runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Kronborg (S), 2023-10-10:
Tusind tak.
Det her er også en udløber af finanslovsaftalen for 2023, hvor følgende partier var med: Socialdemokratiet, Venstre, Moderaterne, Socialistisk Folkeparti, Liberal Alliance og Radikale Venstre.
Gennem den seneste tid og i forbindelse med åbningsdebatten var der også stor debat herinde i salen om skattelettelser, men det, vi skal behandle her, er en skattelettelse, som nævnte partier har været med i.
Jeg synes faktisk, at det her er en meget fornuftig skattelettelse, for det handler om, at vi vil hæve personfradraget for personer under 18 år op til satser for personer over 18 år, så fradraget bliver uafhængigt af alder.
Noget af det, vi ved er rigtig sundt for unge mennesker, er efter skoletid at tage en avisrute eller hjælpe til med at feje på den lokale fabrik.
Da jeg var ung, gjorde jeg selv rent et par dage om ugen i det lokale bageri.
Det er noget, som gør, at man får tilknytning til arbejdsmarkedet, at man lærer at begå sig, og at man får nogle kompetencer efter skoletid.
Ved at vi nu letter skatten for de her unge mennesker under 18 år, øger vi også incitamentet til, at de tager et fritidsjob.
Det synes jeg er sundt.
Så det betyder ikke altid, at det behøver at være skidt, at vi laver skattelettelser.
Det betyder, at vi giver de unge mennesker lov til at beholde flere af de penge, de tjener.
Derudover skaber forslaget også klarhed over regler for en lavere pensionsudbetalingsalder.
Selve pensionsudbetalingsalderen er siden 2007 gradvis blevet ændret fra fast at være 60 år til nu at være 3 år før folkepensionsalderen.
Lovforslaget skaber klarhed og sætter tidsfrister for, hvordan en lavere aldersgrænse for udbetalingen bevares ved en hel eller delvis overførsel af pensionsordningen til et andet institut.
Det understøtter samlet set mobiliteten på arbejdsmarkedet, så arbejdstagere kan samle deres pensioner hos en ny arbejdsgivers pensionsudbyder uden at miste ordningens ret til tidligere udbetaling.
Alt i alt synes jeg, at det her lovforslag, som strækker sig fra ung til ældre, sådan set på lange stræk er meget fornuftigt, og jeg vil bare afslutningsvis sige, at jeg tror, at de unge mennesker, som tager en avisrute og cykler rundt i regnvejr, synes, at det her er et rigtig fint forslag, og jeg tror også, at de har lyst til at tage en ekstra tørn.
Så det er det, jeg kalder en fornuftig skattelettelse, som både røde og blå partier har bakket op om.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-10-10:
Det her er et lovforslag, som sådan set er en skattelettelse, og dem er der flere af i løbet af i dag.
Det, vi nemlig gør med dagens andet lovforslag – det første, jeg er med til – er, at vi hæver grænsen for, hvor meget man kan indsætte på en aktiesparekonto.
Vi forhøjer loftet.
Vi forhøjer det med 30.500 kr., og jeg er slet ikke i tvivl om, at det vil forøge lysten hos rigtig mange til at investere og til at købe aktier, fordi de penge, man har sat ind på en aktiesparekonto, bliver beskattet med kun 17 pct., hvor andre aktier bliver beskattet med 27 eller 42 pct. I andre lande, f.eks. i Sverige og Norge, har de en langt bedre aktiekultur.
Der er flere, om man så må sige, helt almindelige mennesker, der placerer penge i aktier, og det er sundt for samfundsøkonomien, at man på den måde animerer til øget opsparing og øgede investeringer via aktier.
Det kan man selvfølgelig godt drøfte.
Det vil jo i givet fald betyde et provenutab, og det skal vi finde finansiering til.
I første omgang hæver vi det altså nu med de her 30.500 kr., og det er vi selvfølgelig glade for, men det betyder ikke, at man ikke på et senere tidspunkt kunne se på, om grænsen skulle hæves yderligere.
Det er i hvert fald noget, som vi gerne vil se på, men lad os nu se, hvad konsekvenserne bliver af den forøgelse, vi har her.
Så er der andre ting i lovforslaget, som jeg synes Socialdemokratiets ordfører kom ganske godt ind på.
