runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2021-01-22:
Jeg vil i hvert fald gerne anerkende, at der i nogle meget ekstremt islamistiske miljøer findes en høj grad af negativ social kontrol.
Og når vi kigger på de ekstra sengepladser på krisecentre, som blev oprettet i foråret under corona, hvor alle jo skulle være meget hjemme, så så vi faktisk også, at det i høj grad var kvinder med anden etnisk baggrund, som havde brug for de sengepladser.
Det bekræfter mig jo bare endnu en gang i, at det dog var godt, at vi fik sikret nogle flere pladser på kvindekrisecentrene.
Det er jo interessant, at hr. Ole Birk Olesen mener, det er mig, der befinder sig et populistisk sted, for jeg ved ikke, om hr. Ole Birk Olesen har lagt mærke til, at Enhedslistens forslag på det her område er rimelig meget i modvind.
Det er den ene ting, jeg gerne vil sige.
Når jeg går tilbage og kigger på fru Line Barfods gamle forslag og fru Johanne Schmidt-Nielsens gamle forslag, er der faktisk lagt en stor indsats.
Men det nægter man ligesom at erkende herinde, fordi man gerne vil placere Enhedslisten et sted, hvor man ikke tager negativ social kontrol alvorligt, og det er jeg personligt ked af.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-22:
Ja, det er en skuffelse, for dermed synes jeg at fru Rosa Lund melder sig ud sådan den rationelle del af dansk udlændingepolitik.
Så befinder man sig på et eller andet populistisk overdrev, hvor man bare taler nogle vælgergrupper, som man gerne vil i kontakt med, efter munden.
Jeg synes, at det både er forkert at lægge meget stor vægt på negative eksempler på indvandrere, og jeg synes også, det er forkert at lægge meget stor vægt på positive eksempler på indvandrere, sådan som fru Rosa Lund gør, for det er ikke det, det handler om.
Men det, vi bliver nødt til at forholde os til, er de generelle problemer.
Derfor er mit spørgsmål det samme til fru Rosa Lund, som jeg har stillet til SF og Radikale: De generelle stramninger af indvandringspolitikken i Danmark, som blev gennemført i 00'erne, stemte Enhedslisten jo alle sammen imod.
Har Enhedslisten fortrudt det i dag, og vurderer man, at nogle af dem nu alligevel var nødvendige, eller er Enhedslisten stadig væk der, hvor man siger: Det var fuldstændig rigtigt at stemme imod alle de stramninger?
Karsten Hønge (SF), 2021-01-22:
Altså, vores samfund bygger på mange andre ting end kristendommen, og at have en egentlig kristendomsundervisning synes jeg måske derfor virker lidt skævt, selv om jeg for så vidt godt kunne tænke mig det.
Det var suverænt mit bedste fag, da jeg gik i folkeskole.
Så det er ikke, fordi jeg på den måde ikke har et tæt forhold til det, og det er meget, meget vigtigt.
Men om man sådan præcis skal øge undervisningen i det, ved jeg ikke.
I øvrigt har jeg det selv ligesom Bob Hope – kan I huske ham, der var standupper, før der fandtes standuppere? – som sagde, at han var en lille smule muslim, en lille smule kristen, en lille smule hindu og en lille smule buddhist, fordi han så nødig ville gå glip af det evige liv på grund af en teknisk detalje.
Sådan har jeg det også.
Marcus Knuth (KF), 2021-01-22:
Det er jeg rigtig, rigtig glad for.
Så håber jeg også, at ordføreren vil støtte os Konservative i, at noget af det, som vi ikke bare skal værne om, men også fremme, for at bevare sammenhængskraften i det danske samfund og dets kultur, jo netop er de kristne værdier.
Vi har jo bl.a. sagt, at sådan noget som kristendomsundervisningen i langt højere grad skal genindføres i skolerne, både af hensyn til de mange kristne elever, men selvfølgelig også, for at de elever, der er kommet hertil udefra, kan lære af de kristne værdier, som vores samfund bygger på.
Er det noget, som SF vil bakke os op i?
Karsten Hønge (SF), 2021-01-22:
Nej, proportionerne er der ikke over for hinanden, og det har heller ikke været fru Pia Olsen Dyhrs intention med den udtalelse.
Der er selvfølgelig klart en proportion, hvor der er langt flere, der tilhører fundamentalistiske muslimske miljøer, end der er i forhold til kristne.
Det er det da helt klart at der er.
