runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2016-10-06:
Det glæder mig utrolig meget at høre det svar fra hr. Simon Emil Ammitzbøll, for det betyder jo, at der kan gå utrolig lang tid, inden Liberal Alliances ønske om en nedsættelse af topskatten rent faktisk bliver indfaset.
Når man ser på den regering, vi har i øjeblikket, som jo må siges at være temmelig vakkelvorn, så går der nok ikke så lang tid, inden der kommer et nyt flertal til magten her i Danmark.
Og så kan jeg da sige, at fra Enhedslistens side vil noget af det første, vi vil foreslå, i hvert fald være at tilbagerulle en eventuel nedsættelse af topskatten, som Liberal Alliance har kæmpet meget hårdt for at få gennemført.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-10-06:
Men for det første tror jeg ikke, at man skal forestille sig, at det bliver en alt for lang indfasningsperiode.
For det andet tror jeg, at man skal forvente, at der kommer en vis stabilitet i det danske folkestyre og i støtten til regeringen, når først vi har fået styr på spørgsmålet om topskattelettelser.
For det tredje tror jeg, at hr. Rune Lund skal passe på med at glæde sig for meget til, hvordan Socialdemokraterne vil reagere.
For vi kunne jo forstå på fru Mette Frederiksen, at f.eks. registreringsafgiften har man ikke tænkt sig at stille forslag om at den hæve igen, og den tordnede man også imod.
Jeg tror, hr. Morten Østergaard hørte forkert, hvis det lød, som om jeg blåstemplede noget som helst.
Det, vi ønsker, er at friholde besparelserne i forhold til undervisning og til gengæld lave besparelserne i forhold til administration.
Det er det, vi ønsker.
Og så ønsker vi at investere i forskning, det gik vi til valg på.
Men nu er vi blevet kritiseret et halvt år for, at vi er for hårde i filten, når vi forhandler, og når der så en enkelt gang er et sted, hvor det gik den modsatte vej af, hvad vi ønskede, må vi jo erkende, at det faktisk også kan ske, og det skete så der, og sådan er det.
Men vi vil kæmpe for, at der bliver investeret mere i forskning fremadrettet.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-10-06:
Tak, og tak for talen.
Nu kan i dag jo også være en god lejlighed til at se, om man kan finde sig nogle alliancepartnere i forskellige spørgsmål.
Vi deler jo synspunkt med Liberal Alliance i hvert fald i substansen, når det gælder topskatten.
Så vil jeg jo bare sikre mig, at vi nu går, om ikke hånd i hånd, men så dog fælles ind med et ønske om, at når det gælder boligejernes forhold, trygheden for boligejerne, kampen mod den fuldstændig vildt stigende grundskyld, så har vi noget, vi skal have adresseret i 2017, i 2018, i 2019 og i 2020, som også er en del af det, vi skal tale om og gøre noget ved, inden vi begynder at tale om et nyt system fra 2021 og frem.
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Så skal jeg bare forstå, at det altså er en blåstempling af det, der er lagt frem fra regeringens side, hvor man planlægger at spare et sted mellem 5 og 10 milliarder i de kommende år, afhængigt af hvor længe man regner omprioriteringsbidraget med, på gymnasier, erhvervsuddannelser, på alle videregående uddannelser, erhvervsakademier, professionshøjskoler, der uddanner lærere og pædagoger, og universiteter, der uddanner alt fra de ingeniører til de lærere, vi skal bruge.
Der blåstempler man altså fra Liberal Alliances side de milliardbesparelser, under henvisning til at dem mener man bare man må finde selv ude i sektoren.
Jeg spørger bare: Hvis man lytter til det ønske, der helt åbenlyst er i erhvervslivet, om at have lavere skat på arbejde, hvorfor lytter man så ikke til det ønske, der er, om, at man investerer mere i uddannelse, i stedet for at save i den gren, vores børn sidder på?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-10-06:
For det første: Vi er meget optaget af andre emner, herunder uddannelse.
Det var jo derfor, vi sikrede mere støtte til fri- og privatskoler i forbindelse med den pågældende finanslov.
Det ligger os meget på sinde, også at der er mulighed for at vælge et alternativ til folkeskolen.
Er det vores ønske, at der skal spares på undervisningen?
Nej, det er det faktisk ikke.
Men det er vores ønske, at der skal spares på administrationen inden for uddannelsesområdet, det står vi ved, og det har vi ikke noget problem med man gør.
