runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-03:
Mange tak.
Jeg tror rigtig meget på diplomati, jeg tror også, det er vigtigt at holde fast i det som et lavspændingsområde.
Hvis vi står med en helt ny virkelighed, er vi også nødt til at agere derudfra.
Så vi er sådan set ret pragmatiske omkring det her, men vil virkelig gøre alt, hvad vi kan, for at holde fast i det som et lavspændingsområde.
Jeg tror på, at diplomatiet, også når vi snakker Arktisk Råd, bliver enormt vigtigt.
De otte arktiske stater, som jo sådan set ikke drøfter sikkerhedspolitik i Arktisk Råd, er på sigt nødt til at have et forum
, tror jeg, til at kunne drøfte nogle af de her ting i, og hvordan vi får nedskaleret hele situationen – f.eks. ved at det politiske system i virkeligheden også taler sammen, fremfor at der opstår mytedannelser omkring hinanden.
Christian Juhl (EL), 2019-10-03:
Jeg har lige læst en artikel i RÆSON af Peter Viggo Jakobsen, som jeg tror de fleste kender, og som netop advarer imod den kæmpe risiko, der er i øjeblikket, ved at mere militær tilstedeværelse kan betyde, at spiralen vokser i Arktis, og det har i hvert fald ikke været det, som fru Aaja Chemnitz Larsen har talt for.
Når vi skal tale Arktis, har det jo været et lavspændingsområde, og det har de fleste partier herinde jo også snakket om vi skal holde fast i.
Men hvordan vil den grønlandske regering reagere, når nu amerikanerne sandsynligvis kommer og stiller krav om, at de vil ind i lufthavnene – de vil have adgang for deres militær både i lufthavnene, men også nordpå, med våben?
Det tror jeg de gør, og det kan ikke undgås, men hvordan skal vi agere på det, og hvordan vil fru Aaja Chemnitz Larsen anbefale den danske regering at reagere på det?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-03:
Tak for spørgsmålet, og tak for kommentarerne også.
Det er sådan, at jeg sådan set har oplevet, i de 4 år, jeg har siddet i Folketinget, at retorikken har ændret sig.
Hvor vi før snakkede rigtig meget om selvstændighed, som om det var noget, der skulle ske i morgen, så er der kommet en anden form for realisme i grønlandsk politik, hvilket jeg også synes klæder den grønlandske politik.
Det er sådan, at 70 pct. gerne vil være selvstændige, men på sigt og i forskellig grad.
Og jeg tænker, at der også er femten forskellige definitioner på, hvad selvstændighed egentlig betyder.
Altså, hvis vi f.eks. skal opkøbes af Trump, tror jeg ikke nødvendigvis, at det giver en selvstændighed, så det er jeg ret klar på.
Men noget, jeg synes faktisk er endnu vigtigere end selvstændighed, er velfærd.
Jeg synes, det er enormt vigtigt, at man sikrer den helt grundlæggende velfærd.
Og det er nu engang sådan, netop når man kigger på det historiske, at vi har et nordisk velfærdssystem i Grønland, som er stærkt inspireret af det danske, og som jo også ligger rigtig højt, hvis man kigger på det globalt set.
Så behovet for at styrke den velfærd, så borgernes hverdag bliver bedre, og så vi netop får løftet både bunden, men også uddannelsesniveauet, synes jeg er rigtig, rigtig vigtigt.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-03:
Tak for det, og tak for en rigtig fin tale.
Normalt, når man hører om det dansk-grønlandske forhold, er det en debat, der går meget på bloktilskud og et sværmeri omkring selvstændighed osv.
Men jeg hører hos ordføreren en oprigtig interesse i, hvordan vi i fællesskab kan styrke rigsfællesskabet og løse nogle af de helt oplagte problemer, som ikke kan løses alene fra Nuuk, men også må løses fra København, og det vil jeg gerne kvittere for.
Rigsfællesskabet jo en historisk og familiemæssig utrolig vigtig enhed.
Jeg tror, vi alle sammen kender familier, hvor danskere og grønlændere bor sammen og lever sammen og på den måde er vævet ind i hinandens tilværelse.
For det får man nogle gange indtryk af halter lidt.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-03:
Det er jo sådan, at staten også har en række arbejdspladser i Grønland, bl.a. som anstaltsbetjent.