Jeg vil selvfølgelig gerne svare, hvis nogen har spørgsmål omkring det, men det er ikke noget, jeg har tænkt mig at stå og gennemgå i min tale.
Jeg synes, det vigtigste i det her lovforslag er spørgsmålet om aktiesparekontoen.
Anders Kronborg (S), 2023-10-10:
Tusind tak for det.
Hvis jeg ikke tæller meget forkert, bestod partierne bag finanslovsaftalen i 2023 af Socialdemokratiet, Venstre, Moderaterne, SF, Liberal Alliance og Radikale Venstre.
Det lovforslag, vi behandler her, er sådan set en udmøntning af aftalen om finansloven for 2023.
Der er tale om bl.a. en gradvis forhøjelse af loftet for indskud på aktiesparekontoen frem til 2026.
Et andet væsentligt forslag er, at aktier optaget til handel på en multilateral handelsfacilitet skal behandles som aktier optaget til handel på et regulært marked.
Det sikrer både en automatisk beskatning af gevinster, og at den enkelte får de relevante tabsfradrag.
Så foreslås det også at lempe visse regler vedrørende investeringsinstitutter, f.eks. til behandlingen af hybridudstedelser.
Det er en administrativ lettelse for investeringsinstitutioner og deres investorer.
Der foretages også enkelte justeringer af hensyn til EU-retten.
Alt i alt har ændringerne det til fælles, at de skal sikre, at skattereglerne understøtter en forudsigelig, rimelig og fair beskatning af investeringer i aktier, investeringsbeviser og andre papirer.
Med de bemærkninger og med den brede tilslutning, jeg ved forslaget fra finanslovsaftalen allerede har, vil jeg sige, at vi i Socialdemokratiet glæder os til den videre behandling i udvalget, og at vi kan støtte lovforslaget.
Jeppe Bruus (S), 2023-10-10:
Jeg er altid klar til at kigge på afbureaukratiseringer og byrdelettelser for danske virksomheder, også separat for det her lovforslag.
Det var for at svare på det sidste spørgsmål.
For at svare på det første spørgsmål vil jeg sige, at det jo med al respekt går lidt imod det, jeg sagde i talen her, altså at der er nødt til at være en ensartet implementering.
For hvis landene begynder at sjofle med implementeringen, vil man jo bare have en konkurrencesituation, hvor det ikke handler om satsen, men hvor det handler om, hvad for en måde man fortolker det på.
Derfor er det jo en bunden opgave, hvis det her skal virke, at alle lande implementerer det ens, og det er det, man kommer til at følge med i fra OECD's side.
Det er klart, at der så kan være tvister på vejen, men nej, jeg vil ikke anbefale, at vi fra dansk side kigger på, om der er andre, der er lykkedes med at lave en lempeligere implementering, og at vi så ser på, hvordan vi kan efterligne det.
For så udvander vi jo hele idéen med det her.
Pernille Vermund (NB), 2023-10-10:
Men lad os så antage, at loven går igennem, og det gør den jo – vi har en flertalsregering – at det bliver implementeret, og at vi står om 2 år og kan se, at vores nabolande har gjort det her meget mere smidigt for deres virksomheder, vil regeringen så være villig til at gå en anden vej og måske lære af de gode erfaringer, der er andre steder?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er, om regeringen, når vi nu her i første omgang kan se, at der er forventede administrative byrder for en pris i omegnen af 0,5 mia. kr., har overvejet, om man kunne lette byrderne andre steder for virksomhederne for ligesom at kompensere for den byrde, man lægger på dem nu.
Samira Nawa (RV), 2023-10-10:
Ministeren var vist bevilget tissepause, da jeg var på talerstolen, og derfor hørte han ikke mit spørgsmål, hvor jeg spurgte ind til, om ministeren ville adressere det i sin tale, så det kommer nu.
Jeg spurgte nemlig ind til den bekymring, der bliver rejst i nogle af høringssvarene, i forhold til om skattemyndighederne it-mæssigt er gearet til og vil nå at blive gearet til at håndtere implementeringen af de her nye regler, også med de øgede dokumentationskrav, der er.
Pernille Vermund (NB), 2023-10-10:
Tak for det.
Ministeren siger, at regeringen kommer til at implementere det her meget tekstnært, og at det handler om, at man har en ensartethed, i forhold til hvordan det implementeres i andre lande.
