runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-03-28:
Det er jo begrænset, hvad man kan nå på 3 minutter, og derfor har jeg altså valgt, at det er et enkelt emne, jeg vil koncentrere mig om, også henset til at forhandlingerne om vores uddannelser og vores universitetsuddannelser går i gang lige nu.
Der er jo kommet et forslag om, at halvdelen af de studerende skal have en kortere universitetsuddannelse end i dag, og det er vi bekymrede over, fordi vi frygter, at det er noget af et eksperiment, man kaster universiteterne ud i, og som risikerer at gøre mere skade end gavn.
Der er en lang række advarsler både fra de studerende og universiteterne, og det er måske ikke så mærkeligt, men der er også økonomer, der advarer mod det her, og som peger på – i hvert fald ifølge Det Økonomiske Råd – at det kan gøre os markant fattigere, op til 14 mia. kr. Så er der en lang kaskade af bureaukratisk bøvl, der kommer, når man på universiteterne går fra at skulle have én overbygning til hver bacheloruddannelse til at skulle have to rigtig mange steder.
Det vil give rigtig meget administrativt arbejde, og jeg synes ikke, det er den gruppe, vi skal fremme får mere arbejde på universiteterne, for at være helt ærlig.
Vi ender også med at opdele tusindvis af unge på A- og B-uddannelser, med alle de konsekvenser, det nu har for vores samfund.
Jeg er også dybt bekymret for, hvad det kan betyde for valget af professionsuddannelser, hvis man kan få en 4-årig universitetsuddannelse, og hvad det vil betyde for det valg, de unge tager.
Vi bakker sådan set op om tankerne bag, at vi styrker kvaliteten i hele vores uddannelsessystem og også erhvervsskolerne, og der er behov for mere kvalificeret arbejdskraft.
Men som jeg også har sagt tidligere i et spørgsmål, så lad os nu prøve at gennemføre reformer frem for revolutioner, som vi jo ikke kender udfaldet af.
Derfor har vi også foreslået nogle reformer af universiteterne, som giver lige så meget arbejdskraft som det, regeringen har foreslået, og som giver lige så mange penge som det, regeringen har foreslået, og det har vi jo fået ros for.
Landets universitetsrektorer vurderer det som et snusfornuftigt og eftertænksomt forslag.
Vi foreslår jo bl.a., at vi i højere grad dimensionerer universiteterne, så de tager færre studerende ind og primært på de uddannelser, der uddanner til arbejdsløshed, og så laver vi derudover en lille forsøgsordning.
Lad os nu gøre det klogt.
Jeg synes, vi har set mange eksempler på i vores samfund, at når vi gennemfører noget, der er total modstand mod alle steder, så får det et problem, når det skal implementeres, og hvis man ikke er med på implementeringen, kommer vi til at spilde rigtig mange kræfter på det her.
Så jeg håber meget, at vi i de forhandlinger, vi får, kan finde en vej til at skabe et arbejdsudbud, skabe en økonomi til at styrke vores uddannelser, men på en måde, så vi ikke tager og gambler med vores universitetsuddannelser, hvilket jeg faktisk føler vi er i gang med med det meget vidtgående udspil, der ligger nu.
Mai Villadsen (EL), 2023-03-28:
Mange tak.
Jeg er meget enig med hr. Søren Pape Poulsen i spørgsmålet om universitetsuddannelserne og i, at det, regeringen har gang i, er gambling med institutioner, der jo faktisk fungerer.
Så der håber jeg vi kan samarbejde.
Et andet område, hvor vi jo har samarbejdet fra tid til anden, er klimaområdet, og jeg har noteret mig, at også Konservative er meget kritiske over for, at man frem ad banen har tænkt sig at skære i Klimarådets bevilling.
Derfor håber jeg, at vi i fællesskab kan få presset regeringen i det spørgsmål.
Vil Konservative være med til det?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-03-28:
Nu er der jo den særlige ting ved energisektoren, i hvert fald i Danmark og de fleste europæiske lande, at den har et nærmest symbiotisk forhold til staten.
Altså, store dele af anlæggene og i et vist omfang også driften er finansieret af offentlige midler osv.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-03-28:
Ja, det vil vi bestemt.
Det er jo vigtigt at have sådan nogle som Klimarådet, der ikke nødvendigvis altid siger det, man har lyst til at høre, og der skal findes penge for 2024.
