runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-19:
Tak til hr. Joachim B. Olsen for som en ekstra ordfører at vurdere forslagene i forhold til vores tre bundlinjer.
Ordføreren vurderede faktisk det her i forhold til vores sociale bundlinje.
Jeg vil sige, at ud fra den betragtning har vi i Alternativet en politik, der handler om sundhedsfremme og forebyggelse.
Og ja, man er inde at røre ved folks selvbestemmelse, hvis man har en politik, der involverer nudging og andre former for at prøve at få folk til at ændre adfærd, og det vil jeg indrømme at vi går ind for i Alternativet.
Jeg kan bare nævne, at blandt de 15-årige, der kommer fra familier, hvor begge forældre er arbejdsløse, ryger 16 pct. dagligt og 8 pct. lejlighedsvis.
Så det har også en social slagside, i forhold til hvem det er, der starter med at ryge.
Nu var der en undersøgelse, der viste noget om, at så kunne man bare holde op igen, men jeg kan fremvise undersøgelser, der viser, at jo tidligere man begynder at ryge, jo længere tid ryger man, og jo sværere er det at holde op.
Og det er sådan nogle betragtninger, vi har.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-05-19:
Jamen det gør jeg altid, og det gør vi altid i Liberal Alliance.
Vi er meget, meget bevidste om den sociale bundlinje.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-19:
Tak for det.
Radikale Venstre deler Alternativets hensigt og intention med forslaget, så vi har i modsætning til regeringen ikke nogen ideologiske kvababbelser ved at hæve en skat for så at sænke en anden eller for at fremme folkesundheden.
Det er lidt tankevækkende, at der er et par hundrede, desværre, der dør i trafikken om året, mens der er omkring 13.000, der dør om året som følge af tobak.
Vi ved også, at kræft og demens og andre sygdomme har implikationer fra rygning.
Det her tiltag er en af de væsentligste foranstaltninger, man kan gøre, for at forebygge sådan nogle sygdomme.
Vi ved også, at rygning i graviditeten påvirker barnets vægt og dermed dets udvikling.
Det, vi sådan ved, i forhold til hvordan man forebygger rygning og får folk til at stoppe, er, at kampagner virker på nogle, men de virker ikke på alle.
Til gengæld har vi et ret godt overblik over, hvad der særlig virker på unge.
Og der er det det her med at regulere afgiften og tilpasse den.
Det ved vi er noget, som unge er modtagelige over for, når det drejer sig om at få dem til at stoppe med at ryge.
Så vi er enige i, at højere tobakspriser generelt vil få unge til slet ikke at ryge, og der kan øgede afgifter altså gøre en forskel.
På længere sigt kan det medføre besparelser i sundhedsvæsenet, men der er ingen tvivl om, at i de første år kan en forøgelse udgøre en omkostning, som man skal overveje nærmere.
Det skyldes, at faste rygere ikke nødvendigvis vil stoppe med at ryge, men måske vil købe tobak andre steder.
Så på den måde skal man ikke udelukke, at staten kan miste indtægter.
Det, der bare er interessant, er, som jeg også fremførte tidligere efter ministerens oplæg, at vi har et eksempel i vores naboland Norge, der for et par år siden hævede deres afgift markant.
Det var interessant, for i modsætning til deres forventninger fik de faktisk højere indtægter, selv om halvdelen af Norge har en times kørsel til Sverige, så man ellers kunne formode, at der ville være en langt større grænsehandel, end tilfældet var, men de fik faktisk flere indtægter, på trods af at der skete en stor stigning i afgifterne.
Det er i hvert fald interessant og noget, man kan tage med i det videre arbejde.
Vi er dog lidt usikre på, hvad de økonomiske konsekvenser helt præcist er af Alternativets forslag, om det lige skal ligge på 50 pct., eller hvor man skal lægge snittet.
Det kan vi jo så få afklaret i udvalgsbehandlingen og tage stilling derudfra.
Men vi er meget tilhængere af det her forebyggelseselement, men det må lige bero på en nærmere vurdering og overvejelse, hvordan og hvorledes man lægger snittet i procenterne.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-05-19:
Nej, selvfølgelig kan jeg ikke stå her og fortælle ministre, hvordan de skal anlægge deres skøn.
Det vil jeg overlade til andre.
Jeg henholder mig til, at det, vi fik forelagt, var, at der bliver styr på tingene, og at der er styr på tingene.
