runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-10:
På de dansksprogede erhvervsakademier og professionsbacheloruddannelser er der i dag begrænsede muligheder for at tilbyde fag på engelsk.
Valgfag kan udbydes på engelsk, også uden at der er et tilsvarende valgfag på dansk, så længe der blot er mulighed for at vælge mellem flere valgfag på dansk.
Så der er nogle muligheder i dag, men de er begrænsede, og inden længe kommer jeg til at drøfte med su-forligskredsen, inklusive med spørgerens eget parti, hvordan vi kan reducere i antallet af engelsksprogede uddannelsespladser med henblik på at nedbringe su-udgifterne til vandrende arbejdstagere i det aftalte su-loft.
I den forbindelse vil jeg selvfølgelig også se på, når vi laver den øvelse, om der så samtidig er behov for at udvide mulighederne for udbud på engelsk på de dansksprogede erhvervsakademi- og professionsbacheloruddannelser.
Det kan give faglig værdi for de studerende, og så kan det være en forudsætning for, at der kan gennemføres udveksling med udlandet.
Det, vi bare skal være opmærksomme på, er, at mere engelsk på de dansksprogede erhvervsakademiuddannelser kan blive en barriere for nogle af vores elever fra erhvervsuddannelserne.
De vil nemlig kun meget sjældent kunne opfylde et krav om engelsk på B-niveau, som er en forudsætning for f.eks. obligatoriske fag på engelsk.
Som opsummering på spørgerens spørgsmål vil jeg sige: Ja, muligheden er der i dag, men kunne med fordel udvides, og det forventer jeg at se på i forbindelse med de drøftelser om reduktion af engelsksprogede uddannelser, som vi har i su-forligskredsen.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-03-10:
Tak for det, og ikke mindst tak til ministeren for den positive håndsrækning, der er til det.
Det tolker jeg faktisk ekstremt positivt, for det er jo ikke nogen hemmelighed, at der er kommet en frygt blandt ikke mindst akademiuddannelserne uden for de store universitetsbyer, som er meget nervøse for, at den besparelse, som blev indgået i forhold til politiforliget, skulle udmønte sig i f.eks. at forbyde engelske valgfag.
Det ville jo få meget, meget negative konsekvenser for de uddannelser, som i forvejen har en meget, meget hårdt spændt økonomi.
Jeg tror jo også, at regeringen lige som Venstre har en interesse i, at vi får et så bredt udsnit af uddannelser som muligt, ikke bare i de store universitetsbyer, men også i byer som f.eks. Randers, hvor jeg kommer fra, men også andre mellemstore danske byer rundtom i landet.
Så jeg har jo taget den der kritik, eller skal vi sige frygt, fra uddannelseslivet meget alvorligt, og det er jeg egentlig også glad for at ministeren gør og på den måde åbner døren.
Det tolker jeg ekstremt positivt.
Så svaret er vel, at der ikke kommer til at ske, skal vi sige som en tyv om natten, nogen lukning af de her valgfag på engelsk, men tværtimod måske en håndsrækning den anden vej.
Så det er kun positivt.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-10:
Jeg kan bekræfte, at regeringen har en interesse i, at vi har uddannelsesmuligheder landet over.
Der spiller erhvervsakademierne en vigtig rolle, ikke mindst også som videreuddannelse til vores erhvervsuddannelser.
Det at have dem tilgængelige i hele landet har en meget stor værdi.
Men jeg vil også samtidig slå helt fast, at de drøftelser, vi har i su-forligskredsen, om at nedbringe og reducere antallet af engelsksprogede uddannelser er en helt seriøs øvelse, som vi kommer til at gennemføre, både for at overholde su-forliget, men også fordi der er grænser for, hvor mange penge vi skal bruge på su til udenlandsk arbejdskraft.
Selvfølgelig skal det gøres i en balance med uddannelsesdækning i hele landet, men det vil være en øvelse, vi kommer til at gennemføre.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-03-10:
Jeg har fuld respekt for, at vi skal have kigget på det her i forhold til vandrende arbejdskraft og alt mulig andet.
