runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (DF), 2024-04-24:
Tak til ministeren for det svar.
Det er jeg helt med på at regeringen har sat i gang nu, efter at vi er nogle stykker, der har skubbet på for det i rigtig lang tid, netop for at få undersøgt, om den rammer skævt.
For jeg er meget i tvivl om, om den rammer skævt.
Det skal jeg være ærlig at sige.
Jeg mener ikke, at ministeren har hundrede procent ret i, at der ikke er omvendt bevisbyrde.
Der er i hvert fald noget, der kommer tæt på.
Og så er jeg bare nødt til at rette ministeren, for det her er en voldtægtslov, altså, det er retspolitik.
Det har intet med ligestilling at gøre.
Det handler om retssikkerhed og retspolitik.
Når ministeren ved, at 40 pct. af unge mænd faktisk ikke rigtig forstår, hvad det her går ud på, og når ministeren og hele hans embedsapparat til et samråd, som jeg bl.a. havde indkaldt til, ikke kan svare på, om der i en konkret sag er samtykke, så kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre ministerens holdning til, hvordan eksempelvis 16-årige unge mænd så skulle finde ud af, hvad samtykke egentlig er i den givne situation.
Så kunne jeg godt tænke mig også at sætte spørgsmålstegn ved det her med, at ministeren siger, man er uskyldig, indtil det modsatte er bevist.
Det er jo sådan generelt i retspraksis og i retslovgivningen, at man hellere vil lade ti skyldige gå fri, end at en uskyldig bliver dømt, og der kan jeg godt have min tvivl om, om det er det, vi ser i forhold til den her samtykkelov, som ret mange fagpersoner på området jo også advarede imod i sin tid.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ministeren – for vi ved faktuelt, at der er folk, der er blevet dømt udelukkende baseret på et enkelt udsagn – om ministeren mener, at samtykkeloven rammer, som den skal.
For jeg mener ikke, at den undersøgelse, som Rigsadvokaten har lavet, kan bruges i den her kontekst, for det er 13 sager, der er udvalgt sådan lidt tilfældigt, så man kan ikke bruge det som en samlet evidens i forhold til den her lovgivning.
Der skal langt mere til.
Så det er nogle af de spørgsmål, jeg godt kunne tænke mig at høre ministeren om.
Troels Lund Poulsen (V), 2024-04-24:
Som vi havde lejlighed til at diskutere her i Folketingssalen i efteråret – jeg tror, det var i enten oktober eller november måned – hvor hr. Kristian Bøgsted også stillede et andet spørgsmål i forhold til Kystredningstjenesten, har jeg nu sat et arbejde i gang for at få kortlagt, hvad det samlede omfang er af vores anskaffelser i forhold til Kystredningstjenesten, og jo ikke mindst for også derved at kunne belyse de problemer, der har været i forhold til den aktuelle sag.
Så jeg vil henholde mig til, at jeg jo så kan give et bedre billede af det til Folketinget, når jeg her i løbet af en måneds tid får overleveret den orientering.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-24:
Tak til ministeren for svaret.
Det er jo dybt beklageligt, at man indgår en kontrakt med et værft om en båd og det så viser sig, at den er smækfyldt med fejl, og selvfølgelig skal de udbedres, så redningsfolkene om bord ikke risikerer liv og lemmer.
Men når man så ser, at den er blevet leveret med alle de her fejl og mangler, der jo tilsyneladende er på den, giver det så anledning for ministeren til at lave en opfølgning på, hvad det specifikt er, værftet har lavet af fejl, når man samtidig kan læse, at der faktisk også fra fransk side i forhold til det franske værft har været mange problemer med de både, der skulle leveres dernede?
For noget kunne jo tyde på, at man her har at gøre med et værft, der fra starten slet ikke har været i stand til at leve op til de forventninger og krav, man fra dansk side har stillet til sådan et værft.
I samme ombæring vil jeg også spørge med hensyn til de nye redningsbåde, vi jo gerne skulle have leveret så hurtigt som muligt: Har man rent faktisk været lidt inde at undersøge, om værfterne kan leve op til de krav, der er, når man har kigget på værfterne?
Troels Lund Poulsen (V), 2024-04-24:
Tak for spørgsmålet.
Generelt er der stor politisk opmærksomhed på den tekniske stand af Kystredningstjenestens aldrende fartøjer, og det er med god grund.
