runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-17:
Tak for en rigtig god tale.
Herfra skal der også lyde en kvittering for samarbejdet i forhold til at presse på og minde regeringen om handlingsplanen mod racisme.
Jeg var til et møde tidligere i dag i Socialministeriet på vegne af Alternativets socialordfører, som ikke kunne deltage.
Der var et punkt på dagsordenen om en sag, der verserer lige nu, vedrørende test i kommunerne, der skal bruges i forbindelse med, jeg tror, det er fjernelse af børn fra forældrene.
Det, jeg egentlig vil spørge ordføreren til, er den her problematik, der ligger i kommunernes sagsbehandling, og hvordan Folketinget kan adressere det.
For der er vi også ude i noget, der kan være svært at lovgive om.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-17:
Det er min forventning, at vi overholder det, som står i lovprogrammet, altså at det er i januar 2025, og vi kommer til at have en drøftelse på torsdag med Folketingets partier, og der vil vi selvfølgelig også diskutere det videre forløb.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-12-17:
Mange tak, og også tak for samarbejdet.
Der er jo de her forældrekompetenceundersøgelser, FKU, som vi ønsker at få sprog- og kulturtilpasset.
Det er jo faktisk lykkedes os at få afsat 7,8 mio. kr. og efterfølgende 2,9 mio. kr. til at få det gjort.
Det, der er tilbagemeldingen efter halvandet år, er, at det vil tage 3 år fra nu at få lavet de her FKU'er, så de er tilpasset grønlandsk sprog og kultur.
Hvis vi fortsætter i det her tempo, går der i hvert fald 10-20 år, før vi er der, hvor vi kan sikre grundlaget for en anbringelse.
Skal der ske en anbringelse af et barn, skal det selvfølgelig ske, men det skal også være på et grundlag, hvor man ikke er i tvivl om grundlaget – om det er, fordi man ikke har forstået det, om tolkningen ikke har været god nok, om testene ikke har været tilstrækkelig opmærksom på det grønlandske sprog og den grønlandske kultur.
Jeg kunne godt tænke mig, at det var et område, som regeringen påtog sig.
Såfremt der er brug for en lovændring, og såfremt der er brug for nogle nye initiativer, er det noget, som vi helt konkret ikke kan vente med til næste års forhandlinger.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-17:
Nå, før jeg overhovedet har sagt noget, har folk trykket sig ind til en kort bemærkning.
Det er dejligt.
Tak for den gode debat og også for de to bidrag, der er til forslag til vedtagelse.
Selv om der er forskellige betoninger af problemet, synes jeg nu alligevel, at det viser, at der er en vis ramme omkring den her diskussion, og hvad man synes at der rimeligvis kan siges om diskrimination og racisme i Danmark.
Så jeg synes, at det er dejligt med i hvert fald nogle fælles kommentarer, som vi kan være enige om.
Jeg deler mange af de bemærkninger, der er faldet, men jeg vil gerne fastholde det, som jeg også sagde i min indledning, nemlig at jeg ikke mener, at Danmark er et racistisk land, og at jeg mener, at idéen om, at Danmark skulle være strukturelt racistisk, selvfølgelig også indebærer, at Danmark som land er nedarvet racistisk.
Det mener jeg er forkert.
mener, der findes racisme i Danmark.
Jeg mener, der er for meget racisme og fra nogle mennesker en alt for voldsom racisme over for minoriteter og for så vidt også over for større grupper.
Men jeg synes, det er forkert, hvis vi kommer hen et sted, hvor alting på en eller anden måde skal gøres til et spørgsmål om noget strukturelt.
Jeg synes, vi skal passe meget på med at importere racismediskussioner fra andre lande.
Der var for nogle år tilbage en march med det, der hedder Black Lives Matter, som er en amerikansk bevægelse, fordi der i USA blev slået mennesker med afrikansk baggrund ihjel af politiet.
Og så importerede man den bevægelse til Danmark, uagtet at vi jo ikke har voldsomt mange eksempler på folk med afrikansk baggrund, der er blevet slået ihjel af det danske politi.
Og så mener jeg, at man på en eller anden måde bevæger sig ud et sted, hvor det bliver useriøst.
