runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen J. Klint (S), 2017-03-23:
Jamen jeg er jo meget enig i, at folkekirken er med til at være det kit, der på mange måder binder vores samfund sammen i nogle fællesskaber, og som er guld værd for den sammenhængskraft, vi har, når alt andet bliver fjernere og fjernere.
Og det er, uanset hvilken relation man har til folkekirken.
Når jeg spørger ind til det med medarbejderorganisationer i følgegrupper, er det, fordi i den følgegruppe, der var omkring »Menighedsråd på jeres måde«, var der én fagforening med, men ikke nogen af de andre.
Det er derfor, jeg så tænker lidt på lige ret, nemlig at hvis der skal en fagforening med, er det måske meget smalt at spørge én fagforening og ikke andre medarbejdergrupper.
Marianne Jelved (RV), 2017-03-23:
Jeg tror også, man vil kunne løse den type problemer.
Hvis der er noget, hvor man synes det er vigtigt at medarbejdergrupperinger bliver hørt eller inddraget eller på en måde kan komme med bemærkninger, så kan man jo godt organisere sådan noget.
Jeg vil bare ikke lægge mig fast på, at det skal være præget af fagforeninger – for at sige det på den måde.
Christian Langballe (DF), 2017-03-23:
Ja, ordfører, jeg troede egentlig lige, vi var enige, og nu begynder jeg sådan at tænke, at det er vi nok ikke helt alligevel, hvad angår den der styring og retning, som ordføreren gerne vil have ind.
Altså, jeg gik egentlig ud fra, at det her drejede sig om en liberalisering af lovgivningen, så menighedsrådene kan gøre tingene på den måde, de gerne vil, og som giver mening.
Jeg vil i øvrigt sige, at nogle af de ting, der blev refereret til, har været i gang i sognene i masser af år, f.eks. fælles økonomisk styring og samarbejde mellem kirkegårde.
Altså, alle de ting foregår allerede nu.
Men jeg opfatter bare forslaget på den måde, at man liberaliserer.
Og nu står vi så faktisk og taler om, at der skal retning og styring på, og så er det, jeg begynder at blive mystificeret, for hvad betyder det?
Altså, var formålet med det her ikke at sætte menighedsrådene fri til at gøre tingene på en anden måde, så de f.eks. kan tage økonomidelen og få nogle andre til at tage sig af det?
Var det egentlig ikke det, der var formålet med hele det her lovforslag?
Marianne Jelved (RV), 2017-03-23:
Jeg håber virkelig ikke, jeg har stået her på talerstolen og brugt ordet styring, for så trækker jeg det i mig igen.
Men med retning mener jeg, hvad det er for nogle værdier, som folkekirken repræsenterer, og som vi gerne vil fastholde eller give større gennemslagskraft i samfundet.
Og det, jeg synes i virkeligheden er den store gave, er, at man med frivilligheden og med et konkret personligt valg om at sidde i et menighedsråd og administrere og sikre et levende kirkeliv omkring sognekirken jo har en styrke i et civilsamfund, som er vant til at arbejde på kryds og tværs i alle mulige organisationer.
Jeg ser folkekirken som en aktør i fremtidens velfærdssamfund, som er med til at skabe kvalitet på forskellig vis.
Det er det, jeg kalder en retning.
Det er derfor, jeg indleder, som jeg gør.
Jeg ser bare på, hvilken rolle folkekirken i virkeligheden kan komme til at løfte endnu bedre og bidrage med i samfundet.
Christian Langballe (DF), 2017-03-23:
Jeg besluttede mig lige for, at jeg hellere måtte op igen.
Med hensyn til visioner kan vi så ikke godt sige, at visionen for folkekirken er Vorherre?
Altså, bare sådan som en basis er det vel egentlig det, som kirken er sat i verden for, og så har det ud over det nogle afkast, også i forhold til civilsamfundet, som jeg fuldstændig anerkender.
Men det er vel det, der er omdrejningspunktet i det hele.
Og så er det vel egentlig sådan, som det skal være.
Marianne Jelved (RV), 2017-03-23:
Jeg plejer at have den udgangsreplik, når jeg har været sammen med mennesker fra kirkelige kredse, at kirken er sat i verden for at forkynde evangeliet.
