Ellen Trane Nørby (V), 2022-05-17:
Tak for ordet.
Når jeg tager ordet her til andenbehandlingen, er det egentlig for at fremhæve det ændringsforslag, som vi så ikke fysisk kommer til at stemme om, men som alle jo jævnfør betænkningen har valgt at støtte op om.
Det betyder, at vi ændrer den 1-årige forlængelse, som der oprindelig lå i lovforslaget, til i stedet for at være en 5-årig forlængelse, sådan at vi reelt set sender et meget stærkt signal om, at den nationale klageinstans på mobbeområdet, som vi oprettede på baggrund af en bred politisk aftale tilbage i 2016, sådan set er permanentgjort.
Det kan godt være, at vores udgangspunkt var, at den via lovforslaget også skulle permanentgøres, men jeg synes – og det vil jeg også gerne rose ministeren for – at det samarbejde, vi har haft, sender et meget stærkt signal, også til de aktører, der stadig væk ikke accepterer, at vi har en national klageinstans på mobbeområdet.
Nu kan der ikke være tvivl om det, også med det ændringsforslag, som vi behandler i dag.
Det synes jeg er et vigtigt signal, for der er ingen børne og unge i vores undervisningssystem, som skal gå utrygge i skole; som skal opleve mobning, chikane – det være sig psykisk, det være sig fysisk.
Og den nationale klageinstans har været med til at sikre, at der også er et sted, man kan klage til, hvis man som barn og ung eller som forældre til et barn, der udsættes for mobning, vil have prøvet sin sag i sidste ende.
Jeg synes, at den aftale, der er lavet – og som sagt ros til ministeren for den aftale, vi har indgået, og som så reflekteres her af ændringsforslaget – er rigtig, rigtig fin, fordi den også giver os mulighed for, at vi nu kan komme detaljeret ned i evalueringen af mobbeinstansen og de øvrige initiativer i forhold til aktionsplanen mod mobning.
Så kan vi forbedre det her system, og så kan vi sikre, at vi egentlig opnår det, der var vores udgangspunkt, da vi lavede den fælles aftale tilbage i 2016, nemlig at vi skal have reduceret og helst helt afskaffet antallet af børn og unge, der møder mobning i deres skolegang.
Så Venstre kan bakke op om det, men jeg synes, at der skulle et par ekstra ord med, for det er et udtryk for et godt samarbejde, at vi nu kan få det her lovforslag landet, også med alles opbakning her i Folketingssalen.
Tak, formand.
Tak for ordet.
Der er krig i Europa.
Krigsforbryderen Putin har angrebet Ukraine og sendt millioner af ukrainere på flugt.
Vi oplever flygtningestrømme, som ikke er set større siden anden verdenskrig.
Børn, unge, voksne og ældre er blevet revet væk fra deres trygge hverdag i Ukraine.
Børnene og de unge er hevet væk fra deres børnehave og deres skole, deres trygge barndom.
En del af dem er kommet til Danmark, mange flere er kommet til nabolandene omkring Ukraine, og flere kan være på vej.
Dem skal vi hjælpe, for når der er krig i vores nærområde, er det Venstres klare holdning, at vi skal hjælpe, og at vi skal hjælpe både de flygtninge, der er i de øvrige lande, dem, som er i Ukraine stadig væk, men også dem, der kommer her til Danmark.
Men vi må også sige, at den ekstraordinære flygtningestrøm stiller store krav til landets kommuner, for det er dem, der allerede har taget imod og kommer til at tage imod de fordrevne ukrainere, de børn, unge og deres forældre, og de skal hurtigst muligt have en hverdag, der er så normal som overhovedet muligt.
De skal ikke pakkes ind i et system, og de skal ikke mødes af bureaukrati, som vi desværre har set det, men hvor vi heldigvis efterhånden er ved at have hevet nogle af skrankerne ned.
De skal møde en så normal hverdag som muligt, og derfor skal vi også med de her lovforslag hjælpe de ukrainske flygtningebørn ved at hjælpe kommunerne ved at give dem mere fleksible rammer til at løse opgaven, sådan at modtagelsen i dagtilbuddene og på grundskolerne som udgangspunkt kan foregå i de lokale rammer, der er til rådighed.
Vi har noteret os, at den socialdemokratiske regering vil afklare det i økonomiaftaleforhandlingerne, men vi synes, at det er en uskik, at vi grundlæggende vedtager lovgivning og udskriver en regning uden egentlig også at gøre det klart, at den kommer til at blive betalt.
Det er der også en række af høringssvarene, som påpeger.
Når vi er en del af den her aftale, og når vi støtter de to lovforslag, som vi sambehandler her i dag, gør vi det med ét klart mål for øje, nemlig at sikre en tryg modtagelse af de ukrainske børn og unge, så de kan komme til at indgå i det danske samfund, i et dansk ungefællesskab, i hvor kort eller hvor lang tid det nu måtte være, men også uden at de skal give afkald på deres eget sprog, kultur og identitet.
Derfor er det her særlovgivning, som også hastebehandles, og derfor taler vi også om særtilbud.
Den ukrainske regering og den ukrainske præsident Zelenskyj har både anmodet om og opfordret til, at de lande, der nu har taget imod ukrainske flygtninge, også sikrer, at der kan være en let tilbagevending til Ukraine.
Det er Venstre enig i, og derfor synes vi også, det er vigtigt, at vi med lovforslaget sikrer, at de ukrainske flygtningebørn kan modtage undervisning på ukrainsk eller på engelsk, at de også kan følge den ukrainske undervisningsplan, og at vi også kan bruge nogle af de ukrainske lærere, pædagoger og andre, som er flygtet med til Danmark; at vi kan bruge deres ressourcer til at skabe gode og trygge undervisningstilbud.
Vi ser også gerne, som det også fremgår af lovforslaget, at der er mulighed for at koble op online til nogle af de lærere, der stadig væk har en vis form for hverdag i Ukraine.
For det er vigtigt, at vi forholder os til, at den her situation forhåbentlig ikke er en langvarig situation, men en kortvarig.
Når vi taler om de gode kræfter, er det jo ikke kun de dygtige pædagoger og lærere, som er flygtet hertil.
Men vi ved også, at der er mange studerende på pædagogområdet og på lærerområdet eller pensionerede lærere og pædagoger, som gerne vil være med til at hjælpe med den store opgave, og der har det været vigtigt for os i Venstre, at de ikke økonomisk straffes for at gå ind at tage en tørn med at gøre en indsats.
Vi håber selvfølgelig alle sammen, at der snart er fred i Ukraine, og at vi derfor kun taler om en akut og kortere periode, og jeg ved i hvert fald, at mange af de flygtninge, jeg har talt med, alle sammen ønsker at vende tilbage så hurtigt som muligt, for Ukraine er deres hjem, og de ønsker deres hverdag, som krigsforbryderen Putin med sin ulovlige krig har revet fra dem, tilbage.
Derfor håber vi, at det bliver kortvarigt, men – for vi er nødt til at sige, at der er et men, for så god er verden desværre ikke altid – bliver situationen langvarig, er vi nødt til at tage bestik af det, og så er vi også nødt til at reflektere over, hvad vi yderligere har behov for af lovgivning, men vi er også nødt til at kigge på, om det, der er en midlertidig lovgivning, så skal ændres, sådan at vi også tager de forbehold, der skal tages, hvis det bliver en mere permanent situation.