runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Friis Bach (V), 2024-11-08:
Man skal stadig væk behandle danmarkskortet.
Det bliver der ikke ændret en tøddel på.
Danmarkskortet skal behandles.
Det kommer frem i dialogen, om man har for høje omgørelsesprocenter.
Borgerne kan sidde inde i rummet og følge med.
Pressen kan være der.
Det lokale handicapråd kan blive bedt om at forholde sig til sagen.
Og så skal man sammen tage stilling til, hvordan man løser problemerne.
Det ændres der ikke på.
Det handler kun om det bureaukrati frem og tilbage mellem Ankestyrelsen og kommunen i forhold til de skærpede krav og handlingsplanen og hvornår og hvordan.
Er det noget, der skaber lokalt engagement?
Christian Friis Bach (V), 2024-11-08:
Det er første gang, jeg er på talerstolen her på socialområdet, og jeg vil sige, at når jeg hører de tillægsord, vi nu har hørt fra blå blok – vildt chokerende, rystende – om et forslag som det her, som fjerner en smule bureaukrati, nogle unødige krav og noget kontrol, som underminerer en del af det lokale selvstyre, og at man ikke tror på det lokale engagement og det kommunale selvstyre, så ser jeg frem til at høre, hvilke tillægsord man kan mobilisere, når der kommer nogle forslag, som skaber forandringer for vores borgere derude.
Det her er noget kontrol og bureaukrati, som vi fjerner, og det gør ikke, at vi ikke skal have fokus på kommunerne.
Det skal vi.
Vi skal styrke indsatsen, og der ligger striber af initiativer til at gøre det.
Men det her forslag om bureaukrati og kontrol er altså ikke et af dem, der har forbedret retssikkerheden eller forholdene for borgerne derude.
Det har det ikke.
Mette Thiesen (DF), 2024-11-08:
Jeg synes, det er ret vildt at høre Venstres ordfører på det her område.
For det her handler grundlæggende set om, at man står og kommer med en forholdsvis vild påstand om, at kommunerne bare skal have lov til at køre tingene, fuldstændig som de gerne vil.
De gør det sindssyg dårligt.
Langt størstedelen af kommunerne overholder ikke engang gældende lovgivning, og derfor lavede vi den her aftale – netop for at sikre de mest udsatte i vores samfund, fordi vi måtte erkende, at kommunerne simpelt hen ikke kunne finde ud af at tage sig af dem.
Hvordan er det nogen sinde blevet Venstres politik, at man skal frede sine egne kommunalbestyrelsesmedlemmer på så vigtigt et område, så de simpelt hen ikke behøver faktisk overhovedet at blive set efter i sømmene i deres arbejde?
Christian Friis Bach (V), 2024-11-08:
Jeg har også selv siddet i en kommunalbestyrelse.
Jeg har deltaget i handicaprådet.
Det, der sker i flere kommuner, er ikke godt nok, og det skal vi have fuldt fokus på.
I de kommuner skal vi sørge for at man lokalt har de redskaber, der skal til, for at man kan skabe positive forandringer.
Vi kræver stadig væk, at danmarkskortet skal diskuteres i kommunalbestyrelsen, men vi kræver ikke en lidt frugtesløs dialog med 98 kommuner om handlingsplaner frem og tilbage i noget, der kun giver bureaukrati og besvær, og som ikke frigiver de ressourcer, der skal til, for at man lokalt kan engagere sig i at løse problemerne.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-08:
Her afslører ordføreren bare, hvor lidt man ved om området.
For det, der skal til, er netop, at man forholder sig til det, at man arbejder fuldstændig systematisk med at få det nedbragt.
Her kan jeg orientere ordføreren om, at man i en Venstrestyret kommune som Nordfyn faktisk har lavet en liste med borgere, hvis spørgsmål man nægter at svare på, fordi de prøver på at råbe op om, hvor galt det står til.
Så det er bare for, når ordføreren kalder på dialog, at oplyse ordføreren lidt om, hvad virkeligheden er for de her borgere i en Venstrestyret kommune.
Jeg er lige så rystet, som min kollega er.
Nu ved jeg godt, at ordføreren er ny på det her område, men det er jo de allermest udsatte borgere i det her land, vi taler om.
Det lyder ærlig talt, som om ordføreren er mere optaget af sine byrødder, end han er af dem, det her handler om, nemlig de udsatte børn, unge og voksne, som har alle de her omgjorte sager i kommunerne.
