runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-03-14:
Tak for det.
Lovforslaget her indeholder en ændring af færdselsloven med henblik på at sikre mere logiske og rimelige regler på parkeringsområdet, og desuden vil lovforslaget styrke de parkerende borgeres retssikkerhed.
Som lovgivningen er i dag, er der delelementer i loven, som unødigt besværliggør livet for parkerende borgere, og det tager vi nu hånd om og ændrer til det bedre.
For det første gælder det ændringer i forhold til tidsbegrænset parkering.
Vi ser i dag store teknologiske landvindinger inden for mange områder, også på transportområdet.
Det gælder også parkeringsområdet, og derfor vil vi nu følge op på de tendenser, der gør sig gældende, således at det ikke kun er den traditionelle parkeringsskive i forruden, som er lovlig.
Nu bliver det også de nye teknologiske løsninger, der er i dag, med digitale parkeringsskiver osv., som kan anvendes.
For det andet indebærer lovforslaget, at kommunen fremover skal inddrage grundejerne, når man eksempelvis forbyder kørsel på private fællesveje med visse færdselsarter.
Som lovgivningen er nu, har politiet og kommunen ret til at gøre det, men den her lovændring betyder så, at grundejerne også skal inddrages i en sådan beslutning.
Vi synes i Venstre, det er helt rimeligt, at grundejerne inddrages i forhold til færdsel på deres egen helt lokale vej.
For det tredje foreslås det her at fjerne det nuværende forbud mod standsning og parkering i yderrabatten.
Det synes jeg er et meget centralt element i det her lovforslag.
Vi har set nogle groteske eksempler på, at grundejere er kommet af med bøder for at parkere på deres egen grund.
Det er i min optik dybt provokerende at skulle af med en bøde for at parkere en bil eller trailer på sin egen grund, og derfor glæder det mig, at lovforslaget gør op med denne åbenlyse urimelighed, der er i konflikt med borgernes retsfølelse.
For det fjerde foreslås det også, at den private parkeringsbranche pålægges at oprette et klagenævn.
Ved at oprette et klagenævn styrker vi borgernes retssikkerhed.
Der bliver nu en garanti for, at en utilfreds borger, som føler, at man har fået en urimelig parkeringsbøde, kan klage til det her klagenævn, og at man ikke, som det er i dag, er henvist til at gå til domstolene.
Det dér med at gå til domstolene er nogle gange bøvlet, og det er nogle gange dyrt, men med den her ændring styrker vi nu borgernes mulighed for at få rejst en klagesag, og det hilser vi velkommen.
Alt i alt er det et rigtig godt lovforslag, der er med til at styrke parkerende borgeres retssikkerhed og forbedre reglerne for parkering.
Venstre støtter lovforslaget.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-03-14:
Tak for det, formand.
Specielt på lidt længere sigt vil biler jo være fuldkommen grønne, så derfor er det lidt uforståeligt med denne modstand mod biler.
Jeg forstår også her på hr. Henning Hyllesteds ordførertale, at man er lidt begejstret for de her bilfrie zoner og måske endda bilfrie søndage.
Men mener hr. Henning Hyllested ikke, at det er et problem, når man f.eks. i Københavns Kommune har forsøgt sig med tiltag med bilfrie søndage, som jo vil indebære, at borgere, der på lovlig vis har købt en bil, eksempelvis ikke har mulighed for at komme tilbage til deres bopæl på Frederiksberg, hvis de kommer kørende fra deres sommerhus?
Er det ikke et problem, at man sådan lige pludselig vil til at hindre bevægelsesfriheden for en bestemt transportform, nemlig biler?
Henning Hyllested (EL), 2017-03-14:
Jo, hvis det var sådan, man ville indrette f.eks. en bilfri søndag eller en bilfri zone.
Det er jo heller ikke meningen, sådan som jeg har forstået det, med de forslag, jeg har set, tværtimod.
Jeg synes faktisk, at det er en god idé, hvis en kommune siger, at de godt vil være med til at gøre deres kommune grøn, og at de også godt vil være med til at bekæmpe udledningen af partikler, udledningen af CO2 som hjælp til klimaet og det omkringliggende miljø osv.
Det er også det, jeg tror er formålet.
