runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2022-05-18:
Nu taler vi jo ikke om en kæmpe kommission, der skal arbejde i månedsvis med kæmpe honorar og sådan noget.
Vi taler om en arbejdsgruppe, hvor de forskellige relevante parter stiller med en eller to personer til at indgå i en drøftelse om det her.
Jeg vil bare lige prøve at holde Enhedslisten op på, om det ikke altid er positivt.
Det kan jo godt være, at der er et spørgsmål, som arbejdstager og arbejdsgiver er uenige om, men det er fint, for så får man da en drøftelse af det og en fælles forståelse, og man kan måske finde nogle løsninger, som ingen har tænkt på.
Derfor vil jeg lige spørge igen: Kunne det ikke være en god idé at lande sådan en beretning, hvor vi bliver enige om et arbejdsgrundlag for en arbejdsgruppe?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2022-05-18:
Jamen nu har jeg haft et langt liv herinde efterhånden, og jeg har lært, at det er en god idé at sparke bolden helt i mål.
Det kan godt være, at vi er på vej hen mod målet, og det er jeg ikke i tvivl om at vi er, for der er taget nogle tiltag dernede, og det tager tid at implementere dem, men vi er nødt til at fastholde det her politiske pres for, at vi får nogle resultater.
Derfor synes jeg, det er fint, at den her arbejdsgruppe, som forhåbentlig bliver etableret, også beskæftiger sig med det her, så vi får bolden helt i mål.
Henning Hyllested (EL), 2022-05-18:
Jeg er sådan set enig i, at der er nogle helt urimelige forhold, når chauffører kommer til at skulle vente så længe på at få mulighed for at køre, hvis de f.eks. har en eller anden skavank, som ordføreren siger.
Men der er jo, sådan som jeg i hvert fald har hørt det på de møder, vi også fælles har været til, tilført ressourcer, og man har bøvlet og man har arbejdet med det og er ved at have de der nye it-systemer på de forskellige områder på plads.
Dem skal man have på plads.
Så jeg spørger igen: Hvad vil man mere?
Sådan som jeg forstår det, kan man ikke tilføre flere ressourcer, end man egentlig har gjort – eller kan man?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2022-05-18:
Jamen det er jo rigtigt, at det er noget, vi har arbejdet meget med.
Men man kan altid gøre mere.
For der bliver faktisk opkrævet nogle ret høje gebyrer for de ydelser, der skal ydes.
Så det må ikke være et ressourceproblem.
Derfor er vi nødt til at blive ved med at lægge et politisk pres for forbedringer.
Det er vi nødt til at gøre noget ved.
Det kan godt være, at man arbejder hårdt med det, men så må man arbejde endnu hårdere.
Vi skal have det her løst.
Henning Hyllested (EL), 2022-05-18:
Tak for det.
Hr. Kristian Pihl Lorentzen har jo gjort rigtig meget ud af det der med sagsbehandlingstiderne i Færdselsstyrelsen, som er et problem, ikke bare for lastbilbranchen, men i det hele taget inden for vejtransporten.
Men vi har også været til en række møder i Transportministeriet, og vi har hørt på Færdselsstyrelsen, og vi har set præsentationen af en stribe af slides om, hvad der gøres, og hvad der ikke gøres.
Jeg synes, at konklusionen på en eller anden måde vel har været, at Færdselsstyrelsen er på vej.
De kan ikke hekse, de kan ikke trylle.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Kristian Pihl Lorentzen om, hvad man mere skal gøre i forhold til det, vi har hørt rent faktisk foregår.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2022-05-18:
Hvis der kommer valg til september eller oktober måned, står vi i en situation, hvor vi ikke har fået nogen ting igennem på de to store områder, som ligger under Socialministeriet.
Det er da et problem, i særdeleshed fordi landets statsminister har lovet det for 3 år siden, i hvert fald i forhold til det her med anbringelsesområdet.
Så man kan vende og dreje det, som man vil, og man kan komme med alle mulige undskyldninger, men når dagen er omme, er det et problem, for man har nok lovet lidt for meget fra regeringens side, altså mere, end man kunne holde.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-05-18:
Mange tak for det, og jeg skal forsøge at gøre min tale en lille smule kortere end de 5 minutter, som min forgænger her brugte.
