runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Victoria Velasquez (EL), 2025-11-05:
Mener ministeren stadig, at regeringens kontanthjælpsreform »ikke vil føre til flere hjemløse« nu, hvor udenrigsminister Lars Løkke Rasmussen erkender, at reformen »lader de allermest udsatte havne i en situation, hvor de ikke kan blive skrevet op til en bolig, fordi de ikke kan betale den«, og Venstre selv erkender, at reformen »gør, at nogle kan have svært ved at betale huslejen«, og agter ministeren nu at gøre noget, så udsatte borgere og børnefamilier ikke er hjemløse?
Pelle Dragsted (EL), 2025-11-05:
Jeg kan godt høre, at panikken er total over, at københavnerne er ved at fravælge Socialdemokraterne efter mange år.
Der er ét parti, der har ansvaret for den boligsituation, vi har i København, og det er det parti, der solgte kommunens billige boliger, det er det parti, som satte byggeriet af almene boliger i stå, og det er det parti, som har åbnet op for, at Blackstone har købt den ene ejendom efter den anden.
Så det er meget flot, når man har siddet på magten i København i 100 år, at give andre partier skylden for boliger i udviklingen.
Men jeg kan godt forstå, at man er bekymret over, at københavnerne har gennemskuet, hvem der har ansvaret.
Men det var jo ikke et svar på spørgsmålet.
Spørgsmålet var: Kommer regeringen med noget, der kan løse problemet?
Jamen det er okay, men når man får modargumenter, bliver man nødt til at svare på dem, og så er der jo ikke tid til spørgsmålet.
Det var sikkert også det, der var meningen.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-11-05:
Jeg vil sige flere ting og for det første, at nej, det er det ikke kun; vi har som sagt også foreslået 100 mio. kr. ekstra i huslejetilskud gennem Fonden for Billige Boliger.
Det sagde jeg til at starte med.
For det andet vil jeg sige, at når man vælter en regering med de aftaler, der ligger, så falder de aftaler, der er på det grundlag, der er i Folketinget, selvfølgelig.
Altså, hvis de ikke er stemt igennem i Folketinget, eksisterer de jo ikke længere.
For det tredje vil jeg sige, at det, som bliver udråbt som problemet, er, at der ikke er billige boliger i København.
Men hvem er det, der sidder som teknikborgmester i København og stemmer nej til billige boliger?
Hvem er det, der i sidste valgperiode stemte nej til næsten to tredjedele af de almene boliger, som blev foreslået i København?
Jamen det var jo Enhedslisten.
Det er jo Enhedslisten, der er det største parti på rådhuset, og som ikke i sin regeringsperiode på Københavns Rådhus har formået at bygge billige boliger.
Hvordan kan det være, at man kommer fra Enhedslisten og siger, at det er et problem, at i den kommune, hvor man har magten over byggeprocesserne, er der ikke nok billige boliger, i stedet for rent faktisk bare at levere billige boliger, sådan som man gør i f.eks. Aarhus, hvor Enhedslisten slet ikke er repræsenteret i byrådet.
Der kan man godt finde ud af at levere billige boliger.
Victoria Velasquez (EL), 2025-11-05:
Tak, formand.
Medspørger til det næste spørgsmål bliver desværre trukket.
Altså, til spørgsmål 21 er medspørgeren trukket, men er medspørger på det her spørgsmål?
Ja, han er medspørger på spørgsmål 20, men ikke på 21.
Hvordan vurderer ministeren de individuelle og samfundsmæssige konsekvenser af afskaffelsen af støtten til særlig vanskeligt stillede borgere med høje boligudgifter, som regeringen har fået gennemført, og hvordan kan regeringen forsvare, at familier med børn, der i forvejen har svært ved at få økonomien til at hænge sammen, mister støtten til at betale deres husleje?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-11-05:
Tak for spørgsmålet.
Først vil jeg sige, at det nye kontanthjælpssystem jo er et udtryk for en balance mellem forskellige hensyn.
Reglerne skal være enkle at administrere, også at forstå for de borgere, der har brug for det, og det skal kunne betale sig at tage et arbejde.