Jeg tror ikke på, at det så meget er borgerinddragelsen, som ligger regeringen på sinde; jeg tror virkelig, det mere er det at få forhindret en kommune i f.eks. at lave en bilfri zone, bilfrie søndage, hvad ved jeg.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-03-14:
Jeg er da meget enig med hr. Henning Hyllested i, at det er vigtigt, at vi får en grønnere transport, og også at vi får mindre forurening.
Derfor vil jeg spørge hr. Henning Hyllested, om ikke han er enig i, at biler er på vej til at blive særdeles grønne, og at de, når vi sådan kigger 10-15 år frem, faktisk er hundrede procent grønne.
Så kører de jo på brint, biogas, el og deslige, så det er sådan lidt en underlig debat.
Men jeg vil godt igen spørge til det der med de bilfrie områder: Er det ikke rimeligt, hvis man pludselig vil til at lave et bilfrit område på en privat fællesvej, at de borgere, der bor i sådan et område, bliver hørt om det, inden man bare indfører det, så de ikke kan bruge deres bil?
Henning Hyllested (EL), 2017-03-14:
Jo, bestemt, og jeg har heller ikke set nogen forslag om, at de ikke skulle høres.
Men det er helt klart, at den procedure, der her er lagt op til, betyder, at det virkelig bliver besværligt.
Der bliver faktisk direkte spurgt – jeg tror, det er KL, der spørger: Er det samtlige grundejere, der skal spørges, eller kan man spørge grundejerforeningen?
Svaret i høringsnotatet er: Ja, det er samtlige grundejere.
Okay, det kan godt være, at grundejerforeningen kan spørges, men der skal jo nok være en enkelt kværulant imellem, der siger: Nej, nej, det kan I ikke; det kan I hverken i bestyrelsen eller på generalforsamlingen.
Så jeg kan forestille mig, at det her kan trække ud i, lad os bare sige årevis, inden man kan komme igennem med sit forbud.
Villum Christensen (LA), 2017-03-14:
Tak for det.
Det sker særlig ved oprettelsen af et klagenævn, hvor borgerne kan klage over parkeringsafgifter pålagt af private, for det vil give borgerne en langt større tryghed i et ofte uigennemskueligt virvar af parkeringsregler.
Det er formodentlig svært at finde en bilist, som ikke på en eller anden måde har prøvet at være i en magtesløs situation eller har hørt om andre, der har været det.
Endelig vil lovforslaget også ophæve forbuddet mod parkering i yderrabat, som vi lige har hørt, i tætbebyggede områder.
Det vil gøre op med de absurde situationer, hvor borgerne kan få en bøde for at holde på deres egen grund, hvis deres grund tilfældigvis udgør en yderrabat.
Liberal Alliance støtter med glæde lovforslaget her, der ophæver tåbelige forbud og øger borgernes retssikkerhed.
Roger Matthisen (ALT), 2017-03-14:
I forhold til Lovforslag nr. L 141 om ændring af færdselsloven har de foregående ordførere meget godt gennemgået forslaget her, altså om de mulige ændringer.
Alternativet ser positivt på at forbedre borgernes retssikkerhed ved at oprette et uvildigt, privat klagenævn for parkeringsafgifter.
Jeg hæfter mig også ved, at det hos både DF og Enhedslisten er interessant at spørge, om kommunale og regionale afgifter ikke også skal medtages i det her klagenævn, og om der skal være en bagatelgrænse, som SF's ordfører også talte om.
I forhold til bilfri zoner og om der her skal forudsættes samtykke fra tilgrænsende grundejere,
er vi interesseret i at vide, om det reelt betyder, at man kan forhindre bilfrie zoner.
Hvis det er sådan, ser vi naturligvis ret kritisk på det i forhold til både miljø og forurening osv., f.eks. turisme og fremkommelighed i by og på land.
Vi har også en række spørgsmål, som jeg tror jeg vil gemme til udvalgsbehandlingen.
Det handler f.eks. om, hvor mange indsigelser der skal til.
For private fællesveje er det bare én borger, der skal sige nej, og så kan det forhindre det?
Og i forhold til yderrabatten skal det også behandles i udvalget, altså hvad det betyder for trafiksikkerhed og fremkommelighed.
Der er måske nogle data, der er indsamlet i forhold til det siden 2014, hvor lovforslaget trådte i kraft.