Vi kunne jo dykke ned i to Venstrestyrede kommuner, som ikke klarer sig så godt på det her område.
Det kunne være Nyborg Kommune.
De er altså steget fra 39 pct. sidste år til nu, hvor det går i den endnu mere gale retning; de ligger lige nu for de første tre kvartaler
på 65 pct.
Hvordan mener ordføreren at hans kollegaer i Nordfyns Kommune skal få det her i den rigtige retning?
Christian Friis Bach (V), 2024-11-08:
Jeg tror ikke, der er mange kommuner, der opfatter en bureaukratisk proces og dialog med Ankestyrelsen som en hjælp.
Men ellers er jeg helt enig med ordføreren i, at der er kommuner, der har brug for hjælp.
Vi skal lave en specialeplan, vi skal sørge for, at der er bedre retningslinjer, og vi skal styrke kommunernes muligheder for at kunne sikre, at de har de rigtige medarbejdere, og der er sket et betydeligt løft af kommunernes økonomi.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-11-08:
Så synes jeg, Venstres ordfører skylder lige nu og her at give et svar på, hvad man vil gøre for at sikre, at kvaliteten udvikles på det her område, for lige nu er den – det ord, jeg ville bruge, vil jeg ikke sige højt herinde, for man må ikke bande – bare ikke god nok.
Det er derfor, vi ser de her høje omgørelsesprocenter.
Det er borgere, det går ud over.
Hvordan vil man styrke området?
Man kan ikke bare lige nedbringe bureaukratiet fra dag et og så bare tro på, at kvalitetsudviklingen så kommer af sig selv.
Der er kommuner derude, der har brug for hjælp til at løse det her.
Christian Friis Bach (V), 2024-11-08:
Jeg er også bekymret over omgørelsesprocenterne, bestemt, og vi skal sætte fokus på det.
Vi skal diskutere det, vi skal have det frem, og der skal være viden derude om de kommuner, der ikke gør det godt nok.
Men at Liberal Alliance mener, at vi løser det gennem kontrol og bureaukrati oppefra, overrasker mig virkelig.
For det her løser vi jo netop ved det, som ordføreren i virkeligheden har gjort, nemlig ved at sætte fokus på det, diskutere det og få det frem i pressen, få lokale borgere engageret, få det lokale handicapråd til at engagere sig stærkere og få kommunalpolitikerne og vores egne kommunalpolitikere derude til at tage ansvar.
Det er det, der skaber forandringer.
Mette Thiesen (DF), 2024-11-08:
Nej, vi kan jo forstå på regeringen, at de hellere vil bevare alle de djøf'er, der er i staten, i stedet for at de vil sikre retssikkerheden for mennesker med handicap.
Det kan vi så forstå også gælder for Venstre.
Det svarer jo lidt til at sige, at vi ved, der er en institution her, hvor der er overgreb, og hvor der foregår nogle frygtelige ting, men nu sparer vi tilsynet væk, for vi har en tiltro til, at de nok skal få styr på tingene.
Altså, det er jo sådan en helt absurd argumentation.
Vi kan da netop ikke fjerne kontrollen med kommunerne på det her område, fordi vi kan se, at de ikke kan finde ud af det i dag.
Kan ordføreren slet ikke se det?
Christian Friis Bach (V), 2024-11-08:
Altså, det her er jo et forslag, som tilbageruller en del af et kontrolapparat omkring handlingsplaner.
Det har virket i maks. én kommune, og det lyder på ordførerne fra blå blok her, som om det her eroderer hele indsatsen for vores borgere derude med handicap.
Det er et forslag, som fjerner noget bureaukrati.
Vi skal styrke retssikkerheden, muligheden for at klage, muligheden for at engagere, muligheden for at få indsigt og muligheden for at lave ordentlige specialeplaner og styrke indsatsen, men det er altså ikke det her forslag, der gør det.
Man kan jo kigge på statistikken for, hvordan det er blevet anvendt, og der kan man se, at det ikke bliver anvendt i ret mange tilfælde.
Der er én kommune, der er blevet pålagt at udarbejde en handlingsplan inden 3 måneder.
Rosa Lund (EL), 2024-11-08:
Det er jo ikke noget svar.
Det er simpelt hen ikke noget svar.
Altså, der er jo her tale om et redskab, som vi har brugt til netop at sikre, at kommunalbestyrelserne gør det bedre.
Det er meget sjældent, at jeg er enig med fru Mette Thiesen, men det går jo ikke særlig godt på det her område, og derfor har vi brugt det her redskab, som et bredt Folketing var enige om.
