runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Aagaard (M), 2025-01-15:
Tak for spørgsmålet.
Det er heldigvis sådan, at der allerede er mange solceller på tagene.
Faktisk er en tredjedel af solcellekapaciteten i dag på tage, og vi fremsætter snart et lovforslag, der gør det mere attraktivt at lease solceller på tage.
Det kan kommunerne også få gavn af.
Det er selvsagt også vigtigt, at kommunerne kan opstille solceller på egne bygninger, og det kan de, og det er selvsagt vigtigt, at det sker der, hvor det er økonomisk ansvarligt.
Vi har haft en proces med KL, hvor vi har inviteret dem til at give os forslag til, hvordan man kunne gøre det mindre administrativt bøvlet at lave den nødvendige selskabsudskillelse.
KL er ikke rigtig kommet tilbage med noget, men invitationen er åben.
Målet er mindre bøvl og færre indrapporteringskrav for kommunerne.
Det er således i dag muligt for kommunerne at opsætte solceller.
Det skal ske i et udskilt selskab, så kommunens økonomi ikke blandes sammen med elproduktionen.
Det er supergodt, at reglerne er, som de er, så velfærd og kommercielle aktiviteter som elproduktion holdes adskilt.
Samtidig tillader reglerne, at når kommunerne bygger nyt eller gemmemrenoverer, kan de få dispensation for selskabsudskillelsen for de solceller, der skal til for at opfylde bygningens energiramme, så de ikke skal ud i at finde dyre alternativer for at opfylde EU-kravene.
Ud over at det er vigtigt at sikre adskillelse mellem kommunens økonomi og elproduktionen, skal vi også have in mente, at hvis selskabsudskillelsen ikke udføres, kan det skabe et provenutab for staten, der skal finansieres.
Susie Jessen (DD), 2025-01-15:
Tak for det svar.
Jeg vil starte med at sige, at os, der bor uden for de lidt større byer, jo godt ved, hvor de fleste af de her solceller er placeret, og det er jo ude på markerne, hvor de ofte fylder flere hundrede hektarer, og landsbyer decideret kan blive omringet af solcellemarker.
Det er noget, vi har en stor bekymring for i Danmarksdemokraterne, for vi mener, at det rent faktisk kan ødelægge en del lokalsamfund, når omgivelserne bliver ødelagt, som de gør.
Der er logikken hos rigtig mange mennesker jo, at vi skal gøre endnu mere for at få solcellerne op på byernes tage.
Det vil ikke skæmme så meget, som det vil gøre i et lokalområde ude på landet.
Det er simpelt hen bare sund fornuft at få flere solceller op på tagene.
Det er bl.a. det her med, at man skal oprette et selvstændigt selskab, hvis man vil opsætte de her solceller på tagene.
Der er også meget bureaukrati i det.
Som jeg forstår det, tager det omkring 2 år at få en tilladelse til at sætte solceller op på et tag.
Så der er bare rigtig mange regler og dokumentationskrav, som er meget uigennemsigtige for mange.
Så der er rigtig mange benspænd.
Så mit spørgsmål til ministeren som opfølgning er: Hvad kan vi helt konkret gøre fra Christiansborgs side for at sikre, at vi snart også kommer til at se flere solceller på tagfladerne i byer som Aabenraa og Kalundborg?
Lars Aagaard (M), 2025-01-15:
Først og fremmest er forskellen på os to, at Danmarksdemokraterne befinder sig inde i nogle københavnske saloner og har foreslået, at det er Folketinget, der skal bestemme, hvor der må være solceller på landet, hvorimod regeringens position er, at det er noget, kommunerne skal have lov at bestemme.
Så i forhold til hvor mange solceller der skal være på markerne, så er det kommunerne, der giver tilladelserne.
Det skal være en lokal beslutning og ikke en beslutning, der træffes her i Folketinget.
Men sådan er der jo forskel på, hvor centralistiske og fascineret af saloner, vi kan være.
I forhold til kommunerne er det sådan, at hvis læser meget nøje, hvad der bl.a. bliver sagt af KL's formand i den artikel, som har ført frem til spørgsmålet i dag, så beder han om, at kommunerne bl.a. skal have lov at bruge elnettet uden at betale for det.
