runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2016-06-03:
Jeg synes ikke, der er noget pinligt ved, at man bliver klogere i løbet af et forløb.
Så det vil jeg ikke bebrejde hr. Benny Engelbrecht, men tværtimod rose ham for.
Det, jeg gerne vil spørge til, er, hvad Socialdemokraternes egne ambitioner er i forhold til årets økonomiforhandlinger om kommunerne.
Er det Socialdemokraternes ambition?
Det vil jeg gerne høre om hr. Benny Engelbrecht så også lige vil bekræfte.
Benny Engelbrecht (S), 2016-06-03:
Jeg kan ikke se nogen steder, at der er en garanti for, at kommunerne får deres penge tilbage i 2018 og 2019.
Og til trods for – til trods for – at vi ellers under debatten om netop det foreslog i et forslag til vedtagelse fra et stort mindretal i Folketinget, at man skulle pålægge regeringen at føre pengene tilbage i 2018 og 2019, er der ikke opbakning fra et flertal i Folketinget til det.
Inger Støjberg (V), 2016-06-03:
Der ligger et ordentligt gennemarbejdet lovforslag her.
Det vil jeg gerne slå fast.
Når det er sagt, er det jo sådan med den EU-dom, der er faldet, at så gælder der ikke et integrationskrav, og det er der nu engang et stort flertal i Folketinget der mener at der skal.
Derfor skal lovforslaget selvfølgelig igennem Folketinget nu, for ellers går vi en sommer og begyndelsen af et efterår i møde uden et integrationskrav, og det er helt imod det, et meget stort flertal i Folketinget står bag.
Finn Sørensen (EL), 2016-06-03:
Jeg kan slet ikke forstå, hvordan man overhovedet kan få den tanke, at børn skal integrationsvurderes.
Men det, jeg undrer mig over, er argumentet med, at hvis man ikke laver en hastelovgivning her, så kommer der et hul i dansk lovgivning i forhold til den EU-dom, der er faldet.
Det forstår jeg ikke rigtigt.
Vi har da et løbende eksempel på, at der i Danmark administreres i strid med dansk lov, men i overensstemmelse med EU-retten.
Det er jo hele sagen om børnechecken.
Så hvorfor kan man ikke også gøre det i det her tilfælde, at vi bare sørger for at administrere i overensstemmelse med den dom, der er faldet, og at der så bliver god tid til at lave et ordentligt gennemarbejdet lovforslag.
Inger Støjberg (V), 2016-06-03:
Jeg synes ganske enkelt ikke, det er den korrekte udlægning.
Det er også derfor, der ligger et ændringsforslag, som vi har udarbejdet, der jo netop giver mulighed for at komme på højskole.
Men jeg synes ikke, det er et urimeligt krav at sige, at når man så er på en højskole i 4 måneder, skal 80 timer i de 4 måneder, man er der, bruges på noget erhvervsrettet, enten at man kan komme ud på en erhvervsskole eller et AMU-center eller, som vi også har diskuteret, at man kan bruge f.eks. 5 timer om ugen på en virksomhed, så man kan snuse til, hvad det danske erhvervsliv egentlig er, og hvordan det danske arbejdsmarked fungerer.
Det synes jeg ikke er urimeligt.
Men jeg synes faktisk, det er en lidt unfair fremlæggelse, som fru Mette Bock begiver sig ud i her.
Der ligger netop et ændringsforslag fra regeringens side, der gør det muligt også i fremtiden at komme på højskole.
Mette Bock (LA), 2016-06-03:
Tak for det.
Jeg tror, der er en meget, meget bred enighed om, at det at komme ud på arbejdsmarkedet er en rigtig, rigtig væsentlig forudsætning for at blive integreret.
Det er der sådan set ikke nogen der betvivler.
Nu bliver der indgået en trepartsaftale, og det er der rigtig meget perspektiv i.
Men kan ministeren forstå, at der er mange, der undrer sig over, at netop partiet Venstre, som sidder med regeringsmagten, har gjort så utrolig meget ud af den her sag?
Altså, højskoler og efterskoler er steder, hvor der finder dannelse sted.
Det drejer sig om historisk bevidsthed, sproglig bevidsthed, at få skabt netværk, der varer resten af livet, og at få skabt indgange til det danske samfund i alle mulige retninger.
