runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2020-12-10:
Det her lovforslag bygger jo på en aftale mellem parter, som har et bagland.
Altså, arbejdsgiverne har gennem deres organisationer legitimitet, fordi de rent faktisk har medlemmer, og det samme gælder på lønmodtagersiden.
Grunden til, at man overhovedet bruger tid på at forhandle med dem, er, at de har legitimitet, fordi de rent faktisk repræsenterer et bagland.
Og det er jo dem, der har overenskomster, hvor man faktisk kan regulere sådan nogle ting, der laver den her aftale.
Så er det ikke naturligt, at man bygger oven på det?
Og kunne hr. Hans Andersen fortælle mig, om der er noget som helst, der forhindrer de her virksomheder, som øjensynlig har været i kontakt med hr. Hans Andersen, i at blive omfattet af den her ordning?
Henrik Møller (S), 2020-12-10:
Tak for det.
Jeg synes jo et eller andet sted i forhold til det forslag, vi har i dag, at det er kendetegnende for den måde, som vi har indrettet vort samfund på, altså den positive del af det, at vi i en krisetid, som vi oplever nu her, i og for sig tager hensyn til de mennesker, som risikerer at blive ramt af fyringer, lukning af arbejdspladser.
Det er den ene del af det.
Men den anden del er, at vi sådan set også tager hensyn til de virksomheder, som i den her krisetid selvfølgelig er rigtig hårdt ramt på deres produktion og på det, som de nu beskæftiger sig med.
At vi på en eller anden måde er i stand til at kunne tage et hensyn til begge parter, er for mig at se noget af det unikke ved den måde, som vi har indrettet samfundet på
Der er ingen tvivl om, at det her jo ikke er et nyt forslag, men en forlængelse af en ordning, der har været tidligere.
Derfor giver det god mening at sikre og sørge for, at vi forlænger den her ordning.
Vi udvider ordningen med nogle yderligere muligheder her.
Fra Socialdemokratiets side skal vi varmt anbefale, at vi vedtager den her lovgivning, som er god for de virksomheder, som er hårdt ramt, og som er god for de medarbejdere, der ellers ville have en risiko for at få en fyreseddel.
Så varm opbakning fra Socialdemokratiets side.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-11:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at hr. Bent Bøgsted og flere andre politikere i salen synes, at det er enormt morsom, at kvinder tidligere har måttet give lussinger eller slå fra sig, hvis de blev udsat for seksuel chikane.
Jeg skal bare høre, om Bent Bøgsted også mener, at det er det, der skal være løsningen i dag, altså at man bliver nødt til at ty til vold for at undgå at blive udsat for seksuel chikane på sin arbejdsplads.
Bent Bøgsted (DF), 2020-12-11:
Jeg synes faktisk, jeg sagde, at vi i Dansk Folkeparti er imod seksuel chikane.
Jeg synes også, jeg sagde, at vi støtter den trepartsforhandling, som ministeren vil invitere til.
Så kom jeg med nogle eksempler fra virkelighedens verden, fra da jeg selv var ung, på, hvordan det foregik på arbejdspladserne.
Men fru Pernille Skipper hører kun det, hun selv vil høre.
Dansk Folkeparti er imod, at man bliver seksuelt krænket på arbejdspladsen.
Dansk Folkeparti støtter op om, at ministeren tager et møde med parterne, og så ser vi frem til at se, hvad der kommer ud af det.
Pernille Skipper (EL), 2020-12-11:
Det vil jeg først meget gerne komme med en indvending imod.
Jeg har som ung kvinde været bartender, arbejdet i restaurationsbranchen, siddet bag kassen og alt mulig andet, og jeg har mødt min del af de tilfælde, som vi taler om her i dag.
Når det er sagt, vil jeg sige, at nej, jeg siger ikke, at man skal holde sig 2 m fra hinanden, og jeg siger ikke, at man ikke må flirte, men jeg siger, at vi har et problem på rigtig mange arbejdspladser, hvor ansatte – ofte unge, ofte lavtlønnede, ofte kvinder, men også mænd – bliver udsat for seksuel chikane, altså uønskede tilnærmelser, som ikke stopper, som er over grænsen, og som ikke er flirt.
Jeg er med på, at der er en definitionsdiskussion i det, hr. Bent Bøgsted – det er jeg – men det er jo ikke det, vi taler om her i dag.
