runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2025-04-10:
Tak for ordet.
Vi står med et beslutningsforslag fra Liberal Alliance, som rummer en vigtig og helt legitim ambition, nemlig at sikre, at de mennesker, vi giver dansk statsborgerskab, også deler de grundlæggende værdier, vores samfund bygger på: demokrati, ligestilling og frihedsrettigheder.
Det er vi i Venstre enige i.
Det er helt rimeligt, at vi som samfund stiller krav til dem, der ønsker at blive danske statsborgere.
Det danske statsborgerskab er ikke en rettighed; det er noget, man skal gøre sig fortjent til.
Derfor er det også positivt, at der nu skal nedsættes en ekspertgruppe, der netop skal undersøge mulighederne for at lave en screening af ansøgeres værdier og ytringer.
Og når man nu har valgt at nedsætte denne ekspertgruppe til at undersøge mulighederne, er det jo, fordi en screening af ansøgere medfører en lang række spørgsmål af både juridisk, praktisk og teknisk karakter.
Selv om jeg er helt enig i forslagsstillernes intention, undrer jeg mig måske lidt over Liberal Alliances position i den her debat.
Liberal Alliance vil pålægge regeringen at indføre en model for screening, uden at det fremgår af beslutningsforslaget, hvordan modellen skal se ud, og samtidig kritiserer Liberal Alliance regeringen for ikke at gå langt nok ved at nedsætte en ekspertgruppe, der skal undersøge muligheden for netop at se på, hvordan en sådan model kan se ud.
Det er lidt, som om Liberal Alliance forventer, at regeringen med sådan et fingerknips kan opfinde en model, som Liberal Alliance tydeligvis ikke selv kan blive konkrete om.
Men jeg glæder mig meget til resultatet af ekspertgruppens arbejde, der forhåbentlig kan danne grundlag for, at vi arbejder og kommer til at arbejde med en model for screening.
Det håber jeg da at vi bredt kan blive enige om at lave, såfremt det kan lade sig gøre, også med Liberal Alliance.
På den baggrund støtter Venstre ikke beslutningsforslaget.
Anders Kronborg (S), 2025-04-10:
Altså, jeg mener, at der var ting i forbindelse med de samtaler, der var uskønne.
Jeg har nævnt, at jeg synes, at Alternativets opførsel var meget, meget dårlig.
Det var med til at gøre folk utrygge, altså hele det, om jeg så må sige show, de kørte op til samtalerne.
Og derfor var jeg også glad for, at de tre personer, da de efterfølgende blev spurgt til, hvad det egentlig syntes om samtalerne, så faktisk syntes, at de foregik i en behagelig og en ordentlig tone.
Udfordringen var jo, at rummet var lukket; der var fortrolighed i forhold til rummet.
Så når nogle af medlemmerne, der sad i rummet, gik ud og sagde, at det var det mest ydmygende, de havde været med til nogen sinde, var det et billede, jeg slet ikke kunne genkende.
Og derfor var jeg selvfølgelig også glad for, at de personer, der var til samtale, faktisk syntes, at det foregik i god ro og orden.
Mads Olsen (SF), 2025-04-10:
Det synes jeg lyder klogt, også i forhold til det her med, at det koster noget.
Men grunden til, jeg spørger, er jo, at det jo faktisk allerede er sket i Folketingets Indfødsretsudvalg.
I forbindelse med de tre samtaler fik vi jo tilsendt en oversættelse af noget, en af ansøgerne havde skrevet på Facebook, og som var oversat med Facebooks AI-oversættelse; det er også noget, der har været ude i offentligheden.
Mener ordføreren, at det var en god proces?
Anders Kronborg (S), 2025-04-10:
Nej, men altså, et tænkt eksempel kan være – jeg ved slet ikke, om sådan et eksempel kunne finde sted, men lad os antage det – at en ung person med udenlandsk baggrund i forbindelse med sin studenterkørsel har drukket tæt i løbet af dagen og festet og så kl. 3 om natten skriver et eller andet tåbeligt på de sociale medier, og at det bliver fanget op af en screening.
Så synes jeg sådan set også, det er rimeligt, at det bliver efterforsket, at man får en snak med vedkommende.
Derfor synes jeg måske, at vi glemmer det element – og det er det, jeg sådan selv har det bedst med i maven – at der også skal være mennesker inde over, hvis vi skal have de her samtaler.
