runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2021-04-27:
Jamen det tror vi jo også på, og det var bl.a. også derfor, vi lavede den aftale, som jeg nævnte, med Det Radikale Venstre, SF, Enhedslisten og Alternativet om at blive bedre til at opspore og forebygge og håndtere mulige tilfælde af social kontrol.
Jeg synes også bare, at vi bliver nødt til at have respekt for det forhold, at anonyme anmeldelser jo kan have nogle retssikkerhedsmæssige problemer, bl.a. om en anmeldelse bliver indgivet, fordi man er uvenner.
Og der er jo ikke meget vundet ved, at man kan indgive en anonym anmeldelse, men at man, hvis sagen så kommer til at glide, skal stå frem alligevel, for så er ens identitet jo eksponeret.
Derfor bliver man nødt til at overveje, hvordan man kan komme ud over det problem.
Lad os tage det eksempel, som hr. Naser Khader har frembragt nogle gange, med nogle unge drenge, der ikke tør anmelde forbrydelser, de har været udsat for.
Hvis de laver en anmeldelse, men efterfølgende skal vidne mod gerningsmanden i retten, er de jo eksponeret, og derfor er der altså nogle overvejelser, som vi bliver nødt til at komme igennem, før man bare kan sige, at anonyme anmeldelser er svaret.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-27:
Altså, selvfølgelig er der nogle overvejelser omkring det her.
Men vi må også bare sige, at når vi som folketingsmedlemmer får beretninger fra borgere, som siger, at de egentlig gerne vil anmelde forskellige forhold omkring præcis de her ting med social kontrol, hvor en gruppe muslimske bandemedlemmer har tvunget dem til forskellige ting og sager, men hvor de ikke tør, fordi de jo skal levere navn, adresse, bopæl osv., når de indleverer anmeldelsen, så har vi et problem, så har vi et problem.
Og det handler egentlig ikke så meget om uvenskaber og små og store tvister.
Det handler jo i virkeligheden om rene trusler, hvor man bliver truet til tavshed, og hvor man simpelt hen ikke tør, og det er der, vi gerne vil have fat med det her forslag.
Nick Hækkerup (S), 2021-04-27:
Men den problemstilling er jeg enig i.
Altså, jeg er også selv blevet præsenteret for eksempler på sådan en type adfærd, som vi så absolut skal imødegå.
Jeg siger bare, at måske er det ikke så let, at man kan løse det ved at sige, at vi bare skal have anonyme anmeldelser, for der er nogle overvejelser, som ligger i forlængelse af det.
Så det handler mere om at komme ud over de komplikationer, som der er.
Jeppe Bruus (S), 2021-04-27:
Tak for det.
Vi har meget, meget store problemer med social kontrol, og særlig i nogle indvandrermiljøer har vi massive problemer.
Jeg synes, der er en tendens til i debatten at fremstille unge sådan, at hvis man kommer med en indvandrerbaggrund, taler flydende dansk, har en uddannelse, har et job, så er man pr. definition velintegreret.
Desværre oplever vi jo nogle unge kvinder, der faktisk har en rigtig god uddannelse, har et job, stadig væk være underlagt social kontrol – nogle familiemønstre, nogle sociale mønstre, der gør, at man ikke kan færdes frit, at man ikke har retten til selvbestemmelse over eget liv.
Det fylder for lidt i vores debat, og jeg tror, der er behov for, at vi kommer endnu dybere ned i den problemstilling og også får det på bordet, fordi det i virkeligheden er et frihedsbrev til de her unge kvinder – der er også unge mænd, der er underlagt social kontrol, sagt for god ordens skyld.
Men når jeg siger, at det er et frihedsbrev, så er det et frihedsbrev, altså en insisteren på, at ingen i det her samfund, som jo bygger på det, vi er stolte af, nemlig gode danske kerneværdier om, at man har mulighederne for at udfolde sig, skal begrænses af nogle andres kontrol over ens liv.
Det skal gælde alle, og det skal altså også gælde nogle af de unge, der vokser op med en anden kulturel og religiøs baggrund, som desværre sætter nogle begrænsninger for dem.
Justitsministeren har allerede redegjort for en række initiativer, som vi har taget, efter at vi kom til regeringsmagten for snart 2 år siden.
Og derfor er det jo godt, at vi følger op på det arbejde i politiaftalen.
