runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DF), 2021-05-18:
Tak til statsministeren for redegørelsen.
For få år siden, mens Lars Løkke Rasmussen var statsminister, var han til et møde med flere af os, der er til stede her, hvor han sagde, at hvis Grønland udskriver en folkeafstemning om selvstændighed, er Grønland de facto udmeldt af rigsfællesskabet.
Jeg vil høre, om den holdning, som jo var meget klar – altså ikke noget med at vente til bagefter – at når det bliver udskrevet, er man de facto ude af rigsfællesskabet.
Mit spørgsmål er altså, om den nuværende statsminister har den samme opfattelse.
Barbara Gaardlykke Apol (JF), 2021-05-18:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Ordføreren mener, at der er for få færinger og grønlændere, der gør tjeneste i forsvaret.
Nu kan jeg selvfølgelig ikke svare på vegne af Grønland eller på vegne af alle færinger, men det er i hvert fald min opfattelse, at det her med at gøre tjeneste ikke er noget, som særlig mange færinger overvejer, og en af grundene til det er, at det virker så fjernt.
Altså, det er nogle beslutninger, der bliver taget i Danmark, og det har ikke noget med os at gøre.
Har ordføreren overvejet, at hvis man måske inkluderede Færøerne og Grønland lidt mere i politik omkring forsvaret, ville flere færinger og måske også grønlændere måske få et bedre tilhørsforhold til forsvaret og måske også gøre tjeneste, i og med at de ville få et bedre tilhørsforhold til forsvaret?
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-18:
Absolut, fuldstændig enig.
Mest skal Grønland selvfølgelig udvikle sig selv, det er klart, det har man selvfølgelig selv hovedansvaret for.
Men i det omfang at Danmark kan hjælpe lidt med og lave bl.a. investeringer, skal vi jo gøre det, fordi vi har en forpligtelse til det.
For det er derfor, vi er i et rigsfællesskab sammen, men der er selvfølgelig også en økonomisk interesse i, at det går godt for rigsfællesskabet, og vi skal stræbe efter at blive mere velstående, naturligvis på en bæredygtig måde, men så godt, vi nu kan, uden at ødelægge naturen.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-05-18:
Mange tak.
Når vi snakker om erhvervsudviklingen i Grønland, bliver det sådan lidt en nulsumsspilsvurdering, altså at det, hvis det går godt for Grønlands erhvervsudvikling, så er skidt for Danmark.
Det synes jeg i hvert fald nogle gange godt kan ligge lidt som en undertone.
Jeg tror faktisk, at det, hvis erhvervsudviklingen bliver bedre i Grønland, også vil komme danske virksomheder til gavn, og man vil kunne samarbejde omkring det.
Så det er sådan set noget, som også vil komme Danmark og danske virksomheder til gavn, og det vil jeg høre om ordføreren er enig i.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-18:
Jeg synes, det er rigtig godt, når Danmark investerer i Grønland.
Jeg tror også, der er nogle rigtig gode forretningsmuligheder deroppe.
Jeg kan ikke se andet for mig, end at bl.a. turismen har en meget lys fremtid i Grønland, fordi der er så ekstremt smukt og enormt imponerende og en helt unik natur, og det tror jeg har en kæmpe fremtid for sig.
Derfor tror jeg, at der er en god forretning i det, men jeg synes så også bare, det er med til at styrke det samarbejde, at vi har investeringer, og vi ved jo i Danmark måske relativt meget om Grønland, i hvert fald i sammenligning med så mange andre, og vi har et tæt samarbejde og også en regering, som kan understøtte de investeringer.
Så der er rigtig meget, der taler for det, så det er jeg meget enig i.
Så er fru Aaja Chemnitz Larsen i øvrigt rigtig god til at bringe debatten ned og få den til at handle om det konkrete i rigsfællesskabet, og det er jeg meget enig i.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-05-18:
Mange tak.
Jeg ved ikke, om det er ved at blive lidt sent på eftermiddagen og en lidt lang debat.
men jeg har i hvert fald brug for at bringe den sådan lidt ned på jorden, og jeg vil egentlig gerne forholde mig lidt til det, som ordføreren talte om, nemlig forsvaret: Hvordan kan vi samarbejde?
Der skal indgås en aftale, og så skal vi finde ud af, om det skal være en værnepligtsuddannelse, om det skal være en beredskabsuddannelse, og det synes jeg sådan set er en ret vigtig og god debat at have netop i forhold til at sikre en fødekæde til Arktisk Kommando på længere sigt.