Jeg tror, at jeg måske med fordel kan lave en forklaring, der også kan overføres på samme type spørgsmål inden for andre emner.
Hvis man laver nogle forandringer, der gør, at nogle, der skulle have betalt noget, ikke længere skal betale det, så kommer det dem, der skulle have betalt det, til gode. Sådan vil det være, også hvis vi skifter emne og forestiller os andre situationer, hvor der er nogle, der ikke skal betale det, de skulle have haft betalt.
Så vil det være en fordel.
Det kan man jo ikke komme udenom.
Men jeg forstår stadig ikke, hvorfor det ikke bekymrer hr. René Gade og Alternativet, at der er mennesker, der i dag har svært ved at blive boende i deres hjem på grund af det boligskattesystem, der er.
René Gade (ALT), 2016-10-06:
Vi mener bare, at det er en forudsætning, når vi går ud og laver en boligskattepakke, at man ikke på den gamle måde giver dem, der netop har en bolig, en fordel, for så ser vi bort fra dem, der er lejere, og dem, der bor i andelsboliger.
Så mit spørgsmål er igen: Er det på nuværende tidspunkt og med de manglende beregninger, der nu må blive lavet her de næste par dage, ordførerens opfattelse, at den her boligskattepakke faktisk markant tilgodeser netop dem, der bor i en ejerbolig, frem for dem, der ikke gør, og at den dermed også skaber en øget ulighed i samfundet?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-10-06:
Jeg tror, at jeg som forudsætning for mit svar er nødt til at sige, at jeg ikke mener, at der er problemer med økonomisk ulighed i Danmark.
Danmark er et meget lige land, og selv om vi skulle blive lidt mindre økonomisk lige, vil det ikke udgøre noget som helst problem.
Til gengæld vil det være et problem, hvis vi ikke får skabt den dynamik, den optimisme og den vækst, der gør, at vi har råd til også fremadrettet at have et ordentligt samfund og til at tilbyde ordentlige livsmuligheder.
Men for os handler det om, at folk skal kunne bo i deres eget hjem uden at blive beskattet for hårdt.
Jeg troede da egentlig, at også Alternativet var begejstret for den tanke, men der har jeg så lært det modsatte af hr. René Gade, og tak for det.
René Gade (ALT), 2016-10-06:
Nu var ordføreren og jeg her forleden dag til det samme møde om den nye boligskattepakke, og jeg oplevede, at vi var relativt uenige om nogle af de forudsætninger, der skulle til, for at vi var tilfredse, men omvendt var vi også ret enige om, at vi var meget forskellige på det her punkt.
Jeg vil egentlig bare spørge ordføreren, om han kan bekræfte, at den boligskattepakke, der er lagt frem, er glædelig for Liberal Alliance, bl.a. fordi man accepterer en større ulighed i samfundet.
Vi hørte tidligere Venstres ordfører sige, at der ville være en lille ulighed, men i mine øjne er det en ret stor ulighed, der bliver lagt op til, ved at indføre det her.
Der er set med vores øjne gode elementer i pakken, men vi kan simpelt hen ikke se os selv være med til en pakke med så stor ulighed.
Er det korrekt forstået, at der er en ret stor ulighed i det udspil, vi har set?
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Jeg vil gerne spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll om noget, han normalt ikke får så mange spørgsmål om, nemlig en del af de offentlige udgifter.
Der har man i Liberal Alliance primært holdninger til, hvor store de skal være, men det er jo ikke helt ligegyldigt, hvordan de offentlige udgifter anvendes.
Det er jo sådan, at med den første finanslov, man vedtog, med det flertal, der er nu, planlagde man massive besparelser på uddannelsesområdet.
Det er også lagt ind i regeringens helhedsplan og vil føre til, at der i de kommende år vil blive sparet 5-10 milliarder på uddannelsesområdet, når man tæller det hele med.
at man siger, at det simpelt hen er uholdbart, at når det, vi skal leve af i fremtiden, er dygtige hænder og hoveder, så går det ikke at føre en økonomisk politik, hvor man har så travlt med at blive enige om alt muligt andet, at man helt overser at investere i den næste generations kompetencer.