Jeg har det bedst med, at det er politikere, der forestår samtalen, ligesom vi gjorde det i forbindelse med de tre samtaler.
Men jeg må indrømme, at jeg også er blevet inspireret af det, man gør i USA, hvor det er embedsmænd, der snakker med dem, og så kan man måske efterfølgende få en vurdering.
Jeg er ikke færdig med at gøre mig overvejelserne, og derfor glæder jeg mig også til ekspertgruppens arbejde.
Jeg glæder mig også de videre drøftelser i Folketingets Indfødsretsudvalg.
Men jeg synes, det er naivt at tro fra Liberal Alliances side, at man kan lave det her, så det koster nul kroner.
Men det er jo godt, at Liberal Alliance er vågnet op, for det, Socialdemokratiet jo står på, siden vi overtog regeringsmagten i 2019, er jo en regering, hvor Liberal Alliance havde haft afgørende indflydelse; man havde siddet på bl.a. udenrigsministerposten.
Fru Inger Støjberg, der nu er formand for Danmarksdemokraterne, havde siddet som ansvarlig minister på det her område.
Og siden vi kom til i 2019, er der jo blevet strammet op på det her område.
Der er blevet strammet op.
Det er strammere i dag, end dengang fru Inger Støjberg sad på magten.
Og jeg synes faktisk, at jeg er meget, meget klar i min tale her.
Vi vil nedsætte en ekspertgruppe, der skal se på det her og gennemanalysere det her område både fagligt og sagligt og præsentere nogle modeller, vi må tage stilling til.
Det skal ske på et oplyst og et ordentligt grundlag.
Så må jeg jo bare kaste bolden videre, for der er intet i det, Liberal Alliance fremsætter her, der er konkret.
Havde der nu ligget en konkret model, kunne vi jo diskutere den.
Men nej, det, Liberal Alliance siger, er, at nu vil man have en eller anden funktion med en kunstig intelligens-computer, der skal screene det her.
Jeg aner ikke, om det kan lade sig gøre.
Det er vi jo nødt til at have nogle eksperter til at kigge på.
Mads Olsen (SF), 2025-04-10:
Ordføreren nævner til sidst i sin tale noget, som ministeren også var inde på, nemlig det her med en kritik af det her forslag, på baggrund af at der ikke er sat økonomi af til det.
Det er egentlig også en kritik, jeg deler, men jeg vil bare høre ordførerens begrundelse for det.
For jeg tænker, at når man skal indføre sådan en ordning her med noget kunstig intelligens, der skal screene nogle borgere for antidemokratiske holdninger, så er det jo vigtigt med nogle kontrolmekanismer, der sikrer, at det, den kunstige intelligens eller de teknologiske hjælpemidler kommer frem til, rent faktisk er rigtigt.
Jeg skal bare høre: Er det derfor, at man er meget opmærksom på det her med økonomi?
For hvis man ikke afsætter økonomien til det, kan der jo være nogle situationer, hvor den her kunstige intelligens måske hallucinerer eller ikke forstår tingene korrekt, og hvor man derfor bliver fejlinformeret i Folketingets Indfødsretsudvalg.
Er det det, der er kritikken af det?
Anders Kronborg (S), 2025-04-10:
Det ved Liberal Alliances ordfører jo også udmærket godt at jeg ikke kan stå ene mand og love på talerstolen.
For subjektive vurderinger må ikke forefindes i ministeriet, det skal forefindes i Folketinget, og skal det arbejde forefindes, så skal vi jo også sikre, at der er et bredt flertal herinde i Folketinget, der er med til at give nogle øgede økonomiske muskler.
Vi havde diskussionen sidste gang i Folketingets Indfødsretsudvalg, og nu må jeg ikke citere fra et lukket møde, men jeg kan sige, hvad jeg selv var villig til.
Jeg var sådan set villig til at spørge Præsidiet, om de var villige til, at der skulle laves en model.
Det blev ikke vedtaget i Folketingets Indfødsretsudvalg.
Vi havde heller ikke nogen konkrete modeller på det her tidspunkt, og det er det, vi i aftalekredsen har bedt en ekspertgruppe om at finde frem til.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-10:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt mere ind til den model eller i hvert fald til den proces, man havde før jul i Indfødsretsudvalget, og som jeg jo så ikke var en del af.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Anders Kronborg, fra hvem og hvordan hr. Anders Kronborg modtog oplysninger om de ansøgere, som man så efterfølgende valgte at trække ind til en samtale.
