Katrine Daugaard (LA), 2024-11-08:
Vi skal i dag behandle et af regeringens forkølede forslag til fjernelse af bureaukrati i forbindelse med noget, som må siges at være meget lidt bureaukratisk og ej heller dyrt, men derimod særdeles vigtigt i forhold til at opretholde borgernes retssikkerhed.
Initiativet blev indført den 21. juni 2022, hvor et flertal i Folketinget besluttede at forpligte kommunalbestyrelserne til at forholde sig til kommunens omgørelsesprocent samt til særskilt at tage stilling til, hvorvidt der skal udarbejdes en handlingsplan til sikring af den juridiske kvalitet i kommunernes sagsbehandling.
I forbindelse med initiativets tilblivelse blev det skønnet, at det ville medføre administrative udgifter for kommunerne på 0,7 mio. kr. i 2025 svarende til knap ét årsværk og herefter 0 kr. årligt.
Dertil blev det skønnet at indebære merudgifter i Ankestyrelsen på 0,7 mio. kr. i 2025 svarende til knap ét årsværk og herefter 0 kr.
Man kan sige, at det her initiativ jo ikke koster noget, så længe man overholder loven, hvilket jo også må siges at være hele pointen med det.
Lov om brug af danmarkskortet blev indført i 2017 af Konservatives daværende socialminister Mai Mercado på baggrund af skyhøje omgørelsestal, som lå på omkring 50 pct.
I 4 år var der altså et krav om, at kommunalbestyrelserne behandlede danmarkskortet på et møde i kommunalbestyrelsen, og i vejledningen til loven blev følgende understreget: »Kommunalbestyrelsen kan ikke overlade behandlingen til et udvalg«.
Yderligere blev det slået fast, »at kravet om behandling på et møde i kommunalbestyrelsen indebærer, at der vil skulle ske en aktiv politisk drøftelse af om kommunens omgørelsesprocent er tilfredsstillende, eller om der bør iværksættes tiltag til forbedringer af kvaliteten i sagsbehandlingen.«
Lige lidt hjalp det dog, hvorfor Folketinget i 2022 indførte en skærpelse til lovkravet, som er den, regeringen og KL nu gerne vil af med igen.
Den pålægger kommunalbestyrelserne, at såfremt – og det er her, Venstres ordfører gerne må lytte rigtig godt efter – de i forbindelse med behandlingen af danmarkskortet kommer frem til den konklusion, at der ikke er behov for at udarbejde en handleplan med tiltag til forbedring af kvaliteten i sagsbehandlingen, så skal de meddele dette til Ankestyrelsen.
De skal altså kunne begrunde, hvorfor de finder, at kvaliteten i deres sagsbehandling er god nok.
Det synes jeg er et ret rimeligt krav at stille.
Det var en skærpelse, som daværende social- og ældreminister Astrid Krag gav følgende kommentar med på vejen: »Til sidst vil jeg blot komme med en enkelt bemærkning til den kritik, som bl.a. KL har rejst af lovforslaget i deres høringssvar.
Formålet med lovforslaget her er ikke at detailregulere i forhold til kommunerne og øge bureaukratiet, men at sikre, at kommunalbestyrelsen har haft fokus på det, jeg tror vi alle sammen er meget enige om er enormt vigtigt, nemlig retssikkerheden i kommunen til gavn for borgerne, og at give kommunalbestyrelsen redskaber til at tage styring og træffe fornuftige beslutninger på et oplyst grundlag på handicapområdet.«
Hvorfor Socialdemokratiet ikke længere finder retssikkerhed vigtigt, men i stedet er faldet til patten hos KL, er jeg er komplet uforstående over for.
Og det gælder sådan set ikke kun Socialdemokratiet, men alle regeringspartierne.
Konservatives Mads Silberg undersøgte lov om brug af danmarkskortet i 2023, og det viste sig, at 70 ud af 98 kommuner ikke behandler brug af danmarkskortet korrekt.
Det er rystende tal.
Men i stedet for at sikre lovmedholdelighed og fastholde, at kommunalbestyrelserne selvfølgelig skal forholde sig til deres omgørelsestal, vælger regeringen nu at gå KL's ærinde og afskaffe skærpelsen helt.
Det er det særlig, fordi omgørelsesprocenten fra 2022, hvor skærpelsen blev indført, til 2023 faktisk er faldet med 1,9 pct. på voksenhandicapområdet og 0,4 pct. på børnehandicapområdet.