Men især på erhvervsakademierne er der de her valgfag, som er en del af deres fasttømrede økonomi, og hvis ikke de har dem, vil det have voldsomme negative konsekvenser, i forhold til om de kan udbyde det antal uddannelser, som de gør i dag.
Der er det jo bare sådan, at hvis du virkelig ønsker videregående uddannelser uden for de store universitetsbyer, så har du reelt kun erhvervsakademierne, som bærer den store del af byrden.
Derfor bliver vi også nødsaget til at tage deres frygt alvorligt.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-10:
Det skal vi.
Vi skal have blik for den uddannelsesdækning, men vi skal også have blik for, om der er uddannelser landet over, hvor det her har taget overhånd, og hvor de studerende, der er på de engelsksprogede udbud, i meget høj grad enten stiller sig ned på jobcenteret bagefter eller decideret tager hjem og aldrig bliver en del af det danske arbejdsmarked.
Det har ikke været meningen nogen sinde.
Det har jeg også tidligere hørt spørgerens ordførerkollega udtale.
Det har aldrig været meningen, at det var en dansk uddannelsesforpligtelse på vegne af hele Europa.
Derfor er den der øvelse vigtigt, og derfor kommer vi til at se ændringer.
Men jeg vil godt bekræfte, at regeringen fortsat har fokus på balancen i de to ting.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-03-10:
Ligesom alt andet i livet handler det om balance, så det er jo positivt.
Derfor kan jeg også bare sige, at fra Venstres side er det i hvert fald rigtig, rigtig vigtigt, at balancen også er der i forhold til geografien, sådan at vi i forhold til de her videregående uddannelser også sikrer, at man ikke skal tage ind til en af de forskellige kæmpestore universitetsbyer, men at man også kan gøre det i de mellemstore byer, for ellers har det vidtrækkende negative konsekvenser i forhold til et Danmark i balance.
Men som jeg startede med at sige, tager jeg vel imod håndsrækningen, og jeg håber på, at vi så kan finde nogle gode aftaler.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-10:
Det vil ministeren bestemt også, og jeg håber på en afklaring i morgen.
Vi skal have en indstilling fra Epidemikommissionen, og den håber jeg går hjem, men det ved vi først i morgen.
Jeg håber, det kommer på dagsordenen der og ellers hurtigst muligt efter.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-03-10:
Tak for det.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-10:
Igen vil jeg sige tak for svaret.
Jeg kan fortælle ministeren, at ministeren sådan set har ret, når han siger, at der i Kokkedal og Nivå i forhold til Humlebæk og Fredensborg bor rigtig mange udlændinge, og det voldsomme smitteudbrud i kommunen stammer jo bl.a. også fra den her fredagsbøn i den lokale moské.
Hvorfor skal danskerne betale så høj en pris, fordi der stadig er problemer i indvandrertætte byer og områder?
Magnus Heunicke (S), 2021-03-10:
Det er ikke sådan, at man kan sige, at det, der driver den danske epidemi – hverken nu eller tidligere – udelukkende er en etnisk problemstilling.
Det er også en etnisk problemstilling, og det har jeg sagt fuldstændig åbent.
Jeg har en interesse i én ting, og det er, at alle skal overholde de retningslinjer, vores myndigheder giver, og der er ingen undskyldninger, hverken med hensyn til etnicitet, religion eller bolig, der er acceptable.
Alle skal overholde de her retningslinjer.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-10:
Tallene taler deres markante sprog.
Men man har altså i et år haft viden om en markant overrepræsentation af smitteudbrud blandt ikkevestlige indvandrere.
Kan ministeren forstå frustrationen hos de mange danske børn og unge i Nordsjælland og hovedstadsområdet, der nu ikke må komme i skole som jævnaldrende andre steder i landet, fordi nogle i deres lokalområde ødelægger det for dem?
Magnus Heunicke (S), 2021-03-10:
Jeg har selv to piger, som ikke kan komme i skole her i København, og det er da frustrerende for dem endnu en gang at skulle åbne deres computere for at få onlineundervisning, når far tager på arbejde.