Danske ydelser må ikke blive en selvstændig tiltrækningsfaktor.
Men samtidig er det vigtigt for mig at sige, at børn ikke skal betale prisen for, at deres forældre er på kontanthjælp, og også understrege det hensyn, at systemet skal kunne rumme sårbare mennesker i en periode.
Det er rigtigt, at vi afskaffer den særlige støtte, men vi afskaffer også kontanthjælpsloftet og indfører en række tillæg til forskellige grupper i kontanthjælpssystemet.
Blandt andet har vi indført et tillæg til enlige ikkeforsørgere, som hovedsagelig var dem, der modtog den særlige støtte.
Derfor er det forkert alene at se på konsekvenserne af afskaffelsen af særlig støtte, og jeg vil slå fast, at jeg ikke kan genkende udlægningen af, at børnefamilier bliver ringere økonomisk stillet i det nye kontanthjælpssystem.
Tværtimod: Når vi ser på de samfundsmæssige konsekvenser, kommer 750 flere fuldtidspersoner i job med det nye kontanthjælpssystem, som reducerer antallet af børn i lavindkomstgruppen med 4.000 på sigt.
Det ændrer ikke ved, at der er en gruppe af borgere, bl.a. kontanthjælpsmodtagere, som har det svært i en periode med inflation, stigende fødevarepriser og høje boligudgifter, og derfor har regeringen afsat 5 mio. kr. i 2026 til, at kommunerne midlertidigt får mulighed for at holde hånden under dem, der har mest brug for et huslejetilskud.
Derudover foreslår vi yderligere at tilføje 100 mio. kr. ekstra til midlertidige huslejetilskud i det, der hedder Fonden for Billige Boliger.
Victoria Velasquez (EL), 2025-11-05:
Jeg er helt enig i, at det her netop handler om, at børnene ikke skal betale regningen.
Nu har vi igen og igen og også her for nylig set tungtvejende viden om, at det har store konsekvenser, når børn vokser op i fattigdom.
Det kaster lange skygger ind i voksenlivet, så det er fuldstændig afgørende, at vi sikrer, at ingen børn skal vokse op i fattigdom.
Derfor har det også været fuldstændig afgørende for os – og da jeg blev valgt i 2019, var det også den første aftale, som vi fik forhandlet igennem – at vi skulle sikre et løft af børn, som vokser op i fattigdom.
Desværre skete der så det, da den nye regering kom til, at man smed den kontanthjælpsaftale i skraldespanden, hvilket betød, at tusindvis af børn, som faktisk ville være blevet løftet ud af fattigdom, ikke blev det alligevel.
En anden konsekvens af den kontanthjælpsreform var, at man satte børnefamilierne ned på den allerlaveste sats, og det meget udskældte punkt, at man afskaffede § 34, som netop betød, at man kunne støtte særlig vanskeligt stillede borgere med høje boligudgifter, hvoraf flere har børn.
Derudover er der også andre dele af kontanthjælpsaftalen, som desværre har store konsekvenser.
Så mens vi på den ene side ser nogle gode ting tilbage fra den oprindelige kontanthjælpsaftale om receptpligtig medicin, som bliver gjort gratis, og andre tiltag, så er der også nogle ting, som har kæmpestore konsekvenser.
Derfor blev jeg også glad, da jeg så, at regeringen faktisk blev enige om at anerkende problemet.
Jeg synes desværre, det var lidt for sent, for der er nogle mennesker, der konkret har betalt prisen for det, men jeg vil gerne anerkende, at man åbner for det i 2026.
Det er ikke helt nok, og det kommer vi til, men hvad gør vi nu i 2025?
Hvad gør vi for at hjælpe dem, der bliver ramt lige nu?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-11-05:
Der er flere ting, der bliver nævnt her, som jeg også bliver nødt til at kommentere.
For det første bliver det sagt, som om det var regeringen og Socialdemokratiet, der droppede den gamle regering og den aftale, der lå fra den.
Altså, vi ville gerne have fortsat med den gamle regering.
Det var jo vores parlamentariske grundlag, der væltede os med 3 måneders varsel og sagde, at nu kunne regeringen ikke længere fortsætte.
