runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-16:
Vi mener også, at det er et grundlæggende princip, at man som udgangspunkt kan få aktindsigt i sager, der vedrører en selv, men at der selvfølgelig også i særlige tilfælde skal være mulighed for anonymisering.
Det mener vi også at der er i dag, og det bliver også brugt i vid udstrækning.
Der er mulighed for effektiv anonymisering, så man ikke f.eks. kan udelade et navn, men stadig væk beholde en titel.
Det var jo det, det her enkelttilfælde gik ud på.
Det var en fejl, og den tror jeg også de selv i meget høj grad beklager.
Men vi skal jo ikke ændre lovgivningen, når lovgivningen ikke bliver fulgt – altså når der sker en fejl.
Så fra SF's side kan vi ikke støtte det her forslag.
Vi synes som udgangspunkt, at enhver borger, også indsatte, har ret til aktindsigt i egne sager, men at der selvfølgelig også ud fra en konkret vurdering skal være mulighed for anonymisering.
Så vi støtter ikke beslutningsforslaget.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-16:
Tak for det.
Tak til ministeren, og tak til ordførerne for bemærkningerne.
Særlig tak til den socialdemokratiske ordfører, der jo har valgt at støtte vores forslag.
Det er vi glade for.
Vores fængselsbetjente og øvrige ansatte i kriminalforsorgen gør hver dag et meget stort og vigtigt arbejde i vores fængsler og arresthuse, og de er samtidig under et gevaldigt pres for tiden.
En af de mange opgaver, som vores medarbejdere har, er at indberette adfærd, der kan tyde på, at en indsat er i færd med at blive radikaliseret.
Disse indberetninger er af meget stor vigtighed, for det er vigtigt for de myndigheder, der skal holde os alle sammen sikre, at der selvfølgelig indsendes information om folk, der er på et helt galt spor.
Men det er ikke omkostningsfrit at indberette.
Nogle indsatte vil sikkert være vrede over, at de bliver indberettet, og hvis man som person kan finde frem til, hvem det er, der har indberettet en, ja, så kan det jo medføre fare for netop personen, der har indberettet.
Det kan få klare konsekvenser, f.eks. de klare konsekvenser, at vores ansatte måske stopper med at komme med de her indberetninger.
Jeg vil være utrolig ked af, hvis det sker.
For det kan jo få følger for os alle sammen, hvis folk, der er radikaliserede, ikke spottes i tide af de myndigheder, der er ansvarlige.
Jeg synes, vi har en fælles forpligtelse til at sørge for, at det bliver sværere og gerne helt umuligt at finde frem til netop den person, der har indberettet.
Med beslutningsforslaget her foreslår Dansk Folkeparti, at man som indsat alene skal kunne få viden om, hvilken institution man er indberettet af, men altså ikke så meget som et eneste halmstrå at holde fast i, hvis man vil finde frem til personen, der har indberettet.
Forslaget har til hensigt at passe bedre på vores ansatte, men også at sende et meget klart signal til vores ansatte om, at vi er taknemlige over, at de har lyst til at indberette tilfælde af radikalisering i kriminalforsorgens institutioner.
Men det er også vigtigt for mig at understrege, at der helt generelt er brug for et løft til kriminalforsorgen.
Jeg vil ikke stå her og påstå over for nogen, at det her forslag kan løse alle de problemer, man står med i kriminalforsorgen.
Derfor vil jeg egentlig bruge den sidste del af min taletid på bare at sige, at vi i Dansk Folkeparti glæder os over, at vi snart skal i gang med at forhandle en ny flerårsaftale på plads for Kriminalforsorgen.
Vi var ikke med i den sidste flerårsaftale, men det er min forhåbning, at vi kommer med i den næste.
Det, vi helt klart vil have gjort noget ved, er bemandingen i vores fængsler og arresthuse, altså at der skal være fængselsbetjente nok – et betydeligt løft.
Vi er nødt til at sikre, at vores ansatte altid har hjælp og en kollega tæt på, både på grund af sikkerhed, men også på grund af muligheden for faglig sparring.
Vi er nødt til at gøre noget drastisk ved sygefraværet.
