runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-22:
Det er bare lige et hurtigt spørgsmål til hr. Per Larsen, når nu han nævner det her med sæler.
Vi har kommentarer fra, lad os sige en af verdens førende forskere inden for skarv, der siger, at I kan glemme alt om flere kystnære fisk, hvis ikke I gør noget ved skarven.
Per Larsen (KF), 2024-02-22:
Og det går jeg også ud fra at vi snart kommer til at drøfte, for der er jo rent faktisk initiativer på vej, som også miljøministeren har gjort rede for.
Så det ser vi frem til at indgå i.
Mads Olsen (SF), 2024-02-22:
Tak for det input, og jeg deler ligesom miljøministeren fuldt ud støtten til de forskere på Aarhus Universitet, der har lavet rapporten.
Dem står vi i SF som sagt bag og har ikke til sinde ikke at stole på dem – ikke, at jeg siger, at det er det ordføreren gør, men vi ser desværre en uheldig tendens til, at vi i den offentlige debat alt, alt for tit ikke stoler på de forskere, som kommer frem med noget.
Og jeg siger ikke, at det er det, ordføreren ikke gør her, altså at han ikke fremlægger en saglig kritik, men jeg vil bare gerne understrege over for de forskere, der muligvis lytter med, at SF står bag dem, og at vi har tiltro til dem i den offentlige debat.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-22:
Men jeg vil sige, at der i hvert fald er én ting, jeg er rigtig glad for, og det er, at ordføreren udtaler, at SF står bag de forskere, der kommer med input til Folketinget, for i den kommentar, jeg fik, sidst jeg henviste til en rapport fra nogle forskere fra Aarhus Universitet, var beskeden nemlig: Den er betalt af en brancheforening, så den kan vi ikke bruge til noget.
Så på det punkt vil jeg bare sige, at så vil jeg bede hele SF fremover se ligeværdigt på rapporter, uanset om de er fra en grøn brancheorganisation eller en erhvervsbrancheorganisation.
Mads Olsen (SF), 2024-02-22:
Nu skal jeg ikke gå og udlægge SF's linje for al fremtid, i forhold til hvordan vi ser på tingene.
Men jeg vil bare gerne sige tak til hr. Kristian Bøgsted for at komme med det input, og det tager jeg selvfølgelig med videre til hr. Carl Valentin.
Carsten Bach (LA), 2024-02-22:
Tak for det, formand.
Vi behandler her i dag et beslutningsforslag fra Enhedslisten om at beskytte beskyttede havområder mod fiskeri med bundslæbende redskaber.
Mange tak til forslagsstillerne for at fremsætte forslaget, som giver mig en rigtig god mulighed for endnu en gang at fremhæve Fiskerikommissionens anbefalinger, som udkom for kort tid siden, og som Liberal Alliance ser meget positivt på og vil anbefale som den fremadrettede rettesnor for fiskeripolitikken i Danmark.
Det er en tilgang, der giver mulighed for fortsat fiskeri med bundslæbende redskaber i et meget afgrænset område.
I Liberal Alliance tager vi overordentlig positivt imod netop sådan et forslag om en trawlfri zone i Bælthavet.
Såfremt der på det her tidspunkt i salen skulle være nogen, for hvem det ikke står helt klart, at Liberal Alliance med andre ord er meget begejstrede for Fiskerikommissionens konklusioner og anbefalinger, vil jeg gerne opfordre regeringen til med det samme og hurtigst muligt at påbegynde implementeringen af disse konklusioner.
Det konkrete beslutningsforslag fra Enhedslisten kan Liberal Alliance dog ikke støtte, og det er med henvisning til den balancerede tilgang, som Fiskerikommissionens anbefalinger giver i forhold til ikke at have et totalforbud, men at udpege specifikke trawlfri zoner.
Derudover vil jeg sige, at Liberal Alliance ikke støtter beslutningsforslaget, fordi vi i øvrigt ligesom Enhedslisten er en del af aftalen om en ny havplan, hvor der jo så også i samarbejde med interessenter på området og på et fagligt grundlag udpeges yderligere trawlfri zoner i de beskyttede havområder i stedet for det her totale forbud.
Nu skal man passe på med, hvad man siger på Folketingets talerstol, fordi man rent faktisk kan blive citeret for det efterfølgende, men jeg synes faktisk, at ministeren kom med en rigtig fin gennemgang tidligere af nogle af de initiativer, der ligger i den her nye havplan.