Og det kan godt være, at det ikke er en tilfredsstillende besvarelse for spørgeren, men det fastholder jeg simpelt hen.
Jesper Petersen (S), 2017-05-19:
Jo, men effekten ender jo med at blive den samme.
Altså, der er blevet tilført flere ressourcer allerede.
Der mangler så finansieringen til den investeringsplan nogle af årene, for det var regeringen ikke klar til endnu, og der mangler at blive taget fat på de indsatsområder, som vi mener det er så afgørende at styrke for at mindske tabet af skatteindtægter og få forøget tilliden.
Det er vores partier jo enige om at gøre.
Så vil vi ende med at have en situation, der burde være til både min og Rune Lunds tilfredshed, nemlig at vi markant har styrket vores skattevæsen.
Rune Lund (EL), 2017-05-19:
Det kunne man jo diskutere i sådan nogle forhandlinger, hvis der ellers var et flertal her i Folketinget, som er positivt indstillet.
Jeg synes i den forbindelse, det var meget sjovt i forbindelse med min forberedelse af debatten her i dag at se en artikel fra Mandag Morgen fra den 28. april 2017, som ligesom gennemgår, hvad partiernes vælgere synes om det her.
De bliver spurgt: Hvad synes du om at hæve afgiften på tobaksvarer?
Det er sådan, at i alle partier er der faktisk et flertal af vælgerne, som synes, det er et meget godt eller ret godt forslag.
Det er Enhedslistens og Dansk Folkepartis vælgere, der ligger i den lave ende, men dog over 50 pct., og så går det ellers bare deropad.
Men jeg vil bare sige, at det er meget vigtigt, når man laver den her slags ting, at vi ser på, hvordan vi kan kompensere for den stigende ulighed, som vil følge med et forslag som det her.
Ellers hænger tingene ikke sammen, synes jeg.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-19:
Tak for det.
Det glæder mig, at Enhedslisten er positiv.
Nu er det ikke sådan, at vi siger 50 pct., eller også er vi ikke med.
Det er et bud, og det er baseret på nogle af de tal, der er kommet frem om, hvad der skal til, for at det får en effekt på adfærden.
Jeg er også enig i, at vi jo selvfølgelig skal kigge på noget med den sociale slagside, men der er også det element i det, at vi har det, som vi kalder ulighed i sundhed, så der også her er en social slagside. Vi har på tirsdag et forslag om, at momsen på frugt og grønt skal sættes ned.
Det kunne også være sådan nogle tiltag.
Så jeg er bare enig med ordføreren i, at vi skal kigge på alle de tiltag, vi overhovedet kan, og vi er selvfølgelig også villige til at kigge på, at det ikke er sikkert, at det skal være 50 pct.
Det nye i det her er, at flere unge ryger.
Det er faktisk en nyhed, at det går den forkerte vej i forhold til unge, og i den undersøgelse, som blev offentliggjort den 4. marts 2017, fremgår det også, at der er et stigende antal unge, der begynder at ryge.
Det må man jo sige er nyt.
Det kan godt være, at det er en gammel diskussion, men der er åbenbart noget, der ikke virker.
Der er flere og flere unge, der ryger.
Jeg synes sådan set, at man, også selv om man ikke er ordfører er på sundhedsområdet, bør tage alvorligt, at der er flere og flere unge, der ryger, og vi må finde de løsninger, vi kan finde, så ikke så mange unge begynder at ryge.
Synes ordføreren ikke det?
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-05-19:
Jeg har ikke noget ønske om, at der sker en fortsat stigning, og at der er flere unge mennesker, der ryger.
Jeg har det sådan set fint med, at folk ikke ryger; det er fint.
Men er det så skatteskruen, man skal bruge som det primære redskab til det, altså skrue skatterne så højt op, at det ifølge Alternativet vil koste rigtig mange penge for statskassen i stedet for at bidrage med penge?
Der er jo andre alternativer end lige at bruge skatteskruen som det eneste adfærdsregulerende redskab.
Der er rygestopkurser, og der er informationskampagner, og jeg tror godt, folk ved, det er usundt at ryge.
Hvis man alene skruer på det, og man skal have afgiften op, vil det bare gøre, at folk køber deres cigaretter andre steder, og hvis de alligevel er ude at købe cigaretter i Tyskland, ja, så køber de måske øl og andre ting med, hvilket bare vil have en negativ effekt på dansk omsætning og derved danske arbejdspladser, hvorimod grænsehandelen øges.
