runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2019-02-22:
Det er jo en fornøjelse igen at kunne stå her på talerstolen og tale om forberedende grunduddannelse eller fgu, vores fantastiske hjertebarn, som skal starte august 2019.
Det her lovforslag handler som omtalt om, at alle de steder i Danmark, hvor der er en fgu-institution med en tilhørende bestyrelse, skal de kommuner, som jo altså er en del af de pågældende fgu-institutioner, have sæde i den pågældende fgu-bestyrelse.
Men der er også en midlertidighed i det her, som går til april 2022.
Der kan man så igen overveje, hvorvidt man skal fortsætte med at have den her udvidelse af bestyrelserne, eller om det skal fortsætte på en anden måde.
Men i Dansk Folkeparti synes vi, det er en rigtig god idé.
Jeg vil ønske dem alt mulig held og lykke med det projekt.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-02-22:
Jeg skal kort meddele, at Socialdemokraterne støtter forslaget.
Vi har selv været med i den her aftale om fgu'en og ser det som meget vigtigt, at den bestyrelse, der kommer de forskellige steder, bliver sammensat decentralt, og at det bliver kommunerne, der får mulighed for at udpege bestyrelsesmedlemmerne.
Det skal jeg også sige på vegne af Det Radikale Venstre.
Martin Lidegaard (RV), 2019-02-22:
Jeg vil også gerne takke Alternativet for at give os lejlighed til at diskutere den her sag – endnu en gang, kan man sige.
Den har været oppe i forskellige former, helt tilbage fra den nuværende regering besluttede sig for at drosle ned for vores dokumentation af det grønne bnp og det grønne nationalregnskab, som flere har været inde på.
Vi opfatter det også som havende afgørende betydning, at vi får nogle bedre værktøjer til løbende at kunne se, hvilken betydning de økonomiske beslutninger, vi tager, har for vores miljø og vores klima.
Det er ikke nogen enkel sag – det er jeg sådan set enig med finansministeren i – men så meget desto mere grund til at spænde sig selv foran en vogn, der hedder, at vi vil blive bedre til det.
Derfor kan jeg egentlig gøre det ganske kort og læne mig op ad flere af de andre positive ordførere.
Altså, vi kunne sådan set godt stemme for beslutningsforslaget, som det ligger.
Men jeg tror måske, at det vil være klogere og mere befrugtende med en beretning.
For jeg hører jo egentlig flere partier, herunder finansministeren selv, sige, at de støtter intentionerne og synes, det kunne være interessant at blive skarpere på det her.
Så det kunne være, at man kunne lave en beretning, der ganske præcist naglede mulighederne og en proces for at blive bedre til det her.
For den ville kunne overleve hen over et folketingsvalg, og så vil man der kunne effektuere den, om man så må sige.
Så det vil være min opfordring.
Og sådan en beretning vil vi i hvert fald meget gerne bidrage til – en beretning, der både tager højde for de faglige udfordringer, der selvfølgelig er, forsøger at fokusere, hvor det er, vi forholdsvis hurtigt kan komme i gang, og så får lagt en proces for det.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-22:
Det kunne man.
Det bliver langt dyrere end forventet – langt dyrere.
Jeg tror, det kom til at koste 20 milliarder mere, end man havde budgetteret med og forventet det skulle komme til at koste.
Det havde været det klogeste fra starten.
Havde vi gjort det, så havde det været en endnu større succes.
Så havde vi virkelig vist, hvordan det her skulle løses.
En kæmpestor succes synes jeg ikke at det har været.
Vi kunne have gjort det klogere.
Martin Lidegaard (RV), 2019-02-22:
Anerkender Liberal Alliance, at den strategiske satsning, som Danmark over to årtier har lavet på vindmølleteknologien, og som Liberal Alliance har bekæmpet indædt hele vejen igennem, at den teknologiforbedring og prisnedsættelse, som gør, at Danmark i dag har markedspris på el inklusive støtten, der er langt under gennemsnittet i EU, har været med til at påvirke de globale markeder – altså, at når havvindmøller bliver 60 pct. billigere på 3 år, som Danmark som eneste land har præsteret, så påvirker det faktisk også de europæiske og globale markeder, og at Danmark den vej igennem faktisk har spillet en vis rolle internationalt og kan være stolte af det?
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-22:
Det er ikke rigtigt, at vi har ment, at mennesker ikke påvirker klimaet.