Og hvis vi giver dem lov til det, bliver det ikke billigere at have elnettet; så skal den almindelige dansker bare betale mere, og det er regeringen også imod.
Susie Jessen (DD), 2025-01-15:
Tak for det svar fra ministeren.
Jeg kan høre, at ministeren også turnerer rundt med noget af det, vi andre i Moderaterne skal have sagt, nemlig det her med, at vi ikke vil tillade kommunerne at sætte solceller op.
Det er jo decideret noget vrøvl.
Vi vil have et stop for statslige energiparker, en bremse for det i øjeblikket, fordi vi ved, at der simpelt hen ikke er styring på det, der er ikke et overblik over den her proces i øjeblikket.
Så det vil vi gerne have en bremse sat i.
Vores kommunalbestyrelsesmedlemmer rundtomkring bestemmer selvfølgelig, det gør det, men altså, de har jo nok det samme udgangspunkt, nemlig at det her smadrer rigtig mange lokalsamfund i øjeblikket.
Efterspurgt et svar fra ministeren på, hvordan vi kan sikre, at der kommer flere solceller op på tagfladerne snart.
Det hørte jeg ikke et svar på; jeg hørte kun et angreb fra ministeren.
Rasmus Stoklund (S), 2025-01-15:
Og hvis man ikke føler, at man har fået fyldestgørende svar der, så har man jo altså også mulighed for at kontakte Skattestyrelsen.
Så er det meningen, at man skal kunne få de svar, man har brug for, der.
Karsten Filsø (SF), 2025-01-15:
Jamen vi skal, som jeg sagde, tænke lidt i helheder.
Vi er nødt til på skatteområdet at se på det samlede afgiftssystem for fødevarer.
Der er jeg ret enig i det, ministeren gav udtryk for; det skal i hvert fald tænkes meget nøje igennem.
Vi kan ikke gå ind og lave noget, der skal have effekt allerede her fra den 1. juli.
Og så er der i øvrigt heller ikke anvist nogen finansiering på det.
Ud over sympatien deler vi ønsket om, at vi skal køre forbruget over i en grønnere retning.
Der er så mange gevinster ved det.
Så det er den vej, vi gerne vil gå, altså at tænke i helheder.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-01-15:
Vil ordføreren anerkende, at en lavere momssats for lige præcis fødevaregruppen frugt og grønt – ikke hele afgiftssystemet, men lige præcis for frugt og grønt – faktisk løser de ting, som ordføreren siger at de enige med Alternativet omkring, nemlig at øge folkesundheden, reducere klimagasudledningerne og gøre det bæredygtige valg billigere for danskerne?
Karsten Filsø (SF), 2025-01-15:
Ja, der er ingen tvivl om, at det her kommer til at stå centralt, når man skal tænke i en helhedsløsning.
Der er ingen tvivl om, at det her område er noget, som boner positivt ud på mange forskellige parametre.
Vi kan bare ikke gå ind decideret momsmæssigt med meget kort varsel og sige, hvad det er for nogle varer, der skal omfattes af det her, og hvad for nogle der ikke skal.
Derfor vil vi gerne se tingene i et bredere perspektiv.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-01-15:
Tak, formand.
Liberal Alliance støtter i almindelighed et lavere skatte- og afgiftsniveau.
Vi kigger også ud i køledisken og ser, at priserne er steget for helt almindelige forbrugere.
Men vi er ikke tilhængere af differentieret moms.
Hvis frugt og grønt skal have en lavere afgift, fordi det er sundt, så er der mange andre varegrupper end bare lige fødevarer, hvor det også ville være oplagt at sænke momsen.
Faktisk er det erfaringen fra andre lande, at varer i gråzoner ofte ender med en storm af søgsmål mod skattemyndighederne for at finde ud af, om de er på den ene eller den anden side af hegnet, i forhold til hvordan man differentierer momsen.
Hører kombinationsvarer til i den ene eller den anden kategori f.eks.
