runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-05-04:
Tak til ordføreren for en god tale.
Jeg vil bare gerne give ordføreren mulighed for måske lige at uddybe lidt mere om Socialdemokratiets EU-politik.
For de sidste, ja, knap 3 år synes jeg, at jeg som EU-ordfører har hørt en ret kritisk linje, og også at vi egentlig ikke har haft behov for at ændre noget på forbeholdet.
Så vil ordføreren gerne uddybe, hvad det er for et skift, der er sket i Socialdemokratiet?
Jens Joel (S), 2022-05-04:
Vi har jo haft rigtige mange diskussioner i Folketinget, også om de ting, vi har været enige om, og jeg er glad for, at Enhedslisten har bakket op, når der har været våbenleverancer eksempelvis til støtte for ukrainerne.
Til gengæld har vi jo været uenige, og Enhedslisten har stemt imod, når vi har villet støtte og styrke vores NATO-allierede i de baltiske lande eksempelvis.
Der har man ikke ønsket at give den støtte til de lande, som var usikre, og der er vi så uenige om, hvordan man skal agere internationalt, og hvad det er, vi skal samarbejde om.
Jeg tror måske, at det, det handler om her, er, at for Socialdemokratiet er det ret vigtigt, at vi både er til at regne med, og at vi bidrager i NATO, og at vi også er med i det europæiske samarbejde.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-04:
Men når nu vi så står i en situation, hvor sikkerhedsbilledet i Europa og på globalt plan er forandret, og vi bliver nødt til at reagere, så er det jo rigtigt, at Enhedslisten har været med til at bakke op om, at vi har kunnet sende våben til den ukrainske regerings legitime modstandskamp.
Vi har talt for endnu hårdere sanktioner end det, regeringen har været villig til – nogle af de ting, vi ved konkret virker.
Burde det ikke have været det, vi stod og diskuterede i Folketingssalen her i dag, altså hvordan vi kunne støtte endnu mere i forhold til at forhindre, at den situation, vi lige har oplevet udfolde sig, kunne opstå igen, frem for at stå og diskutere noget, som jeg kan høre vi er enige om ikke vil gøre nogen forskel i forhold til den aktuelle situation?
Jens Joel (S), 2022-05-04:
Jeg ved, at hr. Peder Hvelplund også er enig i, at der skal være hårde økonomiske sanktioner, og at vi skal af med gassen, vi skal sikre humanitær bistand, og vi skal i øvrigt tage imod flygtningene.
Der har man jo også bredt i de europæiske lande i virkeligheden fælles lavet ret gode vilkår for at kunne hjælpe de flygtninge, der er.
Så man kan sige, at vi har responderet på krisen i Ukraine, og vi påstår sådan set ikke, at vi kunne have gjort noget andet i Ukraine for en måned siden uden forsvarsforbeholdet.
Det, vi siger, er, at den sikkerhedspolitiske situation, vi ser nu, har ændret situationen i Europa, og i den situation mener vi også, at det vil være klogest af Danmark, uanset at vi også har kunnet bidrage til det, der sker i Ukraine, faktisk at melde os fuldt og helt ind.
Vi mener faktisk også, vi har en forpligtelse til at bidrage til det forsvars- og sikkerhedssamarbejde i Europa, som er vores bedste bolværk mod Putin eller andre udfordringer.
Det er jo også åbenlyst, at Putin ikke kun agerer i Ukraine.
Der er rigtig mange andre steder, hvor han søger at destabilisere.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-04:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Det kan jo så heldigvis løses ved, at vi får det skrevet direkte ind i lovteksten, frem for at det står i bemærkningerne.
Men jeg vil nu godt spørge ordføreren om noget andet.
Nu lægger ordføreren i sin ordførertale meget vægt på det med, at vi skal være en del af fællesskaber, og hele den nye situation efter den 24. februar.
Det er også fuldstændig rigtigt, men nu taler vi jo konkret om et lovforslag her, som handler om at afskaffe et EU-forsvarsforbehold.
Kunne ordføreren være lidt mere specifik, i forhold til hvor det er, det vil ændre Danmarks mulighed for at bidrage i forhold til den ukrainske befolknings legitime ret til at forsvare sig mod en ulovlig aggression fra Rusland?
Hvor er det præcis, det her vil gøre en forskel i forhold til det, som ordføreren meget rigtigt taler om, nemlig at her er det vigtigt, at vi er en del af fællesskaber, og at vi kan signalere, hvor vi står.