Og fordi man, i hvert fald i nogle andre partier, har haft en meget stærk holdning om grønlandisering, betyder det jo sådan set også, at rigtig mange kun snakker grønlandsk, og det betyder, at det er rigtig svært at rekruttere anstaltsbetjente.
Så det kunne godt være en del af uddannelsen, at man faktisk fik noget undervisning i dansk.
Så det kunne godt være noget, man kunne kigge på fremadrettet.
Thomas Danielsen (V), 2019-10-03:
Jeg hører det, som om ordføreren er tilfreds med det aftryk, som ordføreren har fået.
Noget af det, som er en udfordring, hvis man skal løfte et samfunds niveau, er jo sprogkundskaber, og dansk er en vigtig sprogkundskab i Grønland i vores optik for at sikre, at man både kan uddanne sig i Grønland, men måske også læse videre i Danmark.
Hvad er det for nogle tiltag, vi fra dansk side kan gøre for at understøtte, at vi får endnu bedre danskkundskaber i Grønland?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-03:
Mange tak.
Vi har jo sådan set også, i hvert fald moralsk, bakket op om den tidligere regering.
Og det, man kan sige helt konkret i forhold til finanslovsforslaget, er, at der netop bliver afsat nogle penge til at gøre noget her, men der er også brug for en bred opbakning her i Folketinget i forhold til udsatte børn og unge.
Og så bliver der også afsat en Nordatlantpulje, hvor der er mulighed for, at vi kan få nogle af de her ting sat i gang.
Thomas Danielsen (V), 2019-10-03:
Tak for det, og tak for en god tale.
Ordføreren støtter jo en rød, socialdemokratisk regering, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, hvad det er for nogle aftryk, ordføreren har fået på finansloven eller på den nye regering som tak for ordførernes støtte.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-03:
Mange tak til ordføreren.
Noget af det, som naalakkersuisut har gjort, er at etablere Majoriaq, som er en form for forberedelse, som man kan tage efter folkeskolen, hvis man skal læse videre.
Jeg mener ikke, det er tilstrækkeligt, og jeg tror, det er enormt vigtigt, at man i stedet for kun at have én form, som alle skal passe ned i, også i folkeskolen kigger på, hvordan man kan være med til at sikre, at folk, der har nogle praktiske kundskaber, bliver fastholdt i folkeskolen og får et eksamensbevis i sidste ende, så de får nogle muligheder for at kunne læse videre.
Et sted som f.eks. Tasiilaq er arbejdsløsheden helt oppe på 25 pct., så behovet for netop at sikre uddannelsesinstitutioner og også jobs er enormt vigtigt.
Annette Lind (S), 2019-10-03:
Jeg burde vide det der med »du«; jeg er jo tingsekretær nu.
Så undskyld for det.
Det er sådan, at der også er unge, som hverken har uddannelse eller job.
Vi var også på en højskole i Aasiaat, og vi tog hensyn til, at der også var ret mange unge, der ikke rigtig havde nogen fremtid.
I Danmark har vi lavet en fgu, en forberedende grunduddannelse.
Hvad vil man lave i Grønland, som kan hjælpe de her rigtig, rigtig mange børn og unge, som ikke rigtig har nogen fremtid for sig?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-03:
Mange tak til ordføreren.
Jeg er rigtig glad for, at delegationen har haft en rigtig god tur i Grønland og også har fået set nogle gode ting i Grønland.
Man er også nødt til at kigge helhedsorienteret på, hvordan vi skaber nogle gode løsninger, også lokalt.
Og jeg plejer at sige, at selv om vi er verdens største ø, er vi jo på mange måder også 80 små øer, fordi vi lever relativt isoleret fra hinanden.
Behovet for at sikre nogle jobs, bl.a. også i Tasiilaq, er også noget af det, vi har peget på, så man kan sikre, at det her er noget, vi kommer til livs.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-03:
Det kan jo nogle gange være vanskeligt at finde på noget positivt at sige om den for tiden siddende præsident i Washington DC.
Men hvis han virkelig har medvirket til at styrke forståelsen af, at selvstændighed måske ikke er vejen at gå, så er det da rigtig godt.
Og så kan man måske sige, at et af de alternativer, der er, hvis man kigger ud på selvstændighedsmodeller, kunne være De Vestindiske Øer, ikke sandt?
De har jo ikke, ligesom ordføreren selv, mulighed for at sidde i det amerikanske politiske system, men er kun sådan rådgivende og den slags.