Så vi synes ikke, det er en god idé at lave sådan en markant stigning i afgifterne.
Louise Schack Elholm (V), 2017-05-19:
Mange tak, og tak for den flotte introduktion.
Med det her forslag ønsker Alternativet at pålægge regeringen at forhøje tobaksafgiften med 50 pct., hvilket vil betyde, at en pakke cigaretter vil koste omkring 55 kr.
Der kan ikke være uenighed om, at der er skadelige helbredsmæssige konsekvenser ved rygning.
Det er stærkt afhængighedsdannende, og tobak har en meget negativ betydning for folkesundheden, og vi er enige om, at flest mulige danskere skal droppe cigaretterne, og at de unge skal lade være med at starte på at ryge i første omgang.
Alternativet forventer, at beslutningsforslaget vil nedsætte tobaksforbruget, samt at det genererer et merprovenu på 1,6 mia. kr.
Det merprovenu vurderer vi ikke er realistisk, og som skatteministeren har sagt, forventer Skatteministeriet rent faktisk et mindre provenu.
Højere afgifter og prisstigninger på tobak kan jo også medføre mere grænsehandel, hvilket jeg helst ikke siger det vil gøre, og illegal handel med cigaretter, og med illegal handel kan man ikke forvente, at sælgere, der i forvejen sælger et ulovligt produkt, så vil gå op i, hvilke aldersgrænser der er for, hvem de sælger cigaretter til.
I Venstre går vi desuden ind for et skatte- og afgiftsstop.
Vi har et ønske om at gøre det lettere og billigere at drive virksomhed i Danmark.
En afgiftsstigning vil få negative konsekvenser for den danske detailhandel uden at blive opvejet af en gevinst for danskernes sundhed, hvis cigaretterne i stedet for bliver købt over grænsen eller bliver købt illegalt.
Det vil ifølge Skatteministeriet altså også give færre penge til statskassen.
På den baggrund kan Venstre ikke støtte forslaget.
Jeg skal på vegne af De Konservative sige, at De Konservative også afviser forslaget.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-19:
Tak for en meget venlig og balanceret ordførertale.
Det er blevet nævnt her flere gange, at løsningen ikke er at skrue skatten i vejret.
Jeg tvivler på, at branchen selv sætter prisen op.
Vi ved, at prisen har en betydning, især over for unge.
I USA, hvor jeg netop var her i efteråret, koster en pakke cigaretter 80 kr. eller deromkring.
Det er da meget markant, at et land som USA som sundhedsfremmende og forebyggende foranstaltning vælger at have cigaretter til den pris.
Nu bliver det også flere gange nævnt det her med det mindre provenu.
Har skatteministeren medregnet det svar fra Sundheds- og Ældreministeriet, der viser, at sundhedsudgifterne vil falde med 5,9 mia. kr., hvis man laver en stigning på 65 pct. på tobakspriserne?
Er det med i de overvejelser, som ordføreren og partiet gør sig?
Louise Schack Elholm (V), 2017-05-19:
Når det drejer sig om Skatteministeriets regnemetoder, vil jeg anbefale, at spørgeren stiller et skriftligt spørgsmål til skatteministeren i udvalgsbehandlingen.
Den er bedst egnet til de konkrete spørgsmål.
Men jeg vil sige, at det er klart, at man selvfølgelig kigger på, hvad statistikken for grænsehandel siger generelt, også over tid, så man vurderer, hvad elasticiteten er i grænsehandelen.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-19:
Igen kunne jeg godt tænke mig at høre de andre aspekter af grænsehandlen og hele den del af argumentationen.
Der er jo også hele det sundhedsfremmende og hele vurderingen af, hvor meget af butikken – i gåseøjne – vi vil satse på, at unge ikke begynder at ryge.
Vi ved, at når man starter tidligt med at ryge, ryger man i flere år, og man har et højere forbrug af cigaretter.
Så hvor meget vil Venstre gå ind i det her med at få unge til at lade være med at ryge?
Louise Schack Elholm (V), 2017-05-19:
Nu er jeg ikke Venstres sundhedsordfører, så jeg kan ikke rigtig diskutere det på sundhedsområdet.
Det vil jeg sådan set anbefale at I tager i Sundhedsudvalget i stedet for.