I stedet skal vi fokusere på den racisme, der er kendetegnende for Danmark.
Netop fordi Danmark jo har en kompleks historie med Grønland i rigsfællesskabet, mener jeg, at vores forhold til grønlændere har den særlige karakter, som er kendetegnende for Danmark.
Uagtet at der selvfølgelig er racisme mod andre grupper, er det det, der er særlig dansk, kan man sige.
Derfor har vi et helt særligt ansvar for at bringe det i balance.
Det er det, vi kommer til at forsøge at gøre.
Nu er der mange, der allerede har foruddiskonteret skuffelsen over regeringens handlingsplan mod racisme.
Det er jo altid godt med lave forventninger, for så bliver man jo i hvert fald ikke skuffet.
Men jeg tror også, jeg vil sige, at der også er nogle begreber, som vi måske ikke mener hører hjemme i en dansk racismedebat.
Og det spejler selvfølgelig, hvad man synes der skal være af forslag.
Så med de ord vil jeg sige tak for debatten.
Der er jo allerede ønsker om korte bemærkninger, så mon ikke vi kan få lidt mere at sige til hinanden.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Jeg vil bare lige høre ministeren om noget, for nu sagde fru Christina Olumeko, at hun var helt overbevist om, at den definition, som den kommende handleplan mod racisme kom til at arbejde med, var den definition, som Enhedslisten og Alternativet abonnerer på, hvor racisme kun kan gå en vej og kun er rettet mod minoritetsborgere.
Jeg vil bare høre ministeren, om han også tænker, at det er den definition, man kommer til at arbejde med, eller om det er racisme som et bredt begreb, der kan ramme alle borgere og gå i alle retninger, som den her handleplan mod racisme kommer til at arbejde med.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-17:
Det er der, vi har det største grundlag for at kunne konstatere racisme.
Men jeg afskriver ikke, at der selvfølgelig også eksisterer det andet.
Der skal man jo bare have levet et liv i Danmark for at have oplevet, at der er racisme imod eksempelvis hvide danskere, som er i byen.
Børn, som går på skoler, hvor der er et flertal, som måske har baggrund i muslimske lande, kan også opleve at blive chikaneret over deres madvaner eller andre ting.
Den form for racisme eksisterer selvfølgelig også, men – jeg mener – der, hvor vi har et større dokumentationsgrundlag, er i forhold til den, der eksisterer imod etniske minoriteter, og det er den, som kommer til at være hovedfokus.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Jeg synes bare, det er vigtigt, at man ikke lægger en definition ind i den her handleplan, som er, at racisme kun kan rettes mod minoritetsborgere eller kun handler om minoritetsborgere, men i stedet, at racisme er et generelt fænomen, som kan ramme alle borgere.
Jeg synes, det er meget vigtigt, at den definition slås fast, for hvis man begynder at gå ned ad den der identitetspolitiske vej, som Alternativet og Enhedslisten abonnerer på her, hvor racisme kun kan gå en vej, vil jeg sige, at jeg synes, det er en meget, meget farlig vej at bevæge sig ned ad.
Og så synes jeg selvfølgelig, det er ærgerligt, hvis ikke den her handleplan også kommer til at fokusere på racisme, der eventuelt måtte ramme majoritetsbefolkningen, for det er altså også et fænomen, der eksisterer, og det synes jeg er vigtigt også er en del af en eventuel handleplan.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-17:
Jeg forstår indvendingen.
Nu bliver det jo meget akademisk, i forhold til hvornår man er majoritet og minoritet.
Hvis man eksempelvis bor i Vollsmose, er man jo en minoritet, hvis man er etnisk dansk.
Så er der jo 77 pct., som har ikkevestlig baggrund, og derfor vil der være flere, vil jeg skyde på, med eksempelvis somalisk baggrund, end der er med dansk baggrund, og så er man jo en minoritet, der bliver diskrimineret.
Så selvfølgelig er det også en udfordring nogle steder.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-12-17:
Tak for debatten, og også tak for at være imødekommende i forhold til hele det her spørgsmål omkring handlingsplanen.
Ministeren nævner også det her med, at vi er sådan lidt i en endelig fase, og jeg synes, det kunne være ret interessant, måske også for civilsamfundsorganisationerne, at vide, om vi er så langt henne i fasen, at de ikke bliver inddraget igen.
