runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-11-21:
Så der er nogle punkter, og det bliver jeg bare nødt til at gentage, og ja, det har jeg gjort, ikke bare med det her forslag.
Men på et eller andet tidspunkt, hvis man er ihærdig nok, skal man nok få ret, og et stykke hen ad vejen må man jo også sige, at jeg grundlæggende er glad for, at man har lyttet meget mere fra regeringens side til det her forslag, end man har gjort tidligere og alle de andre gange, hvor Dansk Folkeparti har fremsat det.
Per Husted (S), 2023-11-21:
Nu kender vi fru Pia Kjærsgaard som en, der er ihærdig og bliver ved til den bitre ende, og der vil jeg da opfordre til at fortsætte kampen for de holdninger.
Men altså, jeg må sige, og nu tager jeg sådan personlig erfaring med i det, at der, hvor jeg bor, bruger vi altid den 1. januar på at rydde op på gaden, og så fyrer vi i fællesskab, på gaden, det sidste fyrværkeri, vi har, af.
Og det er en god tradition, vi har der, hvor jeg bor, og den ville vi da selvfølgelig være kede af ikke kom med.
Derfor synes jeg, at det med, at vinduet lige er lidt mere åbent end i det forslag, der er, er tilfredsstillende.
Men altså, i yderste konsekvens skal vi jo egentlig forbyde det, sådan som jeg hører fru Pia Kjærsgaard.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-11-21:
Jeg er meget engageret i det her.
For når man, og det kender alle, der har dyr, gentagne gange, og også på hund nr. 6 i vores hjem, oplever, at de simpelt hen er rædselsslagne både før og efter, og man har oplevet den angst hos dyrene – for slet ikke at tale om dem, der er udeomkring i naturen, og som også må have det ganske forfærdeligt, plus at der, som også ordføreren har været inde på, og det skal man bestemt ikke glemme, er det her med veteraner og andre, der har ptsd – så må jeg bare sige, at selv om jeg for mit vedkommende godt kunne foreslå det, som både Dyrenes Beskyttelse og andre plæderer for, nemlig at det ikke er private, men kun organisationer, der må, så har vi ikke ønsket det i Dansk Folkeparti, netop for at bevare balancen.
Det er såmænd ikke så meget, i forhold til hvordan følelserne ligger, men for at bevare balancen.
Derfor synes jeg altså, og det bliver jeg bare selvfølgelig nødt til at sige, at mit forslag er bedre end det, som regeringen kommer med.
Per Husted (S), 2023-11-21:
Under behandlingen af lovforslaget er der jo flere muligheder for at påvirke i den retning, man gerne vil, men umiddelbart ser vi det som den rigtige løsning, fra Socialdemokratiets side.
Tak for ordet, formand.
For mange danskere er fyrværkeriet en fast forankret del af traditionen omkring nytåret.
Men det er også velkendt, at de høje brag skaber problemer for eksempelvis krigsveteraner og ptsd-ramte.
De kan have svært ved det omkring årsskiftet, og minder fra deres tid i krigszoner og andet kan komme frem.
Dertil er der selvfølgelig også dyrene, vi skal tage hensyn til, hvor særlig hunde reagerer negativt på fyrværkeri, og i nogle tilfælde er det nødvendigt at give hunde og andre dyr beroligende medicin, for at de ikke skræmmes af de høje lyde.
Forslagsstillerne lægger i bemærkningerne til forslaget vægt på, at beslutningsforslaget er udarbejdet med dyrenes velfærd for øje, hvilket vi i Socialdemokratiet kan støtte op om, lige såvel som vi tillægger mennesker, der af den ene eller den anden grund har udfordringer med de høje brag, en selvstændig værdi i forhold til at se på fyrværkeriloven. Når vi ser de negative konsekvenser, der er ved den i dag ret omfangsrige affyring af fyrværkeri, støtter vi dermed også op om, at det er en problemstilling, vi som Folketing skal tage alvorligt.
Derfor er vi i Socialdemokratiet enige i hensigten med forslaget, når det kommer til at begrænse brugen af fyrværkeri herhjemme.
Vi er bl.a. meget enige i følgende, som man skriver i bemærkningerne til forslaget.
