runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-02-20:
I dag er der jo de internationale konventioner, vi skal overholde, og det vurderer man at man overhaler på sæddonationsområdet med den vejledning, der f.eks. er fra Sundhedsministeriet om, at man netop ikke må modtage betaling for selve vævet, men det er for behandlingen, for opbevaringen osv.
Men det er åbenbart ikke nok for os kvinders kønsceller.
Der skal vi have en særskilt paragraf, som ikke gælder for mænds sædceller.
Så det er her, hvor forskellen kommer ind, og det sætter begrænsninger på området i vores land i forhold til de lande, hvor de i den sammenhæng har ligestillet æg og sædceller.
Eva Kjer Hansen (V), 2025-02-20:
Jeg bliver også mere og mere forvirret over, hvad formålet egentlig er.
Vil fru Sólbjørg Jakobsen have reglerne for sædceller til at være lig med reglerne for ægceller, eller er det omvendt?
Altså, kan vi få en afklaring?
Skal den sidestilling, som ordføreren taler om, være sådan, at sæd behandles som æg, eller at æg behandles som sæd?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-02-20:
Der er stadig væk ikke kommet en forklaring på forskellen.
Der er kommet en forklaring om, at det gør ondt at få taget æg ud og sådan noget, og det ved vi som kvinder da godt.
Jeg ved også godt, at der er forskel på æg og sæd, men der er ikke en sundhedsfaglig forskel på, hvorfor § 12 skal gælde for æg og ikke for sæd, og hvorfor det er tilstrækkeligt, at man har en vejledning fra Sundhedsministeriet.
Der er ikke kommet nogen, der er ingen, der har kunnet forklare mig, hvorfor der skal ske den her forskelsbehandling i Danmark, når det er sådan, at man ligestiller det de andre steder, hvilket giver en øget konkurrence, hvilket giver bedre vilkår og flere muligheder.
Men ja, det er det os som kvinder, der i større omfang end staten vil kunne bestemme det.
Eva Kjer Hansen (V), 2025-02-20:
Tak for afklaringen, og jeg går jo ud fra, at ordføreren vil stille spørgsmål under udvalgsbehandlingen for så at få præciseret ministeriets begrundelse for, at § 12 netop er vigtig af hensyn til beskyttelsen mod økonomiske gevinster på en mulig handel, og at det er vores måde at agere på.
Som jeg igen også ønsker at understrege, er det vigtigt for Venstre, at vi garderer os mod det, ikke under henvisning til internationale konventioner, men fordi det bør være en klar dansk interesse at undgå, at man på den måde kan udnytte og få en økonomisk gevinst af æg.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-02-20:
Det kan jeg godt se.
Derfor er der også blevet sat et loft over kompensationen til donationen af sæd, ligesom man også gør det ved donation af æg, og som man stadig vil kunne gøre det uden § 12.
Vi har da det samme loft over donationer af sæd uden at have en § 12.
Det her bliver en lidt omsonst diskussion, fordi der stadig væk ikke kommer et svar på, hvorfor vi skal have en særregel for kvinders kønsceller, når vi ikke har det for mænds, når der sundhedsfagligt ikke længere er noget belæg for det.
Samira Nawa (RV), 2025-02-20:
Mange tak.
Vi behandler i dag et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, B 56, om solceller.
Forslaget er opdelt i to, sådan som jeg ser det.
Den ene del handler om at gøre det administrativt nemmere for kommuner at opsætte solceller på offentlige bygninger.
Den diskussion synes jeg er meget relevant og rigtig at have i en tid, hvor vi gerne vil udbygge vedvarende energi.
Den anden del af beslutningsforslaget handler om at standse udbygningen af vedvarende energi, og jeg synes i bund og grund, at selv om forslaget har nogle gode ord om, at vi skal opsætte mere vedvarende energi, og at det er for naturens skyld, så synes jeg på en eller anden måde, at det er et camoufleret beslutningsforslag, som i bund og grund handler om at bremse den grønne omstilling, og af den grund kan vi i Radikale Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Jeg skal i øvrigt hilse fra SF og sige, at de heller ikke kan støtte det.
Tak for ordet, formand.
Nick Zimmermann (DF), 2025-02-20:
Tusind tak til Radikale Venstre for talen.