Men det er da helt klart vores ønske, at unge ikke begynder at ryge overhovedet.
Vi synes, det er en rigtig dårlig idé.
Vi mener bare ikke, at det her er den rette løsning.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-05-19:
Det er flot med et langt svar om, at man ikke skal tale SKAT ned, når spørgsmålet slet ikke var om det.
Men tak for det synspunkt, det var meget berigende. Spørgsmålet var bare stilfærdigt, om man var enig i, at der er behov for flere medarbejdere på indsatsområdet netop for at kunne lave noget lige konkurrence.
Selvfølgelig er det også for at mindske skattegabet, for kan man mindske skattegabet med 25 mia. kr., er der jo et råderum, som man kan bruge, eventuelt i forbindelse med topskatten, som Liberal Alliance ønsker, mens vi ikke ønsker det, men det kunne også være andre punktafgifter, og det kunne være øget velfærd.
Der kunne blive tale om både at vejlede bedre, lave simplere regler, som skatteministeren er inde på, men også at der er et kontroltryk, så det kan mærkes, at man kommer efter dem, som snyder.
Jeg tænker, at det også må være et synspunkt, som Liberal Alliance kan bruge, selv om man ikke ønsker en større offentlig sektor, men når det bliver konkurrenceforvridende, må der være en god fidus i det.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-05-19:
Vi er jo helt enige om, at de problemer, der er på indsatsområdet, skal løses, og det kan godt være, at det skal være med flere ansatte, det kan meget vel være, men der er også andre måder at løse problemerne på.
Man tør jo næsten ikke at tale om digitale løsninger osv., men det er jo alligevel nok en del af fremtiden, og der kommer forhåbentlig også nogle, der virker, og så kan det også være en del af det, der skal til på indsatsområdet.
Så der er mange håndtag, man kan tage fat i, ud over at ansætte flere, og det kan også godt være det rigtige, altså at ansætte flere, og det skal vi selvfølgelig have en diskussion om.
Jeg opponerer bare lidt imod flere ansatte som det eneste, for det eneste, jeg hører i debatten, er netop flere ansatte.
Jesper Petersen (S), 2017-05-19:
Jeg vil bare med det samme sige, at jeg er enig med hr. Joachim B. Olsen i, at det også drejer sig om andre ting end flere ansatte.
Der er også udvikling af digitale løsninger og vejledninger og regler og alle sådan nogle ting, som man kan justere på, også nogle opstramninger, som jeg forestiller mig Liberal Alliance måske ikke er tilhængere af.
Men det er der selvfølgelig.
Det, vi taler om nu, er så bare behovet for, at der faktisk er nogle medarbejdere, der er i stand til at føre nogle af de kontroller ud i livet, som man typisk i dag kan se langtfra fungerer, som de skal.
Der kunne vi godt trænge til, synes jeg, sådan et noget mere entydigt svar fra Liberal Alliance på, at man faktisk også fra Liberal Alliances side synes, at skattegabet er for højt, og at det skal bringes ned; at det ikke er tilfredsstillende, at man ikke når sine mål som skattevæsen i forhold til at nedbringe skattegabet; og at det ikke er acceptabelt for virksomheder, der gerne vil konkurrere på at være gode til at drive forretning, at de skal kæmpe med nogle, som hellere vil konkurrere på at betale mindre i skat, end de burde.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-05-19:
Jamen der er ikke nogen stor uenighed.
Jeg tror egentlig også, at hr. Jesper Petersen ville have nogenlunde samme tilgang til det, hvis rollerne var byttet om.
Man står jo ikke og forhandler om de der løsninger nu, det er ikke det, vi gør.
Vi er jo enige om, at de problemer, som hr. Jesper Petersen her påpeger, er problemer, der skal løses.
Det handler jo ikke om ideologi.
Jeg mener ikke, der skal snydes med skat.
Jeg mener ikke, at man skal konkurrere på skattesnyd.
Jeg mener, at skatterne skal være lavere, her er vi så nok uenige, men det synes jeg de skal være.
Det vil jeg ikke begrænse mig til.
Der vil jeg sådan set gerne lytte til, hvad fagfolkene siger, og der kan godt være andre løsninger, hvilket hr. Jesper Petersen også selv påpeger.
Jesper Petersen (S), 2017-05-19:
Så det, der var pointen, var, at det behøvede man ikke at begrænse sig til.