Så jeg kan også omvendt spørge: Hvad er der sket inde i Venstre, siden man ikke længere synes, at det her en god idé, når man jo syntes, det var en god idé for nogle år siden?
Christian Friis Bach (V), 2024-11-08:
Vi har jo ikke tænkt os at sætte noget specifikt i stedet for det her forslag.
Vi ønsker en frisættelse af kommunalbestyrelserne og kommunerne derude til selv at træffe beslutninger og selv at agere, i forhold til hvordan de løser problemerne.
Så den del ønsker vi ikke at sætte noget i stedet for, men vi har jo i Sammen om handicap en stribe initiativer foran os, hvor vi ønsker at styrke indsatsen for borgere med handicap, herunder specialeplaner, som jeg tror bliver noget af det helt afgørende for, at man kan styrke indsatsen på tværs af kommunerne.
Der kommer jo en række initiativer, som vi har drøftet i en stærk ramme med de berørte organisationer og foreninger.
Der kommer en række initiativer.
Dem har jeg tillid til vil skabe positive forandringer, ikke krav og bureaukrati.
Rosa Lund (EL), 2024-11-08:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg synes stadig væk, at vi mangler svar på, hvad regeringen har tænkt sig at sætte i stedet for.
For det er ikke kun de røde ordførere, som ser det her som en markant svækkelse af retssikkerheden.
Det er jo også de mennesker, det handler om.
Det er også organisationen, foreningen, borgergruppen, eller hvad vi skal kalde det, #enmillionstemmer, som er dybt bekymret over det her.
Så det er jo lidt interessant, synes jeg, at regeringen har en fuldstændig anden opfattelse.
Så kan Venstres ordfører måske gøre mig klog på, hvad det så er, regeringen har tænkt sig at sætte i stedet for for at sikre, at borgerne får det, de har ret til?
Birgitte Bergman (KF), 2024-11-08:
Nu er det jo ordføreren her, der spørger en anden ordfører, men jeg vil da meget gerne svare på det også, for der er da ingen tvivl om, at det er rigtig vigtigt, at vi får Ankestyrelsens bedømmelser af det, vi sidder og gør ude i kommunerne.
Det er der da ingen tvivl om.
Selvfølgelig tager man det alvorligt.
Jeg vil gerne spørge ordføreren igen om den kvalitetssikring, som mangler.
Det gør den jo, når vi har sådan en høj omgørelsesprocent.
Mener ordføreren virkelig ikke, at hvis man fjerner det skærpede krav på nuværende tidspunkt, risikerer man, at den kvalitetssikring falder bort?
Christian Friis Bach (V), 2024-11-08:
Jeg ved, at ordføreren har siddet i en kommunalbestyrelse og sidder i en kommunalbestyrelse, og så kunne jeg godt tænke mig at spørge tilbage: Hvis man modtager et krav fra Ankestyrelsen om, at man skal lave en eller anden bestemt plan inden for en bestemt frist, er det så noget, der skaber lokalt engagement og fremdrift, eller er det, når man har en dialog med det lokale handicapråd? Er det, når man får indsigt i omgørelsesprocenten ved at kunne se på danmarkskortet, at man gør det dårligt, eller ved at man står sammen i kommunalbestyrelsen om at skabe nogle positive forandringer?
Hvor er det, forandringerne i kommunalbestyrelsen kommer fra?
Kommer den fra Ankestyrelsen gennem krav om en handlingsplan og en dialog og frem og tilbage om det, eller er det det lokale engagement ude i kommunalbestyrelserne, vi skal tro på?
Birgitte Bergman (KF), 2024-11-08:
Tak for det.
Det her blev netop indført, altså de skærpede krav, fordi man netop i kommunalbestyrelsen skulle debattere Ankestyrelsens omgørelsesprocent.
Det var jo en slags tørresnor til de mange kommuner, og jeg er glad for, at ordføreren selv nævner, at det her jo gerne skal ramme pressen, og at det gerne skal ud at snakkes om osv.
Det var jo netop at sige, at det her mener vi alvorligt; omgørelsesprocenten er stadig for høj.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at der er kommuner, der gør det rigtig godt, men der er mange kommuner, hvor det faktisk stadig sejler.
Derfor har jeg jo også en bekymring, når vi så også ser, at omgørelsesprocenterne netop er så høje, og vi også ser, at organisationer som Børnerådet, Danske Handicaporganisationer, Red Barnet og SAND De hjemløses Landsorganisation jo netop advarer mod det her.