Så man må pege på det daværende støtteparti, der væltede regeringen, hvis man vil finde en forklaring på, at den kontanthjælpsaftale, som blev lavet på det tidspunkt, ikke blev vedtaget.
Det var jo svært for os bagefter at gøre noget ved det, når nu der konkret var blevet truet med det.
Så vil jeg for det andet sige, at helt grundlæggende har det handlet om at sikre, at børnefamilierne har fået bedre vilkår, og det mener jeg at man har fået med den her aftale.
Jeg mener, at det er en forkert præmis, der ligger både i spørgsmålet og i det, der bliver sagt nu fra spørgerens side.
Victoria Velasquez (EL), 2025-11-05:
Konkret er der jo en forskel på 3.000 børn mellem den ene aftale og den anden aftale, i forhold til hvem der vokser op i fattigdom eller ej, og der er også forskel på, hvor lang tid der konkret går, før man hjælper de mennesker.
Skal det være at sende et hyrdebrev til kommunerne eller ændre i forhold til aktivlovens § 81 a og sige: Lad os åbne den op, for at vi faktisk kan hjælpe dem, som lige nu står på kanten?
Jeg er også meget åben for at høre, hvad ministeren vil bidrage med at vi kan gøre.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-11-05:
Jamen igen må jeg sige, at hvis man mener, der var flere børn, der kom ud af fattigdom med den gamle aftale, hvad jeg sådan set er enig i, så skal man jo pege på det parti, som væltede den gamle regering, i stedet for at pege på os, der gerne ville have fortsat med den gamle regering.
Så vil jeg sige i forhold til spørgsmålet om hjemløse, at jeg synes, at der er en udfordring i, at de eksempler, der bliver bragt frem, eksempelvis af DR, simpelt hen ikke er rigtige.
At man siger, at der er en mor i Fredericia med fire børn, der skal leve for 8.300 kr. om måneden, har jo vist sig bare at være løgn.
Det har man rettet efterfølgende, for hun vil sandsynligvis have i hvert fald 25.000 kr. om måneden, hvis hun ellers passer med gennemsnittet.
Så jeg synes også, det er vigtigt, at vi får det rigtige grundlag for at sige, hvor mange hjemløse vi reelt snakker om.
Pelle Dragsted (EL), 2025-11-05:
Tak for det.
Det er rigtigt, at den tidligere regering blev væltet af De Radikale, men det forhindrede jo altså ikke regeringen i at stå fast på de aftaler, vi havde indgået før.
Hvis Socialdemokraterne havde stået fast, havde vi haft et flertal for den.
Men lad det ligge.
Lige nu handler det om, at rigtig mange familier, rigtig mange mennesker, bliver sendt ud i øget fattigdom, og at rigtig mange også risikerer at blive sendt ud i hjemløshed, fordi de simpelt hen ikke har råd til at betale for den bolig, de bor i, og fordi der ikke er boliger, de kan betale for.
Det har der været massiv kritik af, også fra socialdemokratiske borgmestre rundtomkring i landet.
Nu har regeringen så på grund af det her pres genovervejet det her, og vi så frem til, at nu ville der komme en løsning.
Så kommer der 15 mio. kr., som f.eks. Kirkens Korshær, som er en organisation, som virkelig kender til de her problemer, siger kan række til ca. 2½ uge.
For det er jo langt færre penge end det, der skal til for at sikre, at de her mennesker rent faktisk kan betale deres husleje.
Så er det virkelig regeringens svar på den situation, vi står i?
Peter Kofod (DF), 2025-11-05:
Der var en spændende besvarelse.
Jeg må sige, at jeg er en meget bekymret mand i de her år, fordi der sker en snigende tilpasning af vores samfund til nogle ting, som vi ikke kan være tjent med, og hvor der foregår nogle ting i parallelle miljøer, som vores myndigheder ikke på nogen som helst måde skal legalisere, acceptere eller give autoritet ved at samarbejde med folk, der måtte have nogle andre mål og ønsker end dem, vi måtte have for vores samfund.
Derfor synes jeg også, det er tankevækkende, at ministeren står her og siger, at i den her konkrete sag har man ikke haft fat i nogen personer, fordi de har haft karakter af at være imamer.