Men nu synes jeg, der er behov for at få det helt klart til sidst, for Liberal Alliance er jo en del af regeringen, og skatteministeren har på regeringens vegne sagt, at man ville bakke op om, at der skal indkaldes til forhandlinger om at styrke indsatsområderne, konkret i form af flere medarbejdere.
De kommer til at lægge beslag på en del af næste års finanslov.
Det lægger man op til.
Og jeg synes, at det er en noget mere kølig og afmålt modtagelse, Liberal Alliance giver det samme forslag.
Er det korrekt?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-05-19:
Jeg synes, at hr. Jesper Petersen taler uenighederne op her.
Jeg prøver at forholde mig til det konkrete beslutningsforslag, hvor der er nævnt et konkret tal, der hedder 1.000 ansatte.
Det synes jeg er underligt.
Det kan jeg jo ikke stå og sige ja til.
Det synes jeg ville være uforsvarligt, og det ville ikke være fagligt velfunderet at sige, at det her er løsningen.
Jeg sagde, at flere ansatte jo godt kan være en del af løsningen.
Men der er også andre måder at komme problemerne til livs på, og dem skal vi da i hvert fald også tage i brug, hvis det er muligt.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-19:
Tak for det.
Radikale Venstre er glade for, at en række partier har fremsat forslag om at genoprette SKAT på forskellige måder.
Det er vigtigt, at vi får genskabt tilliden til SKAT og hele velfærdssamfundet, ved at nogle ikke bare kan undslippe at betale deres del til fællesskabet, bare fordi SKAT ikke lige virker.
Tillid til SKAT og en effektiv skatteorganisation er simpelt hen forudsætningen for vores velfærdssamfund.
Indtægter er forudsætninger for, at vi kan lave udgifter.
Radikale Venstre har deltaget i to aftaler med regeringen, Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti.
Med den ene af aftalerne ansætter vi nu flere mennesker i SKAT og dropper det udskældte og ikkeduelige EFI-system, og med den anden aftale laver vi nye og bedre ejendomsvurderinger og ansætter også flere.
Vi er klar til at lave aftaler om yderligere investeringer i SKAT, og det fornemmer vi også at debatten i dag helt klart har ledt frem til.
Netop at kalde det investeringer er vigtigt, for det er både en investering i tillid til vores velfærdssamfund og en investering, som også vil betyde, at der kommer flere penge ind, fordi folk ikke kan snyde og unddrage sig skat.
Det lader til, at der er et klart flertal, som gerne vil forhandle med regeringen om at gøre mere.
Vi vil derfor opfordre regeringen til at indkalde til forhandlinger.
Radikale Venstre møder gerne op og tager ansvar.
For os er det afgørende, at vi finder konkrete indsatser og tiltag, som er nødvendige og fornuftige.
For os er det ikke et mål i sig selv, at der kommer flere ansatte.
Vi synes, det vil være tosset at binde sig til præcis 1.000 ansatte, hvis det viser sig, at der i stedet er behov for 1.200 eller 500.
Det må bero på konkrete vedtagelser af indsatser.
Forslagsstillerne anfører, at det vil være omkostningsfrit at ansætte flere.
Vi tror nok bare ikke, at verden er så ligetil.
For der vil formentlig være behov for i hvert fald finansiering i starten.
Radikale Venstre er også klar til at drøfte finansieringsmuligheder med de mange, der i dag har tilkendegivet, at det er en god idé, at vi gør lidt mere for SKAT og tilliden til SKAT og vores velfærdssamfund samlet set.
Så med de ord vil vi afvente udvalgsbehandlingen og samtalerne med de øvrige partier og regeringen, inden vi tager stilling til yderligere tiltag.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-05-19:
Vi er fuldstændig enige i, at der er nogle udfordringer på de her områder.
Der er dog en ting, jeg vil sige i hele debatten om SKAT.
Nu kører vi meget på de helt uacceptable skandaler, der har været, men jeg synes nu også, at vi herinde nogle gange skal passe på, at vi ikke får tegnet et billede af SKAT, som om det er en organisation, hvor ingenting fungerer.
Når man sammenligner SKAT med tilsvarende organisationer i andre lande, som vi normalt sammenligner os med, har vi jo på en lang række områder, på de fleste områder, et meget velfungerende skattevæsen.
Jeg synes, skatterne er for høje, og jeg synes, at vores skattesystem er alt for kompliceret, men jeg tror også, vi skal passe på med at tale SKAT helt ned.
