runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Søe (M), 2023-04-13:
Tak for det.
Der er brede politiske aftaler og økonomisk fornuft bag reguleringen af de ydelser, vi i Danmark med i øvrigt den største selvfølge tilbyder vores borgere.
Der er tænkt over den løbende regulering, der foretages af pensionen, som følger lønudviklingen på arbejdsmarkedet og jo ikke prisudviklingen, som den seneste tid har været ekstraordinær.
Jeg tænker, at borgerforslaget her med god grund bunder i den helt ekstraordinære situation, som alle danskere jo har mærket i den seneste tid.
Vi bør lige nu have blik for, at tiden er ekstraordinær.
Vi skal sikre os, at vi ikke får skubbet til den økonomiske balance, at vi ikke kunstigt nærer inflationen, og at vi ikke komplicerer og bureaukratiserer yderligere, men håndterer en konkret tidsbestemt udfordring ved at holde hånden under dem, der behøver det.
Den nuværende regulering af pensionen tilgodeser modtagerne af ydelsen.
Den løbende regulering har givet pensionisterne en stigende realværdi af pensionen.
Når det lige nu forholder sig omvendt, er det et fælles vilkår i samfundet, og på den baggrund indstiller Moderaterne, at forslaget forkastes, men takker for rigtig gode idéer til den videre samtale.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-04-13:
Jamen det var bare, for at vi kunne blive enige om, at den reelle tid, fra beregningsåret er slut, til vi går i gang, rent faktisk kun er 1 år.
Det kunne bare være gavnligt for debatten.
Jeppe Søe (M), 2023-04-13:
Ja, det er jeg umiddelbart.
Altså, Dansk Arbejdsgiverforening, DA, kommer vel med tallene i maj måned, så vidt jeg husker, og så virker de jo fra den 1. januar.
Så jeg tror faktisk, det er rigtigt.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-04-13:
Tak for det.
Jeg sidder og prøver at lave sådan lidt helt simpel skolematematik hernede på bageste række, for nu har jeg lyttet til debatten og har hørt tallet 2 år rigtig, rigtig mange gange i forhold til tidsperspektivet i den nuværende ordning, og der kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren lidt ind til, om det bare er mig, der er ved at blive ramt af, at vi er godt på vej ud på aftenen.
Lige nu er vi i 2023; når 2023 er slut, skal vi regulere efter i år, og så går der 1 år, altså i 2024, og så træder ordningen, altså reguleringen for 2023, i kraft den 1. januar 2025.
Efter min hovedregning og det, jeg lige kan sjusse mig frem til, så er det tættere på 1 år, altså den reelle ventetid fra det år, vi regulerer efter, er slut, til det år, hvor ydelsen skal gives, starter – 1 år og et par dage måske.
Jeg vil bare høre, om ordføreren er enig med mig i den tidsregning.
Jeppe Søe (M), 2023-04-13:
Man kan jo være sværere at finde, hvis man er ganske få, men håbet er sikkert også lysegrønt der, og vi skal nok drikke masser af god kaffe over tingene.
I hvert fald er Moderaterne jo altså skabt på en samtale, og den samtale ønsker vi at drive, og vi har også gjort det i vores eget forum, Det Politiske Mødested.
Og tanken må være, at vi netop med alle partier kan tage nogle drøftelser, som ikke nødvendigvis er nogle, der bliver til politik lige nu og her, men som kan være med til at fremtidssikre et system.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Det er jo dejligt at høre, at ordføreren i hvert fald mener, at håbet er lysegrønt, når man snakker om den næste regering.
Men når det så er sagt, er ordføreren velkommen til at komme over til os, for Nye Borgerlige har længe sagt, at pensionen selvfølgelig skal være noget, vi virkelig kigger på, sådan at man sparer op til sin egen pension helt fra starten.
For så er man nemlig fri for at have hånden fremme som en tigger, for så står man selv på mål for det, man har tjent igennem i livet.
For problemstillingen lige nu for mig er den bekymring, og jeg kommer til at stemme for det her.
For jeg føler den bekymring, og jeg har set, at en krise gør, at det gør ekstra ondt.
Så ordføreren skal være velkommen ovre ved Ridebanen – jeg er til at finde, for vi er ikke så stor en gruppe længere.
