runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-30:
Jamen det må jo stå tilbage som ordførerens påstand og argument.
Jeg har det nogle gange generelt svært som politiker, når vi får fremmanet nogle fortællinger, som på en eller anden måde påvirker befolkningen, uden at vi faktisk kan se, at det har rod i nogle reelle virkelige tal.
Altså, det synes jeg i hvert fald vi skal gøre os umage med.
Det er sådan set bare det, der er min pointe.
Men med hensyn til det andet med, hvad det så er for nogle værktøjer, de skal bruge, hvis der ikke er en sammensætning, som er tilfredsstillende, synes jeg, at der skal være en værktøjskasse, og spørgsmålet er så, hvad skal der være i den.
Skal vi beslutte det politisk, eller er det gymnasierne selv og fordelingsudvalgene selv, som finder ud af det?
Ja, men det bliver jo politiske fortællinger igen og igen. Kom med noget dokumentation for, hvor stort et problem der er med social kontrol.
Jeg har det sådan, også, da vi talte om bederum på gymnasierne, at lige pludselig er det åh, så frygteligt, fordi det bliver skalkeskjul.
Her sidder man og laver indoktrinering med rabiat islam.
Jeg bliver også bare sådan lidt, at ja, så kom med dokumentationen på det problem.
Når jeg er ude at tale med gymnasierne, så ja, selvfølgelig er der problemer nogle steder, det ved vi da alle sammen, men det er ikke noget, der lægger vores gymnasier ned og gør, at de ikke kan fungere, eller at eleverne ikke kan få nogle gode uddannelser.
Problemet er nogle helt andre.
Det er, at det er mere attraktivt at gå på Christianshavn.
Jeg har tre børn og to bonusbørn, som alle sammen i de her år skal på gymnasiet i København.
Jeg kender udmærket den problemstilling, fordi der er noget, der er attraktivt, og der er noget, der ikke er, men at gøre det til et problem baseret på social kontrol og religion, så skal der bare noget dokumentation på bordet, før jeg i hvert fald er overbevist om det.
Ja, vi er helt klart positive over for det forslag.
Og det er jo med henblik på at sige, at vi hellere ser, tror jeg, det er fordelingsudvalgene, end det er regionsrådene.
Men det kan sagtens være, at det skal op på det niveau.
Jeg ved ikke, om det bør være nødvendigt.
Jeg synes, at hvis man sidder i sådan et fordelingsudvalg, så skal man kunne blive enige.
Altså, som jeg sagde før, må man blive siddende rundt om bordet, indtil der kommer hvid røg op af skorstenen, for det er jo en opgave, som er pålagt.
Så ja, vi er klart positive over for den model.
Annette Lind (S), 2018-11-30:
Altså, jeg er jo fuldstændig enig i, at fordelingsudvalgene helst skulle blive enige, og at det er den sidste instans.
Men hvis der ikke kommer nogen løsning, kan man jo så have regionsrådene som den sidste mulighed.
Det er sådan, at vi har hørt i dag, at ekspertudvalget kan arbejde hurtigere, og det synes jeg da er rigtig fint.
Hvis det er sådan, at det her ekspertudvalg kan komme med nogle gode løsningsforslag,
vil Enhedslisten – nej, nu siger jeg det forkert igen; det er måske, fordi I ligner hinanden – vil Alternativet så være med til at lave en reel løsning ret hurtigt, sådan at vi har den klar, måske ikke til det her skoleår, men til det næste?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-30:
Ja, vi vil helt klart gerne være med på at lave en hurtig løsning, så snart der kommer et resultat fra udvalget, som arbejder med det.
I forhold til det med fordelingsudvalgene og regionsrådene – bare lige for at vende tilbage til det – vil jeg sige, at når jeg mener, det er vigtigt, det ligger i fordelingsudvalgene, er det også, fordi det, hvis det skulle komme op på regionsrådsniveau, så bliver en politisk styret beslutning.
Og jeg synes egentlig, det skal være en faglig beslutning, som gymnasierne selv finder ud af i fællesskab.
Så det er derfor, jeg har det meget bedre med, at det vil være fordelingsudvalgene, som får pligten til det.
