runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-14:
Det er jo rigtigt.
Og den er meget skarpt afgrænset, og det ved fru Marie Krarup også fra lovteksten.
Det er jo det, der er det vigtige, og det, der er sikkerheden for danske lønmodtagere i det her: Det er skarpt afgrænset, det er kun for arbejdsgivere, som lever op til alle deres forpligtelser over for lærlinge og elever, har ordentlige ansættelsesvilkår og er i områder af landet, hvor der er mangel på den her type arbejdskraft.
Det bliver så også overvåget i samarbejde med arbejdsmarkedets parter via de regionale arbejdsmarkedsråd.
Marie Krarup (DF), 2020-05-14:
Jeg har bemærket, at både ordføreren og ministeren i den her debat er meget optaget af dimensioner.
Det drejer sig hele tiden om, at det bare »er en lillebitte, bittelille ting, der sker her – og kan I dog ikke godt se det?
« Altså, jeg kan godt forestille mig, hvordan det har været i de der forhandlinger, som vi ikke må få at vide hvor lange var.
Der har man siddet og grædt og grædt sagt »åh, nej, åh, nej!«, og så har man fået det gjort så småt, at man har troet: »Nå, men så opdager Dansk Folkeparti og danskerne det ikke – det opdager de ikke«.
Men vi har opdaget det.
Det kan godt være, det til dels er småt lige nu, men for det første handler det jo om principper, og for det andet ved vi jo ikke, hvad der sker.
Vi ved jo ikke, hvor meget det her vil blive brugt i fremtiden.
Prøv at tænke på de fremmedarbejdere, som man tog ind i 1970'erne.
Man sagde: »Det er da ikke noget problem, det vil da aldrig give nogen problemer«.
Var det 200 fremmedarbejdere på Vestegnen, der blev til, hvad var det, 5.000?
Jeg kan ikke huske Eyvind Vesselbos udregning der.
Men nogle gange får sådan nogle ting her altså nogle konsekvenser, som man ikke lige kan gennemskue.
Og ligegyldigt hvor meget ministeren og ordføreren prøver at reducere det til, at »det er en lillebitte, bittelille lempelse«, så er det en lempelse.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-14:
Tak til fru Marie Krarup for talen.
Jeg synes, at med alle de stråmænd, der har været bygget op i løbet af eftermiddagen her i Folketingssalen, må vi glæde os over, at de ikke er bygget op af rigtige strå, for så ville vi overhovedet ikke kunne være herinde efterhånden.
Der er jo en af dem, som jeg synes er relevant i den her sammenhæng, nemlig når man prøver at tegne et billede af, at nu vedtages det her, og så skaber man en kæmpe konkurrence mod danske lønmodtagere.
Det er jo ikke rigtigt.
Det er meget skarpt afgrænset.
Arbejdsgiverne, der kan benytte sig af den her ordning, skal have levet op til deres uddannelsesansvar ved at have lærlinge og elever.
Hvis ikke de har gjort det, kan de ikke benytte sig af ordningen.
De skal have sædvanlige løn- og arbejdsvilkår, og det vil sige, at det er nogle specialiserede og faglige områder, det kan være relevant for, og så er der selve konjunkturmodellen i det, som jo gør, at når der i den kommende tid ikke ville være ret mange, der kan benytte sig af det, fordi der jo vil være ledige danskere, vil arbejdsgiverne ikke kunne få lov til at benytte sig af den her ordning.
Så derfor vil jeg spørge fru Marie Krarup, om hun ikke anerkender, at man måske i stedet for bare skulle omfavne den del, der handler om højere bøder.
Det må da være en væsentlig forbedring, der er til at tage og føle på.
Marie Krarup (DF), 2020-05-14:
Dette lovforslag er endnu et af de lovforslag, der lemper udlændingepolitikken og vil resultere i, at Danmark bliver mindre dansk og mere fremmed i fremtiden.
Man vil med lovforslaget her lave en ny positivliste, det vil sige en liste over de jobkategorier, hvor man mener, at det vil være positivt at modtage arbejdskraft fra lande uden for Europa.
Den nye jobliste skal omfatte arbejde på faglært niveau.
