runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susan Kronborg (RV), 2021-10-12:
Det lovforslag, som regeringen her har fremsat, rummer nogle begrænsninger i adgangen til statsborgerskab, men også en lempelse.
Radikale er uenig i stramningerne, men vi kan støtte lempelsen for sydslesvigske bipersoner.
Vi støtter derfor ikke hele forslaget og vil anmode om, at vi i udvalgsbehandlingen kan drøfte, om der kunne være en opdeling af lovforslaget.
Radikale støtter heller ikke forslaget om afskaffelse af den nuværende lempelige adgang for naturaliserede nordiske statsborgere mellem 18 og 23 år til at erklære sig danske.
Og vi er også imod den del, som vedrører bemyndigelse til ministeren om nærmere fastsættelse af regler om håndtryk.
Vi vil i den forbindelse også rigtig gerne opfordre til, at man ikke kræver en spytklat i håndfladen ligesom på Hjallerup Marked.
Det er sådan en forebyggende mærkning.
Den del af forslaget er Radikale også imod, og vi spørger, om det kan passe, at der er øgede udgifter til administration, og om der i givet fald er sat flere årsværk på opgaven.
Kan ministeren dokumentere, at der er øgede udgifter til yderligere årsværk, sådan at gebyrindtægten svarer til administrationsomkostningerne, eller er situationen den, at man sætter et gebyr op, undlader at ansætte flere årsværk og dermed reelt kræver yderligere betaling som vederlag for en forlænget sagsbehandlingstid?
Afslutningsvis vil jeg sige, at Radikale finder det meget positivt, at der overhovedet foretages en lovregulering på indfødsretsområdet, og Radikale vil opfordre til, at ministeren stærkt overvejer at lovregulere i videre omfang.
Tak for ordet.
Halime Oguz (SF), 2021-10-12:
Tak, formand.
Eftersom vores ordfører, hr. Carl Valentin, ikke kan være her i dag, har jeg lovet at læse hans tale op.
Lovforslaget her er jo et af de her bunkeforslag, der er fulde af alt godt fra havet, men eftersom det er en udmøntning af en aftale, er det måske tilforladeligt.
Alligevel kan jeg ikke lade være med at ærgre mig over, at man med bunkemodellen her afskærer SF fra at stemme for det udmærkede forslag om, at der skal være færre dokumentationskrav til børn af dansksindede sydslesvigske forældre, der søger om dansk statsborgerskab sammen med forældrene.
Vi håber meget på, at lovforslaget kan splittes op, således at SF kan stemme for den del.
De øvrige forslag går fra det lidt ligegyldige til det mere grelle.
I ligegyldighedsafdelingen kan jeg nævne skærpelsen af håndtryksloven.
Man vil her tage en lov, som kommunerne kan rapportere ikke har nogen værdi eller effekt derude, og skærpe den – man vil så at sige gange 0 med 0, og man skal jo ikke være matematiker for at regne ud, hvad for et resultat man får af det.
I den mere grelle afdeling er forslaget om endnu en indsnævring af den gruppe, der kan opnå statsborgerskab ved erklæring, så vi går mere og mere over imod en statsborgerskabsproces, der alene er styret politisk, i stedet for at vi sætter rammerne.
Den udvikling bryder SF sig ikke om.
Man generer så yderligere folk, der ønsker statsborgerskab, ved med en forhøjelse af gebyret at kræve, at de selv betaler for de rundtosserier, vi går og finder på herinde.
Det er jo i småtingsafdelingen, men det er alligevel meget sigende for lovforslagets karakter.
Med de ord skal jeg meddele, at SF ikke støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Marie Krarup (DF), 2021-10-12:
L 42 handler om de ændringer, der skal indføres som følge af den aftale på indfødsretsområdet, der blev indgået i foråret.
Dansk Folkeparti vil støtte L 42, for vi ser det som fornuftige ændringer.