Anni Matthiesen (V), 2018-11-30:
Men det er jo et rigtig vigtigt emne, som vi diskuterer her i salen, så jeg synes faktisk, at det som sagt også er vigtigt at bruge tiden til at finde ud af, hvor de enkelte partier egentlig står.
Jeg må sige, at jeg er lidt i tvivl om, hvor Alternativet egentlig står, fordi ordføreren siger på den ene side, at det er vigtigt for Alternativet at få en mere blandet elevsammensætning, og samtidig på den anden side hører jeg også ordføreren sige noget om, at man ikke er parat til at snakke om distrikter.
Kunne ordføreren på en eller anden måde sætte lidt mere klart lys på?
Altså, hvad er det egentlig, Alternativet står for?
For jeg holder også af det frie skolevalg, jeg synes også, at det er et dilemma i forhold til at skulle begrænse det frie skolevalg.
Som jeg forstod Alternativets ordfører, holder Alternativet også af det frie skolevalg, men vil også samtidig gerne have en mere blandet elevsammensætning.
Der er nogle konflikter der.
Hvad er det, Alternativet egentlig gerne vil?
Annette Lind (S), 2018-11-30:
Jeg taler jo både med gymnasielærerne og med rektorerne og også alle de rektorer ude i landet, som har problemet.
Jeg har stor respekt for Birgitte Vedersøs idé om, at man skal være enige i fordelingsudvalget for at få lavet noget.
For det, som er problemet i dag, er, at hvis man ikke bliver enige, gælder der en vetoret, og så bliver der ikke nogen løsning.
Alle gode argumenter er bragt til forhandlingsbordet, og lige lidt hjælper det.
Anni Matthiesen (V), 2018-11-30:
Så det, Alternativet egentlig taler for, er på en eller anden måde, at der laves flere modeller, og at man sagtens kan have en model f.eks. i de store byer, som man anvender, og en anden model, som man anvender i landdistrikterne.
Så jeg vil sådan bare til slut sige, at Alternativet havde det lidt svært ved, at hr. Henrik Dahl kom med nogle politiske fortællinger.
Jeg tror egentlig, at de fleste partier kommer med politiske fortællinger, og jeg ved godt, at det er rart at have noget fakta, men jeg tror også, at der er mange eksempler på, at Alternativet også kommer med politiske fortællinger.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-30:
Vi vil gerne både bevare det frie skolevalg og have en blandet elevsammensætning.
Jeg tror, at vi alle sammen har det sådan.
Det var det, jeg prøvede at forklare til hr. Jakob Sølvhøj.
Vi synes faktisk, at som udgangspunkt skal vi prøve at bevare det frie skolevalg, og alle de steder i Danmark, i de regioner, hvor det måtte fungere og elevsammensætningen stadig væk er blandet, er der jo ikke nogen grund til, at vi går ind og regulerer politisk.
Men de steder, hvor der så kunne blive problemer – vi ved, at det er der i hovedstaden, og vi ved, at det er der i Aarhus – der kan man så gå ind og sige til fordelingsudvalget, at de har pligt til det og så bruge nogle andre værktøjer til fordeling her, som de foreslår i Danske Gymnasier.
Vi lægger os egentlig meget op ad det, de foreslår i Danske Gymnasier, altså Birgitte Vedersøes forslag, i forhold til at sige, at vi griber kun ind i det omfang, at vi kan se, at fordelingen er skæv, men indtil da gør vi det ikke, fordi så hylder vi sådan set det frie skolevalg.
Henrik Dahl (LA), 2018-11-30:
Det er bare sådan, at man jo ude i befolkningen ikke rigtig kan vente på en dokumentation, der overbeviser fru Carolina Magdalene Maier, for der stemmer man jo simpelt hen bare med fødderne og tager nogle andre steder hen, hvor man ikke føler, at problemerne eksisterer.
Der er jo bl.a. det problem, at vi har at gøre med en gruppe elever, som altid underpræsterer i forhold til danske børn.
Rangfølgen er jo danske piger, danske drenge, brune piger, brune drenge, de indhenter det aldrig.
Det kan godt være, at man tilbringer mere tid på de videregående uddannelser, men det afspejler sig ikke i beskæftigelsesfrekvensen, og derfor er der jo nok noget dysfunktionelt ved uddannelsen, hvor det mere er din su-maskine, så man kan trække noget su ud.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-30:
Dem, der går ind og får de lange videregående uddannelser i dag, er foran drenge med etnisk dansk baggrund.