Nu har Dansk Folkeparti så valgt at fremsætte et beslutningsforslag, som jo, må man sige, rummer en del af det, der ligger i det, vi aftalte i fællesskab i politiaftalen.
Og på den måde kunne vi jo få mange gode beslutningsforslag under behandling her i Folketingssalen, for det er virkelig en god politiaftale.
Og det er så bare en anledning til at fejre det og så konstatere, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget, men vi glæder os over, at vi i substansen og indholdsmæssigt sådan set er dækket ind i forhold til det arbejde og den aftale, vi indgik før jul.
Tak for ordet.
Morten Dahlin (V), 2021-04-27:
Tak til formanden fra Enhedslisten – De Rød-Grønne.
Social kontrol er et skræmmende fænomen, som vi desværre må anerkende er ret udbredt.
Det er det jo desværre særlig i indvandrermiljøerne.
Og som forslagsstillerne egentlig ret klogt skriver i bemærkningerne til beslutningsforslaget, er de tilfælde, vi kender til, formentlig kun toppen af isbjerget.
Der findes med al sandsynlighed en hel underskov af grelle eksempler, som aldrig nogen sinde når til offentlighedens kendskab.
Alligevel, på trods af det, har vi været vidner til utallige eksempler på, hvordan særlig kvinder underlægges social kontrol på en måde, der vist bedst kan beskrives som middelalderlig.
Vi har kunnet læse om kvinder, der er blevet nægtet skilsmisse af imamer, og som derfor bliver fastholdt i voldelige ægteskaber stik mod deres vilje.
Og helt ærligt, i Danmark skal det selvfølgelig aldrig nogen sinde være en imam i Vollsmose, der bestemmer, hvem man skal leve sit liv med.
Så selv om vi kun kender til toppen af isbjerget, så findes der rigtig mange eksempler på social kontrol.
Om det er indvandrerkvinder, der ikke må tage alene på jobcenteret uden deres mand; om det er unge kvinder, der bliver påduttet et tvangsægteskab med en mand, de ellers aldrig selv havde valgt; eller om det er den homoseksuelle indvandrerdreng, der ikke må holde i hånd med sin kæreste på gaden – det er alt sammen totalt uacceptabelt.
I Venstre mener vi, at der skal slås hårdt ned på social kontrol, også hårdere end der bliver i dag.
For social kontrol er dybest set en begrænsning af den personlige frihed, som er en kerneværdi for os.
Det er derfor, vi har fremsat en lang række forslag til netop at styrke bekæmpelsen af social kontrol, eksempelvis ved at stramme loven, så negativ social kontrol bliver en skærpende omstændighed ved overtrædelser, lidt ligesom man kender det fra hadforbrydelser.
Derfor er vi også positivt indstillet over for det her forslag.
Det er vi, selv om vi anerkender de retssikkerhedsmæssige udfordringer, der er i at kunne anmelde noget anonymt.
Men her anerkender vi også, at principperne, når det handler om social kontrol, selvfølgelig bliver en smule udfordret, for det ligger jo i selve det der begreb at udføre social kontrol, at man netop kontrollerer andre menneskers handlinger, herunder også hvem de anmelder.
Derfor er vi indstillet på at indgå i en drøftelse af, hvordan man kan øge trygheden ved anmeldelse af social kontrol.
Måske skal man endda lave en helt ny model for, hvordan man anmelder social kontrol, for jeg tror, de fleste kan sætte sig ind i, at det jo som offer kan være ganske svært og ganske utrygt at anmelde gerningsmanden, der ofte er en i den nære omgangskreds.
Det kan være ægtefælle, det kan være familie, det kan være nære bekendtskaber.
Så derfor kan vi godt støtte beslutningsforslaget, men vi kan også høre på ministeren, at det kan regeringen ikke.
Derfor kunne man jo måske mingelere det, så det lander i en beretning, som et flertal i Folketinget kan bakke op om.
Men vi kan godt støtte forslaget.
Tak for ordet.
Mads Andersen (KF), 2021-04-27:
Tak for det.
Nu har jeg efterhånden hørt alle tale om, at det her med social kontrol og negativ social kontrol er noget rigtig skidt, og at vi skal det til livs.
Så kan det godt være, det er mig, der er uerfaren i salen her, men jeg tænker jo, at vi ikke kan gøre for meget, så lad os bare komme derudad.