Hvorfor er det, at netop partiet Venstre har kæmpet så meget for at undgå, at vi kunne fastholde flygtninges mulighed i det her lillebitte hjørne af en ellers meget stor aftale?
Hvorfor det?
Inger Støjberg (V), 2016-06-03:
Jeg ser de trepartsforhandlinger, der er pågået, og som der nu ligger lovforslag på baggrund af, som en væsentlig trædesten til, at de flygtninge, der kommer til Danmark, og som skal blive her i hvert fald i en årrække, rent faktisk også kommer ud på arbejdsmarkedet.
Så jeg ser det altså ikke som diskrimination.
Jeg ser det tværtimod som en trædesten ind på arbejdsmarkedet.
Martin Henriksen (DF), 2016-06-03:
Det her er i bedste fald skønne spildte kræfter, og det er sørgeligt, at Folketinget bruger så lang tid på at diskutere noget, der – for nu at sige det, som det er – er meget tæt på at være ligegyldigt, det må jeg indrømme, i forhold til de store problemstillinger, som vi står over for.
Hvorfor synes regeringen, det er i orden at diskriminere imod danskere?
Hvorfor er det i orden at fremsætte et lovforslag, som giver virksomhederne økonomisk bonus, hvis de ansætter en fremmed, frem for hvis de ansætter en dansker?
Hvorfor er det i orden?
Inger Støjberg (V), 2016-06-03:
Jeg tror, der er en række flygtninge, der vil have gavn af et 4-månedersophold på en højskole, men det er langtfra alle.
Og fokus skal være på det erhvervsrettede.
Det er jo derfor, at vi har indgået den trepartsaftale, som vi har indgået.
For det må nu engang være sådan, at når man kommer til Danmark, skal man bidrage, og det skal man fra dag et i det omfang, det nu er muligt.
Men der er nok heller ingen tvivl om, at der er flygtninge, der vil have gavn af også at komme ind på en højskole.
Jeg tror også, at det rent sprogmæssigt ville være fint for nogle flygtninge at komme på højskole.
Jeg synes omvendt, at det er vigtigt, der også bliver stillet et krav om, at der så også skal være et erhvervsfokus.
For ellers kan det godt gå hen og gå galt.
Martin Henriksen (DF), 2016-06-03:
Tak for det.
Jeg synes, at den her debat meget godt illustrerer, hvor langt væk Christiansborg er fra virkeligheden.
Vi står med massive problemer i det danske samfund, massive integrationsproblemer, og så bruger man tiden på at diskutere, hvordan vi kan få nogle flere flygtninge ud på en højskole, som om det ville løse de store integrationsproblemer, Danmark har, og som vi har stået med i årevis.
Jeg synes, det er bekymrende, at Folketinget bruger så lang tid på at diskutere det og forsøger at opstille det, som om det rent faktisk vil påvirke noget.
Tror ministeren ærlig talt virkelig på, at det afgørende vil ændre ved integrationen og skabe forbedringer i forhold til integrationen og beskæftigelsesindsatsen, at flere flygtninge kommer på højskole?
Inger Støjberg (V), 2016-06-03:
Jeg vil gerne takke for de debatter, vi har haft i forbindelse med både to- og trepartsforhandlingerne.
Jeg synes jo, at det, at der er indgået en to- og en trepartsaftale har en meget, meget stor værdi.
Det har det, fordi det er en tradition, som vi har haft gennem en række år i Danmark, nemlig at man kan aftale med arbejdsmarkeds parter, hvordan man løser og håndterer alvorlige situationer og meget betydelige situationer i det danske samfund.
Det er så også tilfældet her, og det er jo det, der ligger til grund for bl.a. det lovforslag, som vi sidder med lige nu.
Så er det rigtigt, at der til sidst har været en lille knast, i forhold til hvor fleksibelt man skulle indrette det, når det handler om, om flygtninge skal kunne komme på højskole.
Jeg tror, at der har været et bredt ønske, måske ikke lige fra Dansk Folkeparti, om, at netop flygtninge skal kunne deltage i højskoleforløb.
Det gælder jo alle, der kommer til Danmark.
Det er ikke sikkert, at man er fuldt ud arbejdsmarkedsparat, men i det omfang, man kan deltage på arbejdsmarkedet, skal man.
