runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Auken (RV), 2018-12-11:
Nej, Radikale Venstre vil sammen med de andre partier, der har stillet det, meget gerne bruge penge fra netop det, som ministeren stod og ærgrede sig over vi ikke kunne bruge penge fra lige før, nemlig fra energiaftalen – de 100 mio. kr., der er sat af til grøn transport.
Det vil vi gerne sammen med alle partier.
Så det er et tilbud til ministeren, og jeg kan forstå, at hvis det ikke bliver til noget, er det, fordi Dansk Folkeparti blokerer for at bruge de penge – ellers må vi jo tage hr. Dennis Flydtkjær på ordet og sige: Det kan godt lade sig gøre, og så vil vi rigtig gerne finde en finansiering den vej.
Så nu kommer vi også med pengene – skal vi så ikke også tage de firmabiler med?
Karsten Lauritzen (V), 2018-12-11:
Jo, men jeg har forstået det sådan – og hvis jeg tager fejl, må vi jo rette det – at Dansk Folkeparti helt rimeligt har sagt, at så skal man også finde finansieringen.
Og nu kom jeg til at grine lidt, selv om der jo ikke er så meget at grine ad, af den dialog, der var mellem hr. Jesper Petersen og hr. Dennis Flydtkjær, hvor hr. Jesper Petersen spørger, hvorfor Dansk Folkeparti ikke går med.
Og når de ikke gør det, er det jo, fordi de ikke er enige med regeringen i den her sag og ikke er enige med Socialdemokratiet og ikke er enige med Det Radikale Venstre.
Det er jo helt legitimt – det synes jeg der skal være plads til.
Jeg ønsker som skatteminister at tage hensyn til det eneste parti, der støtter regeringen, og det er altså Dansk Folkeparti.
Resten af partierne i Folketinget ser gerne en anden regering.
Og det, jeg har hørt fra Dansk Folkeparti, er, at regeringen er velkommen til at lave aftaler med andre partier, men så skal man lige finde pengene også.
Så altså, hvis Det Radikale Venstre har bud på, hvordan vi finansierer nogle af de ønsker, der er, så drøfter jeg det naturligvis gerne.
Men indtil videre har jeg kun set forslag, der handler om at bruge penge, der er på finansloven og regeringens reserver og råderum, og ja, så kommer vi altså ikke ret langt.
Ida Auken (RV), 2018-12-11:
Mange tak.
Ministeren siger, at aftalen, der lå på bordet, ville være bedre end det, der ligger her som lovforslag.
Så vi stiller hele delen om firmabiler fra aftalen som ændringsforslag.
Så kan vi regne med regeringens støtte til det, som ministeren selv betegner som bedre end det, der ligger her?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-11:
At man gik med i aftalen dengang, var nemlig den måde, vi også arbejder på herinde, at nogle gange går man med i aftaler, man egentlig ikke synes er så gode, for at få indflydelse på det efterfølgende.
Det ved jeg er bevæggrunden.
I SF valgte vi anderledes.
Ida Auken (RV), 2018-12-11:
Tak for det.
Det er bare for at bekræfte, at Radikale Venstre selvfølgelig ønskede en fuld afgiftsfritagelse for elbilerne.
Så valgte vi så at gå med ind og sænke den i stedet for at få fuld afgiftsfritagelse, og det er jo mere parlamentarik, end det er politiske ønsker.
For der er SF og Radikale fuldstændig på linje.
Vi ønskede på det tidspunkt en fuldstændig afgiftsfritagelse for elbiler – bare sådan for klarhedens skyld.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-11:
Der var også et tredje alternativ, som SF foreslog, nemlig at vi lavede en aftale – den kunne være på langt sigt eller på kort sigt – hvor vi sikrede, at elbilsalget ikke gik i stå, og hvor vi fortsatte enten en total afgiftsfritagelse eller en meget, meget lille afgift og finansierede den ud fra det hav af kataloger, som vi også har diskuteret de følgende år: en ændring af afgiftsknækket, fradragene for ting, der naturligt er i biler i dag osv. osv.
Dengang var argumentet, at det her ville komme til at koste 800 mio. kr.
Hvad har man ikke siden brugt på Liberal Alliances og regeringspartiernes foranledning på tre gange at sænke registreringsafgifterne?