Uanset hvad er det noget rigtig skidt, når mennesker ufrivilligt fastholdes i en tro eller et forhold, en familie eller en hverdag, som de ikke ønsker at være en del af.
Frihed og tryghed til den enkelte borger i Danmark er nu engang noget af det fornemste, vi kan bidrage til herindefra.
Noget af det, som vi har sloges med i mange år i forhold til social kontrol og negativ social kontrol, er den manglende viden.
Igen og igen hører vi fra organisationer og eksperter, at det, som kommer for dagens lys, kun er toppen af isbjerget.
I så fald er det det ene isbjerg, vi i virkeligheden skal gøre meget for at få smeltet, og et af elementerne, som der kunne arbejdes med, er faktisk det, som forslaget her stiler imod.
At der kan anmeldes anonymt for at hjælpe et offer for social kontrol, anerkender vi kan være én måde at hjælpe ofrene på, og selv om det ikke løser alle udfordringer, giver det i hvert fald mulighed for, at flere sager kommer frem og bliver behandlet, så vi kan hjælpe mennesker, som er udsat for social kontrol.
Jo klogere vi bliver på området, jo flere indsatser kan der sættes i gang.
Vi er også godt med på, at det her forslag har den udfordring, at det her med anonyme vidner har et lille issue i forhold til at være forbundet med opretholdelse af den generelle retssikkerhed, og der er måske en knast der, som vi skal have fundet en løsning på, og det mener vi selvfølgelig også er nødt til at blive afdækket yderligere.
Vi kan sagtens støtte forslaget, som det ligger her, med den knast, og vi er også med på Venstres forslag om en beretning, hvis ikke der kan findes flertal for forslaget.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-27:
I de milde tilfælde er det jo en af vejene, man kan gå, og det sker jo allerede i dag, hvor man kan henvende sig til de boligsociale organisationer og få en dialog i gang henne på skolen.
Men problemet her er jo, at der er tale om nogle meget, meget hårdføre miljøer.
De her bander er nogle bomstærke grupper, som tjener masser af penge, så der skal rigtig meget til at bryde ind over for den der bomstærke bande eller ring af mennesker, der udsætter folk for det her.
Der tror jeg simpelt hen ikke på, at det, fru Rosa Lund nævner, er nok.
Der skal simpelt hen nogle hårdere midler til, og det ved jeg godt at vi ikke altid er enige om, men det skal der.
Nu har justitsministeren læst en del grunde op til, at regeringen ikke kan støtte det her forslag.
Men hvis vi nu prøver at forholde os til indholdet af forslaget, kunne vi så ikke få vurderingen fra regeringen af, om det i virkeligheden er holdbart, at man kan blive straffet for hundredvis af forhold ved domstolene, som det er sket ved Københavns Byret her for nylig, uden at det afføder en straf på mere end 2-3 års fængsel?
Vi har jo faktisk en sag, som er et krystalklart godt eksempel på, hvad der er galt i vores retssamfund omkring det.
Det er to mænd, der er dømt for bl.a. voldtægt, biltyverier, alt muligt.
650 forhold er de dømt for.
De får ganske lave straffe til trods for den der store mængde forhold.
Mener justitsministeren virkelig, at det er holdbart, at vi i vores samfund har sådan nogle regler – og tilmed bliver de to udenlandske statsborgere jo ikke engang udvist?
Nick Hækkerup (S), 2021-04-27:
Man kan også formulere det anderledes: Ville det ikke støde retsfølelsen, hvis man har nogle, der begår meget små forhold, men mange af dem, som så bliver straffet hårdere end nogle, som begår grove forhold, altså så flere butikstyverier skal straffes hårdere end f.eks. én voldtægt?
Mon ikke også det slår hårdt til retsfølelsen?
Peter Skaarup (DF), 2021-04-27:
Over 600 kriminelle forhold bliver de dømt for.
Og alligevel får de – vil de fleste mennesker nok sige – en meget kort straf, nemlig kun 2-3 års fængsel.
Hvis man deler det op på antal forhold, er det jo nogle få dages fængsel for alt det, de har lavet, altså pr. forhold.
Sådan noget er jo krænkende for retsbevidstheden.
Nick Hækkerup (S), 2021-04-27:
Men det ændrer bare ikke på, at man omvendt kan have situationer, hvor der er mange små forhold.