Det er jo, fordi vi ved, hvor vigtigt det er i forhold til integrationen, at man rent faktisk deltager på arbejdsmarkedet; at man får den helt almindelige danske hverdag ind under huden.
Jeg er sådan set fuldstændig enig i, at højskolerne også kan give et vigtigt bidrag til det.
Men omvendt har vi hele tiden ment, at det var vigtigt, at man, selv om det er på en højskole, så også får den arbejdsmarkedsrettede del.
Derfor har vores ændringsforslag jo gået ud på at kombinere det, man kunne kalde for hånden og ånden, i og med at man kan få et højskoleophold, men så i 80 timer – det lyder vores forslag på – over de 4 måneder, man deltager i et højskoleforløb, er på et AMU-center eller en erhvervsskole, så man kan få lov til at prøve erhvervslivet af; se, hvilke fag man kan komme ind i.
Det er ærgerligt, at det ændringsforslag ikke bliver stemt igennem nu.
Jeg mener, at det ville have været det bedste, men det er nu engang, som det er, og derfor stemmer vi gult til det ændringsforslag, som den øvrige opposition nu har stillet.
Mette Bock (LA), 2016-06-03:
Altså, ministeren må jo medgive, at det her er noget, som har optaget rigtig mange mennesker i rigtig lang tid, helt op til at vi i dag står her i salen og skal stemme om et forslag, og helt op til at regeringen faktisk kommer til at stemme gult.
Så det er altså noget, som regeringen har villet kæmpe rigtig meget for, og jeg synes bare – eller det ved jeg – at det vækker meget stor undren, at partiet Venstre, når det drejer sig om et højskoleophold som et dannelsesophold, har villet kæmpe så meget for at undgå den her lille del.
Inger Støjberg (V), 2016-06-03:
Men det er bare en forkert udlægning, fru Mette Bock kommer med her, for der ligger et ændringsforslag, der netop gør det muligt at komme på højskole, men med det tvist, at man selvfølgelig også skal have kendskab til det danske arbejdsmarked.
Jeg er ikke i tvivl om, at et højskoleophold kan være gavnligt for integrationen, men jeg mener bare, at der skal noget mere til, for i de 4 måneder, hvor man er på en højskole, har man altså som flygtning godt af, mener jeg, også at få mulighed for at snuse til det danske arbejdsmarked.
Og det er jo det, der ligger i det ændringsforslag, vi er kommet med.
Det er så ikke nok i forhold til Liberal Alliances ønsker, og det er sådan set så, som det er.
Men det er i hvert fald ikke fair og ordentligt at sige, at regeringen ikke har forsøgt og ikke også har stillet et ændringsforslag, der gør det muligt at komme på højskole, også i fremtiden.
Josephine Fock (ALT), 2016-06-03:
Så bliver jeg jo næsten nødt til lige at citere, hvad der står i vores ændringsforslag.
Der står nemlig: »I det særlige højskoleophold skal indgå sprogundervisning og et særligt tilrettelagt erhvervsrettet forløb. Det erhvervsrettede forløb tilrettelægges inden for rammerne af højskoleloven ...«.
Så jeg synes, vi også har fokus på, at det skal være erhvervsrettet, men at det er højskolerne selv, der har mulighed for at tilrettelægge forløbet.
Så jeg synes simpelt hen ikke, det er korrekt, hvad ministeren står og siger fra talerstolen.
Inger Støjberg (V), 2016-06-03:
Som jeg ser det, vil man fra bl.a. Alternativets side jo ikke stille krav til højskolerne, men blot give mulighed for, at flygtninge kan komme på højskole, uden at der er krav.
Og det synes jeg er forkert.
Josephine Fock (ALT), 2016-06-03:
Tak til ministeren.
Jeg er selvfølgelig rigtig glad for at høre, at regeringspartiet vil stemme gult, således at vores ændringsforslag bliver vedtaget.
Nu blev fru Mette Bock beskyldt for at fordreje tingene, i forhold til at ministeren ikke skulle være kommet os i møde.
Jeg vil bare sige, at jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at de forhandlinger, vi havde, ikke kunne lande rigtigt.
Jeg synes nemlig, ministeren skal anerkende, at vi også har sat fokus på, at det højskoleophold også skulle have fokus på det erhvervsrettede.
