runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2019-01-15:
Men historien gentager sig lidt, for det er jo ikke nyt, at vi har afviste asylansøgere, familier, som ikke udrejser, og som ikke kan udsendes.
Det havde vi også, da vi sad i regering sidst, og vi var enige om, at man ikke skulle sætte børnefamilier ind på et udrejsecenter, før deres udrejse var under planlægning og nært forestående.
Det spørgsmål, der udestår – for det bliver lidt tåget, hvad fru Mette Frederiksen siger –
er jo: Hvad er det, man vil gøre?
Hvordan vil man imødekomme den socialdemokratiske formand for børneudvalget i Hørsholm Kommune, der siger, at 40 pct. af indberetningerne om mistrivsel blandt børn i Hørsholm Kommune kommer fra Udrejsecenter Sjælsmark?
Hvor længe skal børnene blive boende?
Hvilke vilkårsforbedringer er det, fru Mette Frederiksen planlægger?
Mette Frederiksen (S), 2019-01-15:
Jamen jeg tror sådan set godt, vi kan finde en løsning, hvor vi hjælper de børn, der har det svært på Sjælsmark, men hr. Morten Østergaard mangler jo at svare på det centrale spørgsmål: Hvordan vil Det Radikale Venstre sikre, at afviste asylansøgere forlader Danmark?
For at påstå, at den tidligere regering løste problemet, er jo simpelt hen ikke korrekt.
Også dengang var der afviste asylansøgere og i øvrigt kriminelle asylansøgere, der forbrød sig mod fællesskabets regler og ikke forlod Danmark.
Og jeg vil have lov til at have fokus på det, der er det afgørende, nemlig at de flygtninge, der skal nyde beskyttelse i Danmark, faktisk skal være flygtninge.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-01-15:
Tak for den her nye debatform.
Det bliver interessant, hvordan den udvikler sig.
Jeg får selvfølgelig lyst til som min gode kollega, hr. Morten Østergaard, at spørge ind til, hvad det egentlig er, Socialdemokratiet har af forslag til at løse den problemstilling med børnene på Sjælsmark.
Skal man tvangsfjerne dem, som Socialdemokratiet har foreslået, eller som i hvert fald et ledende medlem af Socialdemokratiet har foreslået?
Mette Frederiksen (S), 2019-01-15:
Der er ikke nogen socialdemokrater, der har foreslået at tvangsfjerne børn.
Der er en socialdemokrat, der fuldstændig korrekt har konstateret, at det kan man.
Det er jo noget andet.
Vi kunne da ikke drømme om at fremsætte et forslag om, at man skal tvangsfjerne børn, hvis ikke der er grundlag for det.
Vi har i øvrigt den holdning i det hele taget, når vi kigger ud over det danske samfund og udsatte børn, at der er børn, der burde blive anbragt uden for hjemmet, der ikke bliver det i dag.
Men vi skal selvfølgelig ikke have en situation, hvor det er det, der bliver svaret på Sjælsmarks udfordringer.
Men alle, også dem, der ikke bakker op om Sjælsmark, har jo en forpligtelse til at bruge deres taletid på at fortælle danskerne: Hvordan vil I sikre, at afviste asylansøgere forlader Danmark?
Derfor holder vi fast i Sjælsmark, men igen, jeg vil gerne være med til at diskutere, hvordan vi kan hjælpe børnene.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-01-15:
Men lige præcis det, som fru Pia Olsen Dyhr nævner her, var jo omdrejningspunktet for, at vi krævede det her 2-procentseffektiviseringskrav, der var over for sygehusene, væk, og det kom jo væk for godt et års tid siden.
Det var jo en vigtig størrelse i forhold til at undgå det der med, at man bare hele tiden skal løbe stærkere og stærkere, fordi der er et stærkt hensyn her at tage til, at arbejdsmiljøet og arbejdsvilkårene på et sygehus for vores dygtige sundhedspersonale, er af en karakter, så man faktisk orker at gå på arbejde, og også blive ved med at gå på arbejde.
En af vores udfordringer i sundhedsvæsenet er jo, at de dygtige medarbejdere finder andre steder hen, hvor der ikke er så stressende en hverdag, som der er på mange hospitalsafdelinger.
Så det ser vi fuldstændig ens på.
Morten Østergaard (RV), 2019-01-15:
Jeg synes, det er helt afgørende, at vi får skabt et grundlag for, at der kan føres en langt mere offensiv politik for grøn omstilling i Danmark.
