runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-09-06:
Nu er det grønne område jo noget, hvor Enhedslisten på mange punkter kan blive enige med De Radikale.
Men jeg vil gerne spørge ordføreren, om De Radikale efter næste valg vil være med til at arbejde for en styrket klimalov, en klimalov, som har nogle bindende mål – at det kunne være noget, som kunne være et væsentligt politisk krav til, hvad der skal udføres i den næste regeringsperiode.
Martin Lidegaard (RV), 2018-09-06:
Vi håber jo, hvilket jeg også tror alle andre gør, at de meget store flygtningestrømme, som vi oplevede i 2015, er undtagelsen og ikke reglen, ikke mindst af hensyn til flygtningene selv.
Derfor støtter vi også hundrede procent de indsatser, der jo har reduceret flygtningestrømmene, fra de var på deres højeste, med 95 pct., til i dag, nemlig de indsatser, som EU gennemfører, og som faktisk virker, og som betyder noget.
Det støtter vi
hundrede procent, for der er grænser for, både hvor meget Europa og Danmark som land kan absorbere, selv om vi selvfølgelig også skal tage vores del af ansvaret.
Så der er da en klar grænse.
Men hvor den grænse ligger, afhænger enormt meget af, hvilken integrationsindsats vi laver, og derfor er min pointe sådan set her, at det er vores ambition, at hver eneste af de folk, der kommer, selvfølgelig skal med, hvis det overhovedet er muligt.
Mig bekendt er det i øjeblikket godt 70 pct. af ikkevestlige indvandrere og flygtninge, som ikke er på offentlig forsørgelse, og som derfor klarer sig selv.
Det tal så jeg da gerne komme endnu højere op til de i hvert fald 84 pct., som gælder for etniske danskere.
René Christensen (DF), 2018-09-06:
Tak for det, og også tak for ordførertalen.
Det er jo ret interessant.
Som det også blev sagt, er det en finanslovsdebat, vi har i dag, så det handler også om, hvordan partierne vil prioritere pengene, da det jo sådan set er det, vi diskuterer.
Der har været forskellige ordførere oppe i dag, og det handler meget om, hvem der gerne vil bruge nogle penge, de penge, der er der, men måske også de penge, der ikke er der.
Som ordføreren siger, er der nogle prioriteringer fra De Radikales side, og jeg anerkender, at vi kan se forskelligt på det, men der er da trods alt noget, der er rigtig positivt, nemlig uddannelse og andet.
Så er spørgsmålet så, hvor pengene skal komme fra, også i fremtiden.
Der er i hvert fald et punkt, hvor vi nok ikke er særlig enige, og det er netop det, som Joachim B. Olsen også spurgte ind til, nemlig udlændingeområdet, særlig på flygtninge-/indvandrerområdet.
Der har vi jo glædet os over, at vi har fået rigtig mange stramninger igennem, men De Radikale har jo hver gang gået ud og har sagt, at hvis der kommer en ny regering, skal det her rulles tilbage og helst hurtigst muligt.
Men hvis man bare kigger på, hvad vi brugte af penge i 2016 på indkvartering og underhold til de flygtninge, der kom, vil vi se, at vi brugte 2,6 mia. kr. 2,6 mia. kr. om året.
I 2019 forventer vi at bruge 700 mio. kr. Er det ikke nogen gode penge at spare, penge, som vi kan bruge på alt det andet?
Martin Lidegaard (RV), 2018-09-06:
Nu skylder ordføreren måske lige at sige, at de penge tog man så fra den danske udviklingsbistand, så det er ikke noget, der er gået over ud over den danske velfærd på nogen som helst måde.
Alle de udgifter, der er på asylansøgere i Danmark, mens de får behandlet deres sager og får danskundervisning osv., bliver trukket fra den danske udviklingsbistand.
Det synes vi så i øvrigt heller ikke er nogen god idé, men det er bare lige for at få fakta på plads, nemlig at der ikke er gået en krone fra hverken de ældre eller fra uddannelsesområdet i Danmark i den anledning.
Men som jeg også sagde, er det jo ikke, fordi vi står nede ved Padborg og beder hele verden om at komme til Danmark.
Slet ikke.
Vi har støttet helhjertet op om den kæmpe indsats, som EU har gjort for at få kontrol over migrationen, og især få sorteret de illegale migranter fra de rigtige flygtninge.