Så tak for at bringe det op.
Det andet emne, som ordføreren var inde på, var også det her med Vækstfonden, og der er jo blevet brugt over 100 mio. kr. ud af de ca. 200 mio. kr., der ligger i fonden.
Hvad skal vi gøre, når pengene udløber?
Det synes jeg sådan set er et ret åbent spørgsmål, som vi også er nødt til at drøfte.
Jeg så meget gerne, at regeringen tog et initiativ til at lægge lige så mange penge i en anden runde, kan man sige, til at sikre iværksætteri i Grønland.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-18:
Fordi den danske udenrigsminister også er udenrigsminister for Grønland og Færøerne, fordi udenrigspolitikken varetages i rigsfællesskabet af rigsfællesskabets regering, som er det, som man omtaler som den danske regering, men som i virkeligheden er hele rigsfællesskabets regering.
Så derfor er det den danske udenrigsminister, som varetager udenrigspolitikken i rigsfællesskabet.
Sådan er vores grundlov.
Jeg synes, parallellen til Danmark og EU er fuldstændig rigtig, og det viser jo, at vi i Danmark har fundet ud af, at man sagtens kan være ethundrede procent dansk og bevare sin identitet, samtidig med at man indgår i et større fællesskab, og derfor skal det jo ikke være sådan, at man i Grønland mener, at man bliver mindre grønlandsk af at være i rigsfællesskabet.
Sådan er det overhovedet ikke.
Man har jo total frihed, og man kan gøre næsten fuldstændig, som det passer en, og man har totalt sin kultur og identitet og alt muligt andet i fuldt behold.
Så det er ikke på bekostning af ens identitet på nogen som helst måde, at man indgår i sådan et samarbejde, hverken for Danmark i EU eller for Grønland ved at være med i rigsfællesskabet.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-05-18:
Jeg bliver altså lidt ked af det, når man begynder at snakke lidt på den måde, hvor man kommer til at sige, at en statsdannelse ikke er lig med et tæt samarbejde med eventuelt Danmark.
Jeg tænker vel, at Danmark i den forstand ikke er selvstændigt.
Danmark har f.eks. også afgivet noget af sin suverænitet til EU.
Hvem siger, at vi, når vi alle sammen er blevet konstituerede stater, ikke kan lave et føderalt samarbejde mellem nationer, hvis det er det, vi ønsker?
Vi skal jo lave en aftale bagefter.
Det, der er problemet nu, er jo konstruktionen med, hvad det vil sige.
Nu snakker vi om Udenrigsministeriet, men den danske udenrigsminister skal jo ikke først konsultere hverken Færøerne eller Grønland, før man går ud og snakker med USA.
Hvorfor skal vi?
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-18:
Nej, det gør det ikke, og jeg synes, det er at gå uden om problemet at foregive, at man kan have alle de fordele, man har i rigsfællesskabet, samtidig med at man opløser rigsfællesskabet, og det kan man selvfølgelig ikke.
Og den fortælling, som nogle grønlandske politikere rejser rundt med, om, at nej, men vi ønsker slet ikke at fjerne os fra Danmark, vi vil bare være selvstændige, og så skal vi have et øget samarbejde, kommer altså ikke til at ske.
Man kan jo bare kigge på Island, og hvordan det er gået, og så kan man jo spørge sig selv, om der er et tættere samarbejde med Island, end der er med Grønland.
Og det er der jo selvfølgelig ikke, fordi det er rigsfællesskabet, der sikrer det samarbejde, og hvis Grønland måtte vælge at være et fuldstændig selvstændigt land, bliver det et fremmed land ligesom alle andre lande, som Danmark ikke vil have noget særligt forhold til.
For så er det jo et land, der ligger i nærheden af Danmark, men man har så ikke længere nogen særlig status i forhold til Danmark, og så bliver samarbejdet selvfølgelig meget, meget mindre, end det er i dag.
Så man kan ikke få et tættere samarbejde, hvis man ønsker at løsrive sig væk fra rigsfællesskabet.
Rigsfællesskabet sikrer samarbejdet, samtidig med at det sikrer en enorm handlefrihed og selvstændighed for Grønland, som man aldrig ville kunne få uden for rigsfællesskabet.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-05-18:
Sikrer en statsdannelse ikke et stærkere rigsfællesskab i sidste ende?
