Peter Hummelgaard (S), 2025-01-28:
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne for beslutningsforslaget.
Der lægges op til, at regeringen inden den 1. januar 2026 skal sikre et fagligt grundlag for at vurdere, om indsamlingsloven skal revideres.
Det skal tjene til at vurdere, om indsamlingsloven skal revideres med det formål at gøre det muligt for danskerne både at støtte med et fast beløb og et medlemskab, når de bliver tilbudt at bakke op om velgørende fonde og foreninger.
Jeg har sådan set stor sympati og også respekt for det arbejde, som mange almennyttige organisationer udfører.
Hvad enten målet er at hjælpe udsatte børn, afhjælpe klimaforandringer, bekæmpe sygdomme eller noget helt fjerde, er der ofte tale om vigtige dagsordener, som i sidste ende kommer os alle sammen til gavn.
Muligheden for at samle ind er en hjørnesten i mange af organisationernes arbejde, og derfor er det også vigtigt, at indsamlingsreglerne er skruet rigtigt sammen.
Derfor har jeg også set frem til debatten i dag.
Inden jeg går nærmere ind i beslutningsforslaget, vil jeg gerne kort forklare, hvordan reglerne ser ud i dag.
Reguleringen skal først og fremmest findes i indsamlingsloven.
Grundreglen i indsamlingsloven er, at hvis man gerne vil samle ind, skal man som det klare udgangspunkt have en tilladelse fra Indsamlingsnævnet.
Det gælder for alle – også når almennyttige fonde og foreninger ønsker at samle ind for at modtage et fast støttebeløb f.eks. hver måned.
Det er det, som i beslutningsforslaget bliver kaldt at hverve faste støtter.
Derudover er der særlige regler i indsamlingsloven for hus- og gadeindsamlinger – altså indsamlinger, hvor man opsøger borgerne i deres eget hjem, på telefonen eller på gaden.
Reglerne for den slags indsamlinger er af hensyn til at sikre privatlivets fred meget strikse, og som hovedregel er det slet ikke tilladt.
Men hvis en organisation lever op til bestemte krav i indsamlingsloven, kan den få tilladelse til at gennemføre hus- og gadeindsamlinger en gang om året i 3 år ad gangen.
Det er nok den måde, hvorpå fleste danskere igennem tiden har støttet organisationer som Røde Kors eller Kræftens Bekæmpelse.
Civilstyrelsen har i den forbindelse oplyst, at man skal være opmærksom på, at organisationerne kan bede om både et enkeltstående bidrag og et løbende bidrag, når de har fået tilladelse til hus- og gadeindsamling, ligesom man kan bede om både et enkeltstående bidrag og et løbende bidrag på baggrund af en almindelig indsamlingstilladelse.
Det vil altså sige, at de indsamlende organisationer godt kan bede om et løbende, f.eks. månedligt bidrag, når de har en hus- og gadeindsamlingstilladelse.
Endelig har vi reglerne om medlemshvervning, det vil sige, hvor en organisation f.eks. ved personlig henvendelse på gaden opsøger borgere for at få dem til at blive medlem af deres forening.
Medlemshvervning betragtes derimod ikke som en indsamling og er derfor ikke omfattet af indsamlingsloven, bortset fra to bestemmelser: Det er dels en bestemmelse om, at man skal overholde god indsamlingsskik, dels at Indsamlingsnævnet kan udtale kritik, hvis ikke man overholder god indsamlingsskik.
Derimod gælder grundreglen om, at man skal have en tilladelse fra Indsamlingsnævnet, ikke.
Det kan måske umiddelbart virke underligt, at reglerne for medlemshvervning er mindre strikse end reglerne for faste støttebidrag.
Det er imidlertid helt tilsigtet.
Lovforslaget fra 2014, der ligger til grund for indsamlingsloven, bygger på en betænkning fra et sagkyndigt udvalg, og udvalget fandt, at begrænsning af medlemshvervning ikke harmonerer med almindelige hensyn til foreningsfriheden.
Indsamlingsloven fra 2014 blev evalueret i 2017, og i den forbindelse fandt man ikke anledning til at ændre i reglerne om faste støttebidrag.
Reglerne om hus- og gadeindsamlinger afspejler en nødvendig afvejning mellem forskellige hensyn.
For det første er der hensynet til, at organisationerne skal have mulighed for at samle ind til godgørende formål.
Derfor er hus- og gadeindsamlinger tilladt under visse omstændigheder.
For det andet er der altså hensynet til, at nogle borgere synes, at de her indsamlinger er forstyrrende, endda ligefrem ubehagelige, hvis de eksempelvis føler sig presset til at give bidrag.
Og for det tredje er det vigtigt at undgå, at indsamlingsmidler misbruges til ulovlige formål.
Desværre viser PET's nationale risikovurdering af terrorfinansiering fra januar 2024, at risikoen på nonprofitområdet er høj.
Der findes netværk i Danmark, der har både evne og vilje til at skaffe midler bl.a. gennem indsamlinger til støtte for terrorbevægelser eller lignende.