Så det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål går også lidt på det her med, at der jo er nogle ting, der er blevet offentliggjort i forhold til diskriminationen og handlingsplanen i forhold til grønlændere, bl.a. den her statslige enhed, der skal etableres, og at man fremadrettet får mulighed for at få skrevet sin nationalitet ind som grønlandsk i et pas.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvornår den samlede handlingsplan mod racisme bliver offentliggjort.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-17:
Med al respekt er det, jeg gør fra talerstolen, at jeg foregriber den definition, vi kommer til at bruge i handlingsplanen mod racisme, som kommer til at have fokus på minoritetsetniske borgeres vilkår i Danmark.
Der kommer ikke til at være fokus på majoritetsbefolkningen.
Det har jeg i hvert fald svært ved at forestille mig.
Der kommer, som ministeren var inde på, fokus på grønlandske borgere som en minoritet, og på andre minoriteter.
Jeg tror ikke, der er nogen her i salen, der er uenige i, at der findes forskellige typer af racisme, som kan kræve forskellige værktøjer.
Allerede nu her i debatten ærgrer jeg mig lidt over den konflikt, som det forsøges at tegne op, og jeg følte heller ikke helt, at ordførerne svarede på mit spørgsmål.
For det var faktisk et meget tilforladeligt spørgsmål, og det var egentlig bare, om ordføreren ikke er enig i, at vi kan komme langt, også uden at der nødvendigvis er midler.
Der er ikke afsat særlig meget, men vi kan også komme langt med lovændringer, og vi kan komme langt ved at lave om på nogle af de ting, vi gør, og det har vi også set i forbindelse med mange andre handlingsplaner.
Kan ordføreren ikke anerkende det?
Frederik Vad (S), 2024-12-17:
Jo, men det var jo, fordi ordføreren brugte eksemplet med antisemitismeplanen, og så synes jeg bare, man må være konkret og sige, at det her konkrete værktøj fra antisemitismeplanen kan bruges i en handleplan mod racisme.
For vi kan ikke diskutere det generelt, fordi antisemitisme er en helt særlig størrelse.
Men hvis Alternativet kommer med nogle gode idéer på det her område, som Socialdemokratiet kan se sig selv i, så kan vi jo sagtens diskutere dem, også reguleringen.
Men det skal blive konkret, før jeg på den måde kan give et tilsagn.
Hans Andersen (V), 2024-12-17:
Uanset konteksten er racisme uacceptabelt.
At diskriminere nogen på baggrund af deres hudfarve, nationalitet eller religion hører ikke hjemme i et moderne demokratisk samfund.
Men det er alligevel noget, der sker, og i de mest grelle tilfælde fører racisme til hadforbrydelser, og det skal vi ikke tolerere.
Siden det forfærdelige terrorangreb den 7. oktober sidste år har vi jo set en bekymrende opblussen af antisemitisme i Danmark, og selv om alle former for racisme er uacceptabelt, er det jødiske mindretal herhjemme i en helt særlig udsat position.
For det er jo ikke eleverne på Prins Henriks Skole på Frederiksberg, Ludwig-Andresen-Schule i Sønderborg eller Al-Huda Skolen i Nordvest, der er i så stor risiko for at blive udsat for forbrydelser, at de må beskyttes af skarpt bevæbnede politibetjente, men det er derimod tilfældet for eleverne på Carolineskolen i København.
At jøderne selv efter anden verdenskrigs rædsler stadig forfølges af antisemitisme i dagens Danmark, er absurd, og problemet er kun blevet værre siden den 7. oktober sidste år, hvor det største drab på jøder siden holocaust fandt sted.
Derfor er det også positivt, at det var samtlige af Folketingets partier, der stod bag aftalen om en styrket indsats mod antisemitisme, der blev indgået i sommer.
Med aftalen får politiet mulighed for at indføre de midlertidige landsdækkende eller geografisk afgrænsede zoner med strafskærpelse, når der sker en opblussen af hadforbrydelser mod en konkret gruppe eller i forbindelse med en forestående begivenhed, og det værktøj kan jo bruges, uanset hvilken gruppe der udsættes for hadforbrydelser, og aftalen indeholder så i øvrigt også en række andre gode initiativer.