Det er fuldstændig rigtigt, at vi i Dansk Folkeparti mener, at den grønne omstilling er gået alt for langt og går alt for hurtigt.
Det er absolut ikke nogen hemmelighed.
Tværtimod er vi stolte af at repræsentere det synspunkt.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Radikale Venstre ind til, hvordan man ser på de her lokale folkeafstemninger, som der jo har været i flere kommuner rundtomkring i landet, mens andre kommuner notorisk nægter at lave de her vejledende folkeafstemninger.
Hvor stiller Radikale Venstre sig i forhold til dem?
Samira Nawa (RV), 2025-02-20:
Tak for spørgsmålet og også for at tale så ærligt og direkte ud af posen, i forhold til hvor Dansk Folkeparti står med hensyn til den grønne omstilling.
Det må man i hvert fald sige er det fuldstændig diametralt modsatte sted, i forhold til hvor Radikale Venstre står.
I forhold til de lokale vejledende afstemninger synes jeg, at det skal være op til de enkelte kommuner, og sådan gør man det jo også i dag.
Noget af det, som vi i Radikale bl.a. har foreslået for at gøre det mere lokalt attraktivt at lægge jord til f.eks. solcelleanlæg, er, at også kommunen og lokale energifællesskaber bliver kompenseret i endnu højere grad.
For den kompensation synes jeg sådan set er rimelig.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-02-20:
Tak for talen.
Der står faktisk i et af punkterne, at staten skal hjælpe med at realisere store energiparker på land.
Hvorfor er man med i den aftale, som netop satte alt det med store energiparker i gang, når man så i dag står og siger, at det er noget værre rod – at der er kæmpestor lokal modstand, og at man klistrer dem til med jernmarker?
Det er vi sådan set enige i, men man er jo selv med i den aftale.
Så hvorfor gik man med i en aftale, der satte det hele i gang, når man er så stor en modstander af det?
Nick Zimmermann (DF), 2025-02-20:
Som hr. Dennis Flydtkjær måske er bekendt med, har vi jo trukket os ud af klimaaftalen.
Og i øvrigt var det, da vi i tidernes morgen indgik den aftale, jo netop i forhold til at få solcellerne sat op på tagene.
Det er jo noget, som vi har kæmpet for i alle de forhandlinger, der har været; der har vi jo prøvet at få skiftende regeringer til netop at lette de administrative byrder, som jo både kommuner, regioner og private virksomheder fortæller at de står over for.
Det samme gælder en lang række havne.
Der er jo havne rundtomkring i hele landet, der er i fuld gang med at lave kæmpestore udvidelser, og de ønsker sådan set at få opsat nogle af de her solceller på havnene, men de kan ganske simpelt hen ikke få lov til det på grund af administrative byrder.
Så det er jo netop de områder, hvor vi havde tænkt, at de her solceller skulle hen at stå.
Samira Nawa (RV), 2025-02-20:
Vi var meget optaget af i forhandlingerne omkring aftalen om firdobling af vedvarende energi på land at få bragt kompensationsniveauet højere op for kommuner og lokale energifællesskaber.
Det handler om, at man i lokalsamfundene og ude i kommunerne også skal kunne se den økonomiske fidus i at lægge jord til f.eks. solcelleanlæg.
Og det skal også være langsigtet.
Jeg synes sådan set, at spørgeren har ret i, at man med opsætning af solcelleanlæg jo tager noget jord og eventuelt også natur, men de to ting står ikke i modsætning til hinanden.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-02-20:
Jeg er meget enig i, at vi skal have fjernet alle de forhindringer.
Men det undrer mig bare, når man selv har indgået en aftale, der har sat det hele i gang.
Altså, hvorfor indgik man en aftale om en firdobling af vedvarende energi på land – en aftale, der netop siger, at man skal understøtte kæmpe anlæg?
Altså, i landskaber, der måske kan have noget kulturværdi, skal man også fremme at det skal opsættes.
Og det undrer mig bare, når man så i dag står og skælder ud på det, altså at man faktisk har sat det hele i gang.
Altså, hele den proces er noget, Dansk Folkeparti har været med i.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-20:
Jamen jeg har jo sagt min klare mening heroppefra; det er vel også en del af den offentlige debat.
Man må også se på, hvad udgangspunktet er.
