runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2018-05-04:
Et stort velkommen til ministeren til Folketingets talerstol.
Jeg vil gerne lige høre ministeren om noget.
Det handler inderst inde om, at vi giver de unge valgmuligheden mellem enten den ydelse, de får i dag, eller SU.
Og det er jo nogle parallelle systemer, og så alligevel ikke, for der er også nogle ting, man kan i SU-systemet, som man ikke kan, hvis man får en anden offentlig forsørgelse.
Så er ministeren opmærksom på, at det her jo kun handler om, at man giver en mulighed, men ikke at vi på den måde ændrer fuldstændig grundlæggende på, at man også kan få den offentlige ydelse, som man får i dag?
Tommy Ahlers (V), 2018-05-04:
Som jeg sagde i min tale: Jeg er helt enig i intentionen med forslaget, og jeg vil også gerne have, det går så hurtigt som muligt.
Og vi skal også nok presse på, men vi afventer lige, at den her undersøgelse er færdig.
Eva Flyvholm (EL), 2018-05-04:
Tak for det.
Men jeg vil i hvert fald komme med en kraftig opfordring herfra til, at vi får bragt det her i orden hurtigst muligt.
For det er faktisk en gruppe af unge mennesker, der har ventet rigtig mange år allerede på at få den SU, og for hvem det betyder rigtig meget at kunne få den samme ydelse, som alle andre unge, der er studerende.
Så det håber jeg vi kan få sat i gang allerede nu, så det kan ligge klar og måske allerede træde i kraft efter nytår.
Tommy Ahlers (V), 2018-05-04:
Jeg tror, jeg er helt enig i, at der skal ske noget.
Jeg vil bare gerne vente, til det her grundlag er fuldt ud oplyst.
For det kan jo være, at undersøgelsen viser, at de her unge faktisk har det bedre i det system, de er i nu.
Så at stå her og sige, at vi helt sikkert skal føre dem over i SU-systemet, synes jeg ikke jeg har det rigtige grundlag for.
Og derfor vil jeg gerne afvente, at den her undersøgelse er færdig, og så gå videre derfra.
Eva Flyvholm (EL), 2018-05-04:
Også velkommen til den nye minister.
Jeg vil bare sige, at jeg synes, det er et rigtig vigtigt forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat her.
Det er jo ikke kun for økonomien for de unge, men simpelt hen også for følelsen af, at når man er studerende, har man mulighed for at få den samme ydelse som alle ens andre kammerater.
Det er helt afgørende også for den her gruppe af unge mennesker.
Så jeg er glad for, at ministeren er positiv over for forslaget, men jeg synes sådan set også, når der nu er den her velvilje, at jeg vil spørge: Ville det så ikke give mening, at vi bare simpelt hen her og nu beslutter, at vi godt kan stemme for det her forslag eller lave en fælles beretning, så vi har en helt klar tilkendegivelse af, at vi vil gøre noget?
Og at den endelige lovgivning så først bliver puslet på plads, når undersøgelsen ligger der, er jo fornuftigt nok.
Men skal vi ikke sådan rigtig bekræfte, at nu skal der ske noget?
Tommy Ahlers (V), 2018-05-04:
Jeg er helt enig i, at vi skal handle på det, og det vil vi også gøre, når vi kan se resultaterne af den undersøgelse, der er igangsat, og som er færdig i efteråret i år.
Karina Adsbøl (DF), 2018-05-04:
Det vil så være mit næste spørgsmål.
Men vi vil i hvert fald fra Dansk Folkepartis side gå efter en beretning, hvor vi i hvert fald pålægger hinanden at handle på det her område.
Jeg har også stillet spørgsmål til den tidligere minister om, om ministeren mente, det var rimeligt, at anbragte unge over 18 år ikke har mulighed for at modtage SU, hvis de ønsker at påbegynde en uddannelse på ordinære vilkår.
Og der svarede den tidligere minister: Nej, det lyder umiddelbart ikke rimeligt.
Så derfor kræver det jo, at vi handler på det her og får løst det.
Tommy Ahlers (V), 2018-05-04:
Tak for spørgsmålet.