Kan ministeren garantere, at danske virksomheder ikke bliver ramt hårdere af administrative byrder som en konsekvens af implementeringen, end man gør i andre lande?
Jeppe Bruus (S), 2023-10-10:
Det vil sige, at en del af øvelsen her handler om, at man har en fælles måde at opgøre det på, så man netop sikrer, at det ikke differentieres imellem landene, hvordan man opgør den effektive skattesats.
Det var også derfor, jeg i min tale her var inde på, at vi implementerer det her meget tekstnært i forhold til direktivet, netop for at sikre, at der ikke vil være nogle lande, der siger, at de ikke anerkender den danske måde at opgøre det på, og at de så ergo selv beskatter det.
Så vil vi have en situation, hvor en koncern vil opleve en dobbeltbeskatning, fordi der jo vil være en tvist imellem landene.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-10-10:
Tak, fru formand.
Der er det jo sådan, hvis jeg kigger på nogle af de svar, jeg eksempelvis har fået fra nogle af brancherne, det kan være Dansk Industri, at de ordret siger: Selv om det overordnet er meningen,
fjerner de danske skatteregler i mange tilfælde ikke dobbeltbeskatningen, altså situationer, hvor en dansk virksomhed ender med at være skattepligtig af samme indkomst i både Danmark og udlandet.
Det skyldes, at udlandet beskatter bruttoindkomst, det vil sige uden fradrag af omkostninger, hvorimod lempelsen i den danske skat beregnes ud fra en udenlandsk nettoindkomst benævnt nettoprincippet.
Anerkender skatteministeren ikke, at der er den forskel?
Jeppe Bruus (S), 2023-10-10:
Det er klart, at vi følger det meget tæt, og at der er en opgave både for vores skatteforvaltning, ikke mindst også for virksomhederne og også for alle nævnene.
Og kunne man ikke bare sænke de administrative omkostninger?
Altså, sagen er, at hvis det her skal virke, skal det implementeres ens, for ellers kan landene jo bare differentiere implementeringen, og så er vi jo lige vidt.
Så hvis man skal kunne opgøre en effektiv selskabsskattesats på de her minimum 15 pct., er der jo nødt til at være sammenlignelige regler, og det er klart, at det er en administrativt tung byrde, ikke mindst for selskaberne, fordi udviklingen også foregår i regi af OECD.
Det, jeg vil sige, er, at vi implementerer det her tekstnært i forhold til direktivet.
Vi gør det på en ensartet måde med andre lande, og det kommer vi selvfølgelig til at følge med i, og det vil jo ud fra en alt andet lige-betragtning sige, at de administrative byrder vil afspejle, hvad man gør i et land for at nå ind på det niveau, der ligger i OECD.
Om der er længere eller kortere afstand til det for en dansk virksomhed, end der er for en tysk virksomhed eller for en fransk virksomhed, har jeg simpelt hen ikke kendskab nok til de tyske og de franske skatteregler til at kunne svare på.
Men det er selvfølgelig klart, at vi kommer til at følge det meget, meget tæt, for hele sigtet her er jo også at skabe en lidt mere fair konkurrencesituation.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-10-10:
Tak for ordet, formand.
I Liberal Alliance støtter vi samlet de præsenterede initiativer til en effektiv opkrævning og gældsinddrivelse, som fremgår af lovforslaget.
Jeg skulle hilse fra Dansk Folkeparti og sige, at det samme gælder for dem; de støtter det også.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-10-10:
Fra Danmarksdemokraterne skal der også lyde relativt positive kommentarer til det lovforslag, som skatteministeren har sat til behandling her i Folketinget i dag.
Det gælder bl.a. i forhold til de afskrivninger og vilkårene for de afskrivninger, som der er planlagt, både hvad angår fordelingen af dem, beløbsstørrelser, antallet af poster og ikke mindst antallet af forskellige personer, som vil være omfattet af det.
Jeg er sikker på, at det er noget, man sikkert allerede har et overbliksbillede over, men vi er jo ikke en del af aftaleforligskredsen i det her tilfælde, men derfor synes vi alligevel, at det vil være på sin plads, at vi i hvert fald lige får de ting opdateret fuldt og helt i forbindelse med lovbehandlingen af L 9 her.