Hvis de skal kumuleres fuldstændig, så vil man komme hen i en situation, hvor man ville konstatere, at her er der forhold, som vi relativt set betragter som ret lidt dadelværdige.
Pernille Vermund (NB), 2021-04-27:
Tak for det.
Ministeren siger, at det vil koste 1,8 mia. kr. at fjerne den strafrabat, man i dag giver til kriminelle.
Hvad tænker ministeren om, at man giver så voldsom en strafrabat til kriminelle, at det beløber sig til 1,8 mia. kr.?
Har ministeren reflekteret over det?
For det betyder jo rent faktisk, at der er masser af mennesker, som har begået masser af kriminalitet, som de burde straffes for, men fordi de ikke bliver opdaget i mellemtiden og ikke bliver straffet undervejs, men først bliver straffet samlet, og alle de her domme bliver lagt sammen, så får de en rabat i systemet.
Har ministeren reflekteret over det forhold i forhold til retsfølelsen?
Nick Hækkerup (S), 2021-04-27:
Ja, og det forhold synes jeg vi skal håndtere, ikke ved at sige, at så vil vi lægge alle straffene oven på hinanden, men sådan som vi gør det i anden sammenhæng, nemlig ved at spørge, hvor strafværdige de forbrydelser, som bliver begået, er.
F.eks. kigger vi jo i øjeblikket i forlængelse af vores politiaftale på, hvordan det kan være, at vi har relativt høje strafferammer på en række områder, men hvor normalstraffen ligger relativt lavt.
Derfor synes jeg, at noget af svaret er at gå ind og kigge på de enkelte forbrydelser og se, hvor strafniveauet ligger.
Vi har jo bl.a. også besluttet i fællesskab, at normalstraffen for trusler skal forhøjes til det dobbelte.
Så det synes jeg er den rigtige måde at gå til det på.
Pernille Vermund (NB), 2021-04-27:
Hr. Peter Skaarup nævnte sagen, som jeg også nævnte, fra statsministeren tidligere med de her to udlændinge, der er dømt i en sag med 794 forseelser, herunder voldtægt af en 14-årig, som de voldtog sammen.
Den ene fik knap 3 års fængsel, den anden knap 4 års fængsel.
De blev ikke udvist.
Med flere hundrede forseelser tilsammen, og selv hvis vi hæver normalstraffen, mener ministeren så, at 3 og 4 års fængsel er rimeligt – også set i relation til hvordan vi ellers dømmer coronarelaterede forbrydelser, som vi er enige om at der skal slås hårdt ned på?
Det her er jo helt ude af proportioner.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-27:
Man kan sige, at forskellen mellem livstidsdømte og i øvrigt også forvaringsdømte på ubestemt tid og andre dømte jo er, at man ikke tænker, at de skal ud i samfundet igen.
Det er i hvert fald ikke Dansk Folkepartis tanke.
Livstid er livstid, og forvaring på ubestemt tid, ja, det er forvaring på ubestemt tid, og derfor skal man ikke kunne indlede nye forhold og date alle mulige steder – sådan må det være.
Jamen der er jo masser af brug for, at vi får flere fængselsfunktionærer, at de får en bedre uddannelse, og at de får et bedre arbejdsmiljø.
Vi skal sikre, at det er de ansatte og ledelserne i fængslerne, der bestemmer, og ikke de indsatte, der kan komme med særkrav og tvinge de ansatte til at imødekomme de særkrav.
Så vi står på fængselsbetjentenes side i Dansk Folkeparti, og det kommer vi også til at gøre her til efteråret, når vi skal forhandle aftalen omkring Kriminalforsorgen, hvor jeg håber, at vi kan stå sammen om, at der bliver nogle bedre forhold og nogle flere ansatte.
Rosa Lund (EL), 2021-04-27:
Men altså, det kredser jo alt sammen om, at vi gerne vil have, at folk, der bliver udsat for negativ social kontrol, anmelder det, at de kontakter myndighederne, at de kontakter politiet eller nogle andre, som kan hjælpe dem.
Jeg og Enhedslisten tror bare, at det i højere grad kommer til at ske, hvis vi skaber et miljø, hvor det er trygt at gøre, altså hvis der er nogen, man stoler på, som man kan gå hen til og sige det til.