Jens Joel (S), 2022-05-04:
Jeg oplever meget tit – og sådan er EU-debatten måske lidt – at vi bliver bedt om at garantere, hvad der i hvert fald ikke sker om 10, 20 år, og i en verden som den her er det jo en lille smule svært at vide, hvad der sker.
Men det er jo faktisk derfor, man har imødekommet nejsigerne og hr. Morten Messerschmidt og andre skeptikere, for når hr. Morten Messerschmidt siger, at det jo er sket før, at det har udviklet sig, siger vi: Ja, det er sket før, vi forestiller os ikke, at det her kan ske, men skulle det ske, at det bliver sådan, at der bliver en egentlig EU-hær, så det ikke er i det danske Folketing, vi bestemmer, om vi skal deltage, så skal der være traktatændringer, og så skal vi spørge danskerne igen.
Det er jo egentlig bare en sikkerhed for, at hr. Morten Messerschmidt kan sove trygt.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-04:
Nu er det sket ganske mange gange, at noget, I ikke har kunnet forestille jer, er blevet virkelighed.
Det gælder lige fra Unionen, der var stendød, til barselsregler og over lønregler osv., hvor I har lovet danskerne, at EU ikke kunne blande sig, men det gør EU så så alligevel i dag.
Men det, der interesserer mig, er, at I alene nævner artikel 31, stk. 4, som der, hvor I vil love en ny folkeafstemning, men ikke f.eks. artikel 42, stk. 4.
Det vil sige, at for Socialdemokratiet kan man godt – og det er det, jeg vil spørge ordføreren om – fjerne vetoretten i artikel 42, stk. 4, som er hjemmelsbestemmelsen med afgørelse om den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik uden at holde folkeafstemning fremadrettet?
Jens Joel (S), 2022-05-04:
Der er rigtig mange, som har sagt, at så får vi en EU-hær, og så er det i øvrigt EU, der skal kunne sende soldater i krig, og alle de der ting, som jo bare ikke er rigtige.
For det er et mellemstatsligt samarbejde, og det vil være det danske Folketing, os, der sidder her, som skal træffe den svære beslutning, der måtte være om at deltage, hvordan vi vil deltage, og hvad vi vil deltage i.
Så har der været rejst et spørgsmål om, om det kunne det ændre sig, om man kunne komme i den situation, at det ikke var sådan i fremtiden.
Det er jo der, hvor udenrigsministeren og regeringen og vi andre har sagt: I den situation vil der jo være en traktatændring, og så vil der skulle være en folkeafstemning.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-04:
Hr. Jens Joel ved jo udmærket godt, at afstemningen om forsvarsforbeholdet ikke har ret meget med Ruslands overfald på Ukraine at gøre, måske kun lige det, at man bruger det som anledning til at komme af med forsvarsforbeholdet.
Det, afstemningen i realiteten handler om, er, om Danmark skal være fuldt med i det europæiske militære samarbejde og dermed også påbegynde opbygningen af en EU-hær, som en række europæiske lande jo allerede planlægger.
Hvorfor vil Socialdemokraterne været med til at lave sådan en EU-hær?
Vi forstår det ikke.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-04:
Vi har jo haft en del debat om ikke bare den nuværende traktats indretning, og hvad der kan ske der; og der står, at man skal have et EU-forsvar osv., men også om fremtidige traktater.
Vi har jo set EU-samarbejdet udvikle sig på snart sagt alle områder i retninger, som jeg tror end ikke Socialdemokratiet har forudset, selv om man historisk set har anbefalet et ja alle gangene.
Det er jo derfor, at udenrigsministeren har været ude at sige, at hvis der kommer ændringer på forsvarsområdet her i EU-traktaten, vil man godt spørge danskerne igen.
Nu har jeg jo læst den måde, det er formuleret på, og jeg går ud fra, at ordføreren også nidkært har interesseret sig for det, og der vil jeg bare spørge om noget: Hvorfor er det ikke alle ændringer af det fremtidige EU-forsvar, man vil love danskerne de bliver spurgt om?
Hvorfor gør man sig så meget umage med at sige, at det kun er ændringer, hvor man får en egentlig hær, eller ændringer i artikel 31, stk. 4?
Der er jo masser af andre dele af EU-forsvaret i traktaten, man kan forestille sig bliver ændret, Hvorfor er det kun lige her, man vil give et politisk løfte om at spørge danskerne igen?
Jens Joel (S), 2022-05-04:
Jeg synes, det er fint, vi har en debat.
