runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Kudsk (DF), 2016-11-23:
Når man så kigger på finanslovsaftalen, som blev indgået, kan man se, at der på side 13 står: »Aftaleparterne lægger vægt på, at der allerede i dag skal udvises nultolerance«
– det er i forhold til mindreårige på asylcentrene –
»over for enhver kriminel handling begået på eller i tilknytning til asylcentrene.
Dette indebærer bl.a., at alle kriminelle forhold skal meldes til politiet.
Samtidig vil præcise husordener indgå i forbindelse med de nye kontrakter.«
Jeg vil godt spørge ministeren: Når nu de nye kontrakter skal indgås, overvejer ministeren så, med tanke på alt det, der har været i pressen, måske at sige: Prøv lige at tænke på, hvordan I gør med hensyn til pressehåndtering?
Inger Støjberg (V), 2016-11-23:
Jeg vil ikke forholde mig til det, spørgeren listede op her, uden at have set det på skrift og uden at have gransket det juridisk.
Det tror jeg også er fair nok.
Jeg kan indledningsvis oplyse, at det er Udlændingestyrelsen, der er ansvarlig for at tilvejebringe og drive indkvarteringsstederne for asylansøgerne.
Udlændingestyrelsen har indgået kontrakter med en række indkvarteringsoperatører, som driver asylcentre på vegne af Udlændingestyrelsen, og det er indkvarteringsoperatøren, der som arbejdsgiver rekrutterer personale til asylcentre, og det er således også indkvarteringsoperatøren, som inden for rammerne af den gældende lovgivning indgår ansættelseskontrakter med personalet.
Når det er sagt, må jeg indrømme, at jeg har svært ved at genkende det billede, som spørgeren tegner af forholdene for de ansatte på landets asylcentre.
Det er således ikke mit indtryk, at medarbejdere på landets asylcentre får mundkurv på i forhold til at udtale sig offentligt om deres arbejdsplads.
Der er således de samme rammer og vilkår for dem, som der er for alle andre offentligt ansatte, og sådan skal det også være.
Ombudsmanden har for nylig udtalt, at såvel ansatte som frivillige på asylområdet har en loyalitetsforpligtelse i forhold til ansættelsesområdet, men dette er naturligvis ikke til hinder for, at man som privatperson udtaler sig kritisk om sit arbejdsområde i den offentlige debat.
Dette kan jeg erklære mig fuldt ud enig i, hvilket jeg heller ikke tror der kan herske nogen som helst form for tvivl om.
Jeg mener ikke, at ytringsfriheden bør begrænses; det er noget, jeg står fast på, det er noget, jeg altid har stået fast på, og det er noget, jeg bliver ved med at stå fast på.
Carsten Kudsk (DF), 2016-11-23:
Jeg starter med at læse spørgsmålet op: Finder ministeren det underligt, når forholdene er, som de er, på forskellige asylcentre, at medarbejderne har lyst til at gøre opmærksom på problemerne, men at de mere eller mindre får mundkurv på af ledelsen?
Finder ministeren det underligt, når forholdene er, som de er, på forskellige asylcentre, at medarbejderne har lyst til at gøre opmærksom på problemerne, men at de mere eller mindre får mundkurv på af ledelsen?
Inger Støjberg (V), 2016-11-23:
Jamen det er jo det, jeg lige har svaret på.
Vi har jo ikke indført nye beføjelser, hvis vi mente, at alle beføjelser var der i forvejen.
Så havde vi ikke gjort det sammen med Dansk Folkeparti for ganske få dage siden.
Det er jo derfor, vi har vedtaget det her i forbindelse med finansloven.
Så til det med anbringelser: Det er netop også det, der er svaret, nemlig at der nu bliver mulighed for at anbringe også med tvang.
Jeg bliver nødt til at sige – og sådan er det jo nogle gange – at nogle gange bliver et spørgsmål jo stillet, før en politisk aftale bliver indgået, og jeg tror, at det er det, der er tilfældet her, for tingene er ændret, siden spørgsmålet er stillet.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-11-23:
Tænker ministeren, at der er tryghed nok lige nu og her på Center Sandholm i forhold til den her ungeafdeling?
Vi har jo Arbejdstilsynets rapport, som klart konkluderer, at de ansatte både har en sundhedsmæssig og en sikkerhedsmæssig risiko hængende over hovedet hver dag.