Og vi har jo set, hvad der sker med prioriteringer.
Altså, hr. Uffe Elbæk roste statsministerens nytårstale, og jeg tager helt del i den ros og gjorde det også på dagen, herunder noterede jeg mig, at statsministeren sagde, at den største udfordring overhovedet var klimaet.
Og så kigger man på den finanslov, der er lavet, og så tænker man: Det var da egentlig ærgerligt, at de ikke fik snakket om det ved den lejlighed, for så havde man måske ikke brugt 759 mio. kr. på en ø i Stege Bugt – så havde man måske fritaget elbiler for afgifter i stedet for.
Men når vi så roser statsministerens nytårstale, fortæller det os også, at det jo er, fordi det er hr. Kristian Thulesen Dahl, der har bragt ham til magten.
Og derfor vil jeg bare spørge hr. Uffe Elbæk: Kan man støtte en regering, som er båret af Dansk Folkeparti?
Uffe Elbæk (ALT), 2019-01-15:
Jamen det interessante er, at vi jo har sagt igen og igen, at vi ikke kommer til at støtte en anden regering, altså en Lars Løkke Rasmussen-regering eller en Mette Frederiksen-regering.
Vi vil ikke forhindre nogen i at danne en regering, men vi kommer ikke til at agere parlamentarisk grundlag for det.
Altså, vi har jo lavet vores politiske analyse af, hvad der skal til for at bryde blokkene op i Danmark, og det er den, vi forfægter.
Vi ønsker en grøn blok.
Vi ønsker at bryde, at vi kun har rød og blå blok.
Vi ønsker en grøn blok, og det er vores politiske projekt, og det er det, vi arbejder på.
Morten Østergaard (RV), 2019-01-15:
Jamen vi er enige om behovet for at bryde med blokpolitikken – ikke mindst hvis vi skal sætte en ny retning for Danmark, ikke mindst på det grønne område.
Det afgørende er selvfølgelig, at det helst skulle være en blok, der ikke var til at komme udenom, for ellers kan de andre jo føre den politik, præcis som vi år efter år ser.
På den måde deler vi jo analysen af, at nogle af forskellene i hvert fald er udvisket, og interessen samler sig om nogle andre ting.
Og derfor er min appel jo bare, at man ikke melder sine mandater ud, men melder dem ind – også hvis man ikke kan få førsteønsket om at blive statsminister selv opfyldt.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-01-15:
Det er klart, at vi har lavet vores strategiske overvejelser om, hvordan vi får mest politik igennem, også i en kommende valgperiode.
Vores konklusion er som sagt, at vi går efter Statsministeriet med den pondus, vi nu kan præstere.
Og hvis det ikke lykkes, vil vi sætte vores mandater fri, og så vil vi selvfølgelig have de diskussioner med dem, som eventuelt skal danne regering, og så må vi se, hvor langt vi kommer.
Altså, det er meget interessant at se på, hvad der sker i Sverige lige for øjeblikket.
Og jeg tror, at vi kommer til at se en periode nu, hvor de normale politiske spilleregler kommer til at se anderledes ud – det håber jeg da.
Om det sker ved det her valg, eller om det sker ved næste valg, vil vise sig.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-01-15:
Og det er koncentreret lidt omkring det samme, for hr. Uffe Elbæk siger jo herinde ved forskellige lejligheder, at han i virkeligheden er parat til at gå planken ud, altså stå fast på det synspunkt, at Alternativet stiller med statsministerkandidaten, og hvis ikke man kan få opbakning til det, er alt uvist.
Og man henviser nu til Sverige, hvor de vel nu på fjerde måned forhandler et regeringssamarbejde – Tyskland kunne man også henvise til, der tog det vel et halvt års tid, inden man kunne få dannet en regering – som nogle steder, vi skal kigge på, og hvor man synes, det måske er en god måde at gøre det på.
Hvordan har hr. Uffe Elbæk det så med, at det ikke tages seriøst rundtomkring?
Det er, som om det slet ikke sætter sig i den måde, tingene bliver beskrevet og karakteriseret på i politik.
Hvordan har hr. Uffe Elbæk det egentlig med det?
Uffe Elbæk (ALT), 2019-01-15:
Jamen det er klart, at alle små signaler om, at det alligevel bliver taget seriøst, lægger vi jo mærke til.
