runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-01-08:
Altså, den del, der handler om den ene parameter, der hedder en-tre-en-seks, har vi jo aftalt, så den del kan man tage fat i.
I forhold til det, man ikke kan tage fat i, og som gør, at tallene blafrer i vinden: Det gør de jo, indtil vi har forhandlet resten færdigt.
Altså, vi har jo en forhandling.
Det står også i aftalen, at vi forhandler den konkrete model færdig i Børne- og Undervisningsministeriet.
Og det vil sige, at det er det, jeg gør sammen med aftaleparterne fra finansloven nu.
Så det er klart, at så længe det ikke er forhandlet færdigt, er der jo ikke noget; så kan man jo ikke lave det, og det er sådan set heller ikke meningen.
For det er ikke nu, det træder i kraft.
Det står heller ikke i aftalen, at det er nu, det træder i kraft.
Så jeg har en forventning om, at vi i løbet af det næste halve års tid forhandler de konkrete parametre færdig, så man ved, præcis hvilke nogle tal man har at forholde sig til, og dermed også før budgetterne skal lægges i kommunerne.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-01-08:
Men det er jo interessant, hvis tal sådan bare blafrer og ikke kan bruges til noget.
Hvad kan vi bruge finanslovens tal til?
Hvad kan vi bruge de tre børn pr. voksen i vuggestuer og seks børn pr. voksen i børnehaver til, hvis det ikke er noget, der er gældende nogen bestemte steder?
Altså, så hører jeg det lidt, som om man siger: Okay, der er sat 1,6 mia. kr. af i 2025, de penge skal vi dele ud og bruge til et eller andet, så kan vi se, hvad de når ud til.
Så er det jo ikke de normeringer, som der står i aftalen.
Der har jeg i hvert fald svært ved at se, hvad de kan bruges til.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-01-08:
Præcis!
Jeg er helt enig.
Det ville nærmest have været de sætninger, jeg ellers ville have sagt: Så længe man ikke ved, om det er på kommuneplan eller institutionsplan, fordi vi ikke har forhandlet det færdigt, så længe man ikke ved, hvor meget lederne skal tælle med, eller hvor meget vikardækning eller specialpædagogiske ekstrapersonaler tæller med i normeringen, så længe kan man ikke lave et tal.
Og eftersom vi endnu ikke har besluttet, hvad forudsætningerne er, så er det jo et gæt.
Og det samme er de tal, I har lavet i Assens Kommune.
Derfor vil min anbefaling være, at man sige tilbage i kommunen: Vent nu med at beregne det, til I ved, hvad det er for nogle forudsætninger.
For ellers kan det ene tal være lige så godt som det andet og er dermed ikke noget grundlag at lægge budgetter ud fra.
Og det skal de så heldigvis heller ikke nu, eftersom det er januar måned.
Andreas Steenberg (RV), 2020-01-08:
Tak for det, og godt nytår til både ministeren og formanden.
Mener ministeren, at der kan være behov for at se nærmere på reglerne og administrationen af reglerne for at opnå turistvisum til Danmark?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-01-08:
Nej, det kan vi ikke komme nærmere, og det er, fordi jeg ikke er klar til at komme med et udspil nu.
Men jeg er fuldstændig enig i dilemmaet.
For man kan jo sige, at dilemmaet er, at man på den ene side har nogle kommuner, som gerne selv vil bestemme fuldstændig, hvordan de bruger pengene, og på den anden side et Folketing, der gerne vil bestemme, at pengene bliver brugt på folkeskolen.
Man kan jo sige, når vi oversætter det til, hvordan man giver pengene, at den ene model er, at man laver en pulje, og det vil sige, at man så meget præcist ved, hvad pengene bliver brugt til, for de bliver brugt til det, som de kan søges til, men at der, hvis man laver en pulje, bliver brugt penge på at skulle søge penge så at sige.
Omvendt ved vi, hvis man bare deler dem ud til kommunerne, ikke, hvad de bliver brugt på.
Så det, jeg er i gang med, er jo at finde en model, der forsøger at tage det bedste fra begge verdener, og det får I at vide, lige så snart det kommer, og hvis jeg finder de vises sten, er det tæt på, at jeg får en Nobelpris, ikke?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-01-08:
Mon ikke vi kan komme det en lille smule nærmere?