Og det støtter vi i Liberal Alliance op om.
Derfor støtter vi ikke beslutningsforslaget fra Enhedslisten.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-02-22:
Tak for ordet, hr. formand.
Nu har jeg siddet og tegnet og lavet streger her i min tale, fordi der jo er mange ting, der allerede er sagt, så hvis jeg hopper lidt i det, må I have mig undskyldt.
Tak til Enhedslisten for forslaget.
Først vil jeg lige starte med at få nogle fakta, der står i aftalen om havplanen, på plads.
Det her beslutningsforslag omhandler et forbud mod brugen af bundslæbende redskaber i Natura 2000-områder i 2024 samt et egentligt trawlforbud i beskyttede områder i 2030.
I den aftale om en havplan, som hele Folketinget heldigvis har valgt at være med i, står der som følger: »Der ændres ikke på reguleringen af Natura 2000-områderne, og der kan fx fortsat fiskes muslinger i Natura 2000-områderne i Limfjorden.«
Altså, det er fra den aftale, vi alle sammen har indgået.
Og så vil jeg starte min tale: Moderaterne er meget optagede af, at vi har et fiskerierhverv og et økosystem i vores have, som er sunde og bæredygtige.
Det er bl.a. også derfor, at vi vedtog havplanen, så vi i fremtiden får et havmiljø, som er i balance, og som har til formål at sikre sameksistensen mellem fiskeri, biodiversitet, forsvar og vindenergi.
Så har alle sagt det næste, så jeg hopper lidt videre: I Moderaterne er vi stærke fortalere for, at der indføres yderligere tiltag til at genoprette biodiversiteten i danske farvande.
Brugen af bundslæbende redskaber er en af de mest benyttede fiskemetoder i EU i dag.
Derfor mener vi også, det er vigtigt, at reguleringen af det her sker på EU-niveau – ud fra de bedst mulige videnskabelige undersøgelser og fakta, så vi undgår at sætte det danske fiskerierhverv i en unfair og ikke mindst ugunstig konkurrencesituation.
Før jul stemte Moderaterne for et forslag i Europa-Parlamentet, der opfordrer til at begrænse og gradvis udfase brugen af bundslæbende fiskeriredskaber.
Omstillingen skal være retfærdig, fair og inkluderende, så fiskerierhvervet kan fortsætte med at trives, samtidig med at vi beskytter vores havmiljø, og bidrage til, at vi bevarer et sundt økosystem på vores havbunde, så der også er en bæredygtig fiskebestand i fremtiden, hvilket vi er sikre på at de danske fiskere er enige med os i.
Derfor er det en bunden opgave, at vi sikrer, at fiskerne har de nødvendige ressourcer og støtte til at kunne omlægge til nye metoder, der er mere skånsomme for miljøet.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Jeg glæder mig til de kommende forhandlinger, vi skal i gang med alle sammen i forbindelse med havplanen – i et enigt Folketing, hvor alle partier er med.
Det bliver skønt.
Tak for ordet.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-22:
Tak for ordet.
Det kommer jo nok ikke som nogen overraskelse, at jeg kan starte med at sige, at vi fra Danmarksdemokraternes side ikke kan støtte forslaget her.
Vi mener absolut, at den debat og diskussion omkring de beskyttede områder og om, hvor det skal være muligt at udføre trawlfiskeri, netop er noget, vi senere skal tage i forhandlingerne om havplanen, som vi ser frem til.
Det er også blevet nævnt, hvor meget man rent faktisk trawler rundtomkring.
Jeg tror, det var hr. Bjarne Laustsen eller hr. Erling Bonnesen, der var inde på, at det var 20 pct.
Det er mere præcist 19,9 pct. af områderne, der blev trawlet i 2022.
Så det er også for nedadgående.
Danmarks Fiskeriforening og fiskerne spiller faktisk rigtig aktivt selv ind i det her og også til havplanen sammen med Danmarks Naturfredningsforening for at finde, hvor der er nogle områder, vi kan beskytte.
De er også meget indstillet på det her og siger, at de gerne vil være med til at beskytte havet, så længe, som det også er blevet nævnt, det sker på fagligt begrundet viden, og at man gør det med sameksistens for øje.