Vi ønsker, at man i Danmark først og fremmest skal tage sig af sine egne ledige og ikke skal skabe unødig konkurrence på arbejdsmarkedet, der kan resultere i social dumping.
Dertil kommer, at det er særdeles uansvarligt at lade en sådan lov træde i kraft nu i slipstrømmen på coronakrisen, hvor massevis af danskere mister deres job.
Det ville nok være bedre at lade dem omuddanne sig til de erhvervskategorier, der kan være ekstra behov for, end at tage folk ind fra fjerne lande.
Læser man høringssvarene til lovforslaget her og læser man dagspressen, vil man da også se en kraftig kritik fra både 3F og Fagbevægelsens Hovedorganisation.
Var der ikke et tidspunkt, hvor Socialdemokratiet så sig selv som et arbejderparti, der ønskede at forsvare arbejderne imod urimelige arbejdsvilkår?
Nu gør man altså noget, som 3F kalder en hån imod de mange fyrede danskere i coronatiden.
Er Socialdemokratiet kun på arbejdernes side, når de er i opposition
Og går Socialdemokratiet kun ind for en stram udlændingepolitik, når partiet er i opposition?
Den del af lovforslaget kan vi selvfølgelig ikke støtte i Dansk Folkeparti.
Men den anden del af lovforslaget handler om større bøder for at ansætte illegal arbejdskraft.
Den del kan vi godt støtte.
Det er fornuftigt at gå hårdt til værks over for dem, der misbruger, at udlændinge kan leve på en lavere levefod, når de rejser hertil som illegale.
Det fremmer illegal indvandring, og det presser lønniveauet i Danmark.
Så det skal vi naturligvis bekæmpe.
Hvis vi kan adskille de to forslag, der er indeholdt i L 188, så vil vi i Dansk Folkeparti kunne stemme for den sidste del, men vi vil selvfølgelig fastholde at stemme imod den første del.
Altså, vi er modstandere af en positivliste, men vi er for, at man skærper kontrollen og bødeniveauet for at ansætte illegal arbejdskraft.
Tak for ordet.
Mads Fuglede (V), 2020-05-14:
Nu tror jeg, at jeg er ved at blive lokket ud i et minefelt, der handler om stemmemaksimeren mellem to store indvandrerkritiske partier på den danske højrefløj.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-14:
Tak for det.
For os, der ikke sad i Folketinget i sidste valgperiode og ikke var indviet i de forhandlinger, der foregik inden for regeringen eller mellem regeringen og regeringens støtteparti, så kunne det jo være interessant at høre, hvilke af de partier, som havde flertallet i sidste valgperiode – Venstre, Liberal Alliance, Konservative og DF – der ikke støttede tanken om, at der åbenlyst skal være lande, hvorfra vi lettere kan tage imod folk, og at der er andre, som vi bør være mere restriktive i forhold til.
Kan ordføreren afsløre noget af det uden sådan at lække fortrolige oplysninger?
Mads Fuglede (V), 2020-05-14:
Jeg vil gerne indrømme, at i en perfekt verden fik vi et system, hvor vi kunne differentiere på oprindelseslande, eller skabte et system, hvor vi bedre kunne styre, fra hvilke lande man kom til Danmark.
Det har vi selv prøvet at få gennemført i sidste folketingssamling, hvor der desværre ikke var flertal for det.
Det var den perfekte model, og det her er en liberalisering af muligheden for at komme ind på det danske arbejdsmarked, som vi støtter, selv om vi ikke synes, det er den bedst tænkelige model, og jeg deler selvfølgelig den bekymring, som fru Pernille Vermund nævner.
Jeg tror ikke, det i praksis vil være et stort problem.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-14:
Tak for det.
Jeg må sige, at jeg deler hr. Morten Messerschmidts bekymring.
Jeg kan huske, at Venstre på et tidspunkt kæmpede lidt for, at man skulle differentiere på oprindelseslande, og at man skulle have specifikke krav til specifikke lande, og det er jeg og det er Nye Borgerlige fuldstændig enige i.
For der er jo en række lande, som vi har store problemer med.
Jeg kan godt følge hr. Mads Fugledes tankegang om, at der måske ikke kommer voldsomt mange uddannede, faglærte fra de muslimske lande; det er i hvert fald ikke det, vi har set i statistikkerne indtil nu.