Vi mener snarere, at man skal sikre samfundet mod eksternaliteter via afgifter tættere på produktionen eller afgifter i al almindelighed, så simpelt administrativt som muligt.
Det er vi bange for at differentieret moms ikke er.
Så selv om vi har stor forståelse for både det grønne og det sunde og borgernes regning i butikken, er det i vores optik ikke den rette vej at gå, og Liberal Alliance stemmer derfor nej.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-01-15:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Hvis man anerkender, at man kan bruge det her værktøj til at fremme folkesundheden og for øvrigt også gøre det grønne valg billigere, men ordføreren så også er inde på, at der er flere varegrupper, man kunne pege på, kan ordføreren så pege på en varegruppe, der mere præcist opfylder de her parametre end lige præcis varegruppen frugt og grønt?
Steffen W. Frølund (LA), 2025-01-15:
Et eksempel på, hvordan det kan blive administrativt tungt, er, at der jo også findes varer, hvor der er puttet frugt og grønt og nogle andre ting ind i den samme ting, man så køber, og som er forarbejdet i en eller anden retning, og hvad skal det så være?
Skal det så være en delvis momsfritagelse eller en momssats imellem det?
Jeg anerkender til gengæld fuldstændig, at prisniveauet betyder noget for folks forbrugs- og indkøbsvaner, og at de tests, man har lavet i dagligvareindustrien derude, med at sætte priserne ned på givne ting og også lege med at kalde det en momsfritagelse, jo flytter forbruget.
Så prisfølsomhederne er jo til stede.
Det er ligesom afgiftskasserne, vi tænker skal bruges til det.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-01-15:
Tak for det.
Jeg kan høre, at Moderaterne sådan set er for, men at regeringen så er imod.
Der står i regeringsgrundlaget, at klimakrisen er den største krise, vi står i som samfund at skulle finde løsninger på, og at folkesundheden er vigtig, også for regeringen.
Hvad mener ordføreren om, at man bruger moms og afgifter til netop at gøre det bæredygtige valg billigere og lettere tilgængeligt?
Vi er fuldstændig enige om, at danskerne selv vælger fuldstændig, hvad de vil spise, men det er vores ansvar, politikernes, at lave nogle strukturer, der skubber på en vej, som vi kan se er godt for samfundet, og det gælder både for det enkelte individ, men også for samfundet som helhed.
Og det vil være, at vi hjælper danskerne med at spise mere frugt og grønt ved eksempelvis at gøre det billigere.
Hvad mener Moderaterne om det?
Mohammad Rona (M), 2025-01-15:
Vi havde et lignende forslag i forhold til at halvere momsen på frugt og grønt, og det er vi sådan set gået ud med igen her i går, tror jeg faktisk det var.
Og det holder vi sådan set fast i.
Vi holder sådan set fast i, at hvis vi vil folkesundheden, har vi også en mulighed for i Danmark i hvert fald at kunne skrue på nogle helt konkrete knapper, f.eks. med vores moms, og det står vi fast ved.
Vi vil gerne have, at folk spiser mere sundt.
Vi har også indført skolemad som en prøveordning, som vi også synes er rigtig god.
Vi kan jo bare se, at når især drengebørn starter i indskolingen og går ud af udskolingen, har de faktisk taget en del på.
Det er et problem, og det bliver vi nødt til at se i øjnene.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-01-15:
Jamen jeg deler mange af de synspunkter, som ordføreren bringer her, og derfor er det også en lille smule frustrerende, at ordføreren er med i et parti, som er med en regering, der jo ikke arbejder for det her.
Så jeg skal bare lige helt forstå det.
Moderaternes politik er, at man gerne vil se på en differentieret moms på sunde fødevarer som frugt og grønt som fødevaregruppe, men lige nu har jeg så hørt skatteministeren sige, at det vil man ikke kigge på lige nu.
Så kan jeg måske få ordførerens syn på, om det er noget, Moderaterne så vil arbejde for internt i regeringen, altså at vi kan se mere på det her?
Mohammad Rona (M), 2025-01-15:
Det er klart, at vi jo er tre forskellige partier i regeringen, og vi mener lidt forskelligt, også på skatteområdet, og det har jeg sådan set fuld respekt for.