Det tror jeg skal være ordene.
Mette Frederiksen (S), 2017-03-14:
Jeg er heller ikke sikker på – og jeg håber det sådan set ikke – at det er nødvendigt for at have den her diskussion.
Jeg kan faktisk ikke forstå, hvorfor statsministeren altid tror, at spørgsmål bliver stillet, fordi man ønsker at drille regeringen.
Lad os tage dagens eksempel.
Det er fint, at de to ministre har en ordveksling nu, men det er jo ikke mig eller andre, der har sagt ordene, det er sådan set landets udenrigsminister, og vi plejer at lægge til grund, at der kun kan være én analyse af den førte udenrigspolitik.
Selvfølgelig skaber det da opmærksomhed, også hos os, når landets udenrigsminister antyder, at det, vi andre betragter som den største udfordring, ryger ned ad listen.
Man siger sågar, at man ikke kan prioritere, men man bliver jo nødt til at prioritere.
Sagen er jo den, at hvis ikke vi får vendt den udvikling, der er i gang, kan vi ikke håndtere situationen, og derfor er det at styrke Europas ydre grænser, det at sikre, at vi får styr på migrationen, at vende dem, der ikke har et asylgrundlag i Europa, rundt, sådan at vi kan følge med i integrationen herhjemme og dermed fortsætte den stramme udlændingepolitik, vi i øvrigt er enige om, hele forudsætningen for, om vi kan have et levedygtigt samfund også i fremtiden.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-03-14:
Jeg takker for formandens fleksibilitet.
Under førstebehandlingen var der nogle problemstillinger omkring finansieringen, som vi var nødt til at bore lidt mere i i Socialdemokratiet.
Derfor ville vi også vente med at komme med vores indstilling til forslaget til andenbehandlingen i dag, og det er jo så derfor, jeg er gået på talerstolen.
Dette lovforslag, som vi behandler i dag, giver netop de her mennesker, som er langtidsledige og står længst væk fra arbejdsmarkedet, en ekstra gulerod, hvis de kommer i arbejde.
Det er noget, som Socialdemokratiet før har foreslået og også fået vedtaget, da vi var i regering, og vi har derfor ingen grund til at stemme imod det her forslag.
Så kan man spørge sig selv: Virker et forslag som dette over for de langtidsledige?
Det tror vi på, men det er ikke bevist, og derfor hilser jeg selvfølgelig også velkommen, at der i forslaget er en evalueringsdel, så man rent faktisk kan se, om det er et værktøj, vi kan bruge med god virkning en anden gang.
Det gør, at jeg igen der stiller mig selv nogle spørgsmål: Hvad kommer det her til at betyde for byerne, for de mindre byer, og vil dette forslag endnu en gang trække Danmark endnu skævere?
Vil det koste job i resten af landet?
Svaret er givet mange steder fra.
Alle kommuner – det siger et svar fra ministeren i udvalgsbehandlingen – vil kunne blive berørt af reduktionen i byfornyelsesrammen, idet der bliver færre midler til fordeling blandt kommunerne i 2018 og 2019 som følge af finansieringen af jobpræmieordningen.
Svaret på spørgsmål 1 viser også, at der bliver sparet på dette område, og at der vil være færre midler til byfornyelse.
Breve fra KL, Kommunernes Landsforening, viser dog også, at man bruger disse puljer mere og mere i byerne og er med til at lave kønnere byer, nye cykelstier, rive gamle, faldefærdige bygninger ned og i det hele taget lave et meget pænere byrum.
Man besluttede endda i 2016 at fokusere mindre på de større byer og mere på de mindre byer rundtom i landet.
Det er den pulje og de muligheder, der nu bliver beskåret.
Det her vil, som jeg ser det, gå ud over udviklingen i landdistrikterne, da byudviklingen skaber job med bl.a. at renovere boliger.
Det er noget, som efter min mening endnu en gang vil trække Danmark mere skævt.
Det er som altid, som vi oplever hver dag, en prioritering – en prioritering, vi ikke har været med til at tage, fordi vi som sagt ikke har været med til at forhandle det her.
Vi så gerne en anden finansiering.
Vores forslag til finansiering af det her – igen udmærkede – forslag ville være at tage den fra det, vi kalder TB-reserven, altså tillægsbevillingsreserven.