Forslagsstillerne skriver: »Ved en stærk begrænsning af tiden, hvor man lovligt må affyre fyrværkeri, vil de kunne forberede sig anderledes, fordi de ved, at perioden er begrænset til et døgn frem for at være som nu, hvor det kan forekomme i nær ved 3 uger døgnet rundt.«
Samlet set og under hensyntagen til, at regeringen selv har et forslag, som ministeren har redegjort for – det står også i min tale, men det vil jeg undlade at sige, for det ligner meget det, ministeren har sagt – er vi langt hen ad vejen enige med forslagsstillerne i intentionerne, men vi kan ikke støtte forslaget.
Vi håber, at forslagsstillerne vil være positivt stemt over for regeringens lovforslag, der er på trapperne.
Tak for ordet.
Jacob Jensen (V), 2023-11-22:
Det kræver i hvert fald, at vi så ved, hvad det er for nogle effekter, det i givet fald måtte have.
Det synes jeg ligesom er forudsætningen for, at man kan arbejde videre ned ad det spor.
For mig at se er det vigtigste, at vi får de effekter frem i forhold til vores klima, som vi også har aftalt i vores landbrugsaftale, og at vi selvfølgelig får dem både økonomisk effektivt, men også med et dyrevelfærdsmæssigt sigte.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-11-22:
Er det ministerens opfattelse, at introduktionen af en passagerafgift vil medføre færre afgange og lukninger af mindre, regionale lufthavne?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-11-22:
Nu er det jo skitseret, at man kan forestille sig, at landmændene skulle have et tilskud for at bruge Bovaer.
Men kan ministeren forestille sig, at man på lige fod gav et tilskud til de landmænd, som rent faktisk har deres kvæg på græs og dermed opnår en metanreduktion via den fodring, som de på naturlig vis har, i forhold til at man udelukkende har fokus på, hvad man kan opnå teknisk?
Thomas Danielsen (V), 2023-11-22:
Tak for spørgsmålet, som jo også kan, hvad skal man sige, afføde nogle flere spørgsmål, f.eks. hvad man betragter som mindre, regionale lufthavne.
De lufthavne står måske i virkeligheden med åben mund og polypper og har i hvert fald meget fokus på, at de altså får en indsprøjtning på 10 mio. kr. pr. lufthavn om året.
Så at sige, at det så skulle danne grundlag for, at det skulle stille dem i en vanskelig situation, kan jeg ikke helt forstå.
Tværtimod stiller det dem i en mere gunstig position, end de nok har været i længe.
Det, der har været formålet med det, er også for mit eget vedkommende at satse på de mindre, regionale lufthavne som en del af vores indenrigstrafik.
Altså, jeg betragter generelt indenrigsflyvning som kollektiv transport, som vi derfor også godt kan være med til at understøtte, og det er med til at binde Danmark sammen, sådan at uanset hvor i landet du kommer fra, kan du passe forretninger m.v. i København, også selv om du skal frem og tilbage samme dag.
Så de spiller en helt unik og vigtig rolle, og med den her model får vi faktisk udenrigspassagererne til at betale indenrigsinvesteringerne både i grøn luftfart og i forhold til en styrkelse af de regionale, mindste lufthavne.
Så mit spørgsmål er omvendt, om Danmarksdemokraterne ikke støtter den model.
Jacob Jensen (V), 2023-11-22:
Jeg synes, det er væsentligt at tage alle aspekter med.
Det er jeg sådan set fuldstændig enig med hr. Søren Egge Rasmussen i.
Konkret i forhold til det pågældende fodertilsætningsstof eller andre, som måtte komme på markedet, vil jeg bare svare på spørgsmålet i den retning og sige, at der skal vi selvfølgelig være sikre på, at det har de effekter i forhold til metanudslip, men også, at der ikke er en bieffekt i forhold til en forringet dyrevelfærd.
Det tror jeg giver god mening, og det er også derfor, vi netop har bestilt et forsøg med Bovaer, som Aarhus Universitet er i gang med at kigge på, med forventet afrapportering i de kommende år.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-11-22:
Jeg synes jo, det er endnu mere interessant, at man også har bestilt en opsamling på, hvad det ville betyde, hvis man havde kvæg på græs i Danmark i stedet for.
Jeg kan forstå, at ministeren så vil konkludere på noget, som ikke er fuldt ud undersøgt endnu, som ministeren siger.
Det er jo lidt spøjst, at man har konklusionen på forhånd, bare fordi det er godkendt i EU.