Derfor er udfordringen da langt større, og man skal lave analysen korrekt for at kunne komme med den rigtige medicin, og derfor er det jo langt den overvejende del.
Men det hører også bare med til billedet, at der findes andre religiøse minoriteter, der også har en kultur, som binder folk og især binder kvinderne.
Som jeg røbede tidligere i dag her fra talerstolen, må jeg med mit eget geografiske udgangspunkt sige, at ikke ret mange kan lære mig ret meget om, hvordan Indre Mission opfører sig, vel?
Da jeg gik i skole, forsøgte de at holde fast i pigerne, og hvor vi andre jo stod som dem, der forsøgte at sige, at det skulle de da tage og gøre op med.
Så de findes også.
Men med hensyn til proportionerne vil jeg give hr. Marcus Knuth ret.
Peter Skaarup (DF), 2021-01-22:
Tak til fru Rosa Lund for talen.
Jeg undrer mig bare lidt over noget.
Man bruger det eksempel med, at der er en person, der får stillet nogle spørgsmål og føler en eller anden form for muligvis kulde fra nogle andre på det her uddannelsessted.
Hvorfor griber man egentlig så hårdt fat i sådan et eksempel?
Sagen er jo, at hvis det nu var en dansk elev, der tog til et andet land – hvis en dansker tog til f.eks. Saudi-Arabien – så ville der da også blive stillet spørgsmål, og så ville man da også undre sig over pågældende, altså om vedkommende er saudi eller noget andet.
Altså, forstå mig ret, sagen er her, at det jo ikke er overraskende, at der er nogle, der spørger: Hvor kommer du fra, hvad er din baggrund, støtter du danske værdier osv. osv.?
Det er da ikke overraskende.
Det fører så også frem til den diskussion, som hr. Ole Birk Olesen rejser på udmærket vis, synes jeg.
Er vi ikke bare enige om, at Danmark er nødt til fortsat at være et forholdsvis homogent land, for ellers får vi jo alle de her konflikter, som fru Rosa Lund er inde på?
Og bærer Enhedslisten netop ikke skylden for, at vi får sådan nogle konflikter, når man er gået ind for åbne grænser og stadig væk gør det?
Rosa Lund (EL), 2021-01-22:
Vi går jo sådan set ikke ind for åbne grænser.
Det, vi går ind for, er, at vi lever op til vores internationale forpligtelser, som er menneskerettighedskonventionen, og som rigtigt er flygtningekonventionen.
Og flygtningekonventionen betyder nu engang, at når der kommer nogle mennesker til Danmark og søger asyl, skal de have ret til at få deres asylansøgning behandlet her i landet.
Og så tror jeg da, at hr. Peter Skaarup kan have ret i, at vi alle sammen kan have et ansvar for, at der er store konflikter, og der skal jeg da gerne tage på mig, at Enhedslisten også nogle gange har en retorik, som kommer lidt op i det høje felt.
Men hvis vi nu alle sammen kunne blive enige om at nuancere udlændingedebatten lidt mere, så tror jeg faktisk, at vi alle sammen kunne vinde på det.
Det kræver jo, at det ikke kun er mig, der gør det, men at det også er hr. Peter Skaarup.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-22:
Det største pres og den største trussel mod vores retsstat i dag er altså migrationen fra de muslimske lande, og det er de mennesker, der sætter et andet regelsæt over det regelsæt, som vi lever efter, nemlig de demokratisk vedtagne love.
Så retsstaten er massivt under pres på grund af folk, der er fløjtende ligeglade med vores levevis, med vores lovgivning og med de myndigheder, der skal sikre lov og orden i vores samfund.
Anerkender ordføreren det?
Rosa Lund (EL), 2021-01-22:
Jeg må sige til hr. Rasmus Stoklund, at når man indfører lovgivning, hvor man med et fingerknips kan fratage mennesker statsborgerskabet; når man indfører lovgivning, hvor det ikke er alle, der får ret til at vælge deres egen forsvarsadvokat; når man indfører lovgivning, som ikke kræver domstolsprøvelse, så synes jeg, at retsstaten er under pres.
Og jeg synes, det er helt fair, at hr. Rasmus Stoklund har en anden opfattelse.
Jeg synes, at den udvikling, vi har set i Danmark de sidste 10 år, har betydet, at man har lavet sådan en salamimetode på retsstaten – det troede jeg ellers var noget, man kun gjorde på den offentlige sektor – hvor man hele tiden har skåret lidt mere af og skåret lidt mere af.
