runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Bramsen (S), 2020-04-28:
Jamen jeg har da mange gange i det her Folketing haft lyst til at lovgive på baggrund af, hvem det er mest synd for, men det er bare ikke den måde, vi kan bygge et land på og være et retssamfund på.
Vi er et land bygget på regler, og vi bliver nødt til at tage udgangspunkt i nogle kriterier, og i det her tilfælde er det støjen, altså hvor meget yderligere støj den enkelte borger udsættes for – ikke hvad det er for lån, den konkrete borger har i sit hus, eller hvad det er for noget gæld, den konkrete borger har i sit hus.
Jeg synes sådan set, det er rimeligt, at vi tager udgangspunkt i, at man kompenserer, i forhold til hvor meget mere støj end F-16-fly de nye F-35-kampfly medfører.
Så vil jeg sige, at vi har en ventil, og det er jo, i forhold til om de beregninger, der ligger på bordet i dag, altså inden flyene er kommet, viser sig at holde i praksis.
Altså, viser de sig ikke at holde i praksis, når flyene er kommet, vil der jo være mulighed for en genberegning.
Pernille Vermund (NB), 2020-04-28:
Jeg havde godt nok aldrig troet, at jeg skulle høre en socialdemokratisk minister sige, at vi ikke kommer til at lovgive på baggrund af, hvem det er mest synd for.
Det kunne jeg godt tænke mig at man sådan bredte lidt mere ud, men fred være med det.
Vi taler ikke om, hvem det er mest synd for.
Vi taler om, at fra i dag 2020 frem til den mulighed, der er i 2023, for at få en reel vurdering er der 3 år, og at der i løbet af de 3 år er nogle mennesker, der kommer i klemme.
Når ens hus først er røget på tvangsauktion; når man først har været nødt til at sælge med det store tab, der ofte er forbundet med en tvangsauktion, så er det jo lige fedt, når man står på den anden side, at få at vide: Jamen du kunne faktisk godt være blevet boende.
Trine Bramsen (S), 2020-04-28:
Jeg synes faktisk, at den her debat om det her forslag er vigtigere, end at vi gør det til sådan noget polemik.
Altså, fundamentet for, at vi kan være det samfund, vi er, er jo, at vi bruger regelstyring, at vi laver lovgivning, og lovgivning bliver nødt til at bygge på nogle objektive kriterier, og i det her tilfælde er det støj, der er tale om.
Så er det jo rigtigt, at der er nogle borgere, der har forskellige andre skæbner – hvor nogle er mere syge end andre og den slags – men det er jo nogle andre steder, den lovgivning ligger.
Det her er et anlægslovforslag, vi behandler, og der bliver vi nødt til at tage udgangspunkt i objektive kriterier.
Henrik Dahl (LA), 2020-04-28:
Tak for ordet.
Det er nødvendigt, at forsvaret moderniserer sine kampfly.
De gamle F-16-fly er et af de bedste materielindkøb, det danske forsvar nogen sinde har lavet, men de kan ikke flyve for evigt.
Til erstatning har vi så anskaffet lige præcis 27 af de mest avancerede militærfly, verden nogen sinde har set, nemlig F-35'erne.
Det er også godt.
De nye kampfly skal jo så ligesom de gamle udstationeres på Flyvestation Skrydstrup, og har man sagt A, må man også sige B.
Derfor skal Flyvestation Skrydstrup opgraderes og udbygges.
Det er jo en god beslutning, fordi beslutningen om at købe flyene er god, og derfor er følgebeslutningen selvfølgelig også fornuftig.
I forhold til spørgsmålet om støjgener er vi jo også med i den aftale, der er indgået.
Der vil jeg bare ligesom flere andre ordførere sige, at vi selvfølgelig står ved aftalen.
Det er ganske klart.
Men som altid mener vi selvfølgelig også, at pragmatismen og den sunde fornuft skal have lov til at råde, så lad os i den kreds af partier, som har taget et fælles ansvar, se, hvad der kommer ind af høringssvar.
Det er kun rimeligt at gribe tingene an på den måde, som mange andre ordførere også har sagt.
Så vi bakker op om lovforslaget, og med de bemærkninger takker jeg for ordet.
Pernille Vermund (NB), 2020-04-28:
Tak for det.