Jeg synes bare, det er vigtigt at pointere, hvad vi mener i Moderaterne, og hvad vi gerne vil kæmpe for i regeringen.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-01-15:
Tak for det.
Men som ordføreren nok også er bekendt med, er der ikke meget klimahandling i sympati for et forslag.
Ordføreren virker positiv over for selve forslaget og nævner så tre ting som grunden til, at I ikke kan støtte det.
Hvad skal der så til, at SF kan støtte det?
For jeg kan da godt være enig i, at vi skal kigge bredere på hele afgiftssystemet, men vi er jo nødt til at starte et sted.
Vi ved, at 70 pct. af det frugt og grønt, vi spiser, bliver importeret, fordi der ikke er noget reelt marked i Danmark mere; gartnerierne lukker på stribe.
Samtidig ved vi, at vi har en alt for stor klimagasudledning, når det kommer til fødevarer.
Så det er jo et helt konkret her og nu-værktøj at bruge for både at øge folkesundheden og for at reducere klimagasudledningerne.
Karsten Filsø (SF), 2025-01-15:
Tak for det.
SF deler opfattelsen af, at vi skal se på en øget differentiering af afgiftssystemet og måske endda også momsen i forhold til fødevarer.
Derfor er der grundlæggende sympati for forslaget fra Alternativet.
Når vi til trods for sympatien alligevel ikke vil støtte forslaget, skyldes det tre ting.
For det første skyldes det, at forslaget skønsmæssigt vil koste i omegnen af 4 mia. kr., som der ikke er anvist finansiering til.
For det andet skyldes det, at man med forslaget ønsker en lov, der allerede skal gælde fra den 1. juli, hvilket SF mener er urealistisk, idet der ligger et større arbejde i konkret at bestemme, hvad der skal omfattes, og hvad der ikke skal omfattes af loven.
For det tredje skyldes det, at SF ønsker at se samlet på afgiftssystemet for vores fødevarer, herunder måske også momsen.
Det kunne godt balanceres økonomisk, hvor nogle varegrupper kunne gøres billigere og andre gøres dyrere.
For SF vil flere faktorer være vigtige i den løsning.
Det gælder klimaaftryk, det gælder folkesundhed, og det gælder også et hensyn til de generelt stigende fødevarepriser, som er en stor ulempe for mange af vores borgere.
Derfor, kære venner i Alternativet, er der fra SF sympati for forslaget, men vi siger nej til dette konkrete forslag.
Vi ønsker en bredere indsats, som omfatter hele afgiftssystemet på fødevarer, og det håber vi meget regeringen vil arbejde sammen med os om.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-01-15:
Tak for det.
Alternativet foreslår i dag, at vi tager et vigtigt skridt i en positiv retning, et skridt, der både kan styrke folkesundheden, mindske uligheden og reducere vores klimaaftryk.
På samme tid giver det alle danskere en bedre forudsætning for at følge de officielle kostråd, som regeringens Fødevarestyrelse står bag.
Alt sammen sker ved at sænke momsen på frugt og grønt.
Vi ved, at pris er et vigtigt parameter i vores forbrugeradfærd, og derfor er det vigtigt at gøre det grønne valg billigere.
Jeg håber på en god debat i dag og ser frem til at høre forskellige synspunkter.
Og så skal jeg for øvrigt hilse fra vores venner i Enhedslisten og sige, at de stemmer for forslaget.
Rasmus Stoklund (S), 2025-01-15:
Tak, formand.
I dag skal vi behandle et beslutningsforslag fra Alternativet om lavere moms på frugt og grønt.
Det foreslås at sænke momsen på frugt og grønt fra 25 pct. til 5 pct. fra den 1. juli 2025.
Forslaget omfatter frisk frugt og grønt samt tørrede, frosne og let forarbejdede varer inden for samme kategori.
Formålet med forslaget er at styrke folkesundheden i befolkningen ved at styrke forbrugernes mulighed for og incitament til at købe og spise mere frugt og grønt.
Det gælder både bedre kostvaner og mere bevægelse.