Nu er vi nok fuldstændig enige om den udtrykte hensigt om, at vi skal have en rigtig god folkeskole, og at vi skal understøtte folkeskolen.
De beløb, der er sat af, er, som jeg husker det, ca. 500 mio. kr. i 2020, hvilket svarer til cirka 0,8 lærer pr. folkeskole.
Det er nok ikke det, der rykker det helt store, men min bekymring handler jo egentlig også om, hvordan vi så i det mindste får pengene derhen, hvor de skal bruges.
Jeg ved godt, at det siger ministeren så er noget man arbejder på, men jeg lægger jo mærke til, at formanden for KL's Børne- og Undervisningsudvalg, Thomas Gyldal Petersen, siger: »Men de penge, som regeringen har sat af til at løfte folkeskolen, skal håndteres af kommunerne«.
Og: »Selvfølgelig er flere medarbejdere en åbenlys styrkelse af folkeskolen, men for kommunerne er det centralt, at der tages højde for de kommunale forskelle.
Der skal være frihed til at træffe lokale prioriteringer.
Det ser vi frem til at drøfte nærmere med regeringen«.
Det hører jeg jo sådan en lille smule, som om man fra KL's side siger: Det er dejligt, at I kommer med nogle penge, men vi vil gerne selv bestemme, hvor vi bruger dem, altså om vi bruger dem på folkeskolen eller vi bruger dem et andet sted.
Så jeg tænker: Kan vi komme det en lille smule nærmere?
Hvordan vil regeringen sikre, at de her penge rent faktisk kommer ud på folkeskolerne og ikke bare ender i de kommunekasser, som rundtomkring i landet i hvert fald er ganske slunkne?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-08:
Tak for det, formand.
Kan ministeren garantere, at der i nær fremtid afsættes penge til en færdiggørelse af Frederikssund- og Hillerødmotorvejene?
Benny Engelbrecht (S), 2020-01-08:
Jamen det skal ministeren jo meget sjældent, medmindre ministeren har 90 mandater bag sig – og selv i det tilfælde, hvor det skulle være sådan, så mener jeg faktisk, at det er afgørende, at man laver så brede politiske aftaler som muligt, når det handler om infrastrukturinvesteringer.
Jeg konstaterer også, at jeg allerede har bedt mit ministerium om at sikre, at man er forberedt, sådan at når vi når til forhandlingerne, ligger der altså også et beslutningsgrundlag.
Nils Sjøberg (RV), 2020-01-08:
Jamen der er ikke nogen tvivl om, at Det Radikale Venstre vil prioritere alt, hvad der har med offentlig transport at gøre højt.
Det har stor vægt for os og for vores opfattelse af betydningen af CO 2 -reduktioner og for betydningen af miljø.
Så det, jeg egentlig gerne vil sige, for nu at komme lidt tættere på den her sammenhæng, der er, for jeg fik ikke rigtig noget svar,
er, at jeg har den opfattelse, at både ministeren og jeg er af den overbevisning, at det her dobbeltspor har stor betydning, og at det er afgørende for vores gods- og persontransport til Europa.
Hvordan vil ministeren prioritere det her?
Vil det være noget, der vil ligge øverst i bunken, eller hvor vil det ligge, hvis nu ministeren selv skulle bestemme, hvordan tingene skulle være?
Benny Engelbrecht (S), 2020-01-08:
Jeg fristes jo næsten til også at stille det samme spørgsmål til Radikale Venstre, selv om det her er spørgetid, hvor jeg skal svare og spørgeren skal spørge, nemlig om det her er noget, Radikale Venstre prioriterer som en del af deres centrale forhandlinger.
For det er klart, at jeg vil lave en infrastrukturaftale, som er bredt funderet, og i den forbindelse er det selvfølgelig også afgørende, at der er så mange partier som muligt, som i givet fald vil være interesseret i at fremme et givent projekt.
Nils Sjøberg (RV), 2020-01-08:
Det glæder mig meget, at ministeren er opmærksom på det her dobbeltspor.