Vi er fuldstændig med på, at der er forskel på, om man giver kompensation, altså om man politisk vedtager, hvad det er for nogle regler, der gælder for kompensation, eller om man er i en situation, hvor man siger, at det skal være erstatning med alle de udfordringer, der så er for borgerne.
Så det er ikke det, vi beder om.
Vi beder om, at man i forhold til den kompensationsmodel, som er politisk vedtaget, lytter til de borgere, som måske er et fåtal, men det kan også være mange, og ser på, om der konkret er nogle situationer, hvor vi kan se at den altså rammer skævt, at her rammer vi ved siden af.
Og hvis man er for egenrådig til at lytte til de borgere, til at tage derud og kigge på den enkelte matrikel og sige, at her er der nok noget om det, så skal man selvfølgelig ikke lytte.
Men vi håber, at det, vi har hørt i salen i dag, og også det, vi hørte i forbindelse med behandlingen af vores beslutningsforslag, betyder, at der faktisk vil være et flertal for at være lydhør over for dem, der kommer i klemme.
Eva Flyvholm (EL), 2020-04-28:
Man må bare sige, at F-35 er et ekstremt dyrt kampfly, som rigtig meget peger på først og fremmest er blevet anskaffet, fordi det styrker relationen til amerikanerne og til NATO i den sammenhæng.
Det er stadig væk et kampfly, som overhovedet ikke er færdigudviklet.
Der er ekstremt store tekniske problemer med det.
Så jeg undrer mig da over, at det er det valg, man overhovedet tog.
Det tror jeg også der var mange andre der gjorde i den proces, der fandt sted.
Jeg tror, der er mange af os, der tænker, at vi aldrig har set så lukket en proces.
Det er danmarkshistoriens største offentlige indkøb, vi snakker om her, og det mener jeg simpelt hen ikke er forvaltet på den mest fornuftige måde.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-04-28:
Mange tak.
I forhold til hr. Bent Bøgsteds første kommentar har jeg nu bemærket, at hr. Karsten Lauritzen har sat sig bag ved mig, således at han kan se ryggen på mig, ligesom jeg så den på ham tidligere, og jeg må erkende, at ministeren og jeg har de bedste pladser i salen.
I juni 2016 indgik den danske regering en aftale om køb af 27 F-35-fly.
Fra vores synspunkt kan man jo altid diskutere, om det var nok.
Det er planen, at de første F-35-fly skal modtages i Danmark i 2023.
Jeg har selv hørt fra Lockheed Martin, at der kan være en mindre forsinkelse i levering af flyene grundet covid-19, men indtil videre ikke noget af større betydning.
Man besluttede også, at de fremtidige fly skulle operere ud fra Flyvestation Skrydstrup, hvilket dengang som nu var en stor glæde.
Alene det at beholde de godt 1.000 arbejdspladser i området er jo af stor, stor betydning.
Derfor skal vi naturligvis også være klar til at modtage disse prægtige computere med vinger, som F-35 er, og som er klar til forsvare Danmark, Arktis og andre steder ude i verden, hvor det desværre kan være nødvendigt.
De 42.000 m 2 bygninger og 300.000 m 2 landanlæg bliver bygget ud fra de konkrete krav, der er, til F-35-flyene, og derudover bliver der taget særlige hensyn til sikkerhed, støjreduktion og etablering af støjafskærmning, hvilket er super.
Vi står naturligvis bag den aftale, der er lavet, og har det i øvrigt på samme måde som andre partier i salen, at hvis nogle af de her høringssvar, der er kommet ind, giver god mening, så er det klart, at vi skal diskutere dem.
Men som udgangspunkt står vi fast ved den aftale, vi har lavet.
Dog er det også vigtigt at sige, at vi i høj grad anerkender – som en stor vigtighed for Det Konservative Folkeparti – at der er mulighed for at genberegne støjen, når flyene faktisk er der og er i brug.
For det er jo det, det her handler om: Hvor meget larmer de, når de i virkeligheden flyver der?
For at F-35 skal fungere normalt, er det vigtigt i alle henseender at huske på devisen i Fighter Wing Skrydstrups våbenskjold »OPES FORIS VIRES DOMI« - styrken ude og kraften hjemme.
Vi bakker naturligvis op om forslaget.
Eva Flyvholm (EL), 2020-04-28:
Jeg kunne næsten ikke dy mig, når jeg hørte formuleringen fantastiske computere på vinger.