Det er simpelt hen ikke sandt, så derfor er det heller ikke rigtigt, at vi har sagt, at der ikke er en udfordring.
Vi mener, at der er en udfordring.
Der er masser af udfordringer i verden, og det vil der nok altid være.
Det her er en af dem, og den skal vi løse på en rationel måde.
Jeg tror, at den største udfordring her er, at det kræver internationale aftaler, for vi kan ikke løse det i Danmark.
Jeg tror, at vi udleder knap 0,1 pct. af verdens CO 2 , og derfor er det her noget, der skal løses internationalt.
Og der er vi selvfølgelig en spiller.
Martin Lidegaard (RV), 2019-02-22:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig, at jeg skulle gå i kødet på hr. René Christensen.
Men dels hørte jeg hr. René Christensen her til morgen i P1 Morgen sige, at det der med bæredygtighedsmål var noget, der hørte til ude i verden og ikke rigtig i Danmark, dels siger hr. René Christensen så nu fra Folketingets talerstol, at vi skal passe på, at den her debat ikke handler om, hvorvidt man er mere eller mindre grøn.
Jeg er sådan set enig i, at det ikke skal være sådan en kamp for kampens egen skyld.
Men er der noget, det handler om, er det sådan set, om Danmark bliver mere eller mindre grønt, og hvor mere eller mindre grønt hvert enkelt parti i dette Folketing ønsker at gøre Danmark.
Der er jeg lidt foruroliget.
Jeg har ellers gået og glædet mig over, at Dansk Folkeparti måske som det sidste parti i Folketinget sådan virkelig har meldt sig ind i klimakampen og bæredygtighedskampen.
Der bliver jeg lidt bekymret, hvis ikke man er klar til at være en lille smule mere forpligtet på at gøre noget mere, end vi har gjort indtil nu, både når det handler om at måle, men også at gøre noget for det grønne.
Rune Lund (EL), 2019-02-22:
Altså, OECD er en meget central aktør.
Der er det sådan, at det er OECD, der er drivende og kommer med nogle standarder, som sådan set gælder på globalt plan, og som bliver normsættende.
I EU bliver det til EU-direktiver, som så efterfølgende bliver implementeret i dansk lovgivning.
Så det er klart et arbejde, der skal støttes.
Vi er jo så heller ikke bange for at gå foran herhjemme og vise vejen.
Det synes vi også at man bestemt kan gøre.
I forhold til vores klimaplan må jeg bare sige, at vi har fremlagt en plan, ikke bare med målsætninger, men med helt konkrete virkemidler.
Vi har lavet CO 2 -beregninger på, hvor meget det giver i forhold til at bekæmpe klimabelastningen.
Vi har fundet den præcise finansiering, og vi har i forhold til de konkrete virkemidler sørget for, at bliver den gennemført, er det socialt afbalanceret med de tiltag, der ligger i planen.
Det er der ingen andre, der har kunnet præstere indtil nu med én samlet plan, der løser den opgave, og hvor alle tre ben er integreret i én plan, som kunne gennemføres i morgen.
René Christensen (DF), 2019-02-22:
Er det fuldstændig ligegyldigt, hvad det er for et batteri, der sidder i den elbil?
Det er det jo ikke.
For ellers tror vi, at vi gør noget godt – så pudser vi jo glorien, når vi kører rundt i vores elbil, og siger: Vi gør noget godt for klimaet.
Men i virkeligheden har man været med til at øge udledningen, fordi det er lavet på kul.
Jens Joel (S), 2019-02-22:
Ja, måske med den skærpelse, at jeg ikke synes, vi bare skal følge med i OECD-arbejdet.
Jeg synes, vi skal engagere os i OECD-arbejdet og bruge de danske data, vi har, de ekspertiser, vi har, til at kvalificere det OECD-arbejde.
Vi har sådan set også noget herhjemme, som er interessant at bygge videre på, allerede inden OECD er færdige.
Christian Poll (ALT), 2019-02-22:
Det tror jeg er rigtigt.
Jeg tror også, vi har så mange flere data i dag og en meget højere datakvalitet, at vi rent faktisk vil kunne gøre det ret hurtigt sådan i den her sammenhæng.
Så jeg hører, at svaret fra Socialdemokratiet er, at vi skal følge med i OECD-arbejdet, men også give den en skalle i Danmark og se, hvor langt vi kan komme så hurtigt som muligt.