Vi er jo også tilhængere af, at der bliver bedre mulighed for at trække skyldnere i løn, altså med den lønindeholdelse, som der lægges op til, og vi synes også, det er helt på sin plads, at folk betaler den gæld, de skylder.
Vi kan også godt se det fornuftige i, at man neutraliserer de her lidt voluminøse rentetilskrivninger, der har været, hvor beløb har kunnet vokse eksorbitant i forhold til de tidligere praksisser, der har været.
Der ligger der jo så en afskrivningsregel, som bliver genindført hos Gældsstyrelsen, hvor man får mulighed for at afskrive grupper af gældsposter uden at skulle vurdere de almindelige afskrivningsbetingelser for hver enkelt gældspost og skyldner.
Men overvejende er vi positivt indstillet.
Vi synes, det ser fornuftigt ud, og jeg skal meddele, at Nye Borgerlige indtager samme position; de er også positive over for lovforslaget.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-10-10:
Tak for ordet, formand.
Over 1,1 million danskere skyldte ved indgangen til i år det offentlige mere end 150 mia. kr.
Det er jo helt eksorbitante tal, som også vidner om det meget store problem med gældsinddrivelsen til det offentlige, som skal tages meget alvorligt.
Selv om der de seneste år har været en bedre gældsinddrivelse, kommer der også stadig væk nye gældsposter til bunken.
Den udfordring med gælden og gældsinddrivelsen skyldes som flere af de problemer, vi har på skatteområdet, et kollapset it-system.
Det har efterladt Skatteministeriet med opgaven at opbygge nye inddrivelsessystemer, samtidig med at man har skullet holde de ældre kørende for stadig væk at kunne inddrive gæld.
Gældsudfordringen udfordrer tilliden til skattevæsenet.
Vi betaler vores skat, nogle af os med glæde, andre mere modvilligt, som jeg kunne forstå på hr. Jan E. Jørgensen, men vi gør det jo på baggrund af en forventning om, at andre gør det samme: at vi løfter i samlet flok og betaler vores retmæssige skat.
Det er på den baggrund, at vi i SF er glade for at være med i den brede aftale, hvor vi inden sommer tog en række af de her initiativer for at styrke gældsinddrivelsen.
Vi udmønter dele af aftalen med lovforslaget: Vi udskyder forældelsesfristen, så gælden ikke bare godskrives i 2027 – det er desværre nødvendigt.
Vi forlænger også paralleldriften med de it-systemer, som står for inddrivelsen her nu, og så muliggør vi lønindeholdelse.
Lønindeholdelse er et af Gældsstyrelsens mest effektive inddrivelsesværktøjer, og her tilbageholder Gældsstyrelsen en del af en skyldners lønindkomst og anvender den til at afdrage på gælden.
Det er et nødvendigt, men man må også være ærlig og sige drastisk initiativ.
Og selv om vi tager drastiske skridt nu, vil jeg ikke stå her og lade, som om det dermed er gjort.
Udfordringen er så stor, at vi kommer til at snakke videre om gældsinddrivelse, men det her er et skridt på vejen, som bringer os i den rigtige retning.
Den anden del af aftalen og også af lovforslaget handler så om det meget forståelsesmæssigt udfordrende problem, nogle borgere har været udsat for, at de har gæld til det offentlige, men ikke har kunnet få lov til at betale den, fordi den har været såkaldt ikkeinddrivelsesparat.
Der findes 13 millioner ikkeinddrivelsesparate gældsposter, og de har samlet en værdi af over 40 mia. kr.
Der er altså en betydelig volumen i det her problem, og selv om det selvfølgelig er et færre antal borgere end antal gældsposter, er det stadig væk et betydeligt antal borgere, som er ramt.
Vi synes, aftalen her bringer os nogle skridt på vejen mod at løse den udfordring, folk har med den ikkeinddrivelsesparate gæld.
Det er dog ikke en del af lovforslaget her eller aftalen.
De elementer, der er her,
er, at vi afskriver skyldnere med gæld op til 2.000 kr., vi forlænger afklaringsperioden, og vi justerer restskatten.
Samlet set kan vi i SF støtte lovforslaget.
Jeg skulle hilse fra Radikale Venstre og sige, at de også er for lovforslaget, og Enhedslisten tager positivt imod det.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-10-10:
Nu ved jeg ikke, om vi taler forbi hinanden.
I så fald skal jeg beklage.