Ét er, hvad Bovaer ligesom har af negative effekter på koens velvære; det er jo korrekt, når ministeren siger, at det kan være, at koen kommer til at trives mindre godt og dermed mister sin ædelyst, og at mælkeydelsen dermed går ned, og så tror jeg ikke, at landmændene vil indføre det her.
Så ét er ligesom, hvad man tilsætter foderet, en anden ting er, at det her jo kan komme til at fremme, at flere køer er i stald, frem for at de kommer ud på græs, og det er jo også noget, der kan forringe dyrevelfærden.
Så der er sådan set en indirekte effekt af det her, hvis det er sådan, at landmændene synes, at det er økonomisk attraktivt at bruge Bovaer til deres besætning, fordi de så kan få et eller andet tilskud og blive præmieret for en CO 2 -effekt, men det så betyder, at de vælger ikke at holde deres køer på græs året rundt.
Det har en negativ dyrevelfærdskonsekvens, og det synes jeg skal tages med i billedet.
Jeg synes, det er væsentligt at gå en anden vej, og jeg synes, at det er interessant, at man i Holland har lavet forsøg, hvor man har registreret, at køer på græs sådan set kan have en positiv metaneffekt, og at man i Sverige sådan set har fulgt op på de hollandske eksempler og er kommet frem til, at der er en reduceret metanudledning – der skønner man det til at være 20-30 pct. – ved at køer er på græs og spiser græs.
Kan ministeren ikke se, at der er andre veje at gå end den her kemiske med Bovaer, at man i stedet for kunne vælge at have flere husdyr på græs, og at man derved opnår flere positive effekter?
Jacob Jensen (V), 2023-11-22:
Tak for det spørgsmål til hr. Søren Egge Rasmussen, og tak for også her at sætte fokus på et vigtigt emne, der handler om dyrevelfærd i relation til netop metanreducerende foder.
Det er vigtigt at sikre, at metanreducerende foder ikke forringer dyrenes velfærd, som det jo så også, som der bliver refereret til, fremgår af landbrugsaftalen.
Dyrenes sundhed og trivsel er vigtig for os alle og selvfølgelig også helt central for landmændene, der arbejder med dyrene.
Når et metanreducerende fodertilsætningsstof opnår EU-godkendelse, er det en klar indikation af, at stoffet er blevet nøje vurderet og opfylder de høje standarder for dyresundhed og fødevaresikkerhed, som EFSA fastlægger, herunder i EU-lovgivningen.
Bovaer, som der bliver henvist til, er et sådant produkt.
Det er således også blevet vurderet sikkert at anvende i EU, og produktet bliver som sagt også markedsført allerede i dag.
Hvis dyrevelfærden påvirkes negativt af fodertilsætningsstoffer, vil det også ofte afspejle sig i dyresundheden, f.eks. ved en reduktion af foderoptaget, og i forlængelse heraf give en reduceret mælkeydelse.
Det er vi i gang med at få undersøgt under danske forhold og danske foderrationer.
Vi vil naturligvis også fastsætte regler og dermed sørge for, at man ikke tilfører mere, end at det ikke kan få konsekvenser for foderoptaget.
Så baseret på det foreliggende grundlag er det derfor forsvarligt at anvende EU-godkendte fodertilsætningsstoffer som eksempelvis Bovaer til reduktion af køernes metanudledning som en vigtig del af landbrugets klimatilpasning, sådan at vi sikrer, at metanudledningen bliver mindsket, også fra kvægbruget.
Altså, der er elementer, hvor man kan sige, at man kan opnå en klimaeffekt.
Jeg forholder mig selvfølgelig til de resultater, der kommer, bl.a. erfaringer fra udlandet, men også det, som vi selv, dvs. Aarhus Universitet, vurderer i en dansk kontekst, i forhold til hvad det er for nogle effekter på klimaet, det kan give, men selvfølgelig også i forhold til de dyrevelfærdsmæssige aspekter, som der skal være styr på.
Det er også derfor, jeg netop forudser, at den her rapport også får en betydning for, hvordan vi kan håndtere det, og dermed også fra Danmarks side give mulighed for, at man også kan indføre eksempelvis Bovaer som en del af fodertilsætningen til danske kvæg.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-11-22:
Nu er det mig, der stiller spørgsmål til ministeren.