Forskellen er jo bare, at vi rigtig gerne vil have, det skal ske inden for højskoleloven, og at højskolerne selv skal kunne finde ud af, hvordan de tilrettelægger forløbet – men med fokus på det erhvervsrettede.
Så det håber jeg ministeren vil anerkende.
Inger Støjberg (V), 2016-06-03:
Det tror jeg at jeg anser mest som en kommentar.
Christian Langballe (DF), 2016-06-03:
Jo, jo, men jeg kan så bare konstatere, at det er ting, vi diskuterer, samtidig med at der er en folkevandring, som går mod Europa, og som på lang sigt – og kort sigt i øvrigt også – vil have en ødelæggende effekt på Europa og på Danmark.
Det er jo bare sådan, som sagerne står, og det kan man så forholde sig til.
Inger Støjberg (V), 2016-06-03:
Nej, men nu har hr. Christian Langballe så i hvert fald brugt lidt tid også og forlænget debatten, men det er jo fair nok.
Men jeg mener samtidig, som jeg også har sagt tidligere, at det er vigtigt, der også er et erhvervsmæssigt sigte med det, og det er så det, der ligger i det ændringsforslag, som vi er kommet med.
Men jeg tror, det også vil være klart for enhver, at når vi kommer til afstemningen, vil Dansk Folkeparti stemme imod.
Det er Dansk Folkeparti i sin gode ret til, men det har Dansk Folkeparti sandelig også sagt helt fra begyndelsen, må man sige.
Så der er ikke noget at være i tvivl om.
Christian Langballe (DF), 2016-06-03:
Tak for ordet.
Jeg vil godt følge tråden fra hr. Martin Henriksen.
Jeg synes, det er et blålys.
Jeg har egentlig ikke villet tage ordet, men nu synes jeg alligevel, at sandheden byder mig at gøre det.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at vi i den situation, som Danmark er i med den folkevandring, der går mod Danmark, bruger tid på at diskutere, om flygtninge skal på højskole eller ej.
Jeg mener simpelt hen, forslaget hviler på et blålys med hensyn til at tro, at et 4-måneders eller et 6-måneders højskoleophold, eller hvad det nu er, kan løse problemet med integrationen og være sådan en eller anden form for trylleformular.
Jeg fatter ikke, at vi bruger tid på det her.
Jacob Mark (SF), 2016-06-03:
Det var jo sådan set en dejlig nyhed, jeg fik, lige inden jeg kunne gå op på talerstolen, for det betyder jo, at et flertal i Folketinget kommer til at stemme for, at flygtninge i fremtiden stadig har rigtig gode muligheder for at komme på højskole.
Det tror jeg kommer til at have en rigtig stor betydning for højskolerne, der vil sætte pris på det her, og som synes, det her er en rigtig vigtig opgave, også for at løfte det samlede samfundsansvar, men også for de rigtig mange flygtninge, der kommer til landet, og som vil have rigtig godt af at komme på et højskoleophold.
Det er jo ikke, fordi vi ikke synes, at man skal have fokus på flygtninges fremtidige beskæftigelsesmuligheder.
Vi vil gerne give højskolerne fleksibiliteten til at lave nogle forløb, som de mener kan styrke flygtninges fremtidige beskæftigelsesmuligheder.
Jeg vil bare sige, at jeg tror, at selv hvis man fjernede alt det, der handler om beskæftigelse, så er det, at de her flygtninge kommer på en højskole, får et netværk, får danske venner, får danske vaner, hører om, hvordan det danske liv er, af langt større værdi end noget virksomhedsrettet forløb.
Det er en værdi, som højskoler kan give flygtninge, og som jeg ser meget få andre tilbud kan give.
Det, der er helt afgørende, er jo, at vi i vores forslag også siger, at det er en større aldersgruppe, altså at man helt fra 18 til 30 år kan komme på højskole som flygtning.
Så der er nogle afgørende forskelle.
Og jeg vil sige tak for, at man nu lader et flertal stemme det her igennem.
Det kommer til at have rigtig stor værdi ude i virkeligheden.
Marcus Knuth (V), 2016-06-03:
Jeg kan kun sige tak.
Jeg synes, vi gjorde så meget, som vi kunne.
Det forslag, vi kommer med her, er jo netop fokuseret på det erhvervsmæssige.
Men det er noteret.
