runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-31:
Jeg tror nu nok, at de kvinder, der er flygtet med deres børn fra Ukraine og må se deres mænd kæmpe dernede, gerne havde set, at de havde været medlem af NATO, og at der havde været ligestilling der, så de ikke skulle leve i frygt, som de gør nu.
Og det er det, det handler om med hensyn til de 18 mia. kr., som man nu skal give mere til forsvaret.
Det handler jo netop om ligestilling og om, at vi skal leve op til løftet om at betale 2 pct. af vores bnp til forsvaret, ligesom andre lande også skal gøre det, så der netop sker en ligestilling mellem landene, med hensyn til hvor meget man bidrager til det fælles forsvar.
Det er jo hele pointen med, at man skal hæve det til de 18 mia. kr.
Men jeg kan forstå på Enhedslisten, at NATO kun er godt, når man har brug for det, men i fredstid skal vi helst ikke have NATO, og så skal vi ikke betale til det.
Men når der er krig, skal vi lige pludselig ikke ud af NATO.
Det er altså en hyklerisk måde at se det på.
Jeg tror, at mange af de kvinder fra Ukraine ville ønske, at man havde haft ligestilling og havde betalt de 2 pct., og at de havde været medlem af NATO, så de kunne have levet et noget mere trygt liv i Ukraine, end hvad der er tilfældet lige nu.
Pernille Skipper (EL), 2022-03-31:
Jeg tror måske, der er nogle ting i Nye Borgerliges ligestillingspolitik, der går op for mig nu, hvis Nye Borgerliges ligestillingsordfører mener, at det handler om ligestilling i forsvarsbudgetter.
Det, jeg taler om, er, hvordan man finansierer flygtninge, der kommer til Danmark, ved at tage penge fra den udviklingsbistand, som skal skabe sikkerhed og fred i resten af verden, og som jo bla., som ligestillingsministeren rigtigt påpeger, netop handler om ligestilling og at fremme kvinder og pigers seksuelle, reproduktive og sundhedsmæssige rettigheder i resten af verden, hvor kvinder bliver gift væk imod deres vilje, før de overhovedet er myndige, og hvor de får børn som teenagere og ikke har ret til abort og ikke har ret til at gå i skole.
Det er ligestilling, og det, jeg kritiserer, er, at der bliver taget penge fra den indsats.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-31:
Så hvis man skulle have ligestilling, sådan at samtlige lande skulle bruge den samme procentdel af deres bnp på udviklingsbistand, så skulle vi faktisk bruge mindre, end hvad der er tilfældet nu. Så allerede der er vi også foran.
Så at sige, at der ikke er ligestilling på det område, er jo fuldstændig forfejlet, hvis man kigger på de faktuelle data.
Pernille Skipper (EL), 2022-03-31:
Jeg føler mig ret overbevist om, at hvis alle lande i verden skal bruge det samme på både forsvarsbudgetter og udviklingsbistand, er det jo ikke sådan, at Danmark ligger i den lave ende på forsvarsbudgetterne.
Det er jo noget rod.
Udviklingsbistand er jo noget af det, der skaber fred i verden og sørger for, at vi forhindrer og forebygger konflikter, og det, der er sket, er, at vi i Danmark i vores opgørelse af vores udviklingsbistand tæller de penge med, som vi bruger på at hjælpe flygtninge herhjemme.
Trine Bramsen (S), 2022-03-31:
Ligestilling gælder for både mænd og kvinder.
Som jeg husker debatten, var udfordringen, at der ikke fulgte finansiering med det pågældende forslag, der blev fremsat.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-31:
Betyder det så, at regeringen vil stemme for at ligestille rettighederne for mænd og kvinder på krisehjem, hvis der bliver fremsat et beslutningsforslag, som finansierer det via det økonomiske råderum, som alle er enige om der allerede er?
Hvorfor er det, at de ikke skal have den rettighed, når kvinder skal have den rettighed?
Kan det ikke ramme mænd hårdt?
Trine Bramsen (S), 2022-03-31:
Jeg vil allerhelst undgå at tvinge nogen til noget, og det er derfor, jeg faktisk synes, det er et rigtig godt lovforslag eller to gode lovforslag, som regeringen har fremlagt.
For det er jo ikke kvoter, der er i det, det er måltal, hvor man opstiller krav til, at man skal have tænkt over, hvordan man gør det her, og at man har planer for at komme derhen.
