runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Bruus (S), 2025-05-28:
Vi skal have meget mere vild natur, og med en vild natur følger der også flere vilde dyr.
Men grundlæggende set
Det er jo ikke, fordi jeg står og slår myndighederne i hovedet, men det er bare sådan en opmærksomhed på, at den her udvikling er gået stærkt, og at man simpelt hen ikke har været oppe i gear i forhold til at håndtere det.
Det er anderledes nu, og det er derfor, jeg har sat den handlingsplan i værk.
Samtidig er jeg så også af den holdning, at vi skal finde en sameksistens, hvor ulven så kan være ude i skoven, og den gør også noget godt for biodiversiteten.
Den tager også en del af kronvildtet, og der er også landmænd, som oplever, at det faktisk letter presset i forhold til de skader, der er på afgrøderne.
I det hele taget er naturen jo sådan indrettet, at der er nogle dyr, der har nogle naturlige fjender, og at det så er de svageste dyr, der bliver taget, og det er jo sådan set godt for udviklingen af en bestand.
Jeg kender det ikke helt præcist.
Jeg har også spurgt, og jeg har fået nogle ting overleveret, men hvis man vil have sådan nogle præcise tal, skal man jo spørge nogle af dem, der registrerer det og forsker i det.
Nu siger jeg, hvad der er mig bekendt, og mig bekendt har der været ekstremt få angreb fra ulve på mennesker, og de angreb, der har været, har været angreb, hvor man har fodret en ulv eller gjort den mindre sky, og hvor den så har nappet et menneske.
Så har der været nogle få tilfælde – jeg ved ikke, hvor langt tilbage i tiden – hvor det også har haft en fatal konsekvens.
Tilbage i historien har det vist handlet mere om, at der f.eks. har ligget børn i fåreflokke, og hvor en ulv så har angrebet og dermed f.eks. også angrebet et barn.
Men jeg vil nødig stå og sige, hvordan det faktuelt hænger sammen.
For det bliver også lidt mere anekdotisk i den overlevering, jeg har.
Zenia Stampe (RV), 2025-05-28:
Tak for en meget lavmælt pragmatisk tale.
Derfor vil jeg egentlig bare gerne stille et meget grundlæggende spørgsmål, nemlig om regeringen og ministeren grundlæggende mener, at det er en god ting for Danmarks natur, at ulven er tilbage, og om regeringen vil arbejde for, at ulven bliver ved med at være en del af Danmarks natur.
Jeppe Bruus (S), 2025-05-28:
Det er jo fint nok at sige, at vi kan være uenige, men jeg håber også, at der er en eller anden anerkendelse, hvis man ellers mener, at man som minister er forpligtet til at overholde loven.
Selv hvis det havde været hr. Kristian Bøgsted eller hr. Peter Kofod, der havde været minister,
havde I også været ansvarlige for ikke at bryde loven eller den regulering, der er.
Så kan man have nogle politiske uenigheder, men jeg håber, at vi kan være fælles om at anerkende, at der er en relativt streng regulering af, hvad vi kan, og hvad vi ikke kan, og det lægger selvfølgelig nogle rammer for den handlingsplan, vi har sat i værk.
Det er det ene.
Det andet er, at det ikke skal tage 3 uger.
Det er et par dage, fra man vurderer, at der er en problemulv og man har gjort, hvad man kunne, for at bortskræmme den og dokumentere det, til man så i virkeligheden sætter det op.
Det er også derfor, jeg har været i kontakt med Danmarks Jægerforbund.
Som en del af den uddannelsesindsats, der også er i forhold til de her ulveværnsgrupper, skal man også have fat i nogle jægere, der sådan set er ansvarlige og også forstår, hvad det er for en opgave.
For det er ikke helt ligegyldigt, som jeg erfarer det, uden at jeg er ekspert på området.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-05-28:
Tak for det, og tak for talen.
Der var jo sådan set ikke noget overraskende i den.
Vi hører alt det her om, at der skal være plads til ulven, men at man selvfølgelig skal tage sig af problemulvene; dem skal vi have skræmt væk og gøre noget ved.
Vil ministeren ikke godt lige udfolde lidt om, hvordan man rent faktisk har tænkt sig at det her skal fungere?
For vi må jo forstå det sådan, at når der skal tages hånd om en problemulv, så skal man søge om det.