Det er da frustrerende for alle familier i Danmark, der oplever det her.
Det er hamrende frustrerende.
Det er bare vigtigt at slå fast, at der er problemer, og der er et problem i forhold til etnicitet, når det handler om overrepræsentation af smittede og indlagte, men det kan bare ikke kun isoleres til det rent epidemiologisk.
Det kan det ikke.
Der findes også superspredningsbegivenheder, hvor alle har været etnisk danske – det har der også været – som har været med til at drive epidemien.
Det er bare vigtigt at have med i det samlede billede af epidemien i Danmark.
Morten Dahlin (V), 2021-03-10:
Hvilke tiltag agter ministeren at iværksætte for at forebygge og forhindre støj fra vejtrafik – særlig fra motorvejen – i Greve og Solrød Kommuner?
Benny Engelbrecht (S), 2021-03-10:
Tak for spørgsmålet.
Indledningsvis vil jeg gerne sige, at jeg er meget opmærksom på de støjgener, som følger af at bo tæt på motorveje.
Det er en stor udfordring, som findes mange steder i landet, bl.a. i Greve og Solrød langs Køge Bugt Motorvejen, og jeg er opmærksom på, at der i forbindelse med udbygningen af motorvejen blev etableret støjafskærmninger og støjvolde og samtidig også udlagt asfalt, der skulle reducere støjen.
På trods af den indsats må vi desværre også erkende, at der fortsat findes udfordringer med støj langs motorvejen.
Jeg kan oplyse, at en væsentlig del af indsatsen på støjområdet i dag sker gennem Vejdirektoratets støjhandlingsplaner, som udarbejdes på baggrund af omfattende kortlægning af vejstøj langs hele statsvejnettet.
Den nuværende støjhandlingsplan – den har et par år på bagen – gælder frem til 2023 og identificerer omkring 120 særlig støjbelastede boligområder, som Vejdirektoratet har valgt at arbejde videre med.
Prioriteringen er grundlæggende sket ud fra, hvor der kan opnås mest støjreduktion for pengene, og hvor der ikke allerede er gennemført støjdæmpende foranstaltninger.
Som følge heraf er boligområder langs Køge Bugt Motorvejen ikke prioriteret i støjhandlingsplanen.
I år iværksætter Vejdirektoratet dog en ny støjkortlægning, som bliver udgangspunktet for en opdateret støjhandlingsplan.
I december 2020 meddelte jeg borgmesteren i Greve Kommune, at Vejdirektoratet gerne vil deltage i et møde med kommunen om støjproblematikken langs med motorvejen, og jeg er således interesseret i, at der findes fornuftige løsninger for de boligområder, der på trods af gennemførte tiltag fortsat er stærkt støjbelastede.
Som spørgeren ved, er det min ambition at indgå en aftale om en grøn mobilitetsplan, og jeg mener, at støjbekæmpelse skal have et bredt sigte i planen med flere forskellige fokusområder, så indsatsen kan blive mere helhedsorienteret.
Morten Dahlin (V), 2021-03-10:
Tak til ministeren for svaret.
Det er selvfølgelig meget trist for dem, der bor langs Køge Bugt Motorvejen i eksempelvis Greve Kommune, at få at vide, at de ikke er prioriteret i den støjhandlingsplan, der ligger lige nu.
Det vil jo sige, at ministeren ikke har nogen konkrete initiativer på bedding for at forhindre støjproblematikken.
Det synes jeg er ærgerligt, og det tror jeg sådan set også at mange af dem, der bor langs motorvejen og er plaget af støj i dagligdagen, synes.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, om ministeren i de forhandlinger, ministeren agter at indkalde til, ønsker at fastholde ambitionsniveauet fra den trafikplan, der blev lavet, før ministeren blev minister, og som ministeren desværre har revet i stykker, hvor der blev afsat 1,6 mia. kr. til at bekæmpe trafikstøj.
Nu ved vi godt, at Greve ikke er på ministerens prioritetsliste lige nu, men vil ministeren som minimum garantere, at der bliver brugt lige så mange penge som i den gamle trafikplan i den trafikplan, ministeren lægger frem?