Jeppe Søe (M), 2023-04-13:
Moderaterne har jo også i valgkampen talt om en ny pensionsmodel, som måske kan være i 2030, 2040 eller 2050.
Altså, vi skal begynde en samtale om at fremtidssikre systemet, så alle kan få en tryg alderdom, og en sådan fremtidssikring kræver en samtale med alle.
Den kræver, at vi graver meget dybere, og det skal også være med stillerne af det her forslag, som jo besøgte udvalget i går og har masser af meget kompetente tanker og idéer.
Så på den måde ønsker vi da så sandelig, at vi på et eller andet tidspunkt begynder at fremtidssikre pensionen og folkepensionen.
Om det så bliver i den her regeringsperiode eller den næste regeringsperiode, som sikkert består af samme partier – forhåbentlig da – så er det en samtale, vi skal i gang med.
Det mener jeg faktisk at vi bør.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Nu fik jeg ikke rigtig svar sidst, så derfor vil jeg jo gerne have et svar fra Moderaterne, for I har jo ikke været med til at lave – det har ordføreren i hvert fald ikke – den her reguleringsprocent i 2012 på 0,8 pct., i satsregulering.
Og der står om den her oprydning i de 0,8 pct.
Min bekymring er, at begrundelsen for forslaget er, at vi ellers har skåret ned med 0,8 pct. i forhold til lønfremskrivningen i 10 år, snart 11 år, og så kommer der en inflation, en krise, som også gør rigtig, rigtig ondt.
Og så vil jeg bare høre, om Moderaterne er villige til at se på, at vi lader pensionen stige med velstanden.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-13:
Men det store spring i forhold til balancen mellem indtægter og udgifter er jo netop kommet med baggrund i inflationen.
Det er jo lige nu, vi oplever, at der er borgere, som bor på plejehjem, og som oplever, at de faste udgifter stiger, og som derfor ikke har råd til hverken gaver eller til at kunne gå til de ting, de ellers ville kunne benytte sig af.
Det er jo det store spring, de oplever nu, og det er det, man ville kunne forebygge med den her model, hvorimod det spring, der kan være i lønudviklingen, jo er væsentlig mindre.
Så jeg forstår ikke helt, hvorfor det skulle være en bedre løsning at fastholde det eksisterende frem for at gøre det her.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-04-13:
Jeg har aldrig betvivlet, at vi har økonomer, også uden for centraladministrationen, der har forstand på økonomi, og som er værd at lytte til.
I den her sag, altså i forhold til hvad det er, der puster til inflationen, er der meget bred enighed økonomisk set, i forhold til at vi skal passe på.
Det mener jeg sådan set også vi som Folketing og som regering har gjort – det synes jeg godt vi kan være stolte af – samtidig med at vi faktisk har formået at give noget målrettet hjælp.
Jeg synes, vi er nødt til at tage den diskussion omkring vores reguleringsordninger fritaget for den højeste inflation i 40 år og sige: Vi er nødt til at have et system, der er stabilt, både i normale tider og ellers.
Og derfor vil jeg godt afkoble de to diskussioner fra hinanden og sige, at her og nu – i forhold til regninger, der skal betales – er den målrettede hjælp til de allerfattigste det vigtigste greb, vi har lavet.
Nick Zimmermann (DF), 2023-04-13:
Okay, men hvad var ministerens begrundelse så for, at ministeren i sin tid mente, at Carl-Johan Dalgaards økonomiske syn på storebededagssagen i bedste fald var et skud i tågen, og nu mener, at han skal tages for at være en mand, der ved noget om sagen?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-04-13:
Jamen der har ikke ændret sig noget der.
Torsten Gejl (ALT), 2023-04-13:
Tak for talen.
Det lyder lidt, som om ministeren siger, at det her beslutningsforslag ikke vil give pensionisterne flere penge mellem hænderne hurtigere.
Hvis det er sådan, hvorfor tror ministeren så at de har lavet borgerforslaget?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-04-13:
Men det er heller ikke det primære argument for ikke at pille ved et system, som har fungeret i årtier, som er stabilt og godt, og som baserer sig på faktiske fremskrivninger.
Det, hr. Peder Hvelplund henviser til i forhold til folk, der skal betale regninger her og nu, løses jo heller ikke ved at vente på nogle lønstigninger, som først lige er forhandlet hjem, og som skal træde i kraft.