Nu forstår jeg, at det er en skrænt, der skal fyldes op, men det må vi jo gå fælles til.
Jeg er meget enig i det.
Og så synes jeg også, at vi mangler et stort svar, og det er på, hvorfor åben dør-ordningen ikke er blevet åbnet igen.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-03-28:
Jeg tror, at vi en til en ser ens på det, og ambitionen må da være, at de offentlige institutioner, der leverer velfærd, bliver til selvejende institutioner, der har de samme frihedsgrader som private institutioner, og så må borgernes frie valg jo afgøre, hvilke der skal bestå, og hvilke der ikke skal.
Altså, det er jo ikke sådan, at jeg siger, at det partout skal være privat, at der skal være profit inde i billedet.
Det betyder ikke så meget for mig, men jeg tror, at man ofte vil kunne nogle andre ting i det private, fordi der bare er nogle andre dynamikker.
Pernille Vermund (NB), 2023-03-28:
Jeg havde egentlig ikke tænkt, at jeg ville stille et spørgsmål, men det her rejser jo en diskussion om, hvad det er, det offentlige skal gøre i vores samfund.
For en ting er, at vi enige om, at vi gerne vil betale vores kernevelfærd over skatten, altså at vi har skattefinansieret ældrepleje, uddannelse, børnepasning osv., men noget andet er, om driften i det offentlige skal leveres af det offentlige, eller om det skal leveres af det private.
Og når jeg siger »leveres af det private«, så mener jeg altså, at det er for offentlige midler og stadig væk finansieret over skatten.
Jeg tror i virkeligheden, at man bliver nødt til at tage den diskussion, hvis man vitterlig skal skabe den frihed, den innovation og den kreativitet ude i det offentlige, som skal til, for at man kan komme ud over de problemer, vi har i dag.
Mette Frederiksen (S), 2023-03-28:
Nu er det jo ikke så tit, man får ros her i Folketingssalen, så man kan jo lige så godt gribe den, når det endelig sker, også når der så ovenikøbet, synes jeg faktisk, kommer nogle kloge betragtninger om, at et enkelt element i velfærdssamfundet version 2.0 ikke ville være tilstrækkeligt.
Vi bliver nødt til at kigge hele vejen rundt, og det er også det, regeringen ønsker.
Så det er spændende.
Noget af det, vi diskuterer nu, og nu åbner jeg lige lidt op for det politiske værksted her, er, at vi måske godt kan finde ud af, og det tror jeg sådan set også i samarbejde med Liberal Alliance, hvad det er, vi gerne vil frisætte fra, men en endnu vigtigere øvelse er jo, hvad det er, vi vil frisætte til.
For det her handler jo om, at flere børn skal kunne læse, skrive og regne, når de forlader folkeskolen, være dannede og være demokratiske medborgere, at flere ældre skal opleve en ældrepleje med værdighed osv. Vil Liberal Alliances partileder prøve at sætte lidt ord på det?
Alex Vanopslagh (LA), 2023-03-28:
Jamen det er jo et godt spørgsmål.
Jeg er egentlig ikke helt overbevist om, at det er det rigtige spørgsmål at stille, for måske skal vi ikke definere herinde i Folketingssalen, hvad det er, vi vil sætte fri til, men mere konstatere, at vi vil sætte fri.
Altså, i sidste ende er det jo at sætte fri til at kunne levere velfærden på den måde, man nu engang finder bedst det enkelte sted, og så skal borgerne jo sættes fri til at vælge det tilbud, de foretrækker, og vælge det fra, der ikke fungerer.
Men det er jo ikke sådan, at vi vil sætte fri til, at tingene skal være en til en på en bestemt måde.
Men jeg ved ikke, om jeg forstod spørgsmålet rigtigt.
Mette Frederiksen (S), 2023-03-28:
Det var faktisk ikke det, der var min pointe, at det handler om frisættelse til noget metode, for det er jo metoden, vi vil være mindre optaget af.
Men vi bliver jo nødt til politisk at vide, hvad det er, vi vil nå.
F.eks. har vi en formålsparagraf omkring folkeskolen.