Er der et beskyttet område, hvor det drejer sig om fugle på overfladen eller marsvin, så er der ikke nødvendigvis grund til at forbyde bundtrawl, da det ikke havbunden i det område, man er ude at beskytte.
Så jeg ser på Danmarksdemokraternes vegne også rigtig meget frem til forhandlinger på havplansområdet, og vi kan som sagt ikke støtte forslaget her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-02-22:
Når vi skal genoprette fiskebestande, er der to steder, vi skal sætte ind, og det er jo over for de alt for mange næringsstoffer, der er ude i vores havmiljø, og så er det over for bundtrawl.
Det er jo landbruget, som udleder ca. 70 pct. af det kvælstof, der kommer ud i vores havmiljø.
Jeg synes, det er fint, man gør en indsats for at reducere den udledning, men hovedkilden er altså ude i landbruget.
Så jeg vil godt høre ordføreren, om ordføreren ikke er enig i, at det er der, det meste kvælstof kommer fra, og at det sådan set er der, hovedproblemet er i forhold til kvælstofforurening af vores hav.
Per Larsen (KF), 2024-02-22:
Der er ingen tvivl om, at vi har behov for at reducere kvælstofudledningen.
Men jeg synes også, at det er nærliggende at kigge på en øget rensning af det spildevand, der er ledningsført.
For der ved vi, at der er en masse fremmede stoffer i, og det er fosfor, det er medicin, det er hormoner, det er antibiotika, og det er tungmetaller og andre ting, som ikke bliver renset i tilstrækkeligt omfang, eksempelvis i sammenligning med den måde, som man renser på i Tyskland.
Der kan man se, at der er mulighed for at rense væsentlig bedre, end man gør i Danmark.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-02-22:
Det synes jeg vi skal forfølge.
Jeg ved, at bl.a. i Aarhus vil man komme frem til at bygge et nyt renseanlæg, som tager mere hånd om medicinrester.
Nu var ordføreren inde på nogle forskellige hjørner af det her med fiskeripolitik.
Men når nu der kommer en opfordring fra EU om at lave en handlingsplan for beskyttelse og genopretning af marine økosystemer og det, der står i vores havplan, ligesom ikke er tilstrækkeligt, er ordføreren så ikke enig i, at vi bør kigge på, hvad EU giver af anbefalinger for at komme frem til, at vi i alle EU-lande får et bedre havmiljø?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-02-22:
Altså, det vigtigste for mig er, at vi får et værktøj derude, som vi kan bruge lovligt – og det skulle man jo tro var en selvfølgelighed, men det er det ikke, når vi kigger ud i det offentlige Danmark – og at det er værktøjer, som vi kan bruge, hvor vi sikrer, hvad skal man sige, det etiske i det: Hvad er det trænet på?
Er det frembragt ved at bryde ophavsretten?
Eller skal vi anvise en dansk-nordisk vej, hvor vi siger: Jamen vi har faktisk kollektive aftaler i Danmark?
Så det vigtigste for mig er, at vi får et værktøj, der er etisk ordentligt, som er lovligt, og som vi kan bruge effektivt, så vi heller ikke bliver slået tilbage til start, fordi vi lige pludselig sidder i en eller anden klemme, hvor det, vi bruger som Google Workspace, viser sig at være hamrende ulovligt.
Susie Jessen (DD), 2024-02-22:
Jeg havde egentlig bare lige et lille behov for at korrigere noget.
For jeg sad lige og kiggede på Nye Borgerliges forslag.
Af gode grunde kan de jo ikke være her i dag; det er der mange forskellige grunde til, kan man sige.
Deres beslutningsforslag hed jo forslag til folketingsbeslutning om ligestilling af mandlige ofre for partnervold, og så vidt jeg husker, var det sådan, at da vi havde debatten hernede, handlede det mere om finansieringen.
Altså, det var det der med, at man jo så udledte, at fordi der ikke blev anvist en finansiering, så betød det, at nogle af pengene ville gå fra kvinderne til mændene.
Det ville jeg også bare lige sige, sådan at vi kan få bekræftet, at det var sådan, det var med det beslutningsforslag.
Det kunne man jo måske også godt have løst på en eller anden måde, og det mener jeg også at der var en åbenhed over for fra Nye Borgerliges side på det tidspunkt.
Man kunne sagtens have kigget på det med finansieringen og så have taget den derfra, og så kunne vi jo have sparet et år.