Så til det her med, at det var et spørgsmål om nødvendighedens politik – og nu taler jeg virkelig ikke til De Radikale, jeg taler til det, der blev sagt dengang, at uh, man havde endelig ikke råd til noget – vil jeg sige: Man har brugt de penge så mange gange igen ved at sænke registreringsafgiften på benzinbiler.
Ida Auken (RV), 2018-12-11:
Kan vi blive enige om, at hvis ikke man havde lavet den aftale, var der kommet fuld afgift på bilerne?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-11:
Det var jo regeringen, som den så ud på daværende tidspunkt i slutningen af 2015.
Det var kun Venstre.
Så mener jeg også, De Konservative var med, og så var det S og R.
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-12-11:
Det skulle egentlig have været et spørgsmål til nogle af de andre ordførere.
Jeg vil bare høre, om fru Lisbeth Bech Poulsen kan være med til at oplyse, hvem der egentlig har været med til at lave den aftale, som gør, at elbilerne faktisk er steget i afgift?
Jeg kan afsløre, at mit parti i hvert fald ikke var med i det.
For det er jo lidt paradoksalt, at det er nogle af de partier, som i dag siger, at vi er for uambitiøse, at vi skal gøre meget mere.
Men jeg spørger måske lidt fejlagtigt SF's ordfører, for jeg tror heller ikke, SF var med i den aftale.
Ida Auken (RV), 2018-12-11:
Det er også naboerne.
Dem, der har en elbil, siger, at det flytter deres naboer, når de kan se, at allerede i dag kan det betale sig at købe en elbil, hvis man har et bare nogenlunde stort kørselsbehov, fordi det er så meget billigere at lade en elbil op, end det er at tanke den op.
Og derfor kan man faktisk købe en relativt dyrere bil.
Så det, at de kommer ud at køre, og det, at vi får de første skub i Danmark, kan betyde lige så meget som teknologiudviklingen.
Så ja, det er rigtigt, at i de kommende år kommer de til at udkonkurrere og, tror jeg, totalt smadre benzin- og dieselbilerne, ikke mindst fordi det er der, bilproducenterne nu lægger deres investeringer.
Men allerede i dag er de jo konkurrencedygtige, hvis man bare ser det i det lidt større billede.
Men det kræver, at vi tør lave den her omlægning i Danmark, og det kræver noget politisk mod, som hverken Dansk Folkeparti eller regeringen turde vise den her gang.
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-12-11:
Det her er trods alt forholdsvis dyrt for rigtignok få elbiler, men det er jo for at slå bro til den kommission, der kommer, hvor vi så forhåbentlig får et bedre grundlag for at lave, som vi også ønsker, teknisk baserede afgifter.
Man kan sige, at nu har vi 12 år, og hvis vi skal have 1 million elbiler, skal vi have 83.000 elbiler næste år.
Så vi er nødt til at tage det step by step og komme stille og roligt derhenad.
Det giver god mening at få nedsat en kommission, hvor vi får et ordentligt grundlag, og så tage diskussionen i 2020, for jeg tror egentlig ikke, der er så stor uenighed.
Altså, mit parti står jo ligesom Det Radikale Venstre og siger, at vi skal have en teknisk omlægning af afgifterne.
Skulle man ikke bare vente og så tage kampen i 2020 i stedet for at prøve på at sige, at vi skulle tage den i Folketingssalen i dag?
Ida Auken (RV), 2018-12-11:
Jeg sagde meget tydeligt, at hvis ikke man fik hjælp af teknologiudviklingen, ville det tage 1.000 år.
Det var bare for at vise, hvad ambitionsniveauet var i statsministerens tale.
Vi er da enige om, at der kommer til at ske meget på det her område.
Jeg tror, elbilerne er fuldt ud konkurrencedygtige om 3-4 år, måske 5 år, og det er derfor, vi skal have en hel omlægning af registreringsafgiften, så det ikke slår et ordentligt hul i statskassen.
Det er derfor, vi skal gøre det nu.
Men der er et langt stykke derfra og til at sige, at der ikke var andre muligheder for at gøre noget mere på det her tidspunkt.
Vi kunne sagtens have gjort mange flere ting.
Vi kunne have kigget på alle de offentlige køretøjer ude i kommunerne.
I Region Sjælland
har de købt elbiler og vist, at det i to tredjedele af tilfældene simpelt hen er billigere at køre med elbiler, fordi de ikke skal tankes med benzin.