Josephine Fock (ALT), 2016-06-03:
Det er jo, fordi der, som vi også har diskuteret i forhandlingerne, er meget forskel på højskolerne.
Der skal være en fleksibilitet på højskolerne for at kunne tilrettelægge de forløb, de hver især kan.
Det er vigtigt for os.
Dan Jørgensen (S), 2016-06-03:
Vi Socialdemokrater er jo meget enige i, at højskolerne spiller en stor og væsentlig rolle for integrationsindsatsen i Danmark, og det skal de også i fremtiden.
Derfor er vi også glade for, at der, siden man førstebehandlede forslaget, er sket en del.
Vi har været hos ministeren og forhandlet de her ting, og der er kommet et ændringsforslag.
Josephine Fock (ALT), 2016-06-03:
Tak for det.
Vi har jo i Alternativet sammen med Radikale Venstre og Liberal Alliance, som har været heroppe – og SF kan jeg se også er parat – stillet et ændringsforslag om, at det fortsat skal være muligt for flygtninge at komme på højskole.
Derfor har vi stillet det ændringsforslag, og hvis det bliver vedtaget, kan vi bakke op om L 189, og hvis det ikke bliver vedtaget, bliver Alternativet nødt til at stemme nej.
Det har været afgørende for os hele vejen igennem, at der skal være en mulighed for at komme på højskole.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-06-03:
Jeg skal også bare for en god ordens skyld gentage det budskab, som Liberal Alliance har haft flere gange, nemlig at Liberal Alliance, medmindre det ændringsforslag, der er stillet af Liberal Alliance, Alternativet, Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti bliver vedtaget, ikke kan støtte lovforslag L 189.
Men bliver ændringsforslaget vedtaget, kan vi godt støtte L 189, og det er, fordi det har været vigtigt for os, at den ordning, der er i forhold til muligheden for højskoleophold, stadig findes, også efter at man har vedtaget den her lov.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-06-03:
Tak for det.
Vi har brugt en del tid på det her ændringsforslag og diskussionen om det, som handler om, at flygtninge fortsat skal kunne gå på højskole i Danmark, at kommunerne fortsat skal have en mulighed for at give et tilbud til flygtninge, der er kommet til Danmark, om at komme på højskole.
Det er lidt spøjst at stå her ved tredjebehandlingen med et ændringsforslag, som vi ikke ved hvorvidt bliver vedtaget, men det håber vi at det gør, og i så fald stemmer Radikale Venstre for lovforslaget.
Men hvis ikke det i fremtiden bliver muligt for flygtninge at kunne gå på højskole og for kommunerne at give dem et tilbud om at på højskole – det er en af de allerbedste måder at blive integreret i det danske samfund og en af de allerbedste måder at knække koderne til dansk kultur og danske værdier på – så kan Radikale Venstre ikke støtte lovforslaget.
Inger Støjberg (V), 2016-06-03:
Men det vil sige, at med det ændringsforslag, som bl.a. Alternativet har stået fadder til, er der reelt ingen binding.
Altså, man kan inden for lovens rammer gøre præcis, som man vil, samtidig med at det hele jo er offentligt finansieret.
Jeg synes ikke, det er rimeligt.
Det, der ligger i det her ændringsforslag, kan i virkeligheden betyde, at man i ganske, ganske få timer i et 4-måneders forløb vil kunne nævne erhvervslivet eller nævne arbejdsmarkedet, og hvordan det fungerer.
Der er reelt ingen krav og bindinger for højskolerne i det her ændringsforslag, og det tror jeg også godt fru Josephine Fock er klar over.
Dan Jørgensen (S), 2016-06-03:
Men der er jo netop indført den fleksibilitet, at man enten kan vælge erhvervsskolerne, AMU-delen, eller at man kan vælge et praktikophold.
Når vi nu netop ved, at mange højskoler, for ikke at sige alle, har et tæt samarbejde med de lokalsamfund, de er i, og vi samtidig ved, at det er så vigtigt for flygtningene at komme ud og få netværk og være en del af erhvervslivet, hvorfor støtter man så ikke, at der også er et pålæg om, at højskolerne faktisk skal gå den vej?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-06-03:
Jamen jeg vil da gerne kvittere for tilkendegivelsen fra Venstre i forhold til afstemningen om ændringsforslaget.