Jamen det er jo sådan set typisk pesticidsprøjtede foderafgrøder til svin, som man har ude i det åbne landskab, og så får man så en solcellepark i stedet for.
Det synes jeg sådan set er et plus rent miljømæssigt.
Man får et usprøjtet areal, og der kan opstå noget biodiversitet mellem solcellerne.
Jeg er ikke så bekymret.
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-20:
Jeg tror egentlig ikke, jeg forstår spørgerens spørgsmål, for der er jo mulighed for, at man kan få kompensation som nabo til solceller og vindmøller.
Men man kan ikke få det, hvis man f.eks. bor ved siden af en svinefarm eller et stort industribyggeri.
Så allerede i dag stiller vi jo faktisk borgerne ulige.
Naboer til nogle typer VE-anlæg kan blive kompenseret; det er der andre, der ikke kan.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-02-20:
Reglerne i dag ser sådan ud, at de internationale forpligtigelser, der bliver lagt til grund, gælder for både æg og sædceller.
Kigger man så på den danske lovgivning, har vi kapitel 3, der handler om ægceller, og så har vi kapitel 4, der handler om sædceller.
I forhold til ægceller har man indsat en ekstra betingelse ind, som ikke gælder for sæd, uden at der er sundhedsfagligt belæg for det.
Hvorfor mener Socialdemokratiet, at det er okay, at man forskelsbehandler kvinders muligheder for at donere kønsceller i forhold til mænds muligheder?
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-02-20:
Det er godt at høre, at ordføreren har snakket med forskellige borgere i landsbyer, som er kede af den udvikling, hvor de har rigtig mange gener med de her vedvarende energi-anlæg.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om det ikke giver anledning til refleksion, at man jo egentlig selv har sat skub i den dagsorden, ved at man er med i en aftale, der skulle firdoble produktionen fra vedvarende energi-anlæg på land – ikke på tage, men på land.
Så den konservative ordfører har jo selv gennem sit parti været med til at skubbe på den udvikling, som man så, fint nok, i dag kan have en forståelse for at borgerne er trætte af derude.
Men skaber det ikke lidt en refleksion og måske en overvejelse over, om det var en forkert aftale, man er kommet med i, fordi man netop ikke har stillet krav eller lavet nogen målsætning om, hvor meget der skulle op på tagene, men det bare var en firdobling på land i stedet for, og man jo så selv oplever, at det er til kæmpestor gene for rigtig mange mennesker?
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-20:
Det er en præmis, som jeg simpelt hen ikke anerkender, for det er langt størstedelen af alle partierne.
Jeg tror faktisk, at alle var med, da vi lavede klimaloven i sin tid, og det er jo en del af klimaloven, at vi skulle udbygge VE på land.
Hvordan man så ender med at gøre det i praksis, er jo noget, som det bl.a. er op til lokaldemokratiet at beslutte, i forhold til hvor meget VE man skal sætte op.
Så kan vi her fra Christiansborg lave nogle motivationer for at gøre det lettere at sætte det på tagene, eller hvad vi ellers finder på at lave af motivationsfaktorer i den grønne omstilling.
Susie Jessen (DD), 2025-02-20:
Jamen så kunne jeg godt tænke mig, at ordføreren måske kom en tur med mig til Køge Kommune, for der er Vallø Storskov, og der er vandsalamandere og flagermus i den skov.
Jeg er ikke naturekspert, men jeg tror ikke, at flagermus er specielt gode venner med kæmpestore og flere 100 m høje vindmøller, der bliver placeret midt inde i en skov.
For mig at se – jeg tager altid borgernes synspunkt i det her; det er dem, jeg kæmper for – mangler venstrefløjen altså i den her debat i forhold til natur- og biodiversitetshensyn.
Hvis jeg kan få stoppet den her statslige energipark med en vandsalamander, vil jeg rigtig gerne prøve det.
Men det undrer mig bare, at venstrefløjen er meget fraværende, når det gælder lige præcis den her debat om natur- og biodiversitetshensyn, når det gælder statslige energiparker.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-02-20:
Men man kunne jo have lavet en aftale, der gik på, hvordan man fik flere solceller op på tagene.
Altså, når der er førende energieksperter, der siger, at det kunne dække hele behovet, hvorfor har man så ikke presset på for, at man gik i den retning, i stedet for at det skulle være en firdobling på landbrugsjord?
