runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nicolai Wammen (S), 2019-12-18:
Det er meget venligt af hr. Kristian Thulesen Dahl, men det er der nu ikke behov for, for det er rimeligt åbenbart – det håber jeg også det er for hr. Kristian Thulesen Dahl – at den her regering står for en fast, konsekvent udlændingepolitik, og det bliver ikke ændret med den finanslov, vi har lavet her.
Til gengæld er der på erhvervsområdet en række virksomheder – der er ikke alene tale om buschauffører – og jeg vil også tro, at hr. Kristian Thulesen Dahl kommer ud på nogle af dem, hvor man faktisk har investeret i at have en medarbejder med udenlandsk baggrund, som man er glad for, og som hver dag møder på arbejder, knokler det, han skal, og han får så mulighed for, så længe han har arbejde, at blive længere.
Med et erhvervsliv, der står og efterspørger arbejdskraft, er det fornuftigt, og derfor ser vi det her som erhvervspolitik og ikke som udlændingepolitik.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-12-18:
Said Abdullahi fra Viborg, som egentlig er fra Somalia, men kører bus i Viborg, står i dag med de nuværende regler til at skulle sendes til Somalia.
Det er i hvert fald hans egen opfattelse af de ting, han har fået at vide.
Han bor i Viborg med sin kone og syv børn og kører bus.
Han skal hjem til Somalia efter de nugældende regler.
Nu får han lov til at blive i Viborg med sin kone og syv børn.
Grunden til, at han er så glad, er, at han regner med nu at kunne få lov til at blive her så længe, at han kan søge dansk statsborgerskab, så han aldrig nogen sinde kommer tilbage til Somalia.
Det gælder for ham, og det gælder for en række andre personer.
Hvordan kan det at ændre vilkårene for somaliere i Danmark, så de ikke skal sendes hjem, ikke være en ændring af udlændingepolitikken?
Nicolai Wammen (S), 2019-12-18:
Som sagt står regeringen klippefast på at fortsætte den stramme udlændingepolitik, og det håber jeg hr. Kristian Thulesen Dahl vil støtte op bag.
Så har vi lavet nogle erhvervspolitiske tiltag i forbindelse med den her finanslov, der gør, at der er mulighed for, at mennesker, der yder en daglig indsats på arbejdsmarkedet, og som der i øvrigt er en stor efterspørgsel efter hos danske virksomheder, som har investeret i dem og har sagt: Vil I dog ikke være søde ikke at tage dem væk fra os.
Vi siger, at så længe de arbejder, så længe de betaler skat, så længe de bidrager, får de en mulighed for at være en del af den virksomhed.
Det synes jeg er fornuftigt.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-12-18:
Det kan jo godt være, at der er nogle politiske forskelle i spørgsmålet om arv og arveafgift for virksomhedsarvinger.
Det synes jeg er helt fair; det har vi jo brugt ganske meget tid i dag på at diskutere.
Vi henviser ofte til de økonomiske vismænd; vi henviser til OECD.
Vi har også nogle sådan mere ideologiske årsager til at synes, det er fair at tilbagerulle den skattelettelse, som den regering, hr. Karsten Lauritzen var medlem af, gav til virksomhedsarvinger.
Så vi har masser af argumenter på lager for vores politik, som er en politik, der jo så giver os mulighed for at finansiere den velfærdsinvestering, som vi også ønsker.
Men når vi henviser til hr. Karsten Lauritzen, er det jo, fordi der i det svar stod, at der samlet set på den baggrund skønnes ikke at være belæg for at antage væsentlige adfærdseffekter og dermed heller ikke væsentlige effekter på arbejdsudbud og bnp forbundet med en afskaffelse af bo- og arveafgiften.
Så bare for at slå det fast: Jeg synes, vi står på sådan en relativt solid faglig grund og også befinder os på dydens smalle sti, kan man sige, når vi henviser til det svar, som hr. Karsten Lauritzen gav som skatteminister.
Karsten Lauritzen (V), 2019-12-18:
Ja, og til det kan jeg svare, at det gør Socialdemokratiets finansordfører ikke.
Man skal huske at læse indledningen, når man læser sådan et folketingssvar.
Men det overrasker mig på den anden side ikke, fordi det er en socialdemokratisk elitedisciplin at tage enkelte brudstykker af noget, nogen har sagt, ud, og så sige: Det baserer vi så vores politik på.