Derfor er mit spørgsmål til Liberal Alliance: Var det ikke på tide, at man også begyndte at interessere sig for, hvad der foregår inden for den offentlige sektor, og prioriterede nogle af de ting, der faktisk kan bidrage til noget af al den vækst, man taler så meget om, og dermed stopper med at lægge stemmer til nedskæringer på uddannelse i det omfang, vi har set?
Finn Sørensen (EL), 2016-10-11:
Tak, og tak til ordføreren.
Det ene handler om, at kontanthjælpsmodtagere under 18 år skal regnes med i forbindelse med beregningen af husstandens boligstøtte, og der skriver ministeren i fremsættelsestalen: »Denne persongruppe«, altså dem under 18 år, »bliver derved stillet økonomisk ringere set i forhold til de vedtagne regler, der har virkning fra den 1. oktober 2016.
Det er baggrunden for, at denne del af lovforslaget ikke skal have tilbagevirkende kraft.«
Så jeg vil gerne have, at ordføreren bekræfter, at her er der altså en gruppe mennesker, der bliver stillet ringere med den lovændring, end de er i dag med de regler, der gælder nu.
Hvis der er en saglig forklaring på det, ville jeg da også gerne høre den Det andet er det, som hr. Leif Lahn Jensen havde fat i, altså at der sker et pålæg til kommunerne om at træffe afgørelser om samliv i de tilfælde, hvor en gift person ikke lever sammen med sin ægtefælle – altså, det var ikke det, hr. Bent Bøgsted talte om, det er ikke det, der står i lovforslaget – men lever sammen med en anden, og at det vil medføre, at flere vil blive stillet ringere.
Hans Andersen (V), 2016-10-11:
Tak for det.
L 4, som vi behandler her, drejer sig overordnet set om en ændring af lov om aktiv socialpolitik og barselsloven.
Og som sagt er det to elementer, der samlet set justerer og præciserer allerede gældende lovgivning.
Det er kommet i stand efter en grundig dialog med kommunerne, Udbetaling Danmark og Kommunernes Landsforening.
Så har man altså fundet behov for at lave små præciseringer, og det er det, lovforslaget helt grundlæggende handler om.
Der er altså tale om ændringer af teknisk karakter, som skal sikre, at reglerne om kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen kan få den tilsigtede effekt, og samtidig sikres det, at ens grupper af mennesker får ensartet behandling.
Det andet element drejer sig om barselsloven.
Hjemmelen betød, at hvis arbejdsgiveren anmeldte graviditetsbetinget sygefravær for sent, mistede arbejdsgiveren retten til refusion.
Den hjemmel skal tilbage i lovgivningen, og det kommer den, hvis vi ender med at vedtage dette lovforslag.
Bent Bøgsted (DF), 2016-10-11:
Jeg har ikke sagt, at alt heri er positivt.
Hvis der er et par, der er gift, der prøver på at sige, at de ikke lever sammen, er det kommunerne, der skal kontrollere, hvordan det ser ud.
Det kan vi ikke kontrollere herinde, altså hvordan det ser ud med det samliv, de har.
Det er kommunen, der skal kontrollere, om de har et reelt samliv, og om de er gift, og om de bare proforma er flyttet fra hinanden.
Det skal jeg ikke beskylde nogen for at være.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-10-11:
Det vil medføre, at flere får boligsikringen eller -støtten nedsat.
Er det også positivt?
Bent Bøgsted (DF), 2016-10-11:
Jeg forholder mig til, at der i lovforslaget står, at i de tilfælde, hvor der i husstanden er en integrationsydelses-, uddannelseshjælpeller boligstøttemodtager, der er under 18 år, fordeles boligstøtten også med en forholdsmæssig andel til denne person.
Når man fordeler boligstøtten, må der under alle omstændigheder blive mere plads under loftet, i stedet for at der kun er en person, der bærer hele boligstøtten.
Det er sådan, jeg tolker det.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-10-11:
Nej, men det kan vi få afklaret nu, for der er jo altså en grund til, at vi ikke vil være med.
Det er, fordi der er nogle forringelser i det her lovforslag.
Jeg ved, at ændringen kan medføre det negative, at personer under 18 år bliver omfattet af kontanthjælpsloftet og dermed kan miste noget boligsikring.
Hvis vi kigger i fremsættelsestalen fra beskæftigelsesministeren, kan vi se, at der står: »Denne persongruppe« – altså dem under 18 år – »bliver derved stillet økonomisk ringere set i forhold til de vedtagne regler«, altså de vedtagne regler, som Dansk Folkeparti har været med til at vedtage, »der har virkning fra den 1. oktober 2016«.
