Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-03:
Beslutningsforslaget fra Enhedslisten, Alternativet, Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti går ud på, at regeringen skal fremsætte et lovforslag, der indebærer, at færre personer under værgemål fratages stemmeret til folketingsvalg på grund af handicap.
Højesteret har for nylig beskæftiget sig med netop spørgsmålet om stemmeret til umyndige.
I en dom fra den 18. januar 2018 fastslog Højesteret, at der ikke er noget galt med den nuværende ordning, det vil sige, at den nuværende ordning ikke i strid med grundloven, EMRK eller FN's handicapkonvention.
Beslutningsforslaget lægger op til, at der med inspiration fra den svenske förvaltarskabsordning indføres en mere fleksibel ordning i værgemålsloven for fratagelse af den retlige handleevne.
Efter den svenske ordning kan personer ikke umyndiggøres, og fratagelse af den retlige handleevne kan begrænses til bestemte økonomiske aktiver eller beløb af en vis størrelse.
Spørgsmålet er dog, om den svenske model bare uden videre kan overføres til dansk ret.
Det er jo sjældent sådan med fremmed ret, at den kan kopieres direkte til dansk ret, og så har vi i øvrigt allerede i dag efter værgemålsloven mulighed for at iværksætte et begrænset værgemål.
Dette værgemål kan således afgrænses til at vedrøre visse aktiver og visse dispositioner.
Fordelen ved de her værgemål er, at personer ikke er umyndiggjorte og dermed kan stemme til folketingsvalg.
Værgemålsreglerne handler om at tage vare på de personer, der af den ene eller den anden årsag ikke kan tage vare på sig selv.
Det handler om at beskytte disse personer mod, at deres formue udsættes for fare, og mod økonomisk udnyttelse.
Efter værgemålsloven er en person umyndig, hvis den pågældende har fået frataget den retlige handleevne.
Det betyder, at den pågældende ikke selv kan forpligtige sig ved retshandler eller råde over sin formue.
Det fungerer som en retssikkerhedsgaranti for den her gruppe mennesker, og det beskytter dem mod uheldige handlinger, der forpligter dem.
Det tjener altså et godt og vigtigt formål.
En ændring af værgemålsreglerne for at manøvrere uden om grundlovens § 29 kan medføre utilsigtede og uhensigtsmæssige konsekvenser for de personer, der i dag er under værgemål.
Hvis man i lighed med svenskerne ønskede at afskaffe umyndighedsbebegrebet, kunne man gøre det allerede i morgen.
Herefter ville man ikke opleve personer, der ikke kunne stemme, fordi de var umyndiggjort.
Men man ville også opleve, at en række personer, som skulle beskyttes, blev ladt i stikken.
Det er derfor vigtigt, at vi gør os de nødvendige og grundige overvejelser, inden vi skrider til at ændre værgemålsreglerne.
Som jeg allerede har nævnt, giver de danske regler allerede i dag mulighed for i lighed med svensk ret at begrænse et værgemål til visse aktiver eller diskussioner.
Og det er også en af grundene til, at der i Danmark heldigvis kun er ca. 1.900 personer, det har været nødvendigt helt at fratage den retlige handleevne.
Og så er det jo ikke hvem som helst, der har bestemt, at følgen heraf er, at de ikke skal kunne stemme.
Det er grundlovsgivernes beslutning, og så længe der findes personer, der er frataget den retlige handleevne, vil de efter grundloven ikke kunne stemme.
Forslaget forfølger umiddelbart et meget prisværdigt formål, nemlig at færre mennesker under værgemål fratages stemmeret til folketingsvalg.
Men det er vigtigt, at de stadig er beskyttet af værgemålsreglerne, og det kræver nærmere overvejelser at undersøge, hvordan disse to hensyn bedst tilgodeses.
Den svenske model kan ikke uden videre adapteres.
Og det bliver svært at minimere gruppen af umyndiggjorte yderligere, da værgemålsloven allerede indeholder muligheden for begrænset værgemål.
Men lad os kigge på det, for selvfølgelig skal vi gøre mest muligt for at sikre, at flest muligt får mulighed for at stemme til folketingsvalg.
Regeringen vil iværksætte et analysearbejde med det formål at undersøge mulighederne for, at færre personer, der i dag er under værgemål, fratages stemmeretten.
Analysearbejdet vil ikke være bundet op på den svenske model, men vil overveje samtlige muligheder.
Og her i efteråret vil vi fremlægge mulige forslag, så det er muligt at gøre det inden udgangen af 2018, hvis der er et flertal for det her i Folketinget, altså at ændre lovgivningen – naturligvis alt efter, hvor lange forhandlinger vi skal have.
Men det er vores intention, og det vil vi gøre, altså fremlægge modeller, så man her i salen kan vælge en model, der gør, at flere får mulighed for at stemme til folketingsvalg.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.