Jeg håber på, at det bliver taget ned, for ellers bliver vi nødt til at kigge på andre redskaber.
Men lad os nu lige se, om ikke det virker.
Det tror jeg det gør.
Hver dag vågner børn op rundtomkring i hele landet sammen med deres familier, de spiser morgenmad, måske ser de også lidt Ramasjang, og så bliver de afleveret i daginstitutionen eller skolen.
Familierne ser forskellige ud, men de familier, hvor der er to fædre, ser lidt mere forskellige ud, for i de familier har vi ikke, som lovgivningen er i dag, en anerkendelse fra fødslen af, at de begge er forældre.
Når vi alle er enige om, at familier ser forskellige ud i Danmark, så skal lovgivningen også følge med, og det er det, som borgerforslaget her handler om.
Hensigten med forslaget er at ligestille familier med to fædre med familier med en far og en mor eller to mødre, og det ønske bakker vi i regeringen op om.
Derfor ønsker vi at stemme for borgerforslaget, og vi takker forslagsstillerne for at have bragt temaet op.
Når vi i dag støtter forslaget, er det med ønsket om at anerkende, at to fædre er to forældre som alle andre, og at de børn, der vokser op i en familie med to fædre, er del af en familie, der er som alle andre.
Når det er sagt, så er der ikke noget, der er let, for når vi taler om to fædre, vil der også være en kvinde, som bærer og føder barnet, og de kvinder skal vi beskytte.
De altruistiske aftaler ønsker vi at der skal ske en anerkendelse af her og nu, og i forhold til kommercielt surrogat-aftaler ønsker vi, at der nedsættes en ekspertgruppe, der skal finde løsninger på, hvordan og i hvilket omfang der kan ske anerkendelse.
For en ting, der ikke er en løsning, er bare at lukke øjnene og sige, at kommercielt surrogati ikke findes, for det gør det, og det skønnes, at der hvert år kommer ca. 200 børn til Danmark som følge af surrogataftaler.
Forventningen er ikke, at det stopper, eller at børnene bliver færre.
Når vi derfor stemmer ja til forslaget her, er det med et ønske om både at anerkende medfaderskab, men også lave en bedre beskyttelse af kvinder, der er en del af surrogataftaler.
Ekspertarbejdet skal være færdigt i efteråret, men med vores ja her i dag tilkendegiver vi, at vi giver medfædre anerkendelse, og at vi vil finde løsninger – løsninger for børnene, for fædrene og for kvinderne.
Igen vil jeg sige tak til forslagsstillerne, og jeg vil gentage, at vi støtter forslaget.
Pernille Skipper (EL), 2022-03-31:
Tak til ministeren.
Jeg er rigtig, rigtig glad for den løsningsorienterede tilgang.
Så taler ministeren om surrogati, hvilket jo er én måde, som man kan sige at regnbuefamilier får børn på, altså hvis man er to mænd, der ønsker at få børn sammen.
Der er bl.a. det altruistiske surrogati, altså et rugemoderskab, hvor der ikke er penge involveret.
Her kan man ikke få insemination i det offentlige, man kan ikke få hjælp til det i det offentlige.
Det vil vi gerne lave om på i Enhedslisten.
Vil ministeren også gøre det?
Og hvilke andre tiltag vil ministeren ellers tage end lige præcis det her med kommercielt surrogati?
Trine Bramsen (S), 2022-03-31:
Jamen det, som forslaget her handler om, er anerkendelsen af to fædre, og det er det, vi med forslaget siger ja til.
Så er der nogle ting, som ligger på sundhedsområdet, eksempelvis retten til fertilitetsbehandling, og det kommer jeg til at henvise til der, hvor det hører hjemme.
Så det, som vi her i dag tager stilling til, er: Kan man være to fædre i Danmark fra et barns fødsel?
Ja, det kan vi.
Pernille Skipper (EL), 2022-03-31:
Undskyld, men hvad er det for noget?
Selvfølgelig kan man være to fædre, og jeg er så glad for, at vi anerkender det.
Vi kommer også til at stemme for beslutningsforslaget.
Så er der en hel masse steder, hvor det i praksis er rigtig, rigtig svært.
Kommercielt surrogat-aftaler, som ministeren berører, er én ting.
Det hører egentlig til ovre i Socialministeriet; nu er det lige ministeren, der har fået det.
Det er også et kæmpeproblem, at man ikke kan få lov til at få anerkendt det, hvis man er tre forældre – to fædre og en mor.
juridisk set.