Det har vi ikke på noget tidspunkt modsat os, og det vil vi heller ikke gøre fremover.
René Christensen (DF), 2018-09-06:
Det er jo – undskyld, jeg siger det – helt sort.
Det her handler jo selvfølgelig om, at når de her mennesker, der er et eller andet sted fra, for det behøver ikke være krig, de flygter fra, det kan også være fattigdom, de flygter fra, har fået hævet deres levestandard lidt, får de faktisk råd til at flygte, og så kigger de selvfølgelig på, hvad det er for et regelsæt, der er i det pågældende land, altså hvor de kan komme hen, når de nu har en mulighed for at betale menneskesmuglerne, for at de kan komme til Europa.
Vi havde en af de bedste ordninger i forhold til familiesammenføringer, en ordning, hvor man fik det bedste økonomiske underhold og kom ind på en dansk kontanthjælp.
Og jeg kan godt forstå, at de gør det.
Men det er os som politikere, der har ansvaret for, at vi ikke bliver en magnet i forhold til det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-09-06:
Vores finanslovsudspil er jo egentlig rent teknisk set et katalog af ændringsforslag til regeringens finanslovsforslag.
Der er jo nu ikke nogen af jer, der har dem liggende her.
Der er jo fire bind i finanslovsforslaget, så det er der ikke nogen der har.
En meget stor del af en finanslov er jo også udgifter, som vi alle sammen er enige om der skal til, altså lønudgifter til offentligt ansatte osv.
Hvis hr. Jacob Jensen ikke har været inde at kigge, kan jeg sige, at det er reserver og puljer, som jo er ret markante i regeringens finanslovsforslag.
Så har vi også nogle ting, vi vil rulle tilbage i forhold til virksomhedsarvinger osv., og der er en højere pris på cigaretter osv.
Så finansieringen er der, og vi har finansiering på godt og vel 9 mia. kr. og udgifter for godt og vel 8 mia. kr.
Jeg er faktisk rigtig glad for det spørgsmål, selv om det, hver gang jeg hører ordet DONG, jo så stadig væk gør lidt ondt, men sådan er det.
Staten ejer 51 pct. af det, der nu hedder Ørsted/DONG.
Vi synes, at der er noget vital infrastruktur, som skal være på enten statens hænder eller på brugerne eller kunderne af den infrastrukturs hænder.
Når det drejer sig om eldistributionen eller Radius, synes vi, at det kunne være lige så fint, hvis der var et eksisterende selskab, som er kundeejet, brugerejet, som overtog det, teoretisk set.
Vi ved jo ikke, hvem der kommer til at byde på det her.
Men også belært af tidligere erfaringer er der lavet en klokkeklar aftale om, når det drejer sig om den, der har lyst til at købe Radius, at kredsen af partier skal godkende det, og jeg vil faktisk i al fairness også sige, at det ikke er min oplevelse, at finansministeren eller nogen af de andre partier har lyst til at få kinesere eller russere eller saudiere, eller hvem det kunne være, ind i forhold til noget, der er kritisk infrastruktur.
Så kan det godt være, vi ser forskelligt på en kapitalfond, der er placeret et eller andet sted, men jeg oplever også – det synes jeg det er fair at sige her – en bekymring for, hvad vores infrastruktur kan blive brugt til i de her dage.
Så min oplevelse er, at der er fokus på, hvem der køber det her, og fra SF's side vil vi ikke sige ja til det, hvis det ikke er nogen, som vi kan se at det ligger endnu bedre hos end hos Ørsted.
Pelle Dragsted (EL), 2018-09-06:
Ja, for muligheden var jo selvfølgelig også at lade det blive i det stadig væk majoritetsstatsejede Ørsted, hvor vi stadig væk har en kontrol over det.
Så det er jo i hvert fald en mulighed, hvor man som hovedaktionær bare kan sige: Sådan skal det være.
Men hvis man nu sælger til en kapitalfond, er der jo ingen som helst sikkerhed for, at den kapitalfond ikke sælger videre til f.eks. russiske, kinesiske eller saudiske virksomheder.
Og derfor kunne jeg egentlig bare godt tænke mig at spørge: Altså, kan SF's sikre, at det her ikke sker?