Præster og andre, som arbejder i folkekirken, er sat i verden for at leve evangeliet uden for kirken.
Trine Torp (SF), 2017-03-23:
Jeg skal gøre det relativt kort.
Jeg stod lige og nød den smukke sang nede fra Slotspladsen, det var næsten som at være i kirke.
Vi har jo gennem flere år støttet initiativer til fornyelse og udvikling af folkekirken decentralt, og det vil vi fortsætte med.
Og det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi i SF var ærgerlige over, at det reformarbejde, der var i gang i forhold til folkekirken, blev lagt i skuffen.
Så derfor støtter vi selvfølgelig det her forslag, som kan være med til at styrke de decentrale beslutninger.
Men jeg vil også sige, som De Radikales ordfører også nævnte, at det kan virke lidt besynderligt, at vi er nødt til at skulle tage stilling til det her i Folketingssalen.
Jeg ville ønske, at man kunne fremsætte et lovforslag, der i virkeligheden bare tillod forsøg i folkekirken og på den måde gav noget mere frihed.
Men det kan jo være, at ministeren kommer med sådan en lidt mere generel frihed til folkekirken.
Vi glæder os til at se, hvilke erfaringer der kommer ud af det, for det kan jo netop være med til at bane vejen for noget mere.
Mette Bock (LA), 2017-03-23:
Altså, nu begynder hårene at rejse sig en lille smule
jeg mener sådan set ikke, at vi skal have en fælles vision, hverken fra Christiansborg eller Kirkeministeriets side.
Det mener jeg sådan set er en misforståelse i hele den folkekirkeopbygning, vi har, men det er en lang diskussion, og den tror jeg vi skal tage et andet sted.
Men endnu en gang tak for de udmærkede bemærkninger og den livlige diskussion.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-03-23:
Tak for det.
Jeg tror, det er meget vigtigt, at vi er meget klare i sproget over for præsident Trump.
Jeg tror, han er en type, som godt kan lide, at man siger tingene klart og kontant.
Derfor er jeg også glad for den udmelding, som hr. Nicolai Wammen kommer med her i forhold til den katastrofale beslutning, han har truffet, der vil forhindre seksualundervisning og prævention til millioner af kvinder rundtomkring i verden.
Så jeg vil bare høre, om det også er en opfordring fra Socialdemokratiet til statsministeren om at rejse det spørgsmål, når statsministeren mødes med Trump.
Nicolai Wammen (S), 2017-03-23:
Jeg synes, det bestemt ville være et relevant emne, som statsministeren kunne drøfte med den amerikanske præsident.
Jeg har jo også set, at den danske regering faktisk har været ude med kritik af den beslutning.
Jeg synes, det er godt, at man har været det.
Derfor håber jeg da, at det møde, der kommer – nu kan det jo være, at statsministeren vil sige ord om det lidt senere her i debatten – mellem præsident Trump og statsministeren bliver en lejlighed til, at man dels kan få understreget USA's klare tilkendegivelse af, at de står ved og bag NATO-samarbejdet, dels at man fra dansk side kan kritisere de steder, hvor man mener USA trækker i den forkerte retning – ikke bare for at stå og slå hinanden oven i hovedet, men i et håb om, at man kan få USA ind på en mere progressiv dagsorden, både når det gælder klima, frihandel, kvinders rettigheder og en række andre punkter.
Nicolai Wammen (S), 2017-03-23:
Og i det forslag til vedtagelse, der ligger, er der nævnt to konkrete eksempler, men formuleringen siger også bl.a. i forhold til protektionisme og i forhold til klimaforandringer.
Derudover er der en række andre ting, der er dybt bekymrende, ordføreren har selv nævnt en af dem, og vi er fuldstændig enige om, at det er noget, hvor USA under den nye præsident har taget et skridt i den forkerte retning.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-03-23:
Tak til ordføreren.
Ja, tålmodighed kan også gøre, at man, hvis man står og venter længe på bussen, når den er forsinket, kommer for sent.
Det, der bekymrer mig ved det her, er jo, at vi måske ikke har den rettidige omhu i forhold til nogle af de store globale spørgsmål, fordi vi afventer meget.
Det er jo dem, han først og fremmest har mødtes med, og så kommer vores statsminister så nu her.
