runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Danielsen (V), 2025-02-26:
Det vil man gøre på baggrund af et forudgående arbejde, hvor man vil lave nogle trafikale analyser i lokalområdet, både i forhold til de parallelveje, der eventuelt kan være, og i forhold til færdselssikkerheden, altså når man kigger på, hvor tætte de her ramper må være.
Så grunden til, at man indledningsvis ikke har kunnet lave det, har jo været, at man har vurderet, at ramperne ville komme for tæt på hinanden, altså at der ville være for mange udfletninger inden for en for kort afstand.
Det kan man løse på flere forskellige måder.
Men det er bare for at sige, at det er de betragtninger, der gøres via Vejdirektoratet, og som der i den her konkrete sag også er et samarbejde med Ikast-Brande Kommune om.
Så vil der kunne være kvalificeret en sagsfremstilling, og så kan spørgerens parti som en del af infrastrukturkredsen være med til at bevilge penge via Land & By-puljemidlerne, hvis der nu er opbakning hertil.
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-26:
Tak for et rigtig fint svar.
Så vil ministeren gå ind og lave en måling og ud fra den også lave en vurdering af den mertrafik, der kommer, så man kan bruge det som et beslutningsgrundlag?
Thomas Danielsen (V), 2025-02-26:
Der er nogle landsdele, der har motorveje, og der er nogle landsdele, der ikke har motorveje, og de landsdele, der ikke har motorveje, kæmper for at få en motorvej, med de omkostninger, der er forbundet med det.
For der er jo afledte konsekvenser, og mange af dem er jo positive, men der er også øgede trafikmængder på andre veje, end der har været tidligere.
Så sker det af og til også, at man, når man så får motorvejen, så gerne vil have staten til at betale for konsekvenserne for motorvejen på de kommunale veje.
Men der er en rimelig klar arbejdsfordeling, som vi af og til genbekræfter i forligskredsen, i forhold til hvad der er rollefordelingen, og det er jo altså kommunerne, der tager sig af investeringerne på de kommunale veje, og staten, der tager sig af dem på de statslige veje.
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-26:
Men det var jo lige præcis ikke et svar på mit spørgsmål, og det var en anden historie, som ministeren her kommer med.
Thomas Danielsen (V), 2025-02-26:
Spørgeren har fuldstændig ret.
Jeg svarede simpelt hen ikke på spørgerens spørgsmål, og det var, fordi tiden var gået, så jeg blev nødt til at få det afsluttet.
Men det, jeg ud over den indledende fortælling ville være gået videre med at sige, var, at der i det her konkrete tilfælde er et arbejde og en dialog i gang mellem Ikast-Brande Kommune og Vejdirektoratet.
Jeg har også haft en dialog med borgmesteren herom, og det er et indledende arbejde, hvor jeg ikke ned i den allermindste detalje kan redegøre for, hvor man laver hvilke trafikmålinger.
Men der er en dialog i gang.
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-26:
Det vil jeg sige at jeg er glad for at høre.
Kan ministeren sige lidt om, hvornår man forventer, at sådan en analysemåling er tilendebragt?
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-26:
Ja, og det er jeg jo glad for at høre, men jeg tænker, at vi i hvert fald fremadrettet, inden vi begynder og lave forbud mod det ene og det andet, er nødt til simpelt hen at være mere progressive over for fiskeriet og få al den data og viden, de har, så vi kan inddrage det
For jeg betvivler absolut ikke de forskere, vi har på området, fra DTU Aqua f.eks. – det er dygtige mennesker – men det er jo ikke dem, der er derude på havet hver dag og oplever svingningerne i det.
Så er ministeren ikke indstillet på, at vi skal være progressive fremover og være endnu hurtigere til at inddrage fiskeriet i det her?
Jacob Jensen (V), 2025-02-26:
Jeg er meget enig med spørgeren i, at vi skal inddrage den, kan man sige, helt konkrete lokale erhvervsrettede viden, der er, i det her tilfælde hos stenbiderfiskerne.
Det er også det, der bliver lagt op til med det forsøgsfiskeri, som vi netop foreslår, og som der også er en god søgning på.
For det er netop ud fra den tænkning, den biologiske rådgivning skal basere sig, både i forhold til de togter, der bliver udført, og den vurdering, der selvfølgelig bliver foretaget rent fagligt, men dermed også den viden, som fiskerne er med til dagligt at indsamle.
