runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Fatma Øktem (V), 2020-05-26:
Som jeg prøvede at sige, kan der være forskellige årsager.
Vi er nødt til at have det hele kørende på samme tid.
Det kan godt være, at De Radikale gerne vil komme med ét forslag, og så skal det løse det hele, men det tror vi ikke på.
Vi tror ikke på, at vi bare ved at lave flere administrative byrder til virksomhederne løser den opgave.
Vi vil gerne anerkende og vi siger også, at det er et problem, og der skal måske en kulturændring til mange steder, men vi tror bare ikke på, at det her ene forslag, hvor det kun er virksomhederne, der skal stilles til ansvar, er løsningen.
Det er også samfundet, og det er også hele den kultur, der er omkring det.
Men det er også kvinderne, der tager de tårnhøje uddannelser, men som vi ikke ser på arbejdsmarkedet på samme måde, som vi ser mændene.
Samira Nawa (RV), 2020-05-26:
Tak for talen.
Jeg synes dog bare, at det lugter lidt af hensigtserklæringer og opremsninger af, hvad jeg tror alle kan se er problemer: det kønsopdelte arbejdsmarked, og at kvinder tager 90 pct. og mænd kun 10 pct. af barslen.
Men kan ordføreren blive mere konkret på, hvad det så er for nogle redskaber, der skal tages i brug for at sikre flere kvinder på ledelsesgangene?
Fatma Øktem (V), 2020-05-26:
Mange tak.
Jeg tror også, at tiden arbejder lidt med der.
Vi skal have de unge noget mere ud, de skal have et større kendskab, de skal røre ved de forskellige uddannelser, de skal lære dem bedre at kende.
Det tror jeg er en måde at gøre det på.
Med hensyn til hvad vi vil gøre for at få flere mænd til at tage barsel, er det gudskelov også en debat, der fylder rigtig meget nu, også blandt erhvervsorganisationerne.
Selv tak.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-26:
Spørgsmålet var, hvad ordføreren ville gøre for at understøtte, at mænd tager mere barsel.
Lad os prøve at være helt konkrete og f.eks. se på pædagoguddannelsen på den ene side og mureruddannelsen på den anden side.
Hvordan vil ordføreren understøtte, at flere mænd får lyst til f.eks. at være pædagoger, og flere kvinder får lyst til at være murere ?
Det anden spørgsmål er, hvordan ordføreren vil understøtte, at mænd tager mere barsel.
Fatma Øktem (V), 2020-05-26:
Mange tak.
Så vidt jeg husker, var det en tidligere Venstreminister, en ligestillingsminister, der startede en kampagne med hensyn til at knække koden – der var i hvert fald noget med et knæk – og det handlede om at skulle knække de fordomme, der er med hensyn til uddannelsesvalg og den måde, de unge vælger på – i forhold til at få et større kendskab.
Vi er nødt til at være opmærksomme på, at hvis det er et problem, at vi mangler kvinder i nogle uddannelser, så er det også et problem, at vi mangler mændene i andre uddannelser.
Så der skal gøres meget mere, og det skal gøres langt tidligere, og jeg tror, at præsentationen af uddannelserne skal bredes mere ud for de unge mennesker.
Jeg kan ikke lige huske det sidste spørgsmål.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-26:
Tak for ordførertalen, og tillykke med den første ordførertale her i perioden.
Jeg er enig i, at der er nogle ting, der strukturelt går ind og påvirker os og de valg, vi tager, helt fra vi er børn, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren i forhold til det kønsopdelte arbejdsmarked.
Det starter jo også med uddannelserne.
Den første del er: Hvad tænker ordføreren at man kan gøre for at understøtte, at der er flere mænd, der vil være sygeplejersker eller pædagoger, og flere kvinder, som f.eks. vil være håndværkere?
Den anden del er: Hvad vil ordføreren gøre for at understøtte, at mænd tager mere barsel?
Fatma Øktem (V), 2020-05-26:
Nu er der jo et EU-direktiv på vej, der gør, at vi er nødt til at skulle drøfte det, og vi ser også frem til, at beskæftigelsesministeren vil lukke op for, hvornår vi kan drøfte det.
Vi tror på, at det vil være et skridt i den rigtige retning med hensyn til kvinder og ledelse – og kvinder og karriere – for det har vist sig, at kvinder er rigtig gode til at tage barslen og helst ikke vil slippe den.
Så der bliver plads til, at mænd går ind og tager barsel.