Jeg mener, at de alle sammen er problemulve.
Det er fair nok, at der er andre, der ikke mener det.
Hvordan er det, at man har tænkt sig at det her skal fungere?
Man oplever, at der er en problemulv, og så skal man søge om at få reguleret den ulv væk, der er problemet, og alt muligt.
Hvor lang tid tager sådan en ansøgning?
Er det 3 uger, det tager, eller hvad er det?
En problemulv kan være over alle bjerge ret hurtigt og i hvert fald være det i en periode.
Hvordan skal det her fungere?
Carsten Bach (LA), 2025-06-03:
Tak for bemærkningen.
Det, jeg er nervøs for i den her forbindelse, er netop den ventetid, vi nu ser ind i igen i forhold til regeringen i Danmark, altså den socialdemokratisk ledede regerings arktiske strategi, fordi man i Grønland nu er nødt til at revidere den grønlandske arktiske strategi, inden regeringen i Danmark kan gå i gang med deres arbejde.
Det er det, jeg begræder.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-06-03:
Jeg har jo den samme militære uddannelse som hr. Carsten Bach, som reserveofficer.
Vi har også begge to været forsvarsordførere meget længe.
Jeg har selv været det i 10 år og været formand for Forsvarsudvalget det meste af tiden.
Men jeg forstår ikke hr. Carsten Bach og Liberal Alliances besættelse af NATO's styrkemål.
Altså, det, vi skal bruge til at forsvare Grønland, er skibe, fly, satellitter, radarer og helikoptere.
Vi skal jo ikke bruge dem mere eller mindre af, om de står i et papir fra NATO eller ej.
Vi skal bruge det, der skal til, for at vi kan forsvare og passe godt på Grønland.
Som vi også begge to har fået gennemgået meget grundigt, er NATO's styrkemål jo for det meste ikke andet, end at det danske forsvars top tager til NATO og præsenterer: Vi har tænkt os at investere i det her, så kan I ikke gøre det til NATO's styrkemål?
Så vender de tilbage og siger: Det, vi allerede har besluttet, er så NATO's styrkemål.
Så hvis man tror, at det sådan er noget, der kommer ned fra oven som en objektiv vurdering af, hvad vi har brug for, så tager man jo fuldstændig fejl og er helt vildledt.
Så kan hr. Carsten Bach ikke forklare for mig, som om jeg er en militærnægter opvokset på Christiania, hvorfor Liberal Alliance synes, at NATO's styrkemål er så vigtige?
Carsten Bach (LA), 2025-06-03:
I Liberal Alliance mener vi, at forsvaret af Grønland afhænger af NATO, NATO's styrkemål, og tilsyneladende er det så for Det Konservative Folkeparti en opgave, der ene og alene skal adresseres i Danmark.
Det er jo måske i virkeligheden lidt sådan, det er i øjeblikket, og det var også derfor, at jeg fra talerstolen og i min tale begræd, at vi jo så, må vi forstå, fremadrettet heller ikke ser ind i en periode med egentlige arktiske NATO-styrkemål.
For jeg mener, og Liberal Alliance mener, at det, der er afgørende, ikke kun er forsvarskompetencen i en krigssituation, men jo særlig i en fredssituation afskrækkelsen.
Og uanset hvad Danmark kunne stille med i Grønland nu og i fremtiden, ville det næppe afskrække hverken russere eller kinesere.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-06-03:
Det var bare overhovedet ikke det, jeg spurgte om.
Altså, der er meget stor forskel på, om forsvaret af Grønland afhænger af NATO, eller om det afhænger af NATO's styrkemål.
De to ting er jo ikke det samme.
Selvfølgelig er jeg da enig i, at i en eller anden fuldstændig urealistisk situation, som aldrig nogen sinde kommer til at ske, hvor der er en eller anden kæmpe trussel om militær invasion af Grønland, så kan Danmark ikke forsvare det alene, og så har vi brug for hjælp fra allierede.
Det kommer aldrig til at ske, for Grønland er ikke et vigtigt militært mål på den måde, hvor der er en invasionstrussel.
Det, jeg spørger om, er: Er vi ikke selv i stand til at definere, hvad det er for nogle kapaciteter, der skal til?
Hvorfor sidder vi og venter på NATO for det?