Og hvis det ikke er tilfældet, har man så ikke lavet en dårlig aftale, dengang man accepterede børsnoteringen af DONG og gik med i det forlig netop for at sige: Vi sidder med ved bordet; vi kan gøre en forskel?
Men hvis det alligevel ender på andre hænder, så forbrugerne kommer til at betale for det, og så det truer vores forsyningssikkerhed, har man så gjort sit arbejde ordentligt i SF?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-09-06:
Det kommer heller ikke til at ske med vores godkendelse.
Jeg håber, at det er så klart, som jeg overhovedet kan sige det.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-09-06:
Tak for det.
Det er jo en gammel traver fra SF's side, som man bliver ved med at trække op af skuffen.
Jeg synes bare, man glemmer at fortælle hele historien.
Nu er jeg ikke helt klar over – det kan ordføreren måske gøre klart for os – hvad det er for en fattigdomsgrænse, man bruger nu.
Er det den tidligere regerings, som SF også var en del af, fattigdomsgrænse, eller er det Danmarks Statistiks, eller hvad for en er det, vi opererer med nu?
Men under alle omstændigheder synes jeg man ligesom bør fortælle hele historien.
Altså, hvad er niveauet her?
Og det, vi jo så taler om, er, at hvis du er enlig mor på kontanthjælp og har to børn, så har du 18.000 kr. udbetalt efter skat.
Det er en lavindkomst, det er der ingen tvivl om.
Men fattigdom – er det virkelig det rigtige ord at bruge om det?
Særlig når man ser på, at dynamikken ud af den gruppe er helt enormt høj.
Altså, halvdelen af den gruppe, der er i et år, er der ikke det næste år.
Så er de kommet videre.
Der er en enorm dynamik i det her.
Hvis ordføreren og SF får held til at afskaffe det her, vil folk – det viser erfaringen – være på de her ydelser i længere tid.
Det er ret sjovt, når man ser på den sociale mobilitet, for den er nemlig langt lavere for folk på overførselsindkomst end for folk i lavtlønsområdet.
Altså, hvis bare den samme mor arbejder i et lavtlønsjob, er den sociale mobilitet dobbelt så høj.
Så det at være på overførselsindkomst er i sig selv skidt for den sociale mobilitet.
Og da vi ved, at højere ydelser fører til flere på overførselsindkomst, flere, der er det i længere tid, så forstår jeg faktisk ikke helt SF's tilgang til det her spørgsmål.
Altså, det virker, som om det er mere med hjertet end med hjernen, man laver politik.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-09-06:
Den sidste bemærkning kunne jeg godt lige have undværet.
Det synes jeg var sådan lidt underligt.
Men jeg synes, at hr. Joachim B. Olsens kommentar her afspejler det, som jeg lagde ud med at sige i min tale, nemlig at vi ser verden meget forskelligt.
Og hr. Joachim B. Olsen ser på nogle og siger: De er på kontanthjælp, ergo gør de sådan og sådan, og så er der en negativ social arv.
Man kunne jo også vende det om og sige: Lige nu har vi højkonjunktur, der er masser af mennesker i arbejde, og den gruppe arbejdsløse, der er tilbage, har andre problemer end ledighed.
Så det kommer an på, om man ser, at der er mennesker, som har svært ved at have et ordinært arbejde på et ordinært arbejdsmarked, eller om man ser dem som dovne, der ligger derhjemme, og så smitter det af på deres unger.
Så det har jo også noget at gøre med et menneskesyn.
Så vil jeg desuden sige, at vi ikke har opfundet fattigdomsgrænsen.
Det er en OECD-definition, som vi også havde under den tidligere regering, og som regeringen nu har fjernet.
Man undrer sig jo over, at hvis regeringen er så stolt af sin egen politik, hvorfor den så ikke vil lade den måle med internationalt anerkendte metoder.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-09-06:
Jamen vi er bestemt stolte af vores egen politik.
Den flytter folk fra overførselsindkomst og ind på arbejdsmarkedet.
Men jeg synes faktisk, at det er helt rimeligt at sige, at nogle fører politik med hjertet, og nogle fører det med hjernen.
Det er det, man er nødt til at tage seriøst, hvis man har et oprigtigt ønske om at gøre noget ved de her ting.
Og ja, der er problemer.