Og vi glæder os til de drøftelser.
Astrid Carøe (SF), 2020-05-26:
Jeg er med på, at der er mange facetter, og at det også handler om en kulturændring i vores samfund.
Ikke desto mindre tror jeg på, at vi også med lovgivning netop kan være med til at skabe den her kulturændring, og det håber jeg ordføreren er enig i.
Men når jeg nu ikke kan få at vide overordnet, hvad Venstre tænker, så vil jeg prøve at spørge mere konkret.
Er ordføreren med på at lave – hvad hedder det – øremærket barsel her i den kommende tid?
Fatma Øktem (V), 2020-05-26:
Mange tak.
Jamen, altså, som jeg sagde, er der også mange forskellige udfordringer, for det er jo ikke enkelte løsninger, som vi ser som en mulighed, der kan være med til at fjerne problemerne.
Der er det kønsopdelte arbejdsmarked.
Der er langt, langt flere kvinder, der arbejder i det offentlige, og mænd, der arbejder i det private.
Der er piger, der vælger anderledes end drenge stadig væk, så vi har hele uddannelsesområdet, og det er ikke noget, man bare lige kan ordne med et fingerknips.
Der skal være en kulturændring, ikke bare i familierne med hensyn til barsel, ikke bare hos virksomhederne, som jeg synes allerede gør et stort stykke arbejde, men også i samfundet omkring – igen det med barsel – og hvordan vi vælger at arbejde, og hvilke sektorer vi vælger at arbejde i.
Så det her er et område ud af rigtig mange, men jeg synes faktisk, at virksomhederne i forvejen tager et stort ansvar.
Jeg tror ikke på, at der findes en eneste virksomhed i Danmark, for hvem det vil være til gavn at have en kvinde i ledelsen eller i bestyrelsen, som vil udelukke vedkommende bare på grund af kønnet.
Jeg må indrømme, at jeg blev lidt forvirret i den debat, der var, om, hvordan ordføreren forstår diversitet og mangfoldighed.
Der var nogle spørgsmål.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om diversitet og mangfoldighed, det begreb, ordføreren selv valgte at bruge, kun handler om køn.
Samira Nawa (RV), 2020-05-26:
Når jeg spørger til et tidspunkt, er det jo, fordi det her også har været en debat, før corona trådte ind og lagde vores land ned.
For i november sidste år var ligestillingsministeren ude at kommentere nogle lignende tanker.
I februar var erhvervsministeren selv ude at sige, at der var igangsat et arbejde.
Det er jo derfor, jeg bliver lidt nysgerrig.
I forhold til coronakrisen nævner ministeren jo selv, at diversitet kan ses på bundlinjen, så hvorfor ikke gøre det nu?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-26:
Der er ingen tvivl om, at det nuværende system er forfejlet.
Det redegjorde jeg også for ved førstebehandlingen.
Og hvis det stod til Nye Borgerlige, rev vi hele huset ned og startede forfra.
For jeg kan ikke tro, at der kan være partier i Folketinget her i år 2020, som ville lave et system, sådan som det er indrettet nu, hvis man skulle starte forfra.
Jeg kan ikke tro, at der er nogen partier, som ville lave et system, som gør det vanskeligt, nærmest umuligt for familier at blive sammen eller at komme ud og finde en ny kæreste – som ville sætte vanvittige forhindringer op økonomisk og straffe folk for at søge kærligheden.
Jeg kan ikke forestille mig, at der er nogen partier, som ville gøre det.
Og jeg er glad for, at partier i dag har tilkendegivet, at de gerne vil kigge på de her problematikker.
Det vil vi også rigtig gerne i Nye Borgerlige.
Når vi så kigger på det konkrete beslutningsforslag, er der flere ordførere, der har redegjort for, at der er en lang række komplikationer med hensyn til den måde, det er indrettet på.
Hvem omhandler det, og hvad er konsekvenserne?
Og jeg kan ikke forestille mig, at de 70.000 mennesker, som har skrevet under på det her, har haft til hensigt, at fattige pensionister skal aflevere til mere velhavende pensionister.
Jeg kan ikke forestille mig, at det har været hensigten, at 140.000 af de pensionister, som har mindst, skal aflevere til de mere velhavende.
Det kan jeg ikke tro.
Når jeg har talt med forskellige mennesker, har det ikke været hensigten.