De skal lades med el, og det er meget billigere.
Så en del af ketchupeffekten er jo også, at naboen lige pludselig har en elbil, der viser, at det kan lade sig gøre.
Den kan lades op, og den kan faktisk klare de distancer, man har brug for i Danmark.
Karsten Lauritzen (V), 2018-12-11:
Det synes jeg er et fripas fra fru Ida Aukens side.
Altså, jeg har ikke oplevet før, at man har sat nogle penge af i en aftalekreds, og så udmønter man det uden at tage alle med på råd.
Jeg opfattede det sådan, at Dansk Folkeparti har sagt, at man gerne vil være med til at drøfte udmøntningen af den her pulje, men der har Dansk Folkeparti også sine ønsker – det var ikke sådan, at det kunne de andre partier bare aftale.
Og vi har jo haft snakke om det, hvor jeg har hørt nogle meldinger fra en række partier på venstrefløjen, som ikke anerkender, at vi skal bruge en væsentlig del af de her penge på at fremme elbiler, for man har nogle andre ønsker.
Og så er vi bare ikke nået til enighed.
Det kan jo være, at vi kan gøre det på et senere tidspunkt – det vil jeg gerne være med til at drøfte, men så skal Dansk Folkeparti og alle de andre partier med i den drøftelse.
Jesper Petersen (S), 2018-12-11:
Skatteministeren taler om det her med, at der ikke er så lang tid til, at der skal være folketingsvalg.
Jeg vil sige, at når man har lyttet til statsministeren på det seneste, tror jeg, at det er der, man skal høre, om der snart er valg.
Han lyder totalt anderledes, og hans regering lyder totalt anderledes nu, end den har gjort de sidste 3½ år.
Da vi forhandlede elbiler i efteråret 2015, var beskeden klar: Elbiler er ikke regeringens prioritering.
Vi har siden haft en kæmpe kamp om energiforlig og vindmøller og alle mulige andre ting og har hele tiden måttet hale hver eneste indrømmelse, der gavnede den grønne transport, ud af regeringen.
Nu nærmer der sig et folketingsvalg, og regeringen har fundet ud af, at der nok er noget med det der med miljø- og klimapolitik, vi hellere må vise vælgerne at vi også mener noget om, og så stillede man sig op og holdt store grønne taler og kom med klimaudspil osv., men når den politiske handling skulle leveres, var der jo ikke rigtig noget at hente – så var der småting.
Der var ingen langsigtede forpligtelser; der var end ikke det, statsministeren selv havde sagt i den tale, han stod og holdt fra den samme talerstol, som skatteministeren står på nu.
Derfor er der ikke noget godt grundlag at lave en aftale på, men fordi regeringen har skiftet mening hen over året og er kommet til samme konklusion som os, altså at elbilerne ikke skulle stige i afgift den 1. januar, så kan vi nu gennemføre det her lovforslag.
Spørgsmålet er, om vi også kan gennemføre det tiltag, der står i regeringens egen klimaplan om at have lavere beskatning på grønne firmabiler.
Er det regeringens holdning, at vi også bør gennemføre det nu?
Karsten Lauritzen (V), 2018-12-11:
Jamen jeg er helt enig i, at vi skal lave noget fødselshjælp, men vi skal jo gøre det klogt, og derfor skal vi bede de her kloge hoveder i kommissionen om at komme med deres vurdering af, hvordan vi kan gøre det.
Norge ender med at brænde inde med nogle meget, meget dyre elbiler, hvor det om få år vil være sådan, at ejeren af dem sidder med en forældet teknologi, som ingenting er værd, og med et stort tab for dem og et stort tab for det norske samfund, både for statskassen og for samfundsøkonomien.
De har så råd til det i Norge, men det er egentlig penge, som jeg hellere vil bruge på nogle andre ting i Danmark.
Så derfor handler den her diskussion jo meget om, hvor meget fødselshjælp der skal til, og hvor vi skal sætte ind.
Nu sætter vi ind på den korte bane med det her forslag, som der er opbakning til, og på den lange bane kommer kommissionen så med deres anbefalinger, og så skal vi finde en langsigtet løsning til ikke bare fødselshjælp, men til at sørge for, at, hvad skal man sige, den grønne bilpark kommer til at vokse, så vi når det mål i 2030, der er sat.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-11:
Jeg er fuldstændig enig i, at det er en stor øvelse.
