runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-10-07:
Hr. Torsten Schack Pedersen vil vide, at De Radikale i den grad medvirkede til at nedsætte denne granskningskommission, for det skal undersøges til bunds, hvem der vidste hvad, og hvordan tingene foregik.
Det synes jeg skal ske i respekt for kommissionens arbejde – fuldstændig som det var, da vi endelig fik nedsat en kommission om lovbruddet.
Men jeg er da enig med hr. Torsten Schack Pedersen i, at det selvfølgelig skal undersøges til bunds.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-10-07:
En af mine kollegaer stillede tidligere et fremragende spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører.
Det var så godt, at jeg tænkte, at jeg ville lade det gå videre til den radikale ordfører.
Spørgsmålet lød ikke ordret, men noget i retning af, at rigsretssagen drejer sig om, hvorvidt der er givet en ulovlig instruks eller ej.
Den drejer sig ikke om barnebrude.
Hvad mener De Radikale så, at granskningskommissionen handler om?
Handler den ikke om, hvorvidt statsministeren og regeringen var bekendt med den manglende lovhjemmel, da ordren om at lukke hele minkerhvervet blev udstukket, og om, hvordan regeringen agerede efterfølgende, og ikke om corona eller sundhed?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-10-07:
Det handlede jo om, hvordan vi fik en bedre fordeling, også på stx-området.
Jeg er meget åben for at tale langt mere om erhvervsuddannelser, og det er et loft på de private gymnasier, der er at finde.
Det er også et kompromis, der skal findes.
Når andre forlader forhandlingsbordet, bliver vi der og forsøger at finde den bedste løsning overhovedet.
Men det var ikke for os en mulighed fortsat at svigte alle de unge, som vi har ladt i stikken, og som aldrig fik det frie valg før det her.
Mai Villadsen (EL), 2021-10-07:
Det er en glædelig dag: 14 danske børn og deres mødre er kommet hjem fra de forfærdelige fangelejre i Syrien.
Det var en hård og opslidende kamp at komme hertil, men endelig er de i tryghed og sikkerhed.
Nu mangler vi bare resten.
Samtidig med at jeg blev folketingsmedlem, blev jeg også klima- og miljøordfører, og jeg var faktisk lidt nervøs, for hvad vidste jeg egentlig om de kæmpestore og komplekse områder?
Jeg havde ikke ligefrem været naturvidenskabsnørd, så det var noget spændende.
Men jeg kastede mig selvfølgelig over områderne med alt, hvad jeg havde, og det blev faktisk rigtig interessant, medrivende og, ja, nærmest det vigtigste i hele min verden.
Og pludselig stod jeg der og slyngede om mig med ord som carbon capture, pyrolyse, aerosoler og biomasse, fortrængningskrav og geotermi.
Det er jo egentlig ikke så godt.
Og jeg tror efterhånden lidt, jeg er kommet til en konklusion: Klimadebatten trænger altså lidt til førstehjælp.
Måske har det faktisk hele tiden været på den måde.
Vi kaster jo om os med måltal, procentsatser og svære ord, og det er jeg virkelig også selv skyldig i.
Det gør debatten til en ekspertsamtale, til en meget, meget teknisk samtale, som ofte er rigtig langt væk fra almindelige menneskers liv og hverdag, og som fremmedgør i stedet for at engagere.
Og debatten er polariseret: På den ene side står der en stor gruppe mennesker, som er bange for at miste deres arbejde, bange for at miste muligheder, når omstillingen kommer.
Og i den anden lejr er der en helt ung generation, som frygter helt ind i hjertet, at de bliver berøvet en tryg og sikker fremtid.
Alle gruer for konsekvenserne, og det er helt forståeligt.
Meget få taler til gengæld om de muligheder, det kunne skabe, hvis vi faktisk gennemfører en gennemgribende grøn omstilling af vores land og af vores verden.
Kort sagt synes jeg, at den grønne fantasi og de store klimavisioner for vores samfund har fået alt for trange kår.
Jeg tror, vi mangler evnen til at kunne forestille os et bedre og helt igennem bæredygtigt samfund.
Jeg tror, det er tid til, at vi gør klimapolitiken lidt mere konkret og nærværende.
Og mange bruger jo også rigtig lang tid på at tale om de frygtelige konsekvenser, vi vil opleve, hvis ikke der bliver handlet på klimaforandringerne – også jeg.