Det vil være logisk, fordi det er en midlertidig ordning.
Så med disse ord vil jeg gøre ligesom ved førstebehandlingen: Jeg vil rose forslaget.
Jeg synes, det er et godt forslag, og derfor vil vi også stemme ja til forslaget i dag.
Men vi vil have lov til her at rejse flaget for, at vi ikke synes, finansieringen er den rigtige.
Det er også derfor, jeg har redegjort for det her til andenbehandlingen.
Hans Andersen (V), 2017-03-14:
Tak for det.
Jeg skal bare forstå det helt korrekt.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-03-14:
Det vil sige, at vi ser jobpræmieordningen som en rigtig, rigtig god ordning til at kunne hjælpe nogle af de her mennesker i gang.
Det var bl.a. derfor, vi selv foreslog det.
Vi lavede en aftale med Enhedslisten og de andre dengang i 2012.
Vi foreslog det også i 2015.
Det var Venstre også på det tidspunkt for , men der var så et folketingsvalg, der overhalede os, og derfor fik vi det ikke igennem.
Det er et rigtig godt forslag.
Vi har jo ikke været en del af forhandlingerne om finansieringen, og der står heller ikke noget om finansieringen i selve lovforslaget; det er sådan set på nogle papirer ved siden af.
Derfor havde vi jo selvfølgelig som altid håbet på, at vi havde været en del af forhandlingerne, så vi kunne have gjort det anderledes.
Hans Andersen (V), 2017-03-14:
Socialdemokratiet støtter nu forslaget om en jobpræmie, men Socialdemokratiet tager afstand fra finansieringen og henviser til en reserve til at finansiere et forslag.
Ja, det kan man jo så lade stå lidt.
Det er jo en gratis omgang.
Jeg troede, Socialdemokratiet var et ansvarligt parti, der faktisk tog ansvar for at få tingene til at hænge sammen, og det eneste, man vil nu, er at sige ja til jobpræmien, men nej til finansieringen.
Morten Østergaard (RV), 2017-03-14:
Jeg kan bare konstatere, at når man ser på regeringens økonomiske prioriteter over tid, ser man, at det aldrig er de temaer, som vi drøfter her spørgetime efter spørgetime, som vinder.
Når man fremlægger et forslag til, hvordan vi skal håndtere boligbeskatningen, er det finansieret af råderummet i en grad, så både daginstitutioner og udsatte skoler, går jeg ud fra, samlet set må se meget misundeligt på regeringens evne til at prioritere.
Det er jo ikke en økonomisk tilskyndelse, de mangler.
Mange steder kunne man sagtens bruge ressourcerne, men jeg tror, man skal have mere grundlæggende fat.
I hvert fald skal man ikke misforstå det sådan, at det, der mangler, er en økonomisk gulerod, for dem, der er på de udsatte skoler, slider og slæber for at gøre en forskel for de her unge, og de skaber små og store mirakler hver eneste dag.
Men det, der måske er brug for, er mere grundlæggende at få taget hånd om det allerede i daginstitutionerne med en helt anden vilje til at prioritere, end der er lagt op til i finansloven.
Det, man gør på skolerne i fællesskab, er at skabe grundlag for, at det ikke er nogle få skoler, der skal løse problemet, men at det er alle skoler, der skal bidrage.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-03-14:
Jeg skal da beklage meget, hvis De Radikale prioriteter ikke vinder indpas nok i vores politiske arbejde.
Det kan være, at stemningen er så god i regeringen, fordi vi ikke som sådan er styret af det hensyn.
Det kan også godt være, at det er derfor, at det står i sådan en kontrast til, at stemningen var så dårlig i den tidligere regering, at den var nødt til at tage de her ting ned.
Jeg glæder mig over, at der er en god stemning, for det er jo et vidnesbyrd om, at vi sådan set vil trække i den samme retning.
Nu er det så pludselig ikke et spørgsmål om penge, at der ikke bliver leveret godt nok i folkeskolen.
Jamen så er der bare en undskyldning mere, man kan tage væk.
Jeg kan bare få øje på, at på trods af alle gode viljer på tværs af alle partier, på tværs af skiftende regeringer, så har vi i dag en situation, hvor 20 pct., 7 år efter de er gået ud af folkeskolen, ikke har en ungdomsuddannelse, f.eks. i form af et svendebrev eller en studentereksamen, og det er ikke godt nok, og det skal gøres bedre.