Så bekymrer det ikke ordføreren, at vi ser de træk hos lederen af USA, og at han altså faktisk udtaler det her ønske om at destabilisere det europæiske samarbejde?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-03-23:
Når jeg opfordrer til tålmodighed, handler det jo ikke om, at vi skal sætte verden i stå, indtil vi har fået en retning fra Amerika, men det handler om, at vi måske lige skal være lidt afventende i forhold til bare at tage de første tweets eller de første kommentarer for alt for gode varer.
Det synes jeg egentlig er meget, meget positivt, og det er jeg meget enig med Søren Espersen i, som også nævnte det før.
Så min opfordring er bare den: Lad os nu lade være at gå i panik over nogle måske forhastede kommentarer.
Jeg tror, at det europæiske samarbejde er stærkt, jeg synes, det er vigtigt, og det tror jeg ikke at nogen udefra skal få brudt op med.
Det er der andre der prøver på, og det skal Putin heller ikke få lov til.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-03-23:
Det kan godt være, at det er den fjerde statsleder, men det sigende er måske så, at der har været mange møder med en Nigel Farage og med en Marine Le Pen, inden man går i gang med de seriøse statsledere, derovre.
Jeg ser egentlig på handlingerne, og det er der, jeg så tænker: Måske skulle vi fra europæisk side lige begynde at se, hvordan vi kan kigge hinanden dybt i øjnene og så gå ud til nogle af de andre kræfter, der er på verdensplan – Sydamerika, Kina osv. – og se på, hvordan vi kan få rykket, specielt i forhold til klima og miljø, hvor der jo er sket handling fra Trumps side med de udpegelser, han har foretaget.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-03-23:
Jamen tak for det.
Jeg synes, det store spørgsmål i dag og i de kommende år reelt er, hvad der ligesom er den klogeste tilgang til den nye præsident Trump i USA.
Er det at gå på listefødder, eller er det at sige klart, hvad man mener?
Jeg synes, problemet med det forslag til vedtagelse, som hr. Nicolai Wammen læste op, er, at man går alt for meget på listefødder, og det skaber problemer, at man ikke klart siger fra over for nogle ting, som jeg mener man bør sige fra over for.
Det er jo helt oplagt, at statsministeren gør det.
Hvorfor nævner man så ikke i forslaget til vedtagelse kvinders seksuelle og reproduktive rettigheder?
Altså, den her såkaldte gag rule er jo noget, der er en klar beslutning, Trump har truffet, og som vil få meget katastrofale konsekvenser for mange kvinders rettigheder rundtomkring i verden.
Nicolai Wammen (S), 2017-03-23:
USA valgte i november sidste år en ny præsident, og Donald Trump har ikke lagt skjul på, at for ham er udgangspunktet Amerika først.
Partierne bag forespørgslen ønsker derfor at høre, hvordan statsministeren og udenrigsministeren vurderer udfordringerne og mulighederne i det transatlantiske forhold.
Herunder bedes de redegøre for, hvordan regeringen vil sikre, at danske værdier og interesser bliver varetaget i forhold til den nye amerikanske præsident og hans administration.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-03-23:
Jeg vil gerne starte med at takke ordføreren for en rigtig god tale, hvor man netop kommer ind på mange af de udfordringer, som der jo er med den her nye administration i USA, og som vi skal forholde os til.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig så at begynde at spørge lidt ind til også noget praktisk, for nu er det jo ikke bare ord, der kommer fra administrationen.
Vi har set det på G20-topmødet, netop at hele klimaudfordringen ligesom bliver skrevet ud i sidste øjeblik.
Det bekymrer jo mig og Alternativet rigtig, rigtig meget.
Derfor ser vi også på, hvad vi kan gøre for, at vi ikke mister momentum i det her, hvis vi har den her klimafornægtende administration derovre.
Så ser ordføreren egentlig et behov for, at vi måske også allerede nu stille og roligt fra europæisk side begynder at række mere ud til andre store spillere på verdensplan, for at vi netop ikke kommer til at være på bagkant i forhold til det her vigtige klimaspørgsmål?
Nicolai Wammen (S), 2017-03-23:
Jeg tror, det er meget vigtigt, at vi samarbejder på globalt plan med alle de lande, der er parat til at tage et ansvar for at bekæmpe klimaforandringerne, sådan at vi også har en klode til vores børn og børnebørn og oldebørn.
