Inger Støjberg (V), 2018-05-23:
Tak for det.
Spørgsmålet om børns vilkår i asylsystemet dukker jo jævnligt op i den politiske debat, og det er så også det, det gør her i dag.
Jeg tænker, at det nok er, fordi det gælder børns vilkår, og at vi alle selvfølgelig har en interesse i, at børn sikres de bedst mulige rammer, mens de er indkvarteret i vores asylsystem.
Forslagsstillerne vil med beslutningsforslag B 142 sikre, at der udarbejdes en samlet plan for forbedringer af børns trivsel i det danske asylsystem.
Planen skal bl.a. sikre, at Udlændingestyrelsen tager hensyn til barnets tarv, når styrelsen træffer administrative beslutninger om at flytte familier ind i indkvarteringssystemet.
Jeg må sige, at jeg helt ærligt synes, at beslutningsforslaget er et udtryk for en manglende indsigt i vores myndigheders og også vores operatørers arbejde, når man mener, at der skal udarbejdes en decideret plan for at sikre, at der tages hensyn til barnets tarv, når Udlændingestyrelsen flytter asylansøgere.
Udlændingestyrelsen er således i dag allerede opmærksom på at minimere antallet af flytninger i indkvarteringssystemet, men det er nu engang sådan, at vores indkvarteringssystem er bygget op på den måde, at asylansøgeres indkvartering indrettes efter, hvilken asylfase de befinder sig i.
Det har også under den tidligere regering været politisk prioriteret at indrette vores indkvarteringssystem på den måde, og den tidligere regering etablerede jo endvidere et udrejsecenter med henblik på yderligere at skærpe og også målrette den indkvartering af asylansøgere, som skal til, når det handler om udrejse.
Det betyder, at vi opererer med en række forskellige centertyper, herunder bl.a. modtage-, opholds- og hjem- og udrejsecentre.
Det medfører i sig selv, at asylansøgere vil skulle flytte center i løbet af deres tid i indkvarteringssystemet, i takt med at deres asylsag behandles.
Asylansøgere, der får asyl i Danmark, vil som udgangspunkt kun skulle flytte en gang, nemlig fra et modtagecenter til et opholdscenter, inden de overgår til en kommune.
Asylansøgere, der får afslag på deres asylsag, vil kunne opleve flere flytninger, hvis de ikke medvirker til udrejse af Danmark.
Ved flytning af asylansøgere tager styrelsen så vidt muligt hensyn til eventuelle særlige forhold hos beboerne, f.eks. sundhedsmæssige og sociale forhold.
Sådanne forhold vil f.eks. også kunne medføre, at en beboer flyttes til et asylcenter nær et større hospital eller et asylcenter, hvorfra det vil være muligt at modtage tilbud om specialbørnehave eller lignende.
Det faldende antal indkvarterede asylansøgere, og det er jo som følge af, at der kommer færre asylansøgere til Danmark, har endvidere medført, at antallet af asylcentre siden ultimo februar 2016 er faldet fra 98 centre til nu 22 centre i maj 2018, og lukningen af asylcentrene har nødvendigvis medført nogle flytninger af nogle af beboerne.
Ved flytning af beboere fra et asylcenter, der skal lukke, tillægger Udlændingestyrelsen det betydelig vægt, hvis der er mulighed for at flytte beboerne til et nærliggende center hos samme operatør, så børnene fortsat vil kunne gå i den samme skole og også til de samme fritidsaktiviteter.
Endelig er det sådan, at der kan ske flytninger fra et asylcenter til et andet med henblik på f.eks. at opretholde ro og orden på centrene eller på baggrund af et ønske fra beboerne selv.
Flytninger er således en grundforudsætning i det danske asylsystem, som vi ikke kommer udenom, hvis vi vil have et velfungerende asylsystem, og det vil vi jo.
Forslagsstillerne peger endvidere på, at myndighederne skal tage hensyn til mulighederne for selvhushold ved flytninger imellem centre.
I dag er det jo sådan, at asylansøgere, der har en verserende asylsag, som udgangspunkt bor på opholdscentre med selvhushold.
Det vil sige, at de får udbetalt kontante ydelser, så de selv kan stå for indkøb og madlavning.
Beboerne bor som udgangspunkt på opholdscentre, indtil de enten meddeles en opholdstilladelse og overgår til en kommune, eller indtil de meddeles endeligt afslag på asyl og skal udrejse.
Beboere, der meddeles endeligt afslag på asyl, og som ikke udrejser inden den fastsatte udrejsefrist, bliver overflyttet til Hjemrejsecenter Avnstrup, hvor der er en bespisningsordning.
Hvis man medvirker til sine egen udrejse, får man lov til at blive boende på et hjemrejsecenter helt frem til udrejsen.
Samarbejder man derimod ikke med myndighederne om sin udrejse, bliver man overflyttet til et udrejsecenter, hvor der således også er en bespisningsordning.