Så tænker ministeren, at der er trygt nok at være lige nu og her på ungeafdelingen?
Så vil jeg også gerne høre, om ministeren vil tage initiativ til at sikre, at de pågældende unge mennesker, som altså er en sikkerhedsrisiko, eventuelt bliver placeret andre steder, som er mere sikre.
Inger Støjberg (V), 2016-11-23:
Altså, det er jo ganske enkelt ikke korrekt.
For der bliver netop muligheder for at gribe ind fysisk, når der er optakt til uro og dermed jo også den adfærd, som bliver beskrevet her.
Det er heller ikke korrekt, at den unge først skal give lov, hvis man skal anbringe den unge uroskaber.
Det bliver jo rent faktisk sådan, at man netop med tvang kan anbringe på en anden institution og dermed også tilbageholde.
Så det er ganske enkelt ikke korrekt, og det er altså en aftale, som vi har indgået med Dansk Folkeparti.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-23:
Mener ministeren, at udflytningen af statslige arbejdspladser kompenserer for den geografiske skævvridning, som regeringens topskattelettelser og for den sags skyld også den forhøjede pensionsalder, nedskæringen i børnechecken og indførelsen af kontanthjælpsloftet er med til at forstærke?
Carsten Kudsk (DF), 2016-11-23:
Jeg kan komme med et eksempel.
Jeg har stillet et spørgsmål til den juridiske afdeling i den pågældende kommune, hvor jeg spørger: Hvis jeg f.eks. som byrådsmedlem er ledig og på dagpenge og jeg så sammen med min kollega sender en skrivelse til Udlændingestyrelsen om, at vi mener, at de kontrakter, der findes på en offentlig arbejdsplads under Udlændingestyrelsen i Nyborg Kommune, er krænkende for ytringsfriheden, men at Udlændingestyrelsen ikke mener, at de er det, og jobcenteret sender mig i aktivering på Asylcenter Strandvænget og jeg nægter at tage imod det, da jeg ikke vil underskrive en kontrakt, skal kommunen så ifølge reglerne tildele mig en karantæne, selv om jobcenteret godt ved, at kommunen er imod kontraktens punkt om pressecensur?
Og her skriver den pågældende journalist: Ja, det mener jeg, for der skal være en juridisk grund til at undlade en sanktion.
Så vil jeg godt spørge ministeren: Synes ministeren, at det er rimeligt, at et byrådsmedlem groft sagt den ene dag kan komme med en melding om, at vedkommende synes, der er noget, der kontraktmæssigt ikke er i orden, og at det er krænkende for ytringsfriheden, og at vedkommende så den anden dag kan blive sendt i aktivering og komme ud for at få en sanktion, fordi man ikke har truffet en afgørelse i forbindelse med den pågældendes kontrakts punkter?
Inger Støjberg (V), 2016-11-23:
Jeg må forstå det sådan, at hr. Carsten Kudsk ønsker oplyst, om asylansøgere som nomader i deres land har krav på at få deres asylansøgning her i Danmark behandlet.
Hvis man kommer til Danmark som asylansøger, har man krav på en både saglig og grundig asylbehandling, men det er jo selvsagt kun, hvis der er behov for beskyttelse, at man får asyl.
Men man har krav på at få behandlet sin sag under alle omstændigheder.
Nu er det sådan, at afgørelser om asyl træffes af Udlændingestyrelsen i første instans med klageadgang til Flygtningenævnet.
Afgørelserne træffes uanset nationalitet efter en konkret og individuel vurdering på baggrund af asylansøgernes egne oplysninger og deres baggrundsoplysninger, som foreligger i forhold til ansøgerens hjemland.
Det er et fast princip, at afgørelser i asylsager i Danmark træffes uafhængigt af den politiske proces, og det mener jeg er helt rigtigt.
Og jeg må derfor som minister ikke blande mig i myndighedernes beslutning eller for den sags skyld udtale mig om, hvorvidt asylansøgere fra et givent land måtte være i risiko for asylrelevant forfølgelse.
Men det, der er at sige til det, er, at man har krav på at få behandlet sin sag, men det er jo kun, hvis man har krav på beskyttelse, altså hvis man er forfulgt, at man så vil opnå asyl.