Carsten Bach (LA), 2025-06-03:
NATO's styrkemål er jo et udtryk for Danmarks forpligtigelser i forhold til NATO-samarbejdet, og det vil det også være i forhold til forsvaret af Grønland og forsvaret af Arktis.
Det er jo rigtigt, som hr. Rasmus Jarlov på den her måde understreger, at NATO's styrkemål fremkommer i en forhandlingssituation, hvor man i Danmark, men jo også fra NATO's side, kigger på den overordnede planlægning: Hvad er det, der skal til af kapaciteter, for at man kan forsvare Grønland og Arktis?
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-06-03:
Ja, det er det desværre, for jeg forstår virkelig godt, hvorfor man samledes om så væsentlig en tekst tilbage i 2008.
Jeg vil sige, at det er egentlig det, jeg læser ind i redegørelsen; det er, at det er en situationsvurdering her og nu.
Jeg ved ikke, hvad vi har skullet bruge den til.
Selvfølgelig skal man fra grønlandsk politisk side forholde sig til den.
Jeg siger ikke, at den er post festum; jeg siger bare, at meget er forandret, siden den blev lavet.
Carsten Bach (LA), 2025-06-03:
Når vi taler om, om noget er passé eller post festum, som spørgeren brugte, så må man da i hvert fald konstatere, at begrebet lavspænding længe har været passé.
Jeg har hørt indtil flere af regeringens ministre, den socialdemokratisk ledede regerings ministre, lige præcis nævne det i anden sammenhæng, altså at lavspændingen i forhold til Arktis længe har været passé.
Så Ilulissaterklæringen, Arktisk Råd osv. er jo reelt set nogle organer – p.t. er de jo også sat ud af kraft – hvor det er svært at forestille sig en fremtid, hvor Rusland skal indgå i en eller anden form for dialog med ene NATO-lande i Arktisk Råd.
Jeg tror i hvert fald ikke rigtig på det.
Jeg synes, det er godt, den socialdemokratiske ordfører nu også erkender, at lavspænding jo på den måde faktisk er passé i Arktis.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-06-03:
Og tak for, at ordføreren også præciserer, at NATO's styrkemål er afgørende for rigsfællesskabets samlede geografiske område.
Så synes jeg, at når vi taler om det arktiske område, bliver vi også nødt til at huske historien.
Ilulissaterklæringen fra 2008 siger, at vi skal forsøge med al magt at holde det arktiske område som et lavspændingsområde.
Det har jo været det, der har præget politiske holdninger fra både amerikansk side, dansk side og grønlandsk side op til nu, hvor vi så pludselig står i en ganske anden situation i forhold til det uacceptable pres fra USA's side i forhold til at overtage Grønland.
Jeg har et spørgsmål til ordføreren, og det går på, at når ordføreren kritiserer, at den grønlandske udenrigspolitiske strategi ikke er omtalt, så er det jo et spørgsmål om, at den er lavet før USA's aggression.
Derfor er den vel egentlig nu post festum, lige så vel som vi også i Danmark laver nye strategier med baggrund i den aktuelle situation og ikke med henblik på, hvordan tingene så ud for 1, 2 eller 3 år siden.
Carsten Bach (LA), 2025-06-03:
Jeg tror, Socialdemokratiets ordfører havde nogle formuleringer, som mindede lidt om det, og som jeg medgav Socialdemokratiets ordfører måske er gledet lidt i baggrunden på det seneste.
Men der er for mig at se ikke nogen tvivl om, at der stadig væk er en vis grad af berøringsangst på nogle af de områder, som spørgeren også er inde på her, hvor fiskeri og fiskeriaftaler lander et eller andet sted imellem et hjemtaget område og et ikke hjemtaget område, og hvordan ansvarsfordelingen så er i den situation.
Sjúrður Skaale (JF), 2025-06-03:
Tak for det.
Tak for den pointering, og jeg er jo selvfølgelig helt enig.
Men når der er to lande, som skal tale om, hvordan man gør tingene, og der kan være modstridende interesser, og der nogle gange er sikkerhedsmæssige aspekter af noget andet, så kræver det en dialog, som er rimelig fordomsfri og åben.
Har ordføreren den opfattelse, at der nogle gange er en lille smule berøringsangst, som gør, at den samtale, som burde være der om f.eks. de russiske skibe ved Færøerne, ikke finder sted?