Der har været folk, som også har været i arbejde, som har mærket de her trængte tider med prisstigninger, og som også har skullet vente på, at deres lønninger stiger med stigningerne i den nyeste overenskomst.
Derfor er vi jo også, og det har vi også gjort herindefra, nødt til at se på, hvordan vi hurtigt kan få noget hjælp ud, og derfor er jeg stolt af, at vi med så brede politiske flertal har lavet hjælpepakker, der har givet penge hurtigere, end både lønstigning og regulering ville have gjort.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-13:
Men det her er jo borgere, som står og mangler pengene her og nu, og derfor er det jo, især når vi står i en inflationskrise, som vi gør nu, fuldstændig afgørende, at hjælpen også kan nå ud i tide og der netop ikke er den forskydning.
Men nu nævner ministeren selv det med, at man ikke skal puste til inflationen.
Det gør vi jo heller ikke, hvis det er sådan, at vi sikrer den rigtige finansiering.
For man kan jo bare sikre, at den finansiering, der skal til, til det her netop trækker luft ud af inflationen, ved at aflyse nogle af de skattelettelser, der ligger til ejendomsspekulanter og for virksomhedsarvinger.
Det er også noget, der kan være med til at puste til inflationen.
Så det er jo et politisk valg, om man mener, det her er noget, der skal bidrage til at puste til inflationen.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-04-13:
Som systemet fungerer lige nu, tager man jo f.eks. 2022, og i det øjeblik det år er slut, begynder man at se, hvad den faktiske lønudvikling har været.
Når man når maj, har man det præcise tal, og så går man fluks i gang med at få det implementeret via bekendtgørelse.
Og pr. 1. januar er stigningen trådt i kraft.
Så jeg synes sådan set, det er et ret smidigt, effektivt og præcist system.
Så synes jeg jo faktisk bare, at man må anerkende, at der er nogle mennesker, for hvem den her tid er hårdere end for andre.
Det er så dem, vi har forsøgt at ramme så målrettet, som vi kunne, samtidig med at hastigheden i forhold til at få pengene, altså den målrettede hjælp, ud også har betydet en del.
Det synes jeg er klogt på et tidspunkt, hvor vi skal passe på med, hvad vi gør i forhold til inflationen, men samtidig har et ansvar for at hjælpe dem, det gør allermest ondt på.
Nick Zimmermann (DF), 2023-04-13:
Tak for det.
Jamen jeg kunne bare ikke lade være med at finde det en lille smule sjovt, at ministeren nævner Carl-Johan Dalgaard som eksempel på en mand, der har styr på økonomien.
Det var jo en lidt anden snak, da det var sådan, at regeringen fjernede store bededag, så jeg vil lige prøve at spørge ministeren, hvad der har ændret sig fra den tid til nu.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-04-13:
Så hører ordføreren mig også forkert.
I hvert fald har jeg aldrig påstået, at det ikke ville betyde noget, at man regulerede op et år tidligere.
Det, jeg anholder, er, at man med sådan et greb ville lave et system, der i højere grad ville basere sig på et skøn over, hvordan man troede lønudviklingen vil blive, hvorefter man skulle lave en øvelse, hvor man skulle gå tilbage og se på, hvordan det så blev, og dermed ville der så være en indbygget potentiel usikkerhed, i forhold til om der skulle op- eller nedreguleres bagefter.
Set med mine øjne har vi et system i dag, der har vist sig at være langtidsholdbart og stabilt, og det synes jeg vi skal være varsomme med at ændre, fordi vi lige nu er i ekstraordinære tider.
Eva Kjer Hansen (V), 2023-04-13:
Jamen der er rigtig mange områder, hvor vi kunne tage fat, og hvor det kunne være hensigtsmæssigt med en hurtigere regulering, og det vil det bl.a. være for pensionisternes vedkommende, når der sker sådan en enorm ændring og en pludselig udvikling i priserne.
Så det tror jeg vi alle sammen ville synes var hensigtsmæssigt.
Det, der er min bekymring, er, at jeg ikke tror, at det her vil være et bedre system, fordi det simpelt hen vil skabe usikkerhed om, hvor mange penge det så egentlig er, man får til rådighed.
Og risikerer man at skulle tilbagebetale noget, og skal man så ind og reservere noget af det, og hvad er det for et stort, bureaukratisk, administrativt arbejde, vi sætter i værk?