Vi har lavet en ny skolereform, den skal vi stå vagt om, og vi tror sådan set meget på, at ikke pengene i sig selv, men det fokus, det kan skabe at bruge nye didaktiske værktøjer, nye måder at organisere sig på, fordi der er en pulje med frie midler, vil kunne flytte noget – og ikke bare flytte noget på 100 skoler, men også flytte noget på flere end det, fordi det vil inspirere.
Men det må jo stå sin prøve.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-03-14:
Nej, det er ikke slut.
Du må leve med mig.
For 14 dage siden var jeg så heldig, at jeg var i praktik i Ønskeøen her på Amager, om formiddagen i vuggestue og om eftermiddagen i børnehave.
Jeg må sige, at da jeg kom hjem om aftenen, tror jeg aldrig før, at jeg har været så træt, ligegyldigt hvad jeg har lavet herinde på Christiansborg.
Derfor har SF i den her uge været ude med et forslag om, at det er på tide, vi gør tingene anderledes i den offentlige sektor.
Vores problem er jo, at vores system i høj grad bygger på, at alt skal dokumenteres, og at alt skal kontrolleres.
Jeg tror faktisk, at jeg er enig med mange herinde i, at vi bør udvise langt større tillid til de tusindvis af offentligt ansatte, som hver dag arbejder hårdt for både at passe deres arbejde og samtidig nå at dokumentere, at de faktisk passer deres arbejde.
SF har foreslår derfor, at vi lukker Moderniseringsstyrelsen, dropper new public management, hvilket er gjort i rigtig mange af de moderne virksomheder, som vi omgiver os med, hvor de for længst har lagt den styringsform på hylden, og så i stedet for rusker op i systemet og opstiller nye og mere enkle pejlemærker for den offentlige sektor og derfor opretter en ny styrelse, som skal arbejde for afbureaukratisering og godt arbejde.
Styrelsens første opgave skal være at afskaffe hver tiende regel i det offentlige, ligesom vi jo i fællesskab har gjort det for erhvervslivets vedkommende.
Hvis der ikke er nogen god begrundelse for en regel eller et dokumentationskrav, ryger det.
Jeg mener jo, at det må være helt naturligt, at en liberal statsminister i Danmarks mest liberale regering nogen sinde, tror jeg I kalder jer, støtter op om at fjerne unødvendige dokumentationskrav og andet papirarbejde og i stedet giver de offentligt ansatte friheden til at have fokus på borgerne.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren: SF foreslår, at vi lukker Moderniseringsstyrelsen og erstatter den med en ny styrelse, som skal arbejde for afbureaukratisering og godt arbejde.
Hvad siger statsministeren til den idé?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-03-14:
Tusind tak for det spørgsmål, og ikke mindst tak for de store forventninger til min regering.
Fru Pia Olsen Dyhr har jo selv lige siddet i en regering, altså en socialistisk regering, eller hvad det var, som ingenting gjorde, og så kan jeg da godt forstå, at man oven på den skuffelse ligesom må vende sig et andet sted hen og så kigge håbefuldt på os.
Jeg tager det gerne ned, dog ikke forslaget om at lukke Moderniseringsstyrelsen.
Det vil jeg rubricere som tilhørende afdelingen for det popsmarte, for tingene bliver jo ikke anderledes af, at vi kalder dem noget andet.
Når man kigger på, hvad Moderniseringsstyrelsen laver, skal de vel bedømmes på løsningen af deres opgaver og ikke på deres navn.
Jeg tror bl.a., at de udbetaler løn til folk, der sidder her.
Gør de ikke det?
Og det skal de vel blive ved med.
Men den tanke, der ligger bag, nemlig at arbejde med regelforenkling i den offentlige sektor, kan jeg garantere for at vi vender tilbage til, og det kommer til at ske meget snart.
For det er jo årsagen til, at jeg har udnævnt en ekstra minister i Finansministeriet, nemlig innovationsministeren.
Det er for at sætte hende i spidsen for et reformprogram, der rækker helt ind i den offentlige sektor i alle dens aspekter.