Altså, når vi hører kommentatorer, der siger den såkaldte blå blok, og vi også ser, at der alligevel er ved at komme en lille grøn stribe i visualiseringen, det grafiske billede, på tv og sådan noget, så bliver vi selvfølgelig glade.
Men vi så da meget gerne, at det kom til at stå fuldstændig klokkeklart for alle, at vi faktisk mener det.
Men jeg tror, der har været en periode, hvor både kollegaer, men også journalister og kommentatorer har sagt: Ah, er det ikke bare et eller andet politisk stunt?
Ligger der virkelig en gennemtænkt strategisk overvejelse bag det?
Ligger der et politisk projekt bag det?
Og det gør der.
Jeg kan jo ikke gøre andet end at understrege det igen og igen, og så håber jeg på, at det kommer til at stå meget klart ude i offentligheden.
Igen vil jeg gerne understrege, at selvfølgelig vil vi komme til at arbejde dybt parlamentarisk seriøst i et nyt Folketing, uanset hvilken regering der er.
Men som sagt er der ingen, der kan regne med, at vi støtter en given regering.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-01-15:
Jo, men i forhold til det der med, at det bliver taget som bare – i citationstegn – et stunt, som hr. Uffe Elbæk siger, kan det så skyldes, at det vel fik karakter af sådan at være et forsøg på at få sig markeret?
Det var i hvert fald den måde, det blev læst på – også at Enhedslistens fru Pernille Skipper efterfølgende skyndte sig at melde sit kandidatur til statsministerposten.
Det kan godt være, at der er nogle, der har tænkt, at nu er det bare sådan et kapløb om at sige, at man er statsministerkandidat, for så kan man komme på forsiden af avisen, eller man kan komme i TV-Avisen om aftenen og vise, at nu er man blevet statsministerkandidat, og så bliver man nævnt rundtomkring.
Altså, kan det være sådan noget, der gør, at det sådan set ikke bliver taget alvorligt?
Hr. Uffe Elbæk var godt nok den første til at tage skridtet.
Han anbefalede også alle os andre at springe ud som statsministerkandidater, kort tid efter han selv havde gjort det.
Så kan det jo godt få lidt karakter af, at det egentlig bare er, fordi vi nu skal have et spil om det hele, og at det hele er sådan lidt en leg, eller hvad?
Uffe Elbæk (ALT), 2019-01-15:
Jeg synes da, at alle, der ønsker en seriøs grøn omstilling af Danmark, skal arbejde sammen, og det vil vi da selvfølgelig også gøre i den kommende folketingsperiode.
Alle gode forslag, der puffer Danmark i en grønnere retning, vil vi da støtte på alle leder og kanter.
Nu kigger jeg ned på bænken hernede.
Jeg kan se, at nu er fru Mette Frederiksen lige rykket en tand ned, men før sad fru Mette Frederiksen på første række sammen med to andre gode kollegaer, Kristian Thulesen Dahl og Lars Løkke Rasmussen.
Og til hele bekymringen om det der med, om der kan blive dannet en ny regering, vil jeg sige, at det kan der sagtens.
Jeg kan se tre gode kollegaer, som langt hen ad vejen mener det samme om nogle helt afgørende spørgsmål.
Så jeg er ikke bekymret for, om der kan blive dannet en regering efter et valg.
Spørgsmålet er, hvad det er for en regering, og hvad det er for et Danmark, vi kommer til at se i fremtiden.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-01-15:
Vi kommer jo i en situation, hvor det vil kræve 90 mandater at blive statsminister i Danmark, og der ser det ud, som om der i hvert fald umiddelbart kun er to muligheder, hr. Lars Løkke Rasmussen og fru Mette Frederiksen.
Derfor vil jeg spørge, om hr. Uffe Elbæk ikke kan se, at der er forskel på den grønne politik, der er mulig at føre i den ene side af salen, og den grønne politik, der er mulig at føre i den anden side af salen – altså at det her handler om politik, og hvis vi gerne vil den grønne dagsorden det bedste, så har vi måske nogle muligheder i rød blok, der ikke er i blå blok.
Anders Samuelsen (LA), 2019-01-15:
Hvis det stod til mig – hvis vi nu skal tage det helt konkrete, der bliver spurgt om her til sidst – ville jeg gerne afskaffe resten af efterlønnen i morgen.
Det er helt sikkert.
Det har jo også vist sig, at det er en god idé.