Men altså, med lovforslaget her indfører vi jo en bagatelgrænse på 2.000 kr. for ikkeinddrivelsesparat gæld.
Men det var måske noget andet, hr. Rasmus Jarlov talte om.
Så vil jeg bare ønske hr. Rasmus Jarlov tillykke, for nu kan jeg jo forstå, at den gæld, som hr. Rasmus Jarlov har døjet med igennem længere tid, på, var det 13 kr., nu bliver afskrevet som følge af bagatelgrænsen og ikke mindst de 4 øre, der løb på i årlig rentetilskrivning.
Jeg kan simpelt hen ikke huske tallene i hovedet.
Under alle omstændigheder er det jo prognoser.
Det er ikke noget, vi ved med sikkerhed.
Vi kan jo tale sammen om 5 år, og så kan vi se, hvor meget danskernes gæld er faldet.
Jeg kan også sørge for, at hr. Lars Boje Mathiesen får et skriftligt svar på spørgsmålet.
Jeg kan simpelt hen ikke huske det i hovedet.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-10-10:
Nu kan jeg jo huske, at jeg sad og forhandlede den her aftale.
Der fik vi netop en fremskrivning på gælden, og der var den stort set ikke faldende, heller ikke år frem i tiden.
Så kunne ordføreren ikke forklare mig, hvor meget gælden så falder?
Jeg anerkender, at det jo ikke er noget, der sker på dag et, men når den her lov så har fungeret i 5 år, hvor meget lavere er borgernes gæld til staten så?
Jan E. Jørgensen (V), 2023-10-10:
Nu ville det være ret vildt, hvis et lovforslag, som vi førstebehandler her i dag, allerede havde effekt ude i den virkelige verden.
Det har det selvfølgelig ikke, før det er endeligt vedtaget.
Selvfølgelig gør vi ikke det, og jeg skal heller ikke stå her og påstå, at der ikke vil være folk, der skylder penge til det offentlige fremover.
Selvfølgelig vil der være det.
Men det skal ikke skyldes, at myndighederne ikke forfølger sagerne, eller at man ikke gør, hvad man kan for at inddrive gælden.
Der vil altid være nogle, som ikke kan eller vil betale deres gæld, og som gør alle mulige krumspring for at slippe, og det kan vi aldrig komme hundrede procent til livs, men det skal i hvert fald ikke være på grund af myndighedernes manglende arbejde, at gælden ikke bliver inddrevet.
Der tager vi altså et meget, meget stort skridt i den rigtige retning med vedtagelsen af det her lovforslag, som jeg da håber at hr. Lars Boje Mathiesen vil støtte.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-10-10:
Med alle de herligheder, som ordføreren står og siger det her lovforslag indeholder, kan man jo undre sig over, at der så ikke er et større fald i danskernes samlede gæld til staten.
Kan ordføreren give en forklaring på, hvorfor man med den her aftale, man har indgået om gældssager, ikke får ryddet op, så der rent faktisk sker et stort fald og gerne et lige så stort fald som den kraftige stigning, der var, af gæld til det offentlige, så man rent faktisk får lavet en ordning, som løser den udfordring?
Reelt set flader man det bare ud nu, og den måde, man flader gælden ud på, er jo ved at sænke rentesatsen på det, som folk skylder.
Mohammad Rona (M), 2023-10-10:
Tak for ordet.
Det er nemlig en aftale, der skal være med til at sikre, at danskerne betaler deres gæld, og ikke mindst, at de har de bedst mulige forudsætninger for det.
Det gør vi med denne aftale.
Vi forlænger bl.a. forældelsesfristen for gæld under inddrivelse til 2030, og så sikrer vi, at der er nok tid til at rydde op i bunkerne, så der ikke fortsat sker fejl.
Ligeledes forbedrer vi vilkårene for de borgere, der har ikkeinddrivelsesparat gæld, for selvfølgelig skal man have mulighed for at indfri eller afbetale på sin gæld til det offentlige.
Men vi skal sikre, at man ikke bliver opkrævet forkert.
Helt konkret foreslås det med den her aftale, at man får et rentestop for gæld under oprydning og får sat en bagatelgrænse for afskrivning på de 2.000 kr. samt en forlængelse fra 6 til 12 måneder af den periode, som Gældsstyrelsen har til at afklare det under oprydning.
