runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-02-22:
Først og fremmest er udgangspunktet, som jeg startede med at sige, at ordningen gælder for ikkebrofaste øer, som har færgetransport, og det er jo det, der gør, kan man sige, at Mandø bliver udelukket.
Jeg synes, det er godt at høre, at der var en god stemning, da man havde repræsentanter fra Mandø på besøg i udvalget, for der er jo faktisk også rigtig meget at glæde sig over i forbindelse med den fremgang, der er på Mandø, fordi turisterne jo strømmer til som følge af beliggenheden i Nationalpark Vadehavet, som har skabt øget opmærksomhed, og som også har haft øget erhvervsmæssig aktivitet og nye arbejdspladser til følge.
Så der er jo rigtig mange positive ting at glæde sig over.
Troels Ravn (S), 2017-02-22:
Der er helt klart nogle særlige omstændigheder i forhold til Mandø og den geografiske placering ude i Vadehavet, der gør, at det et par gange i døgnet er muligt at komme med bil eller traktor til øen, og øen bliver landfast, men ellers er Mandø at betragte som en ø uden bro og uden færge.
For nylig havde vi i Landdistriktsudvalget besøg fra Mandø.
Der var en positiv stemning i forhold til besøget og den her ansøgning om at få 110.000 kr. årligt, da Mandø så i lighed med andre danske øer kan få del i puljen til støtte til godstransport.
Og jeg takker for ministerens svar, men jeg havde også håbet meget på, at vi her i dag kunne blive enige om, at der er særlige forhold, der gælder for Mandø, og at vi i den her sag kunne opfylde ønsket forholdsvis enkelt, og at det ikke kræver nogen lovændring, men at det måtte kunne administreres under den eksisterende bekendtgørelse.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-02-22:
Mange tak for spørgsmålet.
Jeg skal indledningsvis sige, at ordningen om tilskud til nedsættelse af færgetakster for godstransport politisk er afgrænset til alene at omfatte færgetransport, og det kan man sige er en enkel og objektiv afgrænsning.
Der er ikke på nuværende tidspunkt planer om at ændre denne afgrænsning.
Tidligere var der også ønske om, at nogle færger til en brofast ø skulle med i ordningen, og det har der været enighed om at afvise.
Jeg tror, vi umiddelbart er bedst tjent med at fastholde, at godstransportordningen handler om øer, hvor færgen er eneste transportmulighed.
Jeg vil gerne opfordre til, at man tager dialogen ude lokalt, også med transporterhvervet.
Jeg har jo noteret mig, at man lokalt har gjort sig nogle tanker om, at fragtudgifterne kan reduceres ved fælles transport til og fra Mandø.
Så det er måske en vej, som det i første omgang vil være en god idé at gå videre med, fordi der kan være noget potentiale for at reducere priserne helt uden et statstilskud.
Troels Ravn (S), 2017-02-22:
Så lad mig afslutte med at sige, at Mandø har ingen færge og blev derfor ikke en del af loven om tilskud til nedsættelse af godstransport, men Mandø er en småø uden fast forbindelse til fastlandet og med de samme udfordringer for erhvervslivet som resten af de øer, der er omfattet af ordningen.
Det må vi ikke glemme.
Lad os også afslutte med at sige, at Mandøs fortsatte overlevelse som helårsbeboet ø er afhængig af, at der kan skabes erhverv.
Det er positivt, at der er gang i en masse spændende aktiviteter på Mandø, men vi skal give gode rammevilkår for arbejdspladser, for bosætning og for erhvervslivet, og derfor må det være naturligt, at Mandø bliver en del af godstilskudsordningen.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-02-22:
Hvad vi kan gøre for at gøre blindes hverdag nemmere, synes jeg da vi skal hjælpe til med.
Jeg har meget stor tillid til, at Nationalbanken er meget opmærksom på det her, og det er klart, at i tilrettelæggelsen af den nye serie vil man selvfølgelig også tænke det her igennem, så det bliver nemmest muligt at genkende de nye sedler, for selvfølgelig skal vi hjælpe folk, som eksempelvis er blinde.
Det er Nationalbanken også opmærksom på, og det har jeg tillid til de nok også skal få løst med de nye sedler.
