Dennis Flydtkjær (DD), 2023-05-15:
Tak for ordet.
Der har jo i den sidste uges tid været en del debat om, hvilket sprog man må tale her fra talerstolen, da et medlem kun ville tale grønlandsk.
I Danmarksdemokraterne er vi jo tit blevet beskyldt for at være et jydeparti.
Der har sågar været nogle kommentatorer, der har sagt, at vi er et bondeoprør.
Så derfor må det være oplagt, at jeg holder hele talen på vestjysk.
A tøws, det er en smule træls at skulle holde tale her, lige før vi skal have wor onden.
Og a tænker, a tøws, det er tåwli, hvis a fortsætter sådan her.
Og jeg skal selvfølgelig nok stoppe nu, for det ville også give nogle naturlige udfordringer i en finanslovsdebat, at jeg sagde det hele på vestjysk, først og fremmest fordi økonomien jo i stor grad er swåt; swåt betyder sort.
Det vil jeg bare lige nævne for jer, og det skaber nok også lidt stor forvirring om, om det er med eller uden moms.
Den frihed er der jo naturligvis ikke i Vestjylland, for der er der naturligvis moms på, hvis ingen spørger om det.
Danmarksdemokraterne er naturligvis ikke kun et jydeparti eller et bondeoprør, men vi går meget op i, at vi har et land, der hænger sammen, at der ikke kommer for stor forskel på livet og de vilkår, man lever under rundtomkring i landet, og at det ikke skal være postnummeret, der er afgørende for, hvilken service man får.
Så en af vores hovedprioriteter er naturligvis, at Danmark skal hænge bedre sammen.
Siden førstebehandlingen af finansloven har vi præsenteret vores eget fuldt finansierede finanslovsforslag, som bl.a. sætter fokus på at skabe udvikling i vores landdistrikter.
Vi har også tre andre hovedpunkter i vores forslag til en finanslov.
Så ud over at vi sikrer udvikling i hele landet, vil vi også sikre bedre vilkår for vores små og mellemstore virksomheder i Produktionsdanmark.
Vi vil løfte sundhedsvæsenet, og vi vil afsætte flere midler til varme hænder i ældreplejen.
Og som det fjerde punkt har vi en mærkesag, nemlig at vi vil stramme udlændinge- og retspolitikken.
Som sagt vil vi kæmpe for at genskabe kontakten og sammenhængskraften i hele Danmark.
Derfor har vi også en række initiativer med i vores forslag, der skal styrke livet i landdistrikterne.
Det første, jeg vil nævne, er noget af det, vi også har nævnt i de korte bemærkninger, nemlig at vi gerne vil udflytte 10.000 statslige arbejdspladser over de kommende år.
Det er ikke bare et tænkt tal, for undersøgelser viser, at siden 2015 og frem til 2022 er der kommet 10.000 flere statslige arbejdspladser i hovedstaden.
Det viser jo meget godt, at så snart vi politikere holder øje med noget andet og kigger den anden vej, går det i den forkerte retning med statslige arbejdspladser.
Så jeg synes, at det er oplagt, at man får startet på at gå den anden vej, nemlig at vi får lagt en plan for, hvordan vi får flere statslige arbejdspladser bedre fordelt hen over landet.
Vi vil også holde fast i den aftale, der er lavet om udflytning af velfærdsuddannelser, men som jo desværre er blevet annulleret.
Vi synes, det er vigtigt, at man kan tage uddannelser hen over hele landet, og der synes vi, at det vil være godt at starte med de her fire velfærdsuddannelser.
Vi har også et ændringsforslag, der drejer sig om at forhøje bredbåndspuljen med 50 mio. kr., og der er igen ikke bare tale om at tænke på et tal.
Vi har haft stillet spørgsmål tidligere, som viser, at der faktisk er en søgning på omkring 150 mio. kr. Så det er positivt, at regeringen har bredbåndspuljen med, men der er simpelt hen brug for, at den er større, fordi der er større søgning på puljen.
Vi har også flere penge med til landsbyfornyelse i vores finanslovsforslag.
Der er jo sket det ærgerlige, at der godt nok er sat 100 mio. kr. af i finansloven, men da puljen sidste år var på 200 mio. kr., er det jo reelt en beskæring på 100 mio. kr., der er kommet igennem i den her finanslov, og det synes vi er ærgerligt.
Det andet punkt, jeg nævnte vi har fokus på, er bedre vilkår for Produktionsdanmark.
Danmark har jo brug for et stærkt erhvervsliv i hele landet.
Desværre falder antallet af små og mellemstore virksomheder i landkommunerne, mens det stiger i hovedstadskommunerne.
Det sidste er sådan set ganske positivt, men der er nødt til at være gode vilkår for at drive virksomhed i hele landet.
Vi har også det synspunkt, at vi er nødt til at have en forståelse for, at pengene skal tjenes, før de kan bruges.
Derfor har vi bl.a. også foreslået, at vi vil hæve kørselsfradraget for at gøre det mere attraktivt at bo og drive virksomhed i vores landdistrikter.
Vi har også et forslag, som har været behandlet her i sidste uge, om at ophæve indkomstgrænsen for su, så det bliver mere attraktivt for vores unge mennesker at tage et arbejde ud over deres studier.
I vores finanslovsudspil har vi også stort fokus på erhvervsskolerne, og vi har afsat penge til en akutpakke.
Der er simpelt hen brug for, at vi får opkvalificeret vores medarbejdere på det her område, og at vi hæver standarden på de undervisningsmaterialer, man bruger.
For vi har simpelt hen en kæmpe udfordring med, at der er for få mennesker, der tager en erhvervsuddannelse i Danmark.
Undersøgelser viser, at inden for de næste 10 år kommer vi til at mangle omkring 100.000 faglærte, som jo skal hjælpe med alt fra at installere fjernvarme, sikre den grønne omstilling, bygge huse og til alt muligt andet.
Det er også i forlængelse af det, at vi har foreslået, at der skal oprettes nye fagrettede studieretninger på vores gymnasier, for der er ganske enkelt for mange, der vælger gymnasierne i dag.
Så derfor håber vi på, at man kan få øjnene op for de erhvervsrettede uddannelser, ved at der kommer nye studieretninger på gymnasierne.