Nu er danskerne jo nærmest fuldstændig begejstrede for at arbejde ud over folkepensionsalderen, bl.a. fordi vi er med til i den her regering med den politik, vi fører, at der bliver skabt flere arbejdspladser i den private sektor.
Og når de arbejdspladser er der, vil folk jo også gerne have dem.
Det er ligesom dem, der står yderst ude på arbejdsmarkedet, som kommer i beskæftigelse, når vi skaber de rigtige rammer.
Men problemet er jo, at der er nogle partier, bl.a. fru Mette Frederiksens, som arbejder imod det, når vi gør det, f.eks. ved at sænke registreringsafgiften, som er med til at generere flere arbejdspladser.
Så kalder man det en Ferrarireform, og når den så er vedtaget, er det lidt sværere at høre, om man går til valg på at hæve registreringsafgiften igen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-01-15:
Jeg bed lige mærke i, at hr. Anders Samuelsen sagde noget, som jeg gerne ville glæde mig over, og den chance vil jeg alligevel ikke lade gå fra mig, for vore partier har jo fra tid til anden de sidste par år haft nogle udfordringer.
Men det var det her med at være naiv eller realistisk liberal, hvor hr. Anders Samuelsen jo fik sagt, at hr. Morten Østergaard er en naiv liberal – det kan jeg fuldstændig tilslutte mig – men fik så stillet sig selv modsat, nemlig som værende en realistisk liberal.
En realistisk liberal er en person, der går ind for, at der gerne må være grænsekontrol.
Og som DF'er synes jeg jo, at det virkelig er sund fornuft, og det er med stor glæde, at jeg kan konstatere, at det er udtryk for en realistisk tilgang til tingene.
Det er jeg fuldstændig enig i, for selvfølgelig betyder det noget.
De mennesker, der står og bevogter vores grænse og tjekker folk, der kommer ind, gør en stor og god og positiv indsats.
De skal ikke nedgøres på den måde, som fandt sted her tidligere, at de alene er et resultatet af symbolpolitik.
De gør et godt stykke arbejde, og det skal vi glæde os over.
Jeg vil gerne glæde mig over, at hr. Anders Samuelsen er med på det.
Anders Samuelsen (LA), 2019-01-15:
Jamen det er jo en del af en samlet pakke, den udlændingepolitik, som vi har på nuværende tidspunkt, og som har været med til at sikre, at vi ikke længere ser 15.000 personer, som kommer væltende ind i Danmark, som vi så i 2015.
Vi er nede på et historisk lavt antal, og det skal vi da glæde os over sammen.
Så kan man diskutere, hvilke af elementerne der har den største effekt, og det skal også kobles op på de internationale aftaler, vi laver, f.eks. med Tyrkiet.
Men jeg synes da, at vi skal glæde os over bl.a. det her resultat, og samtidig vil jeg da også kvittere den anden vej og glæde mig over de ting, som vi faktisk har lavet sammen, regeringen og Dansk Folkeparti, bl.a. lettet skatterne for over 21 mia. kr. til gavn og glæde for danske borgere og virksomheder.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-01-15:
Altså, jeg tror, der er mange, der også har kigget på Dansk Folkeparti og spurgt: Leger de egentlig?
Altså, hvornår er det, Kristian Thulesen Dahl tager det politiske ansvar og siger, at han går efter at blive statsminister, når man faktisk er det største borgerlige parti?
Der er mange derude, der har sådan nogle overvejelser.
Jeg tror, at når I i Dansk Folkeparti har jeres strategi, er det, fordi det er velovervejet.
I har haft en lang tidslinje, hvor I har arbejdet på at nå den position, I har i dag.
Det samme gør Alternativet, og jeg håber da også, man har læst vores regeringsgrundlag.
Der var stor respekt for, at vi faktisk havde fremlagt et regeringsgrundlag, hvor vi sagde, hvordan vi ville regere landet, hvordan vi ville bruge pengene, hvordan vi ville prioritere – 80 mia. kr. til grøn omstilling.
Altså, vi har gennemgået alle ministerområder og spurgt: Hvordan ville Slotsholmen komme til at se ud, hvis det var os, der havde nøglen til Statsministeriet?
Jeg tror bare, det her handler om tid, ligesom det handlede om tid, før Dansk Folkeparti nåede derhen, hvor I er i dag – og tillykke med det.
