runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Krarup (DF), 2021-12-10:
Så når lærerne rejser det, vil Radikale Venstre gøre det.
Det synes jeg er dejligt, og det glæder jeg mig til, for det vil de jo nok, da der er et reelt sikkerhedsproblem.
Og når man så siger, at man generelt er imod kanonlister, synes jeg, det er en lille smule hult.
Vil det så sige, at Radikale Venstre vil arbejde for at fjerne uge 6, hvor man underviser i specielle temaer, gymnasiernes avisuge, hvor man underviser i medier, Operation Dagsværk, hvor man underviser i ulandshjælp, og skolernes motionsdag, hvor man underviser i løb, sport og gymnastik?
Det går jeg så ud fra at Radikale Venstre vil arbejde benhårdt på at få fjernet.
Men Radikale Venstre vil ikke arbejde for, at de enkelte lærere får en højere grad af sikkerhed.
Det giver jo ikke nogen mening.
Lotte Rod (RV), 2021-12-10:
Men jeg synes ikke, det er en hjælp at putte det på kanonlisterne, altså at det er Folketinget, som laver et beslutningsforslag og dermed vil trække det ned over hovedet på lærerne.
Jeg synes, den rigtige vej ind i det her er, at lærerne rejser det igennem Sammen om skolen.
Jens Joel (S), 2021-12-10:
Det er jo alle sammen, kan man sige, ting, hvor der lægges op til, at man frivilligt bestemmer, hvad man gør, og derfor tror jeg ikke – og det hører jeg faktisk heller ikke nogen sige – at vi skal diktere, hvordan der skal undervises i det her.
Det, vi diskuterer, er, hvordan vi på en eller anden måde kan styrke lærernes indgang til det her, uden at vi bare får flyttet problemet et sted hen, hvor det, at man så har en skabelon, som man ikke følger, bliver det store problem.
Det er det, jeg synes vi skal diskutere.
Marie Krarup (DF), 2021-12-10:
Jeg er selv gymnasielærer, og jeg synes, at metodefrihed i undervisning er ekstremt vigtigt, men jeg kan bare overhovedet ikke se, hvorfor de her forslag skulle udfordre metodefriheden.
Det kan de måske godt, hvis de udformes på en særlig ubegavet måde, men det er der jo ingen grund til, så derfor vil jeg godt spørge ordføreren
: Anfægtes lærernes metodefrihed af uge 6, af Operation Dagsværk, af Skolernes Motionsdag og af Avisugen i gymnasiet?
Det er alle sammen tidspunkter, hvor man lægger op til at der undervises i specielle emner.
Er det en anfægtelse af lærernes metodefrihed?
Jens Joel (S), 2021-12-10:
Men jeg vil gerne have lov til at sige, at jeg er uenig med Claus Hjortdal i det synspunkt, at man skal lade være.
Men så meget desto vigtigere er det vel, at vi diskuterer det med hinanden, for vi kan jo sige, at hvis vi herindefra – apropos den diskussion, vi har haft de sidste 10 år på skoleområdet – prøver at trække noget ned over hovedet på nogen eller vælger en løsning, som bliver opfattet som illegitim, så er der for lille en chance for, at det overhovedet kommer til at gøre en forskel.
Og ja, jeg er uenig med skoleledernes formand på lige præcis det punkt.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-10:
Nej, man kunne jo sagtens lave en kombination, hvor man stemte for det her og så tog den drøftelse, som der er blevet talt så meget om, efterfølgende.
Nu er jeg sådan set
selv en af dem, som det handler om, altså, jeg er selv skolelærer, og jeg er bare nødt til at sige, at når man spørger ind til det, kan vi jo høre, hvordan f.eks. skoleledernes formand, Claus Hjortdal, udtalte sig, da det her var oppe.
Han syntes simpelt hen bare, at skolelærerne skulle lade være at vise de her tegninger.
Der var en klar stillingtagen der.
Og det synes jeg simpelt hen ikke er i orden.
Jens Joel (S), 2021-12-10:
Jo, og det er rigtigt, at der også skal gøres noget, i forhold til når man kommer i situationen – hvordan man forholder sig til de konkrete trusler.
Men ja, der skal også gøres noget for at forebygge og undgå, at vi kommer i den situation.
En del af det er jo faktisk: Hvordan tilgår man det at undervise i de her kontroversielle emner?