Benny Engelbrecht (S), 2021-03-10:
Man kan vel kort sige, at der ikke er ændret på støjplanen siden den tidligere regering, og det vil så sige, at hvis man følger den tankegang, som spørgeren her giver udtryk for, vil man i hvert fald være sikker på, at under den tidligere regering var der ikke blevet lavet nogen støjindsats på den strækning.
Jeg ønsker, at støj skal indgå i et bredere perspektiv, og at vi skal tænke på det ud over blot at investere i det.
Jeg mener, at der skal investeres de nødvendige midler til støjindsatser, men vi skal også tænke bredere end det.
Det håber jeg selvfølgelig også at spørgerens parti vil være med til.
Morten Dahlin (V), 2021-03-10:
Det var et fint svar, som bare ikke rigtig var et svar på det spørgsmål, jeg stillede.
Den gamle regering havde en ambition om at afsætte 1,6 mia. kr. til at bekæmpe støjgener.
Har ministeren en målsætning om at bruge lige så mange penge på støjbekæmpelse, eller har ministeren tænkt sig at nedprioritere det?
Det er jo egentlig et ret simpelt spørgsmål.
Benny Engelbrecht (S), 2021-03-10:
Det kommer jo i sidste ende også an på, hvad der bliver prioriteret i de partier, der kommer ind til forhandlingerne.
Jeg må bare sige, at jeg på ingen måde forestiller mig, at vi skal være mindre ambitiøse, når det gælder støj, tværtimod.
Men jeg minder så også bare lige spørgeren om, at havde den plan stået nu, var der i hvert fald ikke blevet sikret noget for de borgere, der bor i det område, som spørgeren går op i.
Så jeg håber selvfølgelig, at spørgeren også vil drøfte det her med Venstres transportordfører.
Morten Dahlin (V), 2021-03-10:
Det var også derfor, vi afsatte 1,6 mia. kr., hvoraf der var en masse frie midler, som kunne være gået til støjbekæmpelse til glæde for folk i Greve og Solrød Kommuner.
Bare lige for at vende tilbage til Greve Kommune: Der har man Danmarks mest trafikerede motorvej, man har en lufthavn, man har S-tog, og man har en ny bane fra Ringsted ind til København, som støjer.
Er det rigtigt forstået, at ministeren ikke har et eneste konkret initiativ med i posen til de borgere i den kommune, der er støjbelastede?
Benny Engelbrecht (S), 2021-03-10:
Det har jeg allerede svaret på, og det er jo decideret forkert, men det er så, fordi hr. Morten Dahlin ikke lytter efter, hvad der bliver sagt.
Jeg har netop sikret, at der bliver lavet et møde mellem Vejdirektoratet og Greve Kommune, så man får afdækket de her spørgsmål bedst muligt, altså at der med andre ord er en større sandsynlighed for, at vi faktisk kan gøre noget.
Men det kræver selvfølgelig også, at der er partier, som rent faktisk prioriterer det her og prioriterer det højere.
Det håber jeg så at spørgerens parti vil tage med ind til bordet.
Men i sidste ende må spørgeren også huske at drøfte det med sin egen gruppe.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-03-10:
Men når nu ministeren har været i drøftelser med Københavns Kommune og har sagt, at han er villig til at hive 70 mio. kr. op af statskassen for at hjælpe bl.a. restaurationsmiljøet og restaurationsbranchen i København, har ministeren så fået at vide af Københavns Kommune, at kommunen sådan set med en socialdemokratisk overborgmester i spidsen agter at gå den modsatte vej, altså at man agter at lukke ned for de steder, der kan servere alkohol efter midnat?
Man har simpelt hen tænkt sig at tage bevillingen fra dem, for det handler jo ikke kun om tildeling af nye bevillinger.
Det handler om, at når bevillingen de steder, der allerede har en bevilling, efter planen udløber, skal den i nogle tilfælde ikke kunne fornyes.