Men jeg tror, vi skal huske en ting: Vi kan ikke alene motivere folk til klimahandling ved at trække grufulde scenarier op for, hvad der sker, hvis vi sidder på hænderne.
Og som jeg har sagt før og er blevet citeret for: Klimapolitik må ikke kun blive frygtens politik.
Jeg tror, det er tid til at skabe lidt håb midt i håbløsheden.
Dengang tror jeg ikke, der var mange, der turde tro på, at man kunne få et samfund med lige adgang til sundhed, uddannelse og børnepasning.
Men nogle modige folk, tillidsmænd og -kvinder, stod sammen og sloges for ret til ordentlig løn, weekend, ferie, kortere arbejdstid og pension.
Det var en kamp op ad bakke.
De kæmpede for en velfærd med lige adgang til skoler og sygehuse og plejehjem, ligegyldigt hvilken pengepung og baggrund man har.
Det gjorde de, fordi de troede så meget på fremtiden, og de troede på deres idéer.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-10-07:
Men det er jo interessant, når man hører om profit på velfærd, eller også kunne der være nogle offentlige tilbud, der bare er rigtig dårligt drevne.
Hvis man er i stand til at trække et overskud ud af en privat institution, kan det også være, fordi den er veldrevet.
Eller mener fru Mai Villadsen, at samtlige offentlige, kommunale institutioner simpelt hen er drevet til perfektion, at det er lean, at der ikke bliver brugt én krone i spild?
For så ville man jo i bund og grund gøre det samme der.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Tak for det.
Jeg vil tage fat i noget af det, som fru Sofie Carsten Nielsen var inde på i starten, om mangel på ligestilling i Danmark.
Der er jo noget, som kønsforskere kalder ligestillingsparadokset.
Ligestillingsparadokset er, at i de lande, hvor mænd og kvinder er mest ligestillede og mest frie og fritstillede, er forskellene faktisk størst.
Det betyder, at de ikke er ens, gennemsnitligt set er mænd og kvinder forskellige – nu kigger du underligt på mig.
Mænd er i gennemsnit højere end kvinder – det er en ukontroversiel betragtning – og vi er også forskellige på andre områder, og det gør, at der i gennemsnit er færre kvinder end mænd, der ønsker at være lastbilchauffør, og at der i gennemsnit er færre kvinder end mænd, der ønsker at give afkald på familieliv og lignende for at fremme en karriere.
Hvis den mangel på resultatlighed udspringer af et frit valg i forhold til det, man mener giver mening i ens tilværelse, er det så egentlig et problem?
Mai Villadsen (EL), 2021-10-07:
Først tak for rosen.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi som partier viser, hvad vi mener og vil, og at vi tør vise visioner.
Og tak for at sige, at vi som parti har indflydelse.
Det er jeg da glad for at høre at der også er andre der bemærker og kan se.
I forhold til velfærden og friplejehjemmene er det jo ikke nogen hemmelighed, at vi i Enhedslisten synes, det er forkert, at man skal kunne trække profit ud af velfærden, at man på den måde skal kunne drive rovdrift, mener jeg faktisk, på vores fælles penge og kunne lave store millionoverskud til aktionærer gennem sådan nogle store velfærdsselskaber.
Betyder det så, at jeg ikke synes, der er problemer i velfærden?
Nej, det er der ved gud, og der er åbenlyst også rigtig mange på friplejehjemmene, som er enormt dygtige til at lave et fantastisk arbejde, og derfor mener jeg også, at vi bør sætte det offentlige langt mere fri.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-10-07:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg tror aldrig nogen sinde, Enhedslisten har haft så meget indflydelse på dansk politik, som man har lige i øjeblikket; I trækker virkelig regeringen og den fløj i jeres retning, og ros for det.
Jeg er jo ikke begejstret, men ros for det.
Så vil jeg gerne spørge: Mener fru Mai Villadsen, at det skal være muligt i Danmark, at ældre mennesker f.eks. kan bo på et friplejehjem, et privat plejehjem, kan få en privat leverandør af hjemmehjælp, eller skal det ikke være muligt i Danmark?
