Magnus Heunicke (S), 2020-10-23:
Mange tak for det.
Først tak for opbakningen til lovforslaget.
Det er helt rigtigt, at der er en lang række delforslag, og jeg anerkender kritikken af de elementer, som jeg hørte der var kritik af, og dem vender jeg tilbage til lidt senere i min tale her.
Men det er jo en bred vifte af lovforslag, og det er rigtigt, at det en gang imellem er sådan, at vi lovgiver noget teknik, men der ligger nogle gode elementer i teknikken.
Jeg mener, at de alle sammen er gode, men jeg vil lige gennemgå nogle af dem, og så vil jeg vende tilbage til det, som der har skabt kritik i førstebehandlingen her.
Det første element, digitalt supplement til sundhedskortet, gør det muligt at anvende et digitalt supplement til det gule fysiske sundhedskort, vi kender, og er et frivilligt tilbud – og det er vigtigt at understrege det.
Man kan vel sammenligne det lidt med f.eks. NemID, vi tidligere havde på sådan et stykke lamineret papir, og nu bruger mange af os det på vores telefon, og det er en ret stor gevinst for os.
Jeg er sikker på, at mange vil synes, at det er en lettelse, og det tror jeg da min egen familie synes i forbindelse med at finde vores ungers sundhedskort osv.
Jeg glæder mig meget til at få det her indført hos os.
Så skal jeg sige, at der i min tale, som dygtige embedsmænd har skrevet, står, at et digitalt supplement til sundhedskortet samtidig er et konkret eksempel på, at det offentlige følger med tiden og tilpasser de behov, som borgerne har.
Det er supergodt skrevet af embedsmændene, der sidder i logen.
Jeg er ikke helt sikker på, at alle borgere nødvendigvis synes, at det hele tiden forholder sig sådan, men når det gør det, skal man markere det.
Så tak for, at vi får markeret, at der altså sker fremskridt, også når det offentlige har ansvaret.
De ord gør jeg så dermed også til mine.
Lovforslaget foreslår som det andet også at præcisere og opdatere Statens Serum Instituts aktiviteter, så de ændringer, som instituttet har gennemgået i de seneste år, lever op til det her i forhold til opgaver og formål.
Der er jo bl.a. sket det, at man har frasolgt instituttets vaccineproduktion, overtaget det veterinære beredskab i samarbejde med Københavns Universitet, og formålet er, at loven afspejler Statens Serum Instituts aktiviteter, og at formålsbestemmelsen beskriver præcis de opgaver, som instituttet rent faktisk udfører.
Meget, meget fornuftigt og klogt at få det klaret.
Vi kan se, at i de senere år er tilslutningen til børnevaccinationsprogrammet blevet bedre, og det er godt, bl.a. fordi der sendes breve ud til forældrene, der påminder dem om vaccinationerne, og det her forslag gør det så muligt for Seruminstituttet at sende påmindelse før tidspunktet for en anbefalet børnevaccination, og det skulle gerne forbedre tilslutningen.
Det ser vi også frem til.
Det fjerde element foreslår, at genetiske oplysninger, der opbevares i Nationalt Genom Center, også skal kunne indhentes til brug for beslutningsstøtte i forbindelse med et konkret patientbehandling og dermed styrke den diagnostiske proces til gavn for patienterne – og vi er nu i gang med de elementer, som jeg har hørt der er skepsis over for og måske endda ligefrem modstand imod.
Som reglerne er i dag, er det afgørende ikke, hvilken type oplysning der er tale om, men blot, hvor oplysningen bevares.
Den selv samme genetiske oplysning vil være omfattet af bemyndigelsesbestemmelsen om beslutningsstøtte, hvis den opbevares i et regionalt elektronisk system, men ikke, hvis den opbevares i et nationalt genomcenters landsdækkende informationsstruktur.
Formålet med beslutningsstøtte er jo at støtte sundhedspersonen i at træffe den bedst mulige sundhedsfaglige beslutning i en konkret behandlingssituation og dermed støtte sundhedspersonen i at stille en korrekt diagnose.
Det vil jo bidrage til, at patienter med sjældne sygdomme kan få de bedste muligheder for at få stillet den konkrete diagnose hurtigst muligt og få tilbudt den bedste mulighed for behandling.
Lovforslagets femte og sidste element er et forslag om at give flere forskere mulighed for at få adgang til oplysninger fra Lægemiddelstatistikregisteret, som kan henføres til patienter.
Der gælder i dag en begrænsning i adgangen til patienthenførbare data fra Lægemiddelstatistikregisteret, som ikke gælder i forhold til de andre nationale sundhedshedsregistre, og med forslaget afskaffes den begrænsning, så forskeradgangen til Lægemiddelstatistikregisteret bliver sidestillet med forskeradgangen til de øvrige nationale sundhedsregistre.
Det vil sikre, at forskerne kan opnå større viden om lægemidlers virkninger, både tilsigtede og utilsigtede, uden at udsætte patienter for kliniske forsøg, og det er for os at se også en klar fordel.