Trine Bramsen (S), 2022-03-31:
Det, som vi tilkendegiver med vores ja her i dag, er, at vi ønsker anerkendelse af to fædre.
Så er jeg helt med på, at der er en hel masse afledte ting.
Det, som vi adresserer her, er: Hvilke surrogataftaler skal anerkendes?
Det er derfor, vi igangsætter et ekspertarbejde, der skal pege på, hvad det er for surrogataftaler, vi kan anerkende.
Så er der nogle andre ting, der ligger i sundhedslovgivningen, og der kommer jeg til at henvise til sundhedslovgivningen.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-03-31:
På kun 2 dage lykkedes det at indsamle tilstrækkeligt med underskrifter til borgerforslaget om at anerkende medfaderskab i regnbuefamilier.
Det siger noget om den skævhed, der er i lovgivningen, og som borgerforslaget ønsker at adressere.
Familiebegrebet dækker i dag over mange forskellige konstellationer af familier, men ønsket om at stifte familie og at kunne være den familie, man ønsker, begrænses ved, at dele af lovgivningen fortsat tager udgangspunkt i en mere traditionel forståelse af familien som begreb.
Der findes i dag mange måder at være familie på.
En juridisk anerkendelse af medfaderskab giver både barnet og medfaren en række rettigheder såvel som pligter.
Vi ønsker også at støtte hensigten om at ligestille forskellige familiekonstellationer, hvad enten det er en far og en mor, en mor og en medmor eller en far og en medfar.
I dag er der højst to retlige forældre, når et barn kommer til verden, og den fødende kvinde vil altid være den ene af de to retlige forældre.
Det betyder, at et mandligt par, som har brug for en surrogatmor, ikke begge to vil kunne anerkendes som fædre til barnet rent juridisk.
For Socialdemokratiet er det en let sag at stemme for ligestilling og anerkendelse af regnbuefamilier i alle konstellationer, men det er for os sværere at stemme for en fritstilling af rugemødre uden forudgående grundige analyser og etiske overvejelser.
Vi ønsker ikke, at børn skal gøres til en handelsvare, og at udsatte kvinder havner i en endnu mere udsat position, hvor deres primære indtægtskilde er surrogati.
Der knytter sig med andre ord en lang række etiske overvejelser til dette, som skal belyses grundigt.
Derfor er jeg glad for ministerens tilkendegivelse af, at regeringen ønsker at nedsætte en ekspertgruppe, som skal se på mulige modeller for surrogati, så medfædre anerkendes og forpligtes i forhold til barnet, uden at det kompromitterer beskyttelsen af kvinder.
Derudover giver det også god mening at se på lovgivning i forbindelse med de frivillige aftaler.
Det kunne f.eks. være en aftale mellem tætte bekendte eller familiemedlemmer.
Med afsæt i det støtter Socialdemokratiet op om de gode intentioner i forslaget. Tak for ordet.
Samira Nawa (RV), 2022-03-31:
Og det er jeg rigtig glad for, for det udspringer jo af en beretning, som vi skrev i fællesskab oven på et beslutningsforslag, som Radikale Venstre havde, om lige præcis de her måltal.
I mellemtiden er vi så også rykket skridtet videre, for
lad os accelerere og gøre det lidt hurtigere, også fordi det her med lige adgang til topposter jo forhåbentlig også kan betyde lige adgang til andre stillinger i samfundet, når vi ligesom får det i forhold til magtpositionerne på plads.
Det konkrete forslag, som vi har, er en 40-60-fordeling af mænd og kvinder i børsnoterede virksomheders bestyrelser, og så skal det være en forsøgsordning, for vi er jo ikke så forfærdelig glade for kvoter.
Jeg stopper her, for formanden har rejst sig.
Trine Bramsen (S), 2022-03-31:
Jamen vi skal have flere kvinder i ledelser, og vi skal have flere kvinder i bestyrelser, og sandheden er jo, at vi ikke har gjort noget de seneste rigtig mange år for at få udviklingen til at ændre sig.
Vi har ikke turdet røre ved det fra politisk hold.
Nu har vi så fra regeringens side iværksat initiativer, der skal sikre, at man som bestyrelse og ledelse tænker over og opstiller planer for, hvordan det faktisk er vi får udviklingen til at rykke sig på det her område.
Og det tror jeg på får skred i tingene.