Da SF sad i regering, prøvede vi det jo faktisk også, så det er slet ikke for at sige, at det er en nem øvelse – overhovedet ikke – men årene går, og det bliver jo hverken nemmere eller billigere, og vi skal stadig væk leve op til nogle klimamål på transportområdet, både for vores egen skyld, og fordi vi har lovet det internationale samfund det.
Men man gør det jo sværere for sig selv, hvis man siger, at dem med de dyreste benzinbiler ikke må betale mere.
Jeg er egentlig enig med skatteministeren i, at den trappemodel kan man godt have, så dem med de allerdyreste elbiler ikke skal betale, altså bliver fuldstændig fritaget.
Men vi har jo brug for at være fødselshjælpere på det her i en periode, og derfor bliver vi nødt til, tror jeg, at bruge nogle penge og omfordele inden for bilsystemet for at nå nogle af de her mål.
Andre lande – undskyld, formand, det her er det sidste – har jo sat nogle delmål, hvor man siger 50.000, 100.000 osv., og hvor man laver et dynamisk system, hvor man ikke lover afgiftsfrihed for altid.
Der er også roadpricing – der er mange muligheder.
Ja, det var mest en kommentar.
Karsten Lauritzen (V), 2018-12-11:
Det, vi har forsøgt at gøre – og det vil jeg godt anerkende at vi ikke er kommet i mål med – er jo at fremme elbilerne og indfase dem stille og roligt i registreringsafgiftssystemet for at fremme den grønne omstilling og også sørge for, at der ikke pludselig mangler et tocifret milliardbeløb i statskassen.
Og der må vi konstatere at beskatningen har været for hård.
Og derfor kan det jo godt være, at vi skulle have taget hul på diskussionen om en grøn transportkommission, tidligere end vi har gjort.
Men vi har forsøgt at fremme elbilerne og også lave en trappe, der skulle indfase elbilerne i et almindeligt afgiftssystem.
For hvis man bare kører rundt derude på vejene i elbilerne uden at betale noget afgift – og det er garanteret til al evighed – så risikerer vi at mangle 50 mia. kr. fra benzinafgifter, dieselafgifter og registreringsafgifter.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-11:
Jamen det er jo fuldstændig rørende at opleve den omsorg, som både skatteministeren og hr. Dennis Flydtkjær har for fordelingseffekten i det her.
Det er fuldstændig rørende.
For det var overhovedet ikke nogen skattelettelse til de allerrigeste, der kunne købe de allerdyreste biler, da man 3 år i træk sænkede registreringsafgiften – overhovedet ikke.
Det var faktisk noget, der øgede ligheden.
Nej, undskyld – nu er jeg lidt sarkastisk.
Det er så lidt specielt, at Dansk Folkeparti hele tiden taler om en provenuneutral model, for efter hvad jeg ved, slår det et hul i statskassen – nu bliver hr. Dennis Flydtkjær ved med at sige, den er provenuneutral, men jeg har endnu ikke set, hvordan man gør det.
Men i hvert fald er fordelingsprofilen hamrende skæv.
Den er hamrende skæv, så jeg forstår slet ikke, hvorfor det overhovedet skulle leve op til nogen som helst fordelingsmæssig profil.
Mit spørgsmål – uden sarkasme eller ironi – til skatteministeren er: Er det ikke rigtigt, at man godt kunne have fremmet elbiler de sidste 3 år, hvor skatteministeren har været en del af regeringen, med en bedre fordelingsmæssig profil end det, der har været resultatet af de tre omgange med registreringsafgiftssænkninger?
Karsten Lauritzen (V), 2018-12-11:
Altså, jeg synes, hr. Dennis Flydtkjær skal spørge om det i udvalgsbehandlingen.
Når jeg ikke lige har købt ind på modellen, men gerne vil være med til at drøfte den, er det, fordi det flytter rundt på ret meget af skattebyrden, altså når man skal betale mindre i registreringsafgift for sådan en firmabil, men til gengæld mere løbende, og der vil jeg godt lige se på effekterne af det.
Men jeg er helt enig med hr. Dennis Flydtkjær i, at det nok er en klogere måde at fremme det miljørigtige på end bare ved at lette afgiften på en Tesla.