Så vil Dansk Folkeparti måske anerkende, at vi rent faktisk har et problem, som også kræver politisk handling, hvis vi skal gøre noget for de mennesker, som ikke udsættes for flirt, men som udsættes for egentlige krænkelser?
Ser Dansk Folkeparti det som et problem, som vi som politikere måske skulle tage alvorligt?
Bent Bøgsted (DF), 2020-12-11:
Tak for det, formand.
Jeg har hørt, hvad der er sket i debatterne rundtomkring, hvor man er begyndt at snakke om, hvorvidt det er sexisme og seksuel chikane, hvis man siger til en kvinde, at hun ser godt ud.
Det har jeg hørt i tidligere debatter, og jeg har også set, at det er blevet skrevet i pressen.
Men fru Pernille Skipper er jo åbenbart af den overbevisning, at man skal holde sig 2 m fra hinanden på arbejdspladserne og ikke komme til at røre hinanden på nogen som helst måde.
Det, jeg har sagt heroppe, har ikke noget med en joke at gøre – det er beretninger fra virkelighedens verden, men den har fru Pernille Skipper aldrig været i, hun har aldrig været på en arbejdsplads.
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-11:
Det, jeg spurgte ind til, var, at et andet medlem af Dansk Folkeparti siger, at det er mere sikkert at have en pistol i hjemmet end at have peberspray.
Derfor synes jeg, det er ret vildt, hvis ordføreren ikke vil afvise, at det er Dansk Folkepartis politik.
For det var det, jeg spurgte om før.
Så derfor vil jeg spørge: Kan ordføreren slet ikke afvise, at det er mere sikkert at have en pistol i hjemmet end at have en peberspray?
For så er det da godt nok et interessant politisk synspunkt fra Dansk Folkeparti.
Pernille Skipper (EL), 2020-12-11:
Jeg synes, at det er et grundlæggende problem, at den her diskussion kan affærdiges med jokes og grin – det synes jeg virkelig det er.
Og jeg synes, det er et problem, at der er så mange ansvarlige politikere, der får lov til at slippe af sted med at misse alvoren i det, som rigtig mange kvinder og mænd bliver udsat for i forbindelse med deres arbejde, ved at lade, som om man nu heller ikke må flirte mere.
Der er ingen , der har sagt, at man ikke må flirte.
Det er der ingen der har sagt.
Vi står med et seriøst problem, hvor tusindvis af især kvinder, men også mænd, især i lavtlønsjob, bliver udsat for seksuelle krænkelser nærmest på daglig basis, og hvor deres arbejdsgivere ofte heller ikke tager det alvorligt eller slår det hen.
Og så står ordføreren for Dansk Folkeparti her og siger, at man er bekymret for, om vi nu ikke må flirte mere.
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-12-11:
Nu har seksuel chikane jo fyldt rigtig meget det sidste halve års tid, og det har det jo, fordi der især er rigtig mange modige kvinder, og også mænd, der har stillet sig frem og fortalt om handlinger, der simpelt hen har været uacceptable.
Heldigvis er der en masse arbejdsgivere, der på foranledning af lederne har tilsluttet sig, at det her vil vi ikke se.
Så vi er jo rigtig mange, der ønsker en kulturændring.
Det er jo også derfor, at jeg står her og siger, at vi også ønsker en kulturændring, og at vi i sidste uge sagde det samme.
Bent Bøgsted (DF), 2020-12-11:
Jeg tror ikke, at jeg på noget tidspunkt har sagt, at det var morsomt.
Jeg er overbevist om, at jeg sagde, at det var sådan, det foregik i mine unge dage.
Det synes jeg ikke var morsomt.
Jeg har også selv fået en lussing, og det synes jeg heller ikke var morsomt dengang.
Det var i mine unge dage, da jeg var single og lige var startet på arbejdsmarkedet i 1970'erne.
Det var dengang, kvindefrigørelsen stadig væk eksisterede, som den ikke gør i dag.
Jeg synes ikke, det var morsomt, men det var en realitet – det var sådan, det foregik.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-11:
Jeg beklager, hvis ordføreren ikke synes, det var morsomt – det var der andre i salen der gjorde.
Men synes ordføreren, at det var det, der var en god løsning?