Jeg synes, det er helt fair, at hr. Rasmus Stoklund ikke er bekymret for det, men det er jeg.
Rasmus Stoklund (S), 2021-01-22:
Men altså, retsstaten er jo ikke under pres.
Det viser den her opgørelse jo også tydeligt.
Det er bare sådan noget, man kan sige, ikke?
Det er bare en gratis omgang at sige, at retsstaten er under pres, fordi der er et eller andet, der ikke passer en.
Det er så nemt.
Så til noget andet.
Vi forsøger at tale om virkeligheden, som den er, i stedet for, hvordan fru Rosa Lund og hendes ligesindede drømmer om den skulle være, men ikke er.
Vi har integrationsudfordringer, og vi har en markant overrepræsentation i kriminalitet.
De statistikker, som fru Rosa Lund oplæser, er ikke særlig præcise, fordi fru Rosa Lund ikke tager højde for opdelingen i, at f.eks. ikkevestlige folk, der kommer fra Kina eller Brasilien, klarer sig glimrende i Danmark.
Men der er en markant overrepræsentation af folk, der klarer sig alt for dårligt, når der er folk, der kommer fra den muslimske verden.
Når så fru Rosa Lund insisterer på at blive ved med at blande pærer og bananer i kategorien ikkevestlige, så bliver det jo et mindre præcist billede end det billede, vi ellers har brugt formiddagen herinde på at diskutere med baggrund i de nye tal fra udlændinge- og integrationsministeren.
Rosa Lund (EL), 2021-01-22:
Jeg gør mig faktisk meget umage med at lytte efter, hvad statsministeren siger, og derfor hørte jeg både statsministerens åbningstale og læste sådan set også talepapirerne, hvor der jo stod to forskellige ting.
Det siger noget om, at man har prøvet at tegne et bestemt billede.
Så vil jeg svare på det andet.
Jeg skal gerne sige det en gang til: Jeg siger ikke, at Danmark ikke er en retsstat, men jeg siger, at jeg er bekymret for retsstaten.
Det er to meget forskellige ting.
Rasmus Stoklund (S), 2021-01-22:
Jeg undrer mig over det her eksempel, som fru Rosa Lund nævner med en bekendt og den her trang til at insistere på at misforstå, hvad der er blevet sagt af bl.a. statsministeren og andre omkring problemer med ikkevestlige indvandrere.
Man kunne meget nemt frembringe en statistik, der viste, at mænd er mere voldelige end kvinder.
Det ville ikke få mig til at tænke, at de taler om mig, de kan ikke lide mig, og de synes, at jeg er voldelig.
Det ville få mig til at tænke, at nå, der er der så en overrepræsentation, og der er for mange mænd, der er voldelige mod kvinder, i forhold til kvinder.
Hvorfor tænker man ikke på samme måde i de kredse, hvor fru Rosa Lund færdes, hvis man hører om nogle statistikker, eller hvis man hører om nogle eksempler på, at der er en overrepræsentation af kriminalitet fra folk fra de her MENAP-lande, altså fra muslimske lande, i stedet for straks at føle sig som et offer og straks føle, at det er synd for en, og at der er nogen, der er ude efter en?
Jeg forstår ikke det her behov for at være et offer.
Så vil jeg også gerne sige: Hvor kommer den her påstand fra, altså at Danmark ikke er en retsstat længere?
Domstolsstyrelsens nyhedsbrev refererer imellem til forskellige undersøgelser, bl.a. World Justice Project, som er sådan en international rangering af retsstaternes niveau rundtomkring i verden.
Så vidt jeg husker, lå Danmark både sidste år og forrige år helt i top som nummer et i den her opgørelse.
Hvordan kan man så bare slynge ud, at Danmark ikke er en retsstat længere?
Vi er ifølge den her opgørelse verdens bedste retsstat.
Det er bare blevet sådan noget, man kan sige.
Rosa Lund (EL), 2021-01-22:
Jeg synes, det er langt ude, at hr. Peter Skaarup kalder Enhedslisten for ekstremister.
Vi er et demokratisk parti.
Der er en masse danskere, som har stemt på os.
Og lige nu er det ironisk nok Enhedslisten, der forsvarer grundlovssikrede rettigheder, og som forsvarer ministeransvarlighedsloven og grundloven.
Så jeg synes, det er langt ved siden af, når hr. Peter Skaarup siger, at det skulle være mig, der var ekstremisten.
Peter Skaarup (DF), 2021-01-22:
Men prøv lige at høre: Enhedslisten er da ekstremister her.