Jeg er enig med ordføreren i udsagnet om, at Siriuspatruljen egentlig er noget, der er grønlandsk.
Det er jo grønlænderne, der har lært danskerne at være på en hundeslæde, så det er også kun passende, at grønlændere bliver inddraget, og der er også mange andre ting, der bliver nævnt, som jeg kan stå inde for.
Men når der bliver brugt ord som »en rigtig udenrigsminister«, eller at der kommer et militært tomrum, hvis vi ikke længere har den her konstruktion af det danske kongerige, og at vi fuldstændig mister en selvstændig identitet, synes jeg ikke helt, det hænger sammen i debatten.
For når jeg hører om ønsket om rigsfællesskab, når jeg virkelig lytter til, hvad danskerne ønsker om et rigsfællesskab, så ser jeg faktisk større ligheder mellem det og et grønlandsk ønske om statsdannelse, end der er forskelle, og jeg synes mange gange, vi taler forbi hinanden, og det er jeg egentlig ret ked af.
Så jeg vil gerne komme ind på det med: Tror du ikke, at vi i sidste ende kan mødes om en statsdannelse, hvor vi stadig har et reelt rigsfællesskab?
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-18:
Det var jo en skam, at hr. Christian Juhl ikke kom i Siriuspatruljen.
Det tror jeg havde været godt for hans personlighed, og man kan jo kun spekulere på, hvor han så var endt politisk, hvis han havde fået en karriere i forsvaret.
Siriuspatruljen er et meget, meget oplagt eksempel, men i det hele taget vil vi gerne have flere grønlændere og færinger i det danske forsvar.
Christian Juhl (EL), 2021-05-18:
Jamen den arbejdsfordeling er jo under hurtig forandring, og det synes jeg alle skal indstille sig på.
Om man lige har lyst til det eller ej, er det så den vej, det går, at landene får mere indflydelse på udenrigs- og sikkerhedspolitikken og mere selvstændig indflydelse.
Det er jo vejen frem, og den tror jeg er irreversibel.
Det andet er det med Siriuspatruljen.
Da jeg var ung, søgte jeg om optagelse i patruljen, men modet svigtede, da jeg først skulle af sted.
Men dengang var der ikke nogen særlige pladser til grønlændere, så der tager vi grønlændere og vi tager danskere.
Det var i Fredericia, og det var kun danske værnepligtige, der blev indkaldt, og man kunne så søge om at komme derop.
Det kunne man jo let lave om på i det danske forsvar, hvis man ville, og hvis man vil bruge den store kapacitet, der er i Grønland.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-18:
Kender I det, når der er et medlem af Folketinget, som bruger hele sit indlæg på først at fejlcitere, hvad man har sagt, for så derefter at tordne imod det?
Det var det, vi lige var udsat for her.
Jeg sagde selvfølgelig ikke, at grønlænderne ikke skulle have nogen indflydelse på, om der eksempelvis skulle opstilles en radar på Grønland, for selvfølgelig skal grønlænderne have det.
Jeg sagde, at selvstyret ikke kommer til at bestemme det, fordi den slags beslutninger, som handler om sikkerhedspolitik, bliver truffet i rigsfællesskabet, og der har vi jo mange kanaler, som sikrer, at grønlændere har indflydelse.
Vi har en fast procedure om, at man selvfølgelig taler med selvstyret og hører deres synspunkter, og så har vi jo altså også to dygtige repræsentanter her i Folketinget, som er med til at træffe den slags beslutninger, ligesom vi har repræsentanter fra alle andre dele af kongeriget, som sidder her i Folketinget, hvor man træffer beslutninger om sikkerhedspolitikken.
Det er meget demokratisk og meget fine muligheder for at få indflydelse, og vi har så en arbejdsfordeling i rigsfællesskabet, som er på den måde, og den synes jeg man skal respektere.
Christian Juhl (EL), 2021-05-18:
Ordføreren vælger at bruge et sprog, som nærmest går tilbage til før hjemmestyret, altså at grønlænderne ikke skal tro, at de får nogen indflydelse på, om der skal oprettes radarer eller andre militære installationer i Grønland.
Det var dog et gammeldags og konservativt synspunkt.
Selvfølgelig får Grønland og Færøerne indflydelse på, om der skal radarer eller militærgrej ind i deres lande, det er noget, der siger sig selv.