I morges havde vi et beslutningsforslag fra Enhedslisten, hvor jeg, da jeg læste det i torsdags, var ved at falde ned af stolen.
Bagefter læste jeg dette fremragende beslutningsforslag, og jeg rejste mig op og rankede ryggen og var lige ved at gøre honnør til forslagsstillerne, Hans Kristian Skibby, Karina Adsbøl, Lise Bech, Liselott Blixt og Bent Bøgsted, og tusind, tusind tak for det.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, og det er også en stor glæde at se på den åbenhed, som der jo er kommet de sidste par år fra Transportministeriets side.
Vi havde jo et møde med luftfartsbranchen, hvor vi samlede alle aktørerne og fik en god oversigt over, hvordan og hvorledes markedet så ud, og senest, da vi havde et møde med den nuværende transportminister, kiggede vi på, hvordan vi får folk til at arbejde inden for transportbranchen, og tusind, tusind tak for den åbenhed.
Jeg synes, det her ligger rigtig, rigtig godt i tråd med den åbenhed, som vi jo så har set på det sidste, og det er jo branchen, der samles, både arbejdsgiverne, arbejdstagerne, interesseorganisationerne og de relevante myndigheder samles omkring et bord, går jeg ud fra, og sætter sig ned og diskuterer, og de kommer så til os med et forslag.
Jeg kan i hvert fald ikke se det.
Derfor vil vi støtte forslaget, og skulle det ikke kunne vedtages, vil vi kigge meget positivt på at lande det i en beretning.
Men endnu en gang tusind, tusind tak for det gode forslag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-18:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti har siden partiets stiftelse arbejdet for at forbedre chaufførernes vilkår og eksport- og transportvirksomhedernes vilkår, som det nogle gange har været svært for dem at gebærde sig i, bl.a. på grund af ulige konkurrence fra udlandet.
Hans Kristian Skibby (UFG), 2022-05-18:
Det sidste kan jeg i hvert fald give ordføreren ret i, og vi har jo begge to en fortid på havnen – bare i to forskellige byer.
Men jeg kunne da godt ønske mig, vi havde været det samme sted, for jeg kender jo ordføreren som en ganske fin kollega herinde, så det havde ordføreren sådan set også været på havnen i Horsens i stedet for på havnen i Esbjerg.
Men altså, det ændrer ikke på, at vi ikke kommer ud i sådan en ligestillingssituation, hvor vi kan sammenligne de der nettotal.
Der håber jeg stadig væk på, at vi vil have mere fokus på at hente valuta og skabe økonomisk indtjening til Danmark end på, om de biler, der kører rundt, er helt eller halvt fulde.
Henning Hyllested (EL), 2022-05-18:
Nej, men det handler jo om at begrænse omfanget af tomkørsel og udnytte ens kubikmeter så godt som overhovedet muligt.
Og der har det jo ikke sådan rigtig flyttet sig – jo, siden slutningen af 00'erne har det helt klart flyttet sig, og man udnytter kapaciteten bedre i dag.
Men det er jo stadig væk ikke godt nok, når man kun udnytter 56-57 pct. af den plads, man har til rådighed, og når 25 pct. af al landevejstransport i EU er tomkørsel, som kunne udnyttes i stedet for.
Hans Kristian Skibby (UFG), 2022-05-18:
Nu er jeg ikke fra Enhedslisten
, men altså, jeg synes jo, det er sådan lidt mærkeligt, hvis man har en tilgang til dansk international transport, der hedder, at der skal være lige mange 20-fodscontainere, lige mange 40-fodscontainere og lige mange kølevogne, der kører ind og ud af Danmark
Sådan er virkeligheden altså bare ikke.
Danmark er faktisk et nettoeksportørland, og vi lever af varehandel.
Vi er sådan en købmandsnation.
Det er faktisk det, der har gjort, at vi i dag er et af de lande, hvor man kan tilbyde fri og lige adgang til universiteter og sygehuse, og hvor der også er su til de unge, der vil på café.
Det koster jo penge.
Og derfor er der nok en lidt større eksport, og det synes jeg da egentlig ikke man skal være ked af.