Er det rigtigt forstået?
Jens Joel (S), 2019-02-22:
Jeg tror også, man kan komme et stykke ad vejen ved, om jeg så må sige, at tage fat i det, vi kunne tidligere, og det, vi tidligere har gjort.
Jeg tror så også, uanset at det var ret visionært og rigtig godt i slutningen af 1990'erne, at det, vi har brug for i dag, også er kommet et stykke videre og er et stykke mere sofistikeret, om man vil, på de grønne modeller.
Derfor tror jeg i virkeligheden ikke, det er et enten-eller.
Det er jo ikke, fordi vi skal sidde her på Slotsholmen og vente på, at OECD er færdige.
Jeg tror sådan set, at det arbejde, der foregår i regi af Københavns Universitet med støtte fra Carlsbergfondet og de der ting, som jeg nævnte, er et fundament.
Det skal vi selvfølgelig forsøge at få trukket ind i vores diskussion i Finansministeriet og alle mulige andre steder, sådan at det bliver en integreret del af vores politiske diskussion.
Jeg tror, hvis jeg skal være helt ærlig, ikke, at man nødvendigvis er klar til at lave alle modelberegningerne på nuværende tidspunkt, men det er jo ikke til hinder for, at vi kan sætte os ned og snakke om, hvad den realistiske tidshorisont egentlig er.
Hvis ikke det er denne finanslov, hvad er så en realistisk mulighed for at få bedre viden?
Vi kan selvfølgelig godt gå tilbage til det, vi lavede i slutningen af 1990'erne, men jeg tror, vi har brug for noget, der er endnu mere udviklet i dag.
Christian Poll (ALT), 2019-02-22:
Hvad tænker ordføreren om det?
Kristian Jensen (V), 2019-02-22:
Jeg har sådan en fornemmelse af, at nogle virkelig leder efter at finde en uenighed her.
For hvis man går lidt væk fra det konkrete, nemlig skal budgetteringen være lige præcis sammen med finansloven, og over til det principielle, nemlig ønsker vi, at der er en vurdering af den økonomiske politik i forhold til den miljømæssige, så kan jeg faktisk ikke finde nogen uenighed.
Jeg kan ikke finde nogen uenighed i det forhold, at når vi laver økonomisk politik, så skal det også overvejes, hvilke konsekvenser det får for miljøet.
Spørgsmålet er om det konkrete: Skal der ligge en grøn budgettering ved præsentationen af finansloven?
Det kan jeg bare se nogle praktiske problemer med, og derfor støtter regeringen ikke forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-02-22:
Det kan man jo sige om mange ting.
Vi har jo også aktstykker i Finansudvalget.
Der er alle mulige ting, der løbende forandrer sig.
Det betyder jo ikke, at der ikke er en overordnet styring af økonomien.
Der er rapporter, der bliver fremlagt, konsekvenser for råderummet osv. osv.
De her ting er jo fuldstændig sammenkædede, så vi netop kan se, hvordan tingene hænger sammen, hvordan vores økonomi og vores naturgrundlag, miljø og klima bliver påvirket.
Kristian Jensen (V), 2019-02-22:
Altså, helt faktuelt er bevillingen til det grønne nationalregnskab for 2019 og 2020 afsat i en aftale mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre.
Jeg anerkender fuldt ud og har aldrig nogen sinde lagt skjul på, at ideen om det grønne nationalregnskab startede, før regeringen tiltrådte.
Men når der er afsat penge til det i 2019 og 2020, er det midler afsat af regeringen, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre.
I forhold til økonomien synes jeg jo, at der skal være en vurdering af den økonomiske politik og den miljømæssige politik.
Men som jeg nævnte over for f.eks. hr. Christian Poll, er der, når man præsenterer finansloven, afsat puljer, der ikke er konkretiseret.
Og derfor er det ved finanslovsfremlæggelsen ikke muligt at lave en dækkende beskrivelse af, hvilken konsekvens det her vil have.
For det kommer an på, hvordan man udmønter de puljer, der er, bl.a. den grønne milliard, der var i finanslovsforslaget for 2019, og som så efterfølgende er blevet udmøntet i en lang række initiativer.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-02-22:
Først vil jeg lige sige om det grønne nationale regnskab, at det jo var et projekt, som løb fra 2015 til 2017, og som Danmarks Statistik havde fået en bevilling til af den foregående centrumvenstreregering.