Det vil sige, at de restaurationer, der i dag står i voldsomme økonomiske problemer som følge af regeringens nedlukning af Danmark, ikke engang kan gå ud i den finansielle verden og låne penge eller stille egne penge til rådighed i forventning om, at de penge, man låner, kan man tjene ind i de kommende år, for kommunen har simpelt hen sat spørgsmålstegn ved, om stederne vil få fornyet deres bevilling.
Derfor er spørgsmålet: Når nu ministeren har været i forhandlinger med kommunen, hvor man åbner for og beslutter sig for, at kommunen skal have stillet 70 mio. kr. til rådighed fra statskassen, hvilket er fint, har ministeren så også fået nogle tilkendegivelser fra kommunens side af, om kommunen agter at føre en politik, der trækker i den stik modsatte retning?
Der må have været en eller anden kommunikation mellem den socialdemokratiske minister og det socialdemokratiske styre i København.
Simon Kollerup (S), 2021-03-10:
Den er jeg glad for.
Jeg synes, at »Comeback Copenhagen« er en rigtig god plan.
Jeg synes, den gør det rigtige.
Jeg synes, der er mange gode grunde til, at man, når vi senere på året kommer til kommunalvalget, skal vælge Sophie Hæstorp Andersen som overborgmester for byen.
En af dem er hendes syn på lige præcis det her forslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-03-10:
Men den her plan skal vedtages i august-september, altså 4-5 måneder før Sophie Hæstorp Andersen eventuelt bliver valgt som overborgmester i København for Socialdemokratiet.
Det vil sige, at skaden jo er sket, hvis kommunen vedtager en politik i efteråret, som fra nytår skal føre til, at man fjerner bevillinger fra de her restaurationer.
Simon Kollerup (S), 2021-03-10:
Jeg tror, det er set før i danmarkshistorien, at man godt må have holdninger til tidligere indgåede beslutninger.
Det må overborgmesterkandidaten selvfølgelig også, skulle hun blive overborgmester.
Jeg understreger bare her, at det er et kommunalt anliggende, det er et udkast, som er sendt i høring.
Der er nu fremlagt en god plan for at gøre det, og jeg håber, at alle aktører vil spille sammen om at få den plan til at få mest mulig vind i sejlene for lige præcis den her del af vores erhvervsliv.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-03-10:
Jamen jeg er helt enig i, at det er et kommunalt anliggende, men det er jo et statsligt anliggende, om ministeren skal give 70 mio. kr. til »Comeback Copenhagen«.
Og så er spørgsmålet: Hvorfor har ministeren ikke stillet som krav, som betingelse for, at staten giver 70 mio. kr., at kommunen så ikke trækker i den modsatte retning og begynder at lukke ned for turismeerhvervet og restaurationsbranchen i København?
Har ministeren vidst, at det her var på vej, og alligevel sagt: Jamen I får da 70 mio. kr., selv om I i kommunen vil føre en politik, der trækker i den modsatte retning af, hvad de 70 mio. kr. skal gå til?
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-03-10:
Tak for det.
Simon Kollerup (S), 2021-03-10:
Tak, formand, og også her tak for spørgsmålet.
Jeg vil indledningsvis gøre opmærksom på, at Erhvervsstyrelsen skal vejlede og altså ikke rådgive virksomheder i forbindelse med ansøgninger eller øvrige henvendelser vedrørende lønkompensation.
Med det sagt er det min generelle opfattelse, at Erhvervsstyrelsen har implementeret fornuftige retningslinjer i forhold til vejledning af virksomhederne i forbindelse med henvendelser om lønkompensation.
Som Erhvervsstyrelsen tidligere har beskrevet i sin redegørelse vedrørende håndtering og udbetaling af lønkompensation til virksomheder omfattet af faglig konflikt, har man fra styrelsens side ad flere omgange instrueret telefonmedarbejdere og sagsbehandlere i ikke at sagsbehandle ansøgninger over telefonen.
Ministeriet opfordrer virksomheder til at sende en ansøgning om lønkompensation ind.
Det er et eksempel på, at man træffer foranstaltninger for at sikre, at virksomhederne får deres ansøgning behandlet efter de gældende regler og på lige vilkår.