Med andre ord har vi altså en gruppe under 18 år, som dermed taber på det her lovforslag, og der må hr. Bent Bøgsted da indrømme at det så er en forringelse for den gruppe.
Bent Bøgsted (DF), 2016-10-11:
Altså, hvis jeg kigger på de økonomiske beregninger og ser på, hvor besparelsen ligger, så står der, at det er på barselsdagpenge.
Jeg kan ikke se, at der skulle være besparelser på andet.
Det står ikke i de økonomiske beregninger for lovforslaget.
Når jeg kigger det igennem, kan jeg ikke se, at der er andre besparelser end dem, der er på barselsdagpenge, sådan lige umiddelbart.
Det kan jeg ikke.
Jeg kan ikke gennemskue, hvis der er det.
Når man kigger på de beregninger, der er i lovforslaget, så står der ikke om andet end barselsdagpenge.
Det er arbejdsgiveren, der kommer af med nogle flere penge.
Men det kan vi få afklaret af ministeren.
Finn Sørensen (EL), 2016-10-11:
Hvis det, ordføreren sagde dér, var rigtigt, er det bare mærkeligt, at der kommer en besparelse ud af lige nøjagtig den del af lovforslaget, og vi kan ikke se præcis hvor stor.
I det hele taget er lovforslaget jo fuldstændig uigennemskueligt, for det er jo ikke ridset op, hvilke familietyper der bliver ramt, og hvor meget de bliver ramt, for ifølge ministerens fremsættelsestale er der en besparelse på det punkt, og hvordan skulle der komme en besparelse, hvis det var en fordel for alle?
Nej, det, som det kan komme til at betyde, er, at personer under 18 år bliver omfattet af kontanthjælpsloftet.
Det er sådan set det, der er problemet.
Danny K. Malkowski (LA), 2016-10-11:
Med dette forslag, L 4, vil man rette op på en række uhensigtsmæssigheder, som det også er blevet nævnt tidligere, ved kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen.
På en række mindre områder spiller reglerne dårligt sammen med reglerne om integrationsydelse.
Derfor vil en række mindre persongrupper som konsekvens blive ramt uforholdsvis hårdt.
Der er tale om en række særtilfælde, hvor man f.eks. ikke har tænkt grundigt nok over 225-timersreglens økonomiske konsekvenser for et ægteskab mellem en modtager af kontanthjælp og en modtager af integrationsydelse.
Når man med forslaget vil ændre retsstillingen for de berørte personer med tilbagevirkende kraft, viser det desværre, at lovprocessen omkring jobreform 1 ikke har været god og grundig nok.
Det har ikke været nogens intention, at de berørte personer skulle rammes så hårdt.
Men det er i det mindste positivt, at man kan sikre, at deres vilkår er i overensstemmelse med den politiske aftale.
De samspilsproblemer, der peges på med det her lovforslag, udspringer ikke direkte af aftalen om jobreform 1, og Liberal Alliance kan derfor støtte forslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-10-11:
Til ordførerens orientering kan jeg sige, at jeg har hørt samtlige indlæg i mit tv på mit kontor, så jeg har skam hørt debatten.
Bare rolig.
Og i øvrigt tak for omsorgen.
Men jeg forstår ikke, hvordan man ikke kan være optaget af det beløb, der udbetales i kontanthjælp, for det er jo det, det her handler om.
Det handler ikke om at stå på talerstolen og fyre floskler af.
Det handler om at vedtage, hvor høj kontanthjælpen skal være, og der kunne jeg godt tænke mig at høre Det Radikale Venstres bud på det.
Men i stedet fyrer man sådan en gratis omgang af og siger, at det er alt for lidt, og vil ikke selv fortælle, hvor høj man synes kontanthjælpen skal være.
Bent Bøgsted (DF), 2016-10-11:
Jamen det er det, fordi det i aftalen ligger sådan, at når man kigger på en familie, hvor der er flere medlemmer, det kan være en mand, det kan være en kone, det kan være børn, der har indtægt ved siden af, er det sådan, at boligsikringen bliver delt ud på de medlemmer, der er i husstanden, som har en indkomst, og det vil sige, at det kun er den del af boligsikringen, som vedrører dem, der er på kontanthjælp, der bliver berørt.