Regeringen er optaget af, at afviste asylansøgere, som ikke har lovligt ophold i Danmark, enten udrejser straks eller overflyttes til et hjemog udrejsecenter.
Der skal ske en klar markering af, at de ikke længere er velkomne i Danmark, og at de skal rejse hjem igen.
Det er således et bevidst tilvalg fra regeringens side, at den her gruppe ikke længere tilbydes kontante ydelser og selvhushold.
Forslagsstillerne peger også i beslutningsforslaget på, at myndighederne i forbindelse med flytninger skal tage hensyn til børnenes adgang til at gå i folkeskole.
Det er vigtigt for mig at understrege, at efter loven har alle børn, der er indkvarteret på et asylcenter, uanset centertype, mulighed for at modtage undervisning i en folkeskole.
Det er dog op til de kommunale skolemyndigheder at godkende det.
Det er faktisk også sådan, at langt størstedelen af asylansøgerbørn i den skolepligtige alder går i danske folkeskoler, og som jeg også sagde indledningsvis, har Udlændingestyrelsen allerede i dag fokus på, at asylansøgere, der grundet centertilpasninger skal flytte, i videst muligt omfang flyttes til et nærliggende center hos samme operatør, og hvor børnene vil kunne fortsætte i samme skole- og fritidstilbud.
Flytter man derimod til et hjem- eller udrejsecenter, skal man jo nødvendigvis som oftest flytte skole, men vil dog fortsat have mulighed for at gå i folkeskole, uanset om man er barn af en afvist asylansøger.
Det er vigtigt at sørge for, at de børn, der kommer på udrejsecenter, fordi deres forældre nægter at hjemrejse, fortsat har en meningsfuld hverdag, og derfor er Røde Kors specifikt tilknyttet Udrejsecenter Sjælsmark, som bl.a. huser børnefamilier, der ikke ønsker at medvirke til deres udrejse.
Røde Kors har således også ansvaret for undervisnings- og aktivitetstilbud, børneundervisning og fritidstilbud og børnepasningstilbud samt sundhedstilbud.
Endelig nævner forslagsstillerne nogle forskellige artikler, som omhandler den generelle trivsel blandt asylbørn.
Det er i den forbindelse vigtigt for mig at understrege, at der selvfølgelig er retningslinjer for myndighedernes forpligtelse, når der opstår behov for at iværksætte sociale foranstaltninger over for børn og unge under 18 år, og det er, uanset om de opholder sig her i landet som asylansøgere, eller om de har et ulovligt ophold her i landet. Når der skal iværksættes sociale foranstaltninger over for børn i asylsystemet, sker det i et samspil mellem lov om social service og udlændingeloven.
Efter udlændingeloven har Udlændingestyrelsen forsørgelsespligten over for udlændinge, herunder også mindreårige, der opholder sig her i landet som asylansøgere, eller som ikke har lovligt ophold her i landet.
Når børnene befinder sig på et indkvarteringssted, skal operatørerne være opmærksomme på børnenes fysiske og psykiske helbredstilstand.
Der er derfor en tæt dialog imellem operatørernes personale på asylcentrene, kommunerne og Udlændingestyrelsen om håndtering af sager, der vedrører børn og unge under 18 år.
Herudover har kommunen efter serviceloven en generel forpligtelse til at føre tilsyn med de forhold, som børn og unge under 18 år i kommunerne lever under.
Den tilsynsforpligtelse omfatter alle børn, uanset opholdsgrundlag.
Hvis der er tale om asylansøgere, kan kommunen iværksætte sociale foranstaltninger, hjælp eller støtte efter servicelovens regler, hvis behovet for sociale foranstaltninger ikke kan imødekommes inden for asylsystemet.
I praksis kan kommunen dog i særlige tilfælde iværksætte sociale foranstaltninger under henvisning til principperne i serviceloven, nødgrundssætninger og af hensyn til Danmarks internationale forpligtelser.
Afslutningsvis vil jeg gerne endnu en gang understrege, at Udlændingestyrelsen allerede i dag har fokus på at sikre, at børn i asylsystemet ikke udsættes for unødige flytninger.
Når det er sagt, mener regeringen også, at der skal være forskel på, om man er asylansøger i Danmark, eller om man er afvist asylansøger og opholder sig ulovligt i Danmark.
Dette kommer bl.a. til udtryk ved de indkvarteringsvilkår, som man tilbydes.
Det betyder jo så bl.a., at afviste asylansøgere skal flytte fra et opholdscenter med selvhushold til et hjem- eller udrejsecenter med bespisningsordning, at der skal de så opholde sig, indtil de udrejser af Danmark, og det kan jo enten ske frivilligt, eller det kan ske med tvang.
Så på den baggrund kan regeringen ikke støtte det her forslag.