Rasmus Jarlov (KF), 2019-04-12:
Tak for beslutningsforslaget, som er fremsat af SF for at styrke tilsynet med forbrugslån, det såkaldte kviklånsmarked.
I beslutningsforslaget bliver regeringen pålagt at fremsætte et lovforslag, som vil stramme reglerne for kviklån og sikre bedre rettigheder for forbrugerne ved optagelse af kviklån.
Det fremgår af beslutningsforslaget, at regeringen skal fremsætte et lovforslag, som vil skabe større gennemsigtighed for forbrugerne, skærpe reglerne for reklamer for kviklån i det offentlige rum, sætte loft over renter og gebyrer og sætte loft over, hvor mange kviklån og hvor stor en samlet gæld en låntager kan optage.
Selv om det er beskrevet som ret konkrete ønsker, læser jeg også beslutningsforslaget sådan, at SF gerne vil drøfte de præcise metoder til at sikre øget forbrugerbeskyttelse på området.
Regeringen er enig i, at der er belæg for, at mange forbrugere har det svært på forbrugslånsmarkedet.
Vi ved, at mange fortryder at have optaget kviklån eller får problemer med at betale tilbage.
Derfor er regeringen også enig i, at der er behov for at øge forbrugerbeskyttelsen på markedet for forbrugslån, herunder kviklån.
Det er også baggrunden for, at vi i 2017 indførte en betænkningsperiode på 48 timer for at tage kortfristede forbrugslån.
Vi har netop her for nylig givet Finanstilsynet adgang til at føre tilsyn med de virksomheder, der udbyder såkaldte kviklån, for at styrke forbrugersikkerheden på området med et lovforslag, som er blevet stemt igennem i Folketinget.
Regeringen har også nedsat en arbejdsgruppe, som skal komme med forslag til at øge forbrugerbeskyttelsen på området.
Det er regeringens vurdering, at beslutningsforslaget i dag, som er fremsat af SF, skal afvises.
Det skal det ikke, fordi vi er uenige i retningen, men det skal det, fordi jeg og resten af regeringen gerne vil have tid til at overveje den afrapportering, som kommer fra vores arbejdsgruppe her inden for ret kort tid, før vi tager endeligt stilling til konkrete forslag.
Men vi ser positivt på mange af elementerne i SF's beslutningsforslag.
Jeg forventer også, at nogle af de elementer, som er her i beslutningsforslaget, vil indgå i overvejelserne, i forbindelse med at vi får en afrapportering fra arbejdsgruppen, og at vi så derefter politisk beslutter, hvad vi vil gøre.
Men det vil være lidt mærkeligt at nedsætte en arbejdsgruppe for at komme med nogle forslag til, hvad vi skal gøre på kviklånsmarkedet, og at vi så, før arbejdsgruppen er færdig, stemmer et konkret beslutningsforslag igennem med nogle meget konkrete tiltag.
Så derfor vil vi for nu afvise beslutningsforslaget og så lige afvente og tage en runde på baggrund af arbejdsgruppens forslag.
Men lad mig lige knytte et par kommentarer til de konkrete forslag, som er i SF's beslutningsforslag.
Det første initiativ, som handler om større gennemsigtighed for forbrugerne, er et initiativ, hvor det bl.a. fremhæves i beslutningsforslaget, at udbydere af kviklån skal være forpligtet til klart og tydeligt at oplyse det fulde tilbagebetalingsbeløb i både kroner og procent.
Udbydere af forbrugslån er i dag allerede forpligtet til at angive en række oplysninger, bl.a. det fulde tilbagebetalingsbeløb.
Umiddelbart kan vi ikke støtte det initiativ.
Jeg har faktisk også fået henvendelser fra folk, som har fortalt om, at de har haft svært ved at afbetale deres forbrugslån, fordi det åbenbart nogle gange kan være besværligt at få lov til at betale tilbage.
Og det er der en udfordring i, som jeg synes vi skal se på.
Det bør være nemt at få lov til at betale sin gæld tilbage, men der har været eksempler, hvor afdragsproceduren har været unødig kompliceret.
Så det er der en pointe i, og vi vil som sagt gerne drøfte, hvordan man adresserer det.