Man indleder folketingssvaret med – og jeg har det her: »Jeg ser positivt på at sikre gode vilkår for generationsskifte.
Det bidrager bl.a. til, at ejerskabet holdes på danske hænder.
Desuden kan en reduktion af afgiften på arv og gave skabe grundlag for, at virksomhederne står med et stærkere kapitalgrundlag, når de overdrages til de næste generationer.
Der foreligger ikke umiddelbart et grundlag, der muliggør en kvantitativ vurdering af de dynamiske effekter på BNP og beskæftigelsen ved at fritage familieejede virksomheder for bo- og gaveafgift.«
Altså kort sagt: Der er ikke noget studie i Danmark, men der er selvfølgelig noget økonomisk teori.
Og det er forskellen.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-12-18:
Jeg vil bare sige, at diskussionen om, hvordan virksomhederne skal drives, og det forhold, at forskellige skattemæssige indretninger kan have betydning for, hvilket ejerskab man vælger, jo er en anden diskussion.
Det, vi sådan set bare har sagt, er, at der står i svaret fra hr. Karsten Lauritzen – altså det, som jeg refererede til før – at den økonomiske teori tilsiger, at det ikke vil have nogen effekt på arbejdsudbud eller bnp.
Og det står i svaret.
Ja, det er der.
Men konklusionen på svaret – og jeg har læst det svar mange gange – er rimelig klar.
Og det tror jeg i hvert fald for mit eget vedkommende at jeg vil fortsætte med.
Karsten Lauritzen (V), 2019-12-18:
Jamen vi har jo ytringsfrihed i det her land, så det er den socialdemokratiske finansordfører velkommen til.
Jeg synes ikke, det er rimeligt, og jeg synes, regeringen skulle sige, hvad der er grundlaget for dens politik.
Og det er jo ideologi.
Det er, at man er modstander af familieejede virksomheder.
Man kan godt lide fonde.
Den nedsættelse at bo- og gaveafgiften, der ligger, for fonde, støtter socialdemokraterne.
Der er heller ikke nogen nævneværdig bnp-effekt af det.
Og det er ikke en fornuftig skattepolitik at føre.
Pause Pause (Pause), 2019-12-18:
Mødet er udsat.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2019-12-18:
Tak for det.
Jeg vil også gerne starte med at sige tak for en rigtig fin finanslov, og jeg er jo meget enig med finansministeren i, at vi ikke får løftet alle områder med den første finanslov.
Jeg tror, der har været et rigtig, rigtig stort efterslæb på rigtig mange områder, og derfor ligger det også i kortene, at vi ud i fremtiden skal lave nogle bedre løsninger.
Men en af de ting, som jeg er optaget af, og som vi jo ikke fik løftet i finansloven, er politiforliget.
Det kommer snart, og jeg tænker, at finansministeren jo har en sjat penge gemt til et politiforlig.
Ellers ville jeg måske kende en finansminister dårligt.
Men det, jeg så er optaget af i den forbindelse, er jo, at når vi så giver flere penge til politiet, har det som regel en vis afsmitning hos domstolene, som også får flere sager, og en kriminalforsorg, som også får flere indsatte.
Det vil sige, at de tre ting sådan set er forbundet.
Så jeg vil egentlig høre her, om finansministeren, fordi det jo er finansministeren, som i sidste ende sidder på pengene, har nogen tanker om, når vi nu laver et nyt politiforlig, om der så også falder lidt af til kriminalforsorgen og domstolene, så vi sikrer, der er sammenhæng i systemet.
Nicolai Wammen (S), 2019-12-18:
Trods alt.
Tak, formand.
Som jeg sagde, har Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet forskellige holdninger til udlændingespørgsmålet.
Så har vi lavet en finanslovsaftale med hinanden, som har nogle fornuftige elementer, som bl.a. betyder, at hvis der er en virksomhed, der har en dygtig medarbejder, som knokler løs og ellers stod til at skulle forlade landet, kan de få lov til at beholde ham, så længe der er et arbejde hos dem.
Det tror jeg da at der er rigtig mange virksomheder der sætter pris på.
Det synes vi i enighed er fornuftigt i Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet og dermed også regeringen.
Betyder det så, at vi lige pludselig er blevet enige om udlændingepolitikken?
Nej, og det tror jeg både Det Radikale Venstre og regeringen kan bekræfte.