Kystredningstjenesten er en vigtig del af det samlede beredskab, og det har vi også har haft lejlighed til at diskutere før i Folketingssalen.
Kystredningstjenesten består af mange dygtige professionelle og frivillige medarbejdere fordelt på landets 21 redningsstationer, hvorfra de er klar til at sejle ud i alt slags vejr, når folk kommer i nød.
Sådan er det nu, og sådan skal det selvfølgelig også blive ved med at være i fremtiden.
I forhold til det konkrete redningsfartøj »Jacob Frederiksen« er jeg blevet oplyst følgende: »Jacob Frederiksen« blev leveret til Danmark af et fransk værft i starten af 2023.
Umiddelbart efter leveringen var det forventningen, at »Jacob Frederiksen« kunne tages i operativ brug af Anholt Redningsstation.
»Jacob Frederiksen« har efter modtagelsen i Danmark været ramt af usædvanlig mange og større reklamationssager, og der arbejdes fortsat på at udbedre de tekniske problemer, og Forsvarsministeriets Materiel- og Indkøbsstyrelse forventer, at »Jacob Frederiksen« kan tages i operativ brug i løbet af sensommeren 2024.
Det er selvsagt ikke tilfredsstillende, at der går så længe fra leveringen af et fartøj, til at det kan indsættes operativt.
De mange reklamationer skal naturligvis være udbedret inden brug, så fartøjet er sikkerhedsmæssigt forsvarligt.
Derfor forstår jeg også godt, hvis lokale på og omkring Anholt undrer sig over forløbet.
Det er dog vigtigt at notere sig, at Anholt Redningsstation råder over et andet redningsfartøj, som kan bruges til redningsaktioner, og hvis nødvendigt vil forsvarets øvrige sejlende og flydende beredskaber yde støtte.
Forsvarskommandoen har ikke registreret tilfælde, hvor Anholt Redningsstation har været ude af stand til at løse redningsopgaver.
Der er i vinterhalvåret dog afvist bugseringsopgaver.
Som jeg også oplyste Folketinget om i november 2023, er det ingen hemmelighed, at Kystredningstjenestens samlede flåde af redningsfartøjer er udfordret.
Derfor er der også igangsat planer om at anskaffe 33 nye redningsfartøjer fordelt på 5 forskellige fartøjstyper frem mod 2030.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-24:
Tak for det.
Vil ministeren forholde sig til Anholts beboeres bekymringer om, at de ikke har set deres ellers nye redningsbåd siden februar sidste år?
Jamen det lyder meget fint.
Men jeg tænker bare, at vi har med et værft at gøre, der tydeligvis ikke lever op til det her.
Altså, det får vel en eller anden form for konsekvens for sådan et værft og må vel give anledning til, at vi tænker: Er det til udlandet, vi skal kigge, når vi skal have lavet det her, eller ville det være bedre, at vi rent faktisk sørgede for, at det var på danske hænder, når vi fik lavet sådan noget materiel her?
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-24:
Det var mange spørgsmål på en gang.
Hvis jeg bare lige må starte med at hive fat i det første, er jeg helt med på, at det her selvfølgelig handler om retspolitik, men derfor kan den retspolitik, vi fører eller diskuterer, jo også godt have et andet formål.
Det er jo det samme, når vi eksempelvis diskuterer, hvordan vi kan komme partnervold og partnerdrab til livs, hvor vi jo kan se, at der desværre er en meget, meget trist og betydelig overvægt af kvinder, der bliver udsat for partnervold og også bliver udsat for partnerdrab.
Derudover vil jeg sige: Jeg kan ikke genkende billedet af, at den her bestemmelse skulle have ført til, at en masse uskyldige unge mænd er blevet dømt.
Der er blevet løftet bevisbyrde i de sager, der har været rejst, og det har ført til domfældelse.
Lotte Rod (RV), 2024-04-24:
Regitze Flannov fra Danmarks Lærerforening siger: Vi skal være klar over vores forventninger, så vi kan skabe et rum, hvor alle elever kan udvikle sig frit og godt; det handler om pædagogik og didaktik, ikke om identitetspolitik.
Hun mener, at ministeren falder lige ned i den kønsstereotype fælde, når han alene fremhæver den praksisfaglige undervisning som løsning på drengenes udfordringer.
