Jeppe Bruus (S), 2022-05-10:
Ja, jeg må jo svare på skrift.
Jeg kan ikke helt lige gennemskue det regnestykke.
Hvis der er et tab på provenusiden på 3 mia., går jeg ud fra, at det også er den finansiering, det vil kræve i forhold til statskassen.
Men jeg svarer gerne skriftligt på et spørgsmål.
Først vil jeg gerne indlede med at takke for en positiv modtagelse af lovforslaget.
Jeg er helt med på, at det er ganske teknisk, men ikke desto mindre vigtigt.
Til Venstre vil jeg sige, at lovforslaget her følger den normale tidsplan, men jeg er helt med på, at der selvfølgelig kan være behov for at skulle læse et både meget teknisk lovforslag og de høringssvar, der er.
Men det har jeg indtryk af det har gjort.
Men jeg anerkender fuldt ud ønsket om også at få en teknisk gennemgang, og det skal jeg selvfølgelig være behjælpelig med i forhold til udvalget.
Til Konservative vil jeg sige tak for opbakningen, naturligvis.
Det er jo en del af en aftale, vi også har indgået i forhold til kriminalforsorgen.
Der er jo faktisk også en besparelse her af skatteborgernes penge i forhold til den rentenedsættelse, der er på udbytteområdet.
Det er klart, at dem, der står og venter og får en lavere rente, end de ellers ville få, nok vil opleve det som en forringelse, men set ud fra danske skatteborgeres synspunkt er det immer væk en besparelse af de omkostninger, vi har til udbytteområdet.
Der ønsker jeg også at give en lille kommentar til hr. Lars Boje Mathiesen, som undrer sig lidt over, hvordan der vil kunne være 93.000 sager, og om det bare har været sløseri og nøl.
Jeg tror simpelt hen, at man jo, medmindre man har befundet sig på en anden planet, må kunne have fulgt med i, at vi har haft en udbytteskatskandale med formodet svindel fra statskassen på over 12 mia. kr.
Det gør naturligvis, at man er stoppet med at udbetale flere penge af noget, som nogle formodentlig har svindlet med.
Det er jo derfor, at der er en meget tung sagsbehandling i de sager og en ekstremt høj kontrolprocent.
Så nej, der er ikke tale om sløseri, men der er tale om, at et bredt politisk flertal i Folketinget har været enige om, at man på det her område er nødt til, indtil man har en bedre model, at kontrollere det dybt.
Det er ekstremt omkostningstungt, og det er en proces, de fleste partier har været fuldt ud involveret i.
Så vil jeg gerne sige omkring lovforslaget her, at den danske stat jo netop har store udgifter til rentekompensation som følge af ophobningen af sager om netop refusion af udbytteskat.
For at begrænse statens udgifter på et område, hvor staten i forvejen har lidt store tab som følge af formodet svindel, foreslås det med dette lovforslag at nedsætte rentekompensationen i disse sager fra 4,8 til 3,4 pct. om året.
Som det også har været nævnt, er tilliden til skattevæsenet vigtig, og skattereglerne skal derfor være rimelige, og der skal også være en konsekvens for dem, der ikke overholder spillereglerne.
Derfor foreslår vi at gøre op med urimelige renteregler, der indebærer, at virksomheder, der ikke angiver skatter og afgifter korrekt, rentemæssigt stilles bedre end virksomheder, der har fulgt reglerne.
Sådan er det desværre i dag.
Derfor foreslår vi at harmonisere rentereglerne ved virksomhedernes for sene eller forkerte angivelser af skatter og afgifter, så virksomheder i alle tilfælde skal betale renter tilbage i tid.
Det skal således ikke kunne betale sig at angive forkert eller for sent.
Som reglerne er i dag, skal virksomheder, der ikke overholder reglerne, ikke betale renter tilbage i tid, men først 14 dage efter at Skatteforvaltningen har rejst kravet over for virksomheden.
Virksomheder, der efterlever reglerne, men ikke kan betale, får derimod pålagt renter tilbage i tid.
Det er selvfølgelig ikke rimeligt, og det er derfor, at vi nu foreslår, at det i alle tilfælde skal være sådan, at renter betales tilbage i tid.
På linje med dette forslag foreslås det også, at personer og virksomheder, der ikke har oplyst skattemyndighederne om deres skattepligt, i alle tilfælde skal betale renter tilbage i tid af skatterne af indkomst, som der ikke er blevet oplyst om.
For at sikre, at ændringen af renteberegningstidspunktet ikke har uhensigtsmæssige konsekvenser i situationer, hvor det ikke er muligt for virksomheder at opgøre det endelige beløb, der skal betales, foreslås særlige regler for moms, energiafgifter og lønsumsafgift.
Formålet er, at sådanne helt legitime reguleringer ikke skal rammes af renter tilbage i tid, og samtidig forenkles reglerne, således at virksomheder med delvis fradragsret for moms fremover kan nøjes med én regulering årligt i stedet for flere.
Som en del af lovforslaget foreslås det også at nedsætte loftet på skattekontoen fra 350 mio. kr. til den normale beløbsgrænse på 200.000 kr.
Det er nødvendigt for at begrænse virksomhedernes mulighed for utilsigtet at anvende skattekontoen til at opbevare overskydende likviditet, eller sagt med andre ord: at bruge staten som bank.
Endelig foreslås det, at der indføres mulighed for at godtgøre afgift af røgfri tobak for at undgå, at der i forbindelse med indførelsen af stempelmærker opstår situationer med dobbeltafgift, og ikrafttrædelsen af de nye afgifter på nikotinvæsker, nikotinposer samt de forhøjede afgifter på røgfri tobak udskydes med 3 måneder.
Udskydelsen er desværre en nødvendighed, selv om regeringen gerne havde set, at ikrafttrædelsen blev fastholdt.
Men processen med udformning af det nye stempelmærke har været mere tidskrævende end først antaget.
Udformningen af stempelmærkerne er nu kommet på plads, men med 3 måneders forsinkelse, og det betyder, at virksomhederne først har kunnet påbegynde tilpasningen af deres produktion 3 måneder senere end forventet.
Jeg ser frem til en konstruktiv videre behandling af lovforslaget og vil selvfølgelig bestræbe mig på at besvare eventuelle spørgsmål hurtigst muligt.