Men jeg kommer ikke til at stå her i dag og sige, at jeg på forhånd afviser initiativer, for det vil jo være det samme som at sige, at vi er villige til bare at lukke øjnene for det, hvis ikke der sker noget på det her område i fremtiden.
Men jeg tror på, at det, vi har lagt frem for Folketinget, altså måltal, krav til, at man i virksomheder og i bestyrelseslokalerne opstiller nogle mål for det her og begynder at tænke over, hvordan man kommer derhen, rent faktisk kommer til at rykke noget.
Som jeg sagde før, gælder ligestillingen for både mænd og kvinder.
Men det er altså også helt normalt i det her Folketing, at når man fremsætter forslag, følger der finansiering med.
Jeg sidder aktuelt og arbejder på en handleplan, der skal sikre bedre indsatser i forhold til forebyggelse af vold, i forhold til bekæmpelse af vold, så vi dermed også får nogle meget bedre rammer omkring det her.
Og der håber jeg da, at Nye Borgerlige også vil spille ind med gode forslag.
Birgitte Bergman (KF), 2022-03-31:
Tak for det.
Vi er helt enige om, at ligestilling gælder for mænd og kvinder, og derfor kunne jeg egentlig også godt tænke mig at høre ministerens holdning til noget.
Jeg kan forstå, at Danmarks Frie Forskningsfond ønsker en dispensation efter ligestillingslovens § 3 til at fremme et køn frem for et andet, hvilket jeg mener er et klart tegn på, at der ikke er tale om ligestilling her.
Hvad mener ministeren?
Trine Bramsen (S), 2022-03-31:
Jeg kommer til at henvise til den relevante minister, når det handler om konkrete tildelingskriterier.
Der kan være nogle steder, hvor det kan give mening for at skabe ligestilling, at man da laver nogle strukturer, der fremmer det ene køn.
For at sikre, at vi får en bedre fordeling af kvinder og mænd i bestyrelser og i ledelser, har regeringen, når det handler om kvinder i ledelse, foreslået, at vi ændrer på strukturerne i forhold til det.
Pernille Skipper (EL), 2022-03-31:
Jeg vil gerne spørge den nye ligestillingsminister, om ligestillingsministeren anerkender det store problem med uligeløn i den offentlige sektor mellem mande- og kvindedominerede fag.
Det er det første.
Det næste er, om ligestillingsministeren kæmper for, at vi også tager et politisk ansvar for at få gjort noget ved det.
Trine Bramsen (S), 2022-03-31:
Ja, jeg anerkender, at der er forskel på løn, når det handler om mænd og kvinder og ikke mindst i forbindelse med de fag, som klassisk er kvindefag og klassisk er mandefag, og der er også igangsat et arbejde på området hos beskæftigelsesministeren.
Pernille Skipper (EL), 2022-03-31:
Det var et vigtigt og rigtig godt udgangspunkt.
Det vigtige er jo så, at vi, når den Lønstrukturkomité, som er sat i gang ovre hos beskæftigelsesministeren, kommer tilbage med en måde at gøre det på, finder nogle penge fra politisk hold, for den eneste måde, en offentlig overenskomstforhandling, uanset Lønstrukturkomité eller ej, kan hæve sygeplejerskernes, jordemødrenes, sosu'ernes, radiografernes løn på, er, ved at vi finder nogle penge, der kommer ind i de forhandlinger, medmindre man synes, at pengene skal tages fra lærerne og politibetjentene.
Er ministeren ikke enig i det?
Trine Bramsen (S), 2022-03-31:
Jeg glæder mig til at se det arbejde, som beskæftigelsesministeren har sat i gang, og de anbefalinger, som kommer til at ligge der, og så er jeg helt sikker på, at vi får en god debat om både indhold og finansiering på bagkant af det.
Samira Nawa (RV), 2022-03-31:
Og i Radikale Venstre har vi jo et forslag om, at vi skal have indført egentlige kvoter, ikke bare måltal, men egentlige kvoter, og det kunne jeg godt tænke mig, også i lyset af den tale, som statsministeren holdt den aften, at høre ligestillingsministerens tanker omkring.
Det, som Nye Borgerliges ordfører der fremfører, er jo lige præcis det, som jeg er bange for bliver sovepudeargumentet.
Vi har fået en kvindelig statsminister – nummer to kvindelige statsminister – og så er alt jo perfekt, ligestillingen er i top, vi læner os tilbage, og vi gør ikke mere.