Jeg er nødt til at spørge ministeren: Hvis man prikker ministeren på skulderen uden for normal arbejdstid, er ministeren så ikke stadig minister, altså står ministeren ikke stadig til ansvar, og bærer man ikke kappen på begge skuldre, også selv om det er uden for normal arbejdstid, selv om man måtte lave noget andet, eller selv om man måtte holde en tale i et andet forum, hvor man ikke gør det som folketingsmedlem eller som udlændingeminister?
Ministeren er jo stadig væk folketingsmedlem og udlændingeminister, ligesom en imam stadig væk er en imam.
Jeg synes, det er et kæmpe maskefald, vi ser i de her tider, hvor jeg kan forstå – det kommer vi jo tilbage til i det næste spørgsmål – at Socialdemokraterne en hel del steder ude i baglandet har travlt med at acceptere alle mulige former for imamsamarbejde.
Vi har borgmesteren i Albertslund, der åbenbart render rundt til fredagsbøn, og jeg ved snart ikke hvad, mens Socialdemokratiet på Christiansborg siger, at det her ikke går.
Jeg må bare sige, at Socialdemokratiet er ved at flytte nogle hegnspæle i det her samfund for, hvordan det her samfund kan fungere i fremtiden, og det frustrerer mig helt vildt.
Derfor vil jeg spørge minister: Vil ministeren lovgive imod det her?
Vil ministeren gribe ind over for det?
Vil ministeren gennemføre en praksis, der sikrer, at vi dæmmer op for det her?
Rasmus Stoklund (S), 2025-11-05:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg sådan set er grundlæggende enig med hr. Peter Kofod i, at der er et problem i dele af det danske samfund, hvor vi ser eksempler på repræsentanter for islam, imamer, som har nogle værdier og har en adfærd, som vi ikke ønsker os, og hvor man forsøger at trænge sig på i det offentlige rum og i administrationen af den offentlige sektor på en måde, som vi ikke ønsker.
Det skal man bestemt være opmærksom på og slå ned på.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-11-05:
Så det er korrekt forstået, at der ikke – ikke fra ministerens side i hvert fald – bliver lagt op til her, at der skal være yderligere politisk styring med en større andel af DFF's forskningsmidler?
Christina Egelund (M), 2025-11-05:
Ja, det er det.
Per Husted (S), 2025-11-05:
Tak, formand.
Lovforslaget, vi behandler her, er endnu et godt skridt mod en mere effektiv og fremtidssikret kollektiv transport i Danmark, og som socialdemokrater er vi altid glade, når vi investerer i kollektiv transport.
Med det her tager vi endnu et skridt mod at forvandle især S-banen i hovedstadsområdet til en moderne, fuldautomatisk og klimavenlig del af vores transportsystem.
Det er ikke bare en investering i tog og teknologi; det er en investering i mobiliteten og fremkommeligheden i fremtiden.
Forslaget handler om at gøre S-banen til en stærk og mere effektiv del af vores kollektive infrastruktur med fuld automatisering af S-banen.
Der får vi et system, der både er fleksibelt og mere pålideligt, og som samtidig giver os mulighed for at køre flere tog for de samme penge.
Det burde betyde bedre service for passagererne.
Vi sikrer en kollektiv transport, der både er økonomisk bæredygtig, men også miljøvenlig.
Ved at indføre et nyt signalsystem og udskifte det gamle materiel opnår vi både en effektivisering af driften og en forbedring af punktligheden.
Forslaget er også en samlet løsning for fremtidens jernbane, der vil styrke DSB's rolle som både operatør og forvalter af den infrastruktur, der er på banen.
På den måde sikrer vi DSB's mulighed for at kunne fortsætte med udvikling af især S-banen.
Afslutningsvis vil jeg sige, at med lovforslaget tager vi et skridt mod at sikre et moderne transportsystem, der er grønnere og smartere og mere effektivt.
Det vil gavne både nutidens og fremtidens passagerer.
Ud fra det støtter Socialdemokratiet forslaget.
Og så har jeg den glæde at kunne meddele, at Enhedslisten også støtter forslaget.