Det er ikke, fordi jeg har nogen speciel forkærlighed for nogle styrelser frem for nogle andre, det er bare, fordi jeg synes, at det jo skal handle om det, der gør den rigtige forskel.
Og jeg tror meget på, at det kommer til at gøre en forskel, at den regering, jeg nu er i spidsen for, for første gang har afsat en minister i Finansministeriet til at komme i dybden med de her aspekter af den offentlige sektor, som det tit kan knibe med, ikke af ond vilje, men fordi der skal indgås politiske aftaler, økonomiaftaler, og det er sjældent, at vi når derhen.
Politiken havde i søndags en udmærket og læseværdig artikel om hele det forløb, der var tilbage i 2007 omkring kræfthandlingsplanen, hvor man sådan set kan se, hvad det her handler om, nemlig at der altså er meget lang afstand fra et Folketing, der i den bedste mening vedtager nogle ting, sætter nogle penge af, og så til de virker ude i den virkelige virkelighed.
Og det med at gå på jagt efter, hvordan vi flytter velmente ambitioner ud i den virkelige virkelighed i en kombination af at have klare mål, have de rigtige ressourcer, have de rigtige faglige kompetencer, have de rigtige frihedsgrader, have den rigtige ledelse, er et underprioriteret område.
Det er et underprioriteret område.
Og jeg vil gerne give et tilsagn om, at det vil vi gerne prioritere.
Det er baggrunden for den nye minister, og det er baggrunden for, at vi inden ret længe offentliggør et reformprogram i fire spor, som også vil adressere nogle af de ting, fru Pia Olsen Dyhr tager frem her.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-03-14:
Tak, formand.
Jeg synes jo, at det er en interessant og ny oplysning, at statsministeren siger, at lige om lidt offentliggør regeringen et reformprogram med fire spor, som vil prøve at kigge på den offentlige sektor.
Det er da positivt.
Jeg synes, at det, der må være interessant for udviklingen og ledelsen af den offentlige sektor – for selvfølgelig skal der fortsat være ledelse af den, det er jo ikke sådan, at vi siger, at der ikke skal være nogen styring af den offentlige sektor – må være fagligheden, der kommer i centrum, og at borgeren oplever den kvalitetsforbedring i dagligdagen. I sidste ende er det jo også en frustration for borgerne, der oplever, at sundhedsplejersken bruger mere tid på at dokumentere, eller at pædagogen skal sidde og lave sprogtest, måske på et område, hvor der ikke er brug for at sprogteste.
Det er godt, at vi får brudt op i nogle af de regler.
Derfor vil jeg gerne vende tilbage – selv om ministeren er så venlig at love et reformprogram med fire spor – til det her spørgsmål om, hvorvidt vi kan kigge på det her på samme måde, som vi har gjort med det private erhvervsliv, hvor vi sagde: Lad os kigge reglerne igennem.
Hvis der ikke er noget argument for en regel, afskaffer vi den.
Vi lavede et virksomhedsråd, og hver tiende regel forsvandt.
Det kunne vi jo også gøre i den offentlige sektor, for den offentlige sektor er jo ikke bare en pølsefabrik.
Det er i virkeligheden en meget værdifuld virksomhed, som handler om mennesker, og derfor burde mennesker også være i centrum.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-03-14:
Jamen jeg er helt enig i, at hele spørgsmålet om regelforenkling også er et væsentligt element, og det er også et arbejde, vi gerne går ind i.
Nu er der sjældent nogen regler, der er opfundet, uden at der er nogle, der har tænkt noget med dem.
Der var sådan en diskussion om et plejehjem på Frederiksberg, om arbejdspladsvurderinger, og der var ikke så mange, der talte om tillidsreform, og da ministeren sagde, det var kommunens, sagde man nej, nej, det var ministerens ansvar.
Hvis man dykker ned i tallene, tror jeg, at man vil se, at det var en institution med et uhyre lavt sygefravær, altså med et uhyre lavt, grænsende til næsten nul sygefravær.
Sådan som jeg lige har sporet mig ind på debatten her de sidste uger, er det egentlig ikke det, der har fyldt noget.
Det har mere været spørgsmålet om, om man nu brugte en skabelon på nogle arbejdspladsvurderinger eller andet.
Men sådan er der jo mange aspekter i det.
Men med det lille forbehold vil vi gerne gå ind i den her diskussion.