Så der er nogle oplagte ressourcespørgsmål, vi skal have kigget på snarest.
Det glæder vi os til.
For det siger sig selv, at vi selvfølgelig skal have givet det her område et væsentligt løft.
Tak for ordet.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-16:
Tak for det.
Jeg glæder mig lidt over det sidste, ministeren sagde, nemlig at der ikke er lang vej mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Den er fra 7. oktober 2015.
Her udtaler den nuværende justitsminister til Danmarks Radio, og jeg læser op fra artiklen: »Hr. Søren Pape Poulsen er forbløffet over, at justitsminister Søren Pind ikke vil garantere at sænke den kriminelle lavalder fra 15 til 12 år.
Den Konservative partiformand er overbevist om, at regeringen holder sine løfter fra før valget om at sænke den kriminelle lavalder.«
Så udtaler den nuværende justitsministeren: »Der må være tale om en fejl.
Vi har jo en klar aftale fra før valget mellem de fire borgerlige partier om, at vi skal have gjort noget ved det her.
Så det går jeg ud fra, at han også holder.«
Vil ministeren garantere at sænke den kriminelle lavalder til 12 år?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-05-16:
Tak for det.
Jeg glemte faktisk mit spørgsmål, mens jeg desperat prøvede at trykke på knappen.
Men det var igen det her med en businesscase.
Er der i dag noget, der forhindrer, at borgere ude i yderområderne går sammen om at lave sådan en bank, som ikke er profitdrevet?
René Gade (ALT), 2017-05-16:
Det er noget nær drømmescenariet for os i Alternativet, og det er nogle af de scenarier, vi arbejder med, når vi skal ud at skabe stærkere fællesskaber, og det indgik i den gode Nikolaj Amstrups tale sidste år, da han var inde at vikariere på det her område.
Det ville være ønskescenariet for os, men det er ikke noget, vi kan lovgive om, og der er måske også en pointe i Liberal Alliances ordførertale, nemlig om det her er noget, vi skal ind at lovgive om, om vi skal se det ske, før det er holdbart, og om der skal være nogen, der selv tager initiativet.
Det kan jeg da godt følge, og det er også derfor, jeg ikke kan sige klart ja til det endnu.
Jeg har brug for at kunne se – hvis vi skal finde en dansk ord for det – en finansieringsmodel, der i en periode får en investering fra staten, hvorefter det så er selvkørende og så kan køre videre uden støtte.
Det har jeg brug for, før vi kan stemme ja til det i Alternativet.
Ellers må vi vente på, at der er nogen, der skaber det her momentum ude i det danske land.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-05-16:
Min pointe er, at der bliver tegnet et billede af, at der er en kæmpe stor efterspørgsel på det her herinde fra Folketingets side af, og man refererer til nogle borgmestre osv., men efterspørgslen er åbenbart ikke så stor, at der er nok mennesker ude i de områder, vi taler om her, som ønsker at gå sammen og lave et realkreditinstitut uden profit osv., og derfor er det jo en kunstig efterspørgsel, vi her er i gang med at skabe.
Jeg vil tro, der er for omkring 2.000 mia. kr. realkreditudlån ude i landdistrikterne i forvejen på markedet, og så er det bare lige den her ekstra efterspørgsel, som vi prøver at opfinde herinde, for det er ikke noget, nogen går sammen og laver ude i den virkelige verden, altså i de områder, som vi taler om her i dag.
Er det ikke lidt tankevækkende?
René Gade (ALT), 2017-05-16:
I den bedste af alle verdener var det sådan, at når folk havde behov for noget, gik man sammen og skabte så det, man havde behov for, for det kunne man bare.
Vi er jo meget forskellige, f.eks. kan min revisor nogle ting, som jeg slet, slet ikke kan, og min advokat kan nogle ting, som jeg slet, slet ikke kan.
Og til det skæve smil fra ordføreren dernede vil jeg sige, at nej, det er ikke at arbejde med tal, for jeg forstår både tal og bundlinjer.