Så jeg forstår til fulde behovet for at få hjælp, og det er jo også derfor, der er fremsat forslag med målrettede initiativer, bl.a. 5.000 kr. til dem, der modtager ældrechecken, og det er jo netop for at sige, at her er en gruppe, som er hårdt ramt, og som ikke rigtig har mulighed for at ændre i deres indkomstforhold, så derfor laver vi en kompensation her og nu.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-13:
Jeg synes, at den omsorg, ordføreren i hvert fald udtrykker at man vil vise over for pensionister, der bliver ramt af det her, er lidt forfejlet, for det, vi oplever nu, er, at der er folk, der konkret står og mangler kroner og øre til at betale for husleje, madvarer og energiforsyning, og for dem kan det at skulle vente i 2 år have temmelig dramatiske konsekvenser.
Så er det muligt, at der kan være en vis usikkerhed, men lønudviklingen er jo trods alt ikke noget, der flytter sig så voldsomt, som vi har set her med inflationen.
Vi har jo lige oplevet, at der er indgået overenskomster, hvor det i meget høj grad har handlet om at kompensere arbejdere for det tab af købekraft, så hvorfor skal det samme ikke gælde for pensionister?
Hvorfor skal der være den forskydning på 2 år, hvor de skal gå og vente, når det akut er her og nu, man står og mangler midlerne?
Eva Kjer Hansen (V), 2023-04-13:
Fra Venstres side vil vi gerne sige tak til forslagsstillerne for at fremsætte det her forslag, for det har jo givet os en god anledning til at få snakket med hinanden og få diskuteret det og kigget det efter i sømmene, i forhold til hvordan den regulering, vi foretager omkring pensionerne, er, og om der er anledning til at lave noget om.
Det vil sige, at der er nogle målrettede tiltag, der netop har skullet kompensere for de særlige udgifter, der er på grund af prisstigningerne.
Vi har en lang tradition for at lave en regulering i forhold til lønudviklingen, og det er Venstres ønske, at vi holder fast i, at vi regulerer i forhold til lønudviklingen.
Det afgørende i det her forslag er jo, om det fortsat skal være som nu, hvor vi bagudrettet ser på lønudviklingen og regulerer i forhold til det, eller om vi skulle gøre det på baggrund af en forventet lønudvikling.
Og fra Venstres side vil vi gerne holde fast i den regulering, som vi allerede foretager i dag, fordi vi er bekymrede for, at en regulering på baggrund af en forventet lønudvikling vil give en enorm usikkerhed for modtagerne af ydelserne.
De vil jo simpelt hen ikke vide, om det, de får, også bliver det beløb, de kan anvende, eller om der er en risiko for, at de kommer til at skulle betale nogle penge tilbage.
Det vil jo også administrativt være ressourcekrævende, hvis man skal til efterfølgende at opkræve penge, og jeg synes faktisk, det er nogle ressourcer, som det vil være helt forkert at anvende på en sådan administrativ arbejdsopgave, frem for at de bliver brugt mere hensigtsmæssigt, fordi vi sørger for, at vi regulerer på baggrund af den historiske udvikling.
Ligesom andre synes jeg også, at 2 år er rigtig lang tid.
Ministeren og ministeriet har overbevist mig om, at det er man nødt til for at være helt sikker på tallene, men det ville være hensigtsmæssigt, hvis man kunne speede op, for det er jo ikke kun på det her område, man regulerer med 2 års forsinkelse, men også på mange andre områder.
Så det ville selvfølgelig være hensigtsmæssigt at speede op, men at gå over til et system, hvor vi skulle regulere på baggrund af en forventet udvikling, synes vi i Venstre ikke er hensigtsmæssigt.
Med disse ord afviser vi beslutningsforslaget.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-04-13:
Jamen det synes jeg at jeg lige ret præcist forklarede: Det er da enormt uansvarligt over for pensionisternes privatøkonomi, hvis vi på den korte bane udbetaler en check ud fra en forventet lønudvikling, som så risikerer at blive lavere end det, vi regulerer ud fra.
For hvis resultatet i slutningen af året bliver, at der så kommer en ekstraregning, så har man jo ikke hjulpet pensionisterne.
Det tror jeg ikke er godt for nogen.