Og vi har ikke brug for kønsstereotype løsninger på kønsstereotype problemer, siger hun.
Mattias Tesfaye (S), 2024-04-24:
Jeg tror ikke, at jeg i den her diskussion har sagt, at alle drenge er vilde, og omtalt piger som 12-talspiger.
Jeg er optaget af, at man kan være pige på mange forskellige måder, og at man kan være dreng på mange forskellige måder.
Jeg er også optaget af, at de offentlige institutioner, vi har, viderebringer de værdier, vi har i vores samfund, herunder ligestilling.
Lotte Rod (RV), 2024-04-24:
Men anerkender ministeren, at man er med til at reproducere og fastholde nogle bestemte kønsstereotyper, når pigerne bliver omtalt som sådan nogle 12-talspiger, og man siger, at drengene er vilde og umodne?
Mattias Tesfaye (S), 2024-04-24:
Jeg er f.eks. enig i, at man skal indrette en folkeskole, der også er lidt mere praktisk.
Det har vi netop aftalt.
Jeg er også enig i – og det mener jeg vi burde arbejde videre med politisk – at der mangler mænd i vuggestuer og børnehaver.
Lotte Rod (RV), 2024-04-24:
Men hvorfor har ministeren egentlig ikke taget de anbefalinger, han netop har fået, mere alvorligt?
Han har hældt dem ned ad brættet, og jeg kan ikke forstå, hvorfor han ikke kigger på de anbefalinger, der er til at tage vores pædagogik alvorligt.
Mattias Tesfaye (S), 2024-04-24:
Tak for spørgsmålet.
Vi kan jo se, at der allerede i vuggestue og børnehave er forskelle på drenges og pigers ordforråd.
Piger har et større ordforråd end drenge.
Forskellene mellem drenge og piger fortsætter; de kan faktisk følges hele vejen op igennem uddannelsessystemet.
Ved afslutningen af folkeskolen får piger næsten én karakter højere i gennemsnit.
Det er ret markant, og det har endda været stigende.
Det er også mere sandsynligt, at du som pige gennemfører en ungdomsuddannelse, og at du får højere karakterer, end hvis du er en dreng.
Jeg er ligesom resten af Folketinget optaget af ligestilling, og jeg tror derfor også, at vi er mange, der mener, at det her er en udfordring, som vi har behov for at adressere politisk.
Der er for mange drenge, der slår sig på uddannelsessystemet, som det er skruet sammen i dag.
Så svaret er nej.
Lotte Rod (RV), 2024-04-24:
Anerkender ministeren, at de strukturelle forskelle mellem mænd og kvinders muligheder i samfundet hænger sammen med, at børn behandles kønsstereotypt i barndommen, herunder i dagtilbud og folkeskolen, og mener ministeren, at der er behov for at arbejde mere med kønsstereotyper i dagtilbud og folkeskolen?
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-24:
Fordi det jo grundlæggende beror på omstændighederne.
Det er i hvert fald ikke op til mig; det er jo op til en domstol at vurdere.
Jeg ved godt, at fru Mette Thiesen flere gange har spurgt: Hvad er et samtykke?
Det kan jo være udtrykt i mange forskellige ting, og det beror ofte på omstændighederne, altså hvad der er gået forud, og hvad relationen er, og alle de forskellige momenter vil alle sammen indgå i afvejningen for anklagemyndigheden og til syvende og sidst for domstolene af, om der har været samtykke til sex.
Mette Thiesen (DF), 2024-04-24:
Det er rigtig fint, at man er nået så langt.
Jeg synes jo også, at vi i kølvandet på det skal kigge på at evaluere loven grundigt, men at man, når man evaluerer, samtidig skal se på, om loven skal laves om.
Det mener jeg i hvert fald at alt tyder på at den skal, altså at den simpelt hen rammer for mange, for vilkårligt og for skævt og rammer en masse, som ikke nødvendigvis vidste, at de begik en forbrydelse.
Så der er rigtig meget arbejde på det her område.
Men jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at spørge ministeren om noget, som jeg spurgte om før.
Når ministeren og hele hans embedsværk ikke kan svare på, om der er samtykke i en konkret sag, hvordan skal en 16-årig dreng så kunne det?
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-24:
Jamen igen vil jeg sige, at jeg ikke kan gå ind i konkrete enkeltsager.