Carsten Bach (LA), 2025-06-03:
Nej, jeg mener ikke, at den opgave løftes tilstrækkeligt i øjeblikket, og det er jo måske nok en knast i det her nye samarbejde, som måske er lidt for løst og uformelt, at det er lidt svært helt præcis at vide, hvor grænserne går, når der ikke er et nyt, formaliseret og moderne samarbejde, hvad det her angår.
Og så håber jeg ikke, at spørgeren misforstod min tale, for jeg taler jo varmt for et nyt, moderne og ligeværdigt rigsfællesskab, og det skal vi tale om, sådan at vi når derhen, for jeg og Liberal Alliance mener jo heller ikke, at udenrigs-, forsvars- og sikkerhedspolitikken ensidigt skal føres af den danske regering.
Sjúrður Skaale (JF), 2025-06-03:
Tak for det.
Nu taler ordføreren om udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik, som er sådan en slags kerne.
Færøerne kan overtage – hvad ved jeg – fiskeri og handel, mens Danmark har ansvaret, når det gælder forsvar og sikkerhed.
Det er i hvert fald et fælles ansvar.
Nogle gange er det bare sådan, at det er den samme ting.
Noget har et sikkerhedsmæssigt aspekt, samtidig med at det som udgangspunkt er noget andet, f.eks. handel og fiskeri.
Det bliver så indberettet til Norges svar på PET, hvad der er at se på de her skibe.
Der er flere skibe, som har adgang til de færøske havne.
De har friere adgang, end de har i Norge, og der er ikke noget besøg af politiet, og der er ikke nogen indberetning til PET.
Man har fundet f.eks. militært udstyr på skibe i norsk farvand, som er kommet direkte fra færøsk farvand.
Der er ikke nogen undersøgelse.
Mener ordføreren, at den opgave løftes i øjeblikket?
Aaja Chemnitz (IA), 2025-06-03:
Det er ikke så meget et spørgsmål; det er egentlig mere en kommentar, for jeg vil gerne sige tak til Moderaternes ordfører for det engagement, som ordføreren lægger for dagen.
Vi holder flere og flere møder i Grønlandsudvalget, og ordføreren møder troligt op uge efter uge og suger rigtig meget viden til sig omkring Grønland.
Så jeg vil gerne sige tusind tak den indsats.
Noget af det, vi taler rigtig meget om, er erhvervsudvikling.
Derfor kunne jeg godt tænke mig også at give ordføreren mulighed for måske at folde lidt ud, hvordan man ser at man eventuelt kunne samarbejde i forhold til erhvervsudviklingen ud fra den viden, som ordføreren har fået igennem arbejdet, bl.a. i Grønlandsudvalget.
Anna Falkenberg (SP), 2025-06-03:
Vi kan også tage det nordiske samarbejde som en model, hvor vi jo faktisk har behov for at stå der i vores egen ret så at sige.
Det nordiske samarbejde er meget, meget særligt for os på Færøerne.
Men jeg tror, at meget af det, vi skal til at gøre for at modernisere og gøre det nyt, faktisk er at formalisere nogle beslutningsprocesser.
Det tror jeg faktisk er den overordnede ting, der skal ske, i hvert fald fra Færøernes side, sådan som jeg ser det, så vi faktisk får en debat om de ting, vi skal tage stilling til – og ikke altid kun om, hvordan vi tager stilling.
Det tror jeg er nøgleelementet i et nyt rigsfællesskab.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-06-03:
Tak for det.
De sidste par uger, måske endda måneder, har vi snakket rigtig meget om erhvervssamarbejde i Grønlandsudvalget.
Vi har haft besøg af rigtig mange interessante mennesker, som har kunnet berige os med deres viden, både fra Det Grønlandske Erhvervsråd, fra Dansk Industri og fra det danske erhvervsliv.
I Moderaterne er vi klar over, at vi ikke kan løse opgaven selv.
Vi er nødsaget til at have både det danske erhvervsliv med, men også det grønlandske erhvervsliv og sågar det europæiske erhvervsliv, fordi der er rigtig, rigtig store muligheder.
Vi skal bare turde at kigge på hinanden og snakke om de udfordringer, der er; og så skal vi turde tage de valg, der skal til, for at gøre det.
For der er uanede potentialer i Grønland, som vi har snakket om på udvalgsmøderne.
Det er døren, der skal åbnes, for at vi kan komme videre, og for at vi kan få beriget samfundet endnu mere i Grønland.