Og det leder mig så naturligt videre til anden del af spørgsmålet vedrørende Erhvervsstyrelsens behandling af ansøgninger.
Det er min opfattelse, at Erhvervsstyrelsen behandler alle indkomne ansøgninger om lønkompensation efter de gældende regler.
Reglerne er fastsat ved bekendtgørelse på baggrund af trepartsaftaler og aktstykker.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-03-10:
Tak for svaret.
Det her er jo i forlængelse af en række samråd afholdt i Folketingets Finansudvalg om et spørgsmål, som har ophæng i, at der tidligere blev afvist udbetaling af lønkompensation, til trods for at der ikke var lovhjemmel til at lave den forskelsbehandling.
Det fik vi så nogle samråd til at gå med, og der var det jo meget vigtigt for regeringen at sikre, at der var hjemmel til det ønske om, at lighedsgrundsætningen og respekten for konflikter blev respekteret.
Så er det jo bare med ophæng i udtalelser i radioen mærkeligt at konstatere – hvad jeg også tror man kan, hvis man ser på nogle af de virksomheder, der har fået, og på, hvem der så fremgår af listerne – at der så er overordentlig sandsynlighed for, at det er virksomheder, som jo er omfattet af den liste, som også beskæftigelsesministeren har refereret til, og som Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering løbende indsamler i forhold til de virksomheder, der er omfattet af en konflikt.
Derfor spørgsmålet, om ministeren mener, at man har gjort tilstrækkeligt for at sikre, at man ikke udbetaler til virksomheder, der er omfattet af konflikt.
Når der findes en liste med konfliktramte virksomheder, kan ministeren så bekræfte eller afkræfte i dag, at Erhvervsstyrelsen krydstjekker ansøgninger op mod den liste, således at der er en sikkerhed for, at den bekendtgørelse, som erhvervsministeren har udstedt, og som siger, at der ikke må udbetales lønkompensation til virksomheder, der er omfattet af konflikt, bliver overholdt?
For nu ser vi det, som er hørt både i radioudsendelser, og når man lytter på vandrørene, at der er virksomheder, der er omfattet af konflikt, som har fået udbetalt lønkompensation.
Hvordan har ministeren så sikret, at den bekendtgørelsesændring, ministeren udstedte, også bliver effektueret i administrationen i Erhvervsstyrelsen?
Simon Kollerup (S), 2021-03-10:
Jeg lægger altid til grund, og det tror jeg også spørgeren ville gøre i mit sted, at når der udstedes bekendtgørelser, er det også dem, vores myndigheder arbejder efter.
Og som jeg også har tilkendegivet for medspørgeren, som kommer på lige om lidt, er der nu fremkommet udsagn fra en radioudsendelse, som jeg ikke havde hørt, og som rejser nogle spørgsmål, som spørgeren også rejser her, og det vil vi selvfølgelig få undersøgt.
For det er vigtigt for mig at understrege, at Erhvervsstyrelsen på linje med andre myndigheder selvfølgelig skal sagsbehandle efter lighedsgrundsætningen.
Jeg har ikke grundlag for at anlægge anden vurdering, end at de også gør det, men nu er der blevet rejst nogle spørgsmål, og så får vi det undersøgt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-03-10:
Jamen altså, det undrer mig lidt, hvis der er en klar instruktion om, at hvis en virksomhed er omfattet af konflikt, må der ikke vejledes om ansøgning.
Men der kan åbenbart godt i forbindelse med ansøgning jo så ses bort fra, at der er tale om en virksomhed, der er omfattet af konflikt.
Og der vil jeg bare spørge, om ministeren mener, at det er et tilstrækkeligt værn i forhold til den bekendtgørelsesændring, som vi diskuterede indgående i Finansudvalget, når ministeren ikke har sikret, at Erhvervsstyrelsen krydstjekker udbetalingerne med listen over konfliktramte virksomheder; ellers havner vi i den her absurde situation, hvor en 3F-tillidsmand siger: Ahr, men det er kun en enkelt virksomhed, der er blacklistet, men andre kan godt få.