Men jeg anerkender bare ikke, at vi ikke er på rette vej.
Det har gået fremad i lang tid.
Og ja, vi har udfordringer, som baserer sig på nogle socialt belastede boligområder, som måske godt kunne trænge til, at vi investerede nogle ekstra penge i de folkeskoler, daginstitutioner, og hvad ved jeg, der ligger der, sådan så vi kan få løftet de børn, som har svært ved at blive løftet.
For selvfølgelig er der nogle, der har sværere ved at blive løftet andre.
Men jeg anerkender bare ikke, at det er et religionsproblem eller et etnisk problem, det gør jeg simpelt hen ikke.
Marie Krarup (DF), 2018-11-30:
Jeg har et indtryk af, at Alternativet kun anerkender en alternativ virkelighed, som eksisterer inde i Alternativets alternative hoveder.
For hr. Henrik Dahl har jo fuldstændig ret i, at det her integrationsproblem skyldes den fuldstændig katastrofale og hovedløse udlændingepolitik, der er blevet ført fra 1980'erne og frem.
Det er en kæmpe katastrofe, der er sket med det forsøg på befolkningsudskiftning.
Og at Alternativet lukker øjnene for det, er jo bare uhyggeligt.
Men jeg anerkender, at vi har dokumentationsproblemer, fordi der ikke er nogen, der har ønsket at lave undersøgelser på det her område.
Nu ved jeg, at der heldigvis er en kvalitativ undersøgelse i gang om kultursammenstød på gymnasierne.
Mange af de ting, som vi har, er jo, om jeg så må sige, anekdotisk viden, men det er meget ofte netop tilstrækkeligt til, at folk trækker deres børn ud af gymnasiet, eller at de ikke selv ønsker at være der.
Og derfor er mit spørgsmål til ordføreren: Mener ordføreren ikke, at det er et problem for danskere, at de ender med at være i mindretal på deres skoler?
Anerkender ordføreren ikke, at det kan være problematisk, og at det er her, vi er nødt til at gå ind og bistå de danske familier, der er i den situation?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-30:
Jo, jeg anerkender, at det er et problem for dem, der synes, det er et problem.
Jeg vil ikke mene, at det er et problem i sig selv – altså, det skal den enkelte jo selv vurdere.
Der var da også nogle af de elever, som jeg talte med på Høje-Taastrup Gymnasium, altså de etnisk danske elever, som sagde: Jo, en gang imellem er det lidt svært, fordi mange af de ikke etnisk danske elever har andre kulturer og vaner.
Og det var bl.a. det, jeg nævnte med festerne.
Så det er jo ikke, fordi jeg ikke anerkender det.
Jeg vil bare ikke give det skylden, og jeg vil ikke bidrage til politiske fortællinger, som også gør, at danskerne tror, at virkeligheden er en anden, end den er derude, fordi vi politikere fortæller, hvor frygteligt det er.
Vi klumper os jo sammen efter dem, vi ligner.
Altså, jeg tror, at verdenshistorien har vist, at folk klumper sig sammen efter dem, de ligner.
Sådan er det jo.
Det gør vi jo også selv.
Så vi skal bare passe på, at vi ikke giver nogen skylden for at være forkerte, når det, der egentlig er i spil, er, at det er nogle politiske beslutninger og modeller, som gør, at verden ser ud og fordelingen ser ud, som den gør i dag.
Så det er en politisk opgave.
Jo, og det kan også være, at vi skal diskutere det mere indgående i forhold til, hvad det konkret indebærer, for det, jeg læser ud af det her forslag, er jo bl.a., at hvis man vil lave distrikter, som skal være, kan man sige, nogenlunde jævnbyrdige i forhold til den sociale klasse, der udgør distrikterne, så ville man jo skulle have distrikter, som ligger ret langt fra hinanden, eller boligområder, der ligger ret langt fra hinanden, som så i fællesskab udgør et distrikt, for ellers kan det jo ikke lade sig gøre.
Altså, det skal være blandede byområder, og så har man jo i hvert fald en afstandsudfordring, og det er den, vi er bekymret for.