Det ændrer ikke på, at det jo er anklagemyndigheden, der skal løfte bevisbyrden, også i forhold til kravet om, at enhver rimelig tvivl om, at en anklaget er skyldig, skal man løfte bevisbyrden for.
Og enhver tvivl skal også komme den tiltalte til gode.
I forhold til de bidrag, der er i debatten, vil jeg sige, at selvfølgelig noterer vi os altid dem, og det er jo også en af årsagerne til, at vi bl.a. gennem rådføring og dialog med spørgeren selv og spørgerens parti har besluttet også at iværksætte en evaluering af den samtykkebaserede voldtægtsbestemmelse.
Mette Thiesen (DF), 2024-04-24:
Ministeren svarede ikke rigtig på det.
Altså, jeg mener jo, at der er noget grundlæggende problematisk i det.
Jeg vil lige starte med at sige, at vi jo er fuldstændig enige om, at den daværende voldtægtsbestemmelse var alt for dårlig og slet ikke effektiv nok, så det er bare, for at det ligesom er punkteret, for vi skulle lave en ny voldtægtsbestemmelse.
Men når man kan blive dømt på et enkelt udsagn, synes jeg jo, at der er et eller andet problematisk i det.
Gør det slet ikke indtryk på ministeren at høre juraprofessorer, forsvarsadvokater, anklagemyndighed og andre forskellige aktører på det her område klart og tydeligt sige, at de synes, at der er problemer i det og er bekymrede?
Mai Mercado (KF), 2024-04-24:
Der er ikke nogen tvivl om, at det her er rigtig vigtigt for hele Ærø – både at sikre, at Søby Havn bliver udvidet, således at der kan anløbe større skibe, men også at sikre, at Søby Værft, som jo ligger lige ved siden af, og som jeg mener at vide at ministeren også har besøgt, kan udvide med en tørdok.
Og derfor har det jo en betydning, at det projekt har ligget stille, lige siden de 75 mio. kr. blev bevilget, og det gjorde de jo under den tidligere VLAK-regering.
Jeg var selv minister i den regering, og det var tilbage i efteråret 2018, at pengene blev afsat.
Så derfor vil jeg egentlig bare spørge lidt ind til den, synes jeg jo, virkelig glædelige nyhed, som jeg formoder at ministeren kommer med i dag, nemlig at det ser ud til, at der er fundet finansiering til de sidste 30 mio. kr. til Søby Havn.
Jeppe Bruus (S), 2024-04-24:
Det ville i hvert fald være en meget, meget risikabel måde at indrette sin skattepolitik på.
Derfor er det også en af bevæggrundene til, at jeg lægger op til afvise det her forslag, for det skaber jo en enorm usikkerhed, samtidig med – og det synes jeg næsten er lige så alvorligt – at man faktisk risikerer, at det modarbejder på de områder, hvor vi sådan set gerne vil udrulle den grønne omstilling på den mest effektive måde i forhold til fjernvarme.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-24:
Der står i teksten: »Det bemærkes, at en fradragsordning vil gøre det sværere for myndighederne at føre kontrol med, hvor mange penge der bruges på støtte.
Forslaget hviler dog på antagelsen om, at nødvendigheden i at indfri vores drivhusgasreduktionsmål må stå over hensynet til at have kontrol med udgifterne.«
Jeg synes, det er ret markant.
Hvis det var udtrykt i et læserbrev fra Extinction Rebellion, ville jeg have haft stor forståelse for det, altså den her utålmodighed med, at vi er nødt til at gøre det nødvendige.
Nu kommer det så fra et politisk parti, Liberal Alliance.
Jeg kunne godt tænke mig at høre skatteministeren, om det er en ansvarlig økonomisk politik, hvis vi bare har sådan en masse ting, hvor man overhovedet ikke har styr på, hvad udgiften bliver for statskassen, altså hvis man ligesom oprettede den her type fradrag.
Jeppe Bruus (S), 2024-04-24:
Tak for ordet.
Vi behandler i dag, som det allerede er introduceret, et beslutningsforslag fra Liberal Alliance, hvor forslagsstillerne ønsker at pålægge regeringen at omlægge varmepumpepuljen til en fradragsordning for varmepumper.
Ifølge forslagsstillerne bremser tilskudspuljer investeringer, som vi lige har hørt, fordi en markedsaktør forholder sig afventende til at investere i varmepumper.