Så snart undersøgelsen af, hvad gruppen af unge i efterværn har af indkomstgrundlag og egenbetaling, er færdig, for at få det fuldstændig klarlagt, så vil jeg helt klart overveje muligheden for, at de kan få SU, og så kan vi gå i gang med arbejdet.
Men jeg synes, vi skal vente med at blive helt konkrete, til den undersøgelse foreligger.
Og den er blevet lidt forsinket, men planen er, at den er klar i efteråret 2018.
Karina Adsbøl (DF), 2018-05-04:
Tak for det, og tak for ministerens tale, og velkommen til Folketinget.
Det er en kompliceret problemstilling, siger ministeren, og det er ikke nogen ny problemstilling.
Og derfor handler det jo også om, at den skal vi have løst, og det skulle vi jo gerne have gjort så hurtigt som muligt.
Så derfor vil jeg gerne spørge ind til det, ministeren siger om, at beslutningsforslaget skal indstilles.
Skal jeg så forstå det sådan, at ministeren gerne vil være med til at lave et beretningsudkast, hvor vi pålægger os alle sammen en forpligtelse til at få løst den her problemstilling, når den undersøgelse, som ministeren henviser til, er færdig?
Eva Flyvholm (EL), 2018-05-04:
Jeg vil gerne starte med at takke Dansk Folkeparti for at have lavet et supergodt forslag.
Det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi får sikret, at de unge har mulighed for at få SU, også selv om de er på efterværn eller i en plejefamilie, og det vil vi fra Enhedslistens side meget gerne bakke op om.
Så jeg er rigtig glad for, at det her forslag er blevet fremsat.
Når det er så vigtigt, er det jo også, fordi det ikke bare handler om økonomi, og hvad for en ydelse de unge får, det handler simpelt hen også om lige rettigheder og ligeværd, altså at alle, der tager en uddannelse, skal have lov til at kunne få SU, uanset hvad deres situation i øvrigt er, uanset om de er anbragt uden for hjemmet.
Så jeg synes, det er sindssyg vigtigt, at vi får bragt det her i orden hurtigst muligt.
Det har været i alt for mange år, at de her unge mennesker ikke har haft mulighed for at få den SU, som jeg synes de helt grundlæggende har krav på at få.
Jeg kan sige, at vi fra Enhedslistens side simpelt hen er med på den værste i den her sag.
Vi vil gerne stemme for forslaget, vi vil gerne lave en beretning, vi vil gerne snakke med ministeren om at få det implementeret, når den her undersøgelse er kommet osv.
Det skal vi bare finde ud af.
Men jeg må sige, at jeg med den historik, der har været, hvor man har kendt til problemet i meget lang tid og der ikke rigtig er sket noget, synes, at vi er nødt til at love hinanden, at nu skal det ske og ske hurtigst muligt.
Mads Fuglede (V), 2018-05-04:
Det er nok den måde, vi både på tværs af ministerier og på tværs af stat og kommune udmønter magten på, der har skabt langsommeligheden i det her tilfælde.
Men igen vil jeg fastholde, at hellere det, at noget går langsomt og vi får en ordentlig løsning, end at vi laver love på uoplyst grundlag.
Og så må man leve med den langsommelighed og i fællesskab sørge for, at der er et pres for, at vi løser det her problem, for vi er jo enige om, at det skal løses.
Trine Torp (SF), 2018-05-04:
Så vil jeg bare lige for at følge op på det sige, at det her jo er et relativt enkelt spørgsmål, men fordi det går på tværs af ministerier, er det, at det bliver langsommeligt.
Så bare sådan for at høre til ordførerens refleksion over det, vil jeg spørge, hvad vi egentlig kan lære af sådan en sag som den her.
Mads Fuglede (V), 2018-05-04:
Når man ser et problem, man ønsker at få løst og ønsker at få afdækket ordentligt, og det går langsomt, kan man altså undre sig over det.
Trine Torp (SF), 2018-05-04:
Tak for det.
Jeg sidder og undrer mig lidt over den her langsommelighed, der er omkring de her spørgsmål.
SF har stillet spørgsmål om det her i 2015, Socialdemokraterne har også stillet spørgsmål om det, så det er jo ikke en ny problemstilling.