Enhedslisten er da sammen med Det Radikale Venstre det mest ekstremistiske parti på udlændingeområdet.
For selv om fru Rosa Lund siger, at Enhedslisten ikke går ind for åbne grænser, så er det da det, I gør.
I er da imod, hver evig eneste gang Dansk Folkeparti ønsker grænsekontrol.
Hver evig eneste gang stemmer Enhedslisten imod.
Så I er da i høj grad medansvarlige for, at vi står i den suppedas, der medfører, at fru Pia Kjærsgaard hvert evig eneste år er nødt til at rejse den her debat for at prøve at få nogle partier ind på det rigtige spor.
Rasmus Stoklund (S), 2021-01-22:
Først vil jeg sige tak for talen og for mange, synes jeg, gode refleksioner og kvittere for samarbejdet osv.
Nu er det jo egentlig meningen, at det er mig, der kan få lov at stille nogle spørgsmål til ordføreren, selv om hr. Marcus Knuth igen stiller en masse spørgsmål til Socialdemokratiet.
Men mange af spørgsmålene har vi heldigvis været inde på tidligere på dagen, så interesserede kan jo spole lidt tilbage i debatten og se svarene fra tidligere; ellers kan hr. Marcus Knuth jo stille nogle af spørgsmålene igen senere.
Men det, jeg egentlig ville spørge hr. Marcus Knuth til, som jeg synes er interessant, og som jeg tror optager mange partier her i Folketinget, er lidt i forlængelse af noget, vi også har været inde på tidligere, nemlig det her spørgsmål om konventioner.
Altså, hvordan holder vi os på den ene side inden for konventionerne, altså er i en international retsorden, som jeg også ved at Konservative mener at vi skal være i, og på den anden side fortsætter arbejdet på en konstruktiv måde – f.eks. i stil med det, vi lavede med Københavnererklæringen?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-01-22:
Jeg vil sige, at sådan har jeg det så ikke helt med fru Pia Kjærsgaard.
For det er et angreb på retsstatsprincipperne, det er hårde udtalelser, som udskammer vores minoritetsborgere, som går efter bestemte grupper, og det vil Frie Grønne til hver en tid sige fra over for.
Det er vigtigt for mig at understrege her, at man, når man går herop på den her talerstol, jo så må erkende, at der altså er en masse borgere derude, som har de her holdninger og tanker, og det synspunkt skal også være med i debatten.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-01-22:
Jamen det var faktisk det, jeg sagde.
Jeg sagde, at jeg har det helt roligt, altså fuldstændig roligt, og det er egentlig lidt underligt, for hr. Sikandar Siddique siger så mange mærkelige ting, som måske bringer nogle op i det røde felt, men ikke mig, ikke på det her grundlag.
Det gør det altså ikke, og fred være med det, og pøj, pøj med fremtiden, kan jeg kun sige, og lad os se, hvordan den kommer til at se ud.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-01-22:
Jeg vil altså sige, at det lige nu heller ikke ser for godt ud for Dansk Folkeparti, så lad os nu se, hvem befolkningen stemmer på næste gang.
Så vil jeg jo bare sige, at jeg af et medlem som fru Pia Kjærsgaard, som har siddet i Folketinget i så mange år, faktisk forventer, at man i stedet for at have den her tilgang, sådan en lidt bitter tilgang, til debatten, så godt kan forstå, at man kan have en diskussion, hvor man har nogle forskellige holdninger.
Jeg husker da tydeligt de debatter, hvor det var fru Pia Kjærsgaard, der var den marginaliserede her i Folketingssalen.
Så jeg havde forventet lidt mere forståelse for den situation, i hvert fald.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-01-22:
Det er sjovt nok.
For jeg har det jo med at blive meget engageret og sådan noget, men egentlig sidder jeg og tager det sådan helt, helt roligt nu, for jeg føler så meget tillid til det danske folk, at hr. Sikandar Siddique kan stå og sige, at nok er nok – det har vi hørt før – og at man egentlig blev stiftet, fordi Dansk Folkeparti var der.
Jeg har meget tillid til den danske befolkning, og stemmer de på hr. Sikandar Siddique, uden for grupperne, til næste folketingsvalg, så fred være med det, men jeg tror det nu ikke.
Så jeg har det egentlig sådan helt roligt, uanset hvilke uhyrlige påstande og mærkelige ting hr. Sikandar Siddique står og siger fra Folketingets talerstol.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-01-22:
Jamen vi ser bare forskelligt på det, og man kan sige, at fru Mette Hjermind Dencker nu bruger eksemplet om mord.