Så har udlændinge- og integrationsministeren, som I alle har hørt det og læst det, netop inviteret til politiske drøftelser om handlingsplanen mod racisme.
Så jeg mener faktisk i relation til forespørgselsdebatten og teksten i dag, at det her spørgsmål bliver taget alvorligt.
Med alt det sagt vil jeg også knytte en bemærkning til, hvad jeg oplever ofte sker i de her debatter, særlig i de udlændinge- og integrationspolitiske debatter, hvor grænsen mellem at italesætte integrationsudfordringer og racisme kan ligge vidt forskelligt, alt efter hvem man spørger, og hvor det at italesætte integrationsudfordringer, der er helt reelle, udlægges som racisme og omvendt.
Vi er nødt til at kunne tale om de kulturelle og værdimæssige forskelle, der findes mellem liberale demokratier og islam, samt de integrationsproblemer, det medfører.
Ellers er det i hvert fald helt umuligt faktisk at gøre noget ved det.
Tag bare Sverige, hvor det i mange år var sådan, at enhver påpegning af integrationsudfordringer, integrationsproblemer, blev mødt med anklager om racisme og det medførte en udelukkelse fra det gode selskab.
Så vi skal kunne tage en nuanceret debat, hvor vi ikke accepterer racisme mod nogen, men hvor vi samtidig kan tale ærligt om de integrationsudfordringer, vi fortsat kæmper med i Danmark.
Tak for ordet.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-12-17:
Tak til ordføreren, og også tak for talen.
I forhold til talen får jeg lidt en følelse af, at racisme er lidt svært at snakke om, og jeg synes, det er vigtigt at sige, at for mig at se er handlingsplanen en start.
Men vi er nødt til at turde at starte med at tage den debat.
Så tror jeg grundlæggende også, der er brug for, at man kigger på forskellige etniske grupper og i virkeligheden ser på, at der er brug for en forskellig indsats, f.eks. i forhold til grønlændere og folk med islamisk baggrund.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til noget, for jeg kan høre, at det her faktisk er i sin endelige fase.
Forventer man egentlig, at der kommer til at blive en større inddragelse af civilsamfundsorganisationerne, eller er det ligesom ved at være på plads?
Jeg synes også, der er en proces, der er vigtig at give sig tid til, i forhold til at når vi får en handlingsplan, er det jo noget, som man skal arbejde med i de kommende år.
Hans Andersen (V), 2024-12-17:
Jeg er enig med ordføreren i, at det jo ikke er gjort med en handlingsplan.
For der findes desværre racisme i forhold til mange forskellige grupper i Danmark.
Nu har ministeren spillet ud, i forhold til hvad vi kan gøre i forhold til grønlændere i Danmark, der oplever racisme, og det er jeg sådan set meget enig i, altså at her har vi en stor opgave at løfte, og vi har også en stor forpligtigelse i forhold til en minoritetsgruppe, som på mange parametre har det svært.
Ordføreren nævnte selv eksemplet med anbragte børn, men der er jo også eksempler i forhold til at finde et job.
Og derfor synes vi i Venstre, at vi skal have en seriøs tilgang til det, og at vi skal holde fast i, at den her handlingsplan sådan set skal lægge nogle spor ud, som vi skal forfølge hen over årene.
Frederik Vad (S), 2024-12-17:
Jo, men der vil jeg lægge mig lidt i forlængelse af ministerens tale og sige, at en af forudsætningerne, mener jeg, for virkelig at kunne løse problemet med antisemitisme, er at anerkende, at det er den eneste reelt livstruende racisme i Danmark
Der er muslimske kvinder på gaden i København, som oplever, at der bliver hevet i deres tørklæde, eller at de bliver råbt af, fordi de går med tørklæder.
Det er der.
Det er ikke i udgangspunktet sikkert at være åbenlys jøde i det offentlige rum i landets hovedstad.
Man kunne tage skolesystemet.
Man kunne tage drenge, der spiller fodbold på Østerbro, som bliver bevogtet af civilt politi.