Det kan f.eks. være ens lærer, man kan gå til, hvis man bliver udsat for noget af sine forældre, som ikke er i orden; det kan være en lærer, som kan gribe ind, og som både er en person, der kan spotte den negative sociale kontrol, og som den unge eller kvinden føler sig tryg ved at gå til.
Det undrer mig, at man kan gå igennem en hel pædagoguddannelse uden nogen sinde at møde begrebet negativ social kontrol.
Daginstitutioner er jo et andet sted, hvor kvinder med børn i hvert fald på en eller anden måde er i kontakt og kan have en relation med nogen, de stoler på.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-27:
Det må jeg indrømme at jeg ikke rigtig kan se for mig som en udfordring.
Justitsministeren var jo inde på den mulighed, der i dag er for at tippe politiet om noget.
Når man så indfører muligheden for anonyme anmeldelser, gør man jo forpligtelsen hos politiet til at tage det alvorligt stærkere, end hvis det bare er et tip.
Man kan sige, at det tip eller den anonyme anmeldelse jo er at sammenligne med den situation, som fru Rosa Lund spørger til, for både i forbindelse med tippet og anmeldelsen vil der nok være nogen, der prøver at tjekke eller forsøger at finde ud af, hvor den anmeldelse kommer fra.
Men i og med at den er anonym, har man beskyttet identiteten på den pågældende, der anmelder.
På samme måde kunne vi også godt tænke os, at man i tilfælde, hvor nogen har været udsat for forfølgelse i forbindelse med et biluheld – vi har jo set gang på gang, at der sker en forfølgelse i den forbindelse, og at folk ikke tør anmelde det, de har været udsat for – skal gå skridtet videre og lægge den forpligtelse, som en anmeldelse indebærer, over hos politiet.
Jeg synes jo bare, det er lidt ærgerligt, hvis Nye Borgerlige ikke kan støtte det her forslag.
Vi samler jo på støtter til forslaget, og jeg er glad for, at både Konservative og Venstre bakker op, og jeg forstår egentlig ikke, hvorfor fru Pernille Vermund ikke vil være med til at udvise flere af dem, der står bag negativ social kontrol i de muslimske miljøer.
De kan ikke slå sig fri, de kan ikke blive fri for det regime, som de er udsat for.
Derfor vil jeg godt spørge fru Pernille Vermund: Hvis vi kunne komme til at udvise flere udenlandske imamer og udenlandske voldelige mænd på baggrund af det her forslag om anonyme anmeldelser, skulle vi så ikke bare gøre det?
Skulle vi så ikke bare indføre det?
Pernille Vermund (NB), 2021-04-27:
Som jeg sagde i min ordførertale, lyder det jo besnærende, når man kun ser den ene side af medaljen.
Men bagsiden af medaljen er jo, at det her ikke er lovgivning, som kun gælder i de islamiske miljøer.
Det er også lovgivning, som kommer til at gælde for ordføreren, for mig selv og for andre familier.
Vi ved, at der sidder fædre derude, som har svære sager i Familieretshuset om børn, som de mister forældreretten over, og hvor der indimellem er mødre, som bruger kneb, som ikke er særlig rare, bare for at få retten over deres børn.
Det er ét eksempel.
Et andet eksempel kunne være hele den her – hvad skal jeg sige – chikane, der generelt kan være af tidligere partnere, eller hvad der ellers måtte være.
Så derfor vil vi rigtig gerne vide, hvilke muligheder der er, og hvad omfanget af problemet er, så vi ikke får lavet endnu en lappeløsning, som går ud over en masse danskere, og som skaber en stikkerkultur, men som reelt ikke løser problemerne.
Jeg siger ikke, at det ikke vil løse problemerne.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-27:
Jeg synes, det er glimrende at undersøge ting, men jeg synes ikke, vi behøver at undersøge ret meget for at konstatere, at vi har nogle meget lukkede parallelsamfund bestående af muslimske indvandrere, som næsten gør det umuligt at få integrationen til at køre.
Det tror jeg sådan set vi er enige om.
Så er det bare, at vi i Dansk Folkeparti siger: Hvis vi skal have de her miljøer brudt op og have udvist nogle af dem, som ikke gider Danmark, og som undertrykker deres ægtefælle og deres børn, skulle vi så ikke se at få gjort noget ved det?
