runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Christian Lilleholt (V), 2025-05-13:
For os er det her det bedst mulige.
For os er det afgørende, at vi sender et signal, og jeg er sikker på, at ansvarlige politiske partier i Danmark, som jeg sådan set opfatter samtlige partier her i Folketinget er, selvfølgelig vil efterleve den lovgivning, der er i Danmark.
Peter Kofod (DF), 2025-05-13:
Det synes jeg er helt fair, altså at man gerne vil sende et signal, men man må også leve med, at vi så som Folketing vil forsøge at teste, hvor effektivt det signal så er.
Det, jeg lytter mig frem til, er, at hvis man nu var en forretningsmand i udlandet, ville man fortsat have de her muligheder.
Der ville ikke være det her effektive værn.
Tillykke med det – I er lykkedes med at sende et signal.
Men der vil ikke være noget værn, der vil sikre, at man ikke fortsat vil kunne det her.
Er det ikke rigtigt forstået?
Carl Andersen (LA), 2025-05-13:
Det er selvfølgelig altid et mål i sig selv at gøre lovgivningen enkel, og så vil den letteste måde at gøre det på jo være at lave en bagatelgrænse, hvor man siger, at man ikke tager hensyn til beløb under et vist leje.
For i dag er der jo, sådan som loven er skruet sammen, ikke nogen bagatelgrænse, og det er egentlig også op til modtageren at vurdere, om den her donation kommer fra udlandet.
Det er jo en vurdering, som man jo i princippet egentlig skal foretage i forhold til alle donationer i dag.
Det ville være lettere, hvis det kun var større donationer.
Lars Christian Lilleholt (V), 2025-05-13:
Tak for det spørgsmål, hr. Peter Kofod.
Altså, for os er det helt afgørende, at vi sender et klart og tydeligt signal om, at vi ikke ønsker udenlandske donationer i danske valgkampe.
Så kan man gøre sig alle mulige forestillinger om, hvordan man kan gøre det på den ene måde, og hvordan kan man gøre det på den anden og tredje og fjerde måde.
For Venstre er det afgørende, at vi sender et klart signal om, at vi ønsker ikke udenlandske donationer i en fremtidig dansk valgkamp.
Peter Kofod (DF), 2025-05-13:
Jeg vil gerne have ordføreren til at forholde sig til, hvor effektivt det her lovforslag vil være.
Altså, hvis man nu forestiller sig en amerikansk forretningsmand, der kunne have lyst til at skyde penge i en kandidat eller et politisk parti, ville den forretningsmand så have den mulighed, hvis han f.eks. brugte et firma, som han ejede en stor del af aktierne i, og som havde en dansk filial?
Ville han så ikke bare kunne lade pengene strømme igennem der?
Det er i hvert fald sådan, jeg læser lovforslaget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2025-05-13:
Der er mange muligheder i det her.
For os har det bærende været at gøre det på en måde, så vi skærmer os bedst muligt i forhold til udenlandske donationer, og det gør vi efter vores opfattelse ved at gøre det enkelt og på den facon, som vi har valgt.
Peter Kofod (DF), 2025-05-13:
Så det vil sige, at ordføreren i sin tid var medlem af et parti, der tog imod penge, og det mener ordføreren havde indflydelse på den politiske retning, partiet havde?
Er det sådan, jeg skal forstå det?
For det synes jeg lyder ret vildt.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-05-13:
Jeg vil tillade mig at holde fast i, at vi stiller det som et ændringsforslag her for at få debatten om det.
Vi mener sådan set bare, at det er en skærpelse af de rammer, der er i forvejen, og hvis det ikke bliver vedtaget her, tager vi det rigtig gerne op i alle mulige andre sammenhænge.
Det, jeg egentlig bare forholder mig til, er, at jeg sådan set helt principielt mener, at det er forkert at modtage midler udefra.
Det har jo været lovligt på daværende tidspunkt, så der er ikke på den måde noget problem i det.
Men derfor ønsker vi faktisk at forbyde den slags tilskud.
Karsten Filsø (SF), 2025-05-13:
Tak for det.
Lovforslaget her er et udtryk for, at vi tager ansvar for at beskytte Danmarks demokrati.
Vi laver en opstramning af reglerne og en præcisering af, hvem der skal have lov til at have indflydelse på vores demokratiske processer.