Så det er jeg sådan set meget enig i, og det er også det, vi lægger op til at gøre.
Thomas Danielsen (V), 2025-02-26:
Jeg kan ikke på forhånd svare på, hvad det ender ud i.
Men lige nu pågår der i hvert fald en dialog omkring, hvordan man kan indrette infrastrukturen bedre, end den er i dag.
Kan kommunen gøre noget, og hvad kunne staten gøre?
Så den dialog foregår nu, og så må vi se, hvad den munder ud i.
Det vil jeg give som mit bedste bud.
Jeppe Bruus (S), 2025-02-26:
Tak for spørgsmålet.
Ulve skal ikke løbe rundt, hvor mennesker bor og lever.
Jeg har også her til formiddag holdt møde med fåreavlerne, som jo har fået store problemer, i takt med at der er kommet flere og flere ulve.
Derfor ligger danskernes tryghed mig selvfølgelig mest på sinde, og det kommer også før hensynet til ulven for nu at sige det direkte.
Jeg har derfor bedt mit ministerium om at endevende reglerne og undersøge, hvordan vi får flere værktøjer til at regulere ulve, hvordan vi kan styrke overvågningen af ulve, hvordan vi kan komme endnu tættere på borgerne, der føler sig utrygge, og hvordan vi kan bortskræmme ulve i de perioder, hvor de måtte være i nærheden af dem.
Både Danmark og Sverige er efter de gældende regler forpligtet til at opnå og opretholde gunstig bevaringsstatus for ulven.
Det fremgår af EU's habitatdirektiv, og det indebærer bl.a., at bestanden skal have en størrelse, hvor den er levedygtig.
I Sverige er ulven i gunstig bevaringsstatus, og de svenske myndigheder har vurderet, at ca. 170 ulve er en levedygtig bestand.
Den vurdering kommer vi til at foretage her i Danmark til sommer.
Jeg ved ikke præcis endnu, hvor den ender.
Peter Kofod (DF), 2025-02-26:
Tak for besvarelsen.
Der findes jo ikke en dansk ulvebestand.
Det er en indvandrerbestand, der kommer fra de dybe polske skove, fra Tyskland, fra Kontinentaleuropa.
Det er ikke en bestand, der er isoleret i Danmark.
Derfor ser man jo også individer, der måtte være født i Jylland, udvandre igen og vandre tilbage til en større europæisk bestand, som kommer fra syd for den danske grænse.
Det giver for os ingen mening, at man siger, at man skal tage stilling til det her spørgsmål, sådan som man gør det i Sverige, og siger, at der skal være en egentlig levedygtig bestand i Danmark.
Vi ønsker ikke ulven, kan jeg sige meget klart, som en ynglende art i Danmark, og derfor er vores forslag, når den bestand, vi har af ulve her, jo ikke er en særlig bestand, men bare er strejfere fra en større europæisk bestand, at man simpelt hen bare indfører en form for ordinær jagttid på ulven på et tidspunkt af året, hvor ulven ikke yngler, og hvor man så får mulighed for at bringe bistanden væsentligt ned.
Der vil selvfølgelig altid med den eksplosion, som der er i ulvebestanden på det europæiske kontinent,
være strejfere, der når Danmark, og som kommer længere op i Jylland, men det skulle i hvert fald være muligt at holde antallet noget lavere.
Så mit første spørgsmål til ministeren er: Kunne det være en gangbar løsning?
Så har jeg et andet spørgsmål.
Sverige er jo mange, mange gange større end Danmark og har meget, meget mere vild natur og dybe, dybe skove, hvor der ikke bor mennesker.
Sådan er Jylland jo ikke.
Selv om Jylland har vild natur, er det meget små områder sammenlignet med Sverige eller andre lande.
Så giver det overhovedet mening, minister, at sige, at vi har vild natur nok eller natur nok i det hele taget til at understøtte, jeg vil ikke engang kalde det en bestand?
For det er så lidt natur, vi har?
Kan ministeren ikke se det lidt groteske i, at man i Sverige, der er kæmpestort, siger, at der kan være 170 ulve, og at vi i Danmark er en situation, hvor vi overhovedet diskuterer antallet?
Mig bekendt er der lige under 50 ulve i Danmark lige nu, hvis man skal tro de seneste tal.
