Karsten Lauritzen (V), 2016-11-18:
Jeg vil selvfølgelig altid gerne kigge på, om den lovgivning, vi har, er god nok.
Men der er et udvalg, der kigger på, hvordan vi får flere erhvervsdrivende fonde, og hvis der skulle være et ønske om en nærmere gennemgang i Skatteudvalget af de forskellige fondsregler og at se på det spørgsmål, som SF rejser, vil jeg da gerne stille mig til rådighed for at tage en politisk drøftelse af det, men uafhængigt af forslaget her.
Jeg vil godt starte med at takke for modtagelsen af lovforslaget.
Det sker ikke så tit, at vi går ind og ser på de grundlæggende regler om beskatning af vores fonde.
I sidste samling nedsatte vi dog det særlige konsolideringsfradrag, der baserer sig på fondenes almennyttige uddelinger.
Det gjorde vi for at skaffe en del af finansieringen til en markant forbedring af vilkårene for generationsskifte i erhvervsvirksomheder.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at regeringen da havde foretrukket, at vi ikke allerede igen skal justere fondsbeskatningen – denne gang ved at ophæve fradraget for de ikkealmennyttige uddelinger – men det er vi desværre nødt til af hensyn til EU-retten og den dom, der er faldet.
Regeringen lægger dog samtidig op til at afbøde virkningerne ved at foreslå en tilbageførselsmodel, hvor merprovenuet så vidt muligt føres tilbage til dem, der i dag nyder godt af de ikkealmennyttige uddelinger.
Jeg tror, der var en af ordførerne, der sagde heroppe fra talerstolen, at der den anden dag i Berlingske havde stået, at det giver et merprovenu, og det er fuldstændig rigtigt.
Men nu er aviser jo ikke retskilder, og den pågældende journalist havde belejligt eller ikke belejligt glemt at skrive, at dette merprovenu føres tilbage til fondene.
Men vi er tvunget til at lave reglerne om som følge af, at de nuværende regler ikke er i overensstemmelse med EU-reglerne, hvilket alle høringsparter, også dem, der kritiserer forslaget, som flere af ordførerne også har været inde på, i øvrigt anerkender i deres høringssvar: Ja, de danske regler er i strid med de EU-regler, som gælder.
Så derfor er vi nødt til at gøre noget.
Lovforslaget har som bekendt til formål at tilpasse fondsbeskatningen til EU-retten, forstået på den måde, at der i dag kun gives fradrag for ikkealmennyttige uddelinger, hvis modtageren er skattepligtig i Danmark, og det er en forskelsbehandling i forhold til modtagere, der ikke er skattepligtige til Danmark.
Det kan man selvfølgelig undre sig over, og man kan også spørge, hvorfor der ikke kan laves den differentiering mellem folk, der er skattepligtige til Danmark, og folk, der ikke er skattepligtige, men det er altså ikke foreneligt med EU-retten og den dom, der er faldet for et stykke tid siden.
Ved at ophæve fradraget sker der en ligestilling i forhold til uddelinger til modtagere, der ikke er skattepligtige i Danmark af uddelingen.
Da formålet som sagt ikke er at tilvejebringe et merprovenu – det er det ikke – er det vigtigt for regeringen at sikre, at merprovenuet ved ophævelsen af fradraget så vidt muligt tilbageføres til dem, der nyder godt af uddelingerne.
Derfor foreslår vi en tilbageførselsmodel, hvor modtagerne af de ikkealmennyttige uddelinger kun medregner 80 pct. af uddelingen i deres skattepligtige indkomst.
Der er dermed lagt vægt på, at tilbageførselsmodellen er enkel i sin udformning.
Jeg er dog samtidig opmærksom på, at den effektive beskatning af fonde og modtagere ikke i alle situationer vil være præcis som i dag.
Jeg skal være den første til at beklage dette, men vi må også erkende, at det er nødvendigt med en model, der både er robust over for misbrug og kan administreres.
Det er ikke kun i statens og skatteadministrationens interesse, men altså også i fondenes og Danmarks interesse.
Så har der været en række justeringer af lovforslaget på baggrund af høringen, og vi vil, som jeg også tror hr. Jesper Petersen var inde på, stille en række ændringsforslag.
Jeg vil lige nævne to af dem.
For det første vil der blive stillet ændringsforslag vedrørende virkningstidspunkt for ophævelsen af fradraget.
Regeringen har her lyttet til flere af høringssvarene, hvor det er fremført, at det foreslåede virkningstidspunkt kan føre til en vilkårlig forskelsbehandling af fonde, alt efter hvordan de har tilrettelagt deres praksis for de årlige uddelinger.
Det er naturligvis ikke hensigten med forslaget.
For det andet vil der blive stillet ændringsforslag om, at ikkealmennyttige uddelinger til fondes datterselskaber – det vil sige selskaber, som fonden har bestemmende indflydelse i – fremover vil være skattefri for datterselskabet.
Det svarer til, at moderselskabets tilskud til et datterselskab efter gældende regler på tilsvarende måde i øvrigt er skattefrit.
Jeg vil gerne kvittere for den debat, der har været, og jeg skal selvfølgelig nok sørge for at besvare de spørgsmål, der måtte være her i dag, og i udvalgsbehandlingen, så vi kan få en god og grundig behandling af forslaget frem mod anden- og tredjebehandlingen, men altså er et forslag, som vi i regeringen fremsætter, fordi det er vores pligt at sørge for, at lovgivningen er i overensstemmelse med EU-retten, og det er desværre ikke tilfældet i dag.