Vi har jo netop, som jeg lige var inde på,
med det her givet en håndsrækning til de børnefamilier, der har allerallermindst, og selv om forældrene er i arbejde – for vi vil gerne have forældrene i arbejde, det skal vi, og det er ikke til diskussion – vil vi ikke acceptere, at børn lever under så dårlige kår som dem, der blev efterladt af den tidligere regering.
Så jeg mener bestemt, at vi har levet op til det, som statsministeren også udtalte før valget.
Louise Schack Elholm (V), 2019-12-18:
Er det så et forkert svar, som finansministeren har givet til hr. Ole Birk Olesen, da han på spørgsmålet om, hvem der blev allermest fattige med den her finanslov, svarede, at alle bliver fattige, alle indkomstgrupper bliver fattigere og får en mindre indkomst som følge af de skatte- og afgiftsstigninger, der er, og at dem, det ramte allerhårdest, var de allerfattigste i Danmark?
Er det et forkert svar, finansministeren så har givet til hr. Ole Birk Olesen?
Eller kan finansministeren bekræfte, at det er et korrekt svar, som finansministeren gav, da finansministeren sagde, at det var de laveste indkomstdeciler, der blev hårdest ramt af skatter og afgifter, på den her finanslov?
Nicolai Wammen (S), 2019-12-18:
Jeg bestræber mig altid på, og det gælder også Finansministeriet, at give korrekte svar.
Det har vi også gjort i det her tilfælde.
Men det er heller ikke nogen overraskelse og formentlig heller ikke for spørgeren, at når man sætter cigaretpriserne op, rammer det jo socialt skævt.
Altså, hvis man ryger 20 smøger om dagen og har en indtægt på 20 mio. kr. om året, kan man ikke mærke det lige så meget, som hvis man har meget, meget få penge.
Derfor har det jo, ikke mindst når det gælder cigaretpriserne, en direkte virkning, at vi sætter priserne op, og når vi sætter dem op for at undgå, at børn og unge begynder at ryge, betyder det også noget for dem, der ikke har ret mange penge, men som til gengæld ryger.
Peter Skaarup (DF), 2019-12-18:
Tak til finansministeren for besvarelsen.
Jeg synes, at finansministeren på mange måder kom ret godt rundt omkring de spørgsmål og kommentarer, der har været.
Men der er et enkelt område, som jeg så ikke synes at finansministeren var inde på, nemlig udlændingeområdet, herunder grænsekontrol, og de forskellige lempelser, som regeringen har gang i på forskellig vis.
Så jeg kunne egentlig godt bare tænke mig at spørge finansministeren: Hvornår holder regeringen og Socialdemokraterne egentlig op med at lempe udlændingeloven?
Nicolai Wammen (S), 2019-12-18:
Jamen tak til hr. Peter Skaarup for de pæne ord og for muligheden for, at vi kan snakke udlændingepolitik her i dag.
Det vil jeg rigtig gerne.
Altså, der er ingen tvivl om, at Socialdemokratiet og dermed også regeringen står for en fast og stram udlændingepolitik i Danmark, og at vi ikke har tænkt os at lempe udlændingepolitikken eller lave et paradigmeskift i retning af en lempelse.
Der er nogle steder, hvor vi har ændret noget, der var resultatet af nogle ufornuftige beslutninger, der blev truffet under den tidligere regering, men jeg tror, og det tror jeg i øvrigt jeg deler med hr. Peter Skaarup, at der er et meget, meget stort flertal i det her Folketing og i øvrigt også i den danske befolkning, der mener, at det er vigtigt, at vi står vagt om en stram, men også fornuftig udlændingepolitik.
Det er det, som er regeringens politik, det er det, vi gennemfører, og i det, er der ikke noget, der er i strid med den finanslov, vi har lavet her.
Peter Skaarup (DF), 2019-12-18:
Jo, det er der faktisk.
For hvis vi kigger på antallet af lempelser under den nuværende regering, bare indtil nu, vil vi se, at vi er altså er oppe på 14 tilfælde af lempelser af udlændingepolitikken.
Det er jo ret mange, vil jeg nok sige til finansministeren.
Derfor undrer det mig, at man, når man fra statsministerens side har sagt, at man ikke vil være statsminister, hvis det er, at man skal sidde i en regering, der lemper udlændingepolitikken, så alligevel bliver ved med at lempe udlændingepolitikken.
Så derfor vil jeg godt gentage mit spørgsmål, som jeg ikke fik svar på før: Hvornår holder regeringen op med at lempe udlændingepolitikken?