Jeppe Bruus (S), 2025-02-26:
Jeg tror, der var en tre-fire spørgsmål inklusive nogle, der bevægede sig væk fra det, der egentlig var det oprindelige spørgsmål om, hvorfor, når man halverer antallet i Sverige, vi så ikke kan tage lignende skridt i Danmark.
Det var egentlig det, jeg forsøgte at redegøre for, altså hvorfor reglerne er, som de er.
Jeg er helt enig i det, der bliver sagt om at se ulven som en del af en nordeuropæisk bestanden – og det var også det, jeg sagde – og ikke isoleret til nationalstaten Danmark.
Sådan er reglerne i dag, og vi er forpligtet af dem.
Danmark har arbejdet for at ændre ulvens beskyttelsesstatus, og vi arbejder for, at det nu kommer ind i EU's habitatdirektiv, men det binder os stadig væk til at skulle have en levedygtig bestand inden for nationalgrænsen.
Det vil jeg gerne lave om.
Det er det, jeg arbejder for at lave om, og det lyder vi sådan set til at være enige om.
Jeg kan simpelt hen ikke nå at svare på alle de spørgsmål, der er stillet, så nu besvarer jeg det her.
Peter Kofod (DF), 2025-02-26:
Det er okay, vi har jo også flere runder.
Vi har en hel del runder her til at diskutere det her, synes jeg, meget vigtige spørgsmål.
Men mit næste spørgsmål skal så være om timingen i det her.
Jeg kan huske, at politikere har diskuteret det her spørgsmål både i Danmark, men også i EU-systemet, siden man fandt ud af, at der var en vild ulv oppe i Thy for vel efterhånden mange år siden.
Nu er der så kommet flere til, og der er så lige under 50, må man tro ud fra de seneste estimater.
Hvornår sker der noget her?
Jeg har selv været medlem af Europa-Parlamentet, og der diskuterede vi også, at nu skulle der virkelig ske noget, for vi var trætte af ulven i Jylland.
Men der er ikke sket en pind, andet end at der er kommet flere ulve.
Kunne man forestille sig, at regeringen ligesom i Sverige ville komme med en grænse og sige, at der kun kan være x antal ulve i Danmark, og når man når den grænse, bortskyder man resten?
I Sverige siger man, at man mener, at det ideelle antal er 170.
I Danmark skulle det selvfølgelig være markant lavere.
Jeg ser det helst så tæt på nul som muligt.
Jeg har ikke lyst til, at Danmark skal være en ulvenation.
Men kunne man forestille sig, at regeringen kom med sådan et måltal på et tidspunkt?
Jeppe Bruus (S), 2025-02-26:
Det, jeg sådan set arbejder efter, er i virkeligheden, at vi på en eller anden måde finder ud af, hvor det leje skal være, uden at jeg har tallet i dag.
Men jeg tror, at vurderingen fra myndighederne lige nu er, at vi ikke har en levedygtig bestand, og derfor er jeg ikke i stand til at sætte det tal præcist.
Jeg vil sådan set også gerne sætte det tal lavere, end hvis man så på, hvad der var levedygtigt inden for den danske grænse, for det er jo så i Jylland.
Så det er det, jeg arbejder efter.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-26:
Tak for det.
Mener ministeren, at man har været god nok til at benytte den data og viden man har fra stenbiderfiskerne med henblik på hensigtsmæssig administration af bestanden af stenbider, sådan at man kunne have undgået ministerens pause for fiskeri efter stenbider?
Jacob Jensen (V), 2025-02-26:
Tak for spørgsmålet.
Indledningsvis vil jeg understrege, at jeg synes, at udviklingen i stenbiderfiskeriet er bekymrende, og derfor traf jeg også, som det vil være bekendt, en beslutning om, at stenbiderfiskeriet i 2025 bliver sat på pause.
Så er der spørgsmålet om, om vi så har været gode nok til at benytte stenbiderfiskernes viden i forvaltningen, så man kunne have undgået den pause.
Der hæfter jeg mig først og fremmest ved, at DTU Aqua vurderer, at der er data nok til en bestandrådgivning ud fra de sådan almindelige videnskabelige togter.
For at forbedre rådgivningen anbefaler DTU Aqua dog yderligere dataindsamling, bl.a. præcise logbogsdata, bedre registrering af fiskeriindsats og andre forvaltningstiltag.
Som spørgeren også selv nævner, anbefaler DTU Aqua også, at fiskernes viden bliver indsamlet, så vi bl.a. får mere indsigt i netop fiskeriets dynamikker.