Vi har en forventning om, at en eventuel støtte, som kan give mening, jo i udgangspunktet skal gå til den grønne omstilling.
Thomas Danielsen (V), 2023-11-22:
Jamen jeg redegjorde jo lige for, at det ikke får konsekvenser for de mindre lufthavne.
Tværtimod er det jo en åbenlys satsning på de mindste lufthavne.
Og jeg undrer mig over, at Danmarksdemokraterne kun er optaget af den grønne omstilling, for i forhold til den grønne omstilling er det bare vigtigt, at den også går hånd i hånd med et Danmark i balance.
Det hjælper ikke at have en politik, hvor man siger, at vi skal buldre på med den grønne omstilling, som så har den konsekvens, at man f.eks. ikke vil kunne have indenrigsflyvninger i Danmark.
Derfor satser vi massivt på de mindste regionale lufthavne og den grønne omstilling, så det går hånd i hånd, og det synes jeg faktisk Danmarksdemokraterne skulle bakke op om.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-11-22:
Under henvisning til at forskere fra Aarhus Universitet i marts 2023 i en rapport bestilt af ministeriet konkluderede, at de dyrevelfærdsmæssige konsekvenser af brug af Bovaer til kvæg endnu ikke er tilstrækkeligt belyst, hvilket de den 11. november gentog i Information, mener ministeren så, at det er foreneligt med landbrugsaftalen fra 2021, hvor der klart står, at dyrenes velfærd ikke må forringes som konsekvens af klimatiltag, når regeringen foreslår at indføre tilskud til brug af Bovaer for at nå klimamålet i 2025?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2023-11-22:
Tak for svaret på det spørgsmål.
Hvis vi går tilbage til dengang, hvor man indførte su'en, så blev den jo indført for at sikre, at alle uanset økonomisk baggrund havde lige muligheder for at tage en uddannelse i Danmark.
Det vil sige, at social mobilitet og frie og lige muligheder er uddannelsesstøttens eksistensberettigelse.
Ifølge De Økonomiske Råd vil en omlægning af su på kandidatuddannelserne til rentefrie lån ikke have de store konsekvenser for den sociale mobilitet.
Så mener ministeren, at der i fremtiden fortsat er en eksistensberettigelse for su på landets kandidatuddannelser?
Christina Egelund (M), 2023-11-22:
Men nej, det mener jeg grundlæggende ikke.
Det er rigtigt, at der er en disponibel livsindkomst for højtuddannede grupper, som er højere end for andre grupper.
Problemet er jo bare, og det er sådan et helt lavpraktisk problem, at når man er 22 år og studerende og skal have økonomien til at hænge sammen, så kan man altså ikke bruge de penge, som man forventeligt kommer til at tjene, engang når man er langt oppe i 40'erne.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2023-11-22:
Tak for svaret, og tak for ikke at være angst, når det kommer til reformarbejde, heller ikke på su-området.
Ifølge nye beregninger fra Dansk Erhverv vil en omlægning af su på kandidatuddannelserne til lån blot udgøre ca. 5 promille af en akademikers livsindkomst.
Er ministeren ikke enig i, at det er svært at blive ved med at retfærdiggøre, at den ufaglærte skal betale skat, der går direkte til su til studerende på kandidatuddannelserne, når akademikerne er nogle af dem, der har de bedste forudsætninger for at tilbagebetale et su-lån?
Christina Egelund (M), 2023-11-22:
Tak for spørgsmålet.
Man kan sige, at det helt korte svar er, at ja, det mener jeg er rimeligt, og at det mener regeringen er rimeligt.
Vi ønsker at fastholde, at studerende på alle videregående uddannelser skal kunne få et su-stipendie i fremtiden.
Vi ønsker et fornuftigt og rimeligt su-system, hvor unge kan få økonomisk støtte til studierne, og hvor unge understøttes i at gennemføre deres uddannelse og blive en del af arbejdsstyrken – et su-system, hvor su og uddannelseslængde følges ad, men hvor der stadig er plads til studerende, som har brug for særlig støtte.
Så er det jo rigtigt, at i Danmark får unge et ganske pænt su-stipendie.
Vi skeler ikke til den enkelte unges økonomiske baggrund, når man starter på en uddannelse.