Anders Kronborg (S), 2025-04-10:
Som jeg husker det, og det er på hukommelsen, fik jeg oplysningerne på e-mail, og jeg mener faktisk også, at oplysningerne blev sendt til Indfødsretsudvalgets sekretariat.
Vi drøftede oplysningerne i Folketingets Indfødsretsudvalg på en dagsorden i forbindelse med lovbehandlingen og blev enige om, at de medlemmer skulle indkaldes til samtale.
Et af de kritikpunkter, der kom i forbindelse med samtalerne, var jo vilkårligheden i forbindelse med Indfødsretsudvalgets arbejde, og det ved fru Zenia Stampe formentlig godt er noget, Socialdemokratiet har taget yderst seriøst efterfølgende.
Jeg mener faktisk også, at en udfordring i forhold til vilkårlighed i Indfødsretsudvalgets arbejde er, at til nogle møder kan vi møde fem partier op, mens vi til andre møder kan være fuldtallige.
Og det vil sige, at når vi så sidder og behandler personer på Indfødsretsudvalgets møder, så er det på det ene møde altså ikke samme mængde øjne, der kigger på en sag, som på det næste udvalgsmøde.
Det synes jeg er et problem, og det er også derfor, Socialdemokratiet har snakket om, om vi egentlig må have mødepligt i forhold til Folketingets Indfødsretsudvalg.
For jeg synes, det er problematisk, at partier udebliver.
Det kan man heller ikke være sikker på, ligesom man heller ikke i et lovforslag på Miljøudvalgets, Retsudvalgets eller Kulturudvalgets område kan være sikker på, at en borger har læst alle, lad os sige 300 sider i et lovforslag, og ikke bare læst de første 50 sider.
Det, jeg synes er væsentligt, er: Får man oplysninger om personer på lovforslag, uanset hvem oplysningerne kommer fra, så er man jo nødt til at tage det seriøst.
Det er jo det arbejde, vi sætter i gang nu med en ekspertgruppe.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-10:
Tak for svaret.
Nu sagde ordføreren faktisk i en tidligere replik, at det var én borger, der havde siddet og gennemgået lovforslaget.
Jeg går ud fra, at det er Peter Jensen, vi taler om.
Og der vil jeg så bare gerne spørge – og det drejer sig netop om vilkårlighed: Hvordan kan man være sikker på, at denne borger faktisk har gennemgået hele lovforslaget og ikke kun har sat sig ned og søgt efter nogle med bestemte navne, med bestemte etniske eller religiøse tilhørsforhold?
Hvordan kan man være sikker på det?
For så er det jo ikke en screening.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-10:
Socialdemokratiets ordfører bliver ved med at sige, at vi skal kigge på det, og at vi skal undersøge forskellige ting.
Men det, jeg mangler svar på, er: Vil Socialdemokratiet sikre, at vi kan indføre en model, hvor vi kan frasortere, og hvor det er Indfødsretsudvalget, der vurderer det.
Vil hr. Anders Kronborg være med til, at vi laver de initiativer, der skal til, sådan at Indfødsretsudvalget kan frasortere de her ansøgere fremadrettet?
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
Ja, jeg tror, jeg stiller spørgsmålet igen.
Forslaget har ophæng i § 19, stk. 2 og stk. 1, 2. pkt., og det handler om det her med, hvorvidt man må anvende militære midler imod andre lande.
Det vil sige, at Folketinget nu giver samtykke til, at regeringen sammen med amerikanerne kan udføre krig fra dansk territorium.
Så er pointen bare, at det i andre sammenhænge bliver givet i konkrete tilfælde – en krig i Irak, en krig i Afghanistan.
Det er i enkelttilfælde.
Her er det mere en generel tilladelse i samarbejde med amerikanerne, som har en mere eller mindre permanent tilstedeværelse på dansk territorium.
Så spørgsmålet er: Hvad mener ordføreren om det?
Kunne man lave strammere demokratisk kontrol, hvis der skal føres krig fra Danmark?