Grunden til, at jeg ikke mener, at man skal blande det sammen, er, at jeg så mener, at man begår den fejl, at man ikke erkender dybden af den form for racisme, som antisemitisme repræsenterer, og som er et livstruende fænomen i Danmark.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-12-17:
Mange tak.
Handlingsplanen mod antisemitisme kom jo på plads rigtig hurtigt, relativt hurtigt i hvert fald, i folketingsregi, og der er faktisk nogle rigtig gode initiativer, som egentlig også kunne være rigtig fine at bringe videre til den her handlingsplan mod racisme.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, hvad Venstres holdning er til det her med monitorering og det her med hadforbrydelser, som er blevet nævnt flere gange.
Vi er nødt til at have nogle tal for at kunne handle på det også fremadrettet, og det kunne jeg godt tænke mig at høre om Venstre er enig i.
Hans Andersen (V), 2024-12-17:
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får mere viden om omfanget af racisme og om, hvilke områder det foregår på.
Det synes jeg er vigtigt for, at vi kan træffe bedre beslutninger.
Og det kræver, at vi sætter os ned og siger: Hvor er det, vi skal sætte ind, og i hvilken rækkefølge, og hvordan skal vi prioritere en sådan undersøgelse?
Men jeg synes, vi skal lægge vægt på og bruge tid og kræfter på, at vi får foretaget flere undersøgelser, fordi det er vigtigt for at kunne træffe nogle kloge beslutninger.
Peter Skaarup (DD), 2024-12-17:
Tak for det, og tak til forslagstillerne for at komme med en forespørgsel og dermed debatten i dag.
I Danmarksdemokraterne mener vi grundlæggende, at racisme og i øvrigt også diskrimination ikke har nogen plads i vores samfund.
Derfor er vi også meget enige i, at der skal gøres en indsats for at hjælpe de grupper, der udsættes for chikane, racisme, hadforbrydelser og lignende.
Man kan ikke komme uden om, at Hamas' bestialske terrorangreb i Israel den 7. oktober 2023 gjorde, at jøder i Danmark oplevede en markant stigning i antisemitisme, og det er noget, vi skal forholde os meget aktivt til.
Jeg tror, det måske er det største problem lige nu, som vi står med i forhold til vores samfund og de emner, vi taler om i den her forespørgselsdebat.
Særlig rystende og chokerende har det jo været, at vi også har set terror mod jøder her i Danmark.
Tidligere i år blev en 21-årig mand sigtet for terror efter at have sat ild til en jødisk kvindes hjem udelukkende på grund af hendes religion.
Ligeledes har vi været vidner til, at to svenske mænd sprængte granater foran den israelske ambassade i Hellerup.
Det er jo egentlig horribelt, at der i det Danmark, vi kender, er sådan nogle tilstande – i dagens Danmark.
Derfor var vi i Danmarksdemokraterne særlig glade for den aftale, der tidligere i år blev indgået, om at styrke indsatsen mod antisemitisme.
Efter anden verdenskrig lovede vi hinanden, at vi ville beskytte de danske jøder, og netop den aftale er vi med til at holde med det løfte, der er givet om en antisemitismeplan, som vi jo også har behandlet tidligere i Folketinget i dag.
Jeg mener derfor også, at det er helt forkert, at der er nogle partier i Folketinget bag den her forespørgsel, der ligesom kritiserer, at aftalen mod antisemitisme blev vedtaget så hurtigt, som den blev.
Man kan veje det op og ned på forskellige måder, men jeg synes – og det er jo så igen den oplevede vurdering af den her forespørgsel – at forslagsstillerne kritiserer, at man kunne vedtage en antisemitismeplan meget hurtigt, men ikke tilsvarende har kunnet gøre det på andre områder.
Der synes jeg, vi må sige, at der kan være en risiko for, at man fjerner fokus fra det alvorlige problem, som antisemitisme er her i Danmark, når man ligesom siger, at det var så og så skidt, at det skulle gå så hurtigt, modsat hvad man kunne gøre på andre områder.
Så jeg havde håbet, at forespørgerne havde holdt de to ting adskilt, så man ligesom sagde, at der er en antiracismeplan, man gerne vil lave for sig, og så havde undladt at pege fingre ad handleplanen mod antisemitisme, blot fordi en handleplan mod racisme ikke er på plads endnu.