Men det er desværre, har vi fundet ud af, konsekvensen, hvis vi stemmer det igennem, som det er nu, og det kan vi selvfølgelig ikke være med til i Nye Borgerlige.
Så derfor stemmer vi også gult det her forslag.
Vi er enige i intentionerne, vi glæder os til at gå ind og kigge på det her og få et opgør med det her, men vi kan selvfølgelig ikke være med til at tage fra de fattigste pensionister og give til nogle andre.
Så derfor stemmer vi altså gult til det her forslag.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-26:
Nej, det, jeg svarede, var, at jeg er i et parti, hvor der også er andre medlemmer, og det ved jeg at ordføreren også er.
Der skal man jo nå til enighed om, hvordan man prioriterer de forskellige dele.
Der ligger flere ting i det her forslag.
Vi vil jo gerne have tingene stemt igennem.
Nogle af jer har sagt, at I f.eks. gerne vil være med til at gøre det for dem, der er på førtidspension.
Så der er nogle ting, hvor vi skal se på, hvad der faktisk er mulighed for at få igennem.
Der skal vi jo komme med de krav, der er til finansloven, og der håber jeg da, at hr. Bent Bøgsted vil sidde klar til vores pressemøde, når vi fortæller om de dele.
En anden ting er, at vi ikke venter til efter sommerferien.
Vi ser netop på, om det er noget, vi kan gøre nu i forhold til at få gang i økonomien efter coronakrisen.
Bent Bøgsted (DF), 2020-05-26:
Enhedslisten stemmer jo ja til at fjerne den gensidige forsørgerpligt, men jeg forstår nu på ordføreren, at man ikke vil tage det med til en finanslovsforhandling.
Så vigtigt er det heller ikke.
Man siger, at man hen over sommeren vil se på, om der er et eller andet, man kan gøre, og når coronakrisen er ovre, men man vil ikke tage det med som et krav ved de kommende finanslovsforhandlinger.
Det er sådan, jeg skal forstå det.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-26:
Tak for spørgsmålet.
Vi har ikke besluttet endnu, hvad det er for nogle krav, som vi tager med til finanslovsforhandlingerne.
Men det her er noget af det, vi diskuterer.
Man kan også se det i forhold til hele genåbningen og diskussionen om, hvad vi gør i forhold til coronakrisen og det, at de økonomiske vismænd har været ude at sige, at det ville sætte gang i økonomien, hvis nogle af dem med de laveste indtægter fik nogle penge, og der har været diskussionen om helikopterpenge osv. osv.
Så det her er et af de steder, som vi også ser på, altså om det rent faktisk kan ændre nogle af de dele.
Det kunne jo også være noget, vi kunne gøre midlertidigt under coronakrisen og se, hvad det kunne få af betydning.
Og så kunne vi også få endnu flere data at arbejde videre med.
Bent Bøgsted (DF), 2020-05-26:
Jeg skal bare lige være sikker på, at jeg forstod fru Victoria Velasquez rigtigt.
Det er ikke sikkert.
Vil Enhedslisten tage det her med som et krav ved de kommende finanslovsforhandlinger og sige: Vi skal have det her igennem, vi skal have afskaffet den gensidige forsørgerpligt?
Er det noget, Enhedslisten vil tage med som et hovedpunkt og et krav ved de kommende finanslovsforhandlinger her til efteråret – ja eller nej?
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-26:
Altså, da vi behandlede et andet lovforslag her i salen, nemlig om suspensionen af 225-timersreglen, opdagede jeg noget i bemærkningerne, stillede et ændringsforslag og skrev til ordførerne og spurgte, om de ikke ville bakke op om det ændringsforslag, fordi vi havde opdaget noget, som ikke levede op til de ting, som vi gerne ville have ændret.
Det synes jeg er god stil og en god måde at gøre det på, når man har en indsigt og en viden om nogle ting, man gerne vil have ændret, og ved, at der er nogle andre, som kunne være enige i det.
Derfor synes jeg da bare, det havde været dejligt, hvis SF ville have været med til at lave et ændringsforslag.
I forhold til den anden del af dit spørgsmål ...
Nå, okay.
Så tager vi den bagefter.
Tak for det.
Mit spørgsmål til hr. Karsten Hønge var faktisk oprigtigt ment, for jeg synes nemlig, at det er teknisk svært at se i forhold til de forudsætninger, som er blevet ændret, og de ting, som er blevet lavet om.
Det var derfor, jeg spurgte ind til det, for vi ved, at der er blevet lavet nogle ændringer på det område.