Mai Villadsen (EL), 2021-10-07:
Og jeg må sige, at jeg tillige undrer mig enormt meget over, at SF er med i den ghettolov, som ikke bare stigmatiserer nogle områder, men også smider folk ud, sender dem fra hus og hjem.
De ved ikke nødvendigvis, hvor de ender med at skulle bo, eller om de har råd til det.
Jeg tror i høj grad, at det vil få meget store, dårlige sociale konsekvenser, også for nogle af de kvinder, der lever i negativ social kontrol, så jeg begriber faktisk ikke, hvad SF laver i den aftale.
Halime Oguz (SF), 2021-10-07:
Men det er jo bare et af problemerne med de her lukkede miljøer.
Derfor undrer det mig lidt, at Enhedslisten, som er et parti, der går meget op i frihed, ligestilling og retsstatssamfund, modsætter sig parallelsamfundspakken, som efter min mening er den mest ambitiøse socialpolitiske indsats, der er blevet begået indtil nu.
Tak for det.
Her på det seneste har flere medier beskrevet, hvordan en del muslimske kvinder bliver holdt fast i uønskede religiøse ægteskaber.
Jeg vil derfor høre, om Enhedslisten er enig i, at en af de helt store udfordringer for integrationen er den paralleljura, der holder kvinder fast i ægteskabet, selv om de er skilt efter dansk jura.
Mai Villadsen (EL), 2021-10-07:
Jamen ordføreren ved jo udmærket godt, at vi synes, at børnene og deres mødre skal til Danmark, men noget, jeg ikke forstår, og som jeg faktisk synes er lidt – ja, for at være helt ærlig – hyklerisk, er, at man har en højrefløj, som i lang tid har sagt, at kriminelle udlændinge skal sendes ud af Danmark.
Når man regner med, at andre lande tager sådan et ansvar, og når der så er kriminelle danskere i udlandet, hvorfor tager man så ikke også et ansvar for måske kriminelle udlændinge?
Hvorfor tager man dem så ikke hjem?
Det synes jeg simpelt hen er så dobbeltmoralsk.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-07:
Det er jo interessant.
Kan vi så sige, at det er de fem børn, det drejer sig om, og så er det det?
For jeg har bare tidligere haft den tro, at Enhedslisten ville have, at de mennesker, altså de voksne, de fremmedkrigere, som har fået frataget deres danske statsborgerskab og derfor ikke har mulighed for at komme til Danmark, også skulle til Danmark, fordi de skulle have deres sag prøvet i Danmark.
Men kan jeg forstå det sådan, at det er Enhedslisten gået væk fra, så det nu – og det synes jeg er galt nok, men vi er jo politisk set forskellige i forhold til det her område – alene handler om de fem børn, og så er det slut, eller hvordan skal det forstås?
Mai Villadsen (EL), 2021-10-07:
Jamen resten er for os i Enhedslisten at se de resterende børn, som jo stadig sidder tilbage i forfærdelige syriske lejre, hvor man er i decideret livsfare.
Det er fem børn, der er danske.
Og jeg begriber simpelt hen ikke, at et parti som Dansk Folkeparti ikke også synes, at de børn selvfølgelig kræver beskyttelse, i og med de er danske statsborgere.
Men ja, dem arbejder vi bestemt for skal hjem.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-07:
Tak for ordførertalen.
Det er altid dejligt, når man sådan hører visioner og tanker om, hvordan man gerne ser samfundet.
Det synes jeg virkelig er en god måde at bygge det op på.
Altså, jeg har egentlig bedt om ordet for at komplimentere Enhedslisten, altså for at sige, at jeg egentlig synes, at man også bliver nødt til at komplimentere andre for dygtigt håndværk.
Jeg er blevet spurgt af journalister, hvorfor i alverden vi havde rejst en forespørgselsdebat om fremmedkrigerne i Syrien, når nu det var så åbenbart, at jeg og mit parti var enige med landets statsminister.
For statsministeren sagde, da jeg stod her i salen den 3. marts i år , og nu citerer jeg igen – der er jo mange citater: » ... men de har ikke et hjem i Danmark længere.
Fremmedkrigere kan ikke komme hjem til Danmark.
Danmark er ikke deres hjem.
De har vendt os ryggen; de har forladt Danmark; de har tilsluttet sig Islamisk Stat; de har vedkendt sig terrorens ansigt ...
Det var fuldstændig krystalklart.