Det er fornuftigt, at der kommer spørgsmål om danske traditioner ind i indfødsretsprøven; det er fornuftigt, at det bliver regelsat, hvordan børn af sydslesvigere, der kan få statsborgerskab, stilles; og det er fornuftigt, at erklæringsadgangen for nordiske statsborgere fjernes.
Dansk Folkeparti var med i forhandlingerne om de her ting, men vi var ikke med i den endelige aftale, fordi der var for mange ting, som vi ikke kunne få ind i aftalen, f.eks. at man i Indfødsretsudvalget skal have mulighed for at få oplysninger om folks religiøse baggrund, før vi giver dispensation, at man skal opdele lovforslagene efter landegrupper, sådan at den særlige MENAPT-landegruppe – den muslimske, mellemøstlige landegruppe – kan få sit eget lovforslag, og at der skal sættes et maksimalt antal for årlige tildelinger af statsborgerskab.
Da vi ikke kunne få disse krav igennem, endte vi med at stå uden for aftalen, men de ting, der er i L 42, er ting, som vi gerne ville have tilsluttet os, og som vi var med til at forhandle og få indflydelse på.
Så vi støtter ændringerne.
Der er lige en lille ting, som bekymrer mig ved lovforslaget.
Der synes jeg ikke, at det står helt klart i lovforslaget, om det bliver muligt, eller om der stadig væk vil være mulighed for, at der kan være to personer til stede fra kommunen.
For der står, at der kan være en borgmester og en rådmand.
Jeg håber, at det er en borgmester eller en rådmand.
Det kan være, at det er mig, der ikke kan læse indenad, men jeg vil i hvert fald synes, at det er smart, at man lige får styr på formuleringerne, så det bliver helt præcist, at man skal give hånd til den, som man på forhånd er blevet udset til at give hånd, ligegyldigt hvilket køn vedkommende har, og at man ikke på selve dagen kan vælge at gå hen til en anden, der har et andet køn, som man hellere vil give hånd til.
Det er en god anledning til at få afklaret, om folk i virkeligheden er i stand til og villige til at blive en del af det fællesskab, som vi har i Danmark, hvor vi sagtens kan give hånd til både mænd og kvinder, også uden handsker på, og hvad der ellers er.
Jeg håber at få svar på det i løbet af dagen eller i løbet af lovbehandlingen, men Dansk Folkeparti ser som sagt positivt på L 42.
Tak for ordet.
Morten Dahlin (V), 2021-10-12:
Det rimelige over for det danske samfund, over for den enkelte dansker er, at hvis man har forbrudt sig i så alvorlig grad mod samfundets love, at man er blevet idømt en fængselsstraf, så skal man selvfølgelig ikke bag efter belønnes med et dansk statsborgerskab.
Det synes vi er rimeligt; det synes vi er fair.
Kan der være enkelte tilfælde, hvor vi skal ind at kigge individuelt på det og give en dispensation?
Ja, det kan der godt, og det er der mulighed for i Folketingets Indfødsretsudvalg.
Men det er grundlæggende helt fair at sige, at hvis du begår alvorlig kriminalitet, skal du ikke belønnes med et dansk pas.
Peder Hvelplund (EL), 2021-10-12:
Nu nævner ordføreren selv vandelskravet, som jo er blevet strammet i den nye indfødsretsaftale her, og siger så i samme forbindelse, at der også ligger en eller anden rimelighedsbetragtning i det.
Altså, hvad er det rimelige i, at en borger, som i sin tidlige ungdom har begået en dumhed, som har medført en betinget eller ubetinget straf, heller ikke 20 eller 35 år senere kan opnå statsborgerskab?
Ligger der ikke en eller anden retsopfattelse også hos Venstre, i forhold til at der trods alt også er en karensperiode for den type af forseelser?
Jeg forstår bare ikke helt den distinktion, der skulle være mellem en svensker, der er født i Sverige og opnår statsborgerskab den vej igennem, og en svensker, der er kommet til Sverige som 2-årig og har opnået statsborgerskab.
Hvorfor skulle den ene udgøre en trussel og den anden ikke?
Altså, hvad er den konkrete begrundelse for det?
