runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Egelund (LA), 2017-05-04:
Når spørgeren refererer til, at vi i Danmark er enige om, at vi vil have en vækst på 0,5 pct. pr. år, går jeg ud fra, at spørgeren mener en vækst i de offentlige udgifter.
Det er så ikke rigtigt, for det er vi ikke enige om.
Bestemte vi alene, ville vi have en minusvækst i de offentlige udgifter.
Men vi lever med, at det er der ikke flertal for i Folketinget, bl.a. fordi spørgerens parti har en anden holdning.
Spørgerens parti synes jo, at de offentlige udgifter skal være noget større end de 0,5 pct., sådan var det i hvert fald sidst, vi hørte om det.
Og sådan fungerer det jo de steder, hvor man indgår kompromiser, således også i EU.
Vi vil gerne reducere statens budgetter i Danmark, og vi vil også gerne reducere EU's samlede budgetter.
Søren Søndergaard (EL), 2017-05-04:
Nu antydede fru Christina Egelund sådan en vis enighed med Enhedslisten på det her punkt, og nu vil jeg så forfølge mit held.
For der ligger en masse penge nede i EU, vi har selv sendt dem derned.
Man kan ikke få så mange fra Danmark, så når man skal lave et forskningsprojekt, er et af de første kriterier derfor ikke, om det er fornuftigt eller ej, men om det kan få EU-støtte eller ej.
Er det også Liberal Alliances opfattelse, at det er dybt usundt for Danmarks udvikling?
Christina Egelund (LA), 2017-05-04:
Men jeg er da fuldstændig enig i, at det er den forkerte incitamentsstruktur, når man tilrettelægger forskningsprojekter – eller hvad det nu kan være, det kan være alle mulige forskellige typer projekter – efter, hvad der passer godt ind i et ansøgningsskema til en eller anden fond i EU.
Det er jeg da fuldstændig enig i.
Jeg er da fuldstændig enig i, at det er det forkerte incitament.
Søren Søndergaard (EL), 2017-05-04:
Det er jeg virkelig glad for at Liberal Alliance er enig i, for det er der jo masser af institutioner, der lider under.
Altså, der er ikke penge i danske kasser, så skal man til EU, og så tager man ikke det bedste projekt, men man tager det projekt, der kan få EU-støtte.
Jeg mener, at vi i stedet for at sende de penge ned til EU skulle beholde dem herhjemme og så selv træffe beslutning om, hvad vi ville bruge dem til.
Zenia Stampe (RV), 2017-05-04:
Jeg har æren af ikke kun at tale på egne og Radikales vegne i dag, men også at tale på Alternativets vegne.
For os er det vigtigt, at EU er et samarbejde, hvor vi kan stole på hinanden og regne med hinanden, og derfor står vi naturligvis også ved de aftaler, som Danmark, den danske regering og det danske Folketing har indgået.
Det handler jo også om aftalen om vores bidrag, altså om EU's egne indtægter, som også er ratificeret her i Folketinget, og det gælder selvfølgelig også EU's budget eller den flerårige finansielle ramme.
Det er aftaler, som vi har indgået, og som vi står ved, og som vi i øvrigt heller ikke har nogen mulighed for at åbne, fordi den mulighed jo ikke findes rent juridisk.
Så synes vi også, at timingen er utrolig dårlig.
Nu har vi jo her i Folketinget flere gange talt om Brexit, Storbritannien og forhandlingerne om bodelingen, og der er ingen tvivl om, at det er en kæmpestor udfordring for EU.
Derfor er der ingen tvivl om, at hvis vi går til EU og siger, at nu vil vi åbne hundeslagsmålet om bidraget, så gør vi det jo endnu sværere at forhandle en ordentlig aftale på plads, som både er til gavn for Storbritannien og EU, og alene af den grund ville vi også synes, at det var et utrolig dårligt tidspunkt at rejse sådan en debat på.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-04:
Jeg skal bare udtrykke ærgrelse over, at Alternativet ikke havde bedt mig om at forelægge det, så jeg kunne have haft mere end 90 mandater i ryggen, og så ikke sige mere.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-05-04:
Jeg vil da også benytte lejligheden til at komplimentere fru Zenia Stampe for, at det er lykkedes for fru Zenia Stampe at samle to tredjedele af det gamle Radikale Venstre oppe på talerstolen.