De mennesker landede i nat, og Enhedslisten har jo krævet, at Socialdemokratiet, regeringspartiet, giver sig og tager de her mennesker hjem.
Nu siger fru Mai Villadsen jo så, at nu mangler vi bare resten.
Derfor spørgsmålet: I Enhedslistens optik – for vi må jo regne med, at det er det, der kommer til at ske –
hvem er så resten?
Mai Villadsen (EL), 2021-10-07:
Først og fremmest vil jeg bare gerne sige tusind tak til ordføreren, til fru Halime Oguz, for hendes arbejde imod negativ social kontrol.
Det er så uendelig vigtigt, fordi der er rigtig, rigtig mange kvinder i det her land, som har rigtig store problemer.
Jeg har også læst de samme artikler og græmmedes over, at der er nogle, som ikke følger dansk lov, og til trods for at ægteskabet er opløst ved dansk lov, er det det ikke alligevel.
Jeg kunne også læse mig til, at der er problemer med lovgivningen i forhold til psykisk vold, og måske kan man stramme op på det.
Det håber jeg at SF vil være med til, så vi måske kan, ja, i virkeligheden retsforfølge nogle af de imamer, som holder kvinder i et greb, som vi ikke kan være tjent med.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-10-07:
Netop: »løser et ligelønsproblem reelt«.
Det kan man ikke ved et enkelt slag i luften i den overenskomstforhandling, der ikke kunne lykkes dér.
Derfor: Skal det her – mener vi – løses ordentligt, er man nødt til at forhandle i en trepart, hvor alle bidrager.
Og jeg er enig med ordføreren i, at skal det holde, er det også nødvendigt, at der lægges midler bag, og så er alle parter – alle parter i det – nødt til at bidrage.
Det er korrekt, at der ikke er tilstrækkeligt konkretiserede CO 2 -reduktioner efter Radikale Venstres opfattelse, hverken i den aftale eller i en række andre aftaler, vi har lavet.
Jeg synes også, at min tale bar præg af, at jeg mener, at vi ikke på den måde, vi arbejder, er i stand til at træffe tilstrækkelig mange beslutninger hurtigt nok på det her område.
Det er et problem, for det haster på det her område.
Jeg er stadig væk meget glad for den, synes jeg, ambitiøse landbrugsaftale, der blev vedtaget, fordi den binder.
Den er bindende i forhold til reduktionsmålene, helt ligesom 2025-målet er, og så er der kommet en række initiativer ind, faktisk med god hjælp fra de borgerlige partier.
Der er sat 2 mia. kr. af til udtagning af landbrugsjord.
Det kan man ikke i de systemer, der findes her, omsætte i et tal for konkrete reduktioner, men der må jo komme det ud af det i den sidste ende.
Ja, det håber jeg også.
Og det vil vi i al fald ikke bakke op om i Radikale Venstre, såfremt situationen er, som den jo fortsat er i Afghanistan og mange andre steder, herunder Syrien.
Jens Rohde (KD), 2021-10-07:
Men der var ingen, der ville støtte Kristendemokraterne i synspunktet om, at vi burde have lært af historien – særlig i forhold til de afghanske tolke.
For vi ved jo, at myndighederne tager ud og sidder i lufthavnen, og så siger de: Her er fred og ro.
Det gjorde de i Mogadishu.
Og de er ligeglade med, at Assad stadig er ved magten i Syrien.
Der er fred og ro!
Og hvordan bliver det så om 2 år?
Jeg håber virkelig – virkelig – at jeg tager fejl, når jeg frygter, at vi får nogle hjemsendelser, som vi ikke vil kunne være bekendt.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-10-07:
Jeg har svært ved at forestille mig, at der er en situation i Afghanistan om 2 år, hvor vi skal sende mennesker, der har været truet og på flugt, tilbage dertil.
Og jeg synes, det er utilstedeligt, at det ikke også er sat i bero at sende mennesker tilbage til Syrien eksempelvis.
Så der er jeg enig med spørgeren.
Det handler jo om, hvad for nogle aftaler man kan skabe et flertal for og komme i mål med.
Jens Rohde (KD), 2021-10-07:
Jeg er glad for, at Radikale Venstre er en del af den aftale, og at partiet trods alt ikke abonnerer på den der vandgrøds- og sivskosamfundsmodel, som Alternativet gør, selv om partiet vedkender sig store ambitioner på klimaområdet.