Nicolai Wammen (S), 2019-12-18:
Jeg må gentage til hr. Peter Skaarup, at den her regering står for en fast, stram udlændingepolitik, og at vi bestemt ikke har tænkt os at holde op med det; jeg synes, det vil være rigtig ufornuftigt at gøre det.
Jeg glæder mig over, at der er et stort flertal i Folketinget, der bakker op om en stram udlændingepolitik, for det tror jeg faktisk er vigtigt for Danmark.
Der er ikke med den her finanslov taget nogen skridt, der går i den forkerte retning i forhold til at have en fast udlændingepolitik.
Vi har til gengæld på erhvervsområdet taget nogle skridt, der gør, at nogle af dem, der er i Danmark, kan bidrage bedre til det danske samfund, og det synes jeg er fornuftigt.
Kristian Hegaard (RV), 2019-12-18:
Tak for det.
I går opstod der et julegys.
Det var ikke julesovsen, der brændte på, men der kom nye tal, der viste, at landbruget udleder 1,6 mio. t klimagasser mere end først antaget.
Og om 13 dage skal regeringen melde en fleksprocent ind til Kommissionen.
Det er en mulighed for at flytte 1 mia. kr. fra direkte landbrugsstøtte til grønne tiltag.
Grunden til, at jeg spørger finansministeren, er jo, at det har konsekvenser, hvis ikke vi gør noget.
For så skal pengene bare tages fra rigets øvrige finanser, hvis vi skal gøre noget ved den her udfordring.
Nicolai Wammen (S), 2019-12-18:
Jeg deler opmærksomheden på, hvordan vi kan bidrage til, at klimaaftrykket, også fra Dansk Landbrugs side, bliver så minimalt som muligt, samtidig med at vi har et stærkt erhverv, der ikke alene skaber job og vækst, men jo også nogle sunde og gode fødevarer til både den danske befolkning og resten af verden.
Så man sidder netop nu ovre hos fødevareministeren og ser på, hvordan man kan indrette det, sådan at vi opnår begge de ting.
Og jeg har meget, meget stor tillid til – med mit kendskab til fødevareministeren og i øvrigt med de beslutninger, vi træffer i den her regering – at det finder vi nogle balancer i forhold til.
Og vi deler i lighed med spørgeren jo også bekymringen for de seneste tal, der er kommet.
Kristian Hegaard (RV), 2019-12-18:
Finansministeren deler den opfattelse, som Det Radikale Venstre har, nemlig at de her nye tal er meget alvorlige.
Det er meget alvorligt, når vi taler om 1,6 mio. t ekstra klimagasser.
Så må det være relevant at få svar i dag på spørgsmålet: Vil man være villig til at kigge på at flytte 1 mia. kr. fra direkte landbrugsstøtte over til grønne tiltag, sådan som der er mulighed for om 13 dage?
Og det må jo være finansministeren, der svarer på, om man vil gøre det gennem den her ordning eller ved at se på rigets øvrige finanser.
Nicolai Wammen (S), 2019-12-18:
Jeg takker for tilliden til, at jeg som finansminister bør sidde for bordenden ved enhver forhandling.
Der er dage, hvor jeg synes, det er en god idé, og der er andre dage, hvor jeg er mindre begejstret over tanken.
Og jeg ved, at Det Radikale Venstre er en meget aktiv spiller i de drøftelser.
Det hilser regeringen velkommen.
Men jeg vil ikke stå her fra Folketingets talerstol og forhandle på vegne af en kollega, som sidder seriøst og arbejder med tingene.
Og jeg er helt sikker på, at man når en fornuftig landing af det her.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-12-18:
Jeg bliver altid så glad, når jeg hører en socialdemokrat sige, at han er optaget af at skabe vækst.
Det er jo godt, for hvis der er vækst i samfundet, bliver vi rigere, og det giver ekstra muligheder for at sætte ting i gang, forbedre velfærden og forbedre virksomheders konkurrencevilkår.
Så det gør mig jo glad, når finansministeren siger, at han er optaget af at skabe vækst.
der blev det ligesom udstillet og gjort klart, at der var nul vækstinitiativer i finansloven.
Jeg skal ikke gentage debatten, der har været med min kollega hr. Troels Lund Poulsen, om, at finansloven ikke bidrager positivt, og ej heller, at svaret til de danskere med færrest penge er, at de skal have færre penge mellem hænderne næste år.
Det har vi været omkring.
Derfor vil jeg prøve at følge op på det, som hr. Peter Skaarup spurgte om, nemlig udlændingepolitikken.