Derfor har jeg også lagt op til, at stenbider i 2025 kan landes til forsøgsfiskeri for netop at forbedre rådgivningen for de kommende år.
Og jeg ved, at der også allerede er ansøgt om konkrete projekter i den anledning.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-26:
Tak for svaret.
Når jeg spørger ind til det nu, er det netop, fordi der allerede i forbindelse med pausen, der er blevet vedtaget nu her, og året før var rigtig meget snak om det, og man kan jo læse, at forskeren på DTU Aqua udtaler: Jeg opdagede, at der ikke var nogen, der tog sig af det, så det blev min kæphest at tage mig af at beskytte stenbideren.
Men når jeg spørger ind til, om man har været god nok til at bruge dataene, er det jo netop, fordi det er sådan, at når man de sidste 2 år har været ude at snakke med dem, der har fisket efter stenbider i rigtig mange år, så siger de: Stenbideren har en 7-årscyklus, og lige nu er vi inde i de to dårligste år i stenbiderfiskeriet.
Det betyder, at der ikke er ret mange, men at det har været rigtig godt førhen.
De klare meldinger, der kommer nu, hvor der netop er pause i stenbiderfiskeriet, er, at de simpelt hen ikke kan komme til deres garn.
Der er stenbider over det hele i dem lige nu, og også rigtig mange, der så er blevet spist af sæler, for sæler elsker simpelt hen stenbider, så det er vigtigt, at vi også får gjort noget ved det.
Hvis man ikke har været opmærksom på stenbiderbestanden – og det tror jeg vi er enige om at man ikke har været nok opmærksom på, altså at vi skal passe på fiskene og bevare bestanden – er jeg bare bekymret, hvis man ikke lytter til dem, der har en viden om det.
Stenbideren har en 7-årscyklus, og det svinger lidt, hvornår den kan fanges, og lige nu er vi i de to dårligste år, og hvis det så er der, man bliver opmærksom på, at nu skal vi gøre noget, og tager ud og undersøger det, er jeg bekymret for, at man så ikke ikke får et retvisende billede, men faktisk får et billede, der er meget værre, end det måske er, hvis man lytter til dem, der har fisket efter den i 40 år måske, og som siger, at hvert 6.-7. år er det rigtig skidt, og så kommer der bare flere igen i nogle år, og så går det ned igen i et par år.
Så det er derfor, jeg spørger, om ikke ministeren mener, at vi burde være meget bedre til i samarbejde med DTU Aqua og de dygtige forskere, der sidder der, rent faktisk at inddrage dem, der er derude hver dag året rundt.
Jeppe Bruus (S), 2025-02-26:
Dansk Folkeparti har haft en del indflydelse gennem årene, men det er jo fair nok at sige det der.
Jeg tror til gengæld, vi er enige om, at vi skal lade være med at se på det som noget inden for nationalgrænsen, og så arbejder jeg aktivt på europæisk plan for at lave reglerne om, og jeg arbejder også aktivt herhjemme og har bedt mit eget system om teste, om ikke vi kan se på det anderledes inden for det eksisterende regler.
Det er det, jeg arbejder efter.
Thomas Danielsen (V), 2025-02-26:
Ja, for hele problemet er, at det ikke er nok, at man kan komme fra A til næsten B – man skal kunne komme fra A til B.
Og her tror jeg, at privatbilismen skal spille en større rolle, ligesom ekspertudvalget sådan set også allerede har være ved at antyde.
Generelt skal vi gøre mobilitet mere tilgængelig, bl.a. også via samkørsel osv., så det handler om meget andet end bare bus og tog, hvis vi vil i mål med det her.
Ekspertudvalgets arbejdsplan er blevet ændret politisk, så det er vores skyld, at den er blevet udskudt lidt, for der blev lavet om i rækkefølgen, i forhold til at de skulle afklare nogle ting.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-02-26:
Jeg tror, ministeren og jeg er helt enige om, hvad der er udfordringen her.
Det kan måske også ende med noget godt, når man går ind og ændrer det.
Som jeg sagde før, står vi med en ret stor udfordring, især ude i de mere tyndt befolkede dele af landet.
Det er jo ikke noget problem herovre.
Der kan jeg gå ud og tage en bus på hvert hjørne, men vi skulle jo gerne have nogle rimelig lige vilkår, uanset hvor man bor i landet.