Så er det jo, at man kommer i klemme derude, fordi der skal være en massiv udbygning af solceller, som kommer til at omringe både huse og nogle steder hele landsbyer.
Så hvorfor har man ikke presset på for den anden aftale i stedet for?
Det er egentlig det, jeg spørger til.
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-20:
Nu bliver jeg lidt skarp i stemmen, for hvis ordføreren havde fulgt med, så ville ordføreren også vide, at jeg har gjort alt for at presse på for, at vi kunne få mere VE på tage, solceller på tage.
Jeg har ovenikøbet stået på landsdækkende tv og argumenteret for, at det skulle blive nemmere for kommunerne.
Susie Jessen (DD), 2025-02-20:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Jeg har deltaget i nogle af de her borgermøder, der har været, om energiparker, som skyder op rundtomkring.
Jeg var i Køge Kommune, i Vallø, som planlægger en statslig energipark, hvor de vil placere nogle meget, meget store vindmøller midt inde i en skov og også solceller.
Til borgermødet bemærkede jeg, at der var nogle folk, som måske nok ikke lige ville stemme på Danmarksdemokraterne, men som nok er mere hen ad Enhedslisten, og de er meget bekymrede for bilag IV-arter og bekymrede for naturhensyn, der må vige.
Og der er jo ting skrevet ind i forhold til den her del i forbindelse med de statslige energiparker, som er lidt tromlende i forhold til netop de her naturhensyn.
Engang var Enhedslisten jo et parti, som også gik op i padder, vandsalamandere og sådan nogle ting
, så jeg vil egentlig spørge ordføreren: Hvad vægter højest her?
Er det klima, eller er det miljø og biodiversitet?
For lige nu er der mange steder en opfattelse af, at biodiversitet og miljø bliver tromlet på bekostning af kæmpestore solcellepaneler og vindmøller.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-20:
Den konflikt ser jeg ikke på samme vis.
Altså, man kan sagtens have et område med solceller, hvor der er vandhuller inde midt i det hele.
Altså, man kan godt have et samlet areal, hvor man ikke sætter flest mulige solceller op, men også giver plads til natur.
Og hvis der på forhånd er nogle vandhuller på et areal, kan man jo modellere sine solceller sådan, at der er respekt om det.
Så der er ikke den der modsætning, som spørgeren lægger op til.
Det er klart, at det er lidt kontroversielt, at man nu har mulighed for at sætte vindmøller op i f.eks. nyplantet skov, men altså, inden den skov vokser op, er møllerne måske blevet 30 år, og så piller man dem ned igen.
Jeg synes, at vi har haft en god drøftelse af, hvordan vi skulle varetage naturhensyn, når også vi skulle firdoble den vedvarende energi.
Vi havde flere armlægninger med ministeren i den proces, og jeg synes egentlig, at vi var en række partier, som kom frem til resultater, som jeg egentlig kan være tilfreds med.
Så jeg synes ikke, at der er den skarpe konflikt, som spørgeren lægger op til.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-02-20:
Indledningsvis vil jeg gerne kvittere for, at regeringen faktisk har gjort meget på fertilitetsområdet, og takke for samarbejdet der.
Både ophævelsen af tidsbegrænsning på opbevaring af æg og også muligheden for lesbiske par for at donere i partnerægdonation har vi alle sammen været med til at bakke op om, og det synes jeg er dejlig positivt.
Her har man så valgt at tage vores beslutningsforslag og lave en aftale, hvor man imødekommer nogle af de benspænd, som vi ser nu i forbindelse med ægdonation, men man mener, det er i strid med internationale forpligtelser ikke at have en særskilt paragraf for ægceller, selv om vi ikke har en særskilt paragraf for sædceller.
Og jeg har spurgt ministeriet direkte: I den her konvention, som man gerne vil opfylde, er der så forskel på sæd og æg i den her sammenhæng?
Og jeg har decideret fået at vide: Der er ikke forskel.
Så hvis det er i strid med internationale forpligtelser ikke at have den her paragraf, § 12, hvornår tænker ministeriet så at fremlægge noget for sæd, eller er der bare forskellige regler for sæd og æg i regeringens øjne?
Jamen Danmarks internationale forpligtelser indeholder ikke elementer af, at det handler om, at vi har færre æg, som årene går, i forhold til mænds sæd.