Henrik Brodersen (DF), 2017-02-22:
Det har jeg selvfølgelig også tillid til.
Det er også bare for at få dialogen om de her mange problemstillinger, som man ikke opdager i hverdagen, fordi man ikke selv er ramt af dem.
Vi står jo netop og har muligheden for at lave tingene om, hvis vi ser noget, som er uhensigtsmæssigt.
Helt tilbage i 1950'erne lavede man en 5-kroneseddel og en 10-kroneseddel i samme størrelse, det holdt kun 1 år, og 10-kronesedlen går stadig væk i samlerkredse som blindetieren, fordi det bare ikke gav nogen mening.
Derfor mener jeg, vi har alle muligheder for at have en dialog med dem, der nu er ramt af de her ting, så jeg er meget glad for, at man hele tiden har fokus på det her, for hvis de blinde kan få bare en lille smule nemmere hverdag, ved at de også kan skelne mellem vores pengesedler, vil det være et rigtig stort fremskridt.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-02-22:
Jeg deler fuldstændig respekten for blindes kæmpe indsats for at kunne følge med også i den nye teknologi osv.
Det er Nationalbanken også bevidste om med hensyn til pengesedlerne.
Der er også hele tiden cirkulation af pengesedlerne.
I dag er ca. 10 pct. af de cirkulerende sedler fra tidligere serier, men de bliver jo hele tiden udskiftet, fordi sedler fra tidligere serier sendes retur til Nationalbanken, hvis de benyttes i butikker eller indleveres til banker.
Og de sedler sendes så ikke i omløb igen.
Det betyder, at Nationalbanken hele tiden har mulighed for at lave en rullende udskiftning, og der har jeg tiltro til, at de er opmærksomme på de problemstillinger, som man selvfølgelig også skal tage hensyn til i forbindelse med blinde.
Jeg har meget tiltro til, at Nationalbanken følger udviklingen på området, men at man også hele tiden tilrettelægger processen, så der tages højde for alle relevante hensyn, også det, som spørgeren er inde på her.
Nationalbanken har igangsat en opgraduering af sedlerne i forbindelse med, at der bliver skiftet seddelleverandør, som spørgeren var inde på.
Af sikkerhedsmæssige årsager er det ikke hensigtsmæssigt for Nationalbanken på nuværende tidspunkt at give nærmere oplysninger om, hvornår de nye sedler vil være klar.
Jeg regner derfor også med, at Nationalbanken vil orientere Nationalbankens repræsentantskab, hvor Folketinget jo som bekendt også er repræsenteret, så snart det er hensigtsmæssigt.
Så man følger udviklingen, og jeg har meget tiltro til, at Nationalbanken selvfølgelig er opmærksom på de problemstillinger, der bliver henvist til her fra spørgerens side.
Annette Lind (S), 2017-02-22:
Tak for det.
Nu siger ministeren, at der skal være ro om folkeskolen, og det er jeg sådan set meget enig i.
Men hvordan hænger det sammen med, at man nu laver sådan et vidtgående forsøg på ret mange skoler med, at man tager noget af den varierede undervisning, som er kernesubstans i de nye rammer for folkeskolen?
Henrik Brodersen (DF), 2017-02-22:
Det svar er jeg meget glad for, i særdeleshed den sidste del af det, netop at man ser på det her, for jeg snakkede i en anden sammenhæng med Dansk Blindesamfund, og der så også blev talt om det her.
Det er jo ikke noget, som vi seende lægger mærke til, at de her små mærker, som er på hundredkronesedlerne og tohundredekronesedlerne, med tiden bliver umulige at læse.
Når der er forskellige størrelser på sedlerne, kan man jo altid sortere dem efter størrelse, hvis man har hele serien.
Det er ikke altid det, der er tilfældet, og derfor er det jo meget vigtigt, at det er muligt at skelne i den her serie.
Jeg tænker også, at når man nu står med et nyt udbud, når man nu ikke længere trykker sedlerne ovre hos naboen, så kan man sige, at så er man jo i den grad på forkant med tingene, hvis man tager dem op.
Og igen: Jeg så det jo heller ikke som værende et problem, før jeg blev gjort opmærksom på det, og derfor er jeg meget tilfreds med svaret.
