runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2025-05-06:
I al respekt for Enhedslistens ordfører vil jeg sige, at det jo er en lille smule mærkeligt.
Nu står man heroppe i dag og siger, at man lavede et ændringsforslag, hvor man afsatte 2 mio. kr., og i næste sætning erkender man, at man i øvrigt overhovedet ikke kan få det, man sidder og foreslår i Folketingssalen, for 2 mio. kr.
Det koster nok 0,5 mia. kr. i stedet.
Altså, pengene skal jo findes, før de kan bruges.
Jeg synes, det er superpositivt, at det her er kommet langt højere op på også den politiske dagsorden.
Det er vi meget åbne over for at drøfte videre med Folketingets partier som led i de generelle prioriteringsdrøftelser.
Det er derfor, jeg også står og siger, at når det handler om f.eks. et nationalt center for kvinders sundhed, der også kan bidrage til at skabe mere viden på området, så er det da noget af det, der også kan være relevant at se nærmere på.
Rosa Lund (EL), 2025-05-06:
Tak for det, og tak til ministeren for den åbenbart positive modtagelse.
Det er lidt svært at mærke fra min plads her, men lad nu det ligge.
Enhedslisten foreslog jo til forskningsforhandlingerne i 2023, at der skulle afsættes 100 mio. kr. til forskning.
Det ville resten af Folketingets partier ikke være med til.
Så var det vores medlem af Region Hovedstaden, som foreslog, at der skulle nedsættes den her arbejdsgruppe, som ministeren selv står og henviser til.
Så det er bare for at sige, gode sundhedsminister: Jeg synes, det er lidt plat, at ministeren kalder Enhedslistens tilgang for useriøs.
Tallet 2 mio. kr. er ikke noget, vi har hentet ud af den blå luft.
Det er noget, Endometriose Foreningen selv har foreslået.
Sophie Løhde (V), 2025-05-06:
Først og fremmest, for så vidt angår det positive, står jeg heroppe og tilkendegiver klart, at jeg synes, at det er rigtig, rigtig godt, at der er kommet et langt større og også meget bredere politisk fokus på det her område.
Det er vigtigt, det er godt.
Jeg starter med at tilkendegive klart, at jeg deler beslutningsforslagets intentioner.
Det, der er useriøst, er at foreslå udgifter, som langt overstiger de 2 mio. kr., man tidligere har peget på der var behov for at anvise.
Undskyld mig, kære Enhedslisten, man kan ikke foreslå at bruge 0,5 mia. kr. og så kun afsætte 2 mio. kr.
Det hænger ikke sammen, venner.
Rosa Lund (EL), 2025-05-06:
Det skal da ikke være det, der skiller os ad, hvis det er sådan, at regeringen kommer og foreslår intiativer for 0,5 mia. kr. til kvindesundhed.
Det er jo bare ikke lige det, der er sket, vel, minister?
Det, der er sket, er jo, at der er blevet sat penge af til forskning på grund af Enhedslisten.
Det var mig selv, der sad i forhandlingerne.
Der ville man fra regeringens side ikke være med til at øremærke de penge til netop forskning i kvindesundhed.
Det var vi ærgerlige over.
Men hvis det, ministeren står på talerstolen her og siger, er, at man vil sætte langt flere penge af til det end 2 mio. kr., skal det da ikke være det, der skiller os ad.
Sophie Løhde (V), 2025-05-06:
Først og fremmest er det ikke korrekt, at det kun var Enhedslisten, for hvem det var vigtigt at sætte fokus på det her område i forbindelse med forskningsreserven.
Det er den ene del.
Den anden del handler om, at man hverken kan bruge 2 mio. kr. eller 500 mio. kr., hvis pengene ikke også er fundet og blevet anvist, så det dermed er finansieret.
Det er jo sådan den almindelige forretningsgang.
Man kan ikke bruge penge, der ikke er afsat.
Det er derfor, jeg også henviser til, at vi gerne vil være med til at drøfte det her område nærmere som led i de øvrige prioriteringsdrøftelser på sundhedsområdet.
Dér kommer der også en række forhandlinger i den kommende fremtid på en række områder, og der bliver jo også mulighed for, at man som parti i Folketinget kan være med til at rejse nogle af de her ting.
Tak, formand.
Per Larsen (KF), 2025-05-06:
Tak for det, og tak til ministeren for ministerens tale.
Jeg hører også, at ministeren anerkender, at der rent faktisk er et stort problem, og at der også lægges op til nogle drøftelser, og det vil jeg gerne kvittere for.
Det er jo sådan, at der er nogle kvindesygdomme, som har været underprioriteret igennem alt for lang tid.
Når man så får fokus på det og der bliver talt om det og skrevet om det, dukker der typisk nogle flere patienter op.
Det giver så et pres på systemet.
Der er jo faktisk også den her problemstilling omkring lipødem, som nogle kvinder, faktisk ret mange, døjer med.
Dér er der i øjeblikket åbenbart lukket for tilgang i forhold til både diagnosticering og behandling.
Det er der både på Bispebjerg og på Skejby.
Så de kvinder render rent faktisk på en lukket dør i øjeblikket.
Hvad tænker ministeren om det?
Sophie Løhde (V), 2025-05-06:
Det sidste er jo i hvert fald faktuelt forkert, for der var sådan set afsat og dermed også finansieret væsentlig mere end de 2 mio. kr., som Enhedslisten sidste gang stod og sagde at en handleplan ville koste.