Hvad hvis man har stjålet en knallert som 17-årig?
Hvad så?
Hvad hvis man som 18-årig har lavet et butikstyveri?
Skal man som 50-årig så ikke kunne melde sig ind i samfundet?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-01-22:
Godt, tak for det.
Okay, så kan jeg få bekræftet, at vi ikke har den samme interesse i at varetage det danske folks interesse her og beskytte det danske folk imod, hvad der kan komme.
I Dansk Folkeparti har vi den holdning, at vi ikke tror på, at man – som Sikandar Siddique siger – kan have en dårlig dag som 18-årig, hvor man går ud og myrder en, og at man jo så godt kan være et godt menneske senere.
Nej, hvis man går ud og begår en så alvorlig kriminalitet, har man brændt sine broer til Danmark, og så skal man da smides ud efter endt afsoning.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-01-22:
Jeg vil sige, at jeg ikke er på samme banehalvdel som Dansk Folkeparti.
Det vil jeg da klart og højt og tydeligt sige herfra.
Dansk Folkeparti er bl.a. en af grundene til, at Frie Grønne er opstået.
Frie Grønne ønsker et stærkt, mangfoldigt Danmark, som bygger på retsstatsprincipperne, som tidligere generationer har kæmpet hårdt for og brugt mange, mange år på at bygge op, og det vil sige, at vi ikke diskriminerer på baggrund af religion, at vi ikke diskriminerer på baggrund af hudfarve osv.
Så vil jeg i forhold til det med at være kriminel spørge: Er det virkelig Dansk Folkepartis holdning, at man, hvis man har begået kriminalitet som 18-årig, så ikke kan resocialiseres og blive en fantastisk borger som 50-årig?
Skal en straf følge en resten af livet?
Det hører da i mine øjne ikke til i en retsstat:
Og der er det jo bare, vi i Frie Grønne siger: Selvfølgelig skal du som 17-årig, som 18-årig kunne have begået en fejl og så alligevel senere hen i dit liv kunne være en del af demokratiet og deltage.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-01-22:
Jeg har dyb respekt for, at vi kan være uenige her i Folketingssalen.
Det, som jeg altid synes er interessant i diskussioner, når man er uenige, er at se på, om vi egentlig har det samme grundstandpunkt, hvor mit er, at jeg er politiker i Danmark, som er valgt af det danske folk for at varetage det danske folks interesser.
Der kan jeg komme lidt i tvivl om, om Sikandar Siddique har den samme opfattelse, altså at Sikandar Siddique er valgt af det danske folk for at varetage det danske folks interesse, herunder også at passe på og beskytte.
Når der er mennesker, der kommer til Danmark og begår grov kriminalitet og ikke vil det danske samfund og danskerne noget godt, så har Sikandar Siddique jo den samme forpligtelse som os andre til at beskytte vores land imod den slags mennesker.
Der har jeg simpelt hen bare behov for at spørge: Er vi her helt på samme banehalvdel eller hvad?
Marcus Knuth (KF), 2021-01-22:
Også tak herfra til statsministeren.
Nogle gange, når vi har de her debatter på en fredag eftermiddag i Folketinget, tænker vi, at der nok ikke er nogen, der lytter.
Men det er der, kan jeg fortælle statsministeren.
Jeg kan nemlig se på Ekstra Bladet nu, at der står: »Mette mål: Nul asylsøgere til Danmark«.
Jeg ved ikke, om det er den unge herre fra Ritzau, der har skrevet artiklen, men i hvert fald er statsministerens ord om nul asylansøgere jo nu ude i de danske medier.
Det, jeg bare ikke forstår, er, og det står ikke i artiklen, at Socialdemokratiet jo ikke har nogen tiltag her og nu, der skal bare så meget som nedbringe antallet af asylansøgere.
I stedet for vil man hæve tilskuddene til arbejdsløse flygtninge, og man vil gøre det nemmere at blive i Danmark som flygtning.
Så kan statsministeren ikke godt forstå, at vi nogle gange undrer os lidt over, at der står de her overskrifter, men at når vi så spørger ind til det, ligger der ikke noget konkret bag ved?
Eller er det mig, der tager fejl, altså kan statsministeren komme med et eneste konkret her og nu-tiltag, som man vil komme med, og som vil nedbringe antallet af asylansøgere?