Det er jo skønt.
Jeg havde egentlig ønsket at stille Alternativet spørgsmålet, fordi Alternativet jo har været det eneste parti, der sådan har været positivt stemt over for at give flere penge til EU – det har vi bl.a. set i Europaudvalget – så de er savnet lidt.
Men fred være med det, det er et lille parti, så det har jeg forståelse for kan kikse.
Jeg vil egentlig spørge fru Zenia Stampe om det her med, hvordan fru Zenia Stampe ser på muligheden for, at vi kan fastholde eller begrænse det danske nettobidrag til EU.
Hvad er det, der skal til, set fra fru Zenia Stampes synspunkt, for at vi kan nå dertil?
For Radikale Venstre var også skeptisk over for den ekstraregning, som vi blev præsenteret for i Europaudvalget her i efteråret.
Zenia Stampe (RV), 2017-05-04:
Ja, i første omgang og på den helt korte bane handler det bl.a. om, at der bliver forhandlet en bodeling på plads, så vi ikke sidder tilbage med udgifter, som rettelig bør ligge på Storbritannien, og derfor morer jeg mig på samme måde, som Liberal Alliances ordfører morede sig, over Dansk Folkepartis underlige dobbeltposition i den her snak.
For på den ene side mente Dansk Folkepartis ordfører og Dansk Folkeparti – må man formode – at man ikke skulle lave en straffeaktion over for Storbritannien, og på den anden side, at man måtte forstå, at det var en straffeaktion sådan set bare at holde fast i, at de selvfølgelig skal betale de penge, som de har forpligtet sig til at betale, og så måtte vi andre spørge: Hvem skal så betale den regning?
For det kan vel ikke være i Danmarks interesse, at den regning så bliver placeret på alle EU-27-lande.
Men man måtte forstå, at det var Dansk Folkepartis holdning, at så langt måtte vi altså gå, ofre os for Storbritannien og betale en del af deres regning, fordi det ikke skulle være for hårdt for Storbritannien at melde sig ud af EU. Så jeg kan fortælle hr. Kenneth Kristensen Berth, at det, jeg vil holde fast i for at sørge for, at Danmark ikke skal stå med et større bidrag, er da, at Storbritannien får lov til at betale sin egen regning, og at den ikke falder på danskernes bord.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-05-04:
Det er jo en stakket frist, fru Zenia Stampe, for uanset hvordan man gør det op, er der et udløb, der hedder 2023, hvor vi – i det omfang EU er vi – ikke længere har nogen mulighed for at bede Storbritannien om at spytte i kassen.
Så spørgsmålet går på, at efter 2023 skal den regning jo samles op, og det er der, jeg afsøger muligheden for at få nogle svar på, hvad det er, de EU-begejstrede partier peger på, når det handler om sænke den regning, for der må være nogle konkrete ting, hvorom man siger, at det her vil man sortere fra.
Zenia Stampe (RV), 2017-05-04:
Så tror jeg, det er vigtigt, at EU står sammen i de her forhandlinger med Storbritannien, så vi får en god aftale for EU, så vi kan få en god aftale for Danmark.
Derfor er det jo ikke givtigt, at vi indbyrdes begynder at skændes om den mulige ekstraregning, som vi jo slet ikke er sikker på vi ender med, men hvis der er et hul, så er det jo dumt af os 27 tilbageværende at sidde og blive uvenner over det hul i stedet for at bruge vores kræfter på en forhandling med UK, som EU-27 samlet set slipper så godt som muligt fra, så den eventuelle ekstraregning bliver så lille som muligt.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-05-04:
Tak til fru Christina Egelund.
Jeg har faktisk på fornemmelsen, at hvis fru Christina Egelund og fru Christina Egelunds parti ikke sad i regering, ville Liberal Alliance sådan set have støttet det her forslag.
Men lad nu det ligge.
Vi hører i hvert fald budskabet fra Liberal Alliance om, at det beløb, som Danmark betaler, skal ned.
Men når det så ikke skal være i form af en rabat, kunne jeg godt tænke mig at spørge fru Christina Egelund om, hvordan det så skal være.
Nu vil jeg helst ikke have et eller andet svar, der går i retning af, at EU bare skal reducere sine budgetter.
Jeg vil gerne vide: Hvor mener fru Christina Egelund, at EU skal reducere sine budgetter?