Men helt ærligt, jeg peger på 33.000 virksomheders bestyrelser i Danmark, og i over halvdelen sidder der ikke en eneste kvinde.
Vil spørgeren virkelig påstå, at der ikke er nogen kvinder, der har kompetencerne og ambitionerne til at indgå i det bestyrelsesarbejde?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-31:
Det kan godt være, at ordføreren anskuer mænd og kvinder forskelligt, men det gør jeg ikke.
Jeg tror heller ikke, at samfundet strukturelt gør det.
Altså, vi har en kvindelig statsminister.
Der er flere partiledere, som er kvinder, end som er mænd.
Vi har direktøren for DR, der er kvinde.
Vi har en tidligere politidirektør, der er kvinde.
Altså, på alle markante samfundsmæssige poster har der nogle gange siddet kvinder og sidder der kvinder nu.
Så at der skulle være sådan en eller anden strukturel patriarkalsk ting, hvor mænd skulle holde kvinder nede, er jo simpelt hen ikke tilfældet.
Undskyld, jeg har ikke mere tid.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-03-31:
Ulighed er et vilkår i grundstammen af ethvert velfungerende samfund.
Med ulighed følger ofte ustabilitet og mistillid til de mest centrale institutioner i samfundet.
Det gælder uanset ulighedens ansigt, for fællestrækket er det samme: Ulighed føder uretfærdighed.
I Danmark fik vi tidligt øjnene op for værdien af lighed, ikke kun i forhold til økonomisk lighed, men også i forhold til køn og seksualitet.
Det har medført store fordele for vores samfund, for fremskridt går hurtigere, når vi løfter i samlet flok og ikke lader fremskridtet afhænge af en lille privilegeret gruppe.
Netop vores ligestillingspolitik med kvindernes indtog på arbejdsmarkedet har været afgørende for, at Danmark i dag er så velfungerende med et solidt velfærdssamfund, stor tillid og en stærk sammenhængskraft
Det er socialdemokratisk hjerteblod at fremme ligestillingen i Danmark, og vi er stolte af de store fremskridt.
Mange af dem er klart og tydeligt socialdemokratiske fingeraftryk.
Men at der er en historisk sejr for ligestillingen, betyder ikke, at vi i dag har opnået ligestilling i Danmark.
Det er en myte.
Imens vi herhjemme har sat vores lid til, at forandringer skal ske af sig selv, har en lang række lande overhalet os på ranglisten over de mest ligestillede lande i verden.
I 2006 lå vi på en 8.-plads, i 2021 lå vi på en 29.-plads.
Den socialdemokratiske regering har siden folketingsvalget i 2019 gennemført en lang række initiativer, som kommer ligestillingen i Danmark til gode.
Vi har vedtaget en samtykkebaseret voldtægtsbestemmelse og indført politigaranti i voldtægtssager, og vi har styrket indsatsen over for ofrene.
Vi har præsenteret et udspil, som skal styrke rettigheder og muligheder for lgbti-personer, og vi er godt på vej med at omstille initiativerne til lovgivning.
Vi har indgået en aftale om øremærket orlov og forbedret barselsmulighederne for de selvstændige.
Vi har sammen med parterne indgået en aftale i forhold til seksuel chikane på arbejdspladserne.
Vi har nedsat en Lønstrukturkomité, som skal se på lønstrukturer og uligeløn i den offentlige sektor.
Vi har fremsat et lovforslag om flere kvinder i ledelse og bestyrelser.
Og senest har ligestillingsministeren foreslået en handlingsplan imod drab på kvinder.
Mange af initiativerne virker allerede, nogle er på vej, og nye skal komme til.
Den socialdemokratiske ligestillingskamp handler om at skabe lige muligheder uanset køn og seksualitet, den handler om frihed og retfærdighed, og den handler om retten til at være den, man er, og elske den, man vil.
Vores kamp for ligestilling er en fælles kamp, ikke en kamp mellem køn eller grupper i samfundet.
Ligestillingskampen er for det brede fællesskab.
I Socialdemokratiet kæmper vi for et stærkt velfærdssamfund.
Et stærkt velfærdssamfund står på et fundament af retfærdighed og solidaritet.
Vi kæmper for et samfund, hvor der reelt er lige muligheder uanset køn og seksualitet, og hvor ingen udsættes for diskrimination, og hvor der er plads til forskellighed.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-31:
Tak for talen.