Først vil jeg gerne takke for forslaget, for det er vigtigt, at vi bliver ved med at have den grønne omstilling på dagsordenen.
Den kommer ikke af sig selv.
Derfor er jeg også glad for, at det flere gange er lykkedes at understøtte den grønne omstilling gennem brede politiske aftaler, inklusive med Liberal Alliance, så tak for det.
Varmepumpepuljen er et godt eksempel på det fra en af de mange aftaler, som også forslagsstillerne er en del af.
Den giver en økonomisk håndsrækning på mellem 17.000-27.000 kr. til de borgere, foreninger og virksomheder, der gerne vil udskifte deres nuværende varmekilde med en varmepumpe.
Omlægges puljen til en fradragsordning, som det bliver foreslået, vil det ikke være muligt at begrænse, hvem der anvender ordningen, og hvor mange der anvender ordningen.
Så kan man spørge: Er det ikke en god ting?
Det synes jeg faktisk ikke, og det er der flere årsager til.
For det første er vi i de her år ved at udrulle fjernvarme.
Hvis man er en af dem, som i de kommende år får adgang til fjernvarme, giver det ikke mening, at man samtidig får et skattemæssigt incitament til at skifte til varmepumpe.
Netop afvejningen af, hvad der er den grønneste løsning for de enkelte husstande, tager varmepumpepuljen sådan set højde for, og det vil et fradrag ikke gøre.
For det andet vil det nuværende udgiftsniveau ikke kunne fastholdes med en fradragsordning, medmindre man samtidig gør udbetalingerne for den enkelte meget lavere.
Med en fradragsordning gør vi dermed det økonomisk incitament til at udskifte sit olie- eller gasfyr med en varmepumpe mindre.
Endelig vil jeg også nævne, at der jo tidligere har været et fradrag for grønne håndværksydelser, som også omfattede varmepumpeinstallationer.
Det fradrag afskaffede vi med finansloven for 2022.
Jeg vil endnu en gang gerne takke for forslaget.
Jeg er glad for, at vi endnu en gang her har en politisk drøftelse af den grønne omstilling, og jeg er selvfølgelig altid åben for, at vi genbesøger de beslutninger, som vi tidligere har taget.
For mig er det dog i den her sag, som vi drøfter i dag, vigtigt, at klimamålsætningen opnås med de mest effektive midler, og at vi ikke finder på løsninger, som ender med at modarbejde hinanden.
Derfor mener jeg fortsat, at en tilskudspulje er den rigtige vej frem.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-04-24:
Tak for det, formand.
Vi fremsætter her i dag forslag om at omdanne varmepumpepuljen til en fradragsordning.
Opvarmningen i Danmark bør i stort omfang elektrificeres; fjernvarme på biomasse er omdiskuteret; gas er fossilt og indebærer forsyningsproblemer; og så er salget og installationen af varmepumper næsten gået i stå; og det skal gå meget hurtigere.
Varmepumpepuljen har den ulempe, at den skaber konstante stopeffekter i markedet.
Årsagen er, at det ofte er uvist, hvornår ansøgningsperioderne for tilskud er åbne, hvad man kan få tilskud til, og om puljen er stor nok til alle ansøgere.
Dermed opstår der en suboptimal situation, hvor mange hellere venter på et potentielt tilskud, som måske aldrig kommer, end at investere her og nu.
Udbydere af varmepumper lider kraftigt under denne uforudsigelige efterspørgsel.
Faktisk er efterspørgslen faldet markant, og udskudte puljerunder har blot forværret det.
De peger selv på, at puljen er et problem.
En fradragsordning på varmepumper vil skabe mere fleksible og langsigtede rammer for borgerne, hvilket vil øge investeringslysten, hvilket vil bidrage positivt til, at folk kommer af med deres gasfyr, hvilket vil gøre Danmark grønnere hurtigere.
Alle pengene fra puljen og administrationen af den skal bruges på fradraget, så det er neutralt for skatteborgerne.
Det fremgår af forslaget, at regeringen pålægges at fastsætte det korrekte fradragsniveau, så det er provenuneutralt.
Jeg takker mine kollegaer fra de andre partier for muligheden og håber på en velvillig modtagelse.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-04-24:
Jeg er meget enig, og det er også derfor, at jeg synes, det er et regeringssvigt.