Jeg synes måske også, man på et eller andet tidspunkt skal forholde sig til, hvad der er op og ned i det, og jeg kan jo i hvert fald kun sige, at jeg står på mål for, hvad det er, vi mener om det.
Rent faktuelt er der ikke nogen EU-hær.
Ønsker Socialdemokratiet en EU-hær?
Vi ønsker at bidrage til de fælles missioner, som vi måtte finde fornuftige.
Jan E. Jørgensen (V), 2022-05-04:
Vi hørte hr. Alex Ahrendtsen fra Dansk Folkeparti ...
– det sagde jeg også: hr. Alex Ahrendtsen; jeg er bestemt ikke i tvivl om hr. Alex Ahrendtsens køn –
sige, at EU-hæren kommer måske ikke i dag, den kommer heller ikke i morgen eller i overmorgen, men den kommer.
Altså, er det ikke lidt svært at tro på folk, der har sagt det gennem 50 år?
Det er lidt ligesom de, der står og demonstrerer om, at enden er nær og jorden går under i morgen, og når de så bliver ved med at sige det 50 år i træk og jorden stadig væk ikke går under, er det så ikke lidt svært at tage det seriøst?
Jens Joel (S), 2022-05-04:
Det er altid en fornøjelse at blive korrekset af hr. Jan E. Jørgensen.
Jeg har faktisk selv været på den udstilling i Den Gamle By, hvor de jo lige nu udstiller rigtig mange af de gamle plakater.
Jeg henviste selvfølgelig til, at det blev fremmanet for 30 år siden, da vi diskuterede forbeholdet.
Det gør jo ikke, at debatten ikke er vigtig.
Jeg synes bare, at man også bør anerkende, hvad det er, der er fakta i den debat.
Jan E. Jørgensen (V), 2022-05-04:
Tak for det.
Jeg er ked af at skulle korrekse Socialdemokratiets ordfører
, men det blev sagt, at modstanderne i 30 år havde fortalt om det her spøgelse med, at der ville komme en EF-hær.
Det har modstandere i hvert fald gjort i 50 år, og hvis man tager en tur til Den Gamle By i Aarhus, kan man i et kollektiv fra 1976 se sådan nogle skilte, der ironiserer over, hvad der vil ske, hvis man stemmer ja til EF, som det hed dengang: Stop kvindefrigørelsen – ja til EF.
Al magt til storkapitalen – ja til EF.
Og så står der: Ja til fælles EF-hær – ja til EF.
Så det er altså i mindst 50 år, at man er kommet med det her spøgelse, som endnu ikke har manifesteret sig andre steder end i modstandernes livlige fantasi.
Jens Joel (S), 2022-05-04:
Jeg kan i sagens natur bekræfte, hvad fru Marie Bjerre har læst op fra traktaten.
Jeg har selv siddet her, mens vi har været med til at sende danske soldater ud i verden; det er da et rigtig tungt ansvar.
Men jeg er egentlig bevidst om, at det, der egentlig bliver sagt fra nejsiden, jo er, at man grundlæggende set ikke stoler på, at Folketinget kan træffe den beslutning.
Og så lader man, som om det er EU, der bliver bedt om at gøre det.
Det er det ikke.
Det vil altid være vores ansvar.
Det må vi tage på os, også selv om det er svært.
Marie Bjerre (V), 2022-05-04:
Tak for det.
Der florerer rigtig mange myter og rigtig mange løgne i hele den her debat om forsvarsforbeholdet, senest i forhold til de to tidligere spørgere, der taler om en EU-hær.
Jeg vil gerne takke ordføreren for at sige, at det passer ikke, og at man her i Folketinget vil skulle stemme om at sende missioner til konkrete steder, og at man ikke kan give en generalfuldmagt.
Jeg vil også bare spørge ordføreren, om man ikke også er enig i, at det slet ikke ifølge Lissabontraktaten kan lade sig gøre.
For ifølge artikel 4, stk. 2, så er national sikkerhed medlemsstaternes eneansvar.
Og ifølge artikel 42, stk. 3 er det medlemsstaterne, der skal stille soldater til rådighed, altså er soldaterne Danmarks ansvar.
Jens Joel (S), 2022-05-04:
Jeg tror, det er en noget forsimplet udgave af de risici og den sikkerhedsrisiko, der faktisk er forbundet med noget af den aktivitet, der foregår på det afrikanske kontinent.