På den anden side vil jeg hellere være for forsigtig end at være for lempelig på det her område.
Derfor vil jeg jo til hver en tid sige, at så længe vi ikke har en opdeling på oprindelseslande, så længe vi ikke kan sige, at der er nogle lande, hvor vi har strengere kriterier, og at der så er andre lande, hvor vi kan gøre det lempeligere, så synes jeg, at det her er et skridt i den forkerte retning, og derfor deler jeg hr. Morten Messerschmidts bekymring.
Kan hr. Mads Fuglede se, at der trods alt er en lille risiko i det her?
Mads Fuglede (V), 2020-05-14:
Hvis man kommer fra Mellemøsten og uddanner sig til et job, der er efterspørgsel på på det danske arbejdsmarked, betaler sin skat og overholder reglerne her og ikke optræder i negative statistikker for det danske samfund, så skal man være hjertens velkommen.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-14:
Derfor vil jeg bare hejse et advarselsflag over for vores gode venner i Venstre her, altså at man nu ikke hopper på en eller anden limpind, der i virkeligheden er dyppet i socialisme, og som er en bombe under udlændingepolitikken.
Mads Fuglede (V), 2020-05-14:
Venstres politik har i meget lang tid været, at vi gerne vil liberalisere reglerne for adgangen til det danske arbejdsmarked, hvis man kan udfylde en jobfunktion, der er vigtig, og hvor udbuddet fra dem, der udbyder arbejdet, og efterspørgslen efter dem, der tager arbejdet, ikke harmonerer.
Så er det fint for os, at man liberaliserer de regler.
Vi er på den anden side også meget opmærksomme på, at vi har skabt en meget, meget stor udgift for det danske samfund og problemer med dansk sammenhængskraft på grund af den indvandring, der er kommet især fra Mellemøsten, og de to ting ønsker vi at få en ordentlig balance i.
Vi mener ikke, at der sådan i virkelighedens verden er et stort overlap mellem de to grupper, men det kan jo ikke udelukkes, at det hypotetiske eksempel, som hr. Morten Messerschmidt nævner, kan lade sig gøre, og at det vil ske.
Men når vi ser på den uddannelsesprofil, som man kommer med fra Mellemøsten, så er det noget, der meget sjældent gør sig gældende.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-14:
Jeg skal lige forstå det rigtigt.
For jeg har stor veneration for hr. Mads Fuglede, som jeg så forstår er vikarierende ordfører, men det kunne godt skabe lidt forvirring, når vi lige før angreb udlændingeministeren for at være blevet beskæftigelsesminister på skrømt osv., og nu har vi så en udlændingeordfører, der er beskæftigelsesordfører på skrømt.
Men jeg skal bare lige forstå det.
Hvorfor ikke bare sige, at alle, der får afslag, skal ud?
Mads Fuglede (V), 2020-05-14:
Uden at skulle foregribe, hvad hr. Hans Andersen vil sige, tænker jeg, at den fremtid, hvor der bliver balance mellem Enhedslistens og Venstres syn på arbejdsmarkedet og beskæftigelsespolitikken, nok er fjernere end nær, men jeg vil selvfølgelig gerne tage det med tilbage.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-14:
Men jeg er nødt til at bore i det, for jeg synes, det er et helt reelt paradoks, at hr. Henrik Dahl tidligere gjorde et stort nummer ud af at sige, at når vi talte om anciennitet, så var det asyllovgivning, det var et brud med paradigmeskiftet, og det var alle mulige forfærdelige ting.
Men her har vi et forslag, der fuldstændig på samme måde åbner for, at man som flygtning kan tage en faglært uddannelse, og så kan man komme på positivlisten og blive i Danmark.
Altså, i forhold til det andet forslag var der bare den forskel, at der havde vi en empiri, der bakkede op og sagde: Det vil være cirka ti mennesker om året, som det er relevant for, hvis det er, ligesom det var tidligere.
Det her forslag er potentielt langt større.
Jeg er ikke bekymret for det, for jeg tror, at vi her har afgrænset det på en så fornuftig måde, som vi nu har talt om igennem debatten, altså både fagligt og i forhold til ansættelsesvilkår osv.