Karsten Hønge (SF), 2020-05-26:
Nu nåede jeg jo lige ned på min plads for at få tjekket det der med de ændrede forudsætninger i forbindelse med mit spørgsmål.
Hvad er det for nogle ændrede forudsætninger?
Jeg har lige tjekket det, og jeg kan ikke se, at der er nogen forudsætninger, der er ændret, så vil fru Victoria Velasquez svare på, hvad meldingen er til de 140.000 – måske 150.000 – folkepensionister, der bliver sat ned i ydelse?
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-26:
Tak for det.
Hvorfor er vi i Enhedslisten imod, at man gøres økonomisk afhængig af sin partner?
Det er vi, fordi det skaber en skævhed, at man bliver gjort økonomisk afhængig af en anden.
Hvis den anden tjener meget, bør vi i stedet for lave en progressiv beskatning.
Det er ikke progressivt, at den anden gøres afhængig af sin partner på denne måde.
Jeg ved godt, at det lige nu kan se ud til at have lange udsigter, at vi får vedtaget noget på det her område, men jeg synes faktisk, at vi har fået rykket nogle milepæle.
Først og fremmest, ud over den debat, som vi har haft, har vi fået meget at gå videre med, herunder viden og information, og man kan også sige, at vi er blevet skarpere på, hvad vi endnu ikke ved og gerne vil vide.
På en eller anden måde – og det er næsten allervigtigst i sådan nogle socialpolitiske kampe, som de her er – er der også blevet skabt et sammenhold, både rent fysisk for dem, som demonstrerer lige nu, men også mentalt og digitalt er der blevet fundet et fælles fodslag, og det synes jeg er smukt, og det synes jeg er stærkt.
Og både til jer herinde i salen og til de partier, som jo også giver udtryk for nogle forskellige håndsrækninger, men ikke mindst til jer, som står bag borgerforslaget og har sat fokus på det her igennem længere tid, vil jeg bare sige, at jeg glæder mig til at arbejde videre med det sammen med jer.
Karsten Hønge (SF), 2020-05-26:
Det ville ikke være fysisk muligt for mig at fremlægge det, men enhver kan jo gå ind på Folketingets hjemmeside www.ft.dk, klikke på det og gå ind og læse svarene; dér kan man altså se det.
Men jeg er til gengæld i tvivl om, hvor meget de der forudsætninger er ændret, for i forhold til folkepensionister er det sådan, at når du skruer på én økonomisk knap, kaster det effekter af sig andre steder, nemlig i boligtilskud, i pensionstillæg osv.
Finansministerens svar viser, at det lige er 140.000, der bliver sat ned i ydelse, men som jeg ser det, skal jeg ikke afvise, at det måske er 150.000 – jeg ved det jo ikke.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-26:
Nu har ordføreren jo brugt det her i salen i dag.
Der er nogle, der følger med på tv, og forudsætningerne er jo blevet ændret, så jeg vil bare spørge, om hr. Karsten Hønge ikke vil dele det med folk i salen og med dem, der ser med.
Karsten Hønge (SF), 2020-05-26:
Det kan fru Victoria Velasquez læse i det svar, jeg fik på spørgsmål 49 af 20. december 2019.
Så vil jeg blive rigtig glad, hvis fru Victoria Velasquez nu ville erkende, at der ikke er sket nogen ændringer i forudsætningerne, og at det spørgsmål, jeg fik, var et trickspørgsmål.
Der er ikke nogen ændringer, kan jeg konstatere her.
Det er det ene.
Det andet er
: Er der nogle fradrag, som fru Victoria Velasquez mener er okay?
Mener Enhedslisten eksempelvis, at det er okay, at man, hvis man bor sammen, oplever en reduktion, eller vil man ikke på den måde favorisere samboende fremfor singler, hvis ikke man har et eller andet fradrag – om det så er 10,15 eller 20 pct.?
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-26:
Det håber jeg vil skabe præcedens.
Jeg tror, at det vil være en stor hjælp for borgerne, hvis ministerierne rækker ud på samme måde, som ministeren har gjort, og spørger til, hvordan det helt præcis skal forstås.
Jeg kunne ikke helt lodde ministerens vilje og lyst til at tage fat på det her fremadrettet eller i hvert fald dele af det, som er blevet sagt i salen.
Uanset principper kan man jo godt sige, at det da er rimelig åbenlyst, at en fjernelse af den gensidige forsørgerpligt og de varianter, vi har talt om her, også vil skabe dynamiske effekter.