Carsten Kudsk (DF), 2016-11-23:
Jeg kan nævne et eksempel til ministeren fra den 10. oktober i Den Korte Avis, der skriver noget om en storfamilie på 62 personer, der er flyttet ind på et asylcenter.
De lægger sådan set frem, at de alle sammen kommer fra Kuwait, og de lægger også frem, at de regner med, der skulle komme flere klanmedlemmer, og de snakker også om, at man sagtens kunne fylde flere asylcentre.
Vil det sige, at uanset hvor mange eventuelt kuwaitiske statsborgere, der vil stå nede ved den danske grænse og bede om at få asyl, vil de kunne komme igennem en langvarig asylbehandling, når de kommer ind på dansk jord?
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-11-23:
Tak for det.
Jeg har lige et afsluttende spørgsmål til ministeren.
Er det sådan, at de her socialpædiatriske specialfunktioner i den nye specialeplan har fået væsentligt nye rammer og funktioner?
Det er først nu, hvor ministeren omtaler det i sin besvarelse, at jeg hører, at der bliver et tillæg af funktioner.
Bliver det sådan, at de tre højtspecialiserede centre får ens opgaver fremover?
Sophie Løhde (V), 2016-11-23:
Altså, jeg ved som sagt, at Sundhedsstyrelsen har bedt Region Midtjylland om en redegørelse for, hvordan de konkret vil varetage en højt specialiseret funktion fremadrettet, så der selvfølgelig fortsat kan være hjælp til de pågældende børn og deres familier.
Det er den redegørelse, som Sundhedsstyrelsen netop har modtaget, og jeg afventer nu, at Sundhedsstyrelsen behandler svaret.
Jeg har som sagt også tiltro til, at vi kan få løst sagen til gavn for børnene og deres familier.
Når det handler om, hvem der skal orientere hvem om hvad hvornår, så gælder det jo som udgangspunkt, at hvis der er specialefunktioner, skal regionen orientere Sundhedsstyrelsen, hvis man ikke længere kan efterleve kravene, og hvis forudsætningerne for den oprindelige godkendelse, som man modtager, ændrer sig i løbet af godkendelsesperioden, eller hvis funktionen ikke varetages længere.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-11-23:
Tak for det.
Men det, der jo i hvert fald må være gældende, når Sundhedsstyrelsen skal vurdere det, er, om de faglige kompetencer, der skal til i en flerfaglig sammenhæng, er til stede.
Men jeg er glad for, at Sundhedsstyrelsen er opmærksom på det.
Jeg anerkender også, at Sundhedsstyrelsen er inde over en udvidelse af, hvilke funktioner de skal have.
For jeg må jo sige, at når vi kun har tre funktioner i landet, så er der jo også en lang transporttid for visse familier og børn frem til de tre centre, der er.
Så alt andet end tre vil i hvert fald være at skabe en større geografisk ulighed på et område, der er så alvorligt, som der er tale om, når det drejer sig om et center, der skal kunne varetage kontrollen eller tilsynet med eventuelle overgreb mod børn.
Sophie Løhde (V), 2016-11-23:
Jeg tror, jeg må henvise til den skriftlige besvarelse i forhold til den nærmere uddybning af Sundhedsstyrelsens beslutning om at udvide den højt specialiserede funktion i en kommende specialeplan.
Det, jeg ved at Sundhedsstyrelsen i øvrigt bemærker, er, at der på alle børneafdelinger jo må antages at være et vist niveau af socialpædiatri på hovedfunktionsniveau i forhold til indsatsen for børn med omsorgssvigt m.v., herunder videre visitation til de specialiserede funktioner vedrørende overgreb.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-11-23:
Jeg takker for svaret.
Det er korrekt, at det var Kristeligt Dagblad, der den 16. november bragte den her artikel, som skabte bekymring hos mange fagfolk, også retsmedicinerne.
Det, der også har vakt min bekymring, er, om en region blot kan nedlægge en højt specialiseret funktion, efter at udvalget i Sundhedsstyrelsen har sagt, at funktionerne skal fungere.
Så jeg er rigtig glad for, at ministeren siger, at der har været en kontakt, at Region Midtjylland har svaret, og også at der pågår en dialog.
Jeg vil gerne spørge ministeren om noget.
For man kan jo sige, at set med socialdemokratiske briller burde det her jo slet ikke være forløbet.