Jeg kan være fuldstændig politisk uenig, men respekt for et politisk projekt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-01-15:
Nu er den grænsekontrol, som vi har nu, godkendt, tror jeg, frem til 12. maj eller noget, der ligner, senere på året.
Det, der kunne være spændende nu, er, at nu er hr. Anders Samuelsen både partileder for Liberal Alliance, men jo også udenrigsminister, og hvad er så prognosen for, at grænsekontrollen fortsætter efter 12. maj?
Vi mener jo i Dansk Folkeparti, at det skal stå fuldstændig lysende klart for den danske befolkning, at selvfølgelig fortsætter grænsekontrollen, og at der ikke kan komme en kommissær rejsende hertil fra Bruxelles og sige til den danske befolkning, at nu må vi ikke have grænsekontrol længere.
Men der er jo et eller andet her, som vi skal være opmærksomme på, og hvad er hr. Anders Samuelsens synspunkter om det faktum, at Kommissionen jo altså med det nuværende regelsæt vel kan komme en dag og sige: Nu skal I tage grænsekontrollen ned igen?
Anders Samuelsen (LA), 2019-01-15:
Jeg tror, at vi har så gode argumenter på hånden, at hvis vi kommer dertil, at vi synes, at den skal forlænges, så tror jeg også på, at det lykkes, ikke bare fordi der er en enkelt realistisk liberal udenrigsminister, men der er rigtig mange realistiske politikere i Europa i det hele taget, som selvfølgelig også ser på, hvordan situationen er generelt, og hvor langt vi er kommet i forhold til de udfordringer, vi har med folk, som er på vej rundt i verden.
Det her sker jo, samtidig med at der er noget, vi skal glæde os over, nemlig at flere og flere bliver løftet ud af den absolutte fattigdom i verden og er på vej op igennem middelklassen.
Det er det, der er målet.
Og når vi så kommer derhen, falder behovet for grænsekontrollen måske også en dag.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-01-15:
Tak for det.
Noget af det, der gør mig allermest håbefuld på fremtidens vegne, er, at den grønne omstilling for alvor er begyndt at rykke ind i stuerne, ind på arbejdspladserne og ud i byrådene.
Hver dag tager borgere, lokalpolitikere og virksomheder ansvar, ikke bare med ord, men med konkret grøn handling.
Desværre mangler det samme ambitionsniveau til seriøs, radikal klimahandling her hos os på Christiansborg, for på trods af videnskabens alarmerende reporter og på trods af befolkningens ønsker om langt større klimaambitioner har vi desværre set, hvordan et bredt politisk flertal i denne regeringsperiode har vedtaget flere aftaler, som direkte svækker den grønne omstilling.
Tænk bare på skatterabatter til olieselskaberne, afskaffelse af PSO-afgiften, ny udbudsrunde i Nordsøen og elbiler, som pludselig skulle gøres dyrere.
Så selv om jeg glæder mig over, at flere også her i salen igen begynder at tale om at styrke den grønne omstilling, savner jeg stadig, at der kommer handling bag de meget smukke formuleringer.
Det er Alternativets holdning.
Men det er også holdningen i FN, som på klimakonferencen i Polen konkluderede, at vi, alle os, skal femdoble ambitionerne, hvis vi skal gøre os forhåbninger om at holde temperaturstigningerne under 1,5 grader.
Hvis vi skal det, og det skal vi, kommer vi ikke uden om et opgør med den måde, vi forstår vækst på i dag.
Det er et opgør med vores evige jagt på materiel vækst og forbrug, som presser både kloden og det enkelte menneske.
Jeg er godt klar over, at det bliver en stor opgave at omstille Danmark til et bæredygtigt samfund.
Det ændrer ikke ved, at det er en bunden opgave, men det er også en opgave, som rummer masser af muligheder for at skabe et endnu bedre og endnu mere interessant samfund.
Den mulighed vil vi gerne gribe i Alternativet.
I vores regeringsprogram har vi derfor givet vores bud på, hvordan Danmark kan blive et skelsættende grønt, kreativt og humanistisk samfund.
Blot nogle få eksempler: Vi foreslår at oprette et nyt grønt superministerium, der skal overtage Finansministeriets rammesættende rolle; omstilling af landbruget til 100 pct. økologisk landbrug; den offentlige transport skal være grøn og 30 pct. billigere for borgerne; 30 timers arbejdsuge; vi skal slippe den offentlige sektor løs; og vi skal selvfølgelig bakke op om vores grønne iværksættere, den grønne forskning og vores grønne erhvervsliv.