Vi har set flere eksempler på, hvordan fremmede interesser søger at påvirke valg i andre lande; vi har eksempelvis set det i Rumænien, og vi er alle sammen meget opmærksomme på valget i Grønland – bare for at nævne et par eksempler.
Og det duer bare ikke.
I Danmark er det borgerne, der skal bestemme over demokratiet, og ikke udenlandske rigmænd.
Med forslaget skærmer man jo ikke kun af for direkte økonomiske donationer, men også for ikke økonomisk støtte, og det kan jo dække over mange ting.
Her får vi sat en stopper for nogle af de kanaler, støtten kan komme igennem, og det synes vi i SF er en rigtig god ting.
Man kan godt forestille sig, at der kunne være tidspunkter, hvor det måske ville være rimeligt, at nogle, der er bosat i et andet land, ville støtte økonomisk, men her er vi bare nødt til at være lidt firkantede og sige, at donationer fra udlandet ikke er velkomne i Danmark.
Vi har pligt til at sikre en demokratisk beslutningsproces, og derfor er SF med i forslaget, og vi støtter selv sagt også forslaget nu.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-05-13:
Så er vi lidt flere, der støtter det.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-13:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Jeg vil sådan set bare kvittere for, at Danmarksdemokraterne også har et bud på, hvordan vi kan gør det her endnu bedre.
Leif Lahn Jensen (S), 2025-05-13:
Tak for det.
Jeg vil sådan set bare komme med en bemærkning, for jeg hørte, at der kommer et ændringsforslag, og jeg har den holdning, at jeg ikke synes, det hører til her i en bredere debat omkring partistøtte.
Det må man tage et andet sted, for det hører ikke til i det her forslag.
Så jeg håber, man tager det et andet sted.
Men jeg vil i hvert fald sige, at det ikke er det, jeg kan læse i de aftalepapirer, og derfor støtter vi det selvfølgelig heller ikke.
Og jeg håber, at man tager det et andet sted i stedet for at stille det som et ændringsforslag.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-05-13:
Altså, jeg vil ikke stå her og udtale mig i detaljer om begivenheder i Tyskland eller Storbritannien, som jeg ikke kender alle detaljer om.
Carl Andersen (LA), 2025-05-13:
Så vil jeg bare have ordføreren til at bekræfte, at der ikke har været store økonomiske transaktioner, der har påvirket valget i hverken Tyskland eller UK.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-05-13:
Det, vi ønsker med det her forslag, er jo at forbyde økonomiske tilskud den vej rundt.
Det er fuldstændig rigtigt.
Carl Andersen (LA), 2025-05-13:
Mange tak.
Ordføreren nævner eksempler om valg i Tyskland og i Storbritannien, hvor der har været uønsket udenlandsk indblanding.
Så vidt jeg er orienteret, har der ikke været nogen økonomiske transaktioner fra udlandet til partier i hverken Tyskland eller i Storbritannien.
Der har alene været tale om, at nogle navngivne personer har benyttet deres ytringsfrihed på forskellige platforme til at kommentere på f.eks. valget i Tyskland og valget i UK.
Er det det, som Danmarksdemokraterne ønsker at forbyde?
For det var det, ordføreren sagde.
Lars Christian Lilleholt (V), 2025-05-13:
Tak for det spørgsmål.
Det er ganske enkelt for at gøre det så enkelt som overhovedet muligt, altså for at undgå mulige smuthuller i det her.
Vi ved, at når vi laver sådan noget som det her, er der mange måder, som man kan omgås reglerne på, og det har været vores ambition at gøre det her så enkelt, som det overhovedet har kunnet lade sig gøre.
Selv om det er enkelt, vil jeg sige, er der sandsynligvis stadig væk – hvis nogen vil omgå reglerne og gør alt, hvad de kan – er muligheder for det.
Men for os har det været en ambition at gøre det enkelt.
Carl Andersen (LA), 2025-05-13:
Mange tak.
Liberal Alliance deler jo egentlig også ambitionen om, at vi skal modarbejde donationer fra folk, som direkte vil modarbejde vores land og påvirke vores demokrati negativt.