Så jeg vil høre ordføreren, om ordføreren også deler forundringen over, at det skal tage så lang tid.
Man har gjort opmærksom på problemet i 2015, og i dag skal man stadig væk afvente en undersøgelse.
Er det ikke lidt trægt?
Mads Fuglede (V), 2018-05-04:
Tak for ordet.
Først og fremmest vil jeg gerne takke Dansk Folkeparti for at rejse denne vigtige debat.
I Venstre mener vi, at alle unge, både anbragte og hjemmeboende, naturligvis skal have lige muligheder for at tage en uddannelse.
Men som forslagsstillerne er blevet opmærksomme på, er der tilsyneladende et utilsigtet hul i den nuværende lovgivning – et hul, som i nogle tilfælde synes at give unge, der i forvejen har det svært, dårligere SU-vilkår end andre unge.
Venstre er enig med Dansk Folkeparti i, at der er behov for at afklare, hvad gruppen af anbragte unge, der påbegynder en ordinær uddannelse, har som indtægtsgrundlag og som egenbetaling.
Derfor er Børne- og Socialministeriet i gang med en undersøgelse, der forventes afsluttet i løbet af 2018.
I forlængelse af den undersøgelse vil vi i Venstre overveje mulighederne for, at anbragte unge under uddannelse kan tilvælge SU frem for den nuværende uddannelseshjælp.
Det afgørende for Venstre er, at overvejelserne om ændringer i forsørgelsesgrundlaget sker på et fuldt oplyst grundlag.
I tråd med ministeren ønsker vi, at behandlingen af beslutningsforslaget indstilles, og at mulighederne for at adressere de aktuelle udfordringer afsøges i forlængelse af undersøgelsen fra Børne- og Socialministeriet.
Så tak til Dansk Folkeparti for at rejse denne debat.
I har en særlig evne til at finde disse problemer, og lad os få dem løst sammen.
Vi støtter ikke forslaget nu, men det er for at få det løst senere.
Mette Reissmann (S), 2018-05-04:
Jeg tror, at jeg faktisk svarede på et af de spørgsmål, som fru Karina Adsbøl stiller her i sin anden bemærkning.
Men det, jeg ikke svarede på, og det vil jeg gerne gøre nu, er, om de skal have samme muligheder, og ja, det skal de.
Karina Adsbøl (DF), 2018-05-04:
Tak for det.
Det var det ene.
Så vil jeg høre ordføreren, om ordføreren kunne være med til at lande en fælles beretning, hvor vi holder hinanden op på det her, netop så det ikke bliver en eller anden syltekrukke, i forhold til at vi venter på et eller andet, og så bliver der ikke fulgt op på det.
Hvis der ikke kan skaffes et flertal på mindst 90 mandater, der kan stemme for det her forslag, så er det mindste, vi kan gøre, da at lave en fælles beretning, så vi i forhold til de gode intentioner, som er kommet frem her i dag både fra ministeren, men også fra ordføreren, holder hinanden fast på, at vi så også handler på det.
Mette Reissmann (S), 2018-05-04:
Jeg vil bare sige til fru Karina Adsbøl, at jeg er helt bekendt med, at det her handler om en valgmulighed.
Men jeg holder nu meget af grundighed og i øvrigt også af, at man undersøger den eksisterende tilstand, som er der, og vi har altså en forskellig praksis ude i landets kommuner.
Så jeg foretrækker, at vi afventer resultatet af den undersøgelse, som er igangsat.
Fru Karina Adsbøl hører jo netop, at der er en meget positiv og i øvrigt også velvillig indstilling fra min og Socialdemokratiets side i forhold til at skulle finde en løsning på det her problem.
Vi kommer jo ikke til at sige noget nu i forhold til at støtte op om beslutningsforslaget, men vi afventer, og så vil vi gå ind i en konstruktiv og positiv drøftelse af, hvordan vi får løst det her, således at der ikke kommer til at være den her diskrimination.
Karina Adsbøl (DF), 2018-05-04:
Tak for det, og også tak for den positive modtagelse.
Man kan altid undre sig over, at nogen undskylder sig med, at der kommer en eller anden undersøgelse, og så afventer det.