Nu nævnte vi før, at Putin var aktiv på Balkan – jeg skulle hilse at sige, at det er Putin og nogle af hans tropper også i Afrika.
Så jeg mener bestemt, at man sagtens kan argumentere for, der kan være – men jo ikke altid – indsatser, som er åbenlyst i europæisk sikkerhedspolitisk interesse, også på det afrikanske kontinent.
Mere centralt er det dog at sige, at det, vi diskuterer her, jo er, hvorvidt Folketinget – altså os, der sidder her – skal have mulighed for at deltage.
Med forbeholdet kan vi ikke, uanset hvor fornuftigt det er.
Hvis vi afskaffer det, kan vi herinde træffe beslutningen.
Det gør vi i øvrigt også, når det handler om vores bidrag til NATO, som Enhedslisten jo også helst så henne, hvor peberet gror, men det er en anden diskussion.
Christian Juhl (EL), 2022-05-04:
Jeg kunne også citere statsministeren, som jo ikke har mødt folk i EU-systemet, som har syntes, at det var et problem at have et forsvarsforbehold, netop fordi man er kreativ for at være med ved bordene osv.
Men jeg mener bare, at hvis vi nu ikke har en EU-hær, men har kampgrupper, og hvis nu befolkningen siger ja til at fjerne forsvarsforbeholdet, så skal regeringen jo sidde nede på lukkede møder i EU og tage stilling til, om vi skal være en del af PESCO, være en del af kampgrupperne osv. Og i det tilfælde kan vi jo lidt komme til at blive et redskab for f.eks. Frankrigs meget specielle aktiviteter i Nordafrika, som først og fremmest tager hensyn til Frankrigs gamle kolonitid og deres virksomheder dernede og ikke til noget med at forsvare Europa.
Jens Joel (S), 2022-05-04:
Først og fremmest vil jeg gerne anerkende den diskussion, der var i 1992, som jeg jo ikke selv var voldsomt aktiv i, for der var jo også en frygt for en EU-hær.
Man kan undre sig over, at det, at den ikke er kommet i de 30 år, hvor man har truet med at den ville komme i næste uge, ikke har gjort, at man genovervejer, om den faktisk er på vej.
Men jeg er enig med hr. Christian Juhl i, at selvfølgelig skal vi diskutere det – det er jo helt fair.
Det, som jeg kalder et skræmmebillede, er jo, at man siger, når den faktisk ikke kommer, men selvfølgelig skal vi diskutere, hvad det er, vi har af sikkerhed.
Nu har hr. Morten Messerschmidt og andre kolleger jo nævnt, at skulle man ønske at gå den vej med de traktatændringer og alt det, der følger med det, så laver vi en anden folkeafstemning.
Det er klart, at når vi ikke tidligere har argumenteret for at ophæve forsvarsforbeholdet, har det jo været af respekt for den beslutning, der var taget, men det har også været et udtryk for, at i den virkelighed, vi stod i, var det muligt at finde praktiske løsninger.
Nu står vi i en ny virkelighed, hvor der er brug for, mener vi, at vi står endnu mere samlet og sammen om det fælles forsvar for vores værdier.
Christian Juhl (EL), 2022-05-04:
Tak for det.
Jeg synes, det er et skræmmende billede, hvis vi skulle have en EU-hær, og derfor er det jo vigtigt at diskutere i sådan en situation; ellers kan vi jo lige så godt lade være med at diskutere, for det er jo det, der har været det væsentligste spørgsmål siden 1992.
Og jeg kan hilse at sige, at i 1992 var det virkelig forsvarsforbeholdet, der er rørte folk mest.
Jeg vil gerne fokusere lidt på vetoretten, som regeringen har fremhævet nogle gange.
Der sagde fru Trine Bramsen, altså inden man besluttede, at nu skulle man have det ophævet: Vi sidder jo med ved bordet i EU, og jeg kender forholdene i EU.
Vetoretten er svært at fastholde for små lande, for de bliver presset meget, og det vil i realiteten betyde, at det næsten bliver umuligt at fastholde vetoretten, sagde hun.
Dengang argumenterede Trine Bramsen derfor for at fastholde forsvarsforbeholdet.
Er det ikke rigtigt, at vetoretten kun har en vis betydning, hvis en regering mener, at den vil bruge vetoretten, og det i øvrigt foregår på et lukket møde, hvor vi overhovedet ikke ved, om man bruger vetoretten eller ej, for
i langt de fleste tilfælde går man ind og siger: Det er okay.