Men vi er meget interesseret i at tale videre om det – det bliver bare ikke et ja sådan umiddelbart herfra.
Jo, men jeg har stået heroppe og sagt, at jeg gerne vil bidrage til, at vi finder ud af, hvordan vi får justeret på fordelingskriterierne til gymnasierne.
Så det er jo ikke, fordi jeg ikke tager det alvorligt, der findes.
Jeg udfordrer bare den virkelighed, som Dansk Folkeparti refererer.
Så jeg vil bare gerne bede om, at når vi diskuterer de her ting, så er det fakta, vi baserer vores argumenter på.
Det er det eneste, jeg beder om.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-11-30:
Vi er jo, ordføreren og jeg, rent enige, når vi diskuterer uddannelsespolitik.
Jeg synes, vi her har et dilemma, hvor man kan sige, at hensynet til den enkelte elevs ret og mulighed for selv at vælge sin uddannelsesvej så at sige kolliderer noget med fællesskabsinteresserne.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-30:
Jo, det er jeg i princippet enig i.
Det er også derfor, at jeg ynder at sige, at når vi taler om, hvad frihed egentlig er, så handler det om, at frihed nogle gange ikke bare er, at man kan vælge frit fra alle hylder, men så er frihed at danne nogle rammer for det enkelte menneskes valg, så man faktisk reelt set har muligheder for at vælge forskelligt.
Når vi ikke stemmer for forslaget, er det jo ikke, fordi vi ikke synes, at der kan være en idé i det med fordelingen af distrikter, men at sige, at det skal være sådan, hele Danmark skal være organiseret i forhold til gymnasierne, synes jeg måske ikke er rigtigt.
For jeg vil hellere sige, at de steder, hvor der er problemer, kan man måske bruge det her som en af løsningsmetoderne.
Det kan være, at der er andre – jævnfør det, jeg sagde før.
Så det er mere for ikke at rulle en model ud over hele Danmark, som gør, at man ikke har det samme frie gymnasievalg, og som gør, at man kan få længere til gymnasiet, fordi der kan være nogle steder, hvor det slet ikke er nødvendigt.
Så det er mere i det perspektiv, som vores nej skal ses i lyset af.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-11-30:
Men det, som jeg tænker, som Enhedslisten tænker, er, at hvis vi skal regulere det her, er det da egentlig meget fornuftigt at sige, at vi har et nærhedsprincip, hvor udgangspunktet for den enkelte unge er: Man går i skole sammen med de unge, som man er vokset op sammen med, og som man i forvejen har et fællesskab med, men der skal også være en vej ud, hvis man ønsker en anden studieretning, hvis der er særlige personlige forhold.
Er den der nærhedstilgang sådan set ikke meget fornuftig efter ordførerens opfattelse?
Marie Krarup (DF), 2018-11-30:
Ordføreren kan altså ikke få virkeligheden til at gå væk ved at sige alle mulige flotte ord om politiske fortællinger osv., som om vi er mytomaner, når vi siger, at der er kultursammenstødsproblemer – at det er sørgeligt at være danskere i mindretal ude på gymnasierne.
Og det, der sker, er jo, at gymnasiesektoren bliver ustabil.
Vi kan se Langkaer Gymnasium, som kollapser på grund af det her, fordi der ikke er nogen, der vil søge det.
Så der er et reelt problem, og der er selvfølgelig også et reelt kultur- og religionssammenstød derude, som vi kan høre om i mange, mange tilfælde, f.eks. på vuc på Vestegnen, hvor eleverne udvandrer, når de skal have oldtidskundskab, fordi de græske statuer ikke har bh eller burka på.
Og folk sidder fuldstændig adskilt.
Der er en opgave, der skal løses, og det må Alternativets ordfører også tage alvorligt.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-11-30:
Tak for de venlige ord om forslaget.
Jeg er enig med ordføreren i, at det kan være nødvendigt også at kigge på taxametersystemet.
Det vil være en afledt virkning, vi ikke vil være kede af, vil jeg sige, i Enhedslisten.
Når vi har fremsat et forslag om, at der skulle ske noget nu hurtigt, så hænger det jo sammen med, at det har været diskuteret i et par år, og at der ingenting er sket.
Hvis nu ordføreren skulle angive et tidspunkt, hvor der skulle ligge et lovforslag klar, hvornår skulle det så være?