Og når man så siger, der er nogle containere, der kører tomme, vil jeg sige: Jamen det har der altså været, lige siden Ruder Konge var knægt, havde jeg nær sagt.
Altså, det er der ikke noget nyt i.
Så det synes jeg ikke er en valid sammenligning, må jeg sige.
Henning Hyllested (EL), 2022-05-18:
Jo, men altså det, vi gør, og grunden til, at vi forholder os kritisk til i hvert fald nogle af forslagene, er jo selvfølgelig, at vi går ind og ser på præmisserne for de enkelte forslag
Selvfølgelig kan vi sætte os ned og drøfte tingene.
Tag nu f.eks. forslaget om at udnytte de lavthængende frugter ved en øget effektivitet, som var et af dem, jeg ikke nåede at kommentere.
Og jeg blev egentlig glad, da jeg lige så overskriften, så jeg tænkte: Hold da op, det er jeg helt med på i virkeligheden.
Men det handler jo så om at forhøje vægtgrænsen fra 32 til 40 tons og regulere antallet af aksler osv. osv. for at spare et antal lastbiler.
Det er jo den samme argumentation, vi hører omkring modulvogntog og dobbelttrailere og den slags ting.
Al ære og respekt for det, men det er jo altså sådan, at der er en dårlig udnyttelse i forvejen af de eksisterende sættevogne og containere, og hvad der ellers er.
Altså, i EU er der 25 pct.s tomkørsel, og det er kun 56 pct. af pladsen i den danske vejtransport, der er udnyttet.
Så der synes vi jo, det var meget bedre at sætte ind i stedet for at forhøje vægtgrænser osv.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-18:
Det har vi i folketingsgruppen ikke besluttet endnu.
Når vi ved, om beslutningsforslaget kommer til afstemning, vil vi selvfølgelig give vores holdning til kende.
Vi foretrækker en beretning; det synes vi er klart det bedste i dette tilfælde, især hvis vi kan få overbevist Enhedslisten – håbet er jo lysegrønt – om, at vi skal lave en beretning.
Men det er jo så ikke op til os at få sat det arbejde i gang.
Det kan være, at hr. Henning Hyllested kan finde nogle nye kammerater.
Det tror jeg er den bedste fremgangsmåde.
Måske kan vi overbevise Enhedslisten om, at det er en god idé, så Enhedslisten kan vise sig som et parti, der også vil beskytte danske chauffører.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-05-18:
Mange tak for det.
Og tak til hr. Alex Ahrendtsen for talen.
Jeg har egentlig stor respekt for taleren, også fordi jeg har haft en oplevelse af, at han er kommet hurtigt ind på transportområdet, som han jo er ny ordfører på, og tak for det.
Et hurtigt spørgsmål: Man støtter en beretning, men man støtter ikke beslutningsforslaget.
Kan ordføreren prøve at sætte nogle ord på det, altså hvorfor det ene og ikke det andet?
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-18:
Der er ikke nogen ændrede signaler.
Partiets linje ligger fuldstændig fast, og det er også derfor, vi støtter en beretning om at nedsætte en arbejdsgruppe.
Jeg kan så forstå på Enhedslisten, at man ikke vil være med til at nedsætte en arbejdsgruppe, og så kan tilhørerne og seerne jo så gøre op med sig selv, hvem der egentlig støtter chaufførerne mest: Enhedslisten eller Dansk Folkeparti.
Jeg tror det sidste.
Henning Hyllested (EL), 2022-05-18:
Nej, men nu skal man jo heller ikke nedtone det.
Dansk Folkeparti har faktisk for noget tid tilbage jo været en aktiv medspiller.
Enhedslisten og Dansk Folkeparti har faktisk arbejdet meget tæt sammen i kampen imod social dumping på landevejen.
Den tidligere ordfører på området Kim Christiansen var en fremragende kammerat, om jeg så må sige, i det spil der, bestemt, og det er også derfor, jeg er ked af, at jeg synes, at der er ændrede signaler fra Dansk Folkeparti på det her område.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-18:
Jeg nævnte ikke social dumping i min tale.
Jeg nævnte, at Dansk Folkeparti altid har støttet chaufførerne og eksporterhvervet, og de to ting skal jo balancere.