Christina Egelund (LA), 2017-05-04:
Tak for det.
Nu bliver der jo hilst rigtig meget i de her ordførertaler, og det var lige før, at Enhedslistens ordfører bare kunne have hilst fra Liberal Alliance, men nu er jeg her, og derfor må jeg hellere selv sige, hvad vi synes.
Jeg synes, der bruges for mange penge i EU.
Jeg synes, at budgetterne burde beskæres og regningen gøres mindre.
Det synspunkt mener Liberal Alliance at den til enhver tid siddende danske regering skal arbejde for, når den deltager i budgetforhandlinger med de andre EU-lande.
Når det så er sagt, skal vi som land selvfølgelig være loyale over for de aftaler, vi indgår med andre lande, uanset i hvilken sammenhæng det sker. Derfor kan vi heller ikke støtte det beslutningsforslag, som vi behandler her.
På den måde er der lidt en parallelitet til det, der foregår i Folketinget.
Jeg synes også, at den danske stat bruger for mange penge.
Det er så et resultat af politiske forhandlinger og kompromiser, men det betyder jo ikke, at jeg, fordi jeg er uenig, ikke synes, at den til enhver tid siddende regering skal leve op til de budgetter, man er blevet enig om.
Jeg kan ikke lade være med at bemærke, at der er en vis dobbelthed i det, som DF foreslår her.
Jeg kan i hvert fald ikke helt få det til at flugte med den linje, som DF lægger for dagen, når det kommer til forhandlingerne om Brexit, hvor DF jo anfægter den linje, der er lagt op til af EU-27-landene, nemlig at bodelingen og regningen skal gøres op, før man kan realitetsforhandle om fremtiden.
Her virker Dansk Folkeparti nemlig mest af alt ivrige efter, at vi fra Danmarks side nærmest skal gå briternes ærinde og skaffe Storbritannien en god aftale.
Det vil altså helt uomtvisteligt være rigtig dyrt for de danske skatteborgere og dermed fordyre den samlede regning, som man her ønsker at reducere.
I Liberal Alliance står vi både fast på, at regeringen i Brexitforhandlingerne skal varetage de danske skatteborgeres interesser, og på, at vi i øvrigt skal stå ved de aftaler, vi indgår, og i det hele taget være en troværdig samarbejdspartner internationalt, der ikke løber fra vores forpligtelser.
Liberal Alliance kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Kristian Jensen (V), 2017-05-04:
Jeg tror, at vi ville bruge dem på en anden måde.
Men fordi vi her bruger dem i fællesskab, får vi mulighed for også at præge, hvad der sker i andre lande.
Derfor er det en situation som i enhver politisk forhandling, nemlig at man skal give lidt af det, man selv står for, for at få indflydelse på det, de andre mener.
Derfor er det sådan, at vi forhandler om f.eks. spørgsmål om, hvor meget der skal gå til strukturfonde eller til landbrugspolitik.
Regeringen ser gerne, at vi får skåret ned på den del af EU's budget, der går til landbrugspolitikken.
Men ved at have en fælles landbrugspolitik, undgår man, at landene så at sige konkurrerer på egne statskasser om, hvor meget man nationalt kan støtte sit eget landbrug.
Det er et eksempel på, hvordan det at være sammen i et fællesskab gør, at man kan bruge pengene anderledes, men alligevel samlet set til gavn for Danmark.
Søren Søndergaard (EL), 2017-05-04:
Jeg forstod, at svaret var nej.
Tak for det.
Kristian Jensen (V), 2017-05-04:
Jeg havde svært ved at høre et spørgsmål.
Så jeg siger bare tak for, at jeg var så klar i min kommunikation.
Det er sjældent, at jeg får så entydig ros for at være klar i mine beskeder.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-05-04:
Jeg vil starte med sige, at det, at Danmarks største parti, det kongelige høje Socialdemokrati, ikke kan stille med en ordfører – og det er selvfølgelig ikke Venstres ordførers skyld – i en debat, der handler om, hvorvidt Danmark skal betale mere eller mindre til EU, synes jeg ganske enkelt er en regulær skandale.
Vi er vant til, at De Konservative ikke gør det, men at Socialdemokratiet ikke kan stille med en ordfører, synes jeg simpelt hen er skændigt.