Men mit spørgsmål til ordføreren for Venstre er, hvad der er bevæggrunden for, at de 250.000 danske statsborgere, som er udeomkring i verden – nogle tilhører danske mindretal, nogle er måske bortrejst for en kort periode på grund af studier eller arbejde – ikke må donere 500 kr. til f.eks. en kommunal valgkamp.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-13:
Det er København ramt af, og hvordan gør vi så noget for at rette op på det?
Jamen det er jo sådan set ved at vedtage noget lovgivning, som giver kommunerne større friheder.
Den der frihed synes jeg ikke man skal være bange for at give kommunerne.
Jeg tror ikke, der er nogen, der vil misbruge det her.
Kan ordføreren ikke se, at det er et redskab til at komme frem til nogle mere blandede bydele?
Mai Mercado (KF), 2025-05-13:
Egentlig er jeg ret optaget af ikke at komme til at lægge for store benspænd ud på det danske boligmarked, og spørgsmålet er, om det vil ende med at blive en hæmsko, ved at det vil blive sværere at planlægge, fordi man har nogle politiske målsætninger, som så bliver svære at opfylde, og hvor det bliver sværere at planlægge, altså at det trækker den grad af fleksibilitet ud af boligplanlægningen, som jo også er vigtig.
Når det er sagt, kan jeg bare sige, at jeg som tidligere socialminister da også har haft øjnene stift rettet på København, for når man bygger nyt i København, bygger man jo til familierne i middelklassen, som kan betale boligerne, og der har manglet boliger til flere typer af mennesker, som måske ikke lige faldt ind under de kriterier, som københavnerpolitikerne gerne ville have blev tiltrukket af byen.
For nuværende kan vi ikke støtte det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-13:
Jeg er ret tryg ved at give kommunerne nogle flere redskaber.
I nogle kommuner har man før i tiden udlagt de nye lokalplansområder til noget tæt, lav bebyggelse, hvis det var sådan, at man ville have, at det skulle være almene boliger eller andelsboliger.
Hvorfor ikke gøre det mere præcist?
Jeg tror, der er mange kvarterer, som kommunerne godt kan se at man skal tilføre noget nyt.
Vi har f.eks. det største parcelhusområde i Aarhus, Skjoldhøjparken, med over 1.000 parcelhuse.
Hvad sker der i de her områder i København, hvor man får så mange private udlejningsboliger?
Er det ikke der, man burde give kommunen et redskab til, at det er en anden boligtype, man skal prioritere, når det er blevet så skævt?
Altså, jeg har sådan set tillid til, at kommunerne godt kan bruge nye værktøjer, og at ikke alle værktøjer bruges ens i alle kommuner.
Kan ordføreren ikke se det?
Mai Mercado (KF), 2025-05-13:
Bare lige for at tage tråden fra den sidste debat op igen er vi jo ikke så begejstrede for, at man laver særregler rundtomkring i alle kommunerne i hele landet; vi kan egentlig godt lide, at reglerne er ensartede, og at man bestræber sig på at have ensartede regler.
Men jeg synes egentlig, at det vil være interessant at se, om man kan lande en beretning, hvor man ligesom, hvis altså regeringen synes, det kunne være en god idé, får undersøgt omfanget af beslutningsforslaget og konsekvenserne af beslutningsforslaget.
Det medvirker vi i hvert fald meget gerne til.
Jamen der synes jeg også lidt, at man fratager de københavnske politikere et ansvar, for de har været opmærksomme på problematikken, men det er jo i høj grad også dem, der har drevet udviklingen og har, hvad kan man sige, sat en retning.
Så jeg synes ikke, at man bare kan sige, at københavnske politikere og Borgerrepræsentationen ikke på sin vis har en andel i, hvordan boligmarkedet har udviklet sig i København.
Det tænker jeg da at de også har et ansvar for, ligesom odenseanske politikere har et ansvar for, hvordan boligmassen er i Odense og så fremdeles.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-13:
Meningen med beslutningsforslaget er jo også netop, at det her skal være noget, der igen, ligesom det forrige forslag, er en mulighed for landets kommuner.
For landets kommuner er utrolig forskellige, og der er forskellige behov derude.
Det kan være, at man siger, at man ikke skal have 25 pct. af det ene eller det andet, men kun skal have 20 pct.