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-12-11:
Tak for det.
Det var jo sådan set bare et svar på mit spørgsmål om, hvorvidt ca. 19.000 kr. til en topskatteyder ville betyde det, venstrefløjen kæmper for i den her sag.
Jeg ville egentlig høre ministerens holdning til den anden model, som jeg har spillet på banen, hvor man laver en provenuneutral omlægning, altså hvor man skruer ned for det parameter ud fra registreringsafgiften, og hvor det er 25 pct. op til de 300.000 kr. og derefter 20 pct.
Kunne det også være noget, man kunne snakke om?
Tak for det.
Jeg vil egentlig bare spørge fru Ida Auken, om hun anerkender, at vi mangler en teknologiudvikling, før vi rigtig for alvor ser, at der kommer skub i det her.
Jeg synes ærlig talt, det bliver lidt useriøst, når man siger, at det her giver 1.000 elbiler, og ergo kommer det til at tage 1.000 år, før man har 1 million elbiler.
Altså, det tror jeg ikke der er nogen der prøver på at bilde folk ind.
Det bliver jo de sidste år, hvor det virkelig kommer til at gå stærkt, og det håber jeg også at Det Radikale Venstre anerkender.
Så det var egentlig bare et spørgsmål om, om det ikke er en smule useriøst at sige, at det er 1.000 elbiler, og ergo tager det 1.000 år, når alle ude i branchen sådan set godt ved, at det her er noget, der kommer til at gå rigtig stærkt til sidst – måske ikke i de første år, hvor det mest af alt handler om at give ro til markedet, og det gør vi med det her.
Jeg ville også gerne have lavet noget, der var mere langsigtet, men at prøve på at foregøgle danskerne, at det tager 1.000 år, er måske lidt forsimplet.
Er det ikke det?
Karsten Lauritzen (V), 2018-12-11:
Altså, det vil jeg give hr. Dennis Flydtkjær fuldstændig ret i.
Det er jo rigtigt, det står i papirerne, og et eller andet sted synes jeg, det er lidt dobbeltmoralsk, at man sådan symbolsk bekæmper topskattelettelser på alle mulige andre områder, men når det handler om klimaet, er der ingen problemer med det.
Jeg har personligt ikke forstået de partier, der bare siger, at vi skal fjerne afgiften, for hvad ville det føre til?
Det ville føre til, at der ville blive slået et stort hul i statskassen på den korte bane – måske ikke på den lange, hvis vi gør det klogt, men på den korte bane ville der – og så ville det gøre, at folk kunne køre rundt i Teslaer.
Og hvem har råd til at købe en Tesla?
Altså, det er ikke hende, der sidder nede ved kassen i Fakta, og det er ikke metalarbejderen.
Det er jo direktøren, der har råd til at købe en bil til 700.000, 800.000 eller 900.000 kr. afgiftsfrit.
Og hvorfor man egentlig ønsker at give dem en meget stor skattelettelse, har jeg ikke rigtig forstået.
Det er det, jeg mener med, at når vi skal fremme den grønne omstilling, skal vi gøre det klogt og tænke os om, i forhold til hvilket hul det slår i statskassen.
Har vi råd til det?
Får man nu reelt fremmet klimasagen?
Er der også en fordelingsmæssig profil i det, der giver god mening?
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-12-11:
Tak for det.
Der har været diskuteret rigtig meget skattepolitik i den her valgperiode, og noget af det, der sådan har været gennemgående, i hvert fald fra oppositionens side, har været, at der ikke skulle være topskattelettelser.
Jeg vil egentlig bare høre, om ministeren ikke kan bekræfte, at hvis man indfører den her sænkelse af klimabilafgiften, som regeringen foreslår, og som oppositionen presser på for, så vil det betyde en skattelettelse på ca. 19.000 kr. for en topskatteyder.
Det er det, det betyder, og det synes jeg da er lidt mærkværdigt, når man har haft diskussionen nu i flere år om, at man ikke vil bruge råderum på topskattelettelser.
Nu kæmper man med arme og ben, for nu skal vi simpelt hen have topskattelettelser på lige omkring 19.000 kr. på grund af klimabiler.
Altså, det virker lidt underligt.
Gør det ikke det?