Om Enhedslisten støtter det, jeg har sagt i min tale, fremgår ikke, men selve forslaget støtter de, har de bedt om at sige.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-11-05:
Tak, formand, og tak for ordet.
Lovforslaget, vi behandler i dag, indeholder fire centrale elementer, som samlet set har stor betydning for fremtidens jernbaneinfrastruktur i Danmark.
Det handler bl.a. om at automatiseret metrodrift på S-banen, undtagelser for EU-regulering for lokale og regionale strækninger, nye støjregler for jernbaneaktiviteter og en udvidet bemyndigelse til DSB til at erhverve arealer til drift og vedligehold.
Danmarksdemokraterne kan, som det er, ikke stemme for dette lovforslag.
Vi kan ikke støtte en lov, der fratager kommunerne muligheden for at regulere støj fra Banedanmarks jernbanearbejde.
I dag har kommunerne hjemmel til at udstede påbud om støjreduktion – en vigtig beskyttelse af borgernes livskvalitet og sundhed.
Med lovforslaget fjernes denne mulighed, og det betyder i praksis, at der ikke vil være nogen øvre grænse for støj i dag- og aftentimerne.
Det er altså helt uacceptabelt.
Vi frygter, at lovforslaget åbner en ladeport, i forhold til at helt almindelige borgere, familier, ældre og børn kan udsættes for alvorlige støjgener, uden at de har mulighed for at klage eller få hjælp.
Det er en klar forringelse af retssikkerheden og en trussel mod folkesundheden.
Lovforslaget gavner Banedanmark og privatbanerne, men det sker på bekostning af de borgere, som bor tæt på jernbanenettet.
Det er ikke en balance, vi kan stå inde for.
Danmarksdemokraterne ønsker en moderne og effektiv jernbane, men ikke på bekostning af borgernes sundhed og rettigheder, og derfor, som det ser ud nu, stemmer vi imod.
Tak for ordet.
Mads Olsen (SF), 2025-11-05:
Tak for ordet, formand.
Lovforslaget, vi i dag skal behandle, har bl.a. til formål at skabe det lovmæssige grundlag for projektet om fremtidens S-bane med fuldautomatiseret drift.
Samtidig foreslås særskilte støjregler, der tillader visse fravigelser fra miljøbeskyttelseslovens grænser, for at muliggøre nødvendig fornyelse og vedligeholdelse af jernbanen.
Som SF'er elsker jeg tog, hvad end det er lokalbaner, S-tog eller regionaltog, og så er det jo også nødvendigt at sikre, at infrastrukturen omkring dem fortsat kan hænge sammen, og at det er muligt f.eks. at kunne lade batteritog op inden for gældende lovgivning.
I den forbindelse har vi i SF særlig været optaget af støjdelen i det her lovforslag, der skaber meget vidtgående regler for, hvor meget man må støje, og for visse jernbaneaktiviteter er der endda slet ikke nogen øvre støjgrænse.
Det vigtige for os har været, at man med det her lovforslag ikke pludselig skaber en masse ny støj, der gør det uudholdeligt at bo tæt på en af de her arbejdsstationer.
Det har ministeriet forsikret os om ikke er tilfældet, men vi vil selvsagt holde et vågent øje med og følge op på, om det også bliver tilfældet ude i virkeligheden.
Hvis det gør det, må vi tage bestik af situationen og tage det nødvendige skridt derfra.
Men som det ser ud nu, kan SF støtte lovforslaget.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-11-05:
Tak for ordet.
Det lovforslag, som vi behandler her, lægger op til en række ændringer af jernbaneloven og lov om DSB, bl.a. i forbindelse med fremtidens S-bane og regelforenkling på området.
De tidligere ordførere har allerede redegjort for de enkelte elementer i lovforslaget, så det vil jeg ikke gå ind i de nærmere detaljer omkring.
Men overordnet kan jeg sige, at vi i Liberal Alliance synes, at det er fornuftige ændringer, og at vi naturligvis støtter lovforslaget.
Louise Elholm (V), 2025-11-05:
Tak for ordet.
Lovforslaget indeholder flere punkter.