Og så er jeg helt enig i, at det ikke skal være tomme busser, der kører rundt.
Det skal selvfølgelig være det rette middel, vi finder.
Vi ser bare fra Danmarksdemokraternes side frem til at komme i gang med det her.
Thomas Danielsen (V), 2025-02-26:
Vi skal have meget mere mobilitet i hele Danmark, men vi skal ikke have den samme mobilitet i hele Danmark, så vi skal ligesom lave de løsninger og produkter, som passer bedst til den enkelte landsdel.
Derfor ser vi jo også en stor interesse for frivillighedsbusser og bus på bestilling, som er noget af det, vi allerede har været ude og undersøge, også for at blive klogere på det.
Og så skal vi sikre, at tingene hænger bedre sammen, via at tænke det bedre sammen, og det er noget af det, jeg glæder mig til at se ekspertudvalgets anbefalinger til.
Og så håber jeg også, at der er mod i Folketinget til at følge nogle af anbefalingerne.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-26:
Tak for det.
Vil ministeren tage initiativ til at genforhandle aftalen om at indføre en CO2-afgift på fiskeriet i lyset af PwC's undersøgelse »Levering af brændstof til udenlandske fiskere« sendt til ministeriet den 10. februar 2025, der sår tvivl om, hvorvidt afgiften er lovlig?
Rasmus Stoklund (S), 2025-02-26:
Tak for spørgsmålet.
Aftalen om en grøn skattereform for industri m.v. indebærer jo, at Danmarks udledning af CO 2 reduceres med 4,3 mio. t frem mod 2030.
Aftalen bidrager dermed til at sikre, at vi har en grøn førerposition.
Jeg har derfor heller ikke nogen intentioner om at tage initiativ til at genforhandle hele eller dele af aftalen.
Når det så er sagt – og det har vi jo også her i salen haft lejlighed til at drøfte ved flere lejligheder – er jeg enig i, at fiskerierhvervet står i en særlig udsat situation på grund af andre faktorer end selve CO 2 -afgiften, og at erhvervet har fået mulighed for at omstille sig.
Foruden en gradvis indfasning af aftalen frem mod 2030 blev der derfor også med en politisk aftale afsat 100 mio. kr. i 2025 og 2026
Den pulje har regeringen nu forhøjet, så fiskeriet kompenseres fuldt ud i hele perioden til og med 2029.
Det synes jeg er en god løsning, og jeg er glad for den gode dialog, som spørgeren og jeg også har haft undervejs, og som vi har haft med fiskerierhvervet også i mit eget ministerium og i flere andre ministerier.
De danske regler om CO 2 - og energiafgifter og deres samspil med EU-retten er en kompleks størrelse.
Det medgiver jeg.
Det illustrerer indlægget fra PwC om brændstof til brug for fiskerfartøjer også med al tydelighed.
Jeg vil naturligvis forholde mig helt konkret til de spørgsmål, som PwC-indlægget giver anledning til, når jeg besvarer SAU-spørgsmål nr. 233 og 234, som hr. Kristian Bøgsted har stillet mig samtidig med dette § 20-spørgsmål.
Der er selvfølgelig foretaget en vurdering af, om man er i overensstemmelse med EU-retten, når man lægger afgift på det brændstof, der bruges i fiskefartøjer, og det er, uanset om man fisker inden for eller uden for danske farvande.
Den henvendelse fra PwC giver ikke anledning til at ændre på den vurdering, som man allerede har foretaget.
Det har jeg så sagt nu jeg vil redegøre nærmere for, også i de udvalgsspørgsmål, som jeg skylder svar på, og som hr. Kristian Bøgsted har stillet samtidig med dette § 20-spørgsmål.
Hvis jeg skal uddybe det lidt allerede nu, kan jeg sige, at det er rigtigt, at brændstof til brug for fiskefartøjer efter energibeskatningsdirektivet som udgangspunkt er fritaget for afgift, men der er dog kun tale om et udgangspunkt, og efter direktivets artikel 14, stk. 2, er det muligt at begrænse den fritagelse, så det kun er brændsler anvendt til international transport, der er fritaget.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-26:
Ministeren siger international transport, men hvis man har fanget fiskene på den anden side af Irland, transporterer dem i internationalt farvand til Danmark, er det da international transport.
Jeg synes, det er mærkeligt, hvis ikke man mener, at man fanger sine fisk i internationale farvande, sejler i internationale farvande, transporterer dem internationalt, at man så stadig væk vil gøre det her.