Rosa Lund (EL), 2024-02-22:
Det er også sådan, jeg husker det, men jeg husker det også sådan, at det ikke var det eneste.
Det er jo på en måde også, som Danmarksdemokraternes ordfører siger, strengt at stå her og snakke om nogle, der af alle mulige årsager ikke er her.
Som jeg husker det, ville man gerne kønsneutralisere paragraffen, og det er det, vi i Enhedslisten mener at man ikke kan, og det er derfor, at vi i Enhedslisten er rigtig glade for, at det heller ikke er det, som regeringen lægger op til, og derfor støtter vi lovforslaget.
Det var grunden til, at vi ikke støttede Nye Borgerliges forslag for et år siden.
Men jeg er enig så langt, at det da ville være dejligt, hvis vi havde gjort det, der står i det her lovforslag, for et år siden.
Samira Nawa (RV), 2024-02-22:
Jeg håber, at det her lovforslag, som vi behandler i dag, og som der er en udbredt enighed om her i Folketingssalen, kan rydde en forside eller to.
For det, der sker her, er altså stort.
Vi får omsider ligestillet voldsudsatte mænd med voldsudsatte kvinder.
Mænd, der er udsat for vold, udgør ifølge VIVE's rapport om partnervold i Danmark fra 2020
43.000.
43.000 mænd udsættes hvert år for fysisk, psykisk, seksuel og/eller økonomisk vold.
At vi indtil nu ikke har haft en ligestilling, der sikrer dem et tilbud på krisecentre og ikke mindst deres børn psykologhjælp, er ikke i orden, og jeg er rigtig glad for, at vi i fællesskab sikrer det nu.
Jeg glæder mig over, at lovforslaget, som det er fremsat, anerkender, at vold mod kvinder generelt er hyppigere og grovere, og at den også oftere desværre har en dødelig udgang.
I Radikale Venstre har vi bl.a. forsøgt at få en forsikring om, at voldsudsatte mænd og kvinder ikke indkvarteres på samme krisecentre, og jeg håber, at ministeren i sin tale heroppefra måske også vil adressere, at det er tilfældet, sådan som jeg i hvert fald har forstået det.
Ellers er der bare at sige, at også Radikale Venstre bakker op om lovforslaget.
Peter Kofod (DF), 2024-02-22:
Tak for det, formand.
En enkelt ordfører berørte det i sin tale, inden jeg kom herop, og det må være, synes jeg, ret væsentligt: det enorme tabu, det må være for en mand at få tæsk derhjemme.
Det er ikke særlig mandigt.
Det er nok ikke noget, man fortæller om nede på den lokale kro eller deler i omklædningsrummet eller alle mulige andre steder, og derfor er det godt, at man med det her forslag gør noget for, at også manden kan få hjælp.
Christina Olumeko (ALT), 2024-02-22:
Tak for ordet.
Hjemmet er for langt de flestes vedkommende en sikker base.
Det er et sted, man kan samle kræfter og føle sig tryg.
Men desværre er hjemmet for nogle borgere ikke et trygt sted.
Antallet af borgere, der i Danmark bliver udsat for partnervold eller vold i nære relationer, er stadig alt for højt.
Det er ikke til at bære, især ikke fordi der i flere af sagerne har været tegn på trusler og/eller vold eller stalking og/eller kontrol forud for drabet.
Når personer er ofre for vold, trusler, kontrol, stalking og andre forfærdelige ting i deres hjem, er det vigtigt, at der er et sted, hvor de kan tage hen og få beskyttelse, støtte og rådgivning.
Derfor er landets krisecentre ekstremt værdifulde og vigtige.
Det er og har været et ligestillingsproblem, at voldsudsatte mænd ikke har haft ret til at få den samme hjælp som kvinder.
For os er det også vigtigt, at et krisecentertilbud efter det foreslåede § 109, stk. 1, kan målrettes til en mindre del af den samlede målgruppe.
Det betyder nemlig, at et krisecenter også kan indrettes på tværs af køn til f.eks. lgbt+-personer, og det er vigtigt, fordi den gruppe potentielt oftere er udsat for vold end heteroseksuelle kvinder og mænd.
Vi vil også gerne fremhæve det tiltag, hvor børn, der oplever fysisk eller psykisk vold i nære relationer, kan få psykologhjælp med samtykke fra kun én forældremyndighedsindehaver.