Altså, hovedparten af dem, der er på overførselsindkomst, er bestemt ikke dovne – det har jeg aldrig påstået, men det er sådan noget, jeg får slynget i hovedet.
Men jeg synes da, at man bør tage de her ting alvorligt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-09-06:
Nu sidder jeg jo i Finansudvalget med hr. Joachim B. Olsen, og jeg ved godt, at hr. Joachim B. Olsen er rigtig dygtig til at finde statistik, der passer ind i hans eget verdensbillede.
Der er masser af undersøgelser, der viser, at det at vokse op i fattigdom – bare i 1 år som barn – kommer til at påvirke en resten af ens liv.
Vi ved også, at den gruppe af mennesker, som ikke er i arbejde nu, fordi vi har så lav ledighed, har andre problemer end ledighed.
De er syge, de har diagnoser, de er fanget i et spænd mellem at være på helt andre ydelser eller være andre steder og så at være i det ordinære system.
Så igen vil jeg sige: Vi kan stå og kaste forskellige studier i hovedet på hinanden, men i sidste ende handler det også om, om man grundlæggende ser det sådan, at folk – uanset hvad – skal have et rimeligt levegrundlag eller ej.
Og der har vi forskellige synspunkter på, hvor rimeligheden i det ligger henne.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-09-06:
Mange tak til ordføreren for ordførertalen, og også tillykke til ordføreren med debuten under sådan en finanslovsdebat her.
Vi er jo en del partier, tror jeg, som sådan set i længere tid har været glade for den kurs, De Konservative har haft, når det handler om at tage klimaforandringerne og den grønne omstilling alvorligt.
Derfor blev vi også rigtig kede af det, da Det Konservative Folkepartis formand for ikke så lang tid siden sagde, at nu er det tid til en kursændring.
Man vil i De Konservative fokusere mindre på den grønne omstilling og meget mere på klassiske konservative temaer som lavere skatter og lavere afgifter, måske endda også for de virksomheder, som sviner.
Kan ordføreren bekræfte, at det måske også netop er den kursændring, der har gjort, at det her finanslovsudspil er mere eller mindre renset for grønne tiltag?
Anders Johansson (KF), 2018-09-06:
Jeg kan hverken bekræfte det ene eller det andet.
For det første ligger den konservative kurs fast, og for det andet er det her udspil hverken renset for grønne eller for klimamæssige initiativer.
Jeg har godt hørt, at Socialdemokratiet har påstået, at vores kurs skulle være ændret på det grønne område, men det er altså ikke tilfældet, så det kan jeg tilbagevise.
Til gengæld har jeg kigget lidt i Socialdemokratiets udspil og undret mig lidt over, at der i hvert fald ikke er nogen finansiering af nogen klimatiltag i den, men det kan være, spørgeren ved mere om det.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-09-06:
Der er nu rigeligt med både finansiering af og tiltag vedrørende den grønne omstilling.
Ordføreren kan jo både læse vores finanslovsudspil og læse vores store udspil, der kom tidligere på året, om, hvordan vi vil håndtere den grønne omstilling.
Men det er sådan set ikke os, der påstår, at De Konservative ikke vil tage udfordringen med klimaet alvorligt; det er jo hr. Søren Pape Poulsen, som sagde, citat: Dér skal vi ikke bruge vores kræfter.
Derfor vil jeg bare gerne have ordføreren til at bekræfte – for vi var flere, der læste det, og alle partier har jo stort set ført reklamekampagner, hvor man har ændret sine logoer til den grønne farve og man har sagt, at der ikke er grænser for, er, hvad det er, vi skal gøre – at når det så kommer til det konkrete i nærværende finanslovsforslag, er der stort set ingen initiativer, som ruster os bedre til fremtiden i forhold til den grønne omstilling.
Pelle Dragsted (EL), 2018-09-06:
Mange tak for det, og tak for en fin tale.
Nu kan det jo virke, som om hr. Rune Lund og jeg sådan driller SF med nogle af SF's måske mindre kloge aftaler under den sidste regering.
Men det er nu ikke for at drille, men mere, fordi vi står i et meget vigtigt øjeblik lige nu, som er en udløber af salget af DONG, altså vores fælles energiselskab DONG, hvoraf først en del blev solgt til Goldman Sachs og det siden blev børsnoteret med SF's støtte.