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-11:
Men problemet er jo netop det der med, at så må regeringen forholde sig til det, for hvilke garantier ligger der i forhold til det her?
Altså, det her er jo en 10-årig uopsigelig aftale med USA, som giver nogle temmelig vidtgående beføjelser i forhold til at kunne råde over dansk territorie, i forhold til danske baser, hvor man har egen jurisdiktion, og hvor vi ikke har nogen garanti for, hvad der foregår.
Samtidig med at vi har et USA, som bevæger sig væk fra os som alliancepartner, laver vi en 10-årig uopsigelig aftale med dem, altså samtidig med at der er risikoen for, at der kan ske en anneksion af dele af kongeriget, at de kan træde ud af NATO, og at de i hvert fald kan indgå en fredsaftale i Ukraine, som ikke respekterer folkeretten.
Der har vi jo ikke nogen garantier.
Er det ikke en meget udsat aftale at bevæge sig ind i under de vilkår, vi er under nu?
Carsten Bach (LA), 2025-04-11:
Tak for det, formand.
I en tid præget af internationale spændinger og et mere uforudsigeligt trusselsbillede er det afgørende, at Danmark fortsat kan sikre et fundament for det transatlantiske samarbejde.
Forsvarssamarbejdsaftalen, som behandles i det her forslag, er netop et udtryk for, at vi opdaterer fundamentet og den juridiske ramme for en mulig amerikansk militær tilstedeværelse her i landet, som modsvarer både nutidige og eventuelt fremtidige sikkerhedsbehov.
Samtidig vil jeg gerne anerkende den utryghed, flere danskere føler ved den nuværende udvikling i Washington.
Men jeg og Liberal Alliance mener, at alt andet end en vedtagelse af aftalen vil betyde, at vi giver amerikanerne en undskyldning for at trække sig fra det sikkerhedspolitiske samarbejde i Europa.
Det er tiden ikke inde til.
Vi ønsker bestemt ikke at gamble med nationens sikkerhed.
Liberal Alliance mener, at Europa på den ene side bør tage større ansvar for sin egen forsvars- og sikkerhedspolitik og styrke den europæiske militære kapacitet, men vi er på den anden side nødt til at acceptere, at vi fortsat er dybt afhængige af et tæt og velfungerende samarbejde med USA, særlig når det gælder de militære muskler og den operative kapacitet, vi ikke selv kan matche.
Disse to spor må trods deres forskellighed fungere side om side.
Vi skal styrke vores eget europæiske forsvar, men samtidig fortsat stå fast på den transatlantiske alliance.
Der har været amerikanske tropper på europæisk jord i 80 år, og det har vist sig at være en god ordning for os europæere.
Den sikkerhedspolitiske stabilitet, vi har nydt godt af, skyldes ikke mindst USA's engagement.
Derfor mener vi ikke, at tiden er inde til et stort politisk slagsmål om disse forhold.
Det bliver i hvert fald ikke os i Liberal Alliance, der forsøger at score nogle billige politiske point på bekostning af Danmarks sikkerhedspolitiske fundament.
I offentligheden er der rejst bekymringer om retspraksis, magtbeføjelser og straf.
De dele er blevet hegnet fornuftigt ind i aftalen, hvilket også fremgår af høringssvar og bemærkninger til selve lovforslaget.
Danmarks suverænitet er sikret, og vi bevarer den overordnede myndighed, mens de amerikanske styrker ganske vist får særlige rettigheder, men kun inden for lovhjemlede rammer.
Samtidig fremhæver aftalen respekten for vores nationale lovgivning og også internationale forpligtelser.
I Liberal Alliance vurderer vi altså, at de dele, der har vakt bekymring i offentligheden, er håndteret tilfredsstillende.
Vi finder det klogest at bakke regeringen op og give samtykke til, at regeringen på Danmarks vegne indgår denne forsvarssamarbejdsaftale med USA.
Set i lyset af udviklingen rundtom i verden er det vigtigt at sende et klart signal om, at Danmark ikke ønsker at svække det transatlantiske samarbejde, men derimod vil styrke det på en snusfornuftig og ansvarlig måde, og derfor støtter Liberal Alliance beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
Det her beslutningsforslag har jo ophæng i § 19, stk. 2.
Hvorfor har det egentlig det?
For når man læser, hvad der står i det, handler det om, at Folketinget skal give samtykke til anvendelse af militære magtmidler mod fremmede stater.