Hvad er det, hr. Marcus Knuth lægger til grund for, at der er en særlig slags svensker, som det er enormt farligt at få her til landet?
Marcus Knuth (KF), 2021-10-12:
Jeg baserer det på, at det er lidt ligesom at have en forsikring mod en ulykke, når det er sådan, at der er kommet rundt regnet 200.000 asylansøgere til Sverige under flygtningekrisen – hvis ikke flere, når det også indbefatter familiesammenføring; så kan vi jo ikke spole det tilbage, hvis de først begynder at søge dansk statsborgerskab ved erklæring.
Men hvis man er født i Sverige og opvokset i Sverige, har man jo stadig væk den mulighed.
Hr. Peder Hvelplund får det til at lyde, som om man så slet ikke kan få statsborgerskab i Danmark som svensker.
Så ja, døren står da fuldstændig på samme måde åben for svenskere, der er født og opvokset i Sverige.
Vi ønsker bare, at den store gruppe, der kom hertil under flygtningekrisen, ikke skal bruge det her som et smuthul til dansk statsborgerskab.
Peder Hvelplund (EL), 2021-10-12:
Jamen så lad os blive lidt i det spor.
Vi ved selvfølgelig ikke, hvor mange af dem der var svenskere.
For der er vel også tale om svenskere, som af gode grunde kunne ønske at opnå statsborgerskab i Danmark, og som så skal leve op til kriterierne for at opnå statsborgerskab gennem erklæringsadgang i Danmark.
De står der jo stadig væk; dem bliver der jo ikke ændret på.
Så hvad er det, hr. Marcus Knuth baserer den der idé om, at det lige pludselig skulle vælte ind med en masse svenskere, som efter først at have opnået statsborgerskab i Sverige så har et enormt ønske om at udnytte det statsborgerskab i Sverige til at søge til Danmark?
Marcus Knuth (KF), 2021-10-12:
og nu bad ordføreren om et tal – plus/minus 200.000, der kom til Sverige fra lande i Mellemøsten og andre lande under flygtningekrisen, hvoraf rigtig mange stadig væk bor i Sverige, hvoraf rigtig mange snart vil leve op til muligheden for at få statsborgerskab.
De skal ikke bare kunne konvertere det til et dansk statsborgerskab.
Christian Juhl (EL), 2021-10-12:
Jeg bad ikke ordføreren om at fremmane et skræmmebillede af fremtiden.
Jeg bad om et meget konkret svar på et meget konkret spørgsmål.
Hvor mange svenskere har søgt om og fået dansk statsborgerskab i 2020 og 2021, som ikke ville have fået det med det her forslag?
Hvis det er svært at forstå spørgsmålet, vil jeg gerne gentage det.
Det er meget konkret, og ordføreren må jo kende svaret, når ordføreren har været så glad for at få den her regel ind i den her lovpakke.
Peder Hvelplund (EL), 2021-10-12:
Altså, det er jo allerede sådan i dag, at man kan, også ifølge konventionerne, fratage borgere, som har begået f.eks. terrorisme, deres statsborgerskab.
For det at blive statsborger betyder, at du har mulighed for at kunne stemme til et folketingsvalg, men det er jo ikke nogen garanti for, at man ikke kommer til at begå kriminalitet senere.
Det er heller ikke nogen garanti for, at man ikke bliver terrorist senere.
Det har sådan set ikke noget med statsborgerskabet at gøre.
Det har alene noget at gøre med, hvilke rettigheder man har som borger, der bor og lever i det her samfund.
Marcus Knuth (KF), 2021-10-12:
Det er et ret lille antal, men det her handler jo om rettidig omhu, for hvis man er kommet til Sverige som ung syrer f.eks., mener jeg uden at være specialist på de svenske regler, at man allerede kan få svensk statsborgerskab, 3-4 år – tror jeg – efter man er fyldt 18 år.
Og hvis man er kommet til Sverige som værende over 18 år, tror jeg, det er omkring 5-6 år, man skal have boet i Sverige og så også have levet op til andre regler.