Troels Ravn (S), 2017-02-22:
Hvordan forholder ministeren sig til en ansøgning fra lokaludvalget på Mandø omkring støtte til godstransport på 110.000 kr. årligt, da Mandø i lighed med andre danske øer bør få del i puljen til støtte til godstransport?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-02-22:
Jeg bliver nødt til, selv om det er den afsluttende kommentar, at anfægte, at Mandø er i samme situation, som der blev sagt.
Man er ikke i samme situation, for der er mulighed for at køre til og fra Mandø uden en færge.
Så man er i en anden situation.
Og så er det stadig væk positivt, at der er vækst, og at der er skabt nye arbejdspladser, og det skulle vi jo gerne glæde os over og se perspektivet i i stedet for altid at tænke nye støttekroner som det første.
Henrik Brodersen (DF), 2017-02-22:
Ja, for alle de tiltag, som der er lagt op til her, er jo absolut skridt i den rigtige retning, og vi kan vel ikke betvivle, at det har der også været behov for.
Vi ved jo, at der er nogle kommuner, som virkelig har været udfordret i forhold til økonomien, og så skærer man jo også ned de steder, hvor man overhovedet ikke har lyst til at skære ned.
Men det ændrer ikke på, at selv om det selvfølgelig skal løbes i gang, er der stadig nogle eksempler derude, hvor hverken dem, som skal udføre plejen, eller dem, som modtager den, har det indtryk.
Man kan sige, at der måske stadig væk er steder, hvor der er plads til forbedringer, og mit spinkle håb her er bare, at ministeren kan bekræfte, at der vil være en konstant opfølgning på det her fra ministerens side.
Thyra Frank (LA), 2017-02-22:
Vi har jo set nogle eksempler, som vi bestemt ikke synes om.
Og det er klart, at det også er noget af det, vi skal have øje på, og som vi fremover vil følge.
Men jeg er nu rigtig, rigtig glad for, at vi ved de sidste 2 års finanslovsforhandlinger sammen med Dansk Folkeparti har fået en række gode initiativer sat i gang, bl.a. med værdighedspolitikkerne, som jeg lige nævnte her, hvor der fulgte en værdighedsmilliard med, og nu med pengene til køkkenerne – den pulje, som Dansk Folkeparti også var med til at sørge for at vi fik på finansloven for 2017, så vi fik 450 mio. kr., som nu kan bruges.
Og vi håber, at der kommer mange ansøgere, så vi kan få maden tilbage til plejehjemmene.
Så har jeg også sammen med KL nedsat en arbejdsgruppe, som skal se på, om vi kan finde nogle dokumentationskrav og regler, som er unødige.
Henrik Brodersen (DF), 2017-02-22:
Mange tak.
Jeg er meget enig i svaret.
Det er også langt hen ad vejen sådan, jeg ser en værdig ældrepleje.
Det er meget, meget vigtigt, at vi hele tiden holder fokus på, at det ikke kun er et spørgsmål om, at de praktiske gøremål bliver gjort, men også at der bliver taget hånd om den ældre, som jo også typisk og tit kan have et svingende humør, alt efter hvordan dagen er.
Jeg vil bare høre, om ministeren har nogen plan for en opfølgning på, om det rent faktisk også finder sted.
Thyra Frank (LA), 2017-02-22:
Tak til hr. Henrik Brodersen for spørgsmålet.
Min definition på en værdig ældrepleje er, at hvert enkelt menneske får den pleje og omsorg, som man har behov for, tilrettelagt efter ens individuelle behov.
For mig handler det konkret om, at ældre borgere, der får hjælp, fortsat har indflydelse på eget liv, at vi har respekt for, at alle mennesker er forskellige, at medmenneskeligheden er i fokus i plejen, at de ældre har mulighed for at få gode oplevelser, og at vi sikrer alle en værdig afslutning på livet.
Det er værdier, som også Ældrekommissionen er kommet frem til, og som jeg er rigtig glad for at vi har fået skrevet ind i regeringsgrundlaget.
En anden ting, som jeg er godt tilfreds med, er, at de tre partier, der nu udgør regeringen, sammen med Dansk Folkeparti i finansloven for 2016 blev enige om en samlet model for, hvordan vi sikrer mere værdighed i ældreplejen.