Det passer jo meget godt med det, som jeg netop har læst op til nogle andre ordførere, nemlig at forslaget her giver mulighed for, at USA kan udføre militære aktiviteter på og fra dansk jord.
Så det her beslutningsforslag handler faktisk om, at vi giver regeringen tilladelse til at føre krig sammen med USA – men til hvad og hvorfor?
Jeg synes, det er interessant, at Folketinget ønsker at give den kontrol væk til regeringen og til en anden stat.
Jeg synes, at vi skulle bevare noget demokratisk kontrol.
Carsten Bach (LA), 2025-04-11:
Jeg tror, at jeg er en lille smule i tvivl om, om der overhovedet var et spørgsmål i spørgerens korte bemærkning.
Det, vi jo gør med aftalen her, er sådan set, at vi ratificerer den aftale, som regeringen har indgået, altså en forsvarssamarbejdsaftale med amerikanerne.
Det mener vi i Liberal Alliance er det rigtige at gøre ud fra de forudsætninger, der er beskrevet i lovforslaget, og også de bemærkninger og garantier, der er givet derudover.
Hvis ikke det er svar nok på spørgsmålet, må spørgeren jo gentage spørgsmålet.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-04-11:
Den medfører jo en masse dilemmaer og spørgsmål, som jeg også har berørt i min tale.
Og som jeg også sagde, er det her jo ikke nemt, men den garanti, der for os i SF ligger her, er den garanti, regeringen giver.
Trump vil aldrig kunne give en garanti, men regeringen giver en garanti, som er, at det her er forudsætningerne for det samarbejde.
Jeg tænker også, at Enhedslistens ordfører er enig i, at hvis Danmark en dag er i krig med USA og de ikke længere er en allieret, så har vi ikke mere at samarbejde om; så er der et brud på en lang række af de ting, der står i den her tekst, og så må regeringen agere efter det.
Carsten Bach (LA), 2025-04-11:
Det gode ved politiske slagsmål er jo, at vi lever i et demokrati, og at der i hvert fald i Danmark sådan inden for en 4-årig periode er folketingsvalg, og der vil man jo så som vælger kunne stemme på nogle af de partier, der så ikke er med til at ratificere den her aftale.
Jeg mener, at vi med den aftale, regeringen her forelægger for Folketinget, har fint parlamentarisk kontrol og demokratiske rettigheder i et fremadrettet militært samarbejde med amerikanerne.
Jeg mener, at aftalen er hegnet rigtig fint ind i forhold til de potentielle militære aktiviteter, som Danmark og amerikanerne i samarbejde ville kunne udføre fremadrettet.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-11:
Tak for det, og tak til hr. Carsten Bach for talen.
Hr. Carsten Bach siger, at det her ikke skal gøres til et politisk slagsmål, og at det handler om Danmark og danskernes sikkerhed, men er det ikke lige præcis det, som flertallet af partier her gør, nemlig gør det til et politisk slagsmål, fordi man er på direkte kollisionskurs med det, som er befolkningens opfattelse?
Ifølge den seneste meningsmåling fra Epinion, som jeg i hvert fald har set, tror jeg det er omkring 43 pct., som siger nej til aftalen; det er 28 pct., der siger ja til aftalen.
Det er udtryk for, at det i det her tilfælde Folketingets flertal og regeringen, som er helt uenig med befolkningen og derfor kaster sig ud i et politisk slagsmål omkring det her.
Det er i hvert fald ikke befolkningen, der deler opfattelsen af, at det her er en styrkelse af danskerne og Danmarks sikkerhed.
Er Liberal Alliance villig til at sige, at inden vi ratificerer den her aftale, giver vi befolkningen mulighed for at tage stilling til den, for det ville være det, der sikrer bedst muligt, at vi ikke havner i et politisk slagsmål med befolkningen?
Det er jo bare lidt sent, når man indgår en 10-årig uopsigelig aftale, som binder.
Når man på det her punkt er på koalitionskurs – det handler om at binde Danmark til USA, som tydeligvis ikke betragter sig selv som en forpligtet allieret i forhold til Danmark – er det jo lidt sent, at man så bagefter kan komme og sige, at det synes vi var en fejl, men vi kan så i øvrigt ikke gør noget ved det.