Hvis det dengang var kvindefrigørelse, og hvis det, som kvinder kæmper for i dag, altså ikke at skulle finde sig i det her på arbejdspladsen, ikke er kvindefrigørelse, mener ordføreren så, at det var godt dengang, da man bare skulle slå fra sig, og at det, at man i dag kæmper for, at man ikke behøver at slå fra sig, men faktisk har nogle rettigheder på sin arbejdsplads, der gør, at man trygt kan gå på arbejde, ikke er kvindefrigørelse?
Var det bedre dengang, man bare skulle slå fra sig?
Bent Bøgsted (DF), 2020-12-11:
Det vil jeg ikke sige det var, men det var effektivt.
Selvfølgelig skal kvinder ikke udsættes for seksuel chikane.
Jeg har heller ikke stået på talerstolen og sagt, at de skal finde sig i alt.
Det mener jeg absolut ikke jeg har, men det kan man gå tilbage og se i min ordførertale.
Samira Nawa (RV), 2020-12-11:
Jeg vil godt starte med at sige tak til Enhedslisten for at sætte problemet med sexisme og sexchikane til debat endnu en gang.
Vi kan ikke have den her debat nok, og det tyder det også på med den måde, vi tager debatten på her i Folketingssalen.
Alene det vidner om, at vi skal have den her debat igen og igen.
De seneste måneders debat med udgangspunkt i Sophie Lindes opråb vidner jo også om, hvor vigtigt det er, at vi fortsætter debatten, men også om, at vi får handlet, og det er jo det, vi kan som politikere – vi kan handle, og vi kan lovgive.
Apropos beretninger fra den virkelige verden var der en ung kvinde, der forleden ringede til mig og fortalte, at hendes chef på arbejdspladsen på et større møde havde informeret sine ansatte om, at der var anmeldt nogle sager omkring sexchikane.
I samme åndedrag fik han også sagt, at kvinderne på arbejdspladsen lige skulle vide, at man jo også kunne være for sippet.
Og det gør jo det, at man på sådan en arbejdsplads ikke tør gå til sin chef, hvis man bliver udsat for noget eller har en udfordring.
I Radikale Venstre har vi af flere omgange sagt i offentligheden, at vi gerne vil have skærpet arbejdsgivernes ansvar, som jo er det, beslutningsforslaget her handler om.
Vi mener det på den måde, at arbejdsgiver også skal have et ansvar for at forebygge seksuel chikane på arbejdspladsen.
I dag er det nemlig sådan, at arbejdsgiver kan blive gjort ansvarlig, hvis arbejdsgiver har undladt at handle på viden om sexchikane.
Det er vi fuldstændig enige med Enhedslisten i.
Når vi alligevel ikke kan stemme for beslutningsforslaget, hvis det kommer til afstemning, er det, fordi regeringen heldigvis ikke længere sidder på hænderne, men faktisk har taget initiativ til trepartsdrøftelser, og fordi vi i forbindelse med drøftelserne i salen i sidste uge havde flertal for en vedtagelsestekst, hvor vi netop også adresserer det her styrkede objektive arbejdsgiveransvar.
Men jeg vil godt sige tusind tak for at have bragt debatten op igen.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-11:
Tak for det, og tak til Enhedslisten for at fremsætte det her beslutningsforslag og for igen at få os i salen for at snakke om det her enormt vigtige emne.
Der kan ikke længere være nogen tvivl om, at der er behov for en indsats i forhold til bekæmpelse af seksuel chikane på det danske arbejdsmarked.
Det her efterår vil jeg i hvert fald tydeligt huske som det tidspunkt, hvor vi alle blev klar over, at vi simpelt hen ikke har løst det her problem.
Der har været omfattende underskriftindsamlinger og opråb, og vidnesbyrd på tværs af brancher har dokumenteret, at seksuel chikane og sexisme er et udbredt og alvorligt problem.
I sidste uge havde jeg selv indkaldt til forespørgselsdebat om emnet, og jeg har selv bedt om handling fra ministerens side.
Jeg anser forslaget om indirekte objektivt arbejdsgiveransvar for at være et centralt greb til at give arbejdsgiveren ansvar for at forebygge, at sexisme og seksuel chikane finder sted.
Vi skal skærpe arbejdsgiverens ansvar for at gøre en forpligtende indsats for at skabe en sund og tillidsfuld kultur, og så skal vi fjerne skylden fra især de unge, løstansatte og lavtlønnede kvinder, der er i særlig risiko for at blive udsat for chikane.
Vi skal placere ansvaret hos arbejdsgiveren.
