Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-05-11:
I foråret så man sætningen: Vi tør, hvor andre tøver.
Det kan jo godt være, og nu er redegørelsen fra klima-, energi- og forsyningsministeren, så det må jo egentlig være ministerens udsagn, der så også dækker regeringens holdning, eller refererer det til Danmark, altså at det er Danmark, som tør, hvor andre tøver, eller hvordan skal vi læse det?
Jeg synes, at der indimellem bliver tøvet lidt for meget.
Jeg synes, at vi skal have befolkningen med i omstillingen til den vedvarende energi og til gennemførelsen af energibesparelser.
Derfor er kommuner, foreninger, andelsejede energiselskaber vigtige i omstillingen, og det er vigtigt, at vi får alle med og har øje på det, når vi laver energipolitik.
Regeringen troede ikke, at man sådan lige kunne gå ud og afvikle en kø på 17 mia. kr., men vi nåede jo sådan set at give tilsagn til renoveringer til 15 mia. kr. i 2020.
Samtidig fik vi landet en aftale, hvor der også er nye muligheder i forhold til en grøn garanti, som forhåbentlig kan sætte gang i endnu flere renoveringer i de almene boliger.
Jeg synes, det er et godt eksempel på, at vi har haft nogle processer, hvor vi fik lavet noget, som var bedre end regeringens udspil, og vi fandt nye løsninger.
Borgerenergifællesskaber kunne også være en del af fremtidens fælles klima- og energiindsats.
Der er ikke rigtig udsigt til, at tagene på boligforeningerne bliver til energiproducerende tage i et eller andet fællesskab med naboer.
Vi har i det forgangne år ændret på vilkårene for naboer til store vedvarende energi-anlæg, og jeg håber, det bliver en succes.
Det, vi havde oprindelig, var sådan set noget, der var blevet forhistorisk, og jeg håber meget, at vi kommer frem til en situation, hvor man får et bedre naboskab til store vedvarende energi-anlæg.
Hvis vi kigger på kommunerne, er der et renoveringsefterslæb i forhold til bygningerne.
Det er der til dels også i regionerne, men det er særlig i kommunerne.
Vi synes, det er meget vigtigt, at vi kommer frem til, at der bliver gennemført flere renoveringer af kommunale bygninger, og at vi kommer frem til at have et langt bedre indeklima, som kan sikre et bedre arbejdsmiljø, og det kan sikres, hvis det er sådan, at vi i år kommer frem til at ophæve anlægsloftet.
Vi synes generelt, at vi skal give kommunerne bedre muligheder for at deltage i den bæredygtige omstilling.
Der er mange steder, hvor kommuner har sat nogle mål for CO 2 -reduktioner, og det er sådan set vigtigt, at vi herinde fra Folketingets side så skaber rammerne for, at kommunerne har bedre mulighed for at nå i mål.
Der er en meget klar tendens til, at vedvarende energi-anlæg bliver større.
Vi hører om en del kæmpe markanlæg med solceller, som får lokal modstand.
Det er lokale landmænd med store landbrug, og det er nogle energiselskaber, som præger og beslutter udviklingen og så måske lægger deres anlæg lige et sted, hvor man kan få den billigste nettilslutning, hvilket ikke altid medfører, at der er en lokal opbakning til det.
Jeg synes ærlig talt, vi mangler at finde løsninger, hvor vi udnytter byernes mange flade tage, og vi mangler at komme frem til at begrænse konflikterne på landet omkring de her store solcelleanlæg.
Så der er plads til forbedringer på det punkt.
Energiøer er det næste udviklingsskridt for havvindmøller.
Vi står over for at eksportere elektricitet fra kæmpe anlæg på havet.
Det er et kæmpe nyt skridt for dansk vindmølleindustri.
I forhold til Baltic Pipe, som bare skulle være en gasledning, som blev gravet ned i Danmark for at få norsk fossilgas ned til Polen, skete der desværre det, at der blev vedtaget en forlængelse af gasledningen med fossilgas hovedsagelig til Lolland og Falster til to sukkerfabrikker.
Det er et projekt, som klart har en samfundsøkonomisk dårlig effekt, og hvor Energinet ikke anbefalede, at man skulle gennemføre det, men hvor det så endte med, at ministeren gik ind og godkendte det.
Vi skal frem til at elektrificere industrien, og nu er der udsigt til, at det ikke bare er to sukkerfabrikker på Lolland og Falster, som kommer frem til at vælge gas, men at det kan blive en lang række virksomheder, i stedet for at man satser på elektrificering.
Det synes vi er et dårligt kapitel i energihistorien.
Biogas er for dyrt i forhold til klimaeffekten.
Der bliver bremset op for støtten alt for sent, og det er ikke den nuværende regerings skyld, det er den tidligere regerings skyld.
Det er jo altid godt at vide, at hvis man virkelig vil, så kan regeringen finde 6,6 mia. kr. til gode tiltag.
Det har vi skrevet os bag øret i Enhedslisten.