Det er godt nyt.
Vi var naive, er fru Sofie Carsten Nielsen citeret for at have sagt i forbindelse med den lov, der gav midlertidigt ophold.
Når nu fru Sofie Carsten Nielsen i foråret nåede til den erkendelse, at man var naiv i forhold til det her, hvorfor ville man så ikke støtte KD's forslag under forhandlingerne om de afghanske tolke om, at de skulle have permanent ophold?
I stedet endte vi med en aftale, som sagde, at de har 2 års midlertidigt ophold uden mulighed for forlængelse.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-10-07:
Det er jeg en til en enig med Novo Nordisk og sikkert også ordføreren i, og det er derfor, jeg er med i aftalen – altså for at sikre, at der bliver truffet flere og flere beslutninger.
Vi skal vende tilbage til den aftale for at sikre de konkrete reduktioner, og det kan man jo kun, hvis man har bindende reduktionsmål.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-07:
Jamen en aftale kan jo ikke være bindende, hvis den er lagt an på teknologi, der knap nok er opfundet endnu.
Det, jeg undrer mig over, er: Hvis ordføreren har den bekymring, hvordan kan Radikale så være med i en aftale, hvor man udskyder to tredjedele af CO 2 -reduktionen, til at der er teknologiske løsninger, som vi faktisk ikke har endnu?
Tak for talen.
Altinget skrev som reaktion på landbrugsaftalen: »Landbrugsaftalen: Hockeystaven er tapet sammen, og alle holder om den.«
Det er naturligvis undtagen Alternativet, som ikke er med i den aftale.
Vil fru Sofie Carsten Nielsen modsat SF's leder, fru Pia Olsen Dyhr, indrømme, at vi stadig væk har en del hockeystavsmekanisme i dansk politik, idet meget af den CO 2 -reduktion, som vi har forpligtet os til, skal ske sidst i perioden før 2030 ved hjælp af teknologi, som knap er opfundet endnu?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-10-07:
Jeg tilskriver ikke noget en falsk bevidsthed – jeg er for liberal til på nogen måde at have sådan en tilgang til det.
Men det der med ligestillingsparadokset handler jo også om, at der er rigtig mange på arbejdsmarkedet – vi taler om det paradoks, der findes på arbejdsmarkedet, og de valg, man træffer der – hvor der på andre landes arbejdsmarkeder bare simpelt hen ikke er særlig mange kvinder, og så er det også noget nemmere ikke at se et ligestillingsparadoks, fordi uligestillingen der finder sted uden for arbejdsmarkedet.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Så kan jeg ikke lade være med at vende tilbage til det her ligestillingsparadoks.
Hvordan kan fru Sofie Carsten Nielsen vide, hvornår en mand eller kvinde træffer et valg ud fra en falsk bevidsthed, og hvornår kan fru Sofie Carsten Nielsen vide, at det faktisk bare er et reelt frit valg, også selv om det ikke lige er noget, der indebærer, at man vil have en stor karriere eller lignende?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-10-07:
Uha, det bliver svært at svare på det på 2 minutter.
Det er helt grundlæggende et spørgsmål om, om individet i udgangspunktet har et fuldstændig frit valg i det samfund, man fødes ind i, eller om der findes strukturer i det samfund, som også forhindrer en i at kunne træffe nogle beslutninger.
Vi er frie i vores hoveder og personer i egen ret – det er jeg enig med ordføreren i – men vi har et kønsopdelt arbejdsmarked og et kønsopdelt uddannelsesvalg, og er der i det nogle forventninger, nogle stereotyper, noget socialisering?
Ja, det tror jeg der er, og jeg tror, det betyder rigtig meget.
Marie Bjerre (V), 2021-10-07:
Jeg vil sådan set prøve noget nyt.
Jeg vil ikke stille et spørgsmål, men jeg vil bare sige tak til fru Sofie Carsten Nielsen for kommentaren omkring ligestillingsdebatten.
Jeg synes, det er dejligt, at vi kan anerkende hinanden.
Selv om Radikale Venstre og Venstre langtfra er enige om mange politiske emner, synes jeg, det er meget positivt, at vi kan anerkende hinanden, når der nu er nogle vigtige sager, lige såvel som Radikale Venstre og Venstre heller ikke er enige i fru Pernille Skippers politik i Enhedslisten.