Det er jo også en måde at foregribe det på.
Men – og det er nok så vigtigt – hvis vi skal være helt ærlige over for hinanden, er der jo ikke nogen af os, der tror, at det her kan løses fra Christiansborgs side med et snuptag, og derfor er det vel også relevant at diskutere det med lige præcis de ledere, de kommunalbestyrelsesmedlemmer, de lærere, der står i lokalerne, ude i de områder?
Hvordan diskuterer vi med dem, hvad de mener der faktisk skal til?
For så simpelt er det desværre ikke.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-10:
Jeg ved nærmest ikke, hvor jeg skal starte – der er så mange selvmodsigelser i det, ordføreren står og siger, for ordføreren giver sådan set fru Ellen Trane Nørby ret i, at det her ikke betyder, at man pålægges noget.
Det her kommer overhovedet ikke til at influere på metodefriheden.
Jeg er selv skolelærer, og jeg synes, det er lidt paradoksalt, at ordføreren for Socialdemokratiet, Socialdemokratiet der stod i spidsen for den mest indgribende skolereform nogen sinde, som netop går helt ud i klasselokalet for at diktere, hvordan lærerne skal undervise, så står og er så berøringsangst over for det her.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvordan det kan lade sig gøre.
Men det, jeg kan konkludere nu, er, at Socialdemokratiet gerne vil tage forholdsregler, i forhold til når skaden er sket, men de vil ikke være med til at forebygge, at skaden sker.
For det er jo det, ordføreren og ministeren står og siger.
Man har opdateret beredskabsplanerne, man har hævet straffen, i forhold til når skaden er sket, men hvad med de lærere, der står derude?
Er det ikke dem, vi skal beskytte?
Er det ikke dem, vi skal sikre, så der netop ikke sker det, at de bliver udsat for et grufuldt overfald som det, vi så i Frankrig?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-12-10:
Jeg vil sige, at det er en lang diskussion, for vi har faktisk det samme med lige præcis lgbt, hvor der jo er nogle friskoler, der har undervist i noget ret specielt materiale.
Altså, så det er jo rigtigt, at det ikke er det eneste punkt, hvor vi har den her diskussion.
Jeg vil sige noget i forhold til konklusionen.
Altså, der blev sagt, at ordføreren mangler konklusionen.
Jeg mener jo, at der skal straffes langt hårdere for forbrydelser i forhold til det her.
Det er jo derfor, at vi har valgt at ville fordoble straffen på det her område.
Det er bare ikke det eneste redskab, så jeg synes ikke, at vi er i mål.
Marie Krarup (DF), 2021-12-10:
Og det er så det, vi gør, og der kan jeg simpelt hen ikke se, at der er noget som helst fornuftigt argument imod at lave en anden form for Skolernes Motionsdag, som så bare kunne hedde skolernes integrationsdebat eller udenrigspolitiske debat, hvor man taler om Muhammedkrisen, fordi det er et helt særligt område, som gør det for farligt at lade de enkelte lærere gøre det hver for sig.
Så lad det være en landsdækkende Muhammeddag, hvor man taler om Muhammedkrisen på samme tid på hver eneste skole.
Karsten Hønge (SF), 2021-12-10:
Så mangler jeg faktisk konklusionen lidt.
For hvis vi er enige om analysen, hvad er konklusionen så?
Er den så virkelig, at man skal opgive og sige, at af hensyn til netop elevgruppen og forældregruppen fravælger man at undervise i Muhammedkrisen?
Kan ministeren forestille sig nogen situation noget sted i Danmark, hvor det kan være legitimt at fravælge at undervise i Muhammedkrisen på grund af elevgruppen og forældregruppen?
Det andet er, at Muhammedkrisen jo stikker ud som noget særligt i forhold til andre ting, der undervises i.
Altså, hvorfor så gemme sig under den 11. september?
Altså, regeringen vil opdatere beredskabsplanerne og øge straffene for trusler.
Det er jo godt, men er det ikke ligesom at starte i den forkerte ende af hændelsesforløbene?
Når der kommer beredskabsplaner på bordet og man skal gøre noget ved truslerne, er det jo allerede gået fuldstændig galt.
Så skulle vi ikke starte i den anden ende, hvor vi gør det legitimt, at man underviser i det her forløb, så vi ikke kommer derhen, hvor der bliver brug for beredskabsplanerne?