Rigsfællesskabet hedder rigs fællesskabet , og det hedder ikke Danmarks diktatoriske ret til at bestemme over Færøerne og Grønland, og jeg synes, at retorikken gerne må passe til den holdning, vi har til vores søstre og brødre i Færøerne og Grønland, også fra De Konservatives side.
Men kunne det lade sig gøre at bede om en lidt mere involverende tone, hvor man respekterer de to andre lande, eller er det virkelig De Konservatives holdning, at vi lever i en tid for mange år siden?
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-18:
Det er jeg meget enig i.
Noget meget positivt, vi ville kunne gøre for vores fælles samarbejde, var at sørge for, at forsvaret var endnu mere åbent og fortalte, hvad de lavede, og bød folk om bord på skibene og måske en tur i helikopter eller et eller andet, hvad ved jeg, sådan at flere kunne få interesse for at se, hvad der foregår.
For det må endelig ikke bare være sådan, at man ser sådan nogle store, mørke krigsskibe, der sejler ind i havnen i Thorshavn.
Det virker sådan meget lukket og mystisk og lidt truende i virkeligheden, når der sejler sådan nogle krigsskibe ind, og der er det enormt vigtigt, at man er så åben, som man overhovedet kan være, og gør så meget reklame, som man overhovedet kan, for at få flere færinger med om bord.
Jo flere, der kan komme med om bord og fortælle med stor begejstring, tror jeg, hvor spændende det f.eks. er at være i den danske flåde, jo bedre er det for vores rigsfællesskab.
Det er meget, meget spændende at være om bord på sådan et skib, så jeg kan kun opfordre til, at flere gør det, og at vi giver flere færinger mulighed for at komme med om bord, måske som en del af en frivillig værnepligt.
Der er det en fantastisk oplevelse for et ungt menneske.
Barbara Gaardlykke Apol (JF), 2021-05-18:
Altså, reklame er én ting, men der er også politisk engagement, og det er noget andet.
Jeg mener, at færøske myndigheder også burde være mere inddraget i alle de forsvarsanliggender, der er, og de beslutninger, der bliver taget i Danmark, også netop så en færing, som gør tjeneste, også føler, at hans demokratiske ret bliver hørt og også bliver respekteret, altså fra et færøsk synspunkt, på de demokratiske platforme, som vi har.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-05-18:
Mange tak.
I politik har vi selvfølgelig forskellige briller, vi ser tingene igennem, og jeg ser det ikke helt så voldsomt, og jeg er sådan set ret fortrøstningsfuld i forhold til fremtiden og også til samarbejdet med regeringen og naalakkersuisut.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren i forhold til det her med, hvad vi kan gøre fra Folketingets side, for man kan jo godt stå og have en holdning til, hvad Grønland gerne vil gøre, hvad de grønlandske vælgere gerne vil gøre, men vi kunne også kigge på, hvad vi selv kan gøre.
Hvad kan vi selv gøre for til at sikre, at danske unge f.eks. lærer noget mere i folkeskolen om Grønland, og hvordan kan vi sikre, at der bliver noget mere i radio og på tv om Grønland i fremtiden?
Lige præcis i det her spørgsmål er det faktisk rigtig godt at kunne grønlandsk, for der er to versioner, og det er typisk den grønlandske version, der er den gældende i Grønland, når man kigger på koalitionsaftalen.
Der står klart, at man ikke ønsker, at der skal være flere militære baser i Grønland, og det er jo en ny tone, vi hører fra Grønlands side.
Det er jo ikke nødvendigvis ensbetydende med, at Thule Air Base skal lukkes ned, hvilket man godt kunne tro, hvis man læser den danske version.
Men det er i hvert fald et klart signal om, at vi ønsker lavspænding, og at vi ønsker fred i Arktis.
Og vi er bestemt ikke naive eller blåøjede, i forhold til hvad der foregår med stormagterne, men vi mener, vi er nødt til at arbejde diplomatisk, men selvfølgelig også arbejde godt internt i rigsfællesskabet i forhold til at holde det på det niveau, det er, og netop respektere Ilulissataftalen.
Christian Juhl (EL), 2021-05-18:
Tak for det.
Den nye regering, IA-regeringen med venner, har lavet et regeringsprogram, men nu er jeg ikke så dygtig som min lillebror fra SF til grønlandsk, så derfor vil jeg gerne spørge, hvordan den nye regering ser på militariseringen af Arktis, som jo reelt foregår uanset principper i Ilulissaterklæringen.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-05-18:
Der er vist flere spørgsmål i det.