Uden et eksporterhverv og succesrige virksomheder, ingen chauffører, og hvis der ikke er chauffører, er der heller ikke noget eksporterhverv.
Henning Hyllested (EL), 2022-05-18:
Jeg bliver nødt til at anholde hr. Alex Ahrendtsens bemærkning om, at Dansk Folkeparti har støttet kampen mod social dumping.
Det er delvis rigtigt, men her på det sidste har vi jo oplevet, at man trækker den anden vej.
Det er så i forhold til varebiler, men det er jo dog en væsentlig del af landevejstransporten, hvor man har holdt fast i 11-kilosreglen – Dansk Folkeparti var faktisk fadder til den regel i sin tid – og hvor man jo har forhøjet vægtgrænserne for de varebiler, så færre varebiler er omfattet af det tilladelseskrav.
Begge dele er jo ting, der ville medvirke til at bekæmpe social dumping, så på det sidste synes jeg nok, at Dansk Folkepartis image som bekæmper af social dumping på landevejen er blevet en smule flosset.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-05-18:
Arh, der vil jeg nu nok sige, at der er forholdsvis lang vej hjem herfra.
Men lad nu det ligge.
Så det, hr. Alex Ahrendtsen siger, er, at skulle det komme til afstemning, vil I stemme for.
Hans Kristian Skibby (UFG), 2022-05-18:
Jamen det er jo et af de steder, hvor der netop står i forslaget, hvis ordføreren ellers læser samtlige sider igennem – det er ret omfattende; det erkender jeg – at forslaget f.eks. kunne være, at man giver nogle muligheder til de vognmænd eller de chauffører, som kører i nogle transportmidler, hvor man har investeret i den nyeste form for sikkerhedsteknologi, bremserobotter og alt muligt andet, kamera på lastbilerne og alt det, som ordføreren jo udmærket godt ved findes på markedet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-18:
Ja, generelt set er jeg meget varsom med at give mere magt til kommunerne.
Jeg forstår godt, det kan være vanskeligt for en bestyrelse, og det kan være en træls samtale at skulle have med mennesker, men noget i livet kan også godt være træls, og det betyder ikke, at man skal tage alt ansvar væk fra folk og fra det nære – altså en bestyrelse i de her foreninger – til at kunne tage de valg og træffe de beslutninger, selv om det er svære beslutninger.
Jeg ønsker ikke en kultur, hvor man flytter alle svære beslutninger fra det decentrale til det centrale, bare fordi det er lettere.
Jeg ved ikke, om det var et svar, men det var i hvert fald mit formål at give et svar på det.
Heidi Bank (V), 2022-05-18:
Nu tænker jeg egentlig ikke, at der er nogen grund til at tale sig længere væk fra hinanden,
jeg hører sådan set ordføreren være positiv omkring kolonihaver.
Det, vi i hvert fald i Venstre gerne vil, er jo at sikre, at vi bliver ved med at have dem, og at de er i en form, så de netop giver muligheder for at være det åndehul for dem, som jeg netop hører at der også bliver talt om fra Nye Borgerlige.
Men jeg synes måske også, at jeg mangler lidt svar fra ordføreren på, om ordføreren ikke også anerkender, at der måske er en rimelighed i, at kommunerne har nogle håndtag, qua at de jo sådan set ejer en stor del af jorden.
Det er sådan, at jorden primært er ejet af kommunerne, og så er den ejet en lille smule af staten og en lille smule af foreningerne.
På den måde håber jeg også, at ordføreren anerkender, at der måske også er en særlig ret hos kommunerne til at være med til at sørge for, at der er det åndehul for de mennesker, som ordføreren italesætter.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-18:
Nu er min opfattelse ikke, at hovedparten af de mennesker, som måske opholder sig længere tid i kolonihaver, er vaneforbrydere.
Det er min opfattelse, at det er nogle andre mennesker, nogle andre personligheder, nogle, der måske ikke har råd til en anden bolig, nogle, der måske har nogle ting i deres liv, som gør, at det lige præcis er det sted, hvor de kan holde ud at være.
Det er ikke mit indtryk, at det er vaneforbrydere, der fylder kolonihaver op overalt.
Hvis det var det, stod vi med en anden udfordring.
