Pelle Dragsted (EL), 2019-02-07:
Som andre ordførere været inde på, indeholder det her forslag jo nogle rigtig positive elementer og fremskridt i forhold til de mennesker i vores land, som bor på en række af vores små øer.
De dele af forslaget er absolut noget, vi fra Enhedslistens side kan støtte – det er noget, vi har været optaget af.
Jeg må så bekende, at det ikke er mig, der normalt er landdistrikts- eller skatteordfører, men jeg ved, at vores ordfører på området har været optaget af det her gennem mange år.
Det drejer sig dels om den her permanentgørelse og videreførelse af det forhøjede befordringsfradrag for yderkommunerne, dels at udvide ordningen til at omfatte de ti små øer, som ikke i dag er omfattet.
Det vil afgjort være en hjælp til at sikre og fastholde bosættelse på øerne – eller i hvert fald til at dæmpe den afvandring, som vi ser fra nogle af øerne.
Vi nærer sådan set almindeligvis en skepsis over for at tilskynde mennesker til at skulle køre langt til deres arbejde.
Vi så egentlig hellere, som også andre har peget på, at vi fik nogle flere arbejdspladser og uddannelsessteder ude lokalt, også i yderområderne, sådan at man ikke behøvede at pendle så langt.
Men vi erkender også, at det jo ikke er den udvikling, vi ser, og den er næppe lige om hjørnet.
Derfor er vi også positive over for det nye fradrag for overnatning gældende for pendlere med bolig på øerne.
Belært af erfaringerne med skattemyndighederne kan vi da godt være bekymret for, om Skattestyrelsen har ressourcer nok til at sørge for den nødvendige kontrol af den nye ordning – det kunne ministeren måske sige noget om, eller vi kan tage det i udvalgsbehandlingen.
Med lovforslaget indføres også et fradrag for personer, der krydser den nye fjordforbindelse ved Frederikssund, Kronprinsesse Marys Bro, når det sker i forbindelse med turen til og fra arbejde.
Som udgangspunkt er vi i Enhedslisten ikke imod den her ordning, der ligestiller pendlere på fjordforbindelsen med pendlere på andre broer, altså Storebæltsforbindelsen og Øresundsforbindelsen, men det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi var imod etableringen af broforbindelsen og samtidig kritiserede, at den skulle brugerfinansieres som den eneste i landet.
I den forbindelse var det måske interessant at få et svar på, også under behandlingen, hvordan den samfundsøkonomiske beregning for projektet ser ud efter indførelsen af det her fradrag.
Enhedslisten er samtidig kritisk over for, at turen med kollektiv transport ikke er berettiget til det samme fradrag for at krydse Kronprinsesse Marys Bro – så vidt vi i hvert fald kan se – som det, der kommer til at gælde for biler.
Selvfølgelig skal mennesker, der benytter bussen over broen for at komme til og fra arbejde, have samme fradrag som dem, der benytter bilen.
Argumentet om, at der ikke forventes kollektiv trafik på broen, og at fradraget i øvrigt ville blive beskedent, er i vores optik mærkeligt.
Det er i hvert fald ikke noget, der fordrer udbredelse af kollektiv trafik, at man bliver stillet ringere konkurrencemæssigt over for privatbilismen.
Derfor kommer vi også fra Enhedslistens side til at stille ændringsforslag til loven, så den kollektive transport bliver omfattet, og vi håber på, at der vil være opbakning til sådan et ændringsforslag.
For så vidt angår forslaget om at sænke bundskatten, er vi skeptiske, fordi øvelsen med den her sænkning går ud på at modvirke, at kommunerne i budgetterne tilsyneladende har hævet skatterne.
Vores holdning er, at kommunerne skal have frihed til at fastlægge skatten selv, og at statens indblanding er en dårlig idé.
Der er også det problem, at grundlaget for bundskatten er bredere, og det vil altså sammenholdt med de her stigninger på kommunalt niveau formentlig betyde en mindre social balance, altså en forøgelse af den økonomiske ulighed.
Derfor vil vi også gerne bede ministeren om at oplyse fordelingsvirkningen af den foreslåede lempelse af bundskatten målt på indkomstdeciler samt på Ginikoefficienten og at sammenligne dette med en tilsvarende lempelse af kommuneskatten målt på samme måde.
Så igen står vi altså med et lovforslag, som omhandler emner, der i bund og grund ikke har noget som helst med hinanden at gøre.
Der er ikke nogen sammenhæng mellem lovforslagets del vedrørende befordringsfradrag og øfradrag og så den del, der omfatter sænkning af bundskatten.
Derfor vil vi også ligesom Socialdemokratiets ordfører bede om, at forslaget bliver delt op i to dele.
Mange tak.
Men når vi f.eks. snakker registreringsafgift, er det jo forskellen på, om hr. Joachim B. Olsen skal betale 800 mio. kr. på at få sænket afgiften, eller om han skal betale 250 mio. kr. for at få sænket afgiften.
Så det her er jo ikke bare en diskussion.
Det er jo et spørgsmål om, hvad ting koster, når vi er i forhandlinger.
Viser det sig, at der ikke er de effekter af en given afgift, så er det jo penge, der bagefter mangler i kassen, fordi man har haft antagelser om en forandret adfærd som følge af afgiftslettelsen.
Da sendte man jo fra Skatteministeriet eller også var det fra Finansministeriet nogle familietypeberegninger ud, som viste, hvordan f.eks. et folkepensionistpar ville blive påvirket af det her, altså under antagelse af den her nedvæltning og overvæltning i priser og lønninger.
Så man stillede altså borgerne noget i udsigt.
Og hvis de ændringer så ikke indtræffer, har man jo faktisk, ja, sagt lidt hårdt, løjet over for borgerne.