Langt de fleste kom jo til Sverige i 2015, 2016 og 2017 ved familiesammenføring.
Som jeg husker det, er det et tal på op mod 200.000 mennesker.
Det er jo derfor, det er rettidig omhu nu at sige: Du kan som svensker godt få det danske statsborgerskab ved erklæring, du skal bare være født i Sverige.
Christian Juhl (EL), 2021-10-12:
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til ordføreren.
Hvor mange svenskere har søgt om og fået dansk borgerskab, som ikke ville have fået det med de her regler?
Marcus Knuth (KF), 2021-10-12:
Tak, formand.
Lovforslaget her er jo en udmøntning af vores rigtig gode nye aftale om indfødsret fra i foråret.
Men helt ærligt er det også en lidt trist udvikling.
Nu var det, som om der ikke rigtig var nogen, der ville tale om elefanten i rummet tidligere i debatterne, nemlig hvorfor vi er nødt til at gøre det her, men det kan vi godt svare på.
Hvis man kigger på den massive tilstrømning, der var af asylansøgere og migranter under flygtningekrisen for 6 år siden til Sverige, ser man, at mange af dem allerede nu lever op til at kunne få, i hvert fald efter længde af ophold, svensk statsborgerskab, måske endda allerede efter 3 eller 5 år, og skal det være sådan, at man kan komme til Sverige som flygtning og få svensk statsborgerskab efter meget lempelige vilkår i forhold til os, synes vi ikke, det skal kunne lade sig gøre derefter så at søge over til os og få dansk statsborgerskab ved erklæring.
Så det er jo bl.a. derfor, at vi er nødt til at lave den her ændring.
Det er jo ikke, fordi det er en masse finner eller tyskere, der er flyttet til Sverige, har fået svensk pas, og så ikke må få det danske.
Det er bare for at sige det ligeud, for det er jo det, det her handler om.
Til gengæld gør vi det nemmere for unge fra Sydslesvig at få dansk statsborgerskab som biperson, vi har nye regler for grundlovsceremonien, og vi styrker, takket være Venstre, og tak til Venstre for at tage det op i forhandlingerne, indfødsretsprøverne med spørgsmål om danske værdier.
Så vil jeg egentlig gerne lige sige tak igen til udlændingeministeren for at tage hele den her forhandling, den her nye aftale om indfødsret op.
Det var noget, som vi blå partier sendte et fælles brev over til ministeren om, ministeren lyttede, og der var rigtig mange ting, vi ikke fik med, og dem kunne jeg bruge lang tid på at remse op her, men jeg tror, man allerede godt ved, hvad det var, men vi fik også nogle gode ting med her, som en bred vifte af partier i Folketinget kunne se sig selv i, og det synes jeg er rigtig fornuftigt.
Vi mangler også at se på reglerne for permanent ophold.
Det havde vi gerne set komme med i den her aftale, men det fik vi så ikke.
Vi mener, at alt for mange småkriminelle stadig væk får permanent ophold i dag.
Men Rom blev ikke bygget på en dag, vi er glade for den her nye indfødsretsaftale, og vi støtter lovforslaget.
Jeg skal hilse fra Nye Borgerlige og sige, at de også støtter lovforslaget.
Peder Hvelplund (EL), 2021-10-12:
Nej, det skal ordføreren bestemt ikke opfatte det som.
Altså, når man laver en prøve, hvor man konkret udvælger specifikke emner, som man skal vide noget om, som f.eks. handler om bestemte dele af dansk kultur, så er det jo en form for sindelagskontrol, for det her er jo ikke et spørgsmål om, at man beder folk om at have kendskab til danske værdier, nej, for så har fru Marie Krarup jo allerede defineret, hvad en dansk værdi er, og jeg tror ikke, fru Marie Krarup kender mine danske værdier, selv om jeg er født og opvokset her i Danmark.
Marie Krarup (DF), 2021-10-12:
Når Enhedslistens ordfører begynder at snakke om alt muligt andet end det, jeg spurgte om, så anser jeg det for en indrømmelse af, at det selvfølgelig ikke er sindelagskontrol.