Vi er også optaget af, at børn og unge får etableret sunde vaner, som de kan tage med sig ind i voksenlivet.
Skattepolitik kan være et muligt værktøj, når det gælder om at forme danskernes adfærd – det kender vi fra afgifter på tobak og alkohol.
Skatteministeriet har undersøgt fordele og ulemper ved differentieret moms i en analyse af differentieret moms, der blev offentliggjort den 10. oktober 2024.
Analysen viser, at en nedsættelse af momsen på frugt og grønt til 15 pct. kan få danskerne til at købe mere frugt og grønt.
Analysen viser også, at en familie på to voksne og to børn vil spare 1.400 kr. om året.
Analysen viser samtidig, at det vil koste statskassen omtrent 2 mia. kr. om året, og at det vil medføre et samfundsøkonomisk tab på 125 mio. kr.; heri er indregnet en direkte besparelse på sundhedsvæsenet på 25 mio. kr. om året.
Analysen viser også, at det at have forskellige momssatser giver udfordringer for forvaltning og erhvervsliv i forhold til at afgrænse, hvilke varer der vil være omfattet af en nedsat momssats.
Det kan bl.a. føre til flere ubevidste fejl og større risiko for svig.
Herudover vil der være forskellige omkostninger for forvaltning og erhvervsliv i forbindelse med at administrere forskellige momssatser.
Der er altså forskellige balancer, der skal afvejes i forhold til hinanden, når det kommer til spørgsmålet om, hvorvidt nedsat moms på frugt og grønt er en god idé, og så skal forslaget finansieres.
Nogle af de balancer havde jeg tilbage i november lejlighed til at drøfte med repræsentanter for både detailhandelen, interesse- og brancheorganisationer og universitetsverdenen.
Vi havde et godt møde, og mange af deltagerne kunne godt blive enige om, at nedsat moms på frugt og grønt umiddelbart er en god idé.
Der var bl.a. uenighed om, hvilke varer der skal omfattes af en nedsat momssats.
Nogle mener, at det kun skal være økologiske varer; andre peger på alle plantebaserede varer; andre mener, at frisk frugt og grønt i det hele taget skal omfattes, men hvad så med bælgfrugter, der tit købes på dåse eller i tørret form.
Nogle deltagere mente, at vi skal finansiere nedsat moms på frugt og grønt ved at hæve afgifterne på usunde varer som slik og chokolade; det var andre meget uenige i.
Jeg er ikke selv i en fase, hvor jeg konkluderer noget endnu.
At ændre vores momssystem i Danmark er et meget markant skifte, og der synes jeg vi skal tænke os rigtig grundigt om, før vi vælger at gå den vej.
Det er jo endda i et forslag, som er noget mindre vidtgående end det, vi skal debattere her i dag.
Regeringen støtter på den baggrund ikke beslutningsforslaget.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-01-15:
Hvis det ikke giver anledning til at ville sænke momsen, hvordan vil man så forestille sig, at danskerne skal kunne leve grønnere?
Rasmus Stoklund (S), 2025-01-15:
Der kan jo være forskellige veje til at fremme folkesundheden, og vores dilemma i salen her er jo, at uanset hvilken vej man peger på, har det ofte nogle omkostninger, der skal finansieres.
Nu har vi for nylig lavet en aftale om at lave et rimelig stort forsøg med skolemad.
Det kan jo være én god vej.
Andre ting, man kunne gøre, kunne jo handle om at fremme cyklisme.
Der kan være forskellige veje til at fremme folkesundheden.
Vi har jo i årevis reguleret usunde varer, tobak og andet, med afgifter for at prøve at nedbringe forbruget af det.
På den måde er det jo ikke sådan, at der kun er ét håndtag eller ét værktøj i værktøjskassen, som man kan bruge i den her sammenhæng.
Jeg har ikke nogen stor ideologisk modstand mod nedsat moms på frugt og grønt, men jeg siger bare, at det også skal finansieres.