Men jeg vil gerne spørge om, når vi ser på den samlede transport i hele Danmark – altså på togbaner forskellige steder, på motorveje forskellige steder – hvornår det her vil komme og hvordan.
Er det noget, der vil ligge øverst i bunken, eller noget, der vil ligge længere nede i bunken?
Hvordan prioriteres det her dobbeltspor?
Benny Engelbrecht (S), 2020-01-08:
Det er i hvert fald sådan, at dobbeltsporet siden 1993 har været drøftet og diskuteret rigtig meget.
Jeg har prøvet at dykke tilbage i nogle af de mange debatter – der ligger utrolig mange artikler og udsagn og andet.
I de mange udsagn har jeg dog kun kunnet finde meget nylige udsagn fra spørgeren selv omkring dobbeltsporet fra Det Radikale Venstre.
Derfor vil jeg selvfølgelig også se frem til, når vi når til forhandlingerne, at høre, om det er et projekt, som også Radikale Venstres transportordfører vil fremme i forhandlingerne.
Andreas Steenberg (RV), 2020-01-08:
Jeg har set afslaget i den der sag, men det er jo ikke den eneste sag.
Der synes jeg, det i udgangspunktet må være sådan, at man må få besøg af sin nære familie, og hvis folk så ikke forlader landet, er jeg helt med på, at der skal være en straf for det, og også at politiet kan komme og hente vedkommende.
Men kunne vi ikke lave en regel om, at man må få besøg af sin nærmeste familie?
Nils Sjøberg (RV), 2020-01-08:
Hvis jeg skal forstå det rigtigt, er det – ligesom ministerens – vores begges opfattelse, at det er vigtigt, at vi får det dobbeltspor.
Disse 14 km er det eneste sted på strækningen mellem Sydeuropa og Nordnorge, hvor der ikke er et dobbeltspor.
Samtidig er vi i den situation, at det her område bliver belastet mere og mere af tung trafik; der kommer mere og mere gods, og hvis vi vil leve op til vores mål med en 70-procentsreduktion af CO 2 i 2030, skulle vi jo gerne sikre, at folk i endnu højere grad brugte den offentlige transport.
Så derfor er det helt afgørende for mig, at vi får sat gang i det her dobbeltspor nu.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren i forlængelse af det, som ministeren også ganske rigtigt gør opmærksom på i den her sammenhæng, at der faktisk har været planer om det her dobbeltspor siden 1993.
Det har ovenikøbet være godkendt ved lov og underskrevet af dronning Margrethe.
Hvornår tror ministeren rent faktisk, at det savnede dobbeltspor mellem Tinglev og Padborg vil blive en realitet?
Benny Engelbrecht (S), 2020-01-08:
Siden jeg tiltrådte som transportminister, har jeg sagt, at det er min ambition at indgå en bred og langsigtet aftale om nye investeringer i infrastrukturen.
Det sikres efter min mening bedst, ved at vi fastlægger investeringer i brede forlig i Folketinget, så vi garanterer kontinuitet, også selv om regeringsmagten skulle skifte undervejs i perioden.
Det er min ambition, at en kommende infrastrukturaftale skal afspejle en sammenhængende plan for de kommende 10 års infrastrukturinvesteringer.
Det indebærer at lytte til, hvilke prioriteringer og pejlemærker der er vigtige for de øvrige partier i Folketinget, herunder naturligvis også spørgerens parti.
Den proces tager jeg seriøst, og derfor vil jeg heller ikke på nuværende tidspunkt binde mig til enkelte projekter.
Omvendt er det også meget få ting, jeg på forhånd har afvist.
Jeg ser frem til at drøfte nye investeringer i infrastrukturen, herunder i vejnettet, med Folketingets transportordførere.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-01-08:
Tak for det.
Det er jo sådan set også et spørgsmål, som jeg er i gang med at forsøge at afklare, og derfor er det også sådan lidt præmaturt rigtig at svare på det.
For det kommer regeringen med et udspil til, og jeg skal selvfølgelig nok lade offentligheden vide, hvordan vi gør meget konkret, når vi når dertil.