For den radikale finansordfører sagde i sin ordførertale, og jeg citerer: Vi slår hul i paradigmeskiftet med finansloven.
Og den radikale finansordfører var meget begejstret.
Og nu siger finansministeren i et svar til Peter Skaarup, at regeringen står fast på den faste og fair udlændingepolitik.
Så skal jeg bare forstå, om det er finansministeren, der har ret, eller den radikale finansordfører, der har ret.
Nicolai Wammen (S), 2019-12-18:
Det er sådan set meget enkelt.
Regeringen står fuldstændig fast på en stram og ansvarlig udlændingepolitik, og vi har ikke nogen planer om at lave om på den.
Og så er det ikke nogen hemmelighed, at selv om vi har lavet en finanslovsaftale sammen med Det Radikale Venstre, jamen så ser regeringen og Det Radikale Venstre forskelligt på udlændingepolitikken.
Det håber jeg ikke kommer bag på spørgeren.
Der er ikke, set med mine øjne, noget som helst i den aftale, vi har lavet om finansloven, der ændrer på den stramme, faste udlændingepolitik, som regeringen står for.
Jeg tror, det er vigtigt, at man fortsat i det her Folketing bredt arbejder for det, som også den danske befolkning er optaget af, nemlig at det skal være fornuftigt, men at det også skal være stramt.
Og vi skal sørge for, at den kurs bliver fortsat.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-12-18:
Så den radikale ordfører har simpelt hen misforstået den aftale, Det Radikale har indgået.
Altså, den radikale glæde over, at der lempes på udlændingepolitikken med finanslovsaftalen, må simpelt hen bero på en misforståelse.
Jeg synes, finansministeren skulle stå ved aftalen og stå ved, at der bliver givet flere penge til særlig flygtninge- og indvandrerfamilier på kontanthjælp, og at der bliver lavet en lang række lempelser.
Men jeg synes da, det er lidt dårlig stil, at finansministeren så åbenbart siger, at Det Radikale Venstre fuldstændig har misforstået den aftale, de har indgået.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-18:
Tak for det, og tak til Alternativets ordfører for talen.
Jeg har før diskuteret integrationsydelsen med Alternativets beskæftigelsesordfører, Torsten Gejl, og han har jo i hvert fald i et utal af samråd tidligere bebudet, at hvis regeringsmagten skiftede, skulle integrationsydelsen sløjfes.
Derfor tænker jeg, at det måske kunne være meget nyttigt nu at høre, hvor Alternativet står henne i den forbindelse.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
I det forståelsespapir, som regeringen lavede sammen med os støttepartier, står der jo rigtig mange gange, at det er ambitionen at vende udviklingen i forhold til den stigende ulighed, der har været – specielt under den borgerlige regering, hvor vi alene i 2017 så 12.000 flere fattige børn.
I debatten i dag har den borgerlige side haft rigtig meget fokus på, at uligheden stiger en lille smule, som finansministeren også var inde på.
Og det er jo, fordi der simpelt hen mangler nogle redskaber til at vurdere lighedseffekterne af politik på formueområde.
Er det ikke korrekt, hr. finansminister?
Det er egentlig et lidt ledende spørgsmål.
Altså det, at vi igen sætter bo- og gaveafgiften op til de 15 pct. for virksomhedsarvinger, har selvfølgelig en effekt.
Det kan der ikke regnes på.
Det, at vi laver et indgreb over for forældrekøbsordningen, som jo er kommet de mest velhavende til gode, har selvfølgelig også en effekt.
Så det giver jo ikke nogen mening at sige, at den her finanslov øger uligheden.
Derfor håber jeg også, at finansministeren er med på, at det er en af de store, måske lidt tekniske og kedelige, opgaver, der venter os og også venter finansministerens eget ministerium – nemlig at få afdækket de her blinde pletter, så vi har nogle fakta at diskutere ud fra.
Nicolai Wammen (S), 2019-12-18:
Regeringen er helt overordnet dybt optaget af, at vi gør en meget, meget stærk indsats for at passe godt på vores natur, vores miljø og vores klima.
Vi er også optagede af, at vi har et dansk landbrug, som er velfungerende, som har nogle fornuftige arbejdsvilkår, og som vi hjælper til bedst muligt at kunne producere fødevarer, som vi kan være stolte af, ikke bare til Danmark, men også til resten af verden.
