Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-09-06:
Tak for ordet.
Med finanslovsforhandlingerne i dag sparkes et nyt folketingsår så småt i gang.
Regeringen har i forslaget til finansloven for 2019 og de kommende år afsat 25 mio. kr. til at højne viden om rigsfællesskabet, 15 mio. kr. til kulturområdet rettet mod initiativer i forhold til Grønland og Færøerne
og 2 mio. kr. i forhold til en oplysningskampagne om juridisk faderløse i Grønland.
Det er rigtig positivt, og det er alle tre nye tiltag på områder, som Inuit Ataqatigiit har efterspurgt en styrket indsats for.
Som en del af de kommende forhandlinger, som vi går i gang med, tillægger Inuit Ataqatigiit de kommende satspuljeforhandlinger særlig stor betydning, og fra vores side vil der blive lagt en masse kræfter i at bidrage med løsninger rettet mod sårbare borgere fra Grønland, da denne gruppe er stærkt voksende.
Vi har igennem de sidste mange måneder været rundtomkring i Danmark og har besøgt væresteder, herberger, socialøkonomiske virksomheder og meget andet for at være med til at tage pulsen på den virkelighed, som rigtig mange grønlændere i Danmark oplever.
Selv om andelen af grønlændere, der er i arbejde og har en bolig, er langt den største, ved vi også, at der til stadighed er behov for at sætte fokus på sårbare grønlændere, som er overrepræsenteret i de sociale statistikker.
Vi har fra Inuit Ataqatigiits side i Folketinget skiftet fokus fra det at styrke de socialpolitiske tilbud til at se på, hvad det er for nogle tiltag, der kan løfte mellemgruppen ud af social armod og ind på arbejdsmarkedet.
Mens der aldrig nogen sinde før har været så mange i arbejde i Danmark, i hvert fald sådan som jeg har hørt det, er andelen af grønlændere blandt dem, der kan arbejde, kun på omkring 50 pct.
Det vil vi gerne være med til at forbedre, og derfor vil øget beskæftigelse af grønlændere også være et overskyggende emne for os i de kommende satspuljeforhandlinger.
I finanslovsforhandlingerne for 2019 vil Inuit Ataqatigiit fokusere på tre konkrete områder – fortsat styrkelse af justitsområdet, fortsatte tiltag med henblik på at øge erhvervsudviklingen og på at forøge viden i Danmark om det moderne Grønland.
Til finanslovsforhandlingerne vil en styrkelse af justitsområdet fortsat være en prioritet for Inuit Ataqatigiit.
Sidste år formåede vi at få afsat 40 mio. kr. over de kommende 4 år til et løft af justitsområdet i Grønland; det er rigtig stærkt tiltrængt, men behovet er også langt større, og vi ved, at der er flere områder, som ikke er tilstrækkeligt finansieret i dag.
Politiet i Grønland og justitsområdet spiller også her en rigtig vigtig rolle, og derfor har naalakkersuisut listet en lang række anbefalinger op til os her i Folketinget på justitsområdet, og en af de helt konkrete anbefalinger, som der er, er en tidlig håndtering af anmeldelser om seksuelle overgreb.
Dette bør naturligvis også være gældende for politiet, hvis man spørger os, og hvis man spørger naalakkersuisut, og derfor vil Inuit Ataqatigiit arbejde for, at politiet i Grønland får tilført nogle ekstra midler til at kunne sikre en endnu hurtigere håndtering af anmeldelser om seksuelle overgreb mod børn.
Her skal det understreges, at politiet i Grønland generelt anerkendes for deres håndtering af sager, men når vi snakker om personfarlig kriminalitet i Grønland, har vi i Grønland 34 gange flere sager om personfarlig kriminalitet, end der er her i Danmark.
Et andet fokusområde er, at der bør være faste og trygge videoafhøringslokaler til børn, som har oplevet et seksuelt overgreb.
Børnehuset Saaffik, som har været en mærkesag for Inuit Ataqatigiit, har ikke samme funktion, som et normalt børnehus ellers har f.eks. her i Danmark.
Hverken på landsplan eller lokalt er der et fast sted, hvor børnene kan afhøres, man er nødt til fra gang til gang at finde et sted, hvor man så kan afhøre børnene, og det er, på trods af at politiet i Grønland har uddannet flere personer til at foretage videoafhøringer, og at der faktisk er rigtig gode erfaringer med det.