Der har vi jo med den tidligere amerikanske administration, Obamaadministrationen, set fremskridt, og der var også aftalen i Paris.
Det bekymrende er jo her, at man nu på G20-topmødet mellem finansministrene har taget et skridt i den forkerte retning.
Derfor håber jeg da, at både EU som helhed, men jo også andre lande vil gå ind i forhold til USA og understrege vigtigheden af det, man aftalte i Paris, for det forventer vi at også den nye administration vil anerkende og arbejde for.
Folketinget rejser i dag en bekymring med et bredt flertal, omend spørgerens parti ikke er med i forslaget til vedtagelse.
Men både regeringen og Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti rejser en bekymring.
Der er et flertal i det danske Folketing, der klart siger, at her er der en bekymring, og det er så noget, som statsministeren vil rejse over for den amerikanske præsident, når de mødes i næste uge.
Jeg kan i hvert fald ikke mindes, at man har haft en så bred opbakning til at rejse en så klar bekymring i de seneste mange, mange år.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-03-23:
Nu kommer det jo ikke bag på ordføreren, at Alternativet nok havde foretrukket en anden ordlyd og derfor også kommer med en sådan i forhold til nogle af de her spørgsmål.
Men et er jo at minde USA om sin forpligtelse i forhold til Parisaftalen, noget andet er egentlig også at udvise rettidig omhu og sige, at okay, det går den forkerte vej derovre, så hvad kan resten af de store magtpositioner i verden globalt set gøre for at dæmme op for de problemer, vi måske og højst sandsynligt kommer til at se derovrefra.
Det er der, jeg efterlyser lidt mere aktiv handling i forhold til den europæiske plan med, bl.a. med Kina, med Sydamerika osv.
Nicolai Wammen (S), 2017-03-23:
Vi er helt enige.
Den allerførste opgave, der står foran os, er at sørge for, at de resultater, der blev opnået i Paris, nu ikke falder på gulvet, fordi der er kommet en ny præsident i Det Hvide Hus.
Det er et klart løfte fra USA's side, der er blevet givet, og det må vi forvente at den nye præsident også står på mål for.
Mattias Tesfaye (S), 2017-03-23:
Vi har jo ændret reglerne for at kunne opnå tidsubegrænset ophold for et år siden, og der er en masse mennesker i det her samfund, som forsøger at leve op til de regler, men som nu oplever, at vi, mens de er i gang med at opfylde de krav, der stilles for at få en permanent opholdstilladelse, så flytter målstregen endnu en gang.
Derfor undrer det mig bare, at vi ikke allerede for et år siden fik fastlagt de her krav for at få permanent opholdstilladelse, og jeg er selvfølgelig lidt nervøs ved, at der, næste gang regeringen skal lave en finanslovsaftale med Dansk Folkeparti, bliver skruet lidt på alle knapper på igen.
Det synes jeg ikke er en ordentlig måde at lovgive på udlændingeområdet på.
Josephine Fock (ALT), 2017-03-23:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Noget af det, jeg i virkeligheden hæfter mig ved, er lige præcis det sidste, som ordføreren her nævner, altså den række af stramninger, der er set – den gruppe af borgere, der forsøger at gøre det, de skal, for at kunne opnå den her tidsubegrænsede opholdstilladelse, og nu ændrer vi lige præcis målstregen, som ordføreren selv siger.
Hvad er begrundelsen for at lave den her stramning, når det lige præcis bringer en række mennesker i en situation, hvor de ikke ved hvad de kan regne med?
Mattias Tesfaye (S), 2017-03-23:
For Socialdemokratiet er den afgørende begrundelse for at støtte det her lovforslag, at vi regner med, at det ligesom de andre stramninger af udlændingeloven vil være med til at nedbringe antallet af asylansøgere, der søger specifikt mod Danmark.
For vi synes, at det danske samfund set over en længere årrække har modtaget for stor en andel af de flygtninge, der samlet set er ankommet til Europa.
Vi er glade for, at det i 2016 er lykkedes at bringe antallet ned, ret markant endda, men vi er slet ikke i mål endnu.