Karsten Lauritzen (V), 2018-12-11:
Det bliver lidt aftaleteknisk, men først mødtes alle partierne, fordi alle var med i den her 100-millionerkronerspulje.
Så må jeg sige, at det var mit klare indtryk, at vi ikke kunne blive enige om udmøntningen af puljen, og så mødtes jeg med den næste forligskreds, hvor vi brugte nogle penge.
Det var PSO-forligskredsen.
Hvilke to partier var forskellen på de to forligskredse?
Det var Enhedslisten og Alternativet.
Det er jo også sådan, at når man hurtigt skal nå til enighed, så kan man i stedet for at mødes med alle nogle gange prøve at reducere antallet af partier, man mødes med, for i princippet skal man kun have et flertal for at komme videre.
Jeg tror desværre, det var i den øvelse, at Alternativet blev lidt klemt, og det er jeg ked af.
Jeg prøver at tage alle med, men sådan er det nogle gange med processer.
Det er ikke alting, der fungerer optimalt, og der siger jeg bare: Hvis man giver et klart tilsagn om, hvad man vil, så stilles man nogle gange bedre, end hvis man ikke siger noget.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2018-12-11:
Jamen som jeg siger, mener jeg, det er meget klart, at når man ikke rigtig siger noget, siger man i hvert fald ikke noget, der skader.
Jeg synes, vi står meget samlet i det her spørgsmål.
Og i Alternativet står vi jo ikke sådan og vil hive grønne vælgere til.
Dem har vi rigeligt af, så det er ligesom ikke der, skoen trykker, kan man sige.
Vi vil enormt gerne bruge penge på elbiler, og vi har også givet udtryk for, at penge fra den her forligspulje kan bruges på elbiler.
Altså, jeg forstår ikke, hvor man ikke vil bruge penge på elbiler.
Den forklaring forstår jeg simpelt hen ikke.
Karsten Lauritzen (V), 2018-12-11:
Jeg er egentlig enig med fru Ida Auken i, at man skal passe på.
Vi forhandlede, og der skal også være respekt om det forhandlingsrum, men nu er vi startet lidt på sådan en debat om, hvordan forhandlingsklimaet var.
Det skal man være lidt varsom med, for der er forskellige udlægninger af ting.
Men jeg kan sige, at hvis jeg sidder til nogle forhandlinger og jeg klart hører fra et politisk parti, at man er enig i det, jeg ønsker og foreslår, altså et klart tilsagn, så bliver man ikke smidt ud af nogen forhandlinger.
Men hvis jeg ikke hører noget, må jeg jo nogle gange vælge, hvordan vi kommer videre.
Og det er ved at snakke med dem, der klart siger, at de kan se sig selv i det, og ikke snakke med dem, der ikke siger noget eller siger det modsatte.
Så det er altid en god idé at komme med en klar melding, hvis man vil sørge for at sidde med ved forhandlingsbordet.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2018-12-11:
Det er svært at slå til, når man ikke sidder med ved bordet, og når man så bagefter må læse i avisen, hvorfor det er, man ikke sidder med ved bordet.
Nu var det mig, der sad med ved bordet der torsdag morgen, hvor vi åbenbart har blokeret forhandlingerne.
Så det undrer mig rigtig meget.
Måske er det nærmere sådan noget, der kan give politikerlede, nemlig når det, der bliver præsenteret udadtil, giver et billede i befolkningen af, at man ikke kan nå til enighed, og når det er sådan nogle forklaringer her, der kommer.
Karsten Lauritzen (V), 2018-12-11:
Vi vil gerne udmønte den her pulje, men vi vil ikke være med til sådan en forhandling i Folketingssalen, hvor nogle partier får lige det, de har interesse i.
Vi skal udmønte hele puljen – det er det, vi har foreslået.
Så er der bare nogle partier, der har sagt, at de ikke er enig i det, regeringen foreslår, og at de slet ikke kan acceptere det.
Så sker der det med sådan nogle forhandlinger, at vi ikke kan blive enige, og det er der, hvor oppositionen nu må acceptere, at man står i en situation, hvor man havde en fugl i hånden, som man kunne have fået, men man ville have de ti på taget, og nu er alle fuglene fløjet – undtagen det her lovforslag.
Jeg synes, det er ærgerligt, men det er sådan, det er.
Derfor: Når man forhandler, skal man nogle gange slå til, også selv om man ikke kan få det hele.