Men jeg synes, det er en inkonsistent argumentation, og jeg synes, det er inkonsistent at kritisere og angribe regeringen for brud med paradigmeskiftet på den ene side og så på den anden side tilslutte sig det her forslag uden betænkeligheder.
Henrik Dahl (LA), 2020-05-14:
Men det er jo en rigtig god debat, fordi man får øvet sig i at skærpe sine argumenter.
Vi har den opfattelse, at lovforslag nr. L 187, som er det, vi behandlede sidst, er konstrueret på en måde, så det underminerer paradigmeskiftet.
Og det er, fordi det, hvis man kan fortsætte i sin beskæftigelse, så overruler princippet om, at man skal rejse hjem, hvis man ikke har noget opholdsgrundlag.
Så det fører os altså tilbage i en situation, hvor asylmigranter bliver til indvandrere.
Det har vi tidligere været – og det er vi stadig væk – skeptiske over for.
Og den svaghed i konstruktionen kan vi bare ikke se er bygget ind i L 188, og derfor fremmer det sådan set noget, som vi er politisk enige i, nemlig at det skal være relativt lempeligt for folk, der har et arbejde og i øvrigt overholder de gældende regler, at kunne komme til at fungere på arbejdsmarkedet i Danmark.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-14:
Hvis der er en virksomhed et sted i Vestjylland, der laver fuldautomatiske anlæg til produktionsvirksomheder, og de mangler en automatiktekniker og der ikke er en eneste ledig automatiktekniker i Danmark på trods af den krise, vi står i nu, men hvor de kan få en ingeniør – som det typisk skulle være, for at det kunne matche det niveau, der kræves i Danmark – fra Indien eller Kina, eller hvad ved jeg, og vedkommende så kunne komme hertil og varetage de opgaver og dermed være med til at fastholde, at den her virksomhed, der laver fuldautomatiske anlæg, kan blive ved med at producere i Danmark, og at alle de andre ufaglærte, der er på virksomheden, kan blive fastholdt i deres arbejdsplads, så mener jeg ikke, at det her på nogen måde har ramt danske arbejdspladser.
Tværtimod har det været en gevinst for danske arbejdspladser.
Når det gælder timingen, som er den anden del af det, hr. Morten Messerschmidt spørger til, forstår jeg godt, at det, at vi står og diskuterer det nu, kan virke lidt skørt, altså at timingen kan virke underlig.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-14:
For 5 minutter siden stod integrations- og udlændingeministeren der, hvor ordføreren står nu, og talte om, hvor godt det var, at Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet og andre partier i den forgangne folketingsperiode havde forhindret de liberalistiske partier i at liberalisere udlændingeloven yderligere, sådan at folk fra f.eks. Østeuropa uden for EU kunne komme til Danmark.
Og nu står ordføreren og taler om, hvor fantastisk det ville være, hvis en eller anden indisk maskinmester kunne komme til Vestjylland.
Altså, hvordan i alverden hænger de to ting sammen, at med 5 minutters mellemrum har vi en minister, der siger, hvor godt det er, at Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne fik tøjlet liberalisternes forsøg på at få fremmede hertil, og at ordføreren nu selv står og jubler over, at de kommer fra Indien?
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-14:
Men det hænger fantastisk godt sammen, og det gør det, fordi det ud fra vores synspunkt er sådan, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for, at der for ufaglærte arbejdspladser i Danmark kan opretholdes ordentlige løn- og arbejdsvilkår.
Det gør vi ved at sørge for, at andelen af folk, der er ufaglærte, er så lille som muligt – det er udbud og efterspørgsel – og på den måde vil der være en stor efterspørgsel efter den ufaglærte arbejdskraft, der er.
Hvis vi gik ind for nogle af hr. Morten Messerschmidts venners idé om at sænke beløbsgrænsen, ville vi åbne Danmark for en masse ufaglærte, der kunne komme hertil og konkurrere med de danske ufaglærte.
Det gør vi derfor ikke.