Josephine Fock (ALT), 2017-03-23:
Men sådan, som jeg forstår ordføreren, er ordføreren jo enig i, at det her kan skabe en situation for de mennesker, der allerede er her, som igen får flyttet målstregen.
Er ordføreren ikke enig i, at det i virkeligheden kan virke modsat, i forhold til at man mister motivationen?
Man bliver demotiveret, man bliver ked af det, fordi man nu lige troede, man havde nået målstregen, og så forsvinder den for en igen.
Er ordføreren ikke enig i, at det i virkeligheden kan påvirke en god integration i Danmark?
Mattias Tesfaye (S), 2017-03-23:
Jo, det tror jeg Alternativets ordfører har helt ret i, altså at det ikke er gavnligt for integrationen, at vi konstant ændrer på kravene til f.eks. at opnå permanent opholdstilladelse eller at få et dansk statsborgerskab.
Det er det virkelig ikke.
Men vi prøver at afveje nogle forskellige hensyn over for hinanden.
Det ene hensyn er det, som Alternativets ordfører nu fremlægger, og det andet hensyn er hensynet til, at der ikke kommer for mange asylansøgere til Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2017-03-23:
Tak for det.
Formålet med lovforslaget er at udmønte den del af finanslovsaftalen, som omhandler strammere regler for permanent ophold i Danmark, også kaldet tidsubegrænset ophold.
Og allerede nu kan jeg røbe, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Opholdskravet bliver skærpet, sådan at kravet om antal års lovligt ophold i Danmark hæves fra 6 år til 8 år.
Ændringen er også en stramning af familiesammenføringsreglerne, da skærpelsen har betydning for adgangen til ægtefællesammenføring, idet der i dag normalt stilles krav til indvandrere om tidsubegrænset opholdstilladelse i 3 år for at kunne blive familiesammenført med en ægtefælle.
Så vi strammer reelt både reglerne for permanent ophold og reglerne på familiesammenføringsområdet.
Vi strammer også selvforsørgelseskravet og beskæftigelseskravet.
Selvforsørgelseskravet bliver skærpet, sådan at udlændinge ikke i de sidste 4 år forud for ansøgningen må have modtaget offentlig forsørgelse.
I dag er kravet 3 år.
Så her er en skærpelse på 1 år.
Beskæftigelseskravet bliver skærpet, så det fremover kræves, at en udlænding har været i fuldtidsbeskæftigelse i mindst 3 år og 6 måneder inden for de sidste 4 år for at opnå tidsubegrænset opholdstilladelse.
I dag er kravet 2 år og 6 måneder inden for de sidste 3 år.
Derudover gør vi det vanskeligere at få permanent opholdstilladelse, hvis man har begået kriminalitet.
Her er der også tale om en rimelig og helt nødvendig opstramning set med Dansk Folkepartis øjne, og det er også noget, vi har lagt vægt på i de drøftelser, der har været i forbindelse med finanslovsforhandlingerne, og også i de forhandlinger, der var før det.
Det er værd at bemærke, at der i dag er et krav for at opnå tidsubegrænset opholdstilladelse om, at ansøgeren opfylder minimum to ud af fire supplerende integrationsrelevante betingelser, som det så fint hedder.
Den del bevarer vi.
Er alle fire supplerende betingelser opfyldt, kan udlændingen opnå tidsubegrænset opholdstilladelse allerede efter 4 år – det er en særlig ordning, som allerede eksisterer i dag – og den ordning kører man videre med.
Lovforslaget berører sådan set ikke den del.
Samlet set er der tale om en væsentlig opstramning i forhold til i dag.
Folketinget har allerede, som det også har været omtalt af et par ordførere, strammet reglerne en gang siden folketingsvalget, og nu gør vi det altså igen.
Antallet, der får permanent ophold, er faldet siden folketingsvalget, og det er Dansk Folkepartis håb, at antallet med denne nye stramning vil falde yderligere.
Dermed strammer vi med dette lovforslag reelt også kravene for dem, der ønsker at blive danske statsborgere.
Så det er en stramning for permanent opholdstilladelse, det er en stramning af familiesammenføringsreglerne, og det er sådan set også en indirekte stramning af indfødsretsreglerne.
Dansk Folkeparti bad om, at denne stramning kom ind i finanslovsaftalen, og derfor kan vi naturligvis støtte lovforslaget, da der set med vores øjne er tale om en forbedring af den eksisterende lovgivning.