Ville det ikke være mere ærligt og mere i overensstemmelse med de demokratiske spilleregler, at et så afgørende spørgsmål, som binder Danmark i så mange år frem i tiden, særlig i en situation, hvor vi stå i en enorm usikker og ustabil tilstand, i forhold til hvem der har vores alliancepartner, at man da gav mulighed for at spørge befolkningen?
Carsten Bach (LA), 2025-04-11:
Jeg mener ikke på nogen som helst måde, at den her aftale og behandlingen her i Folketingssalen er på kollisionskurs med de demokratiske spilleregler.
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Nu er ordførerens parti jo rigtig glad for privatisering generelt i Danmark, så derfor tænker jeg, at det kunne være interessant at høre, hvad Liberal Alliance tænker om, at private amerikanske sikkerhedsselskaber, som f.eks. det gamle Blackwater, der nu hedder Constellis, kan operere med våben i Jomfru Ane Gade eksempelvis.
Det er noget af det, som man fra regeringens side ikke har kunnet afvise, og som ligger som en mulighed.
Så hvordan stiller man sig, i forhold til at private amerikanske sikkerhedsselskaber med våben kan agere i det offentlige danske rum på baggrund af den her aftale?
Carsten Bach (LA), 2025-04-11:
Al aktivitet og udøvelse fra amerikansk side skal jo ske i koordination med danske myndigheder, kan man sige, og på den måde tror jeg, at den utryghed, som spørgeren omtaler der, jo sådan set er hegnet fint ind for mit vedkommende.
I forhold til det med at bruge private aktører på forsvarsområdet er det jo i virkeligheden også Liberal Alliances ønske, at vi i det danske forsvar gjorde væsentlig mere brug af private aktører, end vi gør på nuværende tidspunkt.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Det er jo ikke lang tid siden, at SF holdt landsmøde, og der er der i en politisk udtalelse, tror jeg det hedder, et par linjer, der handler om den her aftale, som vi diskuterer lige nu, og jeg vil gerne lige læse op, hvad der står: »På nuværende tidspunkt er det en forudsætning for at SF kan acceptere etablering af amerikanske baser i Danmark, at USA er fuldtonet medlem af NATO, herunder at ville leve op til artikel 5.«
På hvilken måde mener ordføreren at aftalen, som hr. Lars Løkke Rasmussen underskrev i december 2023, samt det beslutningsforslag, der ligger foran os, opfylder det?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-04-11:
Det mener jeg, fordi det står der.
Der står i beslutningsforslagets bemærkninger, at USA er en allieret; de er medlem af NATO, og de respekterer artikel 5.
Det står som en præmis, og det står ved siden af alle de andre ting, som jeg har oplistet før, altså at vi har respekt for hinandens suverænitet, at man overholder forhold og principper i FN-pagten i NATO og anerkender folkeretslige forpligtelser osv. osv.
Så for mig at se er det egentlig en fin sikkerhed for, at forudsætningen for den her aftale set med regeringens briller – for det er jo deres forslag, vi behandler her – er de her forhold.
Hvis de ændrer sig, og det vil jeg gå ud fra at regeringen er enig i, så er situationen en anden.
Det synes jeg er nødvendigt i den nuværende situation.
For jeg er også enormt bekymret, hver gang jeg tænder for nyhederne om morgenen og Trump åbner munden, men det her handler jo i første omgang om at sikre vores egen region, vores naboer i Baltikum og i Norden, vores allierede, og sørge for, at hvis der sker noget alvorligt, så kan vi få hjælp af USA.
Så må vi se, om de vil det til den tid, men det skal ikke være os, der skubber dem væk, slet ikke i sådan en situation som den, vi står i nu.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Tak for det.
Jeg kan godt huske engang, hvor jeg havde en kæreste, som gik fra mig, og jeg råbte desperat: Du elsker mig jo stadig.
Det føltes godt i min mave, men det fik ham ikke til at elske mig mere af den grund, og han kom heller ikke tilbage.
Jeg tænker lidt, at den her garanti, som fru Anne Valentina Berthelsen taler om, er lidt af samme karakter, for det er noget, der står i et dansk beslutningsforslag, men som jo ikke binder amerikanerne.
Det er jo et mantra, som vi siger fra vores side.
Så hvor finder SF den garanti, som SF kræver at der skal være?