Ingen børn burde være vidne til vold eller utryghed i hjemmet, men vi har et ansvar for at hjælpe dem, som det alligevel er sket for, så meget som muligt.
For Alternativet er ligestilling vigtigt – ikke bare for kvinder, men for alle køn.
Dog er det også vigtigt, at vi ikke negligerer de desværre triste statistikker, der viser, at kvinder er mere udsat for partnervold end mænd.
Kvinder udsættes i højere grad for vold, og den vold, kvinder udsættes for, er ofte grovere og mere voldsom.
Derfor er det vigtigt for Alternativet, ligesom andre ordførere også har nævnt, at vi med lovforslaget ikke gør rammerne for voldsudsatte kvinder dårligere.
Jeg vil slutte af med at sige, at Alternativet synes, at lovforslaget er enormt vigtigt, og vi kan støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Marie Bjerre (V), 2024-02-22:
Den her dag har jeg virkelig glædet mig til, og jeg er oprigtigt stolt af, at vi med lovforslaget sikrer, at mænd udsat for vold i nære relationer nu får mulighed for og ret til samme tilbud på krisecentre som kvinder.
Det her er en stor ligestillingssejr, og jeg glæder mig over, at alle Folketingets partier grundlæggende bakker op.
Lovforslaget er en del af regeringens handlingsplan mod partnervold og partnerdrab, der kom i juni sidste år.
Det er en ligestillingsudfordring.
Med lovforslaget får voldsudsatte mænd nu ret til at tage ophold på et krisecenter på lige fod med kvinder.
Mændene kan være ledsaget af børn, som modtager omsorg og støtte under opholdet.
Både mændene og deres børn får ret til psykologhjælp, der kan hjælpe med de negative følgevirkninger af volden.
Med lovforslaget sikrer vi også, at børn og unge, som er vokset op med vold, fremover kun behøver samtykke fra én forældremyndighedsindehaver for at få psykologhjælp.
På den måde sikrer vi, at flere børn, der oplever vold i hjemmet, kan få den hjælp, de har brug for.
Der har generelt været stor opbakning til lovforslaget, men der har også været en bekymring for, om indsatsen til voldsudsatte kvinder ville blive påvirket negativt.
Lad mig lige slå helt fast: Selvfølgelig både vil og skal vi fortsat have et fokus på at bekæmpe vold mod kvinder.
For kvinder er de mest udsatte, når det kommer til partnervold og partnerdrab, og det skal vi fortsat sætte ind over for.
Det skal vi fortsat have et fokus på.
Og selvfølgelig får kvinder også med lovændringen den helt samme gode hjælp og støtte, som de får i dag.
Det, der ændrer sig med lovforslaget, er, at mænd og deres børn nu også kan få de samme tilbud om hjælp, og det er kun ret og rimeligt.
Det er ikke på bekostning af hjælpen til voldsudsatte kvinder, men samtidig med.
Jeg vil gerne slutte med en særlig tak til de øvrige regeringspartier, men også til SF, Liberal Alliance, Radikale Venstre og Dansk Folkeparti, som med aftalen om finansloven for 2023 var med til at gøre det her lovforslag til en mulighed.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget, og jeg står naturligvis også til rådighed for eventuelle besvarelser af de spørgsmål, der måtte komme i udvalgsbehandlingen.
Mange tak for ordet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-02-22:
For 15 måneder siden bragede ChatGPT gennem lydmuren, og det gik op for de fleste, hvad kunstig intelligens nu kan, selv for Karsten Hønge.
Teknologi handler jo ikke bare om teknologi, men teknologi handler også om ejerskab, og det handler om normer, værdier og etik, og derfor er det også afgørende, at de forskellige AI-teknologier såsom generativ AI, som er det, der er bag ChatGPT, også afspejler og dermed reproducerer dansk kultur, sprog og historie.
Som det er i dag, kan en gymnasieelev, som gerne vil prøve kræfter med ChatGPT, ikke få det stillet til rådighed af sin uddannelsesinstitution.
For man må naturligvis ikke bryde loven, og derfor skal eleven blive privat bruger for at kunne blive undervist i det her, der jo allerede er en teknologi fra i dag, og som også bliver det for fremtiden.
Det samme er med en kommunal medarbejder, som heller ikke må bruge de her teknologier, fordi de ikke overholder europæisk og dansk lovgivning.