Jeg synes jo, at det er begrædeligt, at vi ikke lever op til den i dag, for vi kan se, og det er jo på tværs af folkeskolereformer og det ene og det andet årti, at der stadig væk er for mange børn, der, selv om de går 10 år i skole i Danmark, stadig væk ikke, når de forlader folkeskolen, kan læse, skrive og regne på et niveau, så de kan gennemføre en ungdomsuddannelse, og jeg ved jo godt, hvad det er for nogle børn.
Mange af dem er jo børn, der kommer med en svag familiebaggrund, og hvor folkeskolen ikke evner at give dem de muligheder, som velfærdssamfundet i virkeligheden skulle.
Så det var egentlig mere for at høre, hvad det er for nogle mål, vi reelt skal opstille, mere end metoderne.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-03-28:
Jamen altså, det er i hvert fald ikke nogen hemmelighed, at sådan som jeg ser på det i forhold til folkeskolen, er det jo ikke bare sådan, at frihed alene er nok, eller at det måske ligefrem er ønskværdigt.
Det skal jo ikke være sådan, at alt bare er op til den enkelte skole, og at så må de undervise i, hvad pokker de vil.
Nej, for udfordringen er jo, at det grundlæggende fokus på færdigheder og kundskaber og den grundlæggende dannelse er forsvundet, og derfor skal det formål jo styrkes.
Det, man så skal regulere i mindre grad, er den anvendte metode.
I den seneste folkeskolereform var der alle mulige krav.
Der skulle være 45 minutters bevægelse om dagen, skoledagene skulle være så og så lange, og der skulle være lektiecaféer, og hvad ved jeg.
Det er jo en detailregulering, der er fuldstændig unødvendig.
Fokus må være på formålet.
Jeg har tidligere foreslået, at man måske definerede et nationalt pensum, som var styrende, og så måtte skolerne selv finde ud af, hvordan de underviste i det.
Og jeg har lyst til også at kommentere på noget af det her med, at folkeskolens problem skulle være, at der er for tykke bøger.
Altså, hvis folk går ud af folkeskolen uden at kunne læse og skrive, er det nok ikke, fordi bøgerne er for tykke.
Ja, absolut.
Altså, det må jo være borgernes oplevelse af velfærden og borgernes frihed i den kontekst, der er det dominerende, og hvis det kræver, at man indskrænker kommunernes frihed, så skal vi da selvfølgelig være klar til det.
Jeg tror jo grundlæggende, at vi skal arbejde os hen imod et samfund, hvor det i udgangspunktet ikke er kommunen, der skal eje og drive velfærdstilbud.
Altså, det er jo en mærkelig logik, at kommunerne skulle være bedre til det, når vi på alle andre områder i samfundet siger: Det er bedre at overlade det til nogle private aktører at levere noget, der er vigtigt, uanset om det er fødevarer, biler, eller hvad det nu engang er.
Så jeg tror, at det er det sådan helt lange sigte.
Man kan sige, at hvis der er selvejende offentlige institutioner, der kan være i den konkurrence, så skal de selvfølgelig have lov til det.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-28:
Jamen det kan være, at jeg så lige skal præcisere kommunalfuldmagten, ikke?
Kommunalfuldmagten er jo bl.a. det, der gør, at man på et offentligt plejehjem ikke vil kunne sige til en beboer, der har penge med hjemmefra: Vi kan godt tilbyde noget ekstra mod egenbetaling, eller vi kan godt arrangere din 100-årsfødselsdag her på plejehjemmet.
For så vil kommunalfuldmagten forbyde det og sige, at det jo er i direkte konkurrence med kroen.
Det, jeg egentlig spørger til, er jo, om man kunne forestille sig, at man sagde: Vi vil gerne give de der offentlige institutioner den frihedsgrad til også at kunne gå i konkurrence med det private, hvis man så til gengæld også lod det private gå i konkurrence med det offentlige.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-03-28:
Nu forstår jeg spørgsmålet.
Det er virkelig et godt spørgsmål.
Jeg tror, at hvis man skal gå ned ad det spor, må man jo også gøre noget på de områder, hvor der er tale om offentligt opgavetyveri i en grad, så der ikke er noget sagligt argument for det, altså for, at kommunen agerer på et eller andet erhvervsområde.
Jeg tror, det er folkebiblioteket, der udlejer cykler, og det har vi et velfungerende privat marked for.