Selvfølgelig var det et forkert ord at bruge her på det her område, for det er ikke sindelagskontrol at lave en prøve, hvor man beder folk om at sætte sig ind i, hvad for nogle rettigheder man har i Danmark.
Det er nogle værdispørgsmål, og derfor er det grotesk, at ordføreren slynger om sig med ord som sindelagskontrol, men jeg opfatter det sådan, at ordføreren også indrømmer det, for der kom sådan en lang tirade om ting, der ikke havde noget som helst med mit spørgsmål at gøre.
Peder Hvelplund (EL), 2021-10-12:
Næh, jeg synes sådan set, det ville være udmærket, hvis en del af det at blive statsborger i Danmark indbefattede, at man fik et kursus i demokratiske rettigheder, altså både rettigheder og pligter i det danske samfund.
Altså, de kriterier, vi stiller op for de borgere, der søger om dansk statsborgerskab, er jo ikke nogle, vi selv er underlagt.
Der er jo ikke pålagt os de samme krav for at kunne opnå stemmeret til folketingsvalg, fordi vi er født og opvokset i Danmark.
Det gælder så ikke for den gruppe af unge mennesker, der er født og opvokset i Danmark, men som ikke har kunnet få dansk statsborgerskab igennem deres forældre; de får jo ikke den rettighed, selv om de også har deltaget i grundskolens undervisning.
Marie Krarup (DF), 2021-10-12:
Ordføreren sagde, så vidt jeg forstod det, at det her lovforslag giver mulighed for sindelagskontrol af dem, der søger statsborgerskab, fordi man nu har fem ekstra spørgsmål i indfødsretsprøven, hvor man kræver, at folk har kendskab til danske traditioner.
Altså, man skal vise, at man har viden om, at der f.eks. er religionsfrihed, ytringsfrihed og ligestilling mellem kønnene i Danmark.
Det er den slags traditioner, man vil spørge ind til.
Hvordan definerer ordføreren sindelagskontrol?
For mener ordføreren seriøst, at det er sindelagskontrol at kræve, at folk har viden om noget, der er almindeligt pensum i samfundsfag i den danske skole?
Morten Dahlin (V), 2021-10-12:
En ting, jeg glemte at sige til hr. Christian Juhl, og som jeg så kan sige til hr. Christian Juhls partifælle, er, at hvis man fra Enhedslistens side ønsker at bakke op om den del, der handler om sydslesvigere, så kunne man jo stille forslag om at splitte lovforslaget op, så man kan stemme for den del, man ønsker at støtte.
Vi ville gerne fra Venstres side støtte en sådan opdeling, hvis det skulle være et ønske fra Enhedslisten.
For Venstre handler alt selvfølgelig om en rimelighedsbetragtning.
I den indfødsretsaftale, vi har indgået, er vi jo gået begge veje.
Så fra Venstres side går vi ind for en afbalanceret politik, men der er da helt klart områder, hvor vi ikke mener reglerne er i mål endnu.
Vi venstrefolk er aldrig færdige, vi er altid på vej.
Peder Hvelplund (EL), 2021-10-12:
Det samme kunne man måske i et vist omfang sige om nordiske statsborgere; der er også et særligt fællesskab der.
Men hvis vi lige skulle blive ved Grundtvig, tror jeg sådan set heller ikke, at Grundtvig i sin vildeste fantasi havde forestillet sig den perlerække af krav, man nu stiller for at opnå dansk statsborgerskab – altså i forhold til beskæftigelseskrav, i forhold til vandelskrav, i forhold til sprogkrav, i forhold til selvforsørgelse, i forhold til ikke at have modtaget fartbøder.
Jeg tror ikke, at selv Grundtvig ville have haft fantasi til at forestille sig, hvad man nu kunne finde på at opstille af alskens krav.
Derfor vil jeg egentlig også godt bare spørge Venstres ordfører, for det her virker jo som nogle stramninger, der aldrig får nogen ende: Er målet for Venstre bare, at det hver gang skal blive sværere og mere umuligt at opnå statsborgerskab?