En af de ting, der bekymrede os rigtig meget – og en af grundene til, at vi var modstandere af den privatisering – var jo, at DONG, nu Ørsted, ejer noget meget vigtig infrastruktur, herunder vores eldistributionsnet, som nu er udskilt i firmaet Radius.
Det er altså det, der dækker København og store dele af Nordsjælland, og som vi, der bor i de områder, jo er helt afhængige af.
Det skal altså nu sælges, og der er en stor frygt for, at der igen kan komme udenlandske kapitalfonde ind, som skal tjene penge, sådan at forbrugerne – igen – skal betale for de investeringer, de har betalt for en gang.
Der er også en frygt for, at vi kan få udenlandske selskaber fra Rusland eller Kina eller andre stater ind.
SF er forligspart.
Vil I sikre, at det ikke bliver tilfældet?
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Tak, formand.
Og tak for en god tale.
Jeg kunne godt tænke mig at høre SF's synspunkt i forhold til spørgsmålet om akutpladser.
Vi har været inde på det før i dagens debat.
Jeg ved godt, at det er noget, som også SF's ordfører på området har haft stort fokus på, men det blot for at høre en tilkendegivelse her i forbindelse med finanslovsdebatten om, hvordan SF ser på det spørgsmål – og naturligvis også Socialdemokratiets forslag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-09-06:
Hr. Benny Engelbrecht har fuldstændig ret.
Vores ordfører taler nærmest ikke om andet dag ud og dag ind og har stillet, ved jeg, et hav af spørgsmål til ministeren om det og er meget optaget af det her.
Vi har også sat penge af til det i vores finanslovsudspil.
Og derfor er det her et område, hvor vi ser fuldstændig ens på det.
Rune Lund (EL), 2018-09-06:
Tak for ordførertalen.
Der var mange ting, hvor vi fra Enhedslistens side kan erklære os meget enige.
Det, som jeg så også bemærkede, var, at der er en overfinansiering på 1 mia. kr. i det finanslovsforslag, som SF har lagt frem.
I vores forslag til en 100-dagesplan foreslår vi at fjerne den mindreregulering af overførselsindkomsterne – og det er jo både kontanthjælp, dagpenge, sygedagpenge, førtidspension og en række andre overførselsindkomster – som bliver mindrereguleret som følge af skatteaftalen fra 2012, hvor der jo også blev givet skatterabatter i topskatten, og som SF jo var med i.
Og i vores 100-dagesplan kan man se, hvad det koster at fjerne den mindreregulering – det har jeg spurgt Skatteministeriet om – og det koster lige omkring 1 mia. kr.
Så mit spørgsmål er: Der er 1 mia. kr. tilovers – vil SF ikke være med til at fjerne mindrereguleringen af de overførselsindkomster og være med til at fjerne skatterabatter for topskattebetalere tilbage fra 2012?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-09-06:
Det synes jeg lyder meget fristende, men det har jeg ikke mandat til at stå heroppe og sige – det skal jeg tale med min gruppe om.
Den milliard, der er tilovers i finansloven for 2019, hvis man gennemførte vores forslag, havde vi egentlig sat af til også at finansiere nogle ting i årene frem, 2019 og 2020.
Men det er da noget, jeg vil diskutere med min folketingsgruppe.
Rune Lund (EL), 2018-09-06:
Ja, for jeg kan se, at I også har afsat en lille pulje på 750 mio. kr. til andre tiltag.
Så der burde være rum til det her.
Altså, grunden til, at jeg synes, det er så vigtigt, at vi får fjernet den mindreregulering, er, at den skatteaftale i 2012 simpelt hen var så vederstyggelig.
Den var simpelt hen bare så grum.
Det var det absolut mest ulighedsskabende, der skete under den tidligere regering, og er der noget, der virkelig skal gøres op med, så er det den reform.
Vi bør rulle skattelettelserne tilbage, og vi bør sørge for, at der i forhold til de mennesker, der blev omfattet af den mindreregulering i den forbindelse, bliver rettet op på det.
For det er jo sådan, at en person, som modtager dagpenge, i 2022, når reformen er fuldt indfaset, vil have 13.000 kr. mindre om året, end den person ellers ville have haft, hvis reformen ikke havde været der.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-09-06:
Jeg er enig i, at finansieringen af det ikke var og ikke er SF-politik.