Det bremsede regeringen jo faktisk, fordi man ikke ville bevilge flere penge til det.
Der er så nogle uden for regeringen – forskere og fonde – der har gjort det muligt at arbejde videre med det.
Så jeg synes, det er lidt vildt, at finansministeren tager det op som noget, regeringen fokuserer på.
Men jeg vil egentlig hellere tale lidt overordnet om den her kunstige opdeling, synes jeg, mellem vores naturgrundlag og vores økonomi.
For finansministeren taler om, at det skal være sammenhængende, men det græske ord for økonomi er jo netop, som finansministeren også var inde på, styring af vores husholdning.
Og hvad ligger til grund for vores husholdning?
Det gør i høj grad naturressourcer.
Det er selvfølgelig oplagt vores fiskeri og landbrug i Danmark, som har en stor betydning for vores økonomi, men jo også nogle af vores største industrivirksomheder, som er afhængige af mineraler og grundstoffer osv. osv.
Så jeg kan ikke forstå den her lidt kunstige opdeling, ministeren laver, om at vores økonomi ikke hænger fuldstændig sammen med vores naturgrundlag og er fuldstændig afhængig af, hvordan det går med vores natur og miljø.
Kristian Jensen (V), 2019-02-22:
Når man kigger på en finanslov, er det sådan, at det er et meget langvarigt arbejde – faktisk går vi i de her dage i gang med at forberede næste års finanslov.
Og når en finanslov går i trykken, sker det faktisk inden udgangen af juni, selv om den først bliver præsenteret inden udgangen af august måned.
Og det betyder, at der i de finanslove, jeg kan huske i de godt 20 år, jeg har været medlem af Folketinget, altid har været afsat nogle puljer, som bagefter bliver udmøntet.
Det betyder, at der eksempelvis ved fremlæggelsen af finanslovsforslaget for 2019 var afsat en grøn milliard, men der stod ikke, hvad den skulle bruges til.
Og derfor er det umuligt at vurdere, hvad effekten er af en milliard, man ikke har konkretiseret brugen af, hvorimod det, når det bliver konkretiseret, så er muligt at lave den konkrete visning af det.
Christian Poll (ALT), 2019-02-22:
Men så lyder det jo faktisk, som om vi har de informationer, vi skal bruge, og at man i virkeligheden bare kunne samle dem den her ene gang om året og sige: Det lovforslag har de konsekvenser, og det forslag har de konsekvenser, og den her bunke penge har de og de konsekvenser.
Og så kunne man ligesom trække det hele ind i én opgørelse.
Det ville jeg synes var fantastisk, og det er jo det, vi efterspørger her.
Jeg vil lige tage et eksempel.
Dem kan vi se nu.
Hvis nu man på forhånd havde taget de vurderinger alvorligt, kunne man jo på forhånd have sagt: Hov, det her tegner til at få en alvorlig negativ miljøkonsekvens, måske skulle vi justere på de forslag.
Kristian Jensen (V), 2019-02-22:
Jeg tror sådan set godt, man kan lave det.
Altså, jeg synes egentlig også, vi laver det, men vi laver det bare på andre tidspunkter end ved fremlæggelsen af finansloven.
Vi lavede det bl.a. med den aftale, der blev lavet om at fortsætte arbejdet med det grønne nationalregnskab.
Der får man lavet et overblik.
Vi får lavet det, når vi målrettet kigger på: Hvad betyder den indsats, vi gør i Danmark, i forhold til klimaet og drivhusgasudledningen?
Så jeg synes faktisk, at vi i dag har de værktøjer, der skal til for at vurdere vores indsats, også i afvejningen mellem økonomisk politik og klimapolitik.
Christian Poll (ALT), 2019-02-22:
Tak for det.
Jeg vil starte med at anerkende og glæde mig til, at regeringen involverer sig i arbejdet i OECD-regi, for jeg tror, det er der, tingene sådan på lang sigt kan komme til at flytte sig.
Det er jo rigtigt, som finansministeren også har fremført, at der er gang i en masse af det, man kunne kalde ad hoc-indsatser, altså at vi flytter noget dér og vi måler noget dér og vi løfter noget dér.
Det, som er vores pointe med det her forslag, er jo, at vi skal prøve at gøre det systematisk en gang om året, når vi taler finanslov, for der samler vi ligesom alle initiativerne i det, som ministeren ganske rigtigt kalder planlægningen af den økonomiske politik.