Med indførelsen af værdighedspolitikkerne er det nu et krav, at den enkelte kommune beskriver sine overordnede værdier og prioriteringer på ældreområdet.
Det er et meget vigtigt skridt, for på den måde har vi nu sat værdighedsdiskussionen på dagsordenen i alle 98 kommuner.
Med værdighedspolitikkerne i hånden har borgere, pårørende og medarbejdere nu fået en rigtig god mulighed for at tage en dialog med lokalpolitikerne om, hvordan vi sikrer, at plejen og omsorgen i kommunerne udføres med værdighed.
Henrik Brodersen (DF), 2017-02-22:
Tak for det, formand.
Hvad er ministerens definition på en værdig ældrepleje?
Hvad er ministerens definition på en værdig ældrepleje?
Mette Bock (LA), 2017-02-22:
Jeg synes bare, vi skal sige, at vi fortsætter samtalen.
Jeg er altid lydhør over for gode forslag.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2017-02-22:
Det lyder godt, også det der med musik- og kulturskoler, for der er jo musikskoler i alle kommuner, og de er måske nogle af de mest oplagte kulturinstitutioner overhovedet til at skabe det her sammenspil mellem kulturliv og børn og få kulturen ind på skolerne.
De bliver jo også en lille smule ramt af det her omprioriteringsbidrag på 2 pct., og nogle steder står de måske ikke helt så stærkt, som de har gjort.
Så jeg er glad for det med musikskolerne og også for det med kulturskolerne, som der jo kun er i nogle kommuner og ikke i andre kommuner.
Der er måske også en ting i forhold til det med transport, og det er måske især i nogle af de kommuner, hvor der er langt til de stærke kulturinstitutioner med stærke skoletjenester.
Der kan transport simpelt hen også være en barriere.
Derfor vil jeg bare sige, at der jo også er nogle skruer, som staten kan have en lille smule indflydelse på.
Så det er sådan set bare en varm opfordring til også at kigge på dem og så i øvrigt fortsætte dialogen, som vi har nu, om, hvordan vi kan sikre, at det her kommer til at lykkes.
Så tak for det.
Hvilke muligheder og potentialer ser ministeren i et øget samspil mellem skole og kulturliv, og hvordan agter ministeren at følge op på efterårets høring i Kulturudvalget og Undervisningsudvalget om kultur i den åbne skole?
Tak for det.
Hvilke muligheder og potentialer ser ministeren i et øget samspil mellem skole og kulturliv, og hvordan agter ministeren at følge op på efterårets høring i Kulturudvalget og Undervisningsudvalget om kultur i den åbne skole?
Mette Bock (LA), 2017-02-22:
Tak for spørgsmålet.
Mødet med kunsten i skolen rummer jo rigtig mange potentialer, og jeg tror, at der er mange, både ude i kommunerne, blandt forældrene og også her på Christiansborg, som er optaget af, at det møde skal føre så meget godt som overhovedet muligt med sig.
Vi ved, at det allerede er i de unge år, at der sker en dannelse, her også en dannelse, som fører ind i vores kunst, vores kultur bredt, og det er faktisk en del af den demokratiske dannelse.
Så jeg tror, at vi har en fælles optagethed af, at det her er vigtigt.
Jeg synes, at det er vigtigt, at børnene igennem deres skolegang oplever så meget kunst og kultur som overhovedet muligt, og at den igennem skolen når til alle børn i landet.
Jeg ser gerne, at folkeskolerne indgår i et endnu tættere samarbejde med kulturlivet, uanset om det er uddannelsesinstitutioner, om det er museer, teatre, eller hvad det er, det, som ligger i nærområderne omkring de enkelte skoler.
Jeg tror, at meget af den her indsats i bund og grund også handler om vilje, og jeg kan se, at den vilje faktisk er til stede mange steder.
Der er rigtig gode eksempler på, at det virkelig lykkes.
Det er mennesker, som viser en interesse for det, som finder ud af, hvordan vi kan samarbejde, hvordan vi kan få det her til at lykkes.