Jeg lytter med bekymring til ministeren, som ikke kan give et klart svar på, hvornår det skal være.
Vi er jo i forvejen lidt betænkelige ved, at det her efter vores opfattelse først vil kunne træde i kraft ikke i det kommende skoleår, men i det næste skoleår igen, og det ligger os meget på sinde, at vi i hvert fald ikke får skudt det, ja, i virkeligheden 2½ år fra nu, hvis man skubber sådan et ekspertudvalgs arbejde meget længe.
Så hvis DF skulle kunne støtte forslaget, hvornår skulle det så i givet fald fremsættes?
Annette Lind (S), 2018-11-30:
Hvis man har proformaadresser, er det jo socialt bedrageri, og det er vi selvfølgelig ikke interesseret i.
Det er rigtigt, at hvis der er unge mennesker, der snor sig dér, skal vi selvfølgelig være opmærksomme på det.
Det, som der er her, er, at der er et problem, og en af de gode løsninger kan være distriktsgymnasier.
Og når vi stemmer nej her, er det, fordi vi synes, det ikke løser problemet helt alene.
Vi vil gerne være med til at se på nogle andre løsningsmodeller samtidig med det her, bl.a. det her med, om der skal være en maksimumsgrænse i forhold til etnicitet.
Jeg vil gerne diskutere det her, og jeg vil gerne være med til at forhandle om det, og det har vi gerne villet i 2 år.
Og jeg ved, at der er et flertal her i salen, som også gerne vil det, så jeg kan simpelt hen ikke forstå, at vi ikke kan blive enige om at få lavet en løsning.
Sådan som det er nu, går det skævt, og det bliver værre og værre.
Marie Krarup (DF), 2018-11-30:
Tak for ordet.
Dansk Folkeparti ser positivt på beslutningsforslaget.
Vi har faktisk selv plæderet for netop dette og selv overvejet at fremsætte et beslutningsforslag om den her sag.
Der er nemlig to problemer i gymnasiesektoren, som vi skal have løst.
Det ene er de små gymnasier på landet, der bliver udsultet, og som har svært ved at konkurrere med de store gymnasier, som suger elever til sig.
Dermed er det svært for de små at overleve.
Det andet problem er, at der sker den her selvsegregering af danske og muslimske elever i storbyerne.
Og det vil sige, at vi har gymnasier, hvor danskerne kommer i mindretal, og det mener jeg ikke at man kan byde danske gymnasieelever.
Det her forslag vil, hvis det bliver gennemført, ikke løse integrationsproblemerne.
Det er jeg fuldstændig enig med ministeren i.
Så derfor mener jeg, at det at lave gymnasiedistrikter er noget, som vi skal arbejde frem imod.
Det vil skabe en forudsigelighed for forældrene og for eleverne, som vil gøre det nemmere, og hvis distrikterne bliver tegnet rigtigt, vil det, som jeg sagde, forsvare de små landdistriktsgymnasier og sikre, at alle elever ved, at de ikke vil risikere som danskere at være i mindretal på et gymnasium.
Det kræver, at man er dygtig til at tegne de her streger på kortet, og det kræver, at det meldes ud i god tid, så folk ved det.
Så vil vi forhåbentlig også undgå proformaadresserne, som vi jo præcis har i dag, fordi der er uforudsigelighed i dag, fordi vi har det såkaldte frie valg, som i virkeligheden ikke er særlig frit. Så vi synes, at modellen er god, men vi synes, det er problematisk, at det her forslag skal implementeres i februar.
Altså, hallo, det her skal jo gøres gennemtænkt og grundigt, og derfor vil jeg opfordre til, at man i stedet for siger, at forslaget skal implementeres, når ekspertkommissionen er færdig.
Og så skal vi lige have en dato på, hvornår den er færdig.
For vi kan ikke bare lave det her, uden at det er kigget meget, meget grundigt igennem.
Husk også på, at hele taxametersystemet jo vil falde til jorden med et brag, hvis man laver den her model, for taxametersystemet er baseret på en tankegang om, at gymnasierne skal konkurrere med hinanden om elever.
Og lige pludselig suspenderer vi jo konkurrencen i den her sektor, så de to ting kan bare overhovedet ikke hænge sammen.