Så på den måde har Grønland jo i hvert fald sammenlignet med det, amerikanerne tilbyder Jomfruøerne, en privilegeret stilling.
Men tak for tilsagnet om at styrke rigsfællesskabet.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-03:
Mange tak.
Altså, opmærksomheden fra Trump har været en gave til Grønland.
For nylig var Udenrigspolitisk Nævn i USA og drøftede også de her ting med forskellige folk rundtomkring i systemet.
Og det er jo enormt tydeligt at se, hvis man kigger på Alaska, at den måde, man behandler sine oprindelige folk på, ikke er særlig positiv.
Så jeg mener ikke, det er den vej, man skal gå.
Jeg er enig i, at der er behov for flere tiltag – det her må virkelig ikke stå alene – der er behov for flere puljer, når vi snakker om socialområdet.
Kommer han til at gentage sit ønske om at ville købe Grønland?
Kommer der til at være en mere intensiv charmeoffensiv fra amerikansk side?
Det ved vi sådan set ikke endnu.
Jeg tror, det er vigtigt, at det ikke bliver USA, der opruster i Grønland, fordi det tror jeg kan optrappe hele situationen.
Men jeg tror, det bliver vigtigt, at vi i fællesskab finder en god tone i forhold til selvfølgelig at kunne overvåge området bedre, end vi gør i dag, fordi der er omkring Grønland en tilstedeværelse af noget, som vi ikke rigtig kender til.
Christian Juhl (EL), 2019-10-03:
Tak for det.
Og tak til fru Aaja Chemnitz Larsen for talen, og i øvrigt tillykke med den delsejr, som jeg synes det er, at der nu er en fælles erkendelse i hele Folketinget, og at der er en regering, som siger: Nu gør vi noget konkret ved det.
For det er jo først og fremmest fru Aaja Chemnitz Larsen, der gang på gang har kæmpet den kamp for netop at gøre det synligt.
Og jeg synes da, det er en rigtig positiv situation, hvis det her kan medføre et reelt løft, men jeg tror oprigtigt, at der skal mere end en pulje til.
Så jeg mener, at vi skal ønske al mulig held og lykke til alle jer socialarbejdere og andre, der skal løse den her opgave, og så må vi bakke dem op så godt, vi kan.
Jeg vil gerne fortsætte derfra, hvor hr. Karsten Hønge slap, og jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan Grønland vil reagere.
For jeg opfatter Trumps købstilbud som et paradeforslag, som reelt betyder: I kan godt vænne jer til, at vi kommer med mere militær i Grønland, og vi spørger sandsynligvis ikke om det.
Men hvordan vil Grønland reagere på det, og hvad forventer Grønland Danmark gør?
Jeg har hørt signalet om, at der skal være mere fællesskab omkring udenrigspolitikken.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Men hvordan vil Grønland reagere, når de kommer og siger: Vi skal jo forsvare vores baser oppe i Pituffik, og derfor er vi nødt til at have f.eks. nogle atomvåben liggende deroppe?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-03:
Altså, jeg hælder til det sidste.
Jeg ser det som en charmeoffensiv, man kommer med fra amerikansk side.
Jeg er ikke i tvivl om, at det på den korte bane handler om noget politisk, men på længere sigt kunne det jo sagtens handle om mere militær tilstedeværelse.
Så jeg synes da også, at der er behov for, at vi netop har det her fortrolighedsrum, som der tidligere har været talt om.
Karsten Hønge (SF), 2019-10-03:
Nu vil USA jo åbne et konsulat med syv ansatte i Nuuk, og nogle af de planer, vi hører fra amerikanerne, lyder jo rigtig spændende.
Det er jo, som vi hører det, i første omgang
kulturudveksling og sprogundervisning, og det kan vi da alle sammen kun være tilhængere af.
Men når det nu kommer fra et land, der jo starter og slutter sætningerne med »America first«, vil det være naturligt at spørge fru Aaja Chemnitz Larsen: Hvad forestiller man sig i Grønland man på længere sigt kunne ønske sig at opnå ved sådan en repræsentation?
Mon dog det kun er, fordi amerikanerne pludselig finder grønlændere og danskere åh så bedårende?
Eller kunne man forestille sig, at det her er et forsøg på at massere både den grønlandske og den danske offentlighed, og at man senere hen vil forsøge på at sparke døren helt åben, så der kan blive mere plads til amerikansk militær tilstedeværelse i Grønland?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-03:
Tak for spørgsmålene.