Så jeg vil i samarbejde med undervisningsministeren arbejde for et vedvarende fokus på det, og der vil jeg så blot sige, at der jo allerede er flere initiativer i gang fra statens side, som jeg vil følge op på: Der er 31 kommunale samarbejdsprojekter, som allerede nu har fået støtte; der kommer den åbne skole-seminarer, og der kommer videns- og erfaringsopsamling.
Fra Kulturministeriets side prøver vi at skubbe på, herunder med at skoletjenesterne udfører en stor opgave i forhold til museerne; vi har støttet med en række kulturtjenester, som netop skal bygge bro mellem skole og det brede kulturliv; og endelig kommer tænketanken for musikskolerne med en række anbefalinger her kort før sommer, og det vil selvfølgelig også være afsæt for en overvejelse om, om der er yderligere, som vi kan gøre.
Endelig ved jeg, at der sker rigtig meget, som jeg indledte med at sige, rundtomkring lokalt.
Det sammenspil er under udvikling.
Jeg synes, at det en god gænge, men det er selvfølgelig noget, vi skal holde øje med.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2017-02-22:
Tak for svaret.
Jeg kan høre, at vi sådan set er meget enige i forhold til det potentiale, der ligger i et øget samspil mellem skole og kulturliv.
Når jeg har stillet spørgsmålet, er det, fordi jeg er oprigtigt interesseret i at høre, hvad den stadig væk relativt nye kulturminister tænker om det.
For jeg synes, at det her med at få kultur ud til alle børn er vigtigt.
Jeg tror virkelig, at kulturen og kulturlivet har noget at bidrage med i forhold til børns læring og deres trivsel og deres dannelse i det hele taget, som ministeren også var inde på, men også simpelt hen bare i forhold til en fornemmelse af at høre til, en fornemmelse af at være en del af en større sammenhæng.
Jeg tror, at hvis man allerede som barn får en god, solid kulturel rygsæk med sig ud i livet, vil det for manges vedkommende give en god ballast langt ind i voksenlivet, en fornemmelse af at være inkluderet.
Derfor synes jeg, at det her med børnekultur er vigtigt, og derfor synes jeg, at hele ideen med den åbne skole indeholder et rigtig stort potentiale.
Det kan jeg høre at ministeren er enig i, og det er jeg glad for.
Jeg er også glad for, at potentialet mange steder begynder at blive forløst, at der er gode projekter og initiativer rundtomkring.
I forbindelse med den høring, som vi havde sidste efterår i september, så vidt jeg husker, kom det jo frem, at i omkring halvdelen af landets kommuner havde man en oplevelse af, at det gik rigtig, rigtig godt med at få taget hul på det her med den åbne skole, mens man i den anden halvdel af landets kommuner ikke rigtig var kommet i gang endnu.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens holdning til det her med, at det går godt i halvdelen af kommunerne, men at man måske ikke er kommet så godt i gang i den anden halvdel.
Mette Bock (LA), 2017-02-22:
Tak for det.
Først og fremmest er det jo et kommunalt anliggende at få det til at virke helt konkret ude i lokalområderne.
Det, jeg tror jeg kan gøre fra min side, er at holde øje med det og finde ud af, hvor det lykkes; hvad der er grunden til, at det lykkes rigtig godt nogle steder; hvad det er, man de steder, hvor tingene lykkes, kan fortælle der kommer ud af det; og hvordan man dermed kan være med til at inspirere andre.
Der er fokus på det, og jeg tror som sagt, at meget af det handler om god vilje, men det handler også om at få viden overført, altså at få en inspiration fra de steder, hvor det virkelig lykkes.
Så vil jeg godt holde fast i, at der jo også er et tredje ben i det her med mødet mellem børn og kultur, og det er hele forældreengagementet.
Skoler og institutioner kan gøre meget, og vi kan skabe nogle rammer for det, men i sidste ende er der altså også et forældreansvar, der handler om at tage børnene i hånden og introducere dem til det her.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2017-02-22:
Så der er også nogle ting, staten kan gøre, og kulturministeren har også allerede været inde på, at der er nogle initiativer i gang.
Jeg er glad for, at ministeren holder øje med det.
Jeg vil også opfordre ministeren til at holde øje med, om det er i nogle bestemte typer af kommuner, at det måske er sværere at komme i gang, end i andre typer af kommuner.
