Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Hvorfor kommer jeg så med det regnestykke?
Det gør jeg, fordi det er, som om venstrefløjen, hver eneste gang man vil sænke skatten procentuelt for nogle mennesker, står og siger: Hov, jamen så giver det jo en større skattelettelse til folk, der tjener mere.
Sådan fungerer det; det er simpel matematik.
Men jeg er glad for den her debat i dag, for jeg synes, at partierne, i hvert fald partier som Enhedslisten, melder fuldstændig klart ud: De hader ganske enkelt folk, der har penge, mere, end de elsker folk, der ikke har penge.
For dem er lighed vigtigere, end at folk får mere og folk får lidt mere til sig selv.
Og det er jo den klassiske sociale tanke og socialistiske tanke, og den er jeg da glad for kommer frem i dag.
For Enhedslisten er det vigtigere, at alle bliver lige fattige og har lige lidt til sig selv, i forhold til at nogle skulle få lidt mere end andre.
Som borgerligt menneske har jeg det stik modsat.
Jeg har ikke noget imod, at min nabo får lidt mere, end jeg får, hvis jeg også får det bedre.
Det kan jeg godt unde min nabo, og jeg tror, at vi får et bedre samfund, hvis vi godt kan unde hinanden det godt, i stedet for at der er misundelse og jantelov.
Derfor er det også trist, at man lige har set sig nødsaget til at smide den her toptopskat ind, som alle jo godt ved er symbolpolitik.
Det kommer ikke til at rykke noget som helst på nationaløkonomien.
Det kommer ikke til at gøre noget som helst.
De fleste kommer til at finde muligheder for at omlægge det, så de ikke bliver ramt af det.
Det ved jeg, og det svarer Finansministeriet også selv, når man spørger.
Så jeg synes godt, at vi kan sætte ambitionsniveauet op.
Nu er det så 6,5 mia. kr., som man rykker rundt på ved at lave skattelettelser.
Altså, det er 0,5 pct.; det er ikke alverden.
Jeg synes godt, at vi kan hæve ambitionsniveauet.
Der er masser af steder, hvor vi kunne gøre det bedre.
Vi har nu en gylden mulighed for rent faktisk at lave, synes jeg, de mest retfærdige skattelettelser, som vi kommer til at se i nyere tid, fordi vi har et massivt økonomisk råderum.
Hvad er vi oppe på – det er vel 60 mia. kr. nu?
Det eneste rigtige at gøre med de penge
er selvfølgelig at sige, at dem skal danskerne ikke aflevere.
Man skal huske på: Hvad er det økonomiske råderum?
Det er en skat, som ikke er nødvendig at betale; det er en skat, du ikke skulle betale, hvis politikerne bare kunne stoppe med deres fråseri og overforbrug, for så var det ikke nødvendigt at betale den.
Tingene fungerer fint.
Det eneste rigtige at bruge det økonomiske råderum til er selvfølgelig at lade de penge blive i borgernes lommer.
Jeg er godt klar over, at man har haft store overskud i statskassen de sidste par år, og måske budgetterer man lidt forfejlet, når man laver sin finanslov, og sådan nogle ting.
Og det er da godt at afvikle den, fordi renteniveauet vil ryge op igen, og på sigt ville det jo frigive nogle milliarder, som man så kan bruge på velfærd, ved at man ikke har en så stor statsgæld, så det er også fornuftigt.
Man skal kigge på de omkring 1.280 mia. kr., som man har, og så skal man lave de nødvendige og modige prioriteringer af dem.
Man kunne lave en langt bedre grundlæggende kernevelfærd, end hvad vi har p.t.
Der er en grund til, at der er så mange, der jobsikrer sig i det private.
Der er en grund til, at vi er oppe på 2,7 millioner , som har en privat sundhedsforsikring.
Flere og flere vælger privatskoler.
Altså, i stor stil vælger folk jo det offentlige fra, fordi de ikke synes, at det, der er der, er i orden.
Så det er jeg fuldstændig enig i at vi skal gøre langt bedre, men det kan vi sagtens gøre for de penge, vi har.
Vi behøver ikke at tage flere af danskernes penge.
Tværtimod er det skammeligt, at vi har verdens højeste skattetryk, og det er utrolig grådigt, at man ikke mener, at folk skal have deres penge tilbage.