Eller ligger der en anden rimelighedsbetragtning et eller andet sted, hvor Venstre også kommer i den situation, at man siger: Nu har vi strammet nok, altså det her er de fair krav at stille i forhold til at opnå statsborgerskab?
Marie Krarup (DF), 2021-10-12:
Jeg synes, det er et problem, hvis man stadig væk har lov til at stille med to personer, for så kan en kommune, der ikke ønsker at stille det krav til de nye statsborgere, som jeg mener man bør stille, nemlig at de skal kunne give hånd til alle, ligegyldigt hvem det er, stille med en af hvert køn, nemlig en borgmester og en rådmand.
Jeg synes bare, at den lille kattelem ikke skal være der.
Den mener jeg skal væk.
Derfor vil jeg gerne høre, om ordføreren mener, at den er væk nu, eller om den stadig væk eksisterer.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-10-12:
Jeg mener, det er nogle gode regler, og jeg tror, at der har været ganske få eksempler på, at man har sat en embedsmand til det, sådan som det også har været fremme i pressen.
Jeg synes, at vi har været meget tydelige omkring, at det skal være en rådmand eller en borgmester.
Jeg ved ikke, om det er noget, der foregår nogen steder.
Det eneste, som jeg har set, er, at man nogle steder ikke har taget det alvorligt nok og ikke har stillet med en borgmester, men det er meget, meget få steder.
Ellers fungerer det jo fint.
Marie Krarup (DF), 2021-10-12:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren er betrygget i, at håndtryksceremonierne nu kan udføres på en måde, så man ikke kan undgå at give hånd til en af et køn, som man ikke ønsker at røre.
Jeg synes, det er fornuftigt, at man strammer bestemmelserne.
Det er en af årsagerne til, at det overhovedet er nævnt.
Nu får ministeren bemyndigelse til at lave et eller andet system, så det bliver sværere, men sådan som jeg forstår systemet, er det stadig væk muligt at stille med to personer ved ceremonierne, altså både en borgmester og en rådmand.
Vil det så ikke lægge op til, at kommunerne kan sige: Vi ønsker ikke at stille nogen nye danske statsborgere i en situation, hvor de skal give hånd til en person, som har et køn, som de ikke bryder sig om at røre ved, så vi stiller med en mand og en kvinde, og så må de selv vælge?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-10-12:
Med det her lovforslag udmøntes dele af indfødsretsaftalen fra april i år, hvor vi bl.a. foretog en tiltrængt opstramning af betingelserne for at opnå dansk statsborgerskab.
Vi i Socialdemokratiet mener nemlig, at det er rimeligt at forlange, at man skal leve op til en række krav, hvis man som udlænding ønsker at blive statsborger i Danmark, ligesom vi mener, det er rimeligt at forvente et vist kendskab til Danmark og danske værdier, og at man aktivt har udvist evne og vilje til at blive en del af vores fællesskab, inden man får tildelt sit danske statsborgerskab.
Lovforslaget indeholder bl.a. følgende initiativer: at afskaffe den nuværende lempelige adgang for bl.a. naturaliserede nordiske statsborgere mellem 18 og 23 år til at erklære sig danske; at børn af dansksindede sydslesvigere med bopæl i Sydslesvig eller Kiel Kommune skal kunne opnå dansk statsborgerskab som biperson til en forælder, hvis det kan dokumenteres, at barnet har gået i dansk skole eller daginstitution i Sydslesvig eller i Kiel Kommune i mindst 1 år; at fastsætte de nærmere regler om etablering og overholdelse af indfødsretsprøven, så der skal stilles fem yderligere spørgsmål vedrørende danske værdier; at indføre en bemyndigelse, så udlændinge- og integrationsministeren kan fastsætte nærmere regler om afvikling af grundlovsceremonierne, herunder krav om, at borgmesteren eller rådmanden giver et håndtryk.
Socialdemokratiet støtter forslaget.