Men det er ikke alle, der bare lige kan gå ud og skabe en bank, det er ikke alle, der bare kan afsætte tid til det i deres hverdag med alt muligt andet, så jeg vil gerne være med til at skabe rammerne for, at folk kan se sig selv i en konstellation, der kunne være en andelskasse, der kunne være et nyt setup for en bank, som der blev talt om fra Enhedslisten og SF's side, men i og med at jeg ikke lige nu kan se det på en måde, hvor vi ikke skal støtte det fra nu af og i al fremtid, kan jeg ikke sige endegyldigt ja her fra talerstolen.
Så jeg følger fint ordførerens tanke, men jeg synes, det er ærgerligt, hvis det skal sættes sådan op, at borgerne bare selv skal gå ud og skabe alt, hvad de har brug for, for så er der jo ikke brug for, at vi laver lovgivning til at hjælpe nogen på vej, hverken i erhvervslivet eller andre steder.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-16:
Ordføreren efterlyser en businesscase.
Kunne en sådan businesscase være Vestjysk Bank, som staten jo i forvejen har aktiemajoriteten i?
Så det kræver jo ikke de store midler.
Vi kender også til det statslige Finansiel Stabilitet, og ja, det bliver jo kaldt et skraldespandsselskab.
Så det er jo ikke, fordi det her kræver voldsomt meget og kræver voldsomme midler for at få skabt de rammer, som kunne være omkring det, og det er også lidt et svar til Hans Kristian Skibbys tidligere indlæg om, hvor pengene skal komme fra til det her statslige kreditinstitut eller den statslige bank.
Vi har dem faktisk i forvejen i form af Vestjysk Bank eller Finansiel Stabilitet.
René Gade (ALT), 2017-05-16:
Jeg skal ikke blære mig med, at jeg taler i korte, afsluttede sætninger, for ofte er der mange kommaer og indskudte sætninger, så jeg beklager, hvis der ikke er nogen, der er blevet klogere.
Men det, jeg fik sjusset mig frem til, var netop, at en bank på markedsvilkår ville have godt af at have en fornuftig businesscase, og derfor brugte jeg det ord.
Ja, endelig.
Men vi har i Alternativet endnu ikke fundet frem til en formel, der har kunnet modsvare de ønsker og krav, der netop kommer fra nogle i de her områder, også fra vores vælgere og vores medlemmer.
Men jeg startede også med at sige, at vi meget gerne vil gå videre i dialogen.
Jeg har ikke selv været med til de høringer, der har været på området, og det kan være, at der har været nogle guldkorn dér, vi kan gå videre med.
Men vi vil rigtig, rigtig gerne stemme for det her forslag, hvis vi ellers kan se – og nu er jeg helt nervøs for at bruge ordet, der starter med b – altså en forretningsmodel, der også kan være virksom i Danmark og nyttig bredt set for de borgere, der bor derude. Så vi vil meget gerne gå videre med det.
Men jeg kan heller ikke lige se, at det i beslutningsforslaget her er præciseret, hvordan det er, det skal gå videre rent økonomisk.
Jeg har bare ikke lige set det.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-16:
Jeg vil blot sige, at jeg synes, det er helt fair, og så vil jeg jo bare opfordre Alternativet til at tage de overvejelser med i jeres diskussioner og i det udvalgsarbejde, der også kommer, at der faktisk både findes organisationer og for den sags skyld også midler og ressourcer til sådan ret hurtigt at gå ind og skabe det her.
René Gade (ALT), 2017-05-16:
Der tror jeg måske også vi kunne få nogle af skeptikerne i salen med, altså hvis der blev præsenteret en meget konkret model for, hvordan det kunne være, måske også med nogle af aktørerne fra det eksisterende bankvæsen, som så sagde, at det godt kan lade sig gøre.
Det er jo ofte sådan, at der, hvis der er en politisk hat på, så er nogle, der ikke rigtig tror på, at det kan lade sig gøre.
Så måske kunne der være en case fra forslagsstillernes side på det, hvis vi skal gå videre, og ellers vil jeg i hvert fald være med til at lave en beretning eller noget lignende efterfølgende.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-16:
Det var meget tid, ordføreren brugte på at tale om iværksætteri, når det her forslag sådan grundlæggende handler om, at folk skal have råd til at bo et sted, også for så at kunne være iværksættere.