Og hvis den bliver delt ud på flere, er der altså også flere, der deles om den plads op til loftet.
Det er sådan jeg tolker det.
Vi kan selvfølgelig få afklaret hos ministeren, om det er en korrekt tolkning af det, men jeg kan ikke se, hvordan det ellers skal kunne forstås.
Det er jo ikke sådan, at hvis unge under 18 bliver regnet med, så kan de få tildelt en andel af boligstøtten.
Det skulle alt andet lige være en fordel for familien.
Men det kan vi få afklaret hos ministeren.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-10-11:
Jeg vil da gerne byde hr. Rasmus Jarlov velkommen til debatten.
Nu har ordføreren jo misset den hidtidige debat, som har handlet om L 4 og præciseringer i forhold til regeringens kontanthjælpsloft, 225-timersreglen og integrationsydelsen.
Dem er vi imod i Radikale Venstre.
Vi så hellere, at det hele blev afskaffet.
Vi er imod, at børn kommer ud i fattigdom, og det er det, som vi er optaget af.
Altså, at ingen mennesker kommer i arbejde af at komme ud i fattigdom.
Der er andre udfordringer for de her mennesker, og det er dem, vi skal afhjælpe, sådan at de kan komme i arbejde.
Jeg er optaget af, at folk kommer i arbejde, og at der ydes den bedste indsats for, at det sker.
Og i Radikale Venstre mener vi ikke, at børn i fattigdom er den rigtige vej.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-10-11:
Det undrer mig at høre så voldsom retorik fra Det Radikale Venstre, der snakker om fattigdomsydelser og at folk bliver sendt ud i fattigdomsydelser osv.
Normalt regnes Det Radikale Venstre jo for at være et økonomisk set lidt mere højreorienteret parti end resten af den såkaldt røde blok.
Så jeg vil godt høre sådan i forhold til kontanthjælpsloftet: Hvor meget mener Det Radikale Venstre, at kontanthjælpen skulle være på?
Altså, hvis man f.eks. er en enlig mor med to børn og man er på kontanthjælp, så får man udbetalt ca. 17.000 kr. inklusiv boligsikring og børnepenge om måneden efter skat.
Heri er ikke indregnet fripladser til børnepasning, men alene det, man får udbetalt.
Er det alt for lidt ifølge Det Radikale Venstre, og hvor meget mere burde det være?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-10-11:
Lad mig tage tråden op fra de tidligere ordførere.
Som Socialdemokraternes ordfører siger jeg det også meget klart: I Det Radikale Venstre er vi imod fattigdomsydelserne – alle fattigdomsydelserne.
Vi er imod kontanthjælpsloftet, 225-timersreglen og den såkaldte integrationsydelse, som fører så mange familier og så mange børn ud i fattigdom.
Det her lovforslag indeholder så, som det er gennemgået, en række tekniske ændringer primært til regeringens lovgivning om fattigdomsydelserne, og så er der lige den her del vedrørende barselslovgivningen, som er en opsamling, og som virker, som om den bare af tekniske grunde lige er sat ind her.
Jeg vil sige som Alternativets ordfører, at kunne vi starte med at skrælle den fra og så tage den for sig selv, er vi i Det Radikale Venstre også positivt indstillet over for den del.
Flere af elementerne i det her og jo også i en række af de tekniske ændringer til kontanthjælpsloft og fattigdomsydelser stiller nogle af de mennesker, der rammes af fattigdomsydelserne, lidt bedre.
Det gælder, hvis flere i husholdningen er omfattet.
De dele er vi jo for, for det bløder trods alt lidt op på en lov, som vi ellers er imod.
Sådan har jeg også ligesom den tidligere ordfører fra Enhedslisten forstået den del, der handler om unge under 18, der indgår i beregningen af boligstøtte, fordi de indgår under kontanthjælpsloftet, og så er der så at sige – sådan har jeg i al fald også opfattet det – mindre plads under loftet.
Og der er jo altså tale om børn her.
Det er vi selvsagt imod.
Hvis ministeren er velvilligt indstillet, deler han lovforslaget op, så vi kan stemme for de dele, som regeringen selv ønsker at bløde op, og som regeringen i bemærkningerne forklarer som egentlige fejl i lovgivningen.
Det vil vi gerne hjælpe regeringen med at bløde op, også selv om vi er imod selve loven.