Det skal kunne administreres, og vi skal finde ud af, om det er den måde, vi får mest muligt gavn af det på, og der synes jeg, vi skal tænke os rigtig grundigt om, før vi gør op med det momssystem, vi kender.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-01-15:
Skal det forstås sådan, at man fra regeringens side synes, at man på nuværende tidspunkt gør nok for at gøre det lettere for de danske forbrugere at have mulighed for i langt højere grad at købe frugt og grønt og i det hele taget for, at de bæredygtige valg bør være billigere end de ikkebæredygtige?
Rasmus Stoklund (S), 2025-01-15:
Jeg tror, at man må sige, at det mere er et udtryk for, at der er mange dilemmaer og mange ting, man skal overveje, inden man beslutter sig for at ændre på et momssystem, som har virket på en bestemt måde siden 1960'erne.
Det er ensartet, det er relativt enkelt at administrere, og hvis vi slog ind på den kurs, som Alternativet foreslår i dag, ville vi skulle finde 4 mia. kr. hvert år til at finansiere det med.
4 mia. kr. skal jo så findes et sted, og hvor er det?
Er det i ældreplejen?
Er det i sundhedsvæsenet?
Er det i børnehaverne?
Det er jo ikke så ligetil at pege på et sted i den offentlige sektor, hvor vi kan undvære 4 mia. kr.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-01-15:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg er helt med på, at Danmarksdemokraterne ikke ser sig selv som et grønt parti eller på den måde måske overhovedet anerkender klimaforandringerne.
Men lad mig sige det på denne her måde, at afgifter og moms jo er en del af måden, hvorpå vi går fra en fossil fortid over til en bæredygtig fremtid.
Og det vil sige, at vi selvfølgelig finansierer det bæredygtige valg med fossile afgifter.
Man kunne eksempelvis sætte dieselafgiften op til halvanden krone, som Alternativet har foreslået, og der ville man faktisk få de 3-4 mia. kr. ind, som ordføreren nævner.
Grundlæggende kan man sige – og det står der jo faktisk i regeringsgrundlaget; nu er jeg med på, at Danmarksdemokraterne ikke er en del af regeringen – at klimakrisen sådan set er den største krise, vi står i som samfund og skal finde løsninger på.
Og der er hele moms- og afgiftsressortområdet jo et oplagt sted for netop at sige, at vi sænker momsen på det, vi gerne vil have mere af, og så sætter vi afgifterne op på det, vi vil have mindre af.
Så det skal ikke være dyrere at være dansker, men det skal være dyrere at forurene.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-01-15:
Som sædvanlig vender forslagsstillerne jo det blinde øje til virkeligheden uden for Christiansborg og de store byer i Danmark.
Der er faktisk mange egne af Danmark, som ikke kan leve uden fossile brændsler.
Der findes ganske enkelt ikke alternativer til det.
Undskyld mig.
Vi har ikke standere til opladning af lastbiler, vi har ikke brintløsninger til vores fiskeskibe osv.
Som forslagsstilleren siger, har man så nu fundet ud af, hvor pengene skal komme fra, og man tør ikke engang at skrive det i sit beslutningsforslag.
Men nu kan jeg så høre på ordføreren, at man har forelsket sig i nogle nye dieselolieafgifter oven i de to afgifter, som vi allerede har fået indført her ved årsskiftet for 14 dage siden.
Jeg håber, ordføreren godt selv kan se, at det virker en smule tragikomisk.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-01-15:
Vi kan måske godt blive enige om, at den grønne omstilling går for langsomt, og at der ude på landet ikke er ordentlig infrastruktur til at omstille sig til en elektrificering af transportsektoren.
Det er vi sådan set enige i.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-01-15:
Alligevel kan man se, hvis f.eks. man måler på tallene imellem Danmark og Tyskland – nu nævner ordføreren det jo selv – at dernede ligger nysalget af personbiler sådan, at omkring 7 pct. af dem er elbiler, og i Danmark er det vel 57 pct. Så der foregår jo meget grøn omstilling i Danmark allerede i dag.
Derfor forstår jeg ikke, hvorfor Alternativet har så travlt med at brandbeskatte og skubbe udviklingen ud af Danmark og fjerne den økonomiske sikkerhed under vores virksomheders drift, evne og kunnen.
Men det er jo desværre det, vi oplever.