Derfor laver man de her krumspring, og lige om lidt er det alle steder, og så bliver vi nødt til at stå i det valg, som man også gør det lige nu med Chromebooksagen og danske skoleelever, altså om man skal bryde loven for at have adgang til nogle amerikanske platforme og teknologier, som er rigtig, rigtig, rigtig smarte, men som ikke overholder dansk lovgivning, eller om vi skal sikre dansk kritisk infrastruktur og gå vores egen vej.
Det er det, forslaget handler om.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-02-22:
Ministeren og jeg har jo haft lejlighed til at diskutere det her endog nogle gange, men jeg føler mig alligevel nødsaget til at rette nogle misforståelser, som jeg synes at ministeren bliver ved med at komme med i forhold til det her.
For det er jo rigtigt nok, at et af kriterierne er at beskytte dansk sprog og kultur, men noget andet er jo, at det handler lige så meget om at have teknologi, der er lovligt at bruge i Danmark.
Og de store sprogmodeller, der findes derude lige nu, er Bard, LaMDA, ChatGPT, og de kommer fra de store techgiganter, som vi kender, nemlig Google, Facebook osv., og de er ikke GDPR-medholdelige; de er ikke lovlige.
Så jeg forstår ikke, hvilke erfaringer ministeren vil indhente fra det offentlige Danmarks brug af sprogmodeller, for der er ikke nogen af de store, rigtig gode modeller, som ville være lovlige at bruge i dag.
Så det er mit ene spørgsmål til ministeren: Hvordan skal man indhente nogle erfaringer, som man kun kan få ved at bruge de her modeller ulovligt, og hvor man jo ikke kan putte borgernes sensitive data ind i dem for f.eks. at høste nogle produkter den anden vej?
Mona Juul (KF), 2024-02-22:
Tak for ordet.
Vores ligestillingsordfører er forhindret, så I må nøjes med, at jeg læser en rigtig god tale op.
I årevis har der for mænd været en ulighed i adgangen til krisecentre.
Det ændrer vi på med det her lovforslag.
Gennem årene har der været mange debatter her i Folketingssalen om emnet.
Der har været mange bump på vejen.
Skiftende regeringer har været konfronteret med den manglende lovhjemmel for mænd, når der nu var § 109 for kvinderne.
Derfor er det også en stor dag, når vi nu skaber lige muligheder for mænd og kvinder.
For mænd kan også være i krise.
Med lovforslaget i dag anerkender Folketinget, at mænd også kan have brug for støtte og sikkerhed i svære situationer.
Krisecentre for mænd handler ikke blot om ligestilling; det handler om at anerkende den universelle værdighed og ret til beskyttelse for alle – både mænd og kvinder.
Mænd kan ligesom kvinder opleve fysisk, følelsesmæssigt og psykologisk misbrug eller vold i deres liv.
Det kan være fra alle partnere, familiemedlemmer eller andre, og det er afgørende, at der er et sted, hvor de kan søge hjælp og tryghed.
At skabe en lovgivning, som giver mænd ret til ophold på et krisecenter, hvis de er udsat for partnervold, sender for os et tydeligt signal om et samfund, der er empatisk og retfærdigt over for alle dets medlemmer uanset køn.
Her har det bestemt ikke hjulpet, at selv hvis de søgte hjælp, var der ikke nødvendigvis hjælp at hente.
For der er ikke en lovfæstet rettighed til ophold på krisecenter, som kvinderne har og har haft i mange år.
Det er her, at vi som samfund nu skal træde til og skabe et miljø, der opmuntrer til åbenhed, og som støtter mænd i at søge den nødvendige støtte.
Ved at styrke krisecentre for mænd sender vi et klart budskab om, at det er okay at bede om hjælp, og at der altid vil være et sted, hvor man kan finde hjælp og støtte.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-22:
Vi skal ikke tage imod folk, medmindre vi har fuldstændig sikkerhed for, at det er mennesker, der rent faktisk vil kunne tilpasse sig dansk kultur.
Og har vi taget imod folk, som insisterer på at leve efter helt andre kulturelle værdier og normer end de grundlæggende danske og altså heller ikke kan finde ud af at opføre sig ordentligt eller insisterer på ikke at lære at tale det danske sprog eller noget helt tredje, så skal de mennesker slet ikke være her.
Så må de finde et andet sted at opholde sig.