Jeg anerkender, at der kan være enkelte tilfælde, også der, hvor ordføreren hører til geografisk, men det er ikke min opfattelse, at det generelt er vaneforbrydere, der fylder kolonihaverne op.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-18:
Men det er jo netop sagen i en nøddeskal, altså at der ikke rigtig er nogen sanktionsmuligheder for kommunen.
I dag er det mere eller mindre op til haveforeningernes bestyrelse at håndhæve dem.
Og jeg har jo talt med en del, og det er altså ikke sjovt for dem at gå hen og fortælle en vaneforbryder, at du ikke kan bo her hele året, hvorefter vaneforbryderen så truer både ham og bestyrelsen.
Der har de simpelt hen brug for opbakning fra kommunen, så de kan håndhæve, at man ikke bor der hele året, og det kan være ved et påbud, det kan være ved bøder, og det kan være ved en politianmeldelse, sådan som regeringen har foreslået.
Er Nye Borgerlige ikke enig i det?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-18:
Nej, altså, loven er, hvad loven er.
Det ville være mærkeligt, hvis jeg ikke skulle anerkende, at loven er, som den er, og hvis der er nogen, der bryder den eksisterende lov, så er der jo også sanktionsmuligheder for, hvad man kan gøre ved det.
Så kan vi have en debat omkring, hvem der skal have sanktionsmulighederne, og hvem der skal have magten til at gøre noget ved det, eller om man skal ændre loven og gøre den mere fleksibel, så den f.eks. rummer mulighed for, at der kan gives dispensationer, således at der er nogle, der godt kan gøre det osv., og hvor man kan tage nogle andre hensyn.
Altså, vi kan jo godt have en debat om den lov om kolonihaverne, og om den er indrettet hensigtsmæssigt, som den er, og jeg anerkender da selvfølgelig loven, som den er nu.
Men jeg håber også, at ordføreren anerkender, at der, hvis der er nogen, der bryder loven i dag, så også er sanktionsmuligheder for det.
Så kan man have en opfattelse af, at de ikke er nok, at det ikke er tilgængeligt, men der er jo sanktionsmuligheder ved det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-18:
Jeg er lidt forvirret.
Det er ulovligt at bo hele året i en kolonihave.
Det har aldrig været meningen, at man skulle bo der hele året.
Det har været et tilbud for folk, der ikke havde en nyttehave, fordi de boede i lejligheder.
Derfor kunne de så komme ud og få dyrket nogle grønsager, og dem kunne de så tage med hjem, men det er ulovligt at bo der i perioden fra den 1. oktober til den 1. april.
Anerkender Nye Borgerlige ikke, at det er ulovligt?
Eller skal jeg forstå det sådan, at man synes, det er helt i orden, at folk bor hele året i en kolonihave inde i byerne, selv om det aldrig har været tiltænkt sådan, og selv om loven jo forbyder helårsbeboelse?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-18:
Tak for det.
Jeg kan starte med at sige, at vi ikke kommer til at stemme for det her beslutningsforslag, fordi der er et par elementer, også omkring folkeregisteradressen, som vi ikke er enige i, og jeg er også bekymret over at give kommunerne mere magt til at kunne gå ind og tjekke op på folk.
Og vi skal passe meget på, at vi ikke gør livets landevej så smal, at der ikke er plads til de mennesker og de eksistenser og den måde, som de har behov for at leve på.
Det betyder ikke, at jeg ikke anerkender den problematik, der ligger.
Jeg synes bare, det er væsentligt at rejse det her nu, når vi har en god debat om kolonihavehuse – og det synes jeg da vi skal have – altså at vi adresserer det, at vi giver folk lov til at have lidt spillerum, og at det hele ikke bliver så kommunalt styret, at der ikke er plads til det, hvis det er der, man kan befinde sig godt.
Hvor stort er problemet så, og kan vi ikke over for vores medmennesker rumme det, at der er nogle, der har det sådan, og bliver vi sådan nogle typer, som bliver regelryttere hele vejen igennem, og som siger, at der ikke må ændres noget på det, og at der her ikke bare må være lidt plads og lidt rum?
Sådan et samfund ønsker jeg heller ikke.
Jeg ønsker et samfund, hvor vi godt kan rumme de mennesker, som lige har behov for at være der.