Det er jo det, finansloven er.
Og der samler vi ligesom alt det, som vi vil bruge pengene på næste år, og der ville det jo være rigtig relevant at have det her systematiske overblik, hvor man kan sige: Det her går så meget op, og det her går så meget ned, på de og de parametre.
Det er jo også rigtigt, at vi har spurgt ministeren, og at ministeren har svaret, i forbindelse med finansloven.
Men vi får også at vide, at det ikke vurderes muligt at udarbejde en oversigt eller opgørelse over finanslovens afledte effekter på drivhusgasudledningen.
Så det er et delvist svar, man får.
Og det, jeg vil spørge om, er: Hvad mangler egentlig, for at vi kan lave det store systematiske overblik hvert år?
René Christensen (DF), 2019-02-22:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg synes, det var ret interessant, for finansministeren siger jo rigtigt nok, at finansloven handler om, at vi skal have en holdbar og god økonomi i Danmark, og at det giver råderum til forskellige politiske dagsordener og selvfølgelig også den grønne dagsorden.
Så bliver der sagt fra Socialdemokratiet: Nej, sådan ser man ikke helt på det, for det med økonomien behøver ikke at være det vigtigste.
Vi er vel enige om, at når man kigger på miljøbelastningen, så er det transportområdet, der skal ske noget ved.
Så kunne man jo bare spørge: Hvad skal en liter brændstof koste?
Hvad skal en liter benzin koste?
Hvad skal en liter dieselolie koste i fremtiden?
Det var jo en måde at gøre det på.
Hvis man er ligeglad med økonomien, kunne en liter benzin eller en liter diesel jo bare koste 25 kr.
Så ville der jo være færre, der kører.
Er det sådan nogle forslag, der vil komme fra Socialdemokratiet, når økonomien sådan set er sekundær og ikke er det, der betyder noget?
Jens Joel (S), 2019-02-22:
Hr. René Christensen må meget undskylde, men jeg synes ærlig talt, at det her lidt er en stråmand.
Jeg har jo ikke sagt, at økonomien var sekundær.
Jeg har sagt, at hvis det skal være bæredygtigt på lang sigt, så er begge ting nødt til at blive taget alvorligt.
Og nej, vi foreslår jo faktisk ikke højere brændstofpriser, og en af grundene til, at vi ikke gør det, er, at der også er et hensyn til økonomien.
Det, jeg anholdt, var, at man kan sige, at forudsætningen for, at vi kan gøre noget ved vores grønne omstilling, er, at vi har overskud i kassen, og at det eneste, vi derfor skal kigge på, er økonomien, og så se, om der er penge til at gøre noget ved den grønne omstilling.
Der siger jeg bare: Hvis vi ikke tager de ressourcemæssige begrænsninger og de klimamæssige begrænsninger, der er, alvorligt, så bliver det også en hæmsko for vores økonomi, hvilket så på sigt vil hæmme vores økonomiske udvikling, og det er det, man er nødt til at koble sammen.
Men nej, vi foreslår ikke højere brændstofpriser, selv om det ganske sikkert ville føre til en opbremsning i transportområdet.
Men det er måske en anden diskussion værdig, hvad enten det så er biobrændstoffer eller elbiler, eller hvordan vi kan sikre en mere bæredygtig transportsektor.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-02-22:
Altså, der bliver regnet med dynamiske effekter, der bliver rettet lidt til, man laver scenarier, som man så retter til efterfølgende, og man ser på, hvilke økonomiske konsekvenser det vil have, hvis man laver en skattereform eller en beskæftigelsesreform.
Så passer det aldrig helt – nogle gange passer det overhovedet ikke – og så retter man det til.
Altså, jeg synes virkelig kun, det er dårlige undskyldninger, der står i kø, for ikke at gøre det her.
Det kan godt være, man ikke rammer fuldstændig plet, men selvfølgelig har man da masser af viden allerede i dag, som man kan bygge videre på.
Som hr. Christian Poll også sagde, er der livscyklusanalyser; der er vurderinger af situationen, hvis man skiftede hele benzinflåden ud til elbiler – hvilket spænd det så vil ligge i med udledninger osv.
Altså, jeg synes kun, det er, fordi man ikke vil.
Man vil ikke engang indrømme, at man ikke vil.