Jeg tror ikke på, at det, som regeringen har lavet sammen med venstrefløjen, kommer til at få den helt store effekt, så derfor er det vigtigt, hvis Nye Borgerlige sammen med Venstre og Konservative kan lægge et pres på regeringen og få gennemført noget, der trods alt kommer til at virke.
Pernille Vermund (NB), 2021-04-27:
Nu er det jo ikke kun regeringen og venstrefløjen, der har indgået den aftale om politiforliget, hvor vi netop har aftalt at få undersøgt det her.
Jeg må erkende, at efter de mange år, der er gået, hvor man har forsøgt at løse udlændingepolitikken fra bunden, men hvor man har chikaneret en masse danskere og alligevel ikke fået løst de reelle problemer, er jeg blevet en lille smule allergisk over for forslag, som vi ikke kender de reelle konsekvenser af, og som åbenlyst også kan få konsekvenser for danskere som sagt på grund af det her, vi kan kalde en stikkerkultur eller andet.
Jeg kan også levende forestille mig etnisk danske kvinder, som kan være intrigante nok til at benytte det her mod deres eksmænd.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-27:
Tak for det.
Begrebet social kontrol er et meget bredt fænomen, som i min optik dækker alt fra noget, man kunne kalde noget positivt noget, som er opdragelse og vejledning og gode råd i vennekredsen osv., til noget meget, meget negativt, som er der, hvor man kontrollerer andre mennesker, herunder familiemedlemmer, ved at true med vold eller udøve vold.
Mellem de to yderpunkter findes også noget andet, hvor man ikke direkte gør noget ulovligt, men hvor den sociale kontrol fra forældre til børn f.eks. alligevel er så dybtgående, at man må sige, at selv om hver handling i sig selv ikke udgør en ulovlighed, så gør mængden af handlingerne forældrene uegnede til at være forældre, og deres børn har bedst af at blive anbragt.
Det her forslag fra Dansk Folkeparti handler i min optik om de direkte ulovligheder, hvor unge og børn og kvinder, som det jo primært er, men også unge mænd, som er under indflydelse af ældre mænd i områderne, kan anmelde til myndighederne anonymt, hvis de føler sig truet eller er udsat for vold.
Det er ikke, modsat hvad SF's ordfører sagde for nogle minutter siden, i kristne miljøer, at vi hører om, at folk trues med vold og værre ting, hvis de ikke gør, som de kristne miljøer befaler.
Vi synes, det lyder som et godt forslag, og vi synes, det lyder som et gennemarbejdet forslag, at man i de her miljøer skal have mulighed for at gå anonymt til myndighederne og sige: Der er noget, der foregår her, som er ulovligt, men jeg tør ikke stå ved det ved navns nævnelse, men jeg vil gerne have, I undersøger det og prøver at dykke ned i det.
Vi synes, det virker som en nødvendighed at have sådan en regel, og derfor bakker vi op om beslutningsforslaget.
Pernille Vermund (NB), 2021-04-27:
Vi ser bare gerne, at man ligesom får belyst: Hvad er så bagsiden af medaljen ved det her?
Hvad risikerer vi at få med, hvis man sådan lidt med bind for øjnene indfører ny lovgivning?
Peter Skaarup (DF), 2021-04-27:
Jamen det er jo altid det, man kan forsøge på: et hjørnespark – og så er der chance for, at man senere kan komme af sted og score et mål efter hjørnesparket.
Men vi så jo helst, at man gennemførte det her forslag, for til trods for at regeringen har lavet en finanslovsaftale med de røde partier, kan vi se, at der også er lavet en politiaftale på det her område, som berører en flig af det, og vi tror ikke på, det kommer til at hjælpe, fordi de her miljøer er så bomstærke, som de er.
Det er jo en pagt, som man har lavet i nogle af ghettomiljøerne mellem imamerne, banderne og nogle meget stærke klaner, der gør det umuligt at vidne eller anmelde, fordi konsekvenserne simpelt hen er så uoverskuelige for dem, der gør det.
Og det er jo typisk piger eller kvinder, der prøver at komme ud af det der, og det er næsten umuligt – det er næsten umuligt.
Derfor håber vi, at tiden arbejder for det her forslag, og at Nye Borgerlige også er med og i øvrigt også De Radikale, som først udtrykte sig positivt over for forslaget, men som så ikke var så positive i dag desværre.