Vi skeler heller ikke til det forventede indtægtsniveau, når man gennemfører uddannelsen og træder ind på arbejdsmarkedet, og den helt grundlæggende præmis ønsker regeringen ikke at lave om på.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2023-11-22:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det er rimeligt, at vi giver verdens højeste su til studerende på lange videregående uddannelser, når de samtidig står til at få en disponibel livsindkomst på 27,4 mio. kr., mens en ufaglært kun står til at få en disponibel indkomst på 13 mio. kr.?
Thomas Danielsen (V), 2023-11-22:
Det er fint, at I er kede af det her kryds, men I har jo ikke foreslået noget alternativ.
I har ikke finansieret noget alternativ i jeres eget udspil.
Og hvis man er ked af pisken, vil jeg sige, at det, som spørgeren kalder en pisk, er, at vi lader udenrigspassagererne betale for en markant styrkelse af indenrigspassagerernes mulighed for at flyve grønt og et mere sammenhængende Danmark, hvor Danmark kommer mere i balance.
Det er en massiv styrkelse af de mindste regionale lufthavne, hvor det tager allerlængst tid at komme til hovedstaden – altså, jeg forstår ikke, at man er ked af det.
Det er derfor, jeg er helt paf over, at spørgeren kritiserer det her uden selv at foreslå noget andet.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-11-22:
Vi kerer os faktisk om alle tre dele.
Vi har et stort problem med krydset, i forhold til at udvalgte dele af befolkningen eller erhvervslivet alene skal finansiere ældrechecken.
Vi så faktisk langt hellere, at man kunne finde det via det opjusterede råderum.
Desuden har vi det meget svært med at skulle bruge pisk frem for gulerod, og afgifter er jo efterhånden blevet et modefænomen.
Thomas Danielsen (V), 2023-11-22:
Jamen det, vi vil med det her, er dels at sikre den grønne omstilling, dels en styrkelse af de mindste regionale lufthavne, dels en finansiering af ældrechecken, altså den forhøjede ældrecheck.
Danmarksdemokraterne snakker måske om alle tre dele, men der er jo ikke nogen finansiering i Danmarksdemokraternes finanslovsforslag.
Det er derfor, det bare bliver ved snak, og det er derfor, jeg håber, at Danmarksdemokraterne vil melde sig ind i kampen for rent faktisk at gøre en reel forskel.
For hvis man kerer sig om de mindste lufthavne, bliver man også nødt til at finansiere det, og det er det, vi gør med den her model.
Så altså, de mindste lufthavne, jeg har talt med, og det er faktisk alle dem, der får støtte her, går med hænderne over hovedet og klapper.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-11-22:
Danmarksdemokraterne bakker også op om, at vi skal sikre de mindre lufthavne gode muligheder.
Udgangspunktet er, at der introduceres en passagerafgift med henblik på at fremskynde den grønne omstilling, og at der sådan set også er en forventning om, at det er de midler, man skal gå tilbage til.
Kan ministeren derudover oplyse, hvad konsekvenserne af introduktionen af en passagerafgift på 60 kr. pr. indenrigsrejse vil have på antallet af arbejdspladser i landets mindre lufthavne?
Og der kommer sandsynligvis det samme svar som før, men vi tror faktisk på, at det kan få konsekvenser.
Jacob Jensen (V), 2023-11-22:
Jo, absolut.
Altså, jeg anerkender fuldt ud, at eksportfremmeindsatser i generel forstand er vigtige.
Men jeg tror nu ikke, det er det, det står og falder med, altså at den ekstraordinære bevilling så i givet fald skulle fortsætte.
Jeg tror, det handler lige så meget om, at vi også fortsat kan levere gode økologiske produkter af høj kvalitet og dokumentation for, at det også foregår på den måde, som vi beskriver, når vi skal ud at sælge på eksportmarkederne.
Det er derfor, jeg prøver at understrege de her mange millioner og milliarder, der bliver afsat, bl.a. til arealstøtte, for simpelt hen at fremme, at der rent faktisk sker det, som vi alle sammen ønsker, nemlig en fordobling af arealet for økologisk dyrkning m.v. i forhold til omsætning i offentlige køkkener osv.
Jeppe Bruus (S), 2023-11-22:
Vi er jo langt nede i driften her, men det er jo fair nok; sådan er det også at være skatteminister.
Jeg har selvfølgelig også spurgt, hvordan dialogen har været, og det er også det, jeg refererer til her.