Det er simpelt hen at give den fleksibilitet til at planlægge lidt mere, for ved bare at lade udviklingen køre har vi kunnet se, at kapitalfonde og andet oversvømmer markedet med private udlejningsejendomme, fordi det er det, der bedst kan betale sig.
Mai Mercado (KF), 2025-05-13:
Så er jeg da egentlig glad for, at jeg ikke gik op og sådan talte dunder imod forslaget, når nu, det er sådan, at hr. Jakob Næsager så tilsyneladende har været for det.
Det var jeg ikke klar over.
Men egentlig bare for at replicere vil jeg sige, at jeg udmærket forstår, at man har den holdning i København.
Det gør jeg virkelig.
Jeg var ikke klar over det.
Jeg forstår det udmærket, og derfor synes jeg også, det ville være godt at få afsøgt dybden og konsekvenserne af det beslutningsforslag.
For hvad vil det betyde, hvis man i højere grad gør det muligt for kommunerne at binde boligmassen inden for bestemte boligtyper?
Det synes jeg er svært på forhånd at vide, altså om den manglende fleksibilitet egentlig ender med at gøre mere skade end gavn.
Jeg har ikke en faglighed, som jeg kan bruge til at gå ind at vurdere det forslag med, men jeg synes egentlig, og det vil jeg bare kvittere for endnu en gang, at intentionen er god.
Det er da glædeligt, at både Enhedslisten og SF taler behovet for flere ejerboliger og andelsboliger op, og derfor håber jeg som sagt også, at der kan komme et udvalgsarbejde om det her beslutningsforslag.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-13:
Det udspil var så fra SF, Socialdemokratiet, Radikale Venstre og partiet Venstre, som synes, at der skal gøres noget i hovedstaden.
Det blev så også støttet af Konservatives børne- og ungdomsborgmester på Københavns Rådhus, som siger: »Med et meget, meget lille udbud af ejerboliger er problemet, at stiger efterspørgslen, så stiger priserne megameget.
Vi har behov for langt flere ejerboliger i København, sådan at endnu flere får råd til at købe en ejerbolig.«
Altså, da man i 2015 lavede den ændring, at 25 pct. af et område skulle gå til almene boliger, var det jo også i en accept af, at hvis man ikke sætter nogle politiske mål, får man heller ikke noget, og sætter man ikke nogen politiske mål om flere ejerboliger og andelsboliger, får man det heller ikke.
Det er det, udviklingen har vist os.
Mai Mercado (KF), 2025-05-13:
Men der er ikke fastsat bestemmelser, som vedrører andelen af ejerboliger eller andelsboliger.
Derfor går beslutningsforslaget i dag ud på, at kommunerne skal have mulighed for at bestemme, hvor mange procent af boligmassen der skal være enten andels- eller ejerboliger i nybyggeri.
Forslagsstillerne har et ønske om, at det skal være op til 25 pct. ejerboliger og op til 25 pct. andelsboliger.
Men der står også i forslaget, at de er åbne over for andre grænser.
Beslutningsforslaget handler vist mest om boligsituationen i København, fordi det er her, at problemerne med at få blandede boliger vurderes at være størst.
Det tror jeg sådan set er rigtigt nok.
Da vi drøftede det i Det Konservative Folkeparti, syntes vi egentlig, at det var ganske svært at tage stilling til det her forslag, fordi det er svært at overskue konsekvenserne af, hvad forslaget vil medføre.
I udgangspunktet er det jo godt, at man ligesom kan sætte en grænse og sige, at vi gerne vil have flere ejere, og at vi gerne vil have flere andelsboliger.
Så jeg vil give ros til SF for at indtage den holdning, og der er også flere andre partier, som har rost det.
Men det er svært at vurdere, hvad konsekvenserne egentlig er af den manglende fleksibilitet, som kommunerne så vil blive mødt med.
For hvis man både gør det til et kriterium, at op til 25 pct. af boligmassen skal være almene boliger, og at der også skal være op til 25 pct. ejerboliger og 25 pct. andelsboliger, så risikerer man jo også at låse boligmarkedet.
Spørgsmålet er, om den manglende fleksibilitet så egentlig er til det gode, og det kan man ganske enkelt ikke analysere sig frem til på baggrund af det beslutningsforslag, som ligger her.
Så spørgsmålet er, om det vil gøre mere skade end gavn.