Jeg synes, at jeg savner lidt at høre, hvordan hr. Jens Joel mener at vi kan understøtte, at der faktisk blive undervist i det her væsentlige hændelsesforløb i forbindelse med Muhammedtegningerne – i stedet for at henvise til dér, hvor det kan gå helt galt.
Så hvad kan vi gøre?
Jens Joel (S), 2021-12-10:
Jeg vil godt starte med at beklage, hvis jeg sagde, at det var fru Ellen Trane Nørbys ord.
Jeg mente faktisk, at den lærer, som fru Ellen Trane Nørby refererede, havde en pointe.
Den lærers historie viser problemet på det lærerværelse, hvis man ikke kan stille sig frem uden at blive udsat for det, som ordføreren og læreren jo selv refererede til som voksenmobning.
Så det er bare for at sige, at det ikke var hensigten at gøre det til fru Ellen Trane Nørbys erfaring.
Det er realiteten på nogle lærerværelser, og det er vi da nødt til at diskutere, men vi er også nødt til at diskutere med lærernes forening, hvordan vi sætter ind over for det her.
Mai Mercado (KF), 2021-12-10:
Apropos det her med at forvanske: Det er jo ikke fru Ellen Trane Nørbys ord; det er jo lærerens egne ord.
Læreren kalder det selv voksenmobning i artiklen.
Det er ikke fru Ellen Trane Nørbys ord.
Det bliver jo en diskussion om, at Socialdemokratiet grundlæggende ikke ser nogen anledning til at få lavet det undervisningsmateriale.
Og så spørger jeg bare helt stille og roligt: Hvorfor vil man ikke gøre det?
Jens Joel (S), 2021-12-10:
Det bliver ikke mindre polemisk af, at den konservative ordfører gentager de usandheder eller de fordrejninger, som man også kom med over for ministeren.
Der er rigtig mange elementer i det her, og nej, det er ikke kun temadage, men ja, det er faktisk vigtigt at have den diskussion også på lærerværelset, for den historie, som fru Ellen Trane Nørby henviste til, jo er et eksempel på, at når man har en lærer på et lærerværelse, som vælger at gøre det her og så oplever det, som fru Ellen Trane Nørby kaldte voksenmobning, så har man da også et kulturproblem på lærerværelset, og der er vi da nødt til at diskutere med hinanden og med de ledere og med de kommunalbestyrelsesmedlemmer, som er ansvarlige for de skoler: Hvad gør vi ved det?
Det kan man ikke med al respekt tage væk fra nogen, for den voksenmobning ikke forsvinder af, at vi i Folketinget har stået og sagt noget.
Den forsvinder af, at man har en anden kultur på lærerværelset, hvor det også af en stor gruppe af lærerne og jo helst så stor, at den er toneangivende, bliver opfattet som helt legitimt, at man selvfølgelig skal undervise i Muhammedkrisen.
Mai Mercado (KF), 2021-12-10:
Jeg var ellers lige ved at ville sige, at nu var det faktisk endt mindre polemisk, end da vi havde ministeren oppe, men så synes jeg alligevel, at ordføreren her til sidst blev en lille smule polemisk.
Samtidig er det sådan, at man i løbet af det sidste år ikke har gjort ret meget andet, end at justitsministeren har lavet en strafskærpelse, mens man på ministerens eget område har lavet temadage.
Så hvad er det, der skal få hele kredsen af Folketingets medlemmer til at tro på, at nu kommer Socialdemokratiet rent faktisk og gerne vil sikre reelle løsninger, som bidrager til, at de problemstillinger, der er derude med voldsmandens veto, bliver imødegået?
Jens Joel (S), 2021-12-10:
Men med al respekt: Jeg startede jo min tale med at sige, at det her er et samfundsproblem, og jeg sagde i øvrigt også, at jeg tror, at der er mange lærere, der oplever det her problem.
Det, jeg så også sagde, er, at det desværre er et større problem på nogle skoler i nogle områder end i andre, og det er jo de steder, vi er nødt til at tage hånd om det.
Så siger ordføreren, og det er jeg egentlig glad for, og kommer med den erkendelse, at det her for det første ikke er noget, vi løser med et fingerknips, og vi for det andet nok aldrig kommer frygten helt til livs.