Jeg har lavet et notat, som beskriver den her katastrofefond.
Vi peger helt konkret på seks initiativer, som bl.a. er de her børnehuse, og det er også et behov for familiehøjskoler.
Man er simpelt hen nødt til med en helt tidlig indsats over for de unge forældre at klæde dem bedre på.
Når forældrene selv har oplevet seksuelle overgreb eller selv har oplevet omsorgssvigt, får deres børn måske ikke den bedste start.
Så det er der også behov for.
Noget af det, vi helt konkret peger på, er 100 mio. kr. – 80 mio. kr. fra Danmark og 20 mio. kr. fra Grønland.
Vi kender modellen fra erhvervsudvikling, hvor den tidligere regering jo havde lavet det, man kalder balanceret ligeværd, altså hvor begge parter putter nogle penge i kassen.
Og der mener vi, det er på sin plads, at Grønland selvfølgelig også skal være med til at finansiere en del af de her indsatser.
Karsten Hønge (SF), 2019-10-03:
Tak for en modig og visionær tale.
Som sædvanlig vælger fru Aaja Chemnitz Larsen jo at sætte et kritisk lys på Grønland og sætte fingeren på det allerømmeste sted, nemlig børnenes vilkår.
Vi hørte også fru Aaja Chemnitz Larsen fortælle, at erkendelsen af behov for hjælp udefra i dag er til stede i Grønland, men det kan jo så ikke være helt nok.
Når fru Aaja Chemnitz Larsen samtidig siger, at der er behov for det, som jo her ligefrem kaldes en katastrofefond, bliver jeg nødt til at spørge: Hvor stort et omfang forestiller fru Aaja Chemnitz Larsen den her katastrofefond skal have?
Og det andet spørgsmål er: Er der nogen opbakning til det i naalakkersuisut?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-03:
Mange tak, allerførst.
For hun har jo sendt den ene rapport efter den anden.
Så det, at Grønlands Politi endelig har lavet den her gode rapport, som vi har efterlyst, giver jo også nogle tanker om, om det kunne give mening at gøre det landsdækkende.
I hvert fald nogle af de steder, hvor vi ved, at anmeldelsestallene er rigtig høje.
Det tror jeg i hvert fald er enormt vigtigt, for vi har jo ikke uanede midler, og derfor synes jeg, det er vigtigt at målrette dem mod den helt tidlige indsats.
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Når man bare lader øjet falde ned over de anbefalinger, som Grønlands Politi er kommet med, så må man jo sige, når de taler om behovet for behandling og forbedring af anmeldelsesmuligheder ved seksualforbrydelser, at ja, det kan man da vist roligt sige.
De taler om, at forebyggende indsatser skal tilpasses de lokale forhold og undersøgelse af andre faktorer, som kan være medvirkende.
Altså, det er jo alarmerende, at det er på et så basalt niveau.
Og jeg kan bare gentage, at vi står i hvert fald helt klar til at tage de initiativer, der skal til for at understøtte, at man kan komme det her til livs.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-03:
Mange tak for kommentarerne.
Og lidt ligesom da statsministeren også talte om det, bliver jeg også enormt rørt, for det her er jo sådan set også noget, jeg har kæmpet for professionelt i hele mit arbejdsliv, faktisk.
Og jeg blev sådan overrasket over, hvor rørt jeg blev, da statsministeren talte om det.
For jeg fokuserer egentlig netop meget på at være professionel.
Men jeg kan også bare mærke, at det her virkelig er en hjertesag, så jeg er rigtig glad for kommentarerne.
Ja, var det en dansk by, var der nok blevet handlet lidt hurtigere.
Udfordringen er jo, at inddragelse tager tid, og selvfølgelig er det vigtigt at inddrage mellem Grønland og Danmark; inddrage de forskellige parter.
Men det er godt nok også vigtigt at handle hurtigt i den her situation.
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Efter en lang dag med debat kan man måske godt blive sådan lidt svag i koderne og lidt vigende i blikket.
Men jeg synes, at fru Aaja Chemnitz Larsen med sin tale om vilkårene visse steder i Grønland fik alt det til at forsvinde på et øjeblik.
Altså, i virkeligheden burde vi afbryde mødet og sætte os ned og finde ud af, hvad vi kan gøre, fordi det er så alvorligt.