Så længe vi ikke kender svaret på det, kommer vi i Det Konservative Folkeparti ikke til at stemme for beslutningsforslaget, som det ligger her.
Men jeg vil gerne kvittere for intentionen i beslutningsforslaget, og jeg synes egentlig, at det er forfriskende både at få forslaget og få debatten.
Jeg håber, at man i udvalgsbehandlingen kan få sat lys på, hvad konsekvenserne af sådan en lovændring er, og hvad det vil betyde, og hvad omfanget af den manglende fleksibilitet så vil være, både i forhold til kommunerne bredt, men også Københavns Kommune.
Så det skal være ordene herfra.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-05-13:
Jeg bor selv i en, og jeg kommer til at dø i den.
Jeg skal bæres ud derfra.
Det er jo også stadig mange steder, i hvert fald på Vesterbro, en boligform, hvor vi tager hånd om hinanden, også om en ældre beboer frem til hendes død.
Man suser op og henter skraldeposen frem for at skulle sende Københavns Kommune ud efter den.
Så vi gør jo ting sammen.
Lars Christian Lilleholt (V), 2025-05-13:
Tak for det, formand.
Jeg kan jo sige, at jeg er helt enig med den foregående taler.
Jeg vil godt starte med først at takke ministeren for fremsættelsen af det lovforslag, og så vil jeg også godt takke den meget, meget brede kreds af partier omkring det her forbud mod udenlandske donationer i valgkampe.
Jeg synes, det er stærkt, at vi har kunnet gøre det her.
På tværs af partiskel og forskellige udfordringer, vi har på den ene og på den anden led, kan vi alligevel samles om det her.
Det vil jeg godt sige mange tak for.
Jeg vil også godt sige, at jeg selv har spillet en lille rolle i det.
En endnu større rolle har min socialdemokratiske kollega hr. Leif Lahn Jensen spillet i at samle de her partier, få det her koordineret og få det til at kunne lade sig gøre under et vist tidspres i forhold til at nå det, inden Folketinget går på sommerferie.
I Venstre tror vi på et stærkt og åbent demokrati, hvor fri debat og borgerengagement er bærende værdier.
Netop fordi vi værner om det stærke ved et demokrati, må vi også tage trusler mod vores demokrati ganske alvorligt.
Vi har i Europa og i andre dele af verden set, hvordan udenlandske aktører har forsøgt at påvirke valg og demokratiske processer gennem økonomiske donationer, og Danmark er heller ikke immun, i forhold til at det også vil kunne ske her.
Udenlandske interesser skal ikke kunne købe sig til adgang til dansk politik, og derfor støtter vi det her lovforslag.
Leif Lahn Jensen (S), 2025-05-13:
Tak for det, formand.
Jeg tror, vi alle ved, at verden jo er urolig og bliver mere og mere underlig, og jeg tror, vi alle ved, at ønsket om udenlandsk påvirkning af vores gode danske demokrati bliver større og større.
Det er jo direkte udemokratisk, når udenlandske kræfter forsøger at påvirke valghandlinger i andre lande, eksempelvis ved at donere meget store beløb.
Den påvirkning har man set fra udlandet, og vi skal helt klart undgå, at det også sker herhjemme.
Vi er simpelt hen nødt til at stå vagt om det danske folkestyre, og derfor er det også vigtigt, at magtfulde udenlandske rigmænd ikke skal kunne købe sig til indflydelse i dansk politik.
Netop derfor skal vi forbyde udenlandske donationer til politiske partier og kandidater i Danmark.
Vi har i Socialdemokratiet et ønske om at passe på det fineste, vi har, netop vores demokratiske valg.
Derfor tog jeg også på vegne af de tre regeringspartier, mit eget parti, Socialdemokratiet, Venstre og Moderaterne, netop initiativ til at samle partierne for at se, om vi kunne indgå i en forhandling om indblanding udefra.
Det glæder mig rigtig meget, at der også blev indgået en aftale mellem Socialdemokratiet, Venstre, Moderaterne, Danmarksdemokraterne, Socialistisk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti, Enhedslisten, Radikale Venstre og Alternativet.
Jeg vil godt til alle de partier sige mange tak for det.
Tak for en fin forhandling.
Det er rigtig fint, at det er så bredt funderet ved, at så mange partier på tværs af det politiske skel kan blive enige om det her.