Og så prøver ordføreren at finde nogle grunde til, at man ikke vil.
René Christensen (DF), 2019-02-22:
Det er simpelt hen ikke rigtigt.
Vi kan jo ikke gøre det.
Så vil jeg gerne spørge, hvorfor i alverden SF er med i en aftale, som siger, at alle elbiler er lige grønne og lige gode for klimaet.
Der skulle jo være en differentieret afgift, i forhold til hvor den elbil er produceret.
Der skulle være en differentieret afgift, i forhold til om man køber en elbil, der bruger 30 kW, eller en, der bruger 60 kW.
Det burde der jo være.
Men det var jo, fordi vi ikke kunne finde ud af det i forhandlingerne.
Vi kunne jo ikke sige, lige nøjagtig hvilken bilmodel der har hvilket klimaaftryk.
Så det er jo ikke rigtigt, at det her bare er at trække informationerne i en maskine, og så kan vi forklare det.
Vi kan godt lave noget i forhold til nærmiljøet, men det er jo klimaet, der er interessant.
Og derfor bliver vi nødt til, hvis vi skal gøre det her, og det vil vi sådan set gerne, at gøre det på et oplyst grundlag, og det skal være på et grundlag, hvor man kan få en ordentlig diskussion.
Og jeg vil bare sige, at der, hvor vi står i dag, vil man ikke kunne gøre det i forbindelse med finansloven – der kan man gøre det i forbindelse med delaftaler og andre lovforslag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-02-22:
Jeg må sige, at jeg altså er lidt skuffet over ordføreren, som jeg normalt synes er utrolig saglig omkring de her ting.
Men der bliver ledt efter halmstrå for at prøve at undgå at tage stilling til det her forslag og til den her dagsorden.
Der bliver henvist til, at engang i fremtiden kan vi måske gøre et eller andet.
Altså, det her er jo ikke bare en diskussion i Danmark, det er en diskussion i hele verden.
Ja, OECD beder os om at bruge de muligheder, der er.
De er i gang med selv at lave forskellige modeller.
Jeg synes simpelt hen bare, at man skubber noget, som der ikke er tid til at skubbe, ud i fremtiden ved at sige, at man ikke vil være med til det her.
For det er muligt.
Med hensyn til det der puljeværk vil jeg sige, at vi jo ikke holder op med at regne på økonomien, fordi vi har puljer, som vi ikke rigtig ved hvor ender henne.
Så det er jo bare en dårlig undskyldning.
René Christensen (DF), 2019-02-22:
En ret stor del af finanslovsaftalen er bl.a. også kommunernes økonomi, og der må man jo sige, at kommunerne er meget forskellige, med hensyn til hvordan de forvalter deres økonomi, hvordan de bruger det bloktilskud, de får.
Nogle kommuner er meget grønne og arbejder med det; nogle kommuner arbejder med nogle andre dagsordener.
Og der vil det være svært, for der har vi jo så det lokale demokrati, og de kan vælge at sige, hvordan de vil bruge den pose penge, som de får i forbindelse med finansloven.
Dermed ikke sagt, at forslaget som sådan er utopi.
Der er bare en masse udfordringer, hvis man skal gøre det, og man skal passe på, at det grønne – for det er en vigtig dagsorden – ikke bare bliver sådan en kampplads, hvor man kæmper om, hvem der er mere grøn, og hvem der er mindre grøn, så det bliver en diskussion om det.
I stedet skal det være en diskussion om, hvordan vi bruger vores ressourcer bedst muligt, selvfølgelig også med hensyn til natur, miljø og klima.
Der er finansloven måske bare ikke det helt rigtige sted, men dermed ikke sagt, at debatten er forkert.
Christian Poll (ALT), 2019-02-22:
Jeg tænker, at det her med puljerne er en mere generel diskussion.
Det er jo rigtigt, at der i finansloven er en masse faste ting, konkrete tiltag, man er blevet enig om, og det er dem, jeg tænker at man kan regne på.
Det er vel, i hvert fald som jeg husker det, langt den største del af finanslovens budget, man kan sætte i den kategori.
Så er det rigtigt, at der er nogle puljer, og der kunne man jo så bare ligesom sige, at det er en joker, vi lige venter med at lave en slutvurdering på.
Men er det ikke sådan, at man med hensyn til langt de fleste penge i finansloven vil kunne sige, at de realiseres i en konkret aktivitet?