Vi afgrænser det meget snævert til, at det er folk, der har nogle faglige kvalifikationer, som er på et højt niveau, og derfor er attraktive for virksomhederne og ikke udkonkurrerer danskere.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-14:
Det her er jo et næsten endeløst lovforslag af teknikaliteter, der forenkler lovgivningen i udlændingelovgivningen, integrationslovgivningen, indfødsretsloven, folkeskoleloven, planloven og endda endnu flere lovgivninger.
Der er ikke noget af det, som vi finder så kontroversielt, at vi vil hejse noget flag.
Vi synes faktisk, at det tjener det formål, at det trods alt forenkler en meget omfangsrig, kompliceret lovgivning i forskellige ministerier, så vi stemmer for i Alternativet.
Henrik Dahl (LA), 2020-05-14:
Tak for det.
Tak for ordet.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-14:
Tak, formand.
Jeg vil fatte mig i korthed.
Vi synes jo, det er rigtig godt at få rettet op på nogle af de skævheder, der er rundtomkring i lovgivningen, men vi synes også, at det er utrolig rodet at fremsætte så mange forskellige dele af så mange forskellige store områder på en gang.
Der er dele af det, som vi synes er rigtig, rigtig fornuftige, men der er også dele, som vi gerne vil bruge lidt tid på i udvalgsbehandlingen at kigge nærmere på og eventuelt overveje ændringsforslag til.
Jeg vil sige, at som helhed er Det Konservative Folkeparti forsigtigt positive over for det her lovforslag, men vi vil gerne understrege igen, at vi synes, det er noget rod at fremsætte så mange forskellige dele i ét lovforslag.
Jeg skal hilse fra Nye Borgerlige, som siger, at de også er bekymrede over, at så mange dele er fremsat på en gang, og at de afventer udvalgsbehandlingen, inden de erklærer, om de er for eller imod.
Rosa Lund (EL), 2020-05-14:
Nu er det jo sådan, at langt de fleste af de her mennesker kommer fra Syrien.
Og jeg ved ikke, om hr. Rasmus Stoklund sidder med nogle andre oplysninger, end jeg gør, men der er ikke noget, der tyder på, at der bliver fred i Syrien lige i morgen, i overmorgen eller om 3 år.
Så derfor tror jeg godt, vi kan regne med, at de her mennesker skal være i Danmark i ret lang tid, og der mener jeg, at vi har et ansvar for at tilbyde dem nogle ordentlige vilkår.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-14:
Nu er hensigten jo, at det er midlertidige boliger, da der er tale om, og at de her mennesker skal rejse hjem igen, fordi det er flygtninge.
Og derfor er det jo rigtigt, at der sikkert er nogle af de her boliger, som nogle af os og mange andre danskere ikke ville være tilfredse med, men det er heller ikke meningen, at de skal blive boende i dem; det er meningen, at de skal rejse hjem.
Det er midlertidigt, at de er her.
De har fået beskyttelse fra krig.
Og så tror jeg, at de fleste vil se igennem fingre med, at det også er en midlertidig indkvartering, og at den ikke nødvendigvis har den samme standard som der, hvor fru Rosa Lund bor.
Rosa Lund (EL), 2020-05-14:
Jamen det, der også ligger i ordningen med det her mere fleksible, er jo, at man kan slække på nogle krav, altså at man kan tilbyde nogle boliger, som f.eks. har støjgener, og som nok ikke nogen af os her ville acceptere.
Det synes jeg ikke vi kan byde mennesker, som skal være her i ret lang tid, fordi de er på flugt.
Det tror jeg vitterlig ikke at de er for sjov, og derfor er jeg bekymret for den her del.
Vi var også bekymrede, dengang man lavede ordningen.
Vi er jo ikke i en situation nu, hvor der er mange mennesker på vej til Danmark.
Faktisk har hr. Rasmus Stoklunds eget parti jo været med til at lægge stemmer til en del stramninger, som gør, at det er ret umuligt at komme ind i Danmark.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-14:
Vi kunne forleden dag høre, at finansministeren var ude med en melding om, at 184.000 danskere står til at blive ramt som følge af coronakrisen, og med de målinger, Socialdemokratiet har i øjeblikket, kan man jo ikke helt udelukke, at der er et par stykker af de 184.000, der kunne foranlediges til at stemme på jer.
Så derfor vil jeg bare spørge: Er ordføreren stadig væk overbevist om – med den udfordring, vi har med coronakrisen – at timingen er helt perfekt i det her forslag?