Det synes jeg er rigtig fint.
Det var vigtigt for partierne at beskytte det danske folkestyre og beskytte mod påvirkning fra udenlandske aktører.
Derfor besluttede vi netop at lave et forbud mod modtagelse af udenlandske donationer og gøre forbuddet så omfattende og så enkelt som muligt – ikke mindst dét er vigtigt – at det gælder for alle donationer fra udlandet uanset størrelse, og vedtage, at man skal have hjemsted i Danmark for at kunne give bidrag til et parti eller en kandidat.
Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at man kan finde masser af smuthuller fremover.
Det nægter jeg ikke, men det har været vigtigt for os at sende et fælles signal om, at vi ikke tillader en indblanding i vores folkestyre, og derfor mener jeg, at den her aftale er uhyre vigtig.
Det har været vigtigt at gøre det så enkelt som muligt for netop ikke at gøre det sværere for kandidaterne og de frivillige – mange kæmper helt frivilligt – men gøre det nemmere for dem at kunne deltage aktivt i en god demokratisk debat og i valg fremover.
Jeg vil også godt sige tak til ministeren for at tage imod den aftale og fremsætte aftalen og gøre det til det lovforslag, vi nu står med i dag, på baggrund af det, vi i fællesskab har lavet.
Og tak til alle jer partier for at gå konstruktivt ind i arbejdet.
Det synes jeg virkelig var godt.
Socialdemokratiet støtter forslaget, og jeg skal også hilse fra Radikale og sige, at det gør de også.
Karin Liltorp (ALT), 2025-05-13:
Tak for det.
Det er både et nødvendigt og et helt oplagt redskab i kampen for et mere retfærdigt, balanceret og bæredygtigt boligmarked i Danmark.
I København udgør private udlejningsboliger næsten to tredjedel af nybyggeriet.
Det er ikke et sundt tegn for en mangfoldig og inkluderende by.
Det skaber boligmangel, urimelige huslejer og presser almindelige familier, studerende og lavindkomstgrupper ud af byen.
Vi ser for os et boligmarked, hvor jagten på profit ikke længere sætter rammerne, hvor byggefællesskaber, almene boliger og andelsboliger og innovative ejerformer får forrang, hvor vi bygger mindre boliger, så der bliver plads til flere mennesker, og hvor fællesfaciliteter og deleordninger skaber stærke, inkluderende fællesskaber.
Nu har vi snakket meget om nybyggeri, og derfor vil jeg ikke undlade at nævne, at det selvfølgelig for alternativet er et mål i sig selv, at vi reducerer andelen af nybyggeri så meget som overhovedet muligt og i stedet kigger på, hvordan vi kan bruge de bygninger, og de boliger, vi allerede har.
Flere har været inde på deres egne boligformer.
Jeg kommer selv fra en stor villa i Vanløse, og det er ikke noget, jeg siger for at blære mig, men det er bare for sige, at derude i Vanløse er der rigtig mange villaer, der bliver beboet af to mennesker – det er sølvbryllupssegmentet, og der skal vi måske også kigge lidt mere på, om der er mulighed for at opdele nogle af de her store boliger, så der er flere, der kan få glæde af dem – altså uden at prøve at tvinge dem ud.
For os giver det god mening at udvide kommunernes muligheder.
Ligesom de i dag kan stille krav om 25 pct. almene boliger, bør de også kunne sikre, at en del af nybyggeriet består af ejerboliger og andelsboliger.
Vi ser det som en ganske naturlig forlængelse af vores kamp for, at København og andre byer, især storbyer, ikke udvikler sig til eksklusive enklaver for de få, men forbliver levende, blandede byer med plads til alle.
Alternativet har fra starten peget på nødvendigheden af at tænke bolig- og byudvikling som en social og miljømæssig opgave, ikke en økonomisk konkurrence, og vi mener, at det her forslag bidrager netop til dette.
Derfor vil vi gerne takke forslagsstillerne for at tage et vigtigt skridt i den rigtige retning.
Det er måske ikke hele løsningen, men det er en vigtig byggesten i den nye boligpolitik, hvor vi sætter mennesker, fællesskab og bæredygtighed over profit.
Så Alternativet støtter forslaget.
Tak for ordet.