Jeg vil egentlig primært forholde mig til, hvad rigsfællesskabet og Folketinget kan gøre, og jeg synes sådan set, at man måske skulle stoppe op og evaluere for at se, om de relativt mange penge, som den tidligere regering afsatte til bl.a. studierejser og til gode initiativer for grønlandske studerende og sådan noget, måske kunne bruges bedre på andre områder.
Er der måske nye initiativer, vi skal have taget?
Det er sådan set ikke den store pengepung, jeg tror man skal ud og have frem, men måske mere en dialog med de grønlandske aktører.
Karsten Hønge (SF), 2021-05-18:
Fru Aaja Chemnitz Larsen kom jo i sin tale ind på, at amerikanerne i Grønland er rigtig skarpe til at rejse rundt til hver by og bygd og på den måde gøre sig synligere.
Jeg tror også, at der måske er nogle ting, vi måske kunne lære lidt af.
Eller: Hvilke ting kunne vi måske lære af?
vil jeg spørge fru Aaja Chemnitz Larsen, i forhold til sådan den danske tilstedeværelse.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er: Altså, gør amerikanerne bare det her, fordi de er blevet sådan helt forelsket i Grønland, eller har de yankier skumle bagtanker?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-05-18:
Den menneskelige udvikling er helt central for udviklingen af det grønlandske samfund, og helt konkret er en fattigdomsgrænse noget, som man gerne vil etablere fra den nye regerings side, naalakkersuisuts side.
Bekæmpelse af hjemløshed frem mod 2035 er også sådan et helt konkret mål og dertil en lang række andre initiativer.
Noget andet, der også bliver nævnt, er jo sundhedsområdet, hvor man netop vil række hånden ud mod rigsfællesskabets parter for at se, om man kan samarbejde.
Så jeg synes faktisk, at det er nogle gode toner, hvis man går ind og læser koalitionsaftalen, også set med Folketingets briller.
Der er rigtig mange gode flader, hvor vi kan understøtte hinanden.
Grønland skal selvfølgelig tage et primært ansvar i forhold til at sikre, at socialområdet bliver løftet, men vi har jo givet håndslag på de 80 mio. kr. Så det er også noget, vi er nødt til at snakke om, for når de penge er brugt, hvad gør vi så?
Ophører det samarbejde derefter?
Karsten Hønge (SF), 2021-05-18:
Allerførst selvfølgelig tillykke til – eller når vi nu holder os til dagens trend: Pilluaritsi – fru Aaja Chemnitz Larsen for at være blevet formand for de arktiske parlamentarikere.
Det er rigtig godt gået – det er godt for Danmark, det er godt for Grønland.
Jeg kunne godt tænke mig lige at spørge fru Aaja Chemnitz Larsen lidt mere ind til, hvilke konkrete initiativer man har tænkt sig at tage i Grønland for at få rettet op på den her noget dramatiske sociale situation, der er, hvor for mange bliver efterladt uden et ordentligt levegrundlag.
Altså, hvad er det for initiativer, man har tænkt sig at tage?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-05-18:
Noget af det, som den nye regering er opmærksom på, er, at vores offentlige sektor er ekstremt stor i forhold til den private sektor.
Der tror jeg, man vil se, at der vil være flere opgaver, der vil blive løst af selvstændige iværksættere i Grønland, så det er helt sikkert et af de områder, hvor jeg tror vi vil se en vækst – altså at der bliver løst nogle opgaver i det private frem for i det offentlige.
Det kan måske lyde lidt som en lidt anderledes tanke fra et socialistisk parti, men når man kigger på tallene rent objektivt, kan man se, at der er behov for en bedre balance.
Men jeg synes derudover, at der er mange områder, man kunne pege på, som også ville komme danske virksomheder til gavn.
Henrik Vinther (RV), 2021-05-18:
Ja, turisme er jo et felt, hvor man kan se store vækstmuligheder.
Men ser fru Aaja Chemnitz Larsen andre steder, hvor man i fællesskab kan styrke erhvervsudviklingen i Grønland, og hvor det også kan gavne danske virksomheder generelt?
Er der nogle muligheder, som fru Aaja Chemnitz Larsen ser det.
Tak for det.