Bedre sent end aldrig, eller hvad det nu er, man siger
Jeg tror sådan set, vi kunne have fundet hinanden tættere på det, Venstre egentlig ønskede, hvis der havde været mere forhandlingsvilje fra Venstres side.
Men det kan vi jo aldrig finde ud af, det må overgå til den historiske forskning.
Vi var sådan set interesserede i at indgå i en dialog mellem de to synspunkter, men det har vi ikke oplevet nogen interesse for, og det ærgrer os selvfølgelig.
Men jeg er glad for, at Venstre har besindet sig.
Marcus Knuth (V), 2016-06-03:
Mange tak.
Jeg vil bare ganske kort sige, at jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at ordføreren for De Radikale siger, at regeringen ikke ønsker, at højskoler kan være en del af integrationsprogrammet, når nu vi vel at mærke har et lovforslag liggende, der netop har fokus på det erhvervsrettede, som ordføreren fra Socialdemokratiet meget rigtigt sagde, idet det helt centrale i vores integrationsindsats er at få flygtninge i arbejde.
For at beskytte de to- og trepartsforhandlinger, vi har haft, vælger vi så desværre at stemme gult til det ændringsforslag, som kommer først.
Det betyder så, at vores nok falder fra, men vi gør det for at beskytte hele integrationsindsatsen.
Dan Jørgensen (S), 2016-06-03:
Det er præcis sådan, jeg også husker det.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-06-03:
Nu ved jeg godt, at hr. Dan Jørgensen på det område er lidt samspilsramt, fordi han var minister i den tidligere SR-regering, der havde et parlamentarisk grundlag, der altid gjorde, hvad de blev bedt om lige meget hvad, og sådan er det så ikke helt i den nuværende parlamentariske situation.
Dan Jørgensen (S), 2016-06-03:
Nej, jeg kan ikke lige komme i tanke om andre tilfælde.
Men jeg vil da bare konstatere, at når nu regeringens eget parlamentariske grundlag ikke vil hjælpe dem, er det da godt, at de har andre partier i folketingssalen, de kan henvende sig til, med en mere rimelig tilgang til tingene.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-06-03:
Man kan jo altid være uenige om nuancerne, og der kunne man måske også have forhandlet sig frem til enighed, hvis der havde været en vilje til det.
Det, jeg bare gerne vil sige, er, at det normale i et parlamentarisk demokrati vel er, at regeringen søger opbakning til sine forslag, og at det ikke omvendt er de øvrige partier, der har en pligt til på forhånd at hjælpe regeringen uden at få indrømmelser.
Og det er jo det, der tilsyneladende er ved at ske i den her sag.
Jeg vil bare spørge, om hr. Dan Jørgensen kan komme i tanke om andre lovforslag i de år, han har været herinde, hvor en regering er gået i salen til en tredje behandling uden at have vidst, om man havde samlet et flertal bag?
Dan Jørgensen (S), 2016-06-03:
Tak for det.
For Socialdemokraterne er det vigtigt, at flygtninge kommer så hurtigt i arbejde som muligt, gerne alle flygtninge.
Men vi anerkender selvfølgelig også, at det ikke i alle tilfælde vil være muligt, og der tror vi altså faktisk at højskolerne kan spille en meget vigtig rolle i integrationsindsatsen og i at gøre folk parate til arbejdsmarkedet.
Derfor er vi også meget, meget glade for, at der i modsætning til det forslag, der først lå fra regeringen, altså nu ligger et forslag, hvor den mulighed, altså for at komme på højskole, ikke bare findes, men faktisk findes i en rigtig god form, som er meget mere erhvervsrettet, end vi har været vant til at se.
Derfor støtter vi også ministerens forslag.
Vi mener faktisk selv, at vi har været penneførere på en stor del af det.
Det, jeg synes der kan undre lidt i forbindelse med det alternative forslag, der er stillet – det er sådan set ikke, fordi jeg synes, at det alternative forslag er så dårligt, jeg synes bare, at ministerens er bedre – er, at de nuancer, der er imellem de to forslag, får den betydning, at der er partier her i salen, som så vil stemme imod hele lovforslaget, dvs. implementeringen af både toparts- og trepartsaftaler, på grund af de nuancer, der er mellem de to forslag.
Det er vi Socialdemokrater i hvert fald ikke villige til.