Altså, vi sender minimalt med penge ud i vores kommuner.
De er maks. pressede og skærer ned på velfærd, og det her kunne gøre en kæmpe forskel for den allermest sårbare gruppe i vores samfund.
Ganske rigtigt, som ordføreren siger, snakkede vi faktisk om det her beløb, og jeg tænkte, at det var et svimlende beløb, og gjorde ikke mere ud af det.
Men jeg lytter mig også til, at der er en regering og en ordfører fra Socialdemokratiet i dag, der er åbne over for at kigge mere ind i det her, så det tænker jeg faktisk stiller os bedre i de forhandlinger, bl.a. når der skal forhandles kommuneøkonomi, hvor kommunerne er maks. pressede lige nu, men også, hvis vi skal forhandle en finanslov, hvor det her muligvis kunne komme på.
For det lyder jo til, at der er bred opbakning til forslaget.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-04-24:
Jeg vil gerne sige tak til SF for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Jeg kan bekræfte, at det var en væsentlig del af debatten sidst.
Vi fik jo netop at vide, at det var et meget stort beløb – uha, det kostede simpelt hen oceaner af penge – og så kom man bagefter frem til, at det er 4,6 mio. kr.
Det kan man da godt finde.
Altså, jeg sad lige og lavede hurtig hovedregning, og det er maks. 50.000 kr. pr. kommune her i landet.
Det må man da kunne finde midler til, især når man tænker på, hvor vigtigt det her er for netop at kunne sikre, at mennesker i hjemløshed løftes ud af hjemløshed og ind i en bedre social situation, hvor de kan tage vare på sig selv med en god bostøtte og med en god kontaktpersonordning, hvor de rent faktisk kender de mennesker, som skal hjælpe dem i arbejdet.
For det er nemlig afgørende med de der relationer.
Så tak til SF for at løfte det her.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-04-24:
Nu har ordføreren ikke mulighed for at svare mere, men jeg kan simpelt hen ikke mindes – det kan ordføreren fortælle mig, når jeg kommer ned – om ordføreren sad i de forhandlinger eller ej, da vi lavede det om housing first.
Men der var det her på bordet.
Vi var flere – også ovre fra den anden side af salen – der spurgte ind til det her, men det, vi fik at vide, var, at det var svimlende dyrt, og så lukkede vi en aftale.
Da jeg så fik svar efterfølgende, fik jeg at vide, at det her kostede 4,6 mio. kr.
Så så svimlende dyrt var det ikke.
Og her havde vi faktisk mulighed for at kunne lave noget godt, så her kunne man godt tale om et lille svigt.
Det lille beløb, der skulle til, til så stor en indsats havde gjort en forskel.
Maria Durhuus (S), 2024-04-24:
Jeg har ikke siddet i forhandlingslokalet, hverken under forhandlingerne mellem regeringen og KL eller til finanslovsforhandlingerne.
Jeg bemærker mig dog, at ordføreren tilkendegiver, at det har været spillet ind; det kan jeg hverken af- eller bekræfte, i og med at jeg ikke sad der.
Jeg mener dog, at det er relevant, at når vi vedtager nye ting her i Folketingssalen og vi implementerer en aftale som den, der er trådt i kraft for ganske, ganske kort tid siden, så giver man sig også tid til at samle data.
Jeg anerkender ordførerens forslag, og jeg ser frem til samarbejdet.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-04-24:
Det kan jeg godt sætte nogle ord på.
Det her var båret ind i finanslovsforhandlingerne.
Der var bare ikke tilslutning til det.
Når det er sagt, hører jeg også en minister, der siger, at det i forvejen ligger kommunerne frit for i dag at gøre det her.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget.
Det er jo ikke mig, der skal spørge den anden vej, men jeg ved også, at kommunerne er maks. pressede i forhold til at finde den økonomi, der skal til.
Derfor er jeg selvfølgelig også spændt på, om man følger op på det her, når kommunerne skal til at forhandle deres økonomi.
For det er så sindssygt vigtigt, at kommunerne har nok penge til at løfte den velfærd og den svære opgave, som det her er.
Så der mener jeg faktisk, at regeringen har et ansvar, når vi kommer videre til det her, og så håber jeg på, at ministeren i dag har hørt, at det er så lille et beløb, der skal til, og at min mail i hvert fald er åben.