Så begrundelsen holder simpelt hen ikke vand.
Og i forhold til at det ikke er grundet i Liberal Alliances forslag, har vi nu forsøgt tre gange i den her valgperiode at fremsætte forslag, hvor man tilfældigvis skal give svar på en aftale lige inden førstebehandlingen.
Så det er ikke nogen tilfældighed; det ved vi alle sammen godt.
Men § 12 i den her lovgivning giver ikke mening, medmindre man ser forskelligt på, hvad vi kvinder kan tage stilling til i forhold til mænd.
Lea Wermelin (S), 2025-02-20:
Jeg iler op på talerstolen med stort engagement.
Det er i virkeligheden ikke så meget på grund af beslutningsforslaget, for det, jeg gerne bruge min taletid på i dag, er sådan set den aftale, som vi har lavet om lige præcis det, som det forslag, som vi behandler her, handler om, og som jeg kan undre mig lidt over at vi skal bruge Folketingets tid på.
Jeg mener sådan set, at vi har løst problemet med den aftale, vi har lavet, og som ministeren også understregede, er det noget, vi har arbejdet med i et stykke tid, og det har vi, fordi fertilitetsområdet er ekstremt vigtigt.
Der er desværre rigtig mange danskere, som har problemer med at kunne skabe den familie, de gerne vil, og kunne få de børn, som de drømmer om, og derfor har vi taget en lang række initiativer for at afhjælpe det.
Ministeren gennemgik nogle af dem, og nu kommer der så endnu et i rækken.
Beslutningsforslaget handler om ægdonation, og den aftale, vi jo så har lavet, går netop ud på, at det skal være mere fleksibelt, dvs. at man skal destruere færre æg.
Det virker tosset, som reglerne er i dag, at vi, når der er kvinder, som gerne vil donere, og der er æg, som kunne bruges, ikke gør det på en klogere måde.
Så nu kan vi få flere donoræg, vi kan reducere antallet af udtagne æg, som går til spilde, og i virkeligheden gøre flere danske familier glade, fordi de så forhåbentlig kan få det barn, de drømmer om.
Så det er utrolig dejligt, at vi får den her aftale ud over rampen, og jeg glæder mig sådan set bare til det fortsatte arbejde for at gøre det så nemt som muligt at få de børn, man gerne vil have.
Nick Zimmermann (DF), 2025-02-20:
Jamen altså, jeg var også dybt forundret, da jeg så, at Danmarksdemokraternes byrådsmedlem i Odsherred Kommune havde stemt for og endda var stolt af at have været med til at etablere en af Danmarks største solcelleparker.
Der var jeg meget overrasket over at se et kommunalt medlem af Danmarksdemokraterne stemme for det og endda præsentere det på forsiden af en avis i Odsherred, altså være meget stolt af det anlæg.
Men der er ingen tvivl om, at når Dansk Folkeparti i tidernes morgen indgik i den her aftale, var det netop for at opsætte solcellerne på offentlige tage og i forbindelse med havneudvidelser og den slags ting.
Og vi kæmpede igennem samtlige forhandlinger for at lette de administrative byrder i den forbindelse.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-02-20:
Tak til ordføreren, også for åbenheden i forhold til at lave nogle mere smidige regler på det her område.
Jeg beklager, at ordføreren ser det som unødvendigt, at vi får kigget på, hvorfor vi har strengere krav, når kvinder donerer kønsceller, i forhold til når mænd donerer kønsceller.
Hvad er ordførerens holdning til, at man vurderer det forskelligt fra regeringens side, i forhold til om det er sædceller eller ægceller, altså hvordan reguleringen skal være, når ministeren begrunder det med, at det er, fordi man har færre og færre æg?
Er det noget, man har set i internationale forpligtelser, og som der skal tages højde for?
Lea Wermelin (S), 2025-02-20:
Jeg synes, det er rigtig dejligt, at Liberal Alliance og ordføreren har et meget stærkt ønske om at gøre noget i forhold til hele fertilitetsområdet.
Den ambition deler vi, og det er dejligt, at Liberal Alliance også er med i den aftale, som vi har lavet i dag.
I forhold til det konkrete i beslutningsforslaget synes jeg man er nødt til at sige: Hvad er politik, og hvad er faktuelt?