Carsten Bach (LA), 2025-06-03:
Der er jo mange ting, som foregår bedst i et formaliseret samarbejde, når det handler om beslutningsprocesser.
Der er jo selvfølgelig også noget smukt i, kan man sige, inden for et rigsfællesskab med relativt løse bånd at kunne tale sig frem til den rette fælles position, men det skaber også nogle usikkerheder, når vi står over for en fælles ydre udfordring, som vi gør i rigsfællesskabet i øjeblikket.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-06-03:
På den anden side kan jura også nogle gange skabe noget klarhed og sørge for, at man ligesom forstår og kan afgøre, hvad der er ret og rimeligt i bestemte situationer.
Hvis der ikke er klare spilleregler, er der en tilbøjelighed til, at man kan blive mere uvenner, fordi man sidder og har forskellige opfattelser af, hvad der er ret og rimeligt.
Jeg tror faktisk, at det er et problem i vores rigsfællesskab, at det er så uklart, hvad det er for en status, Færøerne og Grønland har, i forhold til Danmark.
Der synes jeg, at det er meget klogt en gang imellem lige at være skarp på, hvad folkeretlig status er.
Det er ikke, fordi jeg siger, at det ikke kan laves om.
Jeg siger det bare, så vi ikke beskylder nogen, som agerer, som de skal ifølge grundloven, for at gøre noget forkert.
Sjúrður Skaale (JF), 2025-06-03:
Det er jo sådan, at der er en politisk virkelighed; og så er der en juridisk virkelighed, som er en anden.
Grundloven nævner slet ikke Færøerne og nævner ikke rigsfællesskabet overhovedet.
Men vi har udviklet en forståelse, som gør, at det her er blevet en kæmpesucces, og vi må for alt i verden ikke lægge en juridisk ramme eller en jernring rundt om det, for så vil ingen trives i det.
Derfor er det utrolig vigtigt, at man har den politiske forståelse, som man hele tiden har haft, og som har gjort, at det er blevet en stor succes.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-06-03:
Det har jeg ikke overvejet, så det tror jeg ikke jeg kan svare på, altså lige de sidste spørgsmål.
Det er vigtigt at være præcis her og at citere korrekt.
Jeg sagde jo faktisk netop det modsatte.
Hr. Sjúrður Skaale citerer mig for at sige, at det her er Danmarks parlament.
Jeg sagde præcis det modsatte, for jeg sagde, at det ikke er Danmarks parlament.
Jeg sagde, at det er et fælles parlament for hele rigsfællesskabet.
Jeg er da godt klar over, at færingerne identificerer sig meget, meget mere med Lagtinget.
Det er jeg da fuldstændig klar over.
Det træffer jo også, hvad ved jeg, 95 pct. af de beslutninger, som er relevante for Færøerne, men rummet her er også for færingerne.
Vi skal komme det i møde, være åbne og også inddrage dem af jer, der sidder her.
Det er jo det, jeg prøver at lægge op til.
Det kan jo ikke være rigtigt, at man bliver holdt udenfor som et eller andet andenrangs medlem, og det kan man da heller ikke have nogen interesse i som færøsk folketingsmedlem.
Sjúrður Skaale (JF), 2025-06-03:
Tak for det.
Nu gjorde ordføreren sine holdninger sådan lidt mere bløde og blødte lidt op, da han svarede Anna Falkenberg.
Nu sagde ordføreren, at man skal sige det, som man tænker det, men jeg synes, at talen i sig selv var lettere anakronistisk.
Der er ét parlament, og det er Danmarks parlament, og der er én udenrigspolitik.
Det lyder, som om han vil lægge sådan en juridisk jernring rundt om rigsfællesskabet.
Det vil simpelt hen betyde rigsfællesskabets død.
At man med politisk forståelse har ladet Færøerne udvikle sig, som der har været behov for, er det, som har skabt den store succes, som rigsfællesskabet er.
Folketinget er ikke Færøernes parlament.
Hvis du spørger 500 mennesker på Færøerne om, hvad dit parlament er, ville alle 500 sige, at det er Lagtinget.
For det er Lagtinget, der vedtager de love, som de lever under.
Derfor er det ikke en god idé at tale om, at det her er Færøernes parlament, som om det er folketingsmedlemmerne, der repræsenterer det færøske flertal på Færøerne.