Karsten Hønge (SF), 2023-04-13:
Jamen jeg kan jo glæde hr. Thomas Skriver Jensen med, at ordføreren bestemt har mulighed for at stille mig et spørgsmål lige om et øjeblik, når jeg selv står på talerstolen, så der skal muligheden da udnyttes.
Jeg vil bare lige anholde en anden ting i hr. Thomas Skriver Jensens tale, og det er det her med at hænge den her mekanisme op på en ansvarlig økonomisk politik, for det er da en u ansvarlig økonomisk politik, som Faglige Seniorer, altså fagbevægelsens seniorer, lægger op til ved at fastholde mekanismen og blot fremrykke den.
Det er da ansvarligt over for pensionisternes økonomi.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-04-13:
Jeg anerkender fuldstændig, at de ikke vil lave om på den grundlæggende mekanisme.
Jeg vil dog alligevel sige, at for mig er der et ret stort problem ved, at man giver pengene på forhånd.
Og nu må jeg ikke stille spørgsmål den anden vej, men jeg kunne godt have lyst til at stille et spørgsmål til hr. Karsten Hønge om, hvad han så vil sige til de pensionister, der første gang blev reguleret forkert, og som kommer til at stå med en kæmpestor ekstraregning, for det kommer til at ske på et eller andet tidspunkt.
Jeg kan huske, at for et års tid siden var jeg selv tillidsrepræsentant og skulle forhandle løn.
Nu nævnte hr. Karsten Hønge, at det kan vi sige ret præcist.
På det tidspunkt, hvor vi forhandlede, sagde Nationalbanken, at den kom til at ligge et eller andet sted mellem 2,7 og 8 komma et eller andet pct.
Vi kommer ikke til at kunne sige helt præcist, hvordan lønudviklingen bliver, og derfor er der en risiko, hvis man følger det her forslag, for, at der vil ligge en ekstraregning til de mennesker, vi forsøger at hjælpe, og det mener jeg – for at sige det lidt direkte – vil være det samme som at tisse i bukserne for at holde varmen.
Karsten Hønge (SF), 2023-04-13:
Ja, venlige ord var der jo nok af i hr. Thomas Skriver Jensens tale.
Måske kan det komme som en overraskelse, men pensionisterne her i landet kan ikke leve af venlige ord, varm luft eller en reguleringsordning, der gør, at de har penge til gode hos staten.
Det er sagen, og hr. Thomas Skriver Jensens venlige ord kan ikke dække over, at pensionisterne er bagud i reguleringen, og jeg kan ikke se noget sted i forslaget her – ellers må hr. Thomas Skriver Jensen hjælpe mig – hvor Faglige Seniorer, som jo er fagbevægelsens organisering af mennesker, der har haft et langt liv på arbejdsmarkedet, skulle ønske at lave om på mekanismen.
Altså, de har det jo fuldstændig ligesom Socialdemokratiet og synes, at mekanismen er god; de vil bare fremrykke den, så det sker i tættere tilknytning til lønudviklingen.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-04-13:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne starte med at sige stor tak til forslagsstillerne, initiativtagerne, bag borgerforslaget for overhovedet at sætte gang i den her debat.
Det giver os en anledning til at tage en vigtig diskussion om pensionisters levegrundlag, og det synes jeg er fornuftigt.
Der er nemlig ingen tvivl om, at mange har svært ved at få enderne til at mødes i øjeblikket, især dem, som i forvejen har mindst: Pensionister, børnefamilier, enlige forsørgere osv.
Derfor er jeg også ret godt tilfreds med – for at sige det på godt jysk – den målrettede økonomiske hjælp, som vi har aftalt med et bredt flertal i Folketinget allerede.
Det forslag, vi skal behandle nu, handler om reguleringsmekanismen for bl.a. folkepensionen.
Forslagsstillerne vil gerne afskaffe den nuværende 2-årige forskydning i reguleringen af pensionsydelserne.
I stedet skal reguleringen baseres på en forventning eller et skøn om, hvordan lønningerne udvikler sig.
Det synes vi i Socialdemokratiet er et farligt forsøg.
Når vi ikke støtter forslaget her, skyldes det bestemt ikke, at vi underkender problemet for pensionister i den økonomiske situation, vi har lige nu.
Det skyldes, at den nuværende ordning helt grundlæggende har været til gavn for pensionisterne i rigtig mange år, fordi inflationen har været lav, og fordi lønningerne har givet en reallønsfremgang.
