Peter Hummelgaard (S), 2024-01-16:
Og også tak til fru Karina Lorentzen og SF for at sætte fokus på et vigtigt emne.
Beslutningsforslaget, som det er fremsat her, går ud på, at der skal iværksættes en ny og opdateret undersøgelse af gerningspersoner i voldtægtssager, der kan præsenteres for Folketinget i indeværende folketingsår.
Undersøgelsen skal give et nyere vidensgrundlag på voldtægtsområdet med henblik på at forebygge nye voldtægtssager og samtidig understøtte politiets efterforskning af de sager.
Det fremgår i den forbindelse af beslutningsforslaget, at forslagsstillerne bl.a. er bekymret for, at det forebyggende arbejde og politiets efterforskning sker på baggrund af et forældet vidensgrundlag.
Lad mig starte med at slå helt fast, at voldtægtsområdet har høj prioritet for regeringen.
Voldtægt er en frygtelig forbrydelse, der har enorme konsekvenser for ofrene.
Derfor er det også vigtigt, at vi som samfund stiller de personer, der begår voldtægt, til ansvar for deres handlinger, og at vi samtidig forebygger i det omfang, vi kan.
Derfor er jeg også helt enig med forslagsstillerne i, at vi løbende skal kvalificere den viden, vi har om voldtægtsområdet, og at vores myndigheder skal basere deres indsatser på en aktuel og tidssvarende viden om området.
Der er i de seneste år kommet et større og i min optik også et tiltrængt fokus på netop voldtægtsområdet.
I 2021 fik vi med den nye samtykkebaserede voldtægtsbestemmelse taget et vigtigt skridt mod at ændre samfundets forståelse af, hvad voldtægt er.
Selv om bestemmelsen kun har haft virkning i få år, er vi så småt begyndt at se effekten af den nye voldtægtsbestemmelse, i og med at politiet modtager flere anmeldelser af voldtægt og flere personer dømmes for at have begået voldtægt.
Med den seneste flerårsaftale for politiet og anklagemyndigheden er der iværksat flere tiltag, der skal sikre en styrket indsats over for bl.a. ofre for voldtægt.
Der er eksempelvis indført tværfaglige specialiserede teams i alle landets politikredse, som behandler sager om vold i nære relationer, voldtægt, stalking og æresrelaterede forbrydelser.
De specialiserede teams er tilknyttet såkaldte nøglepersoner, som typisk er psykologer, socialrådgivere eller kriminologer.
Nøglepersonernes funktion er bl.a. at tilføre kollegaerne i politikredsene viden om vold i nære relationer og voldtægt samt at understøtte efterforskere og forebyggelsesmedarbejdere i sagshåndteringen.
Et andet initiativ i flerårsaftalen er en styrkelse af politiets sagsbehandling gennem øget efter- og videreuddannelse.
Her er det aftalt at uddanne op til 125 politibetjente i kompleksiteten af bl.a. voldtægtssager.
Uddannelsen har bl.a. fokus på de forurettedes traumereaktioner og på gerningspersoners motiver og adfærdsmønstre.
Politiet har herved fået flere specialiserede efterforskere og forebyggelsesmedarbejdere, hvilket har givet fagligheden et løft.
Justitsministeriets Forskningskontor gennemfører herudover løbende undersøgelser, som belyser voldtægtsområdet fra forskellige perspektiver.
Et eksempel på det er den årlige undersøgelse af befolkningens udsathed for vold og andre former for kriminalitet, også kaldet offerundersøgelsen.
Offerundersøgelsen indeholder oplysninger om oplevet udsathed for voldtægt, herunder også oplysninger om gerningssituationen, relationen mellem offeret og gerningspersonen og også om visse karakteristika ved gerningspersonen.
Desuden gennemførte Justitsministeriet i 2022 en undersøgelse af anmeldelsestilbøjeligheden i sager om vold og seksuelle forbrydelser.
Undersøgelsen belyste bl.a., i hvilket omfang borgere undlader at anmelde voldtægt, og hvorfor de undlader at gøre det.
Herudover udgav Rigspolitiet i 2020 en undersøgelse af kriminalitetsramte borgeres tilfredshed med politiet.
Undersøgelsen belyste bl.a. tilfredsheden blandt borgere, der har været udsat for voldtægt.
Som forslagsstillerne er bekendt med, vil Justitsministeriet i 2024 igangsætte en ny undersøgelse af tilfredsheden blandt kriminalitetsramte borgere.
De tiltag og undersøgelser, som jeg netop har nævnt, udgør vigtige brikker i puslespillet om at kvalificere vores viden om og indsats på voldtægtsområdet.
Vi skal naturligvis løbende overveje, om der er behov for at iværksætte yderligere tiltag eller gennemføre nye undersøgelser.
alle omstændigheder afvente, at der foreligger et mere solidt datagrundlag i form af flere afsluttede sager efter den nye samtykkelovgivning.
Et mere solidt datagrundlag vil give en bedre undersøgelse og dermed et mere værdifuldt bidrag til myndighederne.
Regeringen kan på den baggrund ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.