Allerhelst så vi selvfølgelig, at regeringen helt droppede de forringelser, der i det mindste følger med det her lovforslag, så vi kunne stemme for de tekniske forbedringer samlet.
Men jeg vil også som de tidligere lytte meget opmærksomt til ministerens udlægning for at få præciseret de såkaldte præciseringer, som ikke står så lysende klart for mange af os, og som det her lovforslag skal indføre.
Torsten Gejl (ALT), 2016-10-11:
Når der gennemføres reformer af så indgribende karakter, bør der som minimum være taget højde for uhensigtsmæssige skævheder og andre uheldige konsekvenser fra start.«
Med hensyn til selve lovforslaget er Alternativet jo fuldstændig imod kontanthjælpsloftet.
Vi forstår ikke, hvorfor ledige, hvoraf mange er syge, skal jages rundt efter arbejde, der knap nok findes.
Man har fra starten vidst, at det kun ville bringe marginalt med folk i arbejde.
Det spurgte vi forleden De Konservatives formand om, og vi fik svaret, at det handler om rimelighed.
Det svar forstår vi ikke.
Med hensyn til den her sag er det rigtigt, at der er nogle forbedringer.
Jeg synes ikke udelukkende, at der er tale om konsekvensrettelser, men der er da nogle forbedringer, f.eks. at revalidender, der modtager integrationsydelse, bliver fritaget for kontanthjælpsloftet, eller personer, der modtager integrationsydelse, som har nået efterlønsalderen, og som alene på grund af optjeningsreglerne ikke kan få social pension, bliver fritaget for kontanthjælpsloftet.
På den måde er der da nogle gode ting i det.
Men vores blik og lup hæfter sig også ved de ting, som flere af ordførerne før mig har nævnt, f.eks. det her med, at husstandsmedlemmer under 18 år kan indgå i beregningen af kontanthjælpsloftet.
Vi er også mistænksomme over for det her med, at kommunen nu skal vurdere, om gifte personer, der ikke bor sammen med ægtefællen, er enlige eller samlevende.
Altså, hvis man er gift og ikke bor sammen med ægtefællen, men bor sammen med en anden, ryger man så ind og bliver samlevende og får derved reduceret sin boligstøtte?
Så der er to kæmpestore knaster, som vi godt kunne tænke os at få taget ud, før vi nogen sinde kunne drømme om at hjælpe med at gøre forholdene bedre for de andre, som er omtalt i forslaget.
Med hensyn til det her om skærpede regler for arbejdsgiverne til anmeldelse af sygefravær i forbindelse med graviditet forstår jeg ikke, hvorfor det hører hjemme i den her lovgivning, men hvis man tog det ud og behandlede det separat, som det egentlig burde blive, jamen så ville vi slet ikke afvise, at vi kunne se positivt på det.
Hans Andersen (V), 2016-10-11:
Jeg tror, vi har brug for noget udvalgsbehandling for at få afklaret, om de bliver stillet ringere eller bedre.
For det, det handler om, er jo at få en ensartet praksis til at gælde på børnetilskudsområdet; det er jo det, der står i lovforslaget, og som det handler om.
Så jeg mener sådan set, at det her først og fremmest handler om at sikre en ensartet praksis, og så må udvalgsarbejdet afklare, om der her er persongrupper, der bliver stillet ringere eller bedre.
Finn Sørensen (EL), 2016-10-11:
Tak for bekræftelsen på det første.
Det andet forstår jeg ikke.
Et pålæg til kommunerne om at træffe afgørelse om samliv i den situation, vi taler om her, vil jo uundgåeligt medføre, at flere kommer i målgruppen for at blive modregnet i kontanthjælpen, fordi man nu pålægger kommunerne at træffe afgørelse om samliv i situationer, hvor man har en gift person, der ikke lever sammen med sin ægtefælle, men lever sammen med en anden person.
Så det må jo nødvendigvis medføre, at der er flere, der bliver modregnet.
Hans Andersen (V), 2016-10-11:
Det handler om, at hvis der er tale om særlige situationer, skal de borgere, der er i sådanne situationer, behandles på samme måde som, hvad skal man sige, andre borgere – altså, vi er ens for loven.
Det er derfor, den først træder i kraft senere.
I forhold til gifte og ugifte og samboende er det min opfattelse, at der ikke vil være grupper her, der bliver stillet ringere, men at de derimod alle sammen vil blive stillet bedre.