Hvis man ønsker ikke at have højt specialiserede funktioner mere af den ene eller den anden grund, eller at man af økonomiske årsager ikke kan få tingene til at hænge sammen – det kan også være, fordi man ikke kan fastholde personalet, altså ikke har specialisterne – så synes jeg jo, at der bør være en dialog mellem den pågældende region eller det pågældende universitetshospitals ledelse og Sundhedsstyrelsen.
Jeg synes, det her er en forkert måde, altså at både ministre og Folketing på en eller anden måde skal blive opmærksomme på en sag via medierne, og at Sundhedsstyrelsen ikke er den første instans, en region henvender sig til, hvis man ikke ønsker funktionen fremadrettet.
Sophie Løhde (V), 2016-11-23:
Tak til spørgeren for spørgsmålet.
Vi skal som samfund først og fremmest gøre, hvad vi kan for at beskytte børn mod overgreb, og i de helt ulykkelige tilfælde, hvor børn har været udsat for f.eks. vold eller seksuelle overgreb, skal vi selvfølgelig stå klar med den hjælp og støtte, som børnene har brug for.
Det fremgår af Sundhedsstyrelsens gældende specialeplan, at der skal være højt specialiserede funktioner tre steder i landet, hvor man kan behandle børn, der har været udsat for seksuelle overgreb, eller hvor der er mistanke om seksuelle overgreb.
De tre steder er Rigshospitalet, Odense Universitetshospital og Aarhus Universitetshospital Skejby.
I en artikel i Kristeligt Dagblad den 15. november står der, at Region Midtjylland vil nedlægge deres Center for Børn udsat for Overgreb på Skejby Sygehus.
På centeret samler man i dag de undersøgelser og behandlinger, der skal foretages i forbindelse med seksuelle overgreb på børn.
Jeg ved, at Sundhedsstyrelsen har bedt Region Midtjylland om en redegørelse for, hvordan de vil varetage den højt specialiserede funktion fremadrettet, så der fortsat kan være hjælp til børnene og til deres familier.
Region Midtjylland har netop sendt en redegørelse til Sundhedsstyrelsen.
Jeg vil afslutningsvis orientere om, at Sundhedsstyrelsen har besluttet at udvide den højt specialiserede funktion i den kommende specialeplan, så den fremadrettet dækker overgreb mod børn generelt, herunder både seksuelle og fysiske overgreb.
Jeg er bekendt med, at Skejby Sygehus fortsat fremadrettet ønsker at varetage den højt specialiserede og lidt bredere funktion.
Mig bekendt har Region Midtjylland ikke oplyst, at man ikke er interesseret i funktionen fremadrettet.
Det, der derfor er udgangspunktet, og som Region Midtjylland skal leve op til, er den gældende specialeplan på området.
Sundhedsstyrelsen har oplyst, at sygehuse, som varetager en specialfunktion, selvfølgelig skal sikre sig, at de har en tilstrækkelig kapacitet og robusthed i forhold til at kunne varetage funktionen.
Det, der til gengæld ikke er specificeret, er, hvordan det skal foregå.
Altså, det behøver ikke at være i et særskilt center, som Skejby Sygehus har haft på området.
Det kunne også være på samme måde, som det er på Rigshospitalet eller i Odense, hvor man ikke har et særskilt center, så vidt jeg er orienteret.
Inger Støjberg (V), 2016-11-23:
Jeg vil sige det sådan, at vi jo altid vil forsøge at gøre asylbehandlingen så hurtig som overhovedet muligt; der kan jo være stor forskel på, hvor lang tid en asylbehandling tager.
Men når det er sagt, er det sådan, at vi er forpligtet til at asylbehandle dem, som kommer og påberåber sig asyl i Danmark, men man har jo ikke krav på at få asyl, hvis man ikke er forfulgt.
Carsten Kudsk (DF), 2016-11-23:
Hvis de pågældende borgere ringer til deres klanmedlemmer og andre og siger, at de bare skal stå der, for de kan komme til den danske grænse og bede om at få lov til at få asyl, så starter der en asylbehandling, og hvis vi så giver dem afslag på asyl og deres land nægter at tage dem tilbage, er det så ikke korrekt opfattet, at så vil de alle sammen leve her på tålt ophold og vi kan ikke bare smide dem ud?
Inger Støjberg (V), 2016-11-23:
Så enkelt kan man trods alt ikke sætte det op.