Jeg er enig i, at der er mange spændende historier fra Klitmøller og Læsø og Samsø – der er mange steder, hvor man siger, at nu prøver man at bruge et eller andet lokalt særkende til at brande sit område eller skabe arbejdspladser og de her ting – men der er også bare rigtig mange steder, hvor det er et grundlæggende problem, og der er store områder i Danmark, hvor det her er en negativ spiral.
For når der ikke bliver købt og solgt huse, bliver liggetiderne generelt også længere, og det påvirker alle huspriser negativt, og så går det bare slag i slag.
Men ordføreren var lige inde på det her med, at der allerede er alle de her støtteordninger, og det var egentlig det, jeg brugte som argument for at sige, at det jo ikke er nyt for staten at gå ind og lige give et lille skub der, hvor markedet ikke helt fungerer.
Det kan være iværksætterstøtteordninger, det kan være Eksport Kredit Rådet, og det kan være Vækstfonden osv. osv.
For vi siger: Markedet er ikke perfekt, og hvis de lige skal have lidt hjælp, vil vi gerne understøtte det.
Det er jo egentlig lidt den samme tankegang her.
Vi ser gerne, at private kommer ind, hvis de føler, at de kan gøre det lige så godt eller billigt.
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-16:
Grunden til, at jeg brugte lidt tid på iværksætteri, var, at I i forslaget også nævner erhvervsejendomme, så I har jo både privatboliger og erhverv med, og jeg synes, iværksætteri er vigtigt.
Jeg mener, at det grundlæggende problem er, at der er for lidt aktivitet.
Det er det, man via statslige midler skal gå ind og prøve at skabe, og det mener jeg ikke, at sådan en ny bank vil gøre, for det vil ikke løse den grundlæggende udfordring.
Så jeg vil meget hellere gå ind og f.eks. bruge nogle penge på energipolitikken til at skabe nogle job, som gør, at der er penge mellem folk, som de så bruger i butikkerne og til at købe huse, og på den måde få vendt udviklingen, og det var derfor, jeg brugte Klitmøller som et eksempel.
For der har man vendt udviklingen, og så kommer lånene også.
Så det er sådan lidt en diskussion om hønen og ægget, mener jeg, og der mener jeg, at forslaget løser det forkerte problem.
Jeg vil gerne over og løse det, at der mangler aktivitet.
Hvis aktiviteten er der, tror jeg også, at realkreditten og bankerne nok skal komme.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-05-16:
Jeg tror faktisk, at ordføreren næsten brugte hele sin ordførertaletid, men vi andre blev ikke specielt klogere.
Businesscase var det ord, jeg noterede mig.
Mener Alternativet, at det her er en form for iværksætteri?
Nu ved jeg, at ordføreren er meget interesseret i iværksætteri, og al ære og respekt for det, men jeg synes måske bare, det er sådan lidt obskurt at kalde det her for en businesscase, for er det vitterlig det, man ser det som i Alternativet?
Og hvorfor skal staten gå ud i iværksætteri inden for nye banker?
Rune Lund (EL), 2017-05-16:
Enhedslisten har ikke stemt for en eneste nedskæring eller forringelse i SKAT.
Den eneste finanslov, hvormed der blevet vedtaget nye forringelser i SKAT, var finansloven for 2014, og det var den finanslov, som S-R-SF indgik aftale om med de borgerlige.
Der blev der nedlagt 400 stillinger i SKAT.
Det er så rigtigt, at der har været tidligere vedtagne nedskæringer i SKAT, som også har haft effekt for de år, hvor f.eks. Enhedslisten også er indgået i en finanslov, men der er jo tale om allerede vedtagne besparelser, som vi ikke har kunnet få ud i forhandlingerne.
Men alle nye forringelser i SKAT har Enhedslisten aldrig stemt for.
Og jeg må bare konstatere, at Venstreborgmestre rundtomkring i landet synes, at Enhedslisten har en vældig fornuftig politik på det her område.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-05-16:
Jamen jeg er ikke så heldig, at jeg er på HORESTA's kaldeliste – jeg må nøjes med at finde deres argumenter på Google.