Der er nogle konkrete skandaler, som vi skal have undersøgt og lære af, men hvis vi bliver ved med at tale SKAT helt ned, tror jeg, at vi kan ende i en situation, hvor det, hvis det rigtige er at ansætte 1.000 flere, i sig selv kan blive svært, for hvem ønsker at arbejde i en organisation, som vi hele tiden taler ned?
Det tror jeg vi skal tænke over.
Det kan sagtens være, at der skal flere på indsatsområderne, men jeg forbeholder mig bare retten til at lytte til det faglige input og sørge for, at vi bevarer fleksibiliteten.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-05-19:
Jeg er helt enig i, at antallet af ansatte betyder noget, men lige med udbytteskatskandalen tror jeg faktisk bare det var blevet dyrere, hvis man havde haft flere ansatte.
For man kontrollerede jo ingenting, der var ingen opfølgning på udvikling, og der var intet tilsyn fra Skatteministeriets side.
Så lige på det felt tror jeg faktisk det havde været dyrere, hvis vi havde haft flere ansatte, men ellers er jeg helt enig, at antallet af ansatte betyder noget.
Jeg vil spørge Liberal Alliance om noget.
Man siger, at man støtter beslutningsforslaget, og at man vil indkalde til forhandlinger, og det er jeg glad for, og det kvitterer jeg for, men er man også enig i, at der er behov for flere medarbejdere på indsatsområdet?
Jeg tænker, at Liberal Alliance må kunne støtte mig i, at det kan være konkurrenceforvridende på f.eks. punktafgifter, hvis en virksomhed betaler sin afgift, mens en konkurrerende virksomhed ikke gør.
Man kan godt have et synspunkt om, at punktafgifterne er for høje, som jeg helt sikkert tror Liberal Alliance synes, men når virksomheder så ikke betaler deres punktafgifter på f.eks. slik eller sodavand, er det jo dybt konkurrenceforvridende.
Derfor er mit spørgsmål bare stilfærdigt, om ikke Liberal Alliance er enig i, at der på nogle af de her områder faktisk også er behov for, at der kommer et højere kontroltryk.
Rune Lund (EL), 2017-05-19:
Hvis vi nu tager negativ moms, det vil sige tilbagebetalingen af moms, når virksomhederne har moms til gode hos staten, så har vi jo kunnet se i svaret på spørgsmål 80, som jeg har stillet, at det i perioden fra januar til september 2016 har været sådan, at de medarbejdere, der har siddet på området og kontrolleret, i gennemsnit har hevet lidt over 42 mio. kr. hjem til fælleskassen.
Det faktum kan vi kombinere med, at det af de i alt 235 mia. kr., som der hvert år bliver udbetalt i negativ moms, kun er 2 pct., der bliver kontrolleret.
Hvad siger det ordføreren for Liberal Alliance?
Giver det ham, selv om Liberal Alliance ikke er specielt begejstret for offentligt ansatte, og at der skal være flere af dem, ikke en anledning til at tænke, at der her virkelig er et problem, og at vi bliver nødt til at ansætte nogle flere folk?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-05-19:
Jo, men det er præmissen, som jeg anfægter, altså at man kan stille det sådan op, at hvis vi bare kunne ansætte x antal flere og ganger det med 42 mio. kr., så kan vi regne med, at det kommer i kassen
Men sådan er virkeligheden jo ikke.
Jeg må sige, at jeg, når jeg lytter til fagpersoner i SKAT, heller ikke har hørt nogen sige, at det er sådan, det hænger sammen.
Sådan hænger det ikke sammen.
Rune Lund (EL), 2017-05-19:
Lige i øjeblikket er der ca. 60 mennesker, der sidder på det område, og det er klart, at det, hvis man ansatte 3.000 ekstra, jo så selvfølgelig ikke ville være sådan, at de alle sammen blev ved med at hive 42 mio. kr. hjem, når der var gået 9 måneder i løbet af et år.
Men er det ikke åbenlyst, at der, hvis der ansættes nogle flere folk, så stadig væk er en rigtig god businesscase her, og at det rent faktisk er sådan, at det ikke kan betale sig at lade være at ansætte nogle flere folk til at kontrollere, at de penge, som skal ligge i vores velfærdskasse, i statskassen, også bliver liggende der eller kommer derind?