Spørgsmålet er så, om vi skal ændre på en grundlæggende succesfuld ordning, fordi inflationen i nogle år har været ekstraordinært høj – det er jo det, den har været, altså ekstraordinært høj – i øvrigt med risiko for at puste yderligere til inflationen, eller om vi skal målrette økonomisk hjælp til dem, som bliver hårdest ramt i den her ekstraordinære situation.
Vi går, hvilket I nok har regnet ud, ind for sidstnævnte løsning.
Desuden er jeg bekymret for, at det her forslag vil åbne døren til utryghed og usikkerhed for nogle i forvejen pressede borgere.
For hvad ville vi egentlig gøre, hvis den forventede lønudvikling lå langt fra den reelle lønudvikling?
Skal pensionisterne så betale en ekstraregning, hvis de har fået for meget udbetalt, eller skal de have mindre udbetalt, end de egentlig har ret til i første omgang?
Selv om vi i Socialdemokratiet anerkender, at der er et problem, så tror vi ikke på det her løsningsforslag.
Folketingsvalget var fra danskernes side et tilvalg af en ansvarlig økonomisk politik, og selv om vi har stor forståelse for problemet og sympati for de danskere, som har svært ved at få enderne til at mødes nu, så er det vigtigt med en ansvarlig økonomisk hånd på rattet, og derfor støtter vi ikke forslaget.
Jeppe Søe (M), 2023-04-13:
Og 1 år kan jo stadig væk føles som lang tid og i særdeleshed i en ekstraordinær situation.
Men jeg tror, regnestykket på bagerste række passer.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-13:
Og tak for ordførertalen.
Nu har jeg hørt, at Moderaterne også taler varmt for afbureaukratisering.
Man kunne jo sådan set godt argumentere for, at det her forslag var en form for afbureaukratisering, for i dag er der jo et hav af forskellige ordninger, både med baggrund i den tidligere satspulje, med mindrereguleringen der, og så den forlængelse, der ligger i form af skatteaftalen fra 2012.
Og derudover ligger der så en forskydning, og så kan man altid diskutere, om den er på 1, 1½ eller 2 år.
Altså, virkeligheden er jo, at det er lønudviklingen fra 2021, der definerer pensionsudbetalingerne i 2023.
Men det forslag her lægger jo egentlig op til, at vi bare skulle sige, at fremover regulerer vi overførselsindkomster efter lønudviklingen, altså efter den forventede lønudvikling, og at vi sørger for at gøre det med det samme.
Det er jo i virkeligheden en langt mere simpel model end alle de her forskydninger og efterreguleringer og mindrereguleringer.
Så kunne det ikke tale til det moderate sindelag, at der her var tale om en form for afbureaukratisering?
Nick Zimmermann (DF), 2023-04-13:
Den hjælp, som hr. Thomas Skriver Jensen snakker om, tror jeg ikke at der er ret mange der kan mærke, ud over dem, som har lavet den aftale.
Man er simpelt hen nødt til at vågne en lille smule op.
Der sidder rigtig mange mennesker rundtomkring i landet, der har svært ved at betale deres regninger.
Der har lige været en tid med enormt høje energiregninger.
Eksempelvis har jeg hørt om gasregninger, der er gået fra 3 kr. pr. m³ til 30 kr. pr. m³.
Der er fødevarepriser, der er steget.
Hvor har hjælpen været henne fra regeringens side?
Hvor har hjælpen været henne fra Socialdemokratiets side?
Det tror jeg at der er rigtig mange danskere der undrer sig over.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-04-13:
Det er da rart at blive beskyldt for, at vores parti taler for lidt om krisepolitik.
Det er ikke så tit, det sker lige for tiden.
Altså, hr. Nick Zimmermann anerkender jo fuldstændig, at det her er en ekstraordinær situation.
Det, regeringen har gjort, er det eneste økonomisk ansvarlige og efter min overbevisning i øvrigt også det langsigtede mest ansvarlige, nemlig at hjælpe midlertidigt i en ekstraordinær situation i stedet for at lave om på en velfungerende ordning, fordi inflationen i et par år er lidt for høj.
Mener hr. Nick Zimmermann virkelig, at det er en god idé at lave om på noget, der fungerer, i forhold til at det kan skabe større utryghed, fordi vi midlertidigt har en meget høj inflation?