Alt det og meget mere har vi med i vores regeringsprogram, og det er med det klare formål at sikre, at vi overlader en sund planet til vores børn og børnebørn og alle de liv, dyr og planter, som skal arve Jorden efter os.
En levende, rig, mangfoldig planet beboet af mennesker, der lever rige, mangfoldige og meningsfulde liv.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-01-15:
Jeg noterede mig her i starten af januar, at hr. Uffe Elbæk sagde til en af landets aviser, at der ikke er forskel på rød og blå blok.
Det er ikke første gang, hr. Uffe Elbæk har sagt det, men jeg tænker, at det kunne være lidt rart at finde ud af, hvad der kunne gøre, at der var forskel.
Hvis vi nu i rød blok kunne blive enige om en klimalov med 60 pct. CO 2 -reduktion i 2030, vil hr. Uffe Elbæk så fastholde, at der ikke er forskel?
Uffe Elbæk (ALT), 2019-01-15:
Selvfølgelig ville der være det.
Men det er ikke vores udgangspunkt.
Vores udgangspunkt er, at vi peger på os selv, og det gør vi, fordi der ikke er nogen andre partier i det her Folketing, som har klimaforandringen som det allervigtigste område.
Derudover synes vi, at det er for demokratisk fattigt, hvis der kun er to muligheder for at sætte krydset, når det handler om, hvem der skal være Danmarks statsminister.
Til det konkrete spørgsmål, der bliver stillet her, vil jeg sige, at jeg altid er klar på nye gode, ambitiøse grønne forslag.
Mette Frederiksen (S), 2019-01-15:
Så det er ikke noget med at sætte ydelserne ned, ingen forkortelse af dagpengeperioden og ingen forringelse af efterlønnen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-01-15:
Men vi indførte jo netop en seniorførtidspension sammen.
Så der er mange mennesker, som oplever, at grundlaget for deres trygge alderdom i virkeligheden er forsvundet.
Det Radikale Venstre har flere gange ytret sig for en højere pensionsalder; det kunne vi sagtens, det er ikke noget problem.
Mener Det Radikale Venstre virkelig, at en seniorførtidspensionsordning er løsningen på det?
Morten Østergaard (RV), 2019-01-15:
Seniorførtidspensionen blev indført i forbindelse med efterlønsforliget, så det var SF vist ikke med til, men det skal ikke skille os ad.
Vi kom så i regering, og så vedtog vi jo lovforslaget.
Men det, der er pointen, er jo sådan set det samme i udgangspunktet, nemlig at den seniorførtidspension, vi har nu, ikke har virket som forventet.
Det er derfor, jeg siger, at indtil 5 år før folkepensionsalderen, altså tidligere end man i dag kan gå på efterløn for dem, der har bevaret retten til det, skal man kunne træde ud af arbejdsmarkedet og gå på seniorførtidspension, hvis man ikke er i stand til at varetage det job, man har – uden yderligere arbejdsprøvning.
Det er vores bud, det er et konkret bud.
Man er velkommen til at komme med andre.
Jeg siger bare, at det for mig er det afgørende, at det handler om, hvorvidt man kan varetage et job, og ikke om, hvor længe man har haft et job, man ikke længere kan varetage.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-01-15:
Tak for det.
Jeg er ikke spor i tvivl om, at hr. Morten Østergaard og Det Radikale Venstre bekender sig til at være globalister, meget kan ordnes internationalt, og det er jeg sådan set langt hen ad vejen enig i.
Men når spørgsmålet falder på udlændingepolitik, kan man godt mærke, at hos Radikale er der lidt den tilgang til det, at det sådan lidt er noget, som vi ikke har forstået, at det er lidt populistisk og det ene, det andet og det tredje.
Anerkender hr. Morten Østergaard ikke, at der dybt i den danske befolkning er en bekymring for, hvad det er for et Danmark, vi ser om 10, 20, 30 år, og at vi derfor er nødt til at tage en række initiativer, at vi er nødt til at tage et opgør med de ghettodannelser, der findes i Danmark?
For det er vi jo nødt til.
Vi kan ikke bare slå det hen og sige, at det er sådan nogle ting, der ikke er rigtige problemer, og at vi hele tiden har gjort det forkert.
Det vedrører jo rigtige menneskers liv.