Og man kan jo bare prøve at lave det tankeeksperiment, som fru Aaja Chemnitz Larsen også var inde på, altså at hvis det var et sted i nærheden af Christiansborg, hvordan ville vi så sætte ind, hvis vi oplevede vilkår af den karakter?
Jeg kan forstå, at der er to sagsbehandlere med 260 sager pr. sagsbehandler i Tasiilaq, og det siger jo sig selv, at det ikke forslår nogen steder.
Jeg synes, det er vigtigt, at der er kommet en anden dialog og en anden erkendelse af, at vi har brug for at hjælpe hinanden.
Det har været en barriere for det.
Jeg synes også, det er afgørende at få sagt, at der ikke er noget, som ikke skal prøves og ikke skal gøres for at rette op på de forhold.
Det er helt, helt uforståeligt, at det kan finde sted noget sted i det danske rigsfællesskab.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-10-03:
Jeg mener, det er en balance.
Vi har jo sagt, at vi sådan set ønsker mere urørt skov, og vi melder os gerne ind i en diskussion, der handler om, hvordan vi får mere natur i vores land.
Jeg melder mig gerne ind i den diskussion, som fru Mette Abildgaard nævnte tidligere på dagen, hvor hun stillede et spørgsmål til fru Pia Olsen Dyhr om den her naturplan, som skulle være fremlagt efter 100 dage, når den nye regering kom til.
Det er så om 2 dage, og jeg har fået at vide, at den ikke lige kommer.
Det vil vi da gerne diskutere.
I min verden bliver det her nogle gange et lidt for politisk spørgsmål.
Og forstå mig ret, når jeg siger det, for det handler jo ikke om, om man er blå eller rød eller gul eller grøn.
Uanset om man er det, ønsker vi jo i bund og grund, at vi har en god og en ordentlig natur i Danmark, og vi vil gerne være med til at udvikle den.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-10-03:
Tak for ordet.
Og tak for talen.
Nu ved jeg, at Det Konservative Folkeparti går meget op i det rige dyreliv og naturbevaring,
så derfor er mit spørgsmål: Kunne man forestille sig, at Det Konservative Folkeparti sammen med Alternativet og forhåbentlig flere andre partier kunne gå ind at se på de danske statsskove og få omlagt dem til mere vild, urørt natur?
Det er faktisk sådan nu, at der kun er 1 pct. af de danske statsskove, der er vild natur, så hvis vi fik det omlagt, ville vi kunne fremme biodiversiteten.
Så derfor kunne vi fremme både biodiversitet, vild natur og privat skovdrift.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Tusind tak for at tage fat på den del i den fortsatte diskussion.
Det synes jeg er en rigtig, rigtig god idé.
Jeg tror, det var første gang i 2006, jeg i den offentlige debat nævnte ønsket om, at hvis man kunne lave en model, hvor folk, der har været mange år på arbejdsmarkedet, i fysisk nedslidende jobs kunne trække sig tilbage lidt før andre, så ville det være rigtig, rigtig godt.
Men lige siden er jeg så blevet belært af alle dem, der – mener de selv – har forstand på det her område, og de siger, at man ikke kan lave en retfærdig model, man kan altså simpelt hen ikke afgrænse, hvad det er for en murer, hvad det er for en tømrer, hvad det er for en sosu-assistent, hvad det er for en sygeplejerske, altså hvor det er, man skal sætte grænsen for, hvem der kommer ind under ordningen, og hvem der ikke gør.
Der har Socialdemokratiet så sagt til danskerne, at det kan man finde en løsning på, det kan Socialdemokratiet finde en løsning på.
Lige siden Socialdemokratiet sagde det tilbage i januar, har vi så spurgt Socialdemokratiet, om de så ikke godt ville vise os det.
Nu står vi så her i oktober måned og får at vide, at vi måske vil se Socialdemokratiets bud på, hvordan sådan noget kan se ud, til næste sommer.
Det synes jeg jo er lidt lang tid for Arne og os andre at vente.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-03:
Tak for det.
Ordføreren indledte med at love guldkorn fra talerstolen.
Jeg ved ikke, om vi kom helt derop, men tak for ordførertalen, og tak for den fremstrakte hånd til regeringen om samarbejde på de områder, hvor ordføreren ser mulighed for det.
Jeg syntes også, det var positivt at høre hr. Kristian Thulesen Dahl omtale Arne.