Jeg lagde meget mærke til, at Venstre sagde, at de enkelte ved bedst, at familien ved bedst selv, og at staten skulle trække sig tilbage.
Det er jeg jo enig i.
Men så undrer jeg mig over, at Venstre har stemt for tvunget barsel til mænd.
Altså, hvis vi virkelig mener, at familierne bedst selv ved, hvordan de kan indrette sig, hvorfor skal vi så som politikere blande os i det?
Maja Torp (V), 2022-03-31:
Når vi bl.a. har været med i den aftale, er det jo også, fordi den her EU-beslutning ikke må blive overimplementeret.
Det ligger jo som en EU-beslutning.
Så har vi også samtidig med den aftale sikret, at små erhvervsdrivende bliver holdt uden for det her.
Og så er det, fordi vi også tror på, at ligestilling starter meget, meget tidligere, med at man begynder at sætte fokus på de fordele, der er i, at begge parter også deltager i familielivet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-31:
Jo, men jeg hørte jo ikke Venstre sige, at vi skal starte ligestillingen med tvang, og at vi politikere skal bestemme, hvor meget man skal tage af det ene eller det andet.
Det er jo det, som den her lovgivning gør.
Men er det Venstres opfattelse, at det er EU, der skal bestemme barselsreglerne i Danmark?
Det vil sige, at det er dernede i EU og Bruxelles, man skal bestemme, hvordan danske familier skal indrette sig.
Er det frihed?
Er det ligestilling for familierne?
Er det at give nogle rettigheder til familierne, at der sidder nogle helt nede i Bruxelles, der skal bestemme, hvordan danske familier indretter sig bedst?
Er det Venstres holdning, at det er okay?
Maja Torp (V), 2022-03-31:
Det er ikke Venstres holdning, at Bruxelles skal bestemme, hvad der skal ske inden for familien, men her ligger der en EU-beslutning, som vi også går ind og sikrer ikke bliver overimplementeret.
Pernille Skipper (EL), 2022-03-31:
Tak for det, og tusind tak til ordføreren for talen.
Jeg bider mærke i, at ordføreren gør en del ud af det med at bekæmpe negativ social kontrol blandt etniske minoritetskvinder, og jeg er jo fuldstændig enig i, at der i nogle miljøer – bestemt ikke alle, men nogle miljøer – i Danmark findes nogle særlige udfordringer med negativ social kontrol.
En af de ting, vi hører og har hørt i mange år fra kvindekrisecentrene, er, at der er nogle kvinder, der dukker op på krisecentrene, som har været voldsramte og ikke har deres egne penge og ikke kan få kontanthjælp, fordi de stadig væk er underlagt ægtefælleafhængigheden, altså afhængigheden af den mand, som er derhjemme, og som de endelig har forladt, fordi han var voldelig.
Vil Venstre gøre op med ægtefælleafhængigheden for kvinder på kvindekrisecentre?
Maja Torp (V), 2022-03-31:
Det er jo interessant at kigge på helhedsbetragtningen.
Vi har ikke sådan lige taget stilling til den del, men vi vil selvfølgelig kigge positivt på det, hvis det bliver fremsat som forslag.
Pernille Skipper (EL), 2022-03-31:
Det er jeg rigtig glad for.
Det er ellers noget, der har været et problem i mange år, men jeg vil rigtig gerne være med til at fremsætte et forslag, hvis det er noget, Venstre kunne bakke op om.
Problemet er jo f.eks., at de kvinder, der så kommer på et krisecenter, ikke har pengene til at betale gebyrerne til at få en skilsmisse, fordi de ikke kan få deres egen kontanthjælp, hvis de er arbejdsløse og har gået derhjemme.
Samira Nawa (RV), 2022-03-31:
Mit liberale hjerte brænder for at give alle i Danmark lige muligheder.
Det er frihed for mig, at vi hver især har lige muligheder, lige adgang til f.eks. samfundets topposter, uanset om vi er mænd eller kvinder, uanset vores herkomst, uanset vores påklædning, vores religiøse baggrund, vores seksuelle orientering osv.
Og det kan godt være, at fru Birgitte Bergman som kvinde ville have det skidt med at blive valgt til en post, fordi hun er kvinde, men der er ret mange mænd, der egentlig er fint tilfredse med at blive valgt til nogle poster, fordi de er mænd.
Maja Torp (V), 2022-03-31:
Hvordan definerer ordføreren lige muligheder i Danmark?
For har vi ikke et system, hvor vi burde have lige muligheder?