Det skal da være vores mål at komme frygten helt til livs.
Men erkendelsen er, at det gør vi ikke nemt ved at snakke herinde.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-10:
Jeg tror desværre aldrig, vi kan komme frygten fuldstændig til livs.
Det synes jeg jo også de seneste mange debatter, vi har haft om det her emne, viser.
Det her er ikke noget, der løses med et fingerknips.
Det her er jo et spørgsmål om, hvad vi kan tage af initiativer, som gør, at der kommer en bedre sikkerhed for lærerne, at der kommer en forståelse for, at ytringsfriheden ikke står til diskussion.
Derfor må jeg bare sige, at jeg synes, det er skuffende, at Socialdemokratiet vælger at sige, at det her så handler om en konkret skole og et konkret lærerværelse.
Det her handler om et samfundsproblem, hvor vi politisk har et ansvar, og det håber jeg på at Socialdemokraterne i løbet af behandlingen af det her beslutningsforslag så også vil være med til at løfte.
Jens Joel (S), 2021-12-10:
Jeg er lidt i tvivl om, hvad det præcis er, der skulle have sparet vedkommende lærer.
For medmindre – og det er jo så der, hvor det bliver interessant – vi faktisk tvinger dem til det, vil der stadig væk være en anklage, der går på, at man ikke behøver at bruge det, og det er derfor, den diskussion omkring, hvorvidt det her er obligatorisk at gøre eller ej, er væsentlig, og det er rigtigt, at det lægger man ikke op til her.
Men det betyder jo også, at man heller ikke løfter ansvaret væk, for du skal jo stadig væk vælge at undervise i det, og du skal også stadig væk vælge, hvordan du underviser i det.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-10:
Jeg er da glad for, at Socialdemokraternes ordfører, i modsætning til ministeren, nu har stået og sagt direkte, at det her ikke bryder med lærernes metodefrihed.
Så kan vi så håbe på, at vi i resten af den her diskussion kan forholde os konkret til forslaget, nemlig hvordan det er, vi sikrer vores lærere bedre, og hvordan det er, vi tager et opgør med voldsmandens veto.
Nu siger ordføreren, at vi skal spørge dem, det handler om.
Hvis man tager artiklen fra Berlingske her i september måned, hvor de netop har talt med en af de lærere i folkeskolen, som har vist Muhammedtegningerne, så kan vi se, at hun siger, citat: »Det kunne have sparet mig for meget«
– altså hvis man indførte sådan nogle forløb – »lyder det fra lærer, som er sygemeldt med stress, efter hun for knap et år siden stod frem og fortalte, at hun skam underviste folkeskoleelever i netop Muhammedtegningerne.«
Citatet fortsætter på den efterfølgende side: »Mine kollegaer reagerede meget kraftigt på, at jeg stod frem.
De frygtede, at skolen skulle blive et terrormål og alt muligt.
Det hele har udviklet sig til noget, som bedst kan karakteriseres som voksenmobning«.
Så hvis vi spørger dem, det handler om, efterspørger de det, vi foreslår i dag, så hvorfor er det, Socialdemokraterne ikke vil lytte til dem?
Jens Joel (S), 2021-12-10:
Med al respekt for ordføreren, for det var ikke, fordi jeg mente, at vi ikke diskuterede det her, er de her diskussioner jo nogle, som vi skal have med skolens parter.
Vi risikerer her, at hvis vi laver det herindefra, så er den halvdel, der ikke får det implementeret, jo lige præcis den halvdel, der havde mest brug for det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-12-10:
Det er alligevel lidt tankevækkende, at Nye Borgerliges ordfører siger, at der ingenting er sket.
Altså, en af de ting, der er sket, er præcis det, der bliver lagt op til i det her beslutningsforslag.
Så hvis det er sådan, at ordføreren for forslagsstillerne selv mener, at det er ingenting, er det da alligevel bemærkelsesværdigt, at det er blevet skrevet ind i et beslutningsforslag fra ordføreren for forslagsstillerne selv.
Det er jo faktisk en af de ting, som vi har brugt kræfter på at gøre hen over det sidste år, og de er lige blevet opdateret.
Altså, enten mener man, at det forslag, man selv har fremsat, faktisk vil batte noget, eller også gør man ikke.