Det er også det, der gør, at vi stadig er meget bekymrede for, at vi fjerner de skærpede krav.
Christian Friis Bach (V), 2024-11-08:
Men kvalitetssikringen er der jo.
Opgørelser af omgørelsesprocenterne består.
Danmarkskortet bliver udarbejdet.
Kommunalbestyrelsen skal stadig væk diskutere danmarkskortet.
Det, vi fjerner, er en masse bureaukrati om overvågninger, handlingsplaner og e-mails frem og tilbage mellem Ankestyrelsen og nogle få kommuner, som handler om, hvorvidt handlingsplanen skal udarbejdes inden for en bestemt tidsfrist og bestemte krav.
Vi fjerner ikke alt det andet.
Det skal vi endda styrke.
Kan vi skabe endnu mere åbenhed omkring, hvad kommunerne gør, altså hvad de gør godt, og hvad de gør galt, så ville jeg bestemt gå ind for det.
Karina Adsbøl (DD), 2024-11-08:
Tak for det, formand.
Det her er jo et angreb.
Det her er jo et angreb på borgernes retssikkerhed.
Jeg vil bare minde om, at for nogle år siden sad vi en hel satspuljekreds og blev enige om, at det her skulle vedtages, netop fordi der ikke var nogen pligt for kommunerne til at følge op på alle de sagsbehandlingsfejl, der var, og alle de omgørelser, der var.
Derfor besluttede vi netop, at det skulle der gøres op med.
Vi skulle styrke retssikkerheden for mennesker, vi skulle forpligte kommunalbestyrelsen til at kigge på alle de omgørelser, der var i klagesagerne, og have en diskussion om de ting.
Det er det , Socialdemokratiet kalder bureaukrati.
Man vil simpelt hen skære på det her område og indgå en aftale med KL, og man kalder det bureaukrati.
Men det her handler om retssikkerhed.
Det handler simpelt hen om, at borgerne får en værdig behandling.
Og når vi kan se, at der er så store omgørelsesprocenter på handicapområdet, er det da bekymrende, at Socialdemokratiet kommer med det her forslag.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-11-08:
Det er lidt særpræget, at ordføreren ikke anerkender, at den ordfører, der sidder med sagen, ikke er til stede i salen i dag.
Jeg kan desværre ikke svare på alle detaljerne i en aftale, som jeg ikke har siddet og forhandlet.
Når det er sagt, vil jeg sige, at hvis alle stemte som Enhedslisten, havde den her aftale jo set anderledes ud, for så var man gået med en anden model for, hvordan aftalesystemet skulle skrues sammen, og det ved ordføreren også udmærket godt.
Det her handler grundlæggende om, at vi ikke mener, at aftalen, som den ser ud, lever op til også at sikre surrogatmødrenes rettigheder.
Mette Thiesen (DF), 2024-11-08:
Jeg vil gøre det ganske kort.
Det her er et lovforslag, som kommer ud af en aftale, som Dansk Folkeparti ikke er en del af, og derfor stemmer vi nej til lovforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-08:
Altså at der ikke er en model?
Nej, der er jo en model fra civilsamfundsorganisationer.
Jeg har også en model.
Der er jo egentlig modeller nok.
Alle er klar.
Vi vil gerne arbejde.
Partierne er klar.
Så hvorfor det ikke er sket før, er mig lidt en gåde.
Vi sad i går og forhandlede SSA-reserve, og der var 18 embedsmænd i lokalet.
Der er ressourcer i Social- og Boligministeriet.
Der er en gåde for mange, at det ikke er sket før.
Christian Friis Bach (V), 2024-11-08:
Tak for det.
Jeg ser frem til det her.
Jeg er sikker på, at vi kan finde ud af noget godt sammen.
Derfor undrer det mig, at vi nu har to vedtagelsestekster, der i virkeligheden er så tæt på hinanden.
Altså, det med, om man bliver indkaldt i december eller januar, kunne vi måske godt have fundet ud af, kan man sige.
Når jeg lytter til de spørgsmål, der er kommet fra kredsen bag det forslag til vedtagelse, som ordføreren har fremsat, er det ikke min forståelse, at der blandt den kreds af partier findes en fælles model.
Er det rigtigt forstået, at der ikke er enighed om en model blandt de partier, der har fremsat det her forslag til vedtagelse?