Mette Frederiksen (S), 2021-01-22:
Jamen hvis vi nu i det her Folketing er rigtig dygtige i fællesskab, og det har vi jo vist i andre sammenhænge at vi godt kan være, så får vi lavet en aftale hen over den politiske midte, som manifesterer og understreger det, som også tidligere borgerlige regeringer har arbejdet med, nemlig en form for optjeningsprincip i forhold til ydelserne – det bifalder vi fra socialdemokratisk side – samtidig med at vi passer på de børn, som jo for nogle familiers vedkommende skal vokse op i Danmark, og hvor vi skal passe på, at de økonomiske afsavn ikke bliver for store.
Det er det, der er mit håb som opfølgning på Ydelseskommissionens arbejde – og så, at vi får betonet rettigheder og pligter langt, langt stærkere.
Morten Dahlin (V), 2021-01-22:
Statsministeren siger, at statsministeren ikke er tilhænger af, at man kan komme til Danmark og få en høj ydelse.
Altså, jeg tror slet ikke, jeg er tilhænger af, at man kan komme til Danmark og få en ydelse overhovedet.
Jeg synes, at udgangspunktet må være, at man skal bestille noget.
Uanset hvad vi kalder forhøjelsen af ydelserne – om det hedder midlertidigt børnetilskud, eller hvad det hedder – så kunne jeg godt tænke mig at få svar på mit spørgsmål: Er statsministeren så villig til rent faktisk at sætte streg under midlertidigt og sige, at det kun er, indtil der bliver lavet en aftale, hvor vi så er tilbage til at bruge det samme beløb som før, altså så man ikke gør det midlertidige børnetilskud permanent?
Mette Frederiksen (S), 2021-01-22:
Altså, helt principielt er jeg ikke tilhænger af, at man kan komme til Danmark og lade være med at arbejde og så få en høj ydelse; det er mig principielt imod.
Jeg mener, at når man kommer til Danmark – som ordføreren ved, mener jeg, at vi skal holde det antal, der kommer til Danmark, nede – så skal man komme hertil med et ønske om at kunne forsørge sig selv og gøre sig umage.
Så ved vi jo godt, at livet en gang imellem spænder ben af forskellige årsager, og derfor kan der være behov for en ydelse.
Vi gik ikke til valg på at sætte ydelserne op, og vi har heller ikke sat ydelserne op.
Vi har indført et midlertidigt tilskud til børnefamilier, og det er jo altså noget andet end generelt at hæve ydelserne, som ordføreren lidt får det til at lyde som om vi har gjort.
Morten Dahlin (V), 2021-01-22:
Først vil jeg sige tak til statsministeren for rosen.
Altså, det er jeg ekstremt meget til fals for, så lad os da endelig gøre det til en vane; det er kun positivt.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge statsministeren ind til de forhandlinger, regeringen har annonceret vil komme på bagkant af Ydelseskommissionens anbefalinger.
For vi har jo været bredt rundt i dag, og en af de ting, vi ofte vender tilbage til i den her debat, er arbejdsmarkedstilknytning.
Det er ikke det hele, men det er et ret vigtigt skridt, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvordan statsministeren ser på de forhøjelser af ydelserne, som statsministeren har stået bag.
Altså, hvordan forholder statsministeren sig til de krav, jeg tror vil komme fra blå partier, inklusive Venstre, til, at hvis man skal indgå i sådan en aftale, så skal de ydelsesforhøjelser falde væk?
Er det noget, statsministeren vil være åben over for, eller vil statsministeren stå fast på, at det højere ydelsesniveau, man har indført nu, også er det, der skal stå tilbage, når forhandlingerne er slut?
Mette Frederiksen (S), 2021-01-22:
Jeg vil være helt ærlig og sige, at handlingsplaner har jeg helt principielt utrolig stor modstand imod.
Jeg er så træt af handlingsplaner, jeg er så træt af processer, jeg er så træt af, at vores politiske svar, når noget bliver besværligt, bliver, at vi skal lave en handlingsplan.
Jeg ved godt, at Socialdemokratiet også har lavet handlingsplaner, og at skiftende regeringer har lavet handlingsplaner, men jeg kan ikke fordrage handlingsplaner, så nej.
Jeg tror ikke på, at det er handlingsplaner, der flytter samfund.
Så nej, jeg kommer ikke til at bakke op om en handlingsplan her, og det er ikke på grund af det konkrete indhold.
Jeg er bare ikke sikker på, at Danmark har brug for flere handlingsplaner.