Man kan jo ikke sige, at det er ingenting, når vi faktisk har gjort en af de ting, der ligger i det her beslutningsforslag.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-10:
Tusind tak.
Ministeren kalder det et umiddelbart problem.
Og nu står vi desværre i en situation i dag, hvor lærerne må underlægge sig voldsmandens veto og må underlægge sig selvcensur, fordi de er bekymrede for, meget reelt, hvad der kan ske, hvis det er, de underviser i det her.
Den 4. marts havde vi den her afstemning om det, der hed V 80 og V 79, som var nogle forslag til vedtagelse i forbindelse med en forespørgselsdebat, så ministeren har jo haft masser af tid til at indkalde til de der drøftelser, som ministeren taler om nu, og så kunne vi faktisk have handlet på det.
Vi kan bare konstatere nu, at vi står her snart et år efter og der ikke er sket noget, der relevant gør en forskel.
Hvorfor er det, at ministeren er så tilbageholdende med det her?
For nej, minister, der er masser af eksempler fra tidligere tider, hvor man har skrevet ting ind i historiekanonen eksempelvis, fordi det er vigtigt.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-12-10:
Jeg får en fornemmelse af, at ordføreren ikke vil høre det, jeg siger, og derfor kun medtager den ene del af det, der er sket det sidste år.
Lige præcis det der med at have Undervisningsministeriet i ryggen, i forhold til hvordan man underviser i emner a la det her med Muhammedtegningerne, er jo præcis det, vi har lavet på emu.dk.
Så på en eller anden måde er det sådan, at enten forstår ordføreren ikke, hvad jeg siger, eller også vil ordføreren ikke forstå, hvad jeg siger.
For der er faktisk sket ret meget, også på Undervisningsministeriets område, siden sidste år.
Det betyder jo ikke, at vi er i mål.
Det betyder bare, at vi har taget, også efter min mening, nogle ret væsentlige skridt i forhold til at tage fat om lige præcis de her problemstillinger.
Mai Mercado (KF), 2021-12-10:
Så det, ministeren har gjort på sit eget område – nu taler vi ikke om andre ministerområder, men om ministerens eget område – er at lave nogle temadage.
Det synes jeg altså ærlig talt er lidt skuffende, når det er, man ser, at det, der vitterlig er brug for derude, jo er, at det bliver muligt at kunne tage de svære diskussioner, og at der er rigtig mange lærere, som føler, at de bliver skubbet forrest, men at de jo ikke har politikerne i ryggen.
Og så længe der ikke ligger centralt formuleret undervisningsmateriale og forlagene ikke tør at lave undervisningsmateriale, så står lærerne alene ude på vippen, og det er bare ikke hensigtsmæssigt.
Derfor bliver jeg nødt til spørge igen: Hvad agter ministeren at gøre ved det ud over at lave temadage til næste år?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-12-10:
Det er jo ikke sådan, at der ikke er sket noget siden sidste år, skal vi lige huske på.
Vi har fordoblet straffen siden sidste år.
Så det er jo ikke et spørgsmål om, at der intet er sket, siden vi havde den her diskussion sidste gang.
Beredskabsplanerne er blevet opdateret.
Så jeg mener bestemt, der er sket noget siden sidste år.
Det betyder jo bare ikke, at vi er i mål.
Jeg tror ikke, at vi selv med de ting, der er sket det sidste år, er der, hvor problemet er løst, og det er jo også derfor, regeringen har indkaldt til drøftelser om den del, som er virkelig svær, og som handler om selvcensur.
Man kan sige, at det lette svar jo er det svar, vi allerede har givet, nemlig at fordoble straffen, men jeg tror, at der skal mere til end det, og det er præcis derfor, vi har sat de ting i gang.
Men når det er svært, er det jo, fordi en del af det her også kommer på tværs af en dansk skoletradition for, at vi ikke centralt fra dikterer, hvordan man sammensætter undervisningen.
Mai Mercado (KF), 2021-12-10:
Ministeren siger, at hun gerne vil have en ordentlig drøftelse, men jeg minder bare om, at det er mere end et år siden, der var en hel række partier i Folketinget, som satte det her på dagsordenen, og når der ikke ligger noget undervisningsmateriale, bliver det jo til syvende og sidst voldsmandens veto, for så er det, at man ude i klasselokalerne er rigtig bange for at lave undervisning, hvor det er, man ender med at modtage repressalier, enten i form af trusler eller det, der er meget værre.