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-08:
Vi kommer til at forhandle bredt.
Selv om vi har to forskellige vedtagelsestekster, kommer vi til at gøre sammen.
Jeg tror ikke, at der er noget som helst i det, at vi har to forskellige vedtagelsestekster, der kommer til at forhindre det.
Men ordføreren må da også betragte det som en legitim nervøsitet.
Når nu det er blevet udskudt og udskudt og vi har en regering, hvor det er sådan, at ting godt kan gå lidt i stå en gang imellem, hvis jeg skal sige det mildt, så har det bare været vigtigt for os at have det fokus på at få det løst.
Det har ikke været muligt at lave en vedtagelsestekst, hvor vi synes at det fremtrådte tydeligt nok, at det her skulle være klar før næste SSA-forhandling.
Christian Friis Bach (V), 2024-11-08:
Tak til ordføreren for et godt initiativ og for en god tale, men det ærgrer mig lidt, at vi ikke kan finde sammen om en fælles vedtagelsestekst.
Jeg forstår jo sådan set godt, at oppositionen har behov for at kritisere regeringen, men anerkender ordføreren ikke, at det havde været et godt udgangspunkt, hvis vi nu som følge af den her debat havde lavet en fælles udtalelse og inviteret bredt til at få det her på plads?
Havde det ikke været et stærkere signal at sende til civilsamfundet, at vi kunne stå sammen herinde i Folketinget om at sende det her signal om, at vi ønsker at få det her løst, og at vi ønsker at få skabt mere stabile og sikre rammer for det danske civilsamfund på social- og sundhedsområdet?
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-08:
Jeg har mødt repræsentanter for civilsamfundsorganisationer, der tror, at regeringen vil sylte det, og at man vil udskyde det til efter et valg, fordi det er for bøvlet – at regeringen faktisk hellere vil finde endnu flere undskyldninger.
Jeg tror, at man måske får den idé, fordi det foreløbig er trukket sådan ud.
Så jeg kan godt forstå spørgsmålet.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-11-08:
Tak for svaret.
Jeg går jo også med den bekymring, at når tiden går, kan vi ende i en situation, hvor det er, at der nærmest når at komme et folketingsvalg, inden vi overhovedet får det her på plads.
Så kommer der måske en ny regering, som også lige skal finde ud at finde sine ben, og så starter det hele forfra.
Jeg bliver træt på civilsamfundsorganisationernes vegne på det her område.
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-08:
Noget af det, der er en af mine hovedgrunde til at gå herop og indkalde til den her forespørgsel, er jo at få det løst og sørge for, at den her gang sker det.
Det er svært at motivforske, når der er skiftende socialministre, men jeg har siddet med hele vejen og oplevet præcis det, som ordføreren siger.
Jeg tror, det er svært at håndtere.
Det er forskelligartet.
Det kan være dyrt.
Det skal ske med en minister, der har en god kontakt til det, vi kalder det store bord, altså finansministeren, og jeg håber, at det er det, der er tilfældet her.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-11-08:
Mange tak, og tak til Alternativets ordfører for at tage lige præcis det her emne op.
Noget af det her har vi diskuteret så længe, at jeg næsten ikke kan huske det.
Derfor er det jo selvfølgelig også noget, jeg har undret mig over.
der er en model.
Det har ligesom været sådan år for år.
Nu har vi jo lige fået udnævnt en ny socialminister, og ministeren har sådan set har arvet noget forudgående, så jeg tænker ikke, at man på den måde bare kan skyde skylden på den minister, der sidder der nu.
Men jeg undrer mig bare over, hvordan man for kort tid siden kunne få at vide, at der var en model på vej, den var lige om hjørnet, og nu er den der så overhovedet ikke.
Hvad tænker ordføreren om det morads, der er der?
Birgitte Bergman (KF), 2024-11-08:
Ja, jeg vil godt lige hjælpe ordføreren lidt, for jeg synes, det var lige friskt nok af Venstres Christian Friis Bach at sige det om at have en fælles model på nuværende tidspunkt.
Det, vi vil med det her, og det tænker jeg at ordføreren godt kan bekræfte mig i, er jo netop at sende et stærkt signal om, at man har lavet en aftale for over et år siden.
Der sidder et kæmpe ministerie i Socialministeriet, altså masser af dygtige embedsfolk, og der må jo nok have været nogle tanker, nogle strategier og nogle planer, som man meget vel kan lægge frem nu her og begynde at arbejde med.