Det er beklageligvis ikke tilfældet, og det svækker en ellers vigtig debat om de hadforbrydelser, som jøder i Danmark udsættes for, og det står for mig tilbage som en vigtig debat og en vigtig indsats, vi skal yde, først og fremmest på den korte bane, altså at vi sætter ind over for antisemitisme i Danmark.
Tak for ordet.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-12-17:
Mange tak.
Så vil jeg da give mulighed for, at ordføreren kan sige noget om Grønland.
Altså, hvordan tager vi debatten, så hr. og fru Danmark også er med, og så man ikke er så bange for at tale om, hvad racisme egentlig er?
For jeg mener, at racisme er et enormt komplekst område, som vi er nødt til at forholde os til med mange forskellige vinkler, som jeg også har sagt flere gange i dag.
Så håber jeg ikke, at folk, der lytter med, tænker, at vi kun tænker på racisme i nattelivet, for det synes jeg godt at man kan have lidt tendens til, når man har lyttet til debatten indtil videre, og at folk netop også husker på det her med beskæftigelse.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre SF: Hvordan kan vi gøre noget mere i forhold til at sætte fokus på den racisme og forskelsbehandling, der kan være i forhold til beskæftigelsesområdet?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-12-17:
Jeg nævnte jo faktisk beskæftigelsesområdet som et sted, hvor det er dokumenteret af en stor avis at der sker en form for diskrimination, hvis man ikke har et danskklingende navn.
Et af de forslag, der har været oppe i luften, er jo, om man kunne anonymisere jobansøgningerne, så navnene ikke fremgår.
Den der form for diskrimination, som jo selvfølgelig kan ramme minoriteter, rammer i virkeligheden også ældre, for hvem der er diskrimination i forhold til alder.
Det er selvfølgelig ikke en del af handlingsplanen her, men det er bare for at sige, at der altså er en risiko for diskrimination, hvor det ikke handler om de faglige kvalifikationer, når man kigger på en ansøgning, bl.a. fordi navnet kan gøre, at du bliver sorteret fra.
Det kan også være, at kønnet i nogle tilfælde gør, at man bliver sorteret fra.
Det ved jeg ikke.
Det har jeg ikke underretninger om, men vi ved i hvert fald, at alder også betyder noget i forhold til ansøgninger.
Et af de forslag, der har været fremme, har jo været det her med at anonymisere jobansøgninger.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-12-17:
Mange tak.
Ordføreren siger, at vi har brug for at få alle på arbejdsmarkedet, og vi hører jo, at der er rekordstor deltagelse på arbejdsmarkedet generelt.
Men når man sidder hjemme på sofaen og er blevet forbigået igen og igen, måske fordi man har et grønlandsk navn, som jeg jo også selv har, så kan man godt tænke: Hvad er det, der er årsagen til, at man ikke vil have mig ind på arbejdsmarkedet?
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren måske også forholde sig lidt til Grønland, som ordføreren var lidt inde på tidligere.
Hvad bør man gøre i forhold til netop at sikre, at vi får endnu flere ud på arbejdsmarkedet, herunder også folk med grønlandsk baggrund?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Jeg vil bare høre hr. Frederik Vad: Hvis nu man var af den holdning, at folk med en bestemt hudfarve ikke kunne blive udsat for den uretfærdighed, som racisme er, ville det så i Frederik Vads definition være udtryk for racisme?
Er det ikke en diskrimination af folk med en bestemt hudfarve, hvis man siger, at folk med en bestemt hudfarve ikke kan blive udsat for racisme –
racisme kan kun gå én vej; det er kun folk med bestemte hudfarver, der kan blive udsat for racisme; folk med den her hudfarve kan ikke, men folk med den her hudfarve kan godt?
Ville det ikke være racisme at abonnere på sådan en definition?
Frederik Vad (S), 2024-12-17:
Jo, det ville jeg sige var noget sludder.
Vi har masser af eksempler på det.
Jeg tror, at vi det sidste halve år har set en del eksempler fra det britiske samfund, ligesom vi har set nogle eksempler den anden vej, altså hvor minoriteter af anden etnisk herkomst har været udsat for racisme.
Så det kan gå begge veje, det er der ingen tvivl om.