Marcus Knuth (V), 2017-03-23:
Tak, formand.
I Venstre har vi en ambition om at lukke Danmark af for dem, som ikke kan og vil det danske samfund.
Det er sådan set, præcis hvad vi gør med det her lovforslag – det er i hvert fald et skridt i den rigtige retning.
Vores dogmer er enkle: Man skal kunne forsørge sig selv, hvis man vil være her i landet, og man skal kunne holde sig fri af kriminalitet.
Derfor sætter vi nu også barren op, og det betyder, at man ikke kan få tidsubegrænset opholdstilladelse, hvis man har fået en dom på 6 måneders ubetinget fængsel.
Der vil jeg gerne lige understrege, at man altså skal være dømt for rimelig hård kriminalitet, før man får 6 måneders fængsel; det er ikke noget, man bare lige får for at lave noget gadetyveri eller stjæle noget i en butik.
6 måneders fængsel er altså en hård straf, og jeg synes, det er helt fair at sige, at hvis man har siddet i fængsel i 6 måneder for kriminalitet, der er så alvorlig, så er det kun fair, at man ikke på noget tidspunkt kan få tidsubegrænset opholdstilladelse.
I det hele taget skal man udvise evne og vilje til at ville integrere sig i det danske samfund, passe sit arbejde og opføre sig pænt.
Det skal ikke være alle forundt at modtage permanent opholdstilladelse i Danmark.
Det er med andre ord en status, man ganske enkelt skal gøre sig fortjent til.
Nu vil jeg ikke opsummere alle lovforslagets enkeltdele en gang til, det har min gode kollega fra Dansk Folkeparti lige gjort, men jeg vil bare sige, at jeg er glad for, at Dansk Folkeparti kom med de her forslag i vores forhandlinger, for jeg synes, de er rigtig, rigtig fornuftige.
Bundlinjen er, at vi skal være kritiske over for de personer, som vi giver den her særlige status til, og det bliver vi med det her forslag.
Så Venstre støtter naturligvis op om forslaget, der strammer reglerne på området.
Mattias Tesfaye (S), 2017-03-23:
Jeg er interesseret i at høre, hvordan Venstre stiller sig til Socialdemokratiets ændringsforslag, som vil sikre, at lærlinge og elever, som deltager i ustøttet arbejde på overenskomstmæssig løn og fuld tid, også kan tælle perioden med, når de forsøge at leve op til beskæftigelseskravet.
Marcus Knuth (V), 2017-03-23:
Jeg værdsætter selvfølgelig, at Socialdemokratiet har støttet op om en del af vores opstramninger, dog ikke nogen af de vitale såsom integrationsydelsen, men lad nu det ligge.
Så siger ordføreren, at man er kritisk over for hastigheden i de her opstramninger, vi kommer med, bl.a. på det her område, men er ordføreren ikke enig i, at vi står i en særlig situation, hvor der er mennesker, der har fået tidsubegrænset ophold i Danmark, som vi ikke mener burde have tidsubegrænset ophold i Danmark?
Så hvad er der galt i at få de her ting på plads hurtigst muligt?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-03-23:
Tak for det.
En af de bekymringer, jeg har i forhold til det her lovforslag, er, at vi har en gruppe mennesker, som bor i Danmark, og for hvem en fyreseddel bliver endnu mere farlig.
Altså, vi har en gruppe mennesker, for hvem det at være i arbejde er så vigtigt, fordi det er altafgørende for at kunne gå fra en midlertidig opholdstilladelse til en permanent opholdstilladelse, og jeg er bekymret for, at de vil være villige til at acceptere urimelige arbejdsvilkår og for lav løn, fordi prisen for en fyreseddel simpelt hen bliver, at udsigten til en permanent opholdstilladelse bliver skubbet endnu længere ud i fremtiden.
Vi kan altså få en gruppe mennesker på arbejdsmarkedet, som, tror jeg, vil være villige til at arbejde på nogle vilkår, som de fleste mennesker i Danmark ikke ville acceptere, fordi de frygter ikke at kunne få en permanent opholdstilladelse.
Det tror jeg kan påvirke hele det danske arbejdsmarked, så hvad tænker hr. Mattias Tesfaye om den bekymring?