Med så mange danskere, faglærte, som altså står til at miste deres job, og som ser ind i en totalt ukendt fremtid, er det så det knivskarpt rigtige tidspunkt at sige, at nu åbner vi for noget mere faglært arbejdskraft – og ikke engang fra EU, det er jo helt ude fra resten af verden?
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-14:
Nu er det jo som bekendt et meget tykt lovforslag, men sådan som jeg husker den del, som fru Rosa Lund peger på her, altså med boliger til flygtninge, så synes jeg bare, at man skal ind til kernen i det, og det er jo, at den ordning, der gør det muligt at have de her midlertidige boliger, er ved at løbe ud, og så har der været en række kommuner og KL, som har ønsket at få den forlænget, fordi mange af de her midlertidige boliger faktisk er rigtig fine.
Det synes jeg er et fornuftigt udgangspunkt: at man forlænger den ordning i stedet for at skulle ud og bruge en masse nye ressourcer på at etablere noget helt nyt og meget kostbart, når man har noget, der fungerer rigtig godt i forvejen.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-14:
Regeringen kommer både til at fremlægge forslag, der skal stramme udlændingepolitikken, og vi kommer også til at indkalde til forhandlinger med henblik på at stramme udlændingepolitikken, for det mener vi der er behov for.
Det er rigtigt, som jeg også svarede hr. Marcus Knuth lige før, at det her er en ny erhvervsordning, som giver en ny mulighed for at få en opholdstilladelse, hvis man har 2 års anciennitet i Danmark.
Min bedste vurdering er, at det vil være forholdsvis få, der kommer til at benytte sig af den, men for de virksomheder, der kan få gavn af den, er det jo fint nok.
Det ville være en markant større lempelse, hvis man sænkede beløbsgrænsen eller udvidede positivlisten, for det er en langt større erhvervsordning, og det ville give langt flere, også flygtninge og familiesammenførte, mulighed for at få et nyt opholdsgrundlag.
Det er også derfor, den socialdemokratiske ordfører prøvede at prikke lidt til det, for er de borgerlige partier helt sikre på, at de vil kritisere, at den nye erhvervsordning er en lempelse af flygtningepolitikken?
For hvis det er det, der er standpunktet, har den tidligere borgerlige regering og de nuværende borgerlige folketingsgrupper jo en politik, der er en langt større lempelse end det, der bliver lagt på bordet her, som trods alt er forholdsvis marginalt.
Mads Fuglede (V), 2020-05-14:
I Venstre er vi i hvert fald helt sikre på, at man ikke skal blande flygtninge- og beskæftigelsespolitik sammen, for det ville jo være nogle underlige forhold, at man, når der var højkonjunktur, skulle tage mange flygtninge, mens man, når der var lavkonjunktur, ikke skulle osv.
De ting skal skilles helt ad, og de mennesker, der kommer til Danmark for at få plads på det danske arbejdsmarked og hjælpe os med at gøre os rige, fordi de målrettet ønsker at være her, er nogle helt andre end dem, der kommer som flygtninge, og som skal være her midlertidigt, og det vil altid være en uskik at blande de ting sammen.
Men det glæder mig, at vi vil blive indkaldt til forhandlinger for at kunne rette op på det her.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-14:
Helt så let er det ikke, for før valget foreslog den daværende, borgerlige regering at sænke beløbsgrænsen, men den blev faktisk hævet, fordi Enhedslisten, SF, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet gik sammen om at hæve den, og derfor er det i dag sværere for en flygtning, der får inddraget sit opholdsgrundlag, at få et nyt opholdsgrundlag på beløbsordningen, mens det havde været markant lettere, hvis den borgerlige regering havde fået sin vilje.
Det er også derfor, at den socialdemokratiske ordfører spørger flere af de borgerlige ordførere, om det stadig væk er de borgerlige partiers politik, for hvis det er det, altså at beløbsgrænsen skal sænkes, er der jo langt, langt større mulighed for at få et nyt opholdsgrundlag, hvis man som flygtning får det inddraget, end med det her.
Det er også derfor, at jeg ikke helt synes, at argumentationen hænger sammen.