Så får jeg jo egentlig bare lyst til nu, hvor jeg så ikke har brugt al min taletid, at blære mig lidt med, hvor mange penge det er, regeringen har afsat.
For det, vi har afsat, er jo et generelt løft på 275 mio. kr. Så er det 400 mio. kr. i 2021, 550 mio. kr. i 2022 og 807 mio. kr. i 2023, og oven i det de penge, som vi prioriterede i fællesskab med hinanden i forbindelse med en forbedring af folkeskolen fra starten af året i 2019.
Når jeg får lyst til at remse de tal op, er det jo, fordi det er et stort beløb, og jeg mener, at skolen trænger til det, og jeg tror, at noget af det bedste, vi kan gøre for vores samfund, er at sørge for, at folkeskolen er velfungerende.
Det tror jeg kommer folk, børn, til gavn i al almindelighed, og så kommer det de udsatte til gavn i særdeleshed.
Så alle vinder på det.
Det er derfor, vi har sat pengene af, og derfor er vi selvfølgelig også optaget af, at de bliver brugt på folkeskolen.
Men den konkrete metode er relevant at spørge til – det er det spørgsmål, jeg sidder og bokser med nu – og det skal jeg selvfølgelig nok oplyse om, så snart vi er klar med en model.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-01-08:
Tak for det.
Hvordan vil regeringen sikre, at de ekstra afsatte midler i finansloven til folkeskolen reelt kommer ud til flere lærere og bedre undervisning i den enkelte skole?
Benny Engelbrecht (S), 2020-01-08:
Jeg kan i hvert fald konstatere, at den tidligere regerings plan ikke ville have sikret, at de projekter blev gennemført i den her valgperiode, og derfor må vi jo selvfølgelig også konstatere, at det bl.a. vil være op til hr. Morten Messerschmidts parti at komme med ind til forhandlingsbordet og i givet fald også prioritere det her.
Hvis det er sådan, at man ude i virkeligheden føler sig en smule forbitret og ærgerlig over, at en tidligere regering lavede en så smal aftale, at det ikke kunne gennemføres efter et valg, så må man jo spørge de partier, som var med til at lave den smalle aftale, og ikke de partier, som stillede sig klar til at lave brede aftaler på det tidspunkt.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-08:
Tak, formand.
Jeg går ud fra, at ministeren er opmærksom på, at det er borgerne uden for Christiansborgs tykke vægge, vi er sat i verden for at hjælpe, og al den der snak om, at man skulle have lavet brede forlig tidligere og sådan nogle ting, tror jeg faktisk de fleste mennesker ude i virkeligheden er lidt ligeglade med.
Jeg tror, at folk der er mere optaget af, at tingene sker, end om der står 90, 110 eller 179 mandater bag, og lige her må jeg bare konstatere, at ministeren, hvad angår to fuldstændig afgørende infrastrukturprojekter, ikke engang er i stand til at give et bud på, om de bliver realiseret i en nær fremtid.
Kommer det overhovedet til at ske i den her valgperiode?
Benny Engelbrecht (S), 2020-01-08:
Jeg kan godt forstå en frustration over, at der bliver lavet noget, som ikke har brede forlig bag sig, og som ikke kan overleve et valg.
Jeg kan virkelig godt forstå den frustration, og derfor kan hr. Morten Messerschmidt jo så også spørge de af hans partifæller, som var med til at lave en meget, meget smal aftale, som ikke kunne overleve et valg, hvorfor det var nødvendigt.
Hvorfor ikke i stedet for have gjort det bredt, sådan at der netop havde været en bred og fornuftig aftale, så vi kunne have givet de svar i dag?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-08:
Det er jo dejligt.
Det er altid dejligt at blive inviteret til forhandlinger, men jeg tror, at det, folk i Nordsjælland især efterlyser, jo ikke bare er, at vi her kan lave nogle brede forlig, men også, at der sker nogle ting.
Altså, man har brug for en klar tidsplan for, hvornår de her to projekter rent faktisk bliver prioriteret.
Hvad i alverden skal man bruge det til, når man sidder oppe i sin bil og ikke kan komme på arbejde?