Jeg kunne have en idé om, uden at jeg lige har dokumentation for det, at i de kommuner, hvor der er stærke kulturinstitutioner, måske med stærke skoletjenester osv., er det nemmere at få det her til at spille end i de kommuner, hvor kulturlivet måske står lidt mere svagt.
Der synes jeg også at det ville være interessant, hvis ministeren kunne have blik for det, fordi der måske kan være brug for nogle særlige initiativer i nogle af de kommuner, hvor der ikke lige er så stærke kulturinstitutioner.
Mette Bock (LA), 2017-02-22:
Det vil jeg gerne give tilsagn om at holde øje med, men samtidig vil jeg også holde fast i, at det her er et kommunalt anliggende.
Det vil jeg gerne give tilsagn om at vi nok skal holde øje med.
Men jeg vil gerne give et tilsagn om at holde øje med det, som ordføreren nævner.
Astrid Krag (S), 2017-02-22:
Men hør nu her, minister.
Jo, selvfølgelig skal det være i orden med det sundhedsfaglige, siger ministeren.
Men hvorfor rettede ministeren så ikke op på de kritikpunkter, som embedslægens tilsyn kom med, på de kritikpunkter, der kom i forlængelse af det kommunale tilsyn?
Det endte jo med, at plejehjemmet Lotte var ude i ikke bare én, men hele tre runder med uanmeldte, skærpede tilsyn.
Det kommer ikke ud af det blå.
Det kommer jo på baggrund af en årrække med kritikpunkter, fordi man ikke har gjort tingene, som ministeren nu står i dag og siger at man selvfølgelig skal gøre.
Der er vel ikke noget selvfølgeligt over det.
Altså, hvorfor rettede ministeren ikke op, før det kom så vidt, som det gjorde på plejehjemmet Lotte, i forhold til medicinhåndtering?
Thyra Frank (LA), 2017-02-22:
Jeg mener, at det sundhedsfaglige selvfølgelig skal være i orden på et plejehjem.
Det betyder også, at medicinen skal gives efter den foreskrevne ordination.
Jeg brugte en del tid på at have fokus på beboernes livskvalitet og skabe gode rammer for dem, men det betyder selvfølgelig ikke, at der ikke også skal være fokus på bl.a. en rigtig medicinering.
Erik Christensen (S), 2017-02-22:
Så det, ministeren siger, er, at hun som minister vil forlange, at der bliver levet op til de krav, der er i lovgivningen.
Kan ministeren så i dag røbe lidt om, hvorfor ministeren ikke syntes, at det var nødvendigt at gøre som plejehjemsleder?
Thyra Frank (LA), 2017-02-22:
Jeg står jo så her i dag som ældreminister, og som minister forventer jeg, at de enkelte plejehjem lever op til de eksisterende regler og vejledninger, når der lokalt skal tilrettelægges en patientsikker medicinhåndtering.
Erik Christensen (S), 2017-02-22:
Tak for svaret.
Jeg vil jo sige, at det selvfølgelig er positivt, at der nu tages initiativer og er blevet taget initiativ til at stramme op på området her.
Men jeg vil gerne vende tilbage til det, som vi drøftede under de sidste to spørgsmål, nemlig det, at ministeren jo som plejehjemsleder fra embedslægen fik kritik på 17 punkter, hvoraf en del var om medicin.
Inden jeg kom herind i Folketinget, har jeg siddet som borgmester i 13 år, og jeg vil sige, at hvis vi så sådan en sag her – hvis vi så 17 kritikpunkter, hvor en del af dem var, skal vi sige ret alvorlige i forhold til medicinhåndteringen – så ville vi i hvert fald kalde den leder til samtale og forsøge at få strammet op på det her, for det er jo helt uacceptabelt.
Derfor vil jeg spørge ministeren igen: Hvis der nu kommer en ny Thyra Frank, som har samme holdning som den nuværende minister og bliver leder på et plejehjem, hvad vil ministeren så sige til en sådan plejehjemsleder, hvis hun fastholder, at hun har fokus på livskvalitet og ikke er så opmærksom på det omkring medicinhåndteringen?
Hvordan ville ministeren reagere på en sådan plejehjemsleders udsagn?