Det ene udelukker jo ikke det andet, i forhold til når vi vedtager lovgivning herinde.
Jeg vil bare lige præcisere, at det jo handler om, at de unge anbragte børn får valgmuligheden.
Det er ikke enten-eller.
Det er simpelt hen, at man giver dem muligheden for enten at tilvælge SU eller uddannelseshjælp.
Mette Reissmann (S), 2018-05-04:
Med forslaget i dag lægger Dansk Folkeparti op til, at unge over 18 år anbragt uden for hjemmet får mulighed for at modtage SU i stedet for uddannelseshjælp.
Situationen er i dag, hvad ministeren jo også var inde på, at unge over 18 år, der er anbragt uden for hjemmet, opfattes som værende under anden offentlig forsørgelse.
Og i SU-reglerne er der samtidig et princip om, at man kun kan tildeles SU, hvis ikke man modtager anden offentlig støtte, der tilsigter at dække leveomkostningerne.
Dermed kan den unge ikke modtage SU, og må så i stedet modtage uddannelseshjælp, der indebærer andre muligheder i forhold til bl.a. øvrige indtægter, lånemuligheder og opsparing.
Så vi har altså en situation i den her sag, hvor der helt klart er en diskrimination.
Socialdemokratiet er meget vel bekendt med den problemstilling og har været det, om jeg så må sige, i nærmest flere år, og vi har også derfor stillet spørgsmål til netop denne problematik til den tidligere uddannelses- og forskningsminister.
For det siger sig selv, at et ungt menneske, der er anbragt uden for hjemmet eksempelvis, vil kunne have stor glæde af at komme ud og føle, at livet er fuldstændig på samme vilkår, som gælder for andre unge mennesker, som ikke er i den her situation.
Og netop stor glæde ved også at have et job ved siden af ville være rigtig, rigtig godt – igen præcis som alle andre unge mennesker.
Problematikken har store konsekvenser for de involverede, herom hersker ingen tvivl.
Det betyder rigtig, rigtig meget for de unge, at de føler, at de bliver anerkendt på nøjagtig samme vilkår.
Derfor har vi også en klar forventning om, at regeringen vil følge op på problematikken, og det kommer Socialdemokratiet til at følge meget, meget tæt.
Jeg vil så gerne kvittere for ministerens positive indstilling til substansen i den her problemstilling, som ligger Socialdemokratiet meget på sinde, og jeg noterede mig også, at ministeren er særdeles positiv i forhold til at finde en pragmatisk og også hurtig løsning på den her udestående situation, som helt klart er diskriminerende.
På den baggrund vil jeg også gerne slå fast, at formålet med forslaget er meget, meget rimeligt, for det skal være sådan, at ens rettigheder, når man er over 18 år og anbragt uden for hjemmet, svarer til andre unges rettigheder.
Det er så også vigtigt for mig at sige, at eventuelle ændringer sker på grundlag af et meget grundigt og gennemarbejdet dokumentationsmateriale, og Socialdemokratiet ønsker derfor også først og fremmest at afvente det arbejde, som regeringen har igangsat.
Det betyder, at vi bakker op om det, som ministeren også helt tydeligt angav, nemlig at der kommer til at ske handling på det her område, men det bliver ikke i dag.
Socialdemokratiet kan på den her baggrund ikke støtte op om det nærværende beslutningsforslag, men er meget positive over for en drøftelse – også i Forsknings- og Uddannelsesudvalget – for at se på muligheden for at lande en fælles beretning.
Tommy Ahlers (V), 2018-05-04:
Men jeg står også fast på, at jeg er enig i intentionen i forslaget, og at vi skal gøre noget ved det.
Men lad os lige afvente, at den undersøgelse bliver færdiggjort, og så tage fat på det derefter.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-05-04:
Tak for svaret.
I Udvalget for Uddannelse og Forskning har vi – altså partier, der sidder her i Folketinget – jo en mulighed for at skrive det, der hedder en beretning på baggrund af det her beslutningsforslag.
Og det betyder jo så – hvis vi bliver enige om en beretning – at beslutningsforslaget ikke går til anden behandling og dermed heller ikke går direkte igennem til en afstemning.