Nu ved jeg, at der er lidt ekstra opmærksomhed på den her debat, og det vil måske også komme Socialdemokratiet til ugunst, at der er det, når man ikke kan stille med en ordfører.
Jeg synes simpelt hen, det er pinligt.
Så vil jeg også spørge ordføreren, om ordføreren er enig i, at EU's maksimale indtægt må udgøre 1,23 pct. af bruttonationalindkomsten i EU-landene.
Er ordføreren enig i, at de 1,23 pct. er et godt pejlemærke?
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-04:
Jeg fangede simpelt hen ikke den sidste del af hr. Kenneth Kristensen Berths indlæg, fordi jeg står og er sådan lidt rystet over den meget ukollegiale måde, som hr. Kenneth Kristensen Berth omtaler et andet parti og en anden kollega på.
Vi ved alle sammen, at der kan opstå ting, der gør, at man med kort varsel kan være nødt til ikke at komme her i salen.
Og når nu hr. Kenneth Kristensen Berth skruer sig op til at tale om, at den her forhandling er åh så vigtig, vil jeg sige: Altså, det er et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, og de kommer jo i en lind strøm, og det her har måske ikke helt den store interesse, som hr. Kenneth Kristensen Berth tror det har.
Søren Søndergaard (EL), 2017-05-04:
Det er jo fuldstændig rigtigt, som finansministeren siger, at en del af de penge, vi betaler til EU, kan vi så søge om at få igen via forskellige ordninger.
Jeg vil bare spørge finansministeren, om det er regeringens opfattelse, at vi, hvis vi selv rådede over de penge, vi skal søge om at få tilbage fra EU, så ville bruge dem på præcis den samme måde, som vi gør i dag.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-05-04:
Jeg vil kalde det, som hr. Jan E. Jørgensen giver udtryk for her, foragt for folkestyret.
Jeg synes, det er en pinlig adfærd fra hr. Jan E. Jørgensens side, men det må han selv om.
Jeg vil sådan set spørge hr. Jan E. Jørgensen igen, om han er af den opfattelse, at et niveau på 1,23 pct. af BNI er det rigtige niveau til at finansiere EU.
For hvis det er det, er hr. Jan E. Jørgensen jo parat til at poste endnu flere penge i EU, for der er jo et slack fra det niveau, der er nu, og så op til de 1,23 pct., som er fastsat som det maksimale niveau af landenes bruttonationalindkomst, som man kan anvende i EU.
Mener hr. Jan E. Jørgensen, at de 1,23 pct. er et godt tal, eller skal det ned?
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-04:
Jeg mener, præcis som jeg også sagde i min tale, at Storbritanniens farvel til EU og det, at de så jo ikke længere bidrager økonomisk til EU, skal medføre, at EU skal slankes svarende til det beløb, som Storbritannien puttede i EU før.
Det vil sige, at vi kommer ned på at have et EU, der er mindre, end det er i dag, rent økonomisk.
Det burde sådan set glæde Dansk Folkeparti.
De svulstige bemærkninger, som hr. Kenneth Kristensen Berth starter med, tror jeg bare vi skal lade ligge.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-05-04:
Vi kan jo altid diskutere metoderne, bare vi er enige om målet.
Men det, jeg sådan set gerne vil spørge hr. Søren Søndergaard om, er i relation til den her debat om rabatter og spørgsmålet om, hvorvidt Danmark betaler det, vi skal, eller mere end det, vi skal.
Jeg vil bare spørge hr. Søren Søndergaard, hvordan han ser på det instrument, der hedder rabat på UK-rabatten, som en række lande jo har.
Altså, det er Tyskland, Holland, Sverige og Østrig, der har en rabat på UK-rabatten, der svarer til tre fjerdedele af det beløb, de skulle betale for at dække Storbritanniens rabat.
Nu ved jeg godt, at Storbritannien er på vej ud af EU, men hr. Søren Søndergaard tilkendegav jo, at der skulle være en vis lighed, altså en vis rimelighed i det i forhold til rige kontra fattige lande – og de lande, jeg lige nævnte her, er jo ikke fattige lande; det tror jeg vi kan blive enige om.
Så hvordan ser hr. Søren Søndergaard på det forhold, at de her lande altså har en ret stor rabat på UK-rabatten, og at vi i Danmark aldrig har haft sådan en rabat?