Spørgsmålet er: Hvis Rasmus Jarlovs tanker havde været gældende i 1970'erne, ville Færøerne så have fået lov til at stå uden for EU?
Rasmus Jarlov (KF), 2025-06-03:
Lad os tale om det.
Jeg synes bestemt, at det bør kunne imødekommes, at man ikke skal trække rundt med nogle danske embedsmænd eller danske ministre, som i virkeligheden ikke har nogen interesse i eller viden om de ting, der bliver drøftet, så Færøerne ligesom får i hvert fald den fulde praktiske styring af nogle af de drøftelser.
Jeg tænker, at det må kunne løses.
Vi vil meget gerne holde fast på enheden, og vi vil også meget gerne holde fast i vores grundlov, for ellers begynder tingene virkelig at falde fra hinanden, synes vi, og så ender det med, at der ikke er noget fællesskab tilbage.
Det er klart, at der jo er udenrigspolitiske spørgsmål, som helt klart kun bør afgøres af det, man ønsker på Færøerne, hvad ved jeg, f.eks. færgedriften mellem Orkneyøerne og Færøerne eller fiskeriforhold.
Der er jo masser af ting, som selvfølgelig ikke er noget, danske politikere skal sidde og bestemme, og vi har intet ønske om det, overhovedet, slet ikke på nogen måde.
Den autonomi skal der selvfølgelig være.
Det er f.eks. sådan, vi gør med Arktisk Råd nu.
Altså, det giver lidt mere vægt, kan man sige, så det kunne måske også være positivt for Færøerne, at man kunne tale på Danmarks vegne, i stedet for at det var omvendt i nogle af de situationer.
Jeg ved ikke, om det kunne være en model, men jeg er meget åben for at drøfte, hvordan man løser den problematik.
Anna Falkenberg (SP), 2025-06-03:
Tak skal du have, og tak til ordføreren for en fin tale.
Jeg sætter stor pris på, at man siger tingene, som de er, og at vi får en reel og åben debat om de ting, der ligger foran os.
Ordføreren efterspørger noget konkret om den her modernisering eller struktur for et nyt rigsfællesskab, eller hvad vi skal kalde det.
Jeg kan hilse og sige, at Sambandspartiet har lavet et meget gennemarbejdet og konkret forslag til, hvordan vi ser vores forhandlingsudgangspunkt i en forhandling om et nyt rigsfællesskab, som jeg gerne sender til ordføreren.
Vi vil jo gerne bevare rigsfællesskabet, ligesom jeg ved at ordføreren og Det Konservative Folkeparti gerne vil.
Der lægger vi op til, at vi har en fælles udenrigspolitik, og at vi har en fælles forsvars- og sikkerhedspolitik.
Men når det kommer til udenrigspolitikken, er vi jo nødt til at kunne se det på en måde, hvor vi i Færøerne også kan repræsentere os selv i anliggender, der kun vedrører os, som f.eks. når vi taler WTO, når vi taler fiskeriforhandlinger og andre ting.
Så vi bliver ligesom nødt til at tænke det lidt på ny og lave udenrigspolitikken i måske to søjler: en, hvor vi står stærkest sammen udadtil, og så egentlig tre dele, hvor vi repræsenterer os selv i nogle få anliggender.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-06-03:
Det er helt oplagt.
Forsvaret af Grønland har været diskuteret meget i forsvarsforligskredsen.
Det er ikke nogen overraskelse for nogen, tror jeg, at det er noget, vi taler rigtig meget om.
Jeg er enig i det, som er det grønlandske landstings udenrigspolitiske strategi, nemlig at man ikke skal sidde og diskutere en hel masse om, hvad der skal ske i Grønland, uden om grønlænderne.
Så kan man jo gå over åen efter vand, og det gør man ofte.
Så ringer forsvarsministeren til selvstyret og spørger dem, hvad de mener, men vi har jo altså også to repræsentanter, som sidder her i Folketinget fuldstændig på lige fod med mig selv og repræsenterer deres landsdel, og så skal man selvfølgelig sidde med i de forligskredse, også politiforligskredsen.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-06-03:
I forhold til det pres, vi har oplevet fra amerikansk side, har vi jo selvfølgelig også skullet forholde os til både best case- og worst case-scenario, og det vil også sige situationer, som vi i virkeligheden ikke bryder os om, hvilket ordføreren også var lidt inde på.