Hele samfundet vinder ved et godt arbejdsmiljø uden grænseoverskridende sprog og upassende berøringer.
Jeg har stået her på talerstolen og sagt det samme før: Objektivt arbejdsgiveransvar er et vigtigt middel og en rigtig god idé.
Det er mit indtryk, at ministeren er blevet opmærksom på, at flere af Folketingets partier bakker op om det.
Og efter forespørgslen i mandags var vi et flertal, der blev enige om en formulering om indirekte objektivt arbejdsgiveransvar i vedtagelsesteksten, og den vil jeg egentlig gerne lige læse op fra, så vi ved, hvad det var, vi besluttede tidligere på ugen: »Folketinget noterer sig, at regeringen planlægger en række initiativer, der skal bekæmpe seksuel chikane, herunder indkaldelse til trepartsdrøftelser, hvor der bl.a. skal drøftes såkaldt indirekte objektivt ansvar, så arbejdsgivere kan holdes ansvarlige for chikane, der kunne være undgået med passende forholdsregler ...«.
Af respekt for de kommende trepartsdrøftelser, og efter vi i sidste uge fik den her garanti for, at indirekte objektivt arbejdsgiveransvar skal drøftes i forhandlingerne, stemmer SF gult til det her forslag.
Jeg tror, det er rigtig godt for forebyggelsen af seksuel chikane, at arbejdsmarkedets parter bliver inddraget og sammen skal drøfte, hvad man kan gøre.
At vi har sikret, at den her drøftelse nu skal indeholde indirekte objektivt arbejdsgiveransvar, er rigtig godt.
Min indstilling er dog stadig, at der skal handling til for at bekæmpe seksuel chikane, men det forventer jeg også at der kommer med de her trepartsdrøftelser.
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-11:
Tak for ordet.
Lovforslaget her omhandler fastholdelsen af muligheden for at kunne give zoneforbud ved etablering af såkaldt utryghedsskabende lejre.
Før 2018 kunne man nedlægge forbud mod, at bestemte personer kunne slå lejr i et areal på 400-800 m, og det blev så ændret til en mulighed for et zoneforbud mod en hel kommune, hvis der er tale om utryghedsskabende lejre.
Først og fremmest vil jeg gerne rette en tak til regeringen, SF og Enhedslisten for tidligere på året sammen med Radikale Venstre at have lavet en aftale om præcisering af regler om utryghedsskabende lejre, i forhold til at de skal være af permanent karakter.
Det betyder, at hvis man eksempelvis pakker sine soveting sammen i dagtimerne, vil det ikke være anset for permanent og derfor ikke en lejr i lovens forstand.
Men fra Radikale Venstres side ser vi stadig med bekymring på de regler, vi diskuterer her i dag, om zoneforbud.
Det skyldes bl.a. den markante kritik fra sociale organisationer, Advokatsamfundet og Institut for Menneskerettigheder, der alle sammen kredser om, at zoneforbuddet med det her kan gives til en hel kommune og i høj grad også rammer hjemløse, og det er et meget stort areal, når det er en hel kommune, og derfor vurderes det i mange af de her høringssvar til at være uproportionalt.
Og så synes vi, at man i forbindelse med at tage det her op igen, som det sker nu, burde have udarbejdet en egentlig evaluering, hvilket flere af høringssvarene også peger på.
For de her zoneforbud er, som det bliver beskrevet i lovforslagets bemærkninger, kun givet i Københavns Kommune, og man må altid se på, om man kan foretage mindre indgribende tiltag for at opnå det samme formål.
For i princippet kan man jo egentlig også bare slå en lejr op et andet sted i en anden kommune, og så har man egentlig bare flyttet problemet og ikke løst det.
Jeg vil også gerne slå fast, at Radikale Venstre ser med bekymring på, når nogen slår permanente bo- eller sovepladser op på Amager Fælled eller i parker.
Det skal ikke finde sted, men der kan man netop målrette zoneforbuddet, i stedet for at det skal gælde en hel kommune.
Vi vil sætte målrettet ind og ikke skyde med spredehagl, som risikerer at ramme uskyldige, og derfor kan Radikale ikke støtte lovforslaget.
Peter Skaarup (DF), 2020-12-11:
Nu må Nye Borgerlige nok ikke få lov til at svare af hensyn til Folketingets forretningsorden, men jeg tror da godt, at jeg så vil have lov til at svare måske på vegne af Nye Borgerlige og i hvert fald på vegne af Dansk Folkeparti og sige, at der da ikke er nogen, der ønsker, at man besørger i offentlige parker eller begår noget af den kriminalitet, som de her østeuropæiske kriminelle har begået, og som er årsagen til forslaget.