Så vil jeg bare gerne spørge ordføreren, om ordføreren er bekendt med Pentagons egen vurdering af det her F-35-kampfly.
Deres seneste vurdering for få måneder siden var, at man ikke var i stand til at lave opgraderingerne til det nye computersystem; at det var meget, meget tvivlsomt, om det overhovedet kommer til at virke; at sigtet ikke fungerer; at man er ekstremt sårbar over for cyberangreb.
Jeg vil bare gerne spørge ordføreren, om ikke det kan give lidt bekymring i forhold til den her såkaldte supercomputer, at det er det, Pentagon selv siger om flyet.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-04-28:
Jo, naturligvis kan det det, det er klart.
Men vi må også erkende, at inden de første skal leveres i januar 2021, er der altså stadig væk rigtig, rigtig god tid til at arbejde med det her.
Lige nøjagtig i forhold til om sigtet fungerer, har jeg jo også hørt og læst, at det er de fuldstændig sikre på at det kommer til.
Samtidig har du jo ret i det med cyberdefense i forhold til det her fly.
Men også der har de været ude at sige, at de er fuldstændig overbevist om, at inden vi får leveret, er det problem også løst.
Anders Kronborg (S), 2020-04-28:
Tak for det, og først skal jeg beklage, at vi kom lidt for sent ind i salen.
Vi stod faktisk en hel flok ordførere derude og var klar, men i disse coronatider tør vi jo ikke komme ind, før vi må.
Men nu ser det ud til, at vi alle sammen er her, og jeg glæder mig til at behandle det her lovforslag, for i Socialdemokratiet er vi jo stolte af vores danske landbrugs- og fødevareproducenter, og det gælder naturligvis også vores dygtige danske frøproducenter.
Med det lovforslag, som vi i dag behandler, gør vi en ekstra indsats for, at danske producenter af frø og sædekorn også fremover har rigtig gode rammer for at kunne sælge og eksportere deres produkter af høj kvalitet.
Lovforslaget indebærer, at vi fastlægger en ny model for kompetencefordeling og prisfastsættelse, når sortslister skal godkendes, og i forbindelse med plantenyhedsbeskyttelse og certificering af frø.
Konkret betyder det, at flere private aktører kan løfte nogle af de opgaver, som ikke nødvendigvis må klares af myndighederne.
Tak for ordet.
Eva Flyvholm (EL), 2020-04-28:
Det er jo rørende med tillid, kan man sige, men jeg hæfter mig også ved, at de faktisk selv siger, at en række af de her problemer, der ikke er blevet løst endnu, sandsynligvis heller ikke kan løses, altså at der simpelt hen er så store tekniske udfordringer, at man helt grundlæggende er i tvivl om, om det nogen sinde kommer til at være i orden.
Der er noget af det, der handler om at hælde flere og flere penge i det, men der er altså også noget af det, som man faktisk helt grundlæggende ikke aner hvad man skal stille op med.
Og igen: Det er Pentagon selv, der siger det.
Så jeg vil i hvert fald opfordre ordførerne i forligskredsen, der er ansvarlige for det her indkøb, at tage de bekymringer meget grundigt med og også sørge for, at man har nogle garantier forud for leveringen af de her fly, for det er rigtig mange milliarder, der er tale om.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-04-28:
Der er jo ikke nogen i den forligskreds, som ikke er fornuftige mennesker, så naturligvis vil vi tage den overvejelse med.
Pernille Vermund (NB), 2020-04-28:
Tak for ordet.
Nye Borgerlige bakker op om de tre første punkter i nærværende forslag, men vi bakker ikke op om kompensationsmodellen.
Derfor vil vi foreslå, at lovforslaget opdeles, så kompensationsmodellen behandles separat.
Vi ønsker et stærkt forsvar.
Vi skal passe på danskernes frihed og sikkerhed, og det er naturligvis afgørende for vores sikkerhed, at forsvarets materiel og anlæg udbygges og opgraderes.
Derfor bakker vi op om bevillingen til Flyvestation Skrydstrup.
Men vi bakker ikke op om kompensationsmodellen til ofrene for støjplagerne nær flyvestationen.
Et flertal i Folketinget, som Nye Borgerlige ikke er med i, har indgået en aftale om støjkompensation til beboerne og borgerne omkring Skrydstrup.
