Ellen Trane Nørby (V), 2019-02-19:
Tak for spørgsmålet og dermed muligheden for den forespørgselsdebat, vi har i dag, om den stigende mistrivsel blandt børn og unge, som afholdes med både børne- og socialministeren, undervisningsministeren og mig selv som sundhedsminister.
Børn og unge er vores fremtid, de er vores samfunds fundament, og derfor står børn og unges trivsel også højt på regeringens dagsorden.
Det gælder ikke mindst børn og unges mentale sundhed, som er utrolig afgørende for deres livsbane.
Derfor er det også et vigtigt område at løfte, og bl.a. derfor lancerede regeringen i september sidste år psykiatrihandlingsplanen »Vi løfter i fællesskab« med et markant fokus på børn og unge.
Jeg vil som sundhedsminister i min indledning selvsagt fokusere meget på den del, der relaterer sig til sundhedsområdet, og derfor kan man heller ikke komme uden om den del, der relaterer sig til børn og unge, som ikke bare har en psykisk mistrivsel, men decideret har en psykisk lidelse og sygdom, som vi skal tage hånd om.
Og jeg ved, at mine kollegaministre vil fokusere på de dele, der relaterer sig til deres områder.
Som sundhedsminister deler jeg langt hen ad vejen forslagsstillernes bekymring for den udvikling, som vi desværre ser i børn og unges mentale sundhed.
Næsten 24 pct. af de 16-24-årige piger angiver i den seneste sundhedsprofil, at de har et dårligt mentalt helbred, og samtidig var 53 pct. flere børn og unge i 2017 i kontakt med den regionale psykiatri sammenlignet med i 2010.
Det er en udfordring, som vi i fællesskab skal blive bedre til at tage fat om, så vi griber børn og unge, inden deres ondt i livet udvikler sig til mistrivsel og risiko for udvikling af egentlige diagnoser.
Først vil jeg adressere spørgsmålet om årsagerne til den stigende mistrivsel, for det er et område, hvor vi ved noget, men hvor vi også må erkende, at vi mangler viden.
Vi ved, at individuelle, sociale og strukturelle faktorer både kan beskytte og også udgøre en risikofaktor for mental sundhed.
Det vil sige, at eksempelvis manglende søvn, fysisk inaktivitet, stressende belastninger kan have en negativ betydning for den mentale sundhed, mens det at gøre noget aktivt i fællesskab med andre, som er meningsfuldt, kan være med til at fremme vores mentale sundhed.
Det er en viden, der også danner grundlag for Sundhedsstyrelsens forebyggelsespakke, som giver konkrete anbefalinger til tilbud og rammer for kommunernes forebyggelsesindsats vedrørende mental sundhed.
Det er ikke noget nyt, at ungdommen kan være en svær periode, og at mange unge i dag også er udsat for en social mediekultur med fokus på det perfekte og præstationerne, nok også i en højere grad, end tidligere generationer af børn har været – en kultur, hvor de unge konstant er på, og hvor de også, må vi sige, desværre dømmer og bedømmer hinanden benhårdt og 24-7.
Hvor det måske tidligere var koncentreret på lidt færre arenaer, så man også kunne holde fri, er det i dag sådan, at rigtig mange unge føler, at de er på 24-7.
Mange kan navigere i det – og heldigvis for det, for det er jo også det, der ligger: at der heldigvis er en stor del af vores børn og unge, som trives rigtig godt, og som også på nogle punkter trives bedre og klarer sig bedre, end man har gjort tidligere.
Men der er også nogle, der ikke kan navigere i den udfordrende verden, og der er ingen tvivl om, at jeg som sundhedsminister bekymrer mig om de unge, der ikke kan navigere i det, og som føler, at presset er for stort.
I den senere tid har vi snakket om betydningen af de sociale medier, positive fællesskaber, venskaber, som betyder noget.
Vi har som regering, også som tidligere Venstreregering, taget en række initiativer for at sætte ind mod mobning og mod mistrivsel i skolerne og skabe nogle positive fællesskaber for de unge, hvor man er der for hinanden.
Vi ved også, at perfekthedskulturen, fiktive kropsidealer, men også de teknologiske muligheder i forhold til de unges trivsel, kan være med til at være noget af det, der forandrer og skaber udfordringer såvel som muligheder.
Men vi må også sige, at vi fortsat mangler evidensbaseret viden om, hvilke og hvordan forskellige faktorer har betydning for børn og unges mentale sundhed.