Jeg synes bare, det er håbløst.
Det virker, som om man man bare ikke vil have fiskeriet.
Rasmus Stoklund (S), 2025-02-26:
Der er ikke nogen, der ikke ønsker, at der skal være fiskeri.
Det slet ikke det, det drejer sig om.
Det, der jo er diskussionen her, er, om det er PwC eller myndighederne, der har ret i den vurdering, der er lavet, af, om man er i overensstemmelse med EU-retten.
Og der er det altså myndighedernes vurdering, at vi er i overensstemmelse med EU-retten.
Det, man lægger vægt på her i forhold til det spørgsmål, der så handler om international transport fra myndighedernes side, er, at der er tale om transport, når man flytter varer eller mennesker mellem forskellige punkter, mens erhvervsfiskeriet så ikke betragtes som transport i den forstand.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-26:
Den vurdering er jo så slet ikke overraskende.
Hvem skal vurdere, om det er myndighederne eller PwC, der har ret i, hvordan man tolker det?
Det skal myndighederne.
Selvfølgelig kommer de frem til, at myndighederne har vurderet rigtigt.
Det er der jo ikke noget overraskende i.
Til sidst vil jeg bare sige, at ministeren, når han skal videre med det her, så kan tage det nyeste benspænd med også, og det går ud på, at man nu propper en masse ekstra afgifter på, hvis det er fiskerne, der selv skal tanke.
Så nu snakker vi lige pludselig 18 kr. pr. liter diesel.
Det er jo vanvittigt.
Rasmus Stoklund (S), 2025-02-26:
Vi vender jo tilbage med svar på de udvalgsspørgsmål, som hr. Kristian Bøgsted har stillet, og det er klart, at udgangspunktet jo er sådan, at når der skal foretages vurderinger af, om lovgivning eller politiske aftaler er i strid med EU-retten eller ej, er det typisk ikke private virksomheder eller konsulenthuse, der foretager den vurdering, så er det typisk centraladministrationen, der har ansvaret for at foretage den vurdering.
Det er jo helt ukontroversielt.
Det er så også det, der er sket i den her sammenhæng.
Og der er myndighedernes vurdering altså, at vi ikke er i strid med EU-retten.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-26:
Jeg er selvfølgelig glad for, at ministeren kommer herned og svarer, men jeg synes jo bare, at en stor del af svaret er noget, vi så absolut har hørt før.
Jeg synes jo, det er dybt problematisk, hvis det faktisk viser sig, som jeg spurgte ministerens forgænger om allerede sidste år, at det her ikke er lovligt, når vi kigger på, hvad der står i EU-direktivet om, at fiskeri i internationalt farvand, f.eks. international sejlads, er obligatorisk friholdt.
Så er man gået videre med det her og siger, at det har man vurderet man gerne må, og at det er lovligt.
Jeg er ikke jurist, så det skal jeg ikke gøre mig til super ekspert på, men jeg bliver jo bare bekymret, for der er i hvert fald blevet spurgt om det her for snart et år siden.
Og nu kommer den her skrivelse også, hvor de også påpeger nøjagtig det samme, nemlig at ud fra deres vurderinger, og det er i hvert fald jurister, der har siddet og vurderet det, må vi ikke gøre det her.
Hvis man fisker og sejler i internationalt farvand, er man obligatorisk friholdt af hensyn til f.eks. konkurrenceevnen.
Så synes jeg jo, det er ærgerligt, at man på den måde, som det virker til, stædigt fastholder, at det her vil vi bare, at vi bare vil have indført den afgift her.
Det er jo ikke noget, der gavner noget som helst.
Det gavner ikke det globale klima, det har vi jo set konsekvenserne af.
Det betyder bare, at vi mister landinger af fisk i de danske havne, vi mister arbejdspladser, og fiskerne tanker i andre lande.
Så er det da dumt, specielt hvis det så viser sig, at det rent faktisk, som der før er blevet sået tvivl om, at det her er ulovligt, og at vi ikke må gøre det.
Så har ministeren slet ingen intentioner om at tage det her meget seriøst og alvorligt og lægge det på bordet over for regeringsparterne og sige: Vi er simpelt hen nødt til at gennemgå det igen for at sikre os, at vi ikke laver noget ulovligt og ødelægger konkurrenceevnen for fiskerne?