Og i den beretning kan vi forhåbentlig her samles om, at der skal handles på området, og at vi afventer den undersøgelse, som ministeren henviser til.
Laura Lindahl (LA), 2018-05-04:
Tak for det.
Tidligere ordførere har jo gennemgået lovforslaget, og hvad der ligger i det, både at man vil skærpe straffen, og at man vil udskyde forældelsesfristen, og vi synes i Liberal Alliance, at det er et rigtig, rigtig godt lovforslag.
Vi har været fuldstændig enige om den her dagsorden, og vi er nok også enige om, at vi skal gå længere, end hvad der bliver lagt op til her.
Men retningen er god, retningen er rigtig, og vi tager nogle skridt, og jeg er helt sikker på, at vi kommer til at samarbejde om den her dagsorden i en del år frem.
For det, som man kan se, er jo en ny tendens.
Vi er jo begyndt at tale meget mere om børns rettigheder.
Det kan man se i den her debat, både når det kommer til seksuelle overgreb, børns rettigheder i forhold til myndigheder, som svigter dem, og børns rettigheder i forhold til forældre, som forgriber sig på dem, og vi kan sådan set se det på tværs af ressortområder.
Vi kan se det i social- og børnepolitikken, hvor vi netop har ændret formålsparagraffen i forældreansvarsloven til udelukkende at tage udgangspunkt i barnets tarv.
Vi kan også se det i den debat, som vi har i øjeblikket, om omskæring af drengebørn.
Vi begynder at tale meget mere om børns rettigheder, og det synes jeg er rigtig godt.
Der er ikke nogen tvivl om, at mange af emnerne splitter os.
Det er nye etiske dilemmaer, vi står over for, om, hvornår staten skal gå ind og beskytte børn mod deres forældre, og hvornår man som forældre har ret til at opdrage sine børn og i hvilken udstrækning.
Christian Juhl (EL), 2018-05-04:
Man kan dog, som det også sker i flere af høringssvarene, undre sig over, at det her lovforslag om bl.a. strengere straffe for vold mod børn kommer i kølvandet på regeringens såkaldte ghettoudspil.
Vold mod børn findes desværre i mange slags familier, uanset hudfarve og religion.
Lad mig minde om, at da Danmark i 1997 omsider, 18 år efter nabolandet Sverige, afskaffede revselsesretten, skete det med én stemmes flertal, og Folketingets nuværende formand, fru Pia Kjærsgaard, kaldte i sin grundlovstale i 1997 denne lov, der afskaffede revselsesretten, for – og jeg citerer – en uhyrlig socialistisk lov, som betød, at det blev – og jeg citerer igen – slut med forældrenes ret til at bestemme over deres børn og forældrenes ret til at opdrage deres børn.
Nå, det er heldigvis 21 år siden, og enhver har ret til at blive klogere.
Jeg nævner det blot for at sige, at vold mod børn ikke er fremmed for den danske kultur, desværre.
Forslaget består af to hovedelementer: en skærpelse af straffene for vold i hjemmet og en udskydelse af forældelsesfristerne.
I Enhedslisten tror vi ikke på, at det løser nogen problemer, hvis man bevidstløst skruer op for straffene.
Hvis voksne udøver vold mod børn, bekæmpes det bedst med forebyggelse og oplysning, sådan som Børnerådet og Børnesagens Fællesråd påpeger i deres høringssvar.
Vi siger altså nej til strafskærpelsen, fordi det ikke virker, og fordi det ikke hjælper de børn, der er blevet udsat for vold.
Forebyggelse, oplysning og en social indsats vil virke langt bedre, og den slags tiltag vil vi meget gerne støtte i Enhedslisten.
Den anden del af lovforslaget om udskydelse af forældelsesfristen har vi det mere blandet med.
På den ene side er det let at forstå, når Østre Landsret skriver, at udskydelsen kan medføre bevismæssige problemer, når en retssag handler om forhold, der ligger adskillige år tilbage.
Omvendt er vi enige med regeringen, når den påpeger, at det kan være svært for børn, der er udsat for vold i hjemmet, at tale om volden og anmelde den, mens den foregår.