Men jeg synes, det er rart, at vi her i Folketingssalen kan anerkende hinanden, når der er nogle vigtige dagsordener som netop ligestillingsdagsorden.
Så jeg vil sådan set bare sige tak.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-10-07:
Tak for det.
Jeg vil gerne sige tak for talen og ikke mindst for den del, der handlede om ligestilling, for der er mange spørgsmål at tage fat på der.
Efter sommerferien havde vi jo som bekendt en behandling af det her lovindgreb i sygeplejerskernes konflikt, som de havde været i gang med i hele 10 uger, hvor de havde strejket for ligeløn.
Sygeplejerskerne siger selv, at det er et politisk skabt problem med tjenestemandsindplaceringen i 1969, og det skal derfor også løses politisk.
Derfor stillede vi også et forslag om, at man skulle sige til sygeplejerskerne: Vi forstår, hvad I siger, vi er enige i, at der er et problem, og der skal penge i en lønkomité, hvis det er sådan, at vi nogen sinde skal løse det her.
Men De Radikale stemte nej til det forslag.
Sundhedsvæsenet er ved at bryde sammen, sygeplejerskerne er rasende, så jeg bliver nødt til at spørge De Radikale: Var det en fejl at stemme nej?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-10-07:
Selv tak, og tak fordi I også i Venstre stod sammen og stillede jer frem.
Der er en række kvinder i Venstre, der er stået frem og har sat på dagsordenen, hvad det er for nogle udfordringer – i forhold til stereotyper og chikane – som man indimellem udsættes for, alene fordi man er kvinde, ligesom andre udsættes for det, alene fordi de har en anden baggrund, er mænd eller andet.
Så tusind tak for det mod, for jeg ved helt personligt, hvad det koster af yderligere kommentarer at stille sig frem.
Karina Adsbøl (DF), 2021-10-07:
Jamen faktuelt er det sådan, at Radikale Venstre jo har svigtet; de har svigtet hele det her område, og de har svigtet Danmark i forhold til at sikre Danmark imod en indvandring af mange uintegrerbare mennesker.
Og faktuelt er det også sådan, at når vi snakker om ligestilling, bakker Radikale Venstre jo op om, at man skal tildækkes, og Radikale Venstre bakker også op om, at man ikke skal lave et forbud mod, at man skal have kønsopdelt svømning, fordi Radikale Venstre mener, at man simpelt hen skal tage særlige hensyn til minoriteter.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-10-07:
Det er helt rigtigt, at det her ikke ser ud til at kunne løses ved det offentliges overenskomstbord alene.
Vi har en ligelønsudfordring i Danmark.
Den mener vi bør løses af parterne i en trepartsaftale eksempelvis, og vi vil meget gerne i Radikale Venstre bakke op om, at der også tilføres midler i en sådan trepartsaftale, men i en trepartsaftale er alle nødt til at bidrage til løsningen.
Vi kunne ikke tage det ud, for så ville modellen jo falde fra hinanden – den hæderkronede danske model – hvis man alene tilgodeså én gruppe efter en konflikt.
Ligeløn er jo et problem i adskillige faggrupper.
Karina Adsbøl (DF), 2021-10-07:
Jeg vil ikke sige tak, men jeg vil derimod stille et spørgsmål.
Jeg forstår godt, at fru Rosa Lund stiller det spørgsmål om grænsehegn, for faktum er jo, at Europa ikke har været gode nok til at sikre de ydre grænser.
For hr. Andreas Steenberg har jo været ude, som jeg har forstået det, at bakke op om, at man ligesom laver grænsehegn om de ydre grænser, men så siger fru Sofie Carsten Nielsen noget andet i forhold til det.
Så det er jo lidt svært at vide, hvor De Radikale står, og om man som land må sikre sin egen grænse.
Så vil jeg bare lige i forhold til ligestilling sige, at der har Radikale Venstre svigtet markant.
Det handler jo ikke om ligestilling, når det handler om mænd, for der har vi set Radikale Venstre gang på gang stemme imod de forslag, som også Dansk Folkeparti har fremsat for at sikre, at mænd kunne få psykologhjælp, og at mænd blev indskrevet i servicelovens § 109.