Jeg har fået oplyst, at der faktisk har været en god dialog med Danske Speditører og de berørte virksomheder, som jo bl.a. har medført, at man har forlænget fristen med yderligere 1 måned, netop for at tage hensyn til, at virksomhederne kan forholde sig til den nye praksis.
Jeg er også glad for, at vi er enige om, at der skal være nogle regler, og jeg vil tro, at hvis der er risiko for, at det flyder ind med narkotika og våben, uden at der er en ordentlig kontrol af det, så havde jeg nok også fået kritiske spørgsmål fra spørgeren om, hvordan jeg ville sikre, at det ikke skete.
Derfor er vi nødt til at finde ud af, hvordan de her regler håndhæves, selvfølgelig med respekt for, at der skal være en overgangsordning.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-11-22:
Jeg takker for ministerens besvarelse, men omvendt oplever jeg ikke den helt store anerkendelse af, at der faktisk er nogle udfordringer for de her anmeldte virksomheder, bl.a. den, jeg nævner konkret, Stabrand Spedition, som har været placeret i Københavns Frihavn siden 1972.
Det er en virksomhed, som driver lager, logistik og transport.
Jeg er selv uddannet speditør, så jeg ved jo godt, at der skal kontrol til.
Det er derfor, at man bl.a. har T2-varer og T1-varer.
T1-varerne er jo transport ind og ud af EU, og T2-varer er varer, der transporteres internt mellem EU-lande, eksempelvis.
Men der er jo et problem.
Ministeren siger, at man ikke indfører en ny regel.
Hvis man som speditør eksempelvis har lejet bygninger på området siden 1972 og man har udlejere og kunder, så skal man ud at finde nye lejemål, finde nye domiciler, og man skal også opsige det lejemål, man har, og samtidig skal man overholde alle de kontraktlige forpligtigelser, man har med sine kunder.
Det er der, hvor kæden jo fuldstændig hopper af, for det er der ikke ret mange speditionsvirksomheder der kan.
Det, der lægges op til – det, ministeren siger er en ny praksis – er jo faktisk en total dokumentationskontrol af de varer, som de her pågældende virksomheder har på de her områder, og når man så lægger en totalkontrol ind, betyder det jo også, at det vil øge arbejdsbyrden markant i toldboden i København.
Det er derfor, at man er presset, og det er jo ikke rimeligt, og jeg håber, at skatteministeren er enig i, at 2 måneders varsel er alt, alt for lidt.
Jeppe Bruus (S), 2023-11-22:
Tak for spørgsmålet.
En af Toldstyrelsens hovedopgaver er selvfølgelig at beskytte det danske samfund og danske borgere imod, at der kommer ulovlige og farlige varer ind i Danmark og toldunionen.
For at kunne løse den samfundsopgave kræver det, at vi har en god og grundig toldkontrol, som selvfølgelig hele tiden skal balanceres i forhold til hensynet til smidig handel.
Området er reguleret af EU-regler, og i forhold til Københavns Frihavn har Toldstyrelsen oplyst mig om, at der ikke er tale om nye regler.
Derimod drejer det sig om, at Toldstyrelsen nu bringer den eksisterende praksis i overensstemmelse med EU-lovgivningen og virksomhedernes tilladelser.
Ændringen af praksis betyder, at virksomhederne skal kunne dokumentere, hvilke varer der bevæger sig ud af Frihavnen.
Toldstyrelsen har konstateret, at der i Frihavnen har været tegn på, at varer ikke burde være ført ind i Danmark, og at de er blevet det alligevel.
Derfor er der behov for at sikre, at reglerne overholdes.
Toldstyrelsen oplyser, at der har været en god og konstruktiv dialog med Danske Speditører, som er den brancheforening, der repræsenterer virksomhederne i Københavns Frihavn.
Dialogen har bl.a. ført til, at Toldstyrelsen har forlænget virksomhedernes frist for at efterleve den nye praksis med 1 måned, og at Toldstyrelsen har haft fokus på kommunikationen og vejledningen til virksomhederne.
Jeg har stor forståelse for, at virksomhederne i Københavns Frihavn har brug for en overgangsperiode, hvor de kan omstille sig til nye dokumentationskrav, og jeg kan kun opfordre til, at virksomhederne fortsætter dialogen med Toldstyrelsen.