Benny Engelbrecht (S), 2020-01-08:
Først og fremmes kunne man jo have ønsket, at den tidligere regering og dens støtteparti havde ønsket at lave en bred aftale, for så havde vi jo ikke haft den diskussion, som vi har nu.
Men man må konstatere, at den tidligere regerings aftale jo ikke længere har et flertal, og for at det ikke skal være løgn, er det faktisk også sådan, at størstedelen af partierne, som stod bag den aftale, har frasagt sig enkeltelementer i aftalen.
Derfor er der jo ikke noget, der ligner et flertal for den aftale, som blev lavet umiddelbart før sidste valg, og som vel i stor stil og i praksis mere var et valgkampsoplæg end en faktisk plan.
Det ønsker jeg ikke at gentage – jeg ønsker faktisk at lave en bred infrastrukturaftale, og jeg ønsker også, at Dansk Folkeparti indgår i den.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-08:
Det er godt at høre, at ministeren er i hopla her oven på nytåret.
Jeg er bare bange for, at mens det gode humør åbenbart dominerer i ministerierne, så kan det gode humør måske ligge på et lidt mindre sted oppe på nogle vejstrækninger i Nordsjælland.
Når det helt konkret handler om Frederikssundmotorvejen, så havde jeg her i december flere gange fornøjelsen af at passere den nu færdiggjorte, flotte bro over Roskilde Fjord, og det er jo altså en noget tam fornemmelse at komme over det her smukke bygningsværk og så ikke have en motorvej at kunne fortsætte mod København på, især når man jo ved, at den regering, der sad, inden ministeren blev minister, rent faktisk havde disponeret, altså lavet hele forarbejdet, havde fundet pengene osv., som skulle sikre, at Frederikssundmotorvejen kunne færdiggøres.
Så kan det godt være, at ministeren er i godt humør, men det hjælper jo ikke os bilister, som stadig væk sidder og har utrolig lange ventetider på grund af de dispositioner, som ministeren ikke vil foretage, når der ikke sker noget som helst.
Derfor havde jeg håbet, når vi nu var kommet ind i et nyt år, og ministeren har været minister i vel snart et halvt år, at der måske var et mere optimistisk budskab til de både nord- og sydgående trafikanter i Nordsjælland, for det har vi virkelig brug for.
Jeg går ud fra, at ministeren er bekendt med, at ventetiden ved den strækning uden for Frederikssund, som mangler en motorvej, er en af de højeste landet, og vi spilder både penge og tid og brænder i øvrigt en masse CO 2 af, som ministeren kunne begrænse, hvis han altså kunne bekvemme sig til at få truffet nogle beslutninger.
Så kan vi ikke komme lidt tættere på, hvad tidsperspektivet er i forhold til både Frederikssund- og Hillerødmotorvejene, sådan at de trafikanter, der sidder og venter på ministeren, kan få et klart svar?
Lea Wermelin (S), 2020-01-08:
Jeg har også været i dialog med Seden Strandby, som har skrevet til mig om deres udfordringer, og de har spurgt til den her pulje, og om de kunne få del i den.
Betyder det så, at der ikke kan ske nogle andre ting, eller at vi ikke skal kigge på deres problem?
Nej, det gør det ikke, men det er heller ikke, fordi jeg har en konkret løsning med til dem her i dag.
Men jeg er som sagt i dialog med dem.
Erling Bonnesen (V), 2020-01-08:
I forlængelse af det kan man nævne – det er måske lidt sammenligneligt, men måske et lidt andet størrelsesforhold end ved Jyllinge Nordmark – Odense Fjord og Seden.
Jeg er godt klar over, at det af gode grunde måske ikke lige står hundrede procent skarpt, men man kan i hvert fald se netop sådan en klynge huse for sig, som er i samarbejde og dialog med Odense Kommune et stykke ad vejen, og at de lige præcis forventer en sådan håndsrækning.
I forbindelse med det peger de jo også på, at der er nogle ting, de kan få lov til at lave, og nogle ting, de så umiddelbart ikke lige kan få lov til at lave.
I den forbindelse kunne det også være nyttigt at få ministerens tilkendegivelse af, om man er klar til også at se på nogle praktiske tilretninger, hvis der er nogle bureaukratiske forbistringer, man skal forbi.