Men vi er forpligtet til at asylbehandle de mennesker, der kommer og påberåber sig asyl, men dermed ikke være sagt, at vi er forpligtet til at give dem asyl.
Carsten Kudsk (DF), 2016-11-23:
Så uanset hvor mange der vil stå ved den danske grænse – man har jo de her nomader, der har rejst rundt i hele verden, og som rejser til Danmark – så er vi tvunget til at skulle huse dem, hvis de pågældende lande nægter at tage imod dem igen?
Inger Støjberg (V), 2016-11-23:
Hvis jeg svarer nu, kan det blive opfattet, som om det lige præcis er Kuwait, jeg svarer i forhold til, og det hverken kan eller vil jeg.
Men jeg kan sige sådan helt oplysende og grundlæggende, at der fra nogle lande er ansøgninger, som indgår i kategorien åbenlyst grundløs, og der er der en meget, meget hurtig asylbehandling.
Men det her har ikke noget med Kuwait at gøre, det er en helt generel oplysning.
Henrik Dahl (LA), 2016-11-24:
Jeg kender fru Sofie Carsten Nielsen godt nok til at vide, at hun er fair nok til at erkende, at lige præcis den her uge er et meget mærkeligt parlamentarisk limbo, hvor det ville være uklogt af mig at sige frygtelig meget om, hvad der vil ske i næste uge eller i næste uge igen.
Fru Sofie Carsten Nielsen ville nok handle på samme måde som mig i en tilsvarende situation.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-11-24:
Tak for det.
Så vil jeg høre ordførerens mening, såfremt partierne her, der er imod, retter henvendelse til regeringen – det er vel trods alt dem, man retter henvendelse til, som så har aftalepartierne med sig – om at forlænge fristen for indfasningen af dette lovforslag, som kommer til at ramme, synes jeg, uhørt mange studerende på meget kort tid.
Det er jo studerende, der har betalt, brugt penge af egen lomme på at kvalificere sig efter den rådgivning, de har fået, netop fra statens uddannelsesvejleder.
Det vil jeg mene er i strid med ordførerens partis generelle tilgang til politik, og jeg vil håbe, at ordføreren i så fald vil bakke op om at få udskudt fristen, så det ikke rammer mennesker, der faktisk helt målrettet og på statens og politikernes opfordring har forfulgt en linje, de nu ikke kan følge.
Henrik Dahl (LA), 2016-11-24:
Der må fru Eva Flyvholm ikke blive alt for skuffet, hvis vi ikke får taget det op.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-11-24:
Jeg synes faktisk, at det her er rimelig principielt.
Så kan man jo mene, at det er en akademisk diskussion, når et flertal uden om ordførerens parti har vedtaget noget, men det synes jeg egentlig generelt – vi står i folkestyrets sal – er en mærkelig tilgang til politik og demokrati.
Man må vel kunne få at vide, hvad ordførerens holdning er til lovforslaget.
Hvad er ordførerens partis holdning til lovforslaget?
Særligt undrer det mig, da ordførerens parti jo ikke er med, og endda er i mod den aftale, som det her lovforslag skal finansiere.
Eva Flyvholm (EL), 2016-11-24:
Jeg vil bare meget gerne høre, om ordføreren har tænkt sig at tage det op med aftalepartierne, for jeg er ret sikker på, at aftalepartierne er ret ligeglade med, at jeg mener, at det her er en meget dårlig, dårlig vej at gå.
Men jeg tror måske, at det vil betyde mere for dem, hvis en kommende regeringspartner bragte det op.
Henrik Dahl (LA), 2016-11-24:
Altså, helt fuldstændig realpolitisk er det her lovforslag jo sammenkædet med nogle ændringer i dagpengesystemet.
Jeg ved faktisk ikke helt præcist, hvordan økonomien i de her ting hænger sammen.
Det er noget, man bør tage op med aftalepartierne og se, hvordan det så påvirker den anden økonomi, der er i forhold til at revidere dagpengesystemet.
Vi er i samme situation, som mange andre partier også er i og kommer i, som er, at der er en vægtskål med argumenter, som vejer til ugunst for forslaget, og der en vægtskål med argumenter, der vejer for.