Man har jo også en særlig ordning, hvor man siger, at man lige træder et skridt tilbage, hvis andre vil være entreprenører på en eller anden krig; og så lader man være med at stemme imod.
Er ordføreren for Socialdemokratiet ikke også bange for det?
Jens Joel (S), 2022-05-04:
Det vil Socialdemokratiet ikke være med til.
Men jeg synes, det er interessant, at mens den reelle bekymring, mens den reelle udfordring jo helt åbenlyst er Putins Rusland og invasionen af Ukraine, er det største skræmmebillede, som Dansk Folkeparti kan fremmane, Macron.
Man må jo gerne være uenig med Macron.
Der er dæleme også områder, hvor jeg er uenig med ham.
Men jeg synes, det giver et noget forkvaklet indtryk af debatten, at skræmmebillederne i DF's kampagne er de samarbejdspartnere og allierede, vi har i vores europæiske samarbejde, og ikke den reelle udfordring, nemlig at vi står over for et aggressivt Rusland og en Putin, som har invaderet et naboland.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-04:
Nu har jeg jo været rundt omkring i Europa, og hver gang jeg taler med mine europæiske kolleger, siger de alle sammen: Vi skal have en EU-hær; den kommer måske ikke i dag, og den kommer måske ikke i morgen, men den kommer i hvert fald i overmorgen; og det er det, vi vil.
Frankrigs præsident Macron vil have den, tyskerne vil have den, hvorfor i alverden siger man så i Danmark, at der ikke kommer nogen EU-hær?
Der kommer jo en, og vil Socialdemokraterne virkelig være med til at opbygge en EU-hær, der kommer til at underminere NATO?
Hvad er idéen med det?
Jens Joel (S), 2022-05-04:
Nu bliver falske påstande jo ikke sande af at blive gentaget.
Der er ikke nogen EU-hær, og vi ønsker ikke nogen EU-hær.
Anni Matthiesen (V), 2022-05-04:
Tak for besvarelsen.
Jeg skal også være ærlig og sige, at jeg først bliver opmærksom på det her, da jeg får nogle henvendelser.
Og det er nok ikke overraskende, at det er fra nogle af de kommuner, som jo skal til at komme af med nogle penge sammenlignet med det, at de hidtil har haft til at gøre godt med.
Der er det da klart, at når jeg hører, at Lolland Kommune og for den sags skyld også en kommune som Tønder, som jeg også ved at ministeren kender godt til, pludselig skal aflevere en del penge, så bekymrer det også mig, for så er jeg lidt i tvivl om, hvorvidt man egentlig har fået lavet den rette fordelingsnøgle.
Jeg kan da også være ærlig og sige, at jeg for den sags skyld også har talt med nogle andre LAG-koordinatorer fra nogle kommuner, som måske hører til de mere velstillede, i hvert fald i mine øjne.
De har også undret sig over, hvorfor de pludselig skulle have flere penge at gøre godt med.
Det er selvfølgelig på baggrund af det, at jeg godt også vil spørge lidt mere ind til den her fordelingsnøgle.
For som jeg kan forstå det, er det sådan, at man nu vil forsøge at lave en mere lige fordeling, men jeg håber da, vi kan være enige om, minister, at vi også er nødt til at holde hånden under de kommuner, som har det sværest.
Det er vel dem, som på en eller anden måde har også har brug for en ekstra håndsrækning?
Tak for det.
Også tillykke fra mig til den nye minister.
Jeg må jo sige, at da jeg formulerede spørgsmålene, var jeg ikke klar over, at det var hr. Christian Rabjerg Madsen, jeg skulle stille spørgsmålene til, men jeg glæder mig til at stille spørgsmålene.
Det første spørgsmål lyder: Hvad er ministerens holdning til, at den nye fordelingsnøgle til LAG-midlerne vil betyde, at de mest udsatte landdistriktskommuner fremover vil få tildelt færre midler end hidtil?
Jesper Petersen (S), 2022-05-04:
I dag har vi som sagt fået en kortlægning, og jeg bebrejder absolut ikke fru Katrine Robsøe, at det i det par timer, der er gået, siden den blev offentliggjort, ikke lige er det, der er blevet læst igennem fra ende til anden.
Men den giver et afsæt for at tage den her diskussion, ligesom anbefalinger fra det arbejde, vi drøfter her, kan gøre det, ligesom vi også kan tage diskussionen om egentlige formålsparagraffer hen ad vejen.
Katrine Robsøe (RV), 2022-05-04:
Tak for det.