Så det skal være mit indspark hertil, og så ved jeg, at der kommer noget lovgivning fra regeringen, og det vil jeg jo så tage stilling til, når det kommer, hvordan det er indrettet, og om der er noget, der tager hensyn til det.
Men jeg synes godt nok, vi har travlt med at putte folk ned i kasser, og hvis du ikke passer ind der, har du ikke en ordentlig plads i samfundet, og det synes jeg er ærgerligt.
Det er heller ikke sikkert, at det er det, der er intentionerne hos Dansk Folkeparti; det er i hvert fald ikke min opfattelse af ordføreren generelt set, at det er det, han ønsker med samfundet, men det er bare for at rejse et lille rødt flag for, at vi ikke går ned ad den sti.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-18:
Tak for det.
Enhedslisten vil jo gerne bevare, at vi har kolonihaveområder og de rekreative værdier, det giver – mulighederne for at dyrke grøntsager og blomster; muligheden for at folk, der bor i tætte byer, kan komme ud og være i et lille hus.
Hensigten er jo, at det skal være tilgængeligt for nogle, som ikke har den økonomiske formåen til at købe et sommerhus til flere millioner.
De intentioner synes jeg sådan set er nyttige at have, og jeg glæder mig, når jeg kommer forbi kolonihaver på den her tid af året og ser, hvor meget liv der kan være derude.
Med hensyn til Dansk Folkepartis forslag her så står der nede i teksten, at man foreslår, at der ikke længere er mulighed for at have folkeregisteradresse i kolonihaver.
Jeg synes ikke, at jeg kan se noget problem i det, hvis der er nogle, der bruger deres kolonihaver meget i sommerhalvåret og har deres folkeregisteradresser der.
Og jeg bryder mig heller ikke om det sidste, der står på den første side, om at give kommunerne ret til at se kontoudtog fra nogle, som man er ved at vurdere i forhold til, om de bor der for meget.
Jeg kan forstå på ministeren, at det her beslutningsforslag giver anledning til nogle andre løsninger end det, der står i beslutningsforslaget, og det er vi da åbne over for at kigge på.
Jeg vil meget gerne se på et stykke papir, hvad det er for nogle løsninger, og hvis det ender med, at der bliver skrevet en fornuftig beretning på det her forslag, så er vi helt åbne over for det.
Jeg synes, at det er værd at værne om, at vi har ordentlige boliger i Danmark.
Der er det altså ikke altid ordentligt, at man flytter ud og er året rundt i en kolonihave, hvor der sandsynligvis er en dårlig opvarmningsform, en dårlig isolering, der kan være skimmelsvamp, og der kan være nogle brandforhold, som faktisk ikke er i orden, og som gør, at man ikke bør bo der.
Så jeg ser absolut dilemmaer i det her.
Og samtidig må man jo også konstatere, at der kan være nogle mennesker, som selv synes, at de har et bedre liv ved at være ude i en kolonihave.
Så det er jo noget, som vi gerne vil afbalancere.
Christina Thorholm (RV), 2022-05-18:
Fra Radikale skal der også lyde en tak til DF for at fremsætte det her forslag vedrørende en utilsigtet og ulovlig praksis i vores kolonihavehuse.
Kolonihaver, hvilket ministeren også talte ind i, er vores kulturhistorie, og formålet med kolonihaven var at give mennesker mulighed for at købe eller leje en fritidsbolig, komme ud af lejligheden, få frisk luft og jord under neglene.
Det formål skal vi værne om, så flest muligt har mulighed for det.
I beslutningsforslaget adresseres overvejende udfordringen med den befolkningsgruppe, som bor der om vinteren, i forhold til kriminelle og socialt udsatte.
Vi skal sikre os, at der er boliger til mennesker, der har brug for højt til loftet og alternative boformer, fordi de ikke trives i en lejlighed, men det skal kolonihaverne jo ikke løse.
Vi vil gerne inddrage Kolonihaveforbundet i en gennemgang af regelsættet og de nuværende sanktioner og håndhævelse for at sikre et effektivt forbud mod helårsbeboelse i kolonihaverne.
Vi støtter op om regeringens arbejde og den beretning, vi forventer vi kan lave sammen.