Det har gjort indtryk på os, at bl.a. Børnerådet, Børnesagens Fællesråd, Hjælp Voldsofre og Retspolitisk Forening støtter en udskydelse af forældelsesfristen.
Vi er nået frem til, at vi kan støtte en udskydelse af forældelsesfristen i sager om vold mod børn i hjemmet som foreslået af regeringen.
Vi vil derfor foreslå en deling af lovforslaget og vil, hvis delingen gennemføres, støtte udskydelsen af forældelsesfristen, men stemme imod strafskærpelsen.
Mads Fuglede (V), 2018-05-04:
Tak for ordet.
Dette lovforslag er en del af regeringens udspil mod parallelsamfund og et vigtigt skridt på vej mod et Danmark uden parallelsamfund.
Forslaget handler overordnet set om, at vi skal slå hårdere ned på vold i hjemmet, da vold i hjemmet kan medvirke til at fastholde børn og især kvindelige ægtefæller i undertrykkende familiemønstre, ligesom vold kan have vidtrækkende negative konsekvenser for børn og unges udvikling.
Børn, der vokser op med vold i hjemmet, er i større omfang end andre jævnaldrende parate til selv at begå vold senere i livet.
Det viser alle undersøgelser.
Det giver samtidig et dårligt udgangspunkt for at gennemføre en uddannelse og senere blive en del af et arbejdende fællesskab.
Regeringen ønsker derfor at skærpe straffen for vold i hjemmet, og vi ønsker samtidig at udskyde forældelsesfristen i sager om gentagen eller grov vold i hjemmet mod personer under 18 år.
Vi skal i højere grad sikre, at en voldelig forælder eller ægtefælle bliver stillet til ansvar for sine handlinger.
Med dette lovforslag kan vi forhåbentlig hjælpe med at bryde den negative spiral, som vold i hjemmet altid medfører, og vi kan som samfund gøre det endnu mere klart, at vold i hjemmet selvfølgelig er fuldstændig uacceptabelt.
Derfor støtter Venstre naturligvis forslaget.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-05-04:
Tak for det, formand.
Det er jo på rigtig mange måder et fornuftigt og godt lovforslag, vi behandler nu, som rummer et par elementer.
For det første lægger man op til, at der sker en ændring i § 244, hvor der indsættes et nyt stk. 2, hvor man fordobler straffen, hvis det handler om vold mod børn, der er sket i nære relationer.
I Dansk Folkeparti mener vi ikke, at vi er i mål på det her område, i forhold til hvor hård straffen skal være, hvis man gør det her, men det er ubetinget et skridt i den rigtige retning, og vi anerkender alle positive skridt, alt det, der går i den rigtige retning.
Så det vil jeg gerne rose regeringen for.
Det andet element i forslaget er at udskyde forældelsen, netop hvis man har begået den her forbrydelse, den her vold, over for børn, som jo er under 18 år, og som derfor er i en mere følsom situation end alle andre.
Det synes vi er fornuftigt.
Da regeringen for nylig fremsatte et lovforslag, hvor man kiggede mere bredt på forældelsesfristerne og jo særlig arbejdede med forældelsesfrister, når det kom til seksuelle krænkelser over for børn, ærgrede det os jo lidt, at man ikke havde taget det her element med, hvorfor vi også stillede et forslag, som nogenlunde lignede det, regeringen har fremsat her, som ændringsforslag, der skulle gøre helt op med forældelsesfristen.
Jeg er godt klar over, at det ikke helt er det, der lægges op til her, fordi man jo ikke fjerner forældelsesfristen, men man gør noget for, at folk, der har været udsat for noget, på et senere tidspunkt i livet, når man er blevet klar over, hvad man er blevet udsat for, i videre omfang, end man har i dag, kan have mulighed for at få oprejsning i systemet og lade retfærdigheden ske fyldest.
Det synes vi er godt, og jeg er glad for, at regeringen har ladet sig inspirere af det ændringsforslag, som vi har stillet, og har fremsat det her forslag.
Så jeg kan meddele, at Dansk Folkeparti selvfølgelig bakker forslaget op.