Så jeg tror, at tingene skal balancere.
Man kan jo tage fat i den plan, som hr. Lars Løkke Rasmussens egen regering havde i forhold til fair konkurrence, herunder også fair prissætning, og så få det gennemført.
Så det skal jo balanceres, hvis det er noget, vi skal kunne se os i.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-28:
Tak for det.
Jeg vil også gerne indskrive mig i den her roseklub.
Jeg synes, det var en rigtig, rigtig flot tale, og jeg synes, at der er masser af rum for at tale videre.
Og jeg deler fuldstændig den betragtning, at hvis man bare slipper friheden løs uden at gøre andet, så risikerer det bare at blive ansvarsfrihed.
Derfor vil jeg bare lige spørge til spændvidden hos Liberal Alliance.
For kunne man f.eks. forestille sig, at Liberal Alliance ville være parate til at diskutere, at man opgav kommunalfuldmagten i forhold til nogle frisatte offentlige institutioner, hvis det var som en del af en strategi, hvor der også var andre leverandører på markedet?
Mai Villadsen (EL), 2023-03-28:
Ja, der er der også mange af os, der stiller store spørgsmål.
Tak for den tilkendegivelse.
Vi står jo med nogle meget akutte udfordringer, og jeg er rigtig glad for, at Konservative gerne vil beskytte og bevare Klimarådet.
Det gjorde man jo også i høj grad for nogle regeringsperioder siden, hvor man faktisk var dem, der forsvarede af Klimarådet – så tak for det.
Jeg håber også, at Konservative vil være med til at lave en akutpakke for klimaet.
Det mener vi der er behov for, hvis vi skal nå i mål med vores 2025-mål.
Så det kunne jeg også godt tænke mig at høre om man vil.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-03-28:
Jamen det lyder umiddelbart godt.
Så vil jeg høre, om hr. Søren Pape Poulsen er med på, at det her ikke kun er et spørgsmål om at lave en plan, men at der også skal handling bag de ord.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-28:
Tak for det.
Jeg vil egentlig også spørge ind til finansloven, for jeg forstår ikke, at Det Konservative Folkeparti har meldt sig ud, før man har meldt sig ind.
Derfor vil jeg egentlig bare spørge: Hvad er det så, der gør, at Det Konservative Folkeparti ikke vil tage et samlet endeligt medansvar for husholdningsregnskabet for 2023 og dermed også sende et signal om, at man er et parti, der gerne vil tæt ind omkring den her regering?
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-03-28:
Vi er jo i den helt fantastisk privilegerede situation i dette dejlige land, at vi kan åbne hanen og drikke vandet.
Den situation er man desværre ikke i i mange andre lande.
Men lad os nu gå sammen og i fællesskab finde en løsning på det her.
Det synes jeg også vi signalerer.
Vi har jo sagt, at vi er klar til at diskutere de helt store spørgsmål om jobcentre, frisættelsen af den offentlige sektor og en lang række andre initiativer.
Vi har også stemt for alt, hvad der har med Ukraine at gøre.
Jeg siger jo ikke, at vi har meldt os ud.
Vi siger måske bare, at vi nok har svært ved at se, at vi skal lægge alle vores kræfter i de her finanslovsforhandlinger i forbindelse med en finanslov, som egentlig hurtigst muligt burde vedtages, altså når vi er 3 måneder inde i perioden.
Vi kommer jo til at stemme for finansloven.
Altså, det synes jeg jo man som ansvarligt parti gør.
Men derfor er det jo ikke sikkert, at man samlet set kan se sig i det, og med den forhandlingsreserve, der er, tror jeg, at der skal meget tv-køkken til, for at man synes, at det er nok til, at vi er med.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-28:
Jamen for mig er det bare lidt svært at forstå, at man ikke, hvis man har appetit på mere, starter med at spise det, der er, altså at man, hvis man virkelig har meget appetit, så til det, der står på bordet, siger: Det skal jeg ikke have, for jeg har appetit på meget mere.
Det er jo egentlig derfor, jeg spørger: Hvad er det i finansloven, der gør, at Det Konservative Folkeparti ikke kan indgå en aftale om det?
Jeg er helt med på, at det ikke er noget, man skal bruge meget energi på, for det er jo sådan set færdigt.