Søren Søndergaard (EL), 2017-05-04:
For os er nettobidraget det afgørende.
Herrens veje er uransagelige, og det samme gælder i forhold til alle de der måder, man beregner ting på i EU, med rabatter og rabat på rabatter osv.
Så vores udgangspunkt er, hvad nettobidraget er, og ud fra de tal, jeg har kunnet finde på Folketingets hjemmeside, for nettobidraget for 2015 i forhold til BNI ligger Danmark under en række andre sammenlignelige lande og endda også lande, som ikke er helt så sammenlignelige, nemlig Belgien, Holland, Tyskland, Storbritannien og Sverige, altså i 2015.
Det er ligesom det samlede billede, og ud fra det kan vi så bare ikke argumentere for, hvorfor vi specielt i forhold til f.eks. Sverige eller specielt i forhold til Belgien skulle slippe billigere, altså i forhold til den samlede udgift, som EU har, eller den samlede pengemængde, som cirkulerer i EU.
Opgaven må være at få den reduceret, og der er to dele af det.
For det første skal vi lade være med at sende penge ned for at få dem igen, for at få indflydelse på skibakker på Malta.
Og for det andet skal vi simpelt hen have en lavere udgift fra EU.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-05-04:
Jamen der er jo ganske meget af det, hr. Søren Søndergaard siger, som vi sagtens kan blive enige om.
Det, jeg bare ikke forstår, er, at hr. Søren Søndergaard ikke kan være enig med os i, at det er besynderligt, hvorfor netop Tyskland, Holland, Sverige og Østrig skal have en særlig rabat på Storbritanniens rabat, som vi ikke har i Danmark.
Altså, hvad er det, der efter hr. Søren Søndergaards opfattelse kvalificerer de der fire lande til at få rabat på Storbritanniens rabat?
Det er jo alle sammen nettobidragyderlande og lande, der yder et stort nettobidrag.
Søren Søndergaard (EL), 2017-05-04:
Sikkert absolut ingenting – ud over den kendsgerning, at når vi snakker om Holland, Tyskland og Sverige, er der tale om lande, der i hvert fald i 2015 havde et større nettobidrag til EU, end Danmark havde; vi kan i udvalget finde tallene for 2016.
Det er jo bare en kendsgerning, og det er vel det, de vil bruge.
Lad os nu forestille os, at hr. Kenneth Kristensen Berths ønske går igennem.
Hvad vil der så ske?
Så vil Sverige jo komme og sige: Nu betaler vi meget mere, så nu vil vi også have en rabat.
Og så kan det der cirkus fortsætte.
Problemet med EU er den fundamentalt forkerte måde, økonomien er organiseret på, og det ønsker vi at få gjort noget ved.
Kim Christiansen (DF), 2017-05-04:
Tak for det, og det var absolut ikke spild af tid.
Så fik jeg lejlighed til at høre den socialdemokratiske ordfører, og det er jo altid inspirerende.
I Dansk Folkeparti synes vi, at det lidt er en glædens dag, at vi sammen med et ret stort flertal nu kan beslutte, at vi fjerner den her aldersdiskrimination, hvorefter ældre over 75 år har skullet gå til regelmæssigt lægetjek.
Det har været en stor omkostning for de ældre, og tallene på 1,4 pct. viser jo i hvert fald – hr. Rasmus Prehn var inde på det – at det er et meget stort og dyrt apparat, der bliver sat i gang, og en, synes vi i hvert fald, unødig foranstaltning over for ældre mennesker i forhold til det antal, man rent faktisk screener i det her system.
En stor del vil sandsynligvis blive fanget i forbindelse med receptudskrivning, almindelig lægekontrol osv., hvor lægen så har en pligt til at sige: Ved du hvad, nu tror jeg, at du har kørt det bil, du skal, i det her liv.
Vi håber selvfølgelig, at lægerne lever op til det ansvar, men også at de ældre selv påtager sig et ansvar nu.
Det gælder også pårørende, hvis de kan se, at der måske er nogle ændringer i en persons liv, der gør, at det er på tide at stoppe med at køre bil.
Som den tidligere ordfører også var inde på, bliver det her med aldersgrænsen jo ikke fjernet i forhold til kørsel med lastbiler og bus og erhvervskørekort.
Der vil jeg så lige komme med en lille bemærkning, nemlig at der forhåbentlig snart kommer en ny taxalov.