Fra mange sider er aftalen blevet kritiseret for at være uretfærdig, for at være for nærig og for at være for tilfældig.
I Nye Borgerlige deler vi kritikken.
Vi fremsatte tidligere på året beslutningsforslag om, at enhver boligejer i området omkring Flyvestation Skrydstrup skulle kunne få en uvildig vurdering af deres individuelle ejendomstab som følge af støjen fra de nye F-35-kampfly.
Det var der desværre ikke et flertal for i Folketinget, og den massive kritik fra naboerne har hverken fået regeringen eller partierne bag aftalen til at ændre holdning.
Det er skuffende, og det er i den grad ufølsomt over for de familier, der nu går en uvis og svær tid i møde.
Vi har hørt eksempler på familier, som havner i store økonomiske vanskeligheder på grund af de øgede støjgener og den ringe kompensationsmodel.
En af dem, der har haft foretræde for Forsvarsudvalget, var en mand, der står for at skulle refinansieret sine lån i ejendommen.
Det kan han formentlig ikke få nu, når støjen forringer boligens værdi.
Han kan heller ikke sælge uden tab, og så er der faktisk kun udsigt til tvangsauktion.
Det er ikke en rimelig behandling.
Han og de øvrige borgere i området fortjener, at vi tager deres skæbner alvorligt.
Da vi i sin tid behandlede Nye Borgerliges beslutningsforslag, hørte jeg en bevægelse imod en mere rimelige kompensationsordning, og jeg har også i dag hørt, at der er partier – Venstre, DF og andre – som er åbne over for at lytte til de høringssvar og de indsigelser, der er kommet.
Jeg håber, at vi i udvalgsarbejdet kan finde et flertal for en kompensation, som hjælper borgerne i Skrydstrup ud af den urimelige situation, som de er bragt i.
Vi skylder hinanden at passe på Danmark.
Vi skal leve op til vores forpligtelser i NATO og investere i et stærkt forsvar, men vi skylder også de borgere i Skrydstrup, som har så meget på spil, at vi behandler dem ordentligt.
De skal ikke tages som gidsler i den her sag.
Bjarne Laustsen (S), 2020-04-28:
Fru Pernille Vermund siger selv, at man ikke er med i aftalen, men det forhindrer jo ikke en i, at man både kan komme med ændringsforslag og beslutningsforslag, som man har gjort.
Men jeg håber, der er mange, der hører, at når Nye Borgerlige siger, at de ikke kan tilslutte sig kompensationsmodellen, så er det det samme som at sige til alle borgerne i området, at de ingenting får.
Det, der er forskellen her, og det, vi taler om, – og det er vi nødt til at sige til folk, som det er – er, at uanset hvilken regering vi har haft, og uanset hvilken rådgivning vi har fået, så fremgår det, at staten ikke er erstatningspligtig.
Det, der er forskellen her, er forskellen mellem F-16 og F-35, og der er mulighed for genberegning osv., men det er 1.600 lodsejere i området, som er fri for at skulle ud og føre retssager imod staten eller anlægge gruppesøgsmål eller noget som helst andet.
Med det her, vi vedtager i dag, er der 1.600, der kan blive hjulpet, og man kan synes, at det er få eller mange, men det er ti gange så mange, som den tidligere borgerlige regering foreslog.
Når man ikke kan støtte kompensationsmodellen, er der kun én mulighed tilbage for borgerne, og det er at anlægge sag mod staten.
Pernille Vermund (NB), 2020-04-28:
Når man kommer udefra og ser ind i det politiske her, er det netop den type svar og henvendelser, som ordføreren her kommer med, som man frygter allermest, altså det her kyniske politikersynspunkt, at enten tager man det, der ligger, eller også er der ingenting.
Jeg synes, det er helt rimeligt, som vi også har hørt flere ordførere sige her i salen i dag, at man ser på, om der er familier, som er havnet på den forkerte side af skellet – skellet i en politisk model, en politisk vedtaget kompensation, som jo alt andet lige ikke bliver bedre end det, man politisk kan forudse, når man sidder og laver den.
Nu er der kommet høringssvar og i det tilfælde, at der er familier, der er boligejere, som står i en enorm vanskelig situation, og som risikerer at gå på tvangsauktion, risikerer at skulle gå fra hus og hjem, så er det altså kynisk, at man lægger det op sådan, at enten tager man den her model, eller også er der ingenting.