Men vi står på mål for den aftale, vi har lavet, og det skal man jo, når man har indgået nogle aftaler.
Jeg vil sige, at finansieringen synes vi absolut ikke om, og jeg tror, vi ser ens på det i forhold til Enhedslisten.
Der var dog et væld af andre ting i skattereformen, også i forhold til enlige og pensionister osv.
Christian Poll (ALT), 2018-09-06:
Tak for det.
Ligesom den foregående ordfører vil jeg gerne tale lidt om energi og klima.
Jeg vil også takke for det gode samarbejde, vi havde i forbindelse med at lande den energiaftale, som blev landet her for nylig.
En samlet opposition har arbejdet sammen om at få løftet niveauet for ambitionerne i aftalen.
Vi fik f.eks. løftet det fra en havmøllepark de næste 12 år, som jo nærmest var et pinligt niveau, til et niveau, der lå på tre havmølleparker.
Men stadig væk er vi jo langt fra målet.
Klimarådet fortæller os jo, at vi skal opstille omkring 700 MW om året.
Det svarer sådan cirka til en havvindmøllepark.
Så mit spørgsmål er: Vil SF være med til at løfte ambitionerne efter et valg, at bygge oven på den energiaftale, der ligger, og få opstillet langt mere vedvarende energi frem til 2030 og også efter?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-09-06:
Det korte svar er ja.
Nu venter vi jo også med spænding på regeringens udspil til en klimaplan oven på energiaftalen, for vi var jo flere, der måske synes, at der manglede noget på klimaområdet.
Så blev vi jo lovet, at nu kom der snart et klimaudspil.
Desværre kan man sige, at den grønne milliard, som regeringen bryster sig af, over 4 år jo ikke er nok til både at dække et klimaudspil, der batter, og naturgenopretning og jordfordeling osv., som der også skal til.
Der skal jo nye penge til.
Vi har sat markant flere penge af i vores finanslovsudspil, og det ved jeg også at Alternativet har.
Christian Poll (ALT), 2018-09-06:
Jamen det lyder lovende.
En af de sektorer, som jo også skal rykke, er landbruget.
Vi har jo gang på gang taget debatten op om den voldsomt store kødproduktion, vi har i Danmark, hvordan vi kan håndtere den, hvordan vi kan favne den og sørge for, at klimabelastningen herfra bliver mindre.
Der er altså behov for, at man kigger på fordelingen af kødproduktionen i forhold til produktion af grønsager.
Er det også noget, som SF vil være med til at kigge på efter et valg?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-09-06:
Det er jo åbenlyst for alle, at landbruget er en stor udleder og skal bære sin del af ansvaret for, at vi når vores målsætninger, ligesom transporten også skal.
Derfor kan man jo tit undre sig, når man ser, at der kommer flere og flere benzinbiler på vejene.
Men man kan jo heller ikke forestille sig, at regeringen vil kræve ekstra ekstra af landbruget.
Så lige nu er det meget svært at se, hvor de her reduktioner egentlig skal komme fra, når vi har to af de ikkekvotebelagte sektorer, hvor det egentlig bare går i den helt forkerte retning med udledningen.
Men det er klart, at vi bliver nødt til først at kigge på, hvad vi kan tillade os af udledninger, for det her er en bunden opgave.
Jeg ved godt, at der stadig er nogle få politikere, der har det sådan, men det er jo en bunden opgave, der skal løses, og så skal vi have indrettet vores landbrug på en mere bæredygtig måde.
Jacob Jensen (V), 2018-09-06:
Tak for det, og tak for de mange forskellige initiativer, og også her vil jeg kvittere for, at der trods alt er nogen ud over os selv – i al beskedenhed – der lægger noget konkret frem.
Det, jeg egentlig vil spørge om, når man nu lytter til fru Lisbeth Bech Poulsens lange ønskeliste og tiltag, er, om det skal forstås sådan, at det er ud over de velfærdsinvesteringer, som der ligger i regeringens oplæg til finanslov, hvor vi lægger op til investeringer i forhold til psykiatri, i forhold til sundhed og på de forskellige andre områder.
Eller hvor er finansieringskilden til de her ekstra forslag, som SF præsenterer?