Men det, der er i orden, er, at vi da godt vil give mulighed for, at hjemløse kan få lov til at sove udenfor en nat, hvis det er dertil, det kommer, uden at de selvfølgelig laver de unoder, som hr. Ole Birk Olesen er inde på.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-11:
Så bliver hr. Peter Skaarup spurgt: Vil Dansk Folkeparti stemme for et ændringsforslag, som gør det muligt for danskere at leve frit under den åbne himmel?
Der må jeg bare sige, at jeg ikke stemmer for et ændringsforslag, der gør det muligt for danskere at campere nede omkring Trinitatis Kirke og Rundetårn og dér besørge i buskene og smide skrald over det hele.
Det vil jeg altså ikke have, selv om det er danskere, der gør det.
Men vil Dansk Folkeparti det?
Pernille Skipper (EL), 2020-12-11:
For jeg hørte, at hvis man giver arbejdsgiverne mere ansvar, så bliver det rigidt, og så må mænd og kvinder aldrig holde møde sammen mere, og det synes jeg er en fuldstændig forvridning af den her diskussion. Så Venstre mener også, at der i dag er en række arbejdsgivere, som svigter deres ansvar?
Er det korrekt forstået, at Venstre er enig i, at der er for mange arbejdsgivere, der svigter deres ansvar, og at resultatet af trepartsforhandlingerne, uagtet om det så bliver det her konkrete forslag, der kommer ud af det, skal være, at arbejdsgiverne skal tage mere ansvar i forhold til seksuel chikane og særligt forebyggelse?
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-12-11:
Nu håber jeg, at spørgeren hørte mig sige, at det her sådan set også er noget, vi tager ret alvorligt.
I sidste uge var vi med til at pålægge regeringen, at de skulle indkalde til trepartsforhandlinger, og jeg ved, at beskæftigelsesministeren vil gøre det inden jul, for vi vil jo sådan set gerne have, at vi skal have ændret kulturen.
Så derfor er jeg lidt ked af det, hvis det, ordføreren hørte mig sige, var, at der ikke er plads til forbedring.
For jo, der er plads til forbedring.
Vi tror bare ikke på, at det er med det her forslag.
Peter Hummelgaard (S), 2020-12-11:
Tak for ordet, og også tak til Enhedslisten for at rejse den her debat igen i dag, foranlediges jeg næsten til at sige.
Vi havde en længere drøftelse og god debat, synes jeg, i fredags i forbindelse med forespørgselsdebatten, og der må ikke herske tvivl om, at regeringen tager problemet med seksuel chikane meget alvorligt.
Som jeg redegjorde for i fredags under forespørgselsdebatten, sætter regeringen med udspillet fokus på problemet, både i forhold til lønmodtagere på danske arbejdspladser og i forhold til de unge, der enten skal have en læreplads eller en praktikplads.
Det allerførste, jeg vil gøre, er at mødes med arbejdsmarkedets parter, forventeligt inden jul.
Her vil jeg sætte gang i de trepartsdrøftelser, som jeg mener er afgørende for at opnå en reel forandring i kulturen ude på arbejdspladserne.
Arbejdsgiverne bærer ansvaret for, at arbejdsmiljøet er i orden, men vi kan desværre konstatere, at der er behov for et større politisk fokus, for vi er jo ikke kommet problemet til livs.
Der skal gribes ind, både når der opstår sager, og allerhelst inden de opstår.
Derfor ser jeg også frem til at høre deres bidrag til, hvordan ikke mindst arbejdsgiverne vil sætte sig i spidsen for det arbejde, der skal gøres.
Det er også derfor, regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget, ikke fordi vi ikke deler forslagsstillernes krav om forandring og forebyggelse – for der er behov for at se på, om de gældende regler og de ansættelsesretlige sanktioner som f.eks. advarsel, bortvisning eller afskedigelse kan anvendes mere konsekvent, end de bliver i dag – men fordi vi gerne vil finde svarene sammen med arbejdsmarkedets parter.
Som jeg også sagde, da jeg præsenterede udspillet: Vi afviser ikke tanken om, at der kan være behov for at stramme op på lovgivningen.