Det kan næsten lyde, som om vi har en fælles interesse i, at der findes en god løsning med tidlig tilbagetrækning, værdig tilbagetrækning, for folk, der er nedslidte.
Efterfølgende har man så forsøgt at lappe på situationen med en seniorførtidspension, som var meget lidt søgt, og efterfølgende en ny aftale, som stadig væk venter på at blive implementeret.
Jeg kunne egentlig tænke mig at høre ordføreren give et klart svar på, om det er Dansk Folkepartis opfattelse, at der er behov for, at vi laver en ny ordning, finder en ny løsning for folk, der har knoklet mange år på arbejdsmarkedet, og som har behov for at kunne trække sig værdigt tilbage tidligere, end det er muligt i dag.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-10-03:
Nej, jeg går ikke så langt som til at tage afstand fra mig selv.
Det bliver forvirrende.
Men jeg synes, som jeg også prøvede at sige før, at meget af den her debat har handlet om det her tal, som om det var det eneste vigtige.
Høje ambitioner er vigtige, og vi deler de høje ambitioner.
Vi deler også ambitionen om de her 70 pct., men jeg synes virkelig, at det er løsningerne, som er det vigtige.
Det er den diskussion, vi glæder os så utrolig meget til at komme i gang med, og det er de løsninger, som jeg ved at klimaministeren også arbejder på på højtryk.
Det glæder vi os til at blive en del af, for det er vigtigt, at Danmark også er et grønt foregangsland på det her område.
Anne Paulin (S), 2019-10-03:
Tak for det.
Da Konservative for nogle uger siden tilsluttede sig målet om 70 pct., sagde ordføreren til TV-Avisen, at 70-procentsmålet er at købe katten i sækken.
Tager ordføreren dermed afstand fra sin tidligere udtalelse her i dag?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-10-03:
Det kække svar havde selvfølgelig været, at vi lige har været optaget af noget andet.
Men det reelle svar er sådan set, at vi er mere fokuseret på virkemidler end på målet i sig selv.
Men det er, som om debatten har vendt sig til, at det eneste saliggørende er det her mål.
Klimaministeren sagde jo selv i valgkampen, at det her jo bare er et tal.
Vi vil i virkeligheden hellere tale om, hvordan vi kommer derhen.
Det er frit citeret.
Det var ikke et citat fra klimaministeren.
Men altså, det er vigtigere, at vi taler om løsninger, end om tallet er 70, 71, 69, eller hvor det ligger henne.
Anne Paulin (S), 2019-10-03:
Tak for det.
Ordføreren har i et interview med Berlingske sagt, at Venstre skal være rasende ambitiøse, når det gælder klimaområdet.
Vil ordføreren så her i dag løfte sløret for, hvorfor det har taget Venstre så lang tid at tilslutte sig ambitionen om 70 pct.s reduktion af drivhusgasser i 2030?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-10-03:
Jeg synes, at vi skal have ydelser i det her land for mennesker, der står uden for arbejdsmarkedet, som vi kan være bekendt.
Og virkeligheden er altså, at et kontanthjælpspar med ét barn efter skat i samlede ydelser modtager 23.100 kr.
Det synes jeg godt at vi som samfund kan være bekendt.
Og det er i min optik ikke noget, der fører til fattigdom.
Men jeg synes, at når familier i generation efter generation bliver holdt uden for arbejdsmarkedet, så fører det til en anden form for fattigdom, og det er den, vi gerne vil bekæmpe.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-03:
Tak for det.
Socialdemokratiet har jo i hvert fald ikke lovet, at opgaven er nem, men det er rigtigt nok, som ordføreren siger, at Socialdemokratiet har lovet, at vi kommer med et bud, fordi vi synes, det her er vigtigt.
Jeg tager sådan set også ordførerens svar på mit spørgsmål som et tilsagn om, at Dansk Folkeparti er klar til at forhandle en løsning, som kan sikre en tidligere tilbagetrækning.
Der har tidligere været en diskussion om, hvorvidt der står forligsjura i vejen for at lave en egentlig aftale, men det har beskæftigelsesministeren og systemet jo klart sagt der ikke gør.
Jeg er lidt interesseret i at høre, om ordføreren deler den vurdering, nemlig at der ikke står forligsjura i vejen for, at vi kan lave en aftale, hvis vi kan få enderne til at mødes.