Så der må jo være et eller andet i finansloven, som man siger at man simpelt hen ikke vil lægge ryg til, siden man ikke vil indgå en samlet aftale om den.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-03-28:
Men når en finanslov bliver lagt på bordet, vil man jo normalvis sige, hvad de partier, der skal være med, også kommer ind til bordet med, og hvad deres muligheder så er.
Og de er da absolut begrænsede med det, der er.
Vi vil da rigtig gerne diskutere nogle af de udgiftsposter, der er.
Der er både noget til skat, noget omkring arbejdsmiljø, som vi altid positivt vil hælde flere penge i, men vi får aldrig nogen sinde en diskussion af, hvordan indsatsen fungerer.
Der var noget der, vi godt kunne tænke os at komme mere ind i.
For at citere hr. Lars Løkke Rasmussen: Det kræver mere end 18 sekunder at svare på det spørgsmål.
Pernille Vermund (NB), 2023-03-28:
Tak for det.
Der er meget, vi i Nye Borgerlige er meget enige med Det Konservative Folkeparti om, men der er også noget, vi ikke er enige om.
Det er bl.a. den stigende industrialisering af vores danske landskaber og vores danske kulturlandskaber.
Og når jeg taler om industrialisering, er det selvfølgelig de mange vindmøller, der bliver stillet op.
Lige før valget indgik Konservative sammen med et flertal i Folketinget en aftale om, at man ville lave screeninger for testcentre, hvor kæmpe vindmøller på 450 m bl.a. kunne stå i Vadehavet.
Mener Konservative virkelig, at det er en god idé at stille kæmpe vindmøller i Vadehavet?
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-03-28:
Nu er der en screening, og så må vi se, hvor der er en mulighed.
Vi vil jo allesammen gerne have den vedvarende energi, og vi vil gerne have en eksportsektor, altså en vindmølleindustri, der eksporterer for rigtig, rigtig mange penge, og så er vi også nødt til at acceptere, at der jo skal være testcentre nogle steder for at kunne teste de her store møller.
Vi ser en kæmpe mulighed rundtom i verden, i Indien og andre steder, for eksporteventyr, og så må vi selvfølgelig se på, hvor de her møller kan stå.
Vi kan jo ikke udvikle dem og så sige, at vi ikke vil have dem stående nogen steder.
Hvor de så skal være, må vi jo så drøfte; det skal jeg ikke gøre mig til professor eller klog i.
Men vi skal selvfølgelig stadig væk beskytte vores natur, samtidig med at vi finder de rigtige steder.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-03-28:
Tak for det.
Vi deler også nogle af de bekymringer, som hr. Søren Pape Poulsen kommer her med, omkring det udspil, der er på uddannelsesområdet, og for øvrigt også de kloge betragtninger, der kom fra hr. Martin Lidegaard.
Jeg vil dog spørge til noget andet – noget, som ligger både mig og rigtig mange danskere nær, og som jeg vil høre partilederens mening om, og det er det danske drikkevand.
I Alternativet er vi meget optaget af, at vi beskytter det danske drikkevand og hurtigt får lavet nogle aftaler, der gør det.
Hvordan forholder Konservative sig til det?
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-03-28:
Nu skal jeg passe på, at jeg ikke bliver fanget i noget her, for det kommer jo an på, hvad den skal indeholde.
Men vi kan blive enige om, at vi er bagefter, og at det kalder på handling.
Så jeg går gerne ind i et rum, hvor vi ser på, om vi kan gøre noget mere hurtigere, og hvordan vi kan gøre det på en fornuftig måde.
Mette Frederiksen (S), 2023-03-28:
Tak for det.
Igen vil jeg kvittere for, at man går konstruktivt ind i forhandlinger omkring fremtidens uddannelsessystem.
Jeg deler ikke helt partilederens bekymringer; jeg synes, at vi har lagt noget rigtig fornuftigt frem.
Men lad os nu komme videre med forhandlingerne og så få fundet nogle gode løsninger.
I det hele taget vil vi jo sådan set gerne i regeringen samarbejde, også med Det Konservative Folkeparti.