Vil ministeren måske være med til at fjerne dele af det, hvis det alligevel viser sig, at det vil kunne blive finansieret af dynamiske effekter?
Peter Hummelgaard (S), 2020-05-26:
Jeg synes jo, at hele den her debat på den ene side viser det enorme engagement og potentiale, der er i borgerforslagskonstruktionen, men jeg synes på den anden side virkelig også, det viser de mange huller og uhensigtsmæssigheder, der også er i den form for metode til borgerinddragelse.
For det har jo – det viste det også på samrådet, og det har det vist sig i debatten i dag – skabt enorm forvirring om, hvad det egentlig er, man vil med det her forslag, og hvad det er, det dækker over.
Man snakker om en total afskaffelse af gensidig forsørgerpligt.
Vi har ikke gensidig forsørgerpligt, for så vidt angår folkepensionister, og der har i debatten, i hvert fald den del, jeg har været tagget i på de sociale medier, også været inddraget spørgsmål om efterløn, hvor det jo er en helt anden form for modregning, man har der, som hverken har noget med ægtefælleafhængighed eller gensidig forsørgerpligt at gøre.
Det synes jeg bare er vigtigt at vi fremadrettet får håndteret på en eller anden måde.
Bent Bøgsted (DF), 2020-05-26:
Jamen det er, fordi viljen hos Socialdemokratiet ikke er til stede her.
Den er simpelt hen ikke til stede hos Socialdemokratiet til at sige: Vi synes, det er en god ting at få de her penge ud at arbejde.
Men Socialdemokratiet siger direkte – det siger hr. Leif Lahn Jensen – at det her simpelt hen ikke kan lade sig gøre, og at vi ikke skal have pengene ud.
Jeg siger: Lad os nu komme videre med den her ordning.
Vi stemmer for forslaget, men vi siger også, at vi skal sørge for, at der bliver lavet en finansiering, der ikke går ud over arbejdsgiverne, men hvor lønmodtagerne kan få deres penge.
Og så kan staten lægge pengene ud i den periode, indtil arbejdsgiverne på normal vis skal indbetale pengene.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-05-26:
Jamen det er da interessant, for Dansk Folkeparti er ikke kommet med nogle ændringsforslag.
Man stemmer for, at arbejdsgiveren skal lægge det her ud, ellers skulle man være kommet med et ændringsforslag.
Nu står der i ferieloven, altså forliget, at vi er enige om – og det er jo så dem, der er med, inklusive Dansk Folkeparti – en ansvarlig overgangsordning med fokus på lønmodtagernes feriemønster og arbejdsgivernes likviditet.
Mener Dansk Folkeparti så, at arbejdsgiverne overhovedet ikke har et problem, hvis de i år skal ud at finde – ja, der er mange tal – 75-100 mia. kr. ekstra, hvis man stemmer for det her forslag?
Mener Dansk Folkeparti slet ikke, det er et problem?
Og hvis Dansk Folkeparti mener, det er et problem, går man sådan set imod forliget ved at stemme for.
Bent Bøgsted (DF), 2020-05-26:
Jamen det er også derfor, jeg siger, at staten kan gå ind og sige: Vi sørger for, at pengene bliver udbetalt.
Og i forhold til det her med, at det er arbejdsgiverne, der skal lægge penge ud, er det jo meningen, at arbejdsgiverne skal indbetale dem til en feriefond, når året er gået.
Arbejdsgiverne skal indbetale dem til en feriefond; de har det år at køre på, og så skal de indbetales til en feriefond.
Så er det, jeg siger, at forslaget her fra Dansk Folkeparti er, at staten lægger pengene ud i første omgang
, så når arbejdsgiverne på normal vis skal indbetale pengene til feriefonden, indbetaler de i stedet pengene til staten, og så har staten sine penge dækket ind.
Det kan godt være, at der er en lille udgift ved, at man lige skal ud at finansiere det i en kortere periode; det gør ikke så meget.
Men arbejdsgiverne kommer af med pengene uanset hvad, når året er omme.
Jeg siger ikke, at arbejdsgiverne skal udbetale pengene nu og her, men de skal udbetale dem, når året er omme, og staten lægger pengene ud her og nu.
Det problem kan man sagtens finde ud af hvordan man skal løse, hvis viljen ellers er der.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-05-26:
Tak for det.