I et moderne retssamfund bør tryghed være i højsædet, det bør det i høj grad også være i forhold til en sårbar gruppe som børn, der har oplevet seksuelle overgreb.
På justitsområdet er der endelig behov for, at man får sikret driftsmidler til landsforsvareren som svarer til de krav, som vi har stillet via lovgivningen.
Det synes jeg er vigtigt at understrege.
Landsforsvarerembedet er stadig nyt, og det er positivt, at der er blevet fundet midler til uddannelse af flere forsvarere, men det er også vigtigt, at vi sikrer, at driften hænger sammen.
Et realistisk skøn fra landsforsvareren selv, et skøn, som vi også har regnet igennem, er, at driften skal forhøjes med 1 mio. kr. årligt for at leve op til de forpligtelser, som der er i lovgivningen.
Derudover er der også behov for, at man sikrer nogle midler til løbende efteruddannelse, sådan at vi hele tiden sikrer, at vi har et ordentligt korps af forsvarere i Grønland.
I 2013 kom naalakkersuisut og regeringen med en fælles rapport om, hvordan barriererne for erhvervsudvikling i Grønland kan fjernes – bl.a. her fra Folketinget.
Det betyder, at mulighederne for erhvervslivet og iværksætterne for erhvervsudvikling af virksomhederne er blevet forbedret i de sidste par år.
Bl.a. er der kommet en ny selskabslov fra den 1. juli 2018, og selv om det er positivt, er det vigtigt, at vi ikke stopper her.
Vi ser til stadighed, at opdatering af EU-regler og også af love her i Folketinget, som ellers skulle være med til at fremme erhvervene og fremme samfundet, ikke sker rettidigt, og at det ikke sker i samme tempo, som det sker i forhold til danske love.
F.eks. kan jeg nævne veterinærloven, som forhindrer Grønland i at eksportere endnu flere varer, grønlandske produkter, til salg uden for Grønland og i at sælge grønlandske produkter til grønlandske borgere, hvilket er en rigtig kedelig forhindring.
Som det er i dag, kan man eksportere 10 kg, men vil man gerne have en forretning ud af det, kan det være rigtig svært at få tingene til at hænge sammen.
Naalakkersuisut i Grønland har i mange år snakket om at hjemtage veterinærområdet, men det er desværre blevet ved snakken, og derfor mener vi, at det er vigtigt, at vi også her fra Folketingets side opfordrer både naalakkersuisut, men i høj grad også regeringen til at kigge på, hvad vi kan gøre herfra for at prioritere et fælles arbejde for at øge erhvervsudviklingen i Grønland, ved at vi fjerner nogle af de her lovgivningsmæssige barrierer.
Det må være i alles interesse at sikre en bedre økonomi i Grønland.
Vi har i høj grad et ansvar selv i Grønland, men vi kan også her i Folketinget være med til at fjerne nogle af disse barrierer.
Et af de tiltag, som regeringen har støttet på erhvervsområdet, er bl.a. NUKIGA, som betyder vores styrke, og som har fokus på både erhverv og kultur.
Det er oplagt, at nogle af de penge, som der kunne sikres på det her område, kunne være med til at understøtte NUKIGAs arbejde for at være med til at udvikle Grønlands erhvervsliv.
Så til viden om Grønland i Danmark: Det er rigtig positivt, at regeringen i sit finanslovsforslag lægger op til, at der skal sikres mere viden i Danmark om Grønland, ligesom de også prioriterer de kulturelle initiativer i forhold til Grønland og Færøerne.
Hos Inuit Ataqatigiit mener vi, at en forståelse for hinandens særegne kulturer er med til at styrke viden, og det skaber respekt, og det reducerer de fordomme, der kan være i befolkningen.
Vi er derfor også glade for de initiativer, der allerede er taget.
På samme måde ser vi også frem til Operation Dagsværks fokus på Grønland, som man gerne vil sætte fokus på her den 7. november.
Ønsker vi at få flere i Danmark til at få det moderne Grønland ind under huden, er det, at viden gives fra en ung grønlænder til en ung dansker, et rigtig godt sted at starte.
Der udfører de i dag et rigtig godt stykke arbejde i skoletjenesten, og hvis vi er med til at styrke det arbejde, de laver, kan vi sikre, at endnu flere danske børn kommer til at kende noget til forholdene i Grønland, også til det moderne grønlandske samfund.
Tak for ordet.