For det første ændres loven med henblik på at gennemføre projektet om automatisering på S-banen, hvor ansvaret for driften og for forvaltningen af infrastrukturen, herunder signalinfrastrukturen, samles hos DSB.
For det andet understøtter lovforslaget, at de muligheder, som EU-reguleringen giver for at undtage lokale og regionale strækninger, herunder privatbaner, fra dele af EU-reguleringen, anvendes i højere grad end hidtil.
Dette sker for at kunne reducere kompleksiteten og muliggøre simplere løsninger og processer, som kan nedbringe de høje omkostninger på jernbanen.
For det tredje sikrer lovforslaget, at statslige infrastrukturforvaltere, infrastrukturforvaltere på privatbaner og bybaner samt operatører kan gennemføre den nødvendige fornyelse og vedligeholdelse af jernbane og togmateriel ved fastsættelse af særskilte støjregler.
Der ændres ikke på karakteren af støjen fra infrastrukturarbejderne og togmateriellet med lovforslaget, men alene på støjgrænserne.
For det fjerde indsættes der en bestemmelse, der bemyndiger DSB til at erhverve de arealer og ejendomme m.v., der er nødvendige for anlæg, drift og vedligeholdelse af statens jernbaneinfrastruktur på S-banen.
Dette er en konsekvens af, at DSB med lovforslaget bliver ejer og forvalter af infrastrukturen på S-banen.
Det er i alt fire ændringer, der i mine øjne er nødvendige, for at en af verdens bedste baner kan blive endnu bedre til glæde for de mange borgere, der er afhængige af S-togene.
Venstre støtter forslaget.
Christina Egelund (M), 2025-11-05:
Det betyder egentlig bare, at vi foreslår, at DF kan udmønte tilskud til konkrete forskningsaktiviteter inden for politisk fastsatte temaer eller virkemidler i samfinansiering med andre offentlige eller private bevillingsgivere.
Det er jo ikke en yderligere eller en ny politisk instrumental styring af DFF's virke, som vi kender det.
Ammar Ali (M), 2025-11-05:
Tak for ordet.
Også i den her sammenhæng vikarierer jeg.
Fri og uafhængig forskning kræver klare og enkle rammer.
Dette lovforslag leverer netop det – små målrettede ændringer, der giver Danmarks Frie Forskningsfond bedre mulighed for at bruge kræfterne klogere.
Det er positivt, men det skaber også et betydeligt administrativt pres.
Lovforslaget adresserer den flaskehals, der opstår.
Indholdet af enkelt: En mulighed for at begrænse ansøgninger fra forskere med flere aktive bevillinger.
Formålet er at håndtere ansøgningspresset og sikre en mere balanceret konkurrence om midlerne.
Her er en mulig positiv bivirkning mere bæredygtig talentudvikling og bredere adgang.
En klar hjemmel til samfinansiering med andre offentlige og private bevillingsgivere inden for politisk fastsatte rammer, så gode projektforløb kan løftes længere for samme krone.
En forlængelse af strategiperioden fra 3 til 4 år, som giver arbejdsro og færre procesomkostninger.
En præcisering af karens ved ansøgninger, der ligger klart under tærsklen, af hensyn til gennemsigtighed og kvalitet.
Det er administrativ forenkling og forskningsfaglig fornuft.
Danmarks vidensøkonomi hviler på stærke frie forskningsmiljøer på tværs af fag og institutioner.
Med dette lovforslag når midlerne længere ud i feltet, og konkurrencen om ideer skærpes, fordi plads ikke beslaglægges unødigt af dem, der allerede har meget i gang.
Samfinansiering gør fonden mere slagkraftig, og den længere strategiperiode mindsker transaktionsomkostninger og forbedrer muligheden for at følge effekt over tid.
Vi er bevidste om, at enhver ændring i ansøgningsadfærd skal følges tæt for at værne om faglig kvalitet.
Rammerne justeres, friheden bevares.
Lovforslaget gør det nemmere at imødekomme gode ansøgninger, samtidig med at vi bruger administrationen klogere.
Det er en sund prioritering.
Dette lovforslag er små justeringer, men med en stor effekt, og derfor bakker Moderaterne op.
Tak for ordet.