Ordføreren skal ikke misforstå min talemåde som udtryk for hverken mangel på forberedelse eller inspiration.
Det kan man sige med henblik på den ene undersøgelse, men man kan ikke generalisere ud fra populationen.
Og jo, det er unyttigt for barerne, for det vil give alle, der bliver afvist ved døren, en godtgørelse på 5.000 kr. Man kan jo forestille sig en hel industri, hvor man kan gå rundt om aftenen og blive afvist på forskellige barer for at finansiere sådan en månedlig tilværelse.
Altså, jeg kan ikke se, at det simpelt hen kan lade sig gøre at implementere det her på en praktisk og anvendelig måde, og det er derfor, jeg svarer ordføreren, som jeg gør.
René Gade (ALT), 2017-05-16:
Jeg kunne ikke lade være med at blande mig.
Jeg synes godt nok, at ordføreren får en hård medfart for nogle ret visionære tanker.
Hvis man skulle komme med en fuldstændig finansiering af det her forslag, som jo så ikke engang er ordførerens, så er det store krav at komme med.
Selvfølgelig kan vi godt tale om, hvor pengene kommer fra, men jeg synes, at det her på alle måder er en interessant tanke, og jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, selv om vi er kritiske over for forslaget, som det ligger her fra SF, om ordføreren kunne tænke sig en løsning, hvor det netop var en højere rente, der finansierede, altså, hvor der ikke var subsidier, for så ville vi i hvert fald være mere for forslaget. Vi vil gerne se, at støtten på et tidspunkt stopper ligesom med den grønne omstilling.
På et eller andet tidspunkt skal det være bæredygtigt i sig selv, og det har jeg svært ved at se her.
Kunne man forestille sig, at det var noget, der ikke skulle have støtte måske efter en 10-15-årig periode?
Kan ordføreren se, om det vil kunne bære sig selv?
Det er nemlig svært for mig at se lige nu.
Rune Lund (EL), 2017-05-16:
Vi mener, at der er gode muligheder for det, når vi kan se, at der er mennesker, som har fornuftig økonomi og tjener gode penge, men som bor på landet, og som af den grund, bare fordi de har et bestemt postnummer, ikke kan låne penge.
Det viser jo også, at der er en forretning, at der er nogle penge at tjene.
Man kan lave en fornuftig forretningsmodel ved at låne disse mennesker penge.
Det er i virkeligheden det samme i forhold til virksomhederne.
Det her er ikke et forslag om, at vi skal hælde en masse milliarder ned i en evig statsstøtte til et realkreditinstitut eller et pengeinstitut, fordi det ikke kan løbe rundt i sig selv.
Det er meningen, at det her skal kunne balancere i sig selv, og det tror vi på, når vi ser, hvor mange virksomheder og mennesker, der trods en fornuftig økonomi i de senere år ikke haft mulighed for at låne de penge, de burde have kunnet låne.
Christian Juhl (EL), 2017-05-16:
Nu skal jeg nok lade være med at sige sludder om nogen som helst.
Jeg vil gerne sige til ordføreren, at det jo ikke er socialisme, vi har på dagsordenen i dag – langtfra, tror jeg.
Det var et lille forsigtigt socialdemokratisk forsøg på at have et lille hjørne, hvor der også er en kreditinstitution, som er lidt hævet over markedshensyn, og som måske kan tage en smule sociale hensyn.
Ordføreren siger, at der ikke er nogen steder i verden, hvor institutioner, der ikke tager hensyn til markedet, men som tager sociale hensyn – sådan hørte jeg det – kan fungere.
Det passer ikke.
Det har været en vældig succes med de her mikrolån, som fungerer over det hele, og som låner ud til de mennesker, som bankerne på markedsvilkår ikke vil låne ud til, fordi de synes, at risikoen er for stor.
Det har skabt millioner af arbejdspladser rundt i verden, ved at man netop tog den risiko og det hensyn til de fattigste på denne her klode, og sådan kan det også være i Danmark, hvis vi har en kreditinstitution, der tager hensyn til, at de mindrebemidlede økonomisk set har mulighed for at købe et hus der, hvor ingen andre vil købe et hus.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-05-16:
Nej, det er ikke socialisme, der er på dagsordenen i dag, men det her er dog et skridt i en socialistisk retning, idet man vil have, at staten skal drive finansiel virksomhed.