Og jeg er helt sikker på, at fødevareministeren vil fortsætte forhandlingerne i den ånd med Det Radikale Venstre og andre partier.
Marie Krarup (DF), 2019-12-18:
Det var ikke en vittighed, at talen er ovre.
Jeg vil spørge, hvad Nye Borgerliges holdning er til repatrieringsordningen.
Med den her uheldige finanslov kommer der jo flere fremmede til Danmark.
Der er flere folk fra muslimske lande, der vil få mulighed for at blive i landet i længere tid, fordi hjemsendelsesordningen, som Dansk Folkeparti fik forhandlet igennem sidste år, nu bliver sønderbrudt, og det er meget, meget sørgeligt.
Men vi har en anden ordning, som trods alt stadig væk fungerer, hvor man kan repatriere folk ved at give dem nogle penge, som de kan bruge til at etablere sig for i deres hjemlande.
I Dansk Folkeparti er vi villige til at bruge sådan cirka alle fredelige midler for at gøre Danmark mere dansk og mindre muslimsk.
Hvorfor er det, Nye Borgerlige ikke ønsker det?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-18:
Man skal huske på, at de fejltrin, som er lavet, er lavet, fordi den tidligere regering med støtte fra DF ikke har indført et fuldt asylstop.
Det er den første del; man prøver på at begrænse skaden.
Derefter skal folk jo så sendes hjem igen, og der er det ganske simpelt, at hvis du ikke kan forsørge dig selv, skal du forlade landet.
Så behøver man ikke at sende penge med folk hjem.
Marie Krarup (DF), 2019-12-18:
Hvis og hvis og hvis!
Men nu har vi jo en situation, som ser ud, som den ser ud, som de folk, der sidder i Nye Borgerlige, som i mange år har støttet Det Konservative Folkeparti, jo med omhu har sørget for netop blev, som den blev.
Men i den situation vil Nye Borgerlige ikke foretage de små fornuftige, pragmatiske skridt, som man trods kan foretage for at gøre Danmark mindre muslimsk.
Det er da hul i hovedet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-18:
Jeg synes, det er hul i hovedet at give folk penge i lommen for at rejse hjem til et land, som er sikkert, og hvor de kommer fra.
Jeg synes, det er dybt problematisk at give folk penge.
De er kommet hertil.
Vi har givet dem sikkerhed, mens der var ufred i deres hjemland.
Nu er der fred.
Selvfølgelig skal de da rejse hjem.
Den her ordning betyder jo, at man giver dem penge til at rejse hjem, og hvis de så ikke bryder sig om at være der, kan de rejse tilbage igen, og så kan de komme tilbage til Danmark og et liv betalt af danske skatteborgere.
Nej, det er da netop hul i hovedet, og det er da respektløst over for alle de danskere, der går på arbejde dag ind og dag ud.
Mette Abildgaard (KF), 2019-12-18:
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at spørge, hvorfor ordføreren har valgt ikke at skrive en tale, og om der er en dybere årsag til, at ordføreren bare stiller sig op og siger, at det er en ræverød finanslov, og ikke mere end det.
Det kunne være interessant at høre, hvilke elementer man ville rulle tilbage med Nye Borgerliges mandater, og hvilke elementer man fortsat ville bakke op om.
Så det er egentlig bare et spørgsmål på grund af nysgerrighed: Hvad er årsagen til, at man ikke ville holde en tale?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-18:
Jeg synes, jeg har fået sagt det, jeg mener om den her finanslov.
Hvis der er noget konkret, ordføreren gerne vil spørge mig om, i forhold til finansloven, er hun meget, meget velkommen til at stille nogle spørgsmål.
Vi har jo en time, og man er velkommen til at stille nogle spørgsmål om lige præcis det, man gerne vil.
Mette Abildgaard (KF), 2019-12-18:
Jeg spurgte ikke om, hvorfor ordføreren ikke havde skrevet en tale ned, jeg spurgte, hvorfor man ikke holdt en tale, og det fik jeg så ikke rigtig noget svar på.
Jeg synes bare, det er mærkværdigt, at man, når man har kæmpet så hårdt for at blive repræsenteret i Folketinget, så ikke udnytter en debat til at præsentere sit partis synspunkter.
Men fint, så lad mig da høre: Går Nye Borgerlige også ind for totalt at afskaffe al generationsskiftebeskatning, som vi gør i Det Konservative Folkeparti, og kan man regne med opbakning til det, hvis der kommer et borgerligt flertal på et tidspunkt?