Der har vi fjernet erhvervskørekortet, men indlægger en anden faglig prøve, og der vil jeg i hvert fald allerede på nuværende tidspunkt opfordre til, at taxachauffører, der jo kører med andre mennesker, også kommer til at køre under de gamle regler med en aldersgrænse på 70 år. Så kan man med et glimt i øjet sige, at når regeringen gang på gang siger, at vi skal arbejde længere, så er det jo rart, at man måske også har en bil, som man kan fragte sig på arbejde i.
Det er sagt med et smil på læberne.
Kim Christiansen (DF), 2017-05-04:
Jeg ved ikke, om jeg skal forstå det på den måde, at hr. Henning Hyllested mener, at hvis nogen måske for 10 år siden har opgivet at køre bil og så i mellemtiden er blevet 82 år, så finder de kørekortet frem af skuffen igen.
Sådan tror jeg ikke rigtig det kommer til at fungere.
Jeg tror i hvert fald, at der er nogle administrative forhold, som gør, at det ikke kan lade sig gøre.
Som sagt er vi ret trygge ved det her.
Der er jo ingen tvivl om, at når man ældes, ændrer mange ting sig også.
Man bliver måske lidt langsommere i reaktionerne, men jeg vil vove den påstand, at en bilist på 25 år, som tror, at han er udødelig, er væsentlig farligere for trafiksikkerheden end et ældre menneske, som kører efter forholdene og egne evner.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-04:
Jo, men det er også en kendsgerning, at de ældre optræder hyppigere i ulykkesstatistikken end, hvad skal man sige, mellemgruppen.
Men det har måske også noget at gøre med, at der, hvad skal man sige, på grund af det aldersbetingede helbredstjek jo faktisk sker en frasortering, både fordi nogle selv vælger det, men også ved selve lægetjekket.
Der får man jo en frasortering, og dem, der bliver tilbage, er jo så i virkeligheden – om man så må sige – de bedste bilister og de mest friske, altså både åndsfriske, fysisk friske osv. osv.
Det er dem, der er tilbage, samtidig med at de jo altså ikke kører i mørke, ikke kører i glat føre, ikke kører langt og ikke kører, når der er myldretid, hvor trafikken er kompliceret, osv. osv.
Det var jo også noget af det, DTU-undersøgelsen viste i sin tid, og det har måske noget at gøre med, at de ikke optræder så hyppigt i ulykkesstatistikken.
Kim Christiansen (DF), 2017-05-04:
Jo, det er rigtigt, men jeg tror, at ældre mennesker tilpasser det.
Som hr. Henning Hyllested er inde på, kører man måske ikke ind i København lige i myldretiden, fordi det godt kan være, at man synes, at det går lige lidt stærkt rundt om en, men der vil jeg så også sige, at jeg kan nævne mange unge bilister, som også har sådan et landsbykørekort eller et sommerkørekort, som jeg plejer at kalde det, og som er lidt kede af at køre i glat føre eller at køre inde i byen med al den trafik, der er.
Så det tror jeg egentlig spænder over et meget vidt spekter sådan rent aldersmæssigt.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-04:
Anerkender hr. Hans Christian Schmidt, at der er en væsentlig forskel på at hæve en aldersgrænse, som vi gjorde i sin tid fra 70 år til 75 år begrundet i, ja, det kan være mange gode grunde, men vel først og fremmest i befolkningens stigende levealder, og så helt at ophæve aldersgrænsen, fordi det jo bl.a. kommer til at betyde, at der kommer til at ligge kørekort med gyldighedsperioder på 15 år rundtomkring i de små hjem, om jeg så må sige, kørekort, der kan, lad os bare kalde det aktiveres sådan fra tid til anden.
Med den viden, vi har, om, at alderssvækkelse jo indtræffer – ja, med alderen – men altså også i stigende tempo, og jo ældre vi bliver, jo flere kommer der, men alligevel ligger der altså et kørekort, der kan bruges i nød og betryk , hvis det var sådan.
Hans Christian Schmidt (V), 2017-05-04:
Ja, jeg anerkender, at der er en væsentlig forskel, netop den, at vi med den ændring, vi lavede sidst, stadig generede en masse ældre mennesker med noget, som efter min bedste mening er overflødigt.
Så ja, det er en stor forskel, men det er en glædelig forskel.