Jeg er sådan set også enig i, at det er vigtigt, at vi i Danmark sørger for at overlade administrationen af vores videregående uddannelser til de institutioner.
Det tror jeg de er dygtigst til.
Men det er jo også en politisk målsætning at nå i mål med vores klimaambitioner, og derfor er det vigtigt at sætte ind her.
Jeg vil sådan set bare til slut takke ministeren for det, jeg hører som en meget åben dør over for det her og over for de partnerskaber, der sidder her, til at komme med deres input, og at ministeren vil tage imod de input, der kommer fra dem.
Jesper Petersen (S), 2022-05-04:
Jeg følger selvfølgelig også med.
Selv om det er min kollega børne- og undervisningsministeren, der er for bordenden, følger jeg selvfølgelig også med i det arbejde, og som jeg tilkendegav før, vil jeg i det omfang, det er relevant, selvfølgelig også engagere mig i de diskussioner, der kommer ud af det arbejde med relevans for mit ressort, og jeg drøfter også gerne emnet yderligere.
Og jeg kan høre, at fru Katrine Robsøe har forskellig inspiration fra andre lande, som vi måske også kan gøre brug af, og det tager jeg meget gerne en drøftelse af.
Umiddelbart er ansvaret for de her videregående uddannelser i Danmark jo hos de enkelte institutioner.
Der har vi lagt vægt på, at det kom ind i deres strategiske rammekontrakt, at de skal arbejde med de her ting, og det har de gjort i meget stort omfang.
Katrine Robsøe (RV), 2022-05-04:
Ja, og det er jo først kommet i dag, så jeg beklager også, at jeg ikke har fået læst det hele.
Jeg hører ministeren sådan, at vi godt kan se frem til, at ministeren også gerne vil mødes med de to sektioner, der arbejder på det videregående uddannelsesområde under det her uddannelsespartnerskab for Undervisning i Bæredygtig Udvikling.
Har ministeren andre tiltag, der ligesom ellers skal gøres?
For hvis ikke ministeren vil garantere det, må ministeren jo have andre forslag.
Jesper Petersen (S), 2022-05-04:
Jeg tror egentlig ikke, at det er udtryk for andet, hvis jeg sådan skal gå ind på det spørgsmål, der er stillet, og intentionen, end at vi her har en arbejdsdeling i regeringen, hvor det er min kollega børne og undervisningsministeren, der sådan sidder for bordende fra regeringens side i den kontakt med de organisationer og andre, som er involveret i det her arbejde.
Men i det omfang det kræver ændringer eller drøftelser, der også involverer den ordførerkreds, som fru Katrine Robsøe er en del af, så er jeg selvfølgelig også interesseret i det.
Og jeg vil så blot supplere svaret med, at vi i forhold til Mapping og overblik er i gang på den måde, som jeg redegjorde for før, altså at vi nu faktisk har et overblik over, hvor stort et omfang af grønt indhold og udbytte, der er i vores videregående uddannelser; og det er i dag første gang, vi har fået det.
Katrine Robsøe (RV), 2022-05-04:
Tak for det svar.
I det her partnerskab, Undervisning i Bæredygtig Udvikling, deltager jo som sagt en lang række organisationer og også en lang række uddannelsesinstitutioner på det videregående uddannelsesområde.
Derfor er to af de store spor, der er her, jo også under uddannelses- og forskningsministeren, og som ministeren selv siger, kræver det at skabe et grønnere Danmark og en grønnere fremtid handling på mange niveauer, og det kræver også, at vi tænker det ind i vores uddannelsesinstitutioner hele vejen igennem, også på det videregående uddannelsesområde.
Og ser man på Nordisk Råds rapport »Mapping Education for Sustainability« fra foråret 2021, er det også tydeligt, at Danmark er bagud, særlig i forhold til Norge og Finland, men også Sverige, der i mange år har haft et videncenter for uddannelse for bæredygtig udvikling.
Tyskland og Irland har i mange år haft en national handlingsplan for uddannelse for bæredygtig udvikling, hvor man simpelt hen også følger, hvem der har ansvaret for at få implementeret de forskellige dele.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre fra ministeren, om ministeren ikke gerne vil mødes med dem og modtage anbefalingerne.
For selv om nogle organisationer tidligere har talt om en formålsparagraf, ser jeg det i hvert fald ikke som den absolut gyldne kerne til bare at kunne løse det hele her.
Skal vi ikke prøve at mødes med dem på ministerniveau, også på det her område?