Så der er så mange ting, der skal tænkes igennem, og det vil jeg virkelig opfordre til at vi går i gang med, men jeg synes bare, det er ærgerligt, at Enhedslisten med det her forslag kræver, at det hele skal være i vinkel i februar 2019, for det tror jeg simpelt hen er forhastet.
Og så kan man risikere at komme med en løsning, som ikke er god nok.
Derfor mener jeg, at vi i udvalgsarbejdet skal se på, om vi kunne ændre nogle af tingene i beslutningsforslaget, så det bliver mere spiseligt for bl.a. mit parti.
Tak for ordet.
Øjvind Vilsholm (EL), 2018-11-30:
Der er såmænd ikke noget galt i at slå hårdere ned på det, men problemet er bare, at man jo typisk ikke rammer bagmændene, dem, som står bag det her.
Dem, man får fat i, som det oftest handler om med den her form for kriminalitet, er jo folk, som af vanvare kommer til at tage ting med hjem.
Den organiserede kriminalitet er der meget lidt af, der er faktisk ikke konstateret noget i Danmark, og en del af argumentationen i forhold til at skærpe straffen er jo netop, at der skulle være fare for, at den her kriminalitet søgte til Danmark.
Men det har vi ikke set, så derfor er vi ikke tilhængere af den her strafskærpelse, men gerne af, at man holder øget øje med, hvad der foregår.
Henrik Dahl (LA), 2018-11-30:
Tak for det, formand.
Jeg kan jo høre på de ordførertaler, der allerede er holdt, at jeg ikke er den eneste, der kan huske tragedien i Københavns Havn i sommeren 2017, hvor to amerikanske kvinder mistede livet.
Det er godt, at der bliver taget hånd om tingene nu, sådan at en lignende situation ikke kan opstå i fremtiden, og derfor støtter Liberal Alliance naturligvis lovforslaget i sin helhed.
Hvad angår den anden del af lovforslaget, som giver private zoologiske haver mulighed for at holde hjemmehørende rovfugle og ugler, så ser vi det jo som en lille, men vigtig ideologisk sejr, fordi det jo er en liberalisering af zoologisk have-området, som vi naturligvis hilser velkommen.
Normalt ville det jo være min kollega hr. Carsten Bach, der stod heroppe.
Jeg er vikar for ham, og derfor må jeg også tilstå, at den tredje del af lovforslaget, der handler om falkejagt, ikke er noget, jeg ved særlig meget om.
Det lidt, jeg ved, kan relateres til en frygtelig video, der har cirkuleret på YouTube, hvor man ser en jagtfalk kollidere med en lastbil.
Derfor kunne man selvfølgelig overveje et ændringsforslag, der handlede om sikkerhedsafstand til motorveje, når man arbejder med jagtfalke, men vi vil ikke stille et sådant ændringsforslag, og derfor bakker vi op om lovforslaget i sin helhed.
Christian Poll (ALT), 2018-11-30:
Her præsenteres vi igen for en pakke blandede bolsjer – tre forslag, som slet ikke har en sammenhæng.
Derfor er der ikke mulighed for at markere de forskellige holdninger, man naturligt har til forskellige emner.
Alternativet foreslår derfor, at ministeren deler forslaget i tre dele.
Men når vi så går ind og kigger på forslaget, er det sådan, at Alternativet er for forslaget om at give kommuner mulighed for at begrænse sejlads med vandscootere, og vi er også for at hæve strafferammen for ulovlig handel med truede dyr.
Men vi kan ikke stille os positive over for at give private hold af rovfugle og ugler mulighed for at etablere nye hold.
Det vil øge risikoen for faunakriminalitet og faunaforurening, som flere af høringsparterne påpeger.
Vi ser hold af rovfugle som noget, vi skal begrænse til et nødvendigt minimum, og som noget, de zoologiske haver i øvrigt fint står for.
Rovfugle hører generelt ikke til i bure.
Derfor er det fint, at hold af rovfugle og ugler generelt er forbudt, og at der alene er tale om dispensationsordninger for de private fuglehold, der er.
Så jeg håber, at ministeren vil dele lovforslaget, så vi i udvalgsarbejdet kan skille diskussionerne ad og tage kvalificeret stilling ved afstemningen ved tredjebehandlingen.