Nye Borgerlige kommer til at kæmpe for, at modellen bliver forbedret.
Bjarne Laustsen (S), 2020-04-28:
Det, jeg siger her som ordfører, er sagligt og reelt, og det er der et kæmpestort flertal i Folketinget der er fuldstændig enige i.
For vi er nødt til at lave nogle objektive kriterier, når vi skal beslutte, hvem det er, der skal have støtte.
Hvis nogen skal have en erstatning, skal det vurderes af nogle andre.
Er der uvildige personer i den kreds?
Det kunne der sagtens være, men hvem skulle det i givet fald være: Skal det være ved retssager osv.?
Det, vi gør i stedet for, er at sige, at 1.600 borgere, der er berørt i større eller mindre grad, i området får mulighed for inden for en 10-årig periode enten at blive helt opkøbt eller få kompensation eller få penge i lommen, som Venstre taler om.
Jeg synes, det er flot, også i forhold til hvad vi har set af alle mulige andre projekter.
Almenvellet er nødt til at sige: Vi skal have plads til at lave det her, for det er en samfundsmæssigt god investering, vi skal have lavet.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-04-28:
Skal vi ikke bare lade andelsboligejerne bestemme, hvilken slags andelsboligforening de har, i stedet for at det er folketingsflertallet eller boligministeren?
Altså, det er vel ikke noget, som vi behøver at blande os i?
Hvis de ønsker en anden prisfastsættelse af deres bolig, hvorfor skal de så ikke have lov til det?
Hvis de i princippet ønsker at omdanne deres andelsboligforening til en ejerforening, hvorfor skulle de så ikke også have lov til det?
Altså, det er jo deres.
Det er jo ikke boligministerens ejendom.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-04-28:
Det udgør et fællesskab, hvor jeg mener man har masser af muligheder for at få noget almen dannelse, også i forståelsen af, hvordan man driver ejendomme, hvordan man vedligeholder ejendomme, og det tror jeg der er rigtig mange der ser en kvalitet i, og jeg ser en kvalitet i, at det udgør en mellemting mellem en udlejningsbolig og en ejerbolig.
Det synes jeg vi skal fastholde, ligesom de fleste partier gjorde før valget – måske med undtagelse af Liberal Alliance – men nu er der så nye toner, kan jeg forstå.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-28:
Jamen det er rigtigt, at der sker store ting, når Nye Borgerlige kommer i Folketinget.
Så spreder fornuften sig ud blandt andre.
Jeg ved godt, at Liberal Alliance altid har haft den, men jeg siger det til min gode kollega, som har set lyset.
Så det er vi jo glade for.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til det med beskæftigelsen, nemlig om ministeren mener, at det er det rigtige tidspunkt, hvis det viser sig, at det her forringer beskæftigelsen.
Er det så det rigtige tidspunkt at lave de her ting på, hvis det viser sig, at det her forringer beskæftigelsen i den økonomiske situation, vi står i?
Det synes jeg er meget alvorligt.
Dernæst har jeg et spørgsmål om, om ministeren lige kunne svare på, hvor ministeren fik det arbejdspapir fra, som de borgerlige, blå partier sad og arbejdede med, for det har man jo citeret fra.
Det må man jo have fået i hænde på en eller anden måde.
Så hvor har man fået det fra?
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-04-28:
Til det sidste vil jeg sige, at jeg ikke citerer fra arbejdspapiret.
Jeg citerer fra, hvad hr. Ole Birk Olesen siger her i Folketingssalen, og det er vel trods alt lovligt inden for rammerne her.
Men omvendt kan du sige, at de mennesker, der bor i de boliger, så har nogle flere penge at bruge nede i Netto, eller hvis de vil på charterrejse eller ind og se en fodboldkamp, eller hvad folk nu bruger deres penge på.
Man kan gå ind med sådan et branchespecifikt krav og sige, at det er meget vigtigt for os, at det lige præcis er byggebranchen, som får flere penge, men lejernes husleje, som jo er meget lavere, hvis ikke der blev lavet en 5.2-renovering, går så til nogle brancher, som måske er lidt sværere at måle, men som jo ikke desto mindre også skaber arbejdspladser.
Hvis man går ind til en fodboldkamp og drikker en masse fadøl, så bliver der jo også ansat nogle mennesker til at betjene den fadølsbod, og det synes jeg da er lige så vigtigt at tænke over.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-28:
Jamen det er jo netop også derfor, at vi skal have det reelle tal på det; for det indregner man jo i det.