Det er jo derfor, at vi presser på for en dato, altså fordi det her, som mange andre gode ordførere har sagt, ikke er godt nok.
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-08:
Jeg er fuldstændig enig.
Camilla Fabricius (S), 2024-11-08:
Nu er jeg jo fra Jylland
, så jeg kan godt sige, at det synes jeg også er træls, og jeg synes, at det sætter en lang række organisationer i en rigtig træls situation.
I virkeligheden understøtter det det, vi har snakket om, nemlig hvordan det er, at ens finansiering er med til at understøtte det arbejde, man gør.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-11-08:
Tak for den besvarelse.
Noget andet, som ministeren sagde – og det er jo igen ikke, fordi ordføreren skal stå på mål for, hvad ministeren siger – var, at man ikke ville kigge på det her tværministerielle, men at man ligesom ville lade hvert ministerie om sit ressort.
Det kan godt gøre mig lidt nervøs, for vi har lige set en sag, hvor en aftale, der blev indgået i Justitsministeriet, havde kæmpe konsekvenser for en masse integrationsindsatser, der lå i Udlændinge- og Integrationsministeriet, hvor man her efter jul, og det nævnte min egen ordfører jo også i sin tale, endnu ikke ved, om de er købt eller solgt.
Hvordan vil ordføreren i den regering, ordføreren er en del af, arbejde for, at det her ikke kommer til at ske igen?
Camilla Fabricius (S), 2024-11-08:
Jeg synes i virkeligheden, at vi gør det i rigtig mange forskellige sammenhænge.
Tak for spørgsmålet, og også tak for engagementet.
Det er faktisk ret rart, at der er flere ordførere, når man griber ind i det her, der har det sådan.
Der er ingen af os, der sidder i salen her i dag eller på tilskuerpladserne for den sags skyld, som ville være her, hvis ikke vi havde været en del af en civilsamfundsorganisation.
Sagen er jo, om jeg nu her fra Socialdemokratiets side vil sige, at vi skal have en strategi, og der må jeg jo skuffe ordføreren, fordi det faktisk er det, jeg synes er væsentligt vi får diskuteret med parterne.
Jeg har mødt for mange og for forskelligartede civilsamfundsorganisationer til, at jeg synes, at vi skal pege i en bestemt retning.
Jeg er simpelt hen så bekymret for, at der er noget, vi overser og glemmer.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-11-08:
Tak for en rigtig fin tale fra ordførerne, hvor ordføreren jo også roser civilsamfundet, og det samme gør sig jo også gældende i regeringsgrundlaget, hvor civilsamfundet bliver nævnt rigtig mange gange og det bliver betonet, at civilsamfundet spiller en rigtig stor rolle i vores velfærdssamfund og gør det stærkt.
Nu skal ordføreren selvfølgelig kun stå på mål for det, ordføreren selv har sagt, men ordførerens minister, som jo også er fra Socialdemokratiet, sagde i hvert fald, at regeringen ikke har planer om at lave en strategi for det her, og det synes jeg er lidt ærgerligt, for ville det ikke være et flot signal at sende til civilsamfundet, at man vil lave en strategi, lave en plan, hvor der kom noget struktur på, hvordan civilsamfundet, det offentlige og for den sags skyld erhvervslivet skal spille sammen om at styrke det her velfærdssamfund endnu mere?
Hvad mener ordføreren egentlig om det?
Camilla Fabricius (S), 2024-11-08:
Det synes jeg simpelt hen er et virkelig, virkelig godt spørgsmål, og jeg synes i virkeligheden også, at det griber godt ind i, hvor komplekst vores arbejde som socialordførere er, og jeg oplever faktisk, at det er ret meget anderledes end andre områder.
Jeg ved ikke, om vi i virkeligheden kunne tage ved lære af noget af det, som fru Charlotte Broman Mølbæk fra SF sagde i forhold til kulturområdet, nemlig om der var noget, vi kunne kigge på dér.
Jeg ved også, at hr. Christian Friis Bach nævnte noget i forhold til udenrigsområdet.
Så måske skulle vi indtænke, hvad platformene ellers kunne være.
er jo, at når man har så små bitte foreninger, at de har svært ved ligesom at få ørenlyd eller finde et ordentligt ståsted, så er det sådan, at der, hvor de kommer ind, er, når de kommer ind sammen med en ordfører, som kender dem ude fra lokalområdet.
Altså, det er ikke et svar, men det lægger sig op ad det, ordføreren siger.
Undskyld.