Det kan godt være, at jeg tager fejl, men en af grundpillerne i socialismen er vel, at kapitalapparatet, herunder også finansielle institutter, skal være nationalt drevne.
Og det er dog et lille skridt i den her retning, og det er ikke noget, som vi på nogen måde kan bakke op om, fordi vi kan konstatere, at alle steder, hvor det er prøvet i verden, har det haft frygtelige konsekvenser for rigtige mennesker.
Det fører ikke velstand med sig.
Derfor er præmissen på det, som ordføreren siger, efter min mening også forkert, fordi markedsøkonomi sådan set er den bedste økonomiske model for at skabe et samfund, hvor alle har det godt.
Vi skal få markedet til at fungere bedre ved at fjerne reguleringsmæssige barrierer.
Nej, det kan ordføreren ikke se.
Var det en diskussion om mikrolån i dag, havde jeg sat mig ind i mikrolån, og så er jeg ret overbevist om, at jeg ville have haft nogle ret gode modargumenter i forhold til det, som hr. Hans Christian Juhl siger, for det er nu engang sådan, at finansielle virksomheder tjener penge på at låne penge ud.
Så er det igen ikke sådan, at fordi man ikke kan sælge et billigt hus eller få lån til at købe et hus, er det ikke, fordi markedet ikke fungerer.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-16:
Der er ikke noget i det her, der kommer som en overraskelse, så jeg vil bare stille ordføreren to konkrete spørgsmål – eller egentlig et spørgsmål: Er det Liberal Alliances politik at lukke Eksportkreditrådet og Vækstfonden?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-05-16:
Nej, det er ikke vores politik, og jeg forstår godt, hvor ordføreren vil hen.
Det er diskussionen omkring erhvervsstøtte, og det vil vi meget gerne have mindre af.
Der er vi ret konsekvente.
Vi mener ikke, at virksomheder skal have skattekroner i ryggen.
Det synes vi er forkert.
Det, vi til gengæld gerne vil have, er, at virksomheder betaler mindre i skat, altså kan beholde flere af de penge, de selv har tjent.
Det er en god erhvervspolitik, og det er rimeligt.
Jeg synes ikke, at det er rimeligt, og har aldrig syntes, at det er rimeligt, at virksomheder skal støttes med offentlige kroner.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-16:
Jeg takker for den ærlighed, og jeg ved jo også, at det er det, ordføreren mener, og den ærlighed synes jeg godt at man kunne trænge til at høre fra Venstre, og jeg er lidt usikker på, hvad Konservative mener, fordi der mener jeg nemlig, at hykleriet er der.
Man vil gerne bruge en masse penge på at understøtte virksomheder og mange gode ideer, det er ikke det, jeg siger, men man vil ikke bruge det på understøtte boligejere.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-05-16:
Det er heller ikke sådan, at vi ikke kunne overtales til det.
Vores politik er, at vi vil have mindre erhvervsstøtte.
Havde vi 90 mandater, er jeg heller ikke sikker på, at de ville fortsætte med at eksistere.
Man kan tage sådan noget som Danmarks Eksportkredit, som jeg synes også i sin nuværende form er problematisk, fordi den kun adresserer eksport, og import er jo lige så vigtigt som eksport.
Der er også masser af danske virksomheder, der lever af import, så jeg vil da i hvert fald gå så langt som til at sige, at jeg synes, at vi skal have en grundig diskussion af, om det er skruet sammen på den rigtige måde.
Jeg synes, at det er et eller andet levn fra firserne, og at betalingsbalancen og eksport er det eneste, der er vigtigt, men det er jo ikke korrekt.
Import er lige så vigtigt.
Det var i hvert fald et sted at starte.
Det ville være et skridt i den rigtige retning, men vi ser gerne meget mindre erhvervsstøtte til gengæld for, at man får markedet til at fungere bedre ved at fjerne nogle af de restriktioner, der er på virksomheder og borgere i det, som ordføreren, fru Lisbeth Bech Poulsen, kalder Udkantsdanmark.