Thomas Jensen (S), 2021-05-05:
Tak, formand.
Det er en aftale, som et bredt flertal i Københavns Borgerrepræsentation bestående af Socialdemokratiet, Venstre, Dansk Folkeparti, Radikale Venstre, SF, Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance har tilsluttet sig.
Af den politisk aftale følger det bl.a., at der skulle gennemføres en miljøundersøgelse af anlæg af Lynetteholmen.
På baggrund af denne undersøgelse skulle der fremsættes forslag om en anlægslov, og Udviklingsselskabet By & Havn I/S og deres rådgivere har i overensstemmelse med den politiske aftale udført miljøundersøgelser af anlæg af Lynetteholm, og miljøundersøgelserne er udført i tæt dialog med myndighederne, herunder Miljøstyrelsen og Trafikstyrelsen.
Miljøundersøgelserne ligger til grund for det anlægslovforslag, som vi behandler her i dag.
Med lovforslaget bemyndiges Udviklingsselskabet By & Havn I/S bl.a. til at anlægge halvøen Lynetteholm på 2,8 km 2 i Københavns Havn øst for Trekroner Søfort mellem Nordhavn og Refshaleøen og at anlægge et anlæg på Refshaleøen til modtagelse af overskudsjord, som anvendes til opfyld af Lynetteholm.
Og overordnet set
er der to faser i projektet, dels en anlægsfase, hvor der anlægges en adgangsvej, og hvor perimeteren, altså den nye halvøs omkreds, i form af spuns og dæmning etableres, dels en driftsfase, hvor der fyldes overskudsjord i den etablerede perimeter.
Anlægsfasen forventes at tage ca. 2½ år, og driftsfasen forventes at vare i ca. 30 år.
Hvorfor anlægge en ny halvø, Lynetteholm, i Københavns Havn?
kunne man så spørge sig selv.
Jo, anlæg af Lynetteholmen opfylder to hovedformål, som samtidig kan bidrage til at løse en række udfordringer i hovedstaden.
For det første etableres et nyt sted til deponering af overskudsjord fra byggeprojekter, og derved vil Lynetteholmen afløse depotet i Nordhavn, som snart er ved at være fyldt op.
For det andet vil halvøen indgå som et led i klimasikringen af København mod stormflod fra nord.
Selv om der er tale om et stort projekt, vil skatteyderne ikke skulle bidrage til at finansiere projektet.
Det skyldes, at projektet kan finansieres ved indtægter fra deponering af overskudsjorden fra byggeprojekter i Københavnsområdet.
Folketinget vil med en vedtagelse af det her lovforslag samtidig give miljøgodkendelse til projektet.
Herudover vil der blive ført løbende tilsyn med, at Udviklingsselskabet By & Havn I/S overholder alle krav undervejs.
Formålet med, at vi i Folketinget vedtager de store og komplekse projekter ved en anlægslov, er, at vi derved tilvejebringer et samlet retligt grundlag for at gennemføre projektet.
Hermed får bygherren ved lov en samlet miljø- og anlægstilladelse fremfor at skulle indhente en lang række forskellige administrative tilladelser fra forskellige myndigheder.
Lovforslaget indeholder derfor forslag om at fravige en række regler på plan- og miljølovområdet; det er med til at gøre planlægning af det store anlægsprojekt robust, uden at der gås på kompromis med kvaliteten af miljøundersøgelserne eller miljøkravene.
Det har vi i Danmark en lang tradition for, og med det har vi givet et robust grundlag for store projekter så som Femern Bælt-forbindelsen og den nye Storstrømsbro, og det er den samme model, vi nu bruger her for Lynetteholmen.
Hvad angår den fremtidige anvendelse af Lynetteholm, handler dette lovforslag om den nye halvøs funktion som jorddeponi og kystbeskyttelse.
Men det er klart, at øen herudover rummer et stort potentiale i forhold til Københavns videre udvikling, og i det lange perspektiv kan Lynetteholmen måske være med til at sikre, at København bliver en by, hvor almindelige mennesker har råd til at bo, fordi man kan bygge billigere, hvis man vælger det, og på den måde skal København ikke længere være en by kun for folk, der har rigtig mange penge.
Og jeg skal hilse fra Radikale Venstres højt agtede transportordfører og sige, at partiet også støtter lovforslaget.