Dette er blot nogle af de initiativer i aftalen, som jeg har valgt at fremhæve.
Med dette lovforslag kommer vi et skridt nærmere at nedbringe danskernes gæld til det offentlige.
Tak for den gode proces, og tak for den store opbakning.
Moderaterne bakker op.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-10-10:
Det kunne jeg ellers godt i et svagt øjeblik måske have sympati for at man skulle have lov til.
Altså, nej, det vil selvfølgelig ikke være hensigtsmæssigt, at man har sådan en regel fremadrettet, at hvis man kommer til at skylde skattevæsenet nye penge under 1.000 kr., bliver det sløjfet.
Så kan jeg jo godt se, hvad for en adfærd der kommer til at være.
Så vil man se bort fra alle beløb på under 1.000 kr., vel vidende at det ville aldrig nogen sinde blive opkrævet.
Vi taler om her, at man en gang for alle kunne få ryddet op og få sløjfet de gamle gældsposter, men selvfølgelig ikke, at det fremadrettet skulle have den virkning.
Så kunne vi lige så godt holde op med at indkræve beløb på under 1.000 kr., for så var der ingen, der ville betale dem.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-10-10:
Jeg startede også med at sige, at vi muligvis talte forbi hinanden, og det har vi jo så gjort.
Men altså, det, vi behandler med det her lovforslag, er bagatelgrænsen på de ikkeinddrivelsesparate fordringer.
Så længe vi taler gamle fordringer, er vi da villige til at drøfte, om grænsen også dér skulle sættes op.
Men sådan en generel grænse kan vi ikke støtte – og det går jeg heller ikke ud fra at Det Konservative Folkeparti foreslår.
Det ville jo de facto betyde, at man bare kunne smide sin parkeringsbøde væk, når man fik sådan en.
Men det går jeg også ud fra at vi er enige om.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-10-10:
Det var bare lige for at slå en krølle på den ordveksling, jeg havde med hr. Jan E. Jørgensen fra Venstre før.
Det, jeg sagde, var, at der var en bagatelgrænse på 200 kr. for inddrivelse af gæld, og det er korrekt, selv om der også er en bagatelgrænse på 2.000 kr. for den såkaldte ikkeinddrivelsesparate gæld.
Det er altså gæld, som der stadig væk er tvivl om om borgerne rent faktisk skylder, og som man derfor ikke kan gå ud og opkræve pengene for.
Jeg fastholder derfor det, jeg sagde, nemlig at vi stadig væk synes, at bagatelgrænsen, også i forhold til de 200 kr., skal op på mindst 1.000 kr., for for os at se vil det være en meget nem måde at få afskaffet en masse gældsposter på.
Vi synes godt, vi kan leve med den mikrouretfærdighed, der er i, at der måske er nogle mennesker, som slipper for at betale 300 kr., 500 kr. eller 800 kr. i, hvad ved jeg, rykkergebyrer for en parkeringsbøde, at de er kørt ind på en affaldsstation med papegøjeplader på, eller at de har renter fra en for sen skattebetaling eller et eller andet andet, hvis det gør, at vi som samfund kan spare milliarder af kroner på ikke at skulle bruge ressourcer på at opdrive de her penge.
Det synes vi ville være en bedre brug af samfundets ressourcer, altså at vi sløjfede de små gældsposter og på den måde kom mere til bunds og kunne bruge alle de ressourcer, der bliver brugt i skattevæsenet, på noget mere produktivt.
Så det var egentlig rigtigt, hvad jeg sagde, selv om det også var rigtigt, at der findes en anden grænse på 2.000 kr.
Men den grænse, jeg gerne vil sætte op til 1.000 kr., er den, der i dag er på 200 kr.
Jeg har heldigvis fået en ny gældspost.
Jeg tror, den er på 16 kr. i år, fordi jeg har været en dag for sent med at indberette moms, tror jeg nok det er.
Men jeg tror nok, det er derfor, jeg er kommet til nu igen at skylde 16 kr. Så jeg er desværre ikke sluppet helt ud af skattemyndighedernes lange arme.
Det har jeg så simpelt hen misforstået, hvis det er 2.000 kr.
Det glæder mig.
Jeg synes, det er et meget mere fornuftigt beløb.
Men jeg beklager, hvis jeg tog fejl på det område.