Og tak for den fine indføring i rigsfællesskabet set fra fru Aaja Chemnitz Larsens side.
Der er i hvert fald gang i den udenfor.
Mit spørgsmål handler om det, som fru Aaja Chemnitz Larsen nævner omkring Vækstfonden, som der blev afsat et beløb på, jeg tror 220 mio. kr. til i 2019.
Over halvdelen er allerede brugt.
Ser fru Aaja Chemnitz Larsen et behov for, at den pulje forlænges, når den periode udløber?
Peter Seier Christensen (NB), 2021-05-18:
Jeg havde også gemt mig ovre i hjørnet, så jeg var svær at finde.
Tak til statsministeren for redegørelsen om rigsfællesskabet.
Her gennemgås den aktuelle situation på Færøerne og Grønland, landenes økonomi, regeringens samarbejder og initiativer og fælles indsatsområder for Færøerne og Grønland.
Rigsfællesskabet er af stor strategisk betydning, ikke kun for Danmark.
Vi ser aktuelt den store interesse for Grønland fra bl.a. det amerikanske diplomati, deres regering og deres erhvervsliv.
Det givende fællesskab for Færøerne og Grønland må derfor mere end nogen sinde være en topprioritet for enhver dansk regering og Folketinget.
Danmark har et naturligt tilhørsforhold til rigsfællesskabet i den arktiske region, og det skal tilgodeses.
Året har også her været præget af coronakrisen og har betydet en opbremsning i Færøernes og Grønlands økonomi.
Det økonomiske tilbageslag på Færøerne tegner til at have været dybt, men heldigvis kortvarigt og v-formet.
Ligeledes for Grønland tegner det økonomiske tilbageslag foreløbig til at være kortvarigt og også v-formet.
På trods af områdernes særlige nationale, historiske og geografiske forhold har vi et unikt og givende fællesskab.
Den voksende rivalisering mellem stormagterne, USA, Kina og Rusland, bør ligeledes motivere os i rigsfællesskabet.
Vi skal stå sammen.
Vi skal respektere, at vi er forskellige.
Rigsfællesskabet har en geopolitisk nøgleposition i Norden og i Arktis.
Den strategiske position skal vi fastholde og styrke.
Det giver os også muligheder for at spille en væsentlig rolle på verdensscenen, en rolle, som vi ellers ikke ville kunne indtage.
Tak for ordet.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-05-18:
Tak for et meget konkret og klart spørgsmål.
Ja, jeg tænker, at det giver rigtig god mening.
Som sagt er danske investeringer, europæiske investeringer og amerikanske investeringer for den sags skyld en god vej at gå.
Og Vækstfonden har jo haft gode erfaringer med ligesom at investere.
Man har fået den grønlandske pensionskasse SISA til også at lægge 100 mio. kr.
Så når der ligger en bund i en fond, kan man sige, så tiltrækker man pludselig en masse private investorer, og der ville det jo være oplagt, at regeringen tog et nyt initiativ til at putte nogle flere penge i det arbejde.
Det kunne jo også være i forhold til turisme, som vi ved er noget, vi skal have boostet, efter at covid-19 forhåbentlig snart er ovre.
Christian Juhl (EL), 2021-05-18:
Det er der ingen stor glæde ved i ens tilværelse, og derfor er det vigtigt, at der er et tættere samarbejde og en større indsats begge steder.
Det var chokerende at få at vide.
Jeg troede, der var mindre forskel på de rigeste og de fattigste.
Jeg kan også se, at regeringen har sat det som et meget højt prioriteret mål, at man vil bekæmpe ulighed i samfundet i Grønland, og det hænger jo tæt sammen med de sociale forhold.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-05-18:
Jamen det er jeg jo fuldstændig enig i, for når vi snakker om statsdannelse, siger vi netop ikke: »Should I Stay or Should I Go«.
Vi snakker jo netop om, at vi gerne vil det her fællesskab.
Men vi vil gerne have, at det er på lige vilkår, for lige nu er det netop især for os som folketingsmedlemmer ret vigtigt med det juridiske, idet højhedsretten netop ligger i Danmark.
Og ofte er problemet, at vi fra grønlandsk side har hørt, at det kommer an på, om det er en regeringen, der gerne vil inkludere Grønland, eller om det er en regering, der ikke vil, og som tolker grundloven på anden vis.
Men jeg håber da alligevel, at vi kan finde en fælles grund uanset det.