Lea Wermelin (S), 2020-01-08:
Det er rigtigt, som ordføreren nævner, at der jo både er nogle puljer og nogle fællesaftaler i dag, hvor der er en finansiering og en forpligtelse fra statens side.
Der har jeg da været utrolig glad for, at vi faktisk på tværs af Folketinget med næsten alle partier har kunnet lave en aftale om det.
Så er der klimatilpasningsplanen, som vi nu skal i gang med, og jeg håber, processen kan blive den samme i den forbindelse.
Erling Bonnesen (V), 2020-01-08:
Det blev givet forskellige benævnelser, men en fond blev nævnt – vi kan jo kalde det en pulje eller en konto; det var i hvert fald nogle penge fra statskassen, altså penge, der skulle sættes af på finansloven i sidste ende.
Man kan spørge, om det er noget, der indgår konkret, sådan at der kommer flere puljer nu, for nogle af de lodsejere, der befinder sig i de her situationer, kan jo med rette spørge, hvad de kan forvente.
Kan man forvente, at der kommer et forslag fra regeringen om at sætte sådan en pulje af?
Lea Wermelin (S), 2020-01-08:
Vi kan se, at der kommer mere vand ned fra oven.
Vi kan se, at der er flere, som er udsatte i forhold til kysterne, og at der skal sikres kystbeskyttelse mange steder i landet.
Og det er jo også derfor, det har indgået i Socialdemokratiets oplæg inden et valg, og det er også det, som jeg refererer til i min besvarelse.
Men det er jo noget med, at man også skal tage tingene i den rigtige rækkefølge, og det, som vi har annonceret at vi gerne vil lave, er jo en samlet plan for klimatilpasning, og jeg håber da, at vi kan få en god dialog med Venstre om det.
Erling Bonnesen (V), 2020-01-08:
Tak for det.
Jamen for så vidt angår det med fælles kommunale projekter, altså over kommunegrænser, og at kommunerne selvfølgelig er inde over der, og også at lodsejerne et stykke hen ad vejen, så langt det er rimeligt, har de så at sige selv hånden med på kogepladen.
Det tror jeg sådan set også mange lodsejere, der vil have gavn af sådan et projekt, er med på.
Det, det jo så handler om her, er, når det rækker ud over det.
Altså, der kan være en situation, hvor et lille bysamfund med et vist antal huse f.eks. får gennemført et større projekt, men hvor det jo så netop bliver uforholdsmæssigt dyrt.
Det er jo der, hvor det kunne påkalde staten, og det er jo også sådan nogle situationer, man kan referere til at ministerens parti jo før valget også selv slog til lyd for.
Lea Wermelin (S), 2020-01-08:
Det grundlæggende princip i kystbeskyttelsesloven er, at det er grundejerens ansvar at beskytte sin ejendom.
Det princip ønsker regeringen at fastholde.
Kystbeskyttelsesloven giver kommunerne mulighed for at etablere beskyttelse af længere kyststrækninger, bl.a. ved at kommunerne kan opkræve udgifterne hos de grundejere, der opnår fordele ved beskyttelsen, ligesom kommunerne også kan medfinansiere.
Og jeg forstår godt den usikkerhed, som grundejere på udsatte kyststrækninger kan opleve.
Derfor vil regeringens kommende klimatilpasningsplan bl.a. undersøge, om staten i højere grad kan være med til at koordinere og prioritere indsatsen i forhold til kystbeskyttelse.
På dele af den jyske vestkyst, som både er særlig udsat og præget af få grundejere, bidrager staten til fællesaftalerne.
Regeringen ønsker fortsat at understøtte det lokale ansvar og har senest indgået en bred politisk aftale, bl.a. med Venstre, for at forhindre, at nødvendige kommunale fællesprojekter kan trække i langdrag på grund af klagesager.
Erling Bonnesen (V), 2020-01-08:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til dobbeltprofilvandløb, og vil ministeren sikre, at disse, altså dobbeltprofilvandløb, i væsentligt omfang kan indgå som virkemiddel i det kommende arbejde med vandløb, og vil ministeren sikre, at der afsættes de fornødne midler til det?