Så ender man også med at komme hen imod en tabuisering, hvor man slet ikke kan undervise i Muhammedkrisen og slet ikke kan tale om det, der skete dengang under Muhammedkrisen, og så ender det som tabu.
Vi er bare nødt til at sige, at tabuer løses ikke af temadage.
Jeg kan kun se, at det enten må det være, fordi det er en meget svær problemstilling, og det er jo fair nok, men så skal vi til at have taget hånd om den, eller også er det, fordi det her bare ikke er på ministerens radar, og fordi hun egentlig ikke synes, det er en vigtig problemstilling.
Så er det enten svært, eller er det sekundært, fordi ministeren bare ikke synes, det er vigtigt?
Mette Thiesen (NB), 2021-12-10:
Arh, det var sgu lidt billigt sluppet – undskyld.
Det var lidt billigt sluppet.
Det mindes jeg i hvert fald at vi drøftede her i salen allerede sidste gang.
Altså, det er sindssygt vigtigt at finde ud af, hvad man gør, hvis det her sker.
Men det, der jo er endnu mere vigtigt, er at sikre, at lærerne ikke står derude alene, og at det ikke er dem, der skal hive det her op.
For Muhammedkrisen er en sindssygt vigtig del af Danmarks historie.
Den er skelsættende, og selvfølgelig skal der undervises i det, og selvfølgelig skal lærerne ikke stå alene ude i klasserummet og selv finde på det her materiale.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-12-10:
Det er jo præcis det, der er kernen i problemet.
Jeg anerkender præcis den fremstilling af problemet.
Det er jo lige præcis det, der er problemet.
Altså, problemet er, at vi har et ønske om, at der er en metodefrihed.
Og når der så opstår en situation globalt, hvor man som lærer i lille Danmark lige pludselig risikerer at blive truet på livet for at undervise i nogle bestemte ting, jamen så clasher det med vores sædvanlige undervisningsfrihed.
Derfor bliver vi nødt til at finde en ny balance i de ting.
For det må ikke være sådan, at man kan gemme sig bag noget, eller at man ikke tør.
Det skal jo aldrig være sådan, at en lærer er bange for at gå på arbejde og desuden er bange for at undervise i bestemte temaer.
Dem skal man kunne undervise i i den danske folkeskole.
Så spørgsmålet er ikke, om man skal det, men hvordan vi kommer derhen uden at knægte århundreder lange traditioner for undervisningsfrihed.
Så jeg mener faktisk, at det er en meget præcis fremstilling, ordføreren kommer med, i forhold til hvad der er problematikken.
Karsten Hønge (SF), 2021-12-10:
Ministeren sagde, at lærerne jo altid skal tilpasse undervisningen den elevgruppe, man har.
Men risikerer vi ikke her, at det bare bliver sådan en floskel, som man så gemmer sig under?
For anerkender ministeren så med den udtalelse, at der faktisk er lærere, der af hensyn til elevgruppen og måske især forældregruppen fravælger at undervise i Muhammedkrisen?
For det er jo det, der er kernen i det.
Så anerkender ministeren en lærers ret til måske af netop misforstået hensyn til elevgruppen og forældregruppen ikke at undervise i Muhammedkrisen – og måske også andre ting?
Hvad med lgbt-rettigheder, kvinders seksuelle frigørelse, evolutionsbiologi og andet?
Så hvor er det, grænsen går, fra at hensynet til elevgruppen og forældregruppen gør, at man ikke får undervist i helt fundamentale forhold som eksempelvis Muhammedkrisen?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-12-10:
Jamen jeg synes igen, at det bliver fremstillet, som om man så har patent på at synes, at der er et problem.
Nu er det jo sådan set os, der har taget initiativ til at fordoble straffen, ja, det er i øvrigt også os, der har taget initiativ til at lave de forskellige forløb, vi har lavet.
Det er bare for at sige, at jeg sådan set tror, at det er os alle, der siger det, for jeg hører ikke nogen partier ikke sige, at der er et problem.
Derfor synes jeg jo, at vi et eller andet sted i stedet for at gøre det til en kamp om, hvem der har patent på at synes, at der et problem, skal få gjort noget ved det i fællesskab, og det er jo præcis derfor, vi har lagt op til de forhandlinger, vi har.