Og faktuelt er det sådan, at der er en konvention, som jo også skal beskytte kvinder mod, at man handler med eksempelvis æg kommercielt.
Det skal så også beskytte mænd, og det var også det, vi hørte ministeren sige, altså at det gælder både æg og sæd.
Så der er jo ikke nogen forskel, og det, der er tale om her, er en faglig fortolkning af, hvordan reglerne ser ud.
Sophie Løhde (V), 2025-02-20:
Det er jo heldigvis sådan, at jeg udmærket ved, hvad vi laver i vores regering, og hvad partierne SVM har foretaget sig, og der har været en interesse for at kigge på det område, og det arbejde startede vi også med henblik på at indgå en politisk aftale, også længe inden LA fremsatte det her beslutningsforslag.
Men helt ærligt: Det er jo sådan noget politisk pjat at sidde og diskutere her, for det væsentlige er jo, at vi nu har lavet en aftale, som imødekommer det, der er intentionen med beslutningsforslaget.
Jeg glæder mig over, at LA er med i aftalen, men hvorfor er det så, man insisterer på at fastholde et beslutningsforslag, hvor virkemidlet, nemlig at ophæve § 12, som vil være i modstrid med vores internationale forpligtelser, så er LA's svar?
Jeg troede, man som parti, der gerne også vil gå hen og forsøge at være regeringsdueligt, også var optaget af at overholde Danmarks internationale forpligtelser.
Men det kan jeg forstå ikke er tilfældet på området her.
Nick Zimmermann (DF), 2025-02-20:
Hør lige engang!
Jeg bliver spurgt ind til en aftale, som er fra en tid, før jeg overhovedet selv blev valgt ind i Folketinget, omkring en mand, der på det tidspunkt repræsenterede mit parti i Folketinget.
Det er der så en ordfører fra Enhedslisten, der spørger ind til.
Den omtalte situation er da en lille smule komisk, og det er også en lille smule komisk, når fru Marlene Harpsøe nævner nogle forskellige aftaler, som hun også åbenbart er meget utilfreds med, og som hun også har repræsenteret i mange år.
Det er der så en ordfører fra Enhedslisten, der finder morsomt, og det kan jeg kun tilslutte mig.
Sophie Løhde (V), 2025-02-20:
Først og fremmest vil jeg da gerne understrege, at den politiske aftale, vi nu har indgået – og igen tak til Folketingets partier for at være med – ikke er afstedkommet af, at Liberal Alliance har fremsat beslutningsforslaget, for vi har sådan set været i gang med at arbejde med det her område internt i regeringen og blandt regeringspartierne igennem et stykke tid.
Men det er jo kun godt, når der er flere, der også interesserer sig for det her område, og jeg synes, vi nu leverer en politisk aftale, som sådan set også imødekommer det, som jeg opfatter som værende intentionen med beslutningsforslaget.
Problemet med beslutningsforslaget er så virkemidlet, nemlig at Danmark ikke skal overholde vores internationale forpligtelser, og de internationale forpligtelser på området gælder jo både for den menneskelige krop og dens bestanddele, og de gælder dermed både for æg og for sæd.
Der er et generelt forbud imod at yde eller modtage betaling eller anden økonomisk fordel for udtagelse eller overførsel af væv og andet biologisk materiale til behandling.
Så er det rigtigt, at man fra politisk side har valgt at regulere donoræg tydeligere end donorsæd.
Hvorfor har man det?
Det er der en god grund til.
Vi kvinder er født med et bestemt og begrænset antal æg i vores krop, mens mænd har det privilegie at kunne producere sæd hele livet.
Men jeg er nødt til at sige: Reguleringen af ægdonation er ikke en overimplementering af Danmarks internationale forpligtelser.
Nick Zimmermann (DF), 2025-02-20:
Jeg kan konstatere fuldstændig klokkeklart, at Dansk Folkepartis holdning er lige ud ad landevejen, altså at vi mener, at de her kæmpestore solcelleanlæg skal stoppes.
Vi mener ikke, at de hører nogen steder hjemme, og vi mener, at de solcelleanlæg, som jo kommer rundtomkring i alle mulige små landdistrikter, er fuldstændig ødelæggende for den udvikling, der er ude i landdistrikterne, og det vil vi for enhver pris have stoppet herindefra.