Det er blot en dialog, jeg gerne vil starte op med parterne, og den dialog vil jeg naturligvis også holde Folketinget løbende orienteret om.
På den baggrund indstiller regeringen beslutningsforslaget til forkastelse.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-11:
Ombudsmandsinstitutionen er en vigtig institution i vores demokrati, både for os alle sammen som borgere og for os som politikere her i Folketinget.
Ombudsmanden udgiver jo sin beretning en gang om året, og her er der et overblik over, hvad ombudsmandsinstitutionen har foretaget sig i det forgangne år.
Der er statistik osv., og derudover bliver der lavet nogle udvalgte temaer.
Jeg vikarierer i dag for vores retsordfører, hr. Jeppe Bruus, men han har gjort mig bekendt med, at der har været en uddybende drøftelse af rapporten i Retsudvalget, og på den baggrund skal jeg meddele, at partierne i Folketinget tager Ombudsmandens beretning til efterretning.
Nick Hækkerup (S), 2020-12-11:
Der er selvfølgelig grænser for, hvad jeg vil gøre for at hjælpe Venstre, men rimelighed skal også være til.
Inger Støjberg (V), 2020-12-11:
Jeg vil sådan set slet ikke engang stille et spørgsmål, jeg vil blot kvittere for, at ministeren vil dele lovforslaget op i to.
Det er en meget stor hjælp for os i Venstre i hvert fald.
Så tak for det.
Nick Hækkerup (S), 2020-12-11:
Men hvis man forfølger den logik, hvorfor skulle man så ikke give tilladelse til f.eks. at have skydevåben, så man mere effektivt kan forsvare sig?
Altså, så ender man meget let i en argumentation, som kommer til at føre til – og det er der, hvor jeg tror vi er uenige – troen på, at hvis vi bevæbner befolkningen, får vi et tryggere samfund.
Jeg har meget svært ved at finde eksempler rundtomkring i verden, hvor der er samfund, der er tryggere end det danske, som er nået den vej ved en stærk bevæbning af befolkningen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-11:
SF sagde i sidste uge, at man gerne ville tredoble erstatningerne til folk ved seksuel chikane.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge: Vil SF stemme for et forslag fra f.eks. Nye Borgerlige om at tredoble erstatningerne for voldsofre også?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-11:
Beskæftigelsesministeren brugte udtrykket arbejdsgiveren har ansvaret for arbejdsmiljøet.
Og arbejdsgiveren har i hvert fald et ansvar for det og også et medansvar, men hvis en arbejdsgiver har gjort alt det rigtige for at sikre de rette procedurer, der kan forebygge f.eks. seksuel chikane på arbejdspladsen, og der alligevel er en kunde, som man ikke kunne vide noget som helst om ville være sådan, og som gør det, så er det ikke arbejdsgiveren, der har ansvaret – altså ansva ret – for det.
Det er jo kunden, der gør det der, som har ansvaret for det.
Ligesom hvis en kunde kommer ind i en butik og hamrer en ansat en på kassen, så er det heller ikke arbejdsgiveren, der har ansva ret for det.
Så det er nogle procedurer, som arbejdsgiveren skal sikre, nogle klageveje, altså, at den ansatte kan henvende sig bestemte steder, forebyggelse osv., men der kan alligevel opstå situationer, og så har arbejdsgiveren ikke ansva ret .
Peter Hummelgaard (S), 2020-12-11:
Altså, det står allerede i dag udtrykkeligt i vores arbejdsmiljølovgivning, at det er arbejdsgiverens ansvar at sikre et sundt og forsvarligt arbejdsmiljø.
Og så er jeg jo enig med hr. Ole Birk Olesen i – og det er faktisk derfor, vi gerne vil have den her drøftelse med arbejdsmarkedets parter – at der er nogle snitflader og nogle gråzonediskussioner i det her, forstået på den måde, at arbejdsgiveren selvfølgelig har ansvaret for, hvis det eksempelvis gælder en servitrice, at han eller hun ikke konsekvent som en del af vedkommendes arbejdsopgaver og arbejdsliv bliver udsat for chikane fra kunder.
Men selvfølgelig er den chikane, der finder sted, ikke arbejdsgiverens ansvar, særlig ikke hvis den er straffelovsovertrædende.
Men det er arbejdsgiverens ansvar at tage vare på, at den ansatte, man har, i videst muligt omfang ikke udsættes for den chikane.