De argumenter, der ligger i vægtskålen, der vejer for, er tungere end de argumenter, der ligger i vægtskålen, der vejer imod, og derfor bakker vi forslaget op.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-11-24:
Det her lovforslag giver overhovedet ingen mening.
Det er helt enormt bagudrettet.
For i fremtiden får vi brug for flere mennesker, der vil flytte sig på tværs af uddannelser og brancher, ikke færre, og i fremtiden får vi brug for mennesker med flere tværgående kompetencer og indsigter, ikke færre.
Det her forslag bygger i det hele taget på en tankegang fra fortiden.
Skomager, bliv ved din læst, siger ingen længere til nogen unge mennesker undtagen dem, der ønsker os tilbage til 1950'erne.
Hvorfor?
Fordi fremtiden ikke består af mennesker i de samme job eller den samme rille i hele deres liv, tværtimod.
Det undrer mig virkelig, at SOV-partierne støtter, at mennesker kan uddanne sig fra en professionsbachelor til en kandidatgrad uden at betale, men ikke må uddanne sig i en anden og nærliggende profession uden at betale eller måske endda slet ikke kan komme til det.
Det er gedigent uddannelsessnobberi, og det giver ingen mening.
Endelig, og flere har været inde på det, er det helt urimeligt at indføre den her lov med så kort frist.
Der er mange mennesker, der har brugt tid, penge og masser af menneskelige ressourcer på at gøre sig klar til optagelse på en ny uddannelse.
De er blevet vejledt til at færdiggøre deres eksamener og kvalificere sig til en anden uddannelse.
Dem svigter SOV totalt.
Så jeg vil indtrængende opfordre de partier til at tage en tænkepause fra det her lovforslag, og overvej, om det virkelig er fortidsvejen, I vil gå.
Skal det igen virkelig være uddannelse og menneskers fremtidsmuligheder, der holder for som finansieringsbrønd til alt muligt andet?
Udskyd i det mindste ikrafttrædelsen af det her lovforslag, så der ikke kommer så mange mennesker i klemme, som har indstillet sig, betalt og tilrettelagt efter noget helt andet på vores egen opfordring.
Det synes jeg ikke vi kan være bekendt.
Vi er imod lovforslaget i Radikale Venstre.
Eva Flyvholm (EL), 2016-11-24:
Jamen hvis man nu har taget 2½ år af uddannelsen og man kun mangler ½ år, synes jeg da også, at der er en vis fornuft i, at studievejlederne netop siger: Afslut den, find ud af, hvad du vil.
Måske finder man ud af, at man gerne vil fortsætte, og så har man jo den.
Altså, mener ordføreren virkelig, at det er i vores alle sammens interesse, at flere unge vil afbryde deres studie og droppe ud, før de ligesom er nået til afslutningen?
Tak for det.
Jeg tolker lidt det, ordføreren står og siger, som at ordføreren nok i virkeligheden er tilbøjelig til at synes ligesom mange andre, at det her er et rimelig fjollet og dårligt forslag, men nu er man på vej i regering, så derfor kan man godt stemme for det.
Men lad nu det ligge.
Jeg vil gerne høre ordføreren, om ikke det så kunne lade sig gøre, at Liberal Alliance i hvert fald vil arbejde for at lægge pres på aftalepartierne i forhold til at få udvidet fristen for, hvornår det her begynder at gælde, for ordføreren fremhæver selv de akademiske hensyn, og jeg må bare sige, at vi lige nu sidder i en situation med en masse mennesker, som har fået en vejledning om at tilrettelægge deres uddannelsesforløb på en bestemt måde, og som nu kommer i en forfærdelig klemme, fordi det her bliver ændret så brat, som det gør.
Så var det ikke noget, som Liberal Alliance i hvert fald ville tage med til aftalepartierne og sige: Kunne man i det mindste ikke lave en længere overgang?
Det tror jeg ville betyde rigtig meget for mange studerende.
Anders Johansson (KF), 2016-11-24:
Med risiko for at gentage det, som Dansk Folkepartis ordfører sagde, vil jeg sige, at hvis man er på en uddannelse og man ikke er sikker på, at det er den rigtige uddannelse, så er det jo bedre at stoppe med det samme frem for at vente, til det her lovforslag bliver vedtaget.
Altså, det må være sådan, at man er på en uddannelse med henblik på at gennemføre den, fordi man mener, at det er den rigtige uddannelse.