Vores to partier plejer jo at følges ad på retsområdet, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om det kunne anspore Det Konservative Folkeparti til at gå med i en finanslovsaftale, at vi i det finanslovsudspil, og jeg indrømmer, at der ikke er mange penge, fordi det er en lidt speciel finanslov i år, faktisk lægger op til et lille løft af domstolene, fordi der er en ventetidsproblematik.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-03-28:
Det kan i hvert fald anspore Det Konservative Folkeparti til at anerkende rigtigheden af, at der er sat penge af til domstolene.
Altså, jeg tænker, at vi i Folketinget langt hen ad vejen bærer et fælles ansvar for den udvikling, der har været gennem mange år.
Der er simpelt hen for stort et pres.
Vi har jo lavet nogle meget succesfulde lovgivninger, der har taget mange af vores dybt kriminelle væk fra gaden og ind i fængslerne, og nu er der så en kæmpe pukkel, jo ikke mindst på det civile område.
Det holder ikke, så det er vi enige i.
Mette Frederiksen (S), 2023-03-28:
Udfordringerne på det her område er jo ret store, og det er derfor, vi også i regeringen arbejder med en egentlig strafreform, for det er i hele kæden, vi har behov for at opprioritere retspolitikken.
Men når der er en regering, der indbyder Det Konservative Folkeparti til at gå med ind i en forhandling omkring finansloven, er det så ikke mærkeligt, hvis De Konservative ikke er med i sådan en aftale?
Det ville jeg da synes var lidt mærkeligt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-03-28:
Jamen der er mange finanslove, vi ikke er med i.
Den sidste regerings finanslove var vi jo heller ikke en del af.
Vi mødte op til forhandlingerne, og det gør vi gerne.
Vi synes måske egentlig mere, at det, vi vil fokusere kræfterne på, er at komme i gang med at tale jobcenter og med at tale frisættelse af den offentlige sektor, og vi har også talt om at lave deciderede aftaler om domstolene.
Én ting er pengene, en anden ting er, hvordan vi laver en forligspraksis, som jo faktisk er et nybrud, omkring det.
Martin Lidegaard (RV), 2023-03-28:
Det er jo sådan en af de situationer, hvor man tænker, hvad det egentlig er for et problem, det her udspil skal løse, når man kigger på, hvor mange andre problemer det skaber, hvis man faktisk beskærer halvdelen af landets universitetsuddannelser med 1 år, som alle jo også er imod – bortset fra regeringen.
Hr. Søren Pape Poulsen nævnte i sit indlæg her, at man ønsker at styrke uddannelserne i Danmark – også tak for den tilkendegivelse – men i det udspil, De Konservative har lavet, så vi en, så vidt jeg kunne se, 10-procentsbesparelse generelt.
Så mit spørgsmål var: Hvordan vil Konservative gerne styrke uddannelserne i Danmark?
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-03-28:
Jeg mener, der ligger gode elementer i det forslag, der er, med bl.a. erhvervskandidaten.
Men når vi vil dimensionere og beskære med 10 pct., er det selvfølgelig, fordi vi også har en holdning om, at der er rigtig mange unge mennesker, der går på universitetet, og for mange af dem uddanner sig til arbejdsløshed.
Så kan en del af det at styrke uddannelserne jo være at kigge på vores erhvervsuddannelser og se, om vi kunne styrke noget der, gøre det mere interessant.
Vi har jo brug for, at der er flere, der vil tage en erhvervsuddannelse.
Kan vi gøre noget ved professionsuddannelserne?
Jeg er bange for, at med den her reform kommer professionsuddannelserne til at minde for meget om nogle universitetsuddannelser, og det gør nok, at folk vil gå væk fra professionsuddannelserne.
Martin Lidegaard (RV), 2023-03-28:
Vi deler helt målet om at styrke både erhvervsuddannelserne og professionsskolerne.
Men vi ser nok sådan på det, at vi måske i virkeligheden har et behov for at tilføre nogle nye midler ind i hele uddannelsesområdet.
For det, der er den egentlige udfordring, som også flere andre partier har været inde på, er vel, at vi stadig væk har ca. 20 pct. af de unge, som slet ikke får nogen uddannelse efter folkeskolen.
De kan jo få alle mulige uddannelser, men der skal gøres en ekstra indsats, tror vi, for at de får det, og det er måske der, vi gerne vil fokusere.
Det tror vi bedre vi kan gøre ved at tilføre ressourcer udefra end ved at lade hunden bide af sin egen hale.
Danmark lever jo af uddannelse.