Jeg kan da sige til ordføreren, at det her beslutningsforslag jo ikke går ud på, at staten skal lægge penge ud.
Det går ud på, at arbejdsgiverne skal lægge penge ud.
Så det vil sige, at hvis Dansk Folkeparti går med til det her beslutningsforslag, som de jo gør – er det ikke korrekt? – går man også med til, at det er arbejdsgiveren, der skal lægge pengene ud.
Det er faktisk det, det siger.
Er vi enige om det?
Peter Hummelgaard (S), 2020-05-26:
Vi diskuterer altid meget gerne gode, konstruktive forslag fra både regeringens parlamentariske grundlag, men for den sags skyld også fra Dansk Folkeparti, som vi yderligere har hørt.
Noget andet, jeg bare lige vil sige, er, at der jo efter min mening er en solidarisk målretning i det system, vi har i dag.
Hvis du eksempelvis tager en pensionistfamilie, hvor den ene er på folkepension og den anden stadig væk har en indtægt af den ene eller den anden årsag og det endda er en meget høj indtægt, så kan ægtefællen jo kun få folkepensionens grundbeløb.
Hun eller han er så sikret folkepensionens grundbeløb, men det er det, man får, og man kan ikke få alle de mange tillægsydelser, vi har lavet for at skabe mest mulig målretning og mest mulig solidaritet.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-26:
Men er der så nogen ting, som ministeren vil være med til at se på, så vi måske kan få rettet op nogle steder, hvor niveauet er lige lovlig lavt?
For hvis man gør det op, kommer de allerrigeste jo til, rent proportionelt, at slippe billigst, kan man sige, og det solidariske er netop, at dem, som har mest, også bidrager med mere.
Kunne ministeren være med på at gøre det?
Peter Hummelgaard (S), 2020-05-26:
Jo, men jeg tror også, at vores regler på barselsområdet er blevet indrettet af den historiske årsag, at det jo i virkeligheden handler om at prøve mest muligt at udjævne de forskelle, der er mellem mænd og kvinder biologisk, i forhold til deres indtægt, mens man er barslende og er gravid osv., men jo også i forhold til det tab, der er senere i arbejdslivet.
Vores ægtefælleafhængighed, bl.a. når det kommer til folkepensionister, er jo i lige så høj grad indrettet ud fra et solidarisk princip om, at når det er, at vi laver ydelser og en målretning af ydelserne – de tillæg, vi giver oven på det – så skal de mest af alt gå til de husstandsindkomster, der har mindst til rådighed.
Jeg synes grundlæggende, at det er et rigtigt princip.
Kan man diskutere ændringer?
Ja, det er jeg ikke et sekund i tvivl om at man kan, og det er også det, jeg hører fra en række af Folketingets partier at man gerne vil.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-26:
Tak til ministeren.
Ministeren deltager aktivt i kvindernes kampdag den 8. marts og er også fortaler for ligestilling og for, at ja, at man som kvinde skal stå stærkere i samfundet og være mere frigjort.
Derfor kunne jeg bare godt tænke mig at høre ministerens overvejelse om det her: Hvis man nu som kvinde bliver gravid og ikke kan arbejde og derfor har barsel, så får man jo en indtægt fra staten, uagtet om man er gift med nogen eller man ikke er gift med nogen osv.
Man får en indtægt, fordi man er gravid og skal have et barn, men hvis nu man er syg og derfor ikke kan arbejde, kan der så ikke være et problem i, at man bliver gjort økonomisk afhængig af et andet menneske?
Vi ser jo også, at der for mange kvinder er en slagside i, at de på den måde bliver gjort økonomisk afhængige af deres mænd.
Kan ministeren ikke godt se, at der også er et frigørelsespektiv i at få et opgør med det her?
Peter Hummelgaard (S), 2020-05-26:
Der vil da eksempelvis, hvis man fuldstændig afskaffer alle former for målretning af vores ydelser, helt sikkert kunne spares en masse bureaukrati.
Spørgsmålet er omvendt bare: Mener man, at det er solidarisk eller hensigtsmæssigt at fjerne den form for målretning, som vi har indrettet vores velfærdssystem efter?
Det er vi i hvert fald ikke overbevist om i regeringen.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-26:
Ja, det er jeg fuldstændig med på og meget, meget enig i, men vi skal jo videre.
Vi skal jo på en eller anden måde frem mod en finansiering af afviklingen af nogle af de her varianter af gensidig forsørgerpligt.