Hvis der bliver et øget rådighedsbeløb til andre, bliver det jo regnet med i de beregninger.
Derfor skal vi jo bare have beregninger på, hvad det gør ved den samlede beskæftigelse.
Så vi vil få et facit og kunne spørge: Skader det her beskæftigelsen, eller forbedrer det beskæftigelsen?
Så henviser jeg jo ikke til, hvad hr. Ole Birk Olesen sagde.
Det var, fordi boligministeren var ude, endda et par dage efter, og sige, at det, de blå partier var i gang med at aftale, også ville skade andelsboligerne.
Og da citerede man jo fra den her aftale, som de blå partier var i gang med at lave.
Det er bare det, jeg spørger ind til, altså om ministeren lige kan svare på, hvor man fik det stykke papir, som man nu har set, fra.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-04-28:
Altså, jeg står i dag med tre lovforslag, som flere ordførere har været inde på har en ret vidtrækkende betydning for en masse forhold i vores samfund.
Nogle synes, det er dårligt, og nogle synes, det er godt.
Men altså, jeg står her jo ikke for at redegøre for, hvordan en proces har været.
Jeg synes i det hele taget, at der har været for meget fokus på det.
Jeg synes, det centrale er, hvad der bliver vedtaget her.
Jeg fik lov til at læse det papir, og sådan er det jo, når mange mennesker får et papir i hånden; så kommer det jo videre ud i en større kreds, og på et eller andet tidspunkt kommer det også ind til mig, så jeg kan læse det.
Jens Rohde (RV), 2020-04-28:
Ja, der kan godt nok stilles mange spørgsmål, men et centralt spørgsmål vedrører de kortsigtede spekulationer, som ministeren hele tiden nævner.
Først vil jeg høre, hvor mange kortsigtede spekulationer ministeren kan nævne der er foretaget igennem de seneste par år.
Og hvad er det helt konkret i det her lovforslag, der forhindrer udenlandsk kapital i at komme ind på markedet, altså udenlandske kapitalkæder?
Jeg mener, jeg kan ikke rigtig finde noget.
Det sidste spørgsmål – og det er faktisk ret centralt, for det er noget, ministeren har brugt rigtig mange kræfter på i offentligheden – vedrører nemlig, at Finanstilsynet siger: Det her har ingen konsekvenser for andelsboligerne.
Vil ministeren ikke bare bekræfte, at der i det notat fra Finanstilsynet står: Foreningens belåningsmuligheder vil derimod blive påvirket negativt af de øvrige tiltag, idet de vil sænke værdien af ejendommen.
Videre står der: Altså har banken ikke isoleret set øget risiko ved en konkurs, men eftersom de øvrige tiltag forringer værdien af ejendommen, vil banken have en større risiko i dette scenarie, der vil mindske pengeinstituttets lånevirksomhed.
Længere nede står der, at man må vurdere, at når der ses bort fra de øvrige effekter, så er karensperioden i sig selv ikke af betydning …
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-04-28:
Den samlede konklusion er derfor, at hvis man lægger til grund, at karensperioden på intet tidspunkt gælder for ejendomme, der har været andelsboligforeninger, så er det Finanstilsynets vurdering, at karensperioden isoleret set ikke vil have effekt for belåningsmuligheder for andelsbeviset og for selve ejendommen.
Jeg har aldrig påstået, at de grønne krav, der kommer, ikke kan have en betydning for andelsboligerne.
Vi har sagt, at det har en betydning, men at vi mener, at det er en relativt lille betydning.
Og vi har sagt, at man til gengæld kan få lov til at fastfryse sin vurdering, sådan at det reelt kun er belåningsmuligheden og ikke prisen, der bliver af betydning.
Men det, som – og lad os nu bare være ærlige – også har været en stor del af diskussionen, er jo karensperioden, men karensperioden er jo ikke det, der har betydning.
Betyder det så, at dem, som mener, at man overhovedet ikke må ramme andelsboligerne, ikke vil stille grønne krav, ikke vil hæve energistandarden til C? Altså, det ville jeg jo synes var ærgerligt, for det her skal da bidrage til 70-procentsmålsætningen, ligesom al anden lovgivning, der har mulighed for at gøre det, skal bidrage til den.