Derudover vil jeg sige: De ting, man lister op, kan du ikke få 2 mio. kr.
Det er jo også en lidt halvuseriøs tilgang sådan at slå ud med armene og sige: Kan vi ikke få alt det her for 2 mio. kr.?
Nej, det kan vi ikke.
Prøv at høre: Jeg har sådan set en positiv tilgang, ved at jeg står heroppe og siger, at jeg er enig i det, der er forslagets intentioner.
Det håber jeg heller ikke man gør derhjemme fra Enhedslistens side og siger: Okay, jeg har ikke de her penge, men jeg går ud og bruger dem alligevel.
Det her blev ikke rejst af Enhedslisten eller andre partier i øvrigt i forbindelse med finanslovsforhandlingerne
, så hvis vi som led i finansloven skal forhandle om det her, forudsætter det jo, at vi gør det i regi af finanslovsforhandlingerne, på samme måde som når det lykkes os at sætte penge af i forbindelse med forskningsreserven.
Det er et resultat af, at det var der flere partier som synes også var vigtigt at prioritere i den her sammenhæng.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
I forhold til den første del går vi klart ind for, at vi også får styrket den afrapportering, der skal ske, i forbindelse med at man deltager i industribetalt efter- og videreuddannelse.
Så jeg tænker, at det naturligt vil gå hånd i hånd med det her, at vi får styrket den del.
I forhold til spørgsmålet omkring forskningsreserven tror jeg, det er velkendt, at Enhedslisten dér deler synspunkt med Radikale Venstre om, at vi gerne så rammen udvidet, og at der ikke ligger den begrænsning på den ene procent.
For selvfølgelig bør det ikke gå ud over andre forskningsområder, men skal være sådan, at man kunne sige, at det her var noget, der var målrettet forskning i præcis de områder, fordi det har stor betydning både for den nationale, men også for den private sundhed.
Karin Liltorp (ALT), 2025-05-06:
Tak for det.
Og tak for talen.
Jeg blev ked af, at ordføreren opfattede det, som om der ikke var nogen anerkendelse af, at vi har nogle problemer.
Jeg synes i høj grad, det er et problem, når man ved, at de kommercielle interesser bliver afgørende for, hvilken medicin patienten får, så det vil jeg gerne lige opsummere.
Jeg tror mere, at problemet ligger i, at det løsningsforslag, der kommer på bordet, ser vi måske ikke som det bedste, fordi området er meget komplekst.
Kan ordføreren ikke forestille sig nogle steder, hvor de privat udbudte kurser er okay, og at det faktisk er deres måde at betale ekstra skat på, altså ved at tilbyde de her kurser?
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Jeg har generelt en bekymring i forhold til efteruddannelsestilbud, der er finansieret af industrien.
Men jeg vil på ingen måde afvise, at det selvfølgelig også kan have en betydning, netop fordi det er klart, at dem, der udvikler præparater, også tit kan være gode til at fortælle om dem.
Det, der er afgørende, er jo bare, at der er fuldstændig transparens og åbenhed i forhold til det, og at vi sikrer, at der bliver et uafhængigt tilbud, som man som sundhedsfaglig selv kan vælge, og at man derfor ikke er påtvunget at skulle have efteruddannelse, der er finansieret af industrien, sådan som mange sundhedsfaglige oplever det i dag.
Karin Liltorp (ALT), 2025-05-06:
Jeg tror godt, at vi kan opnå en enighed om, at det vigtige er, at der er fuld transparens, og der ikke skal være kommercielle interesser.
Det tror jeg faktisk er i de fleste herindes interesse.
Jeg tror bare, at vi fra Alternativets side er interesserede i, at vi dykker mere ned i det og ikke skærer alle over én kam, for der vil vi også være bekymrede for, at det ender med at få uheldige konsekvenser for sundhedspersonalet derude.
Kunne ordføreren dele den bekymring, hvis vi lavede forslaget, fuldstændig som Enhedslisten foreslår det?
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Jeg tror ikke, at der vil være nogen problemer med at vedtage det forslag, vi har fremsat her.
Det ville jo også være besynderligt, hvis jeg stod her som forslagsstiller og var af den opfattelse.
Men som sagt er vores primære fokus at få debatten omkring det her, at få debatten om, hvordan vi sikrer, at der er uafhængige tilbud.
For det er så åbenlyst, at vi ser en udvikling, som går i den stik modsatte retning nu, altså hvor vi ser, at andelen af dem, der deltager i efteruddannelse, der er finansieret af lægemiddelindustrien, er i kraftig vækst.
Og jeg synes, at der er en tendens til, at vi lukker øjnene for de negative effekter, som den vækst har, i forhold til hvad det er for en behandling, der bliver tilbudt.
Det drejer sig bl.a. om endometriose, efterfødselsskader, overgangsalder og fertilitetsproblemer.
Det betyder, at tusindvis af kvinder i dag lever med smerter og med ubehandlede sygdomme, fordi vores forskningsmidler halter bagefter og vores sundhedsvæsen ikke er gearet til at diagnosticere og behandle dem godt nok.
Det er uacceptabelt, og det skal vi gøre noget ved.
På Christiansborg er flere partier begyndt at anerkende, at vi har et problem.
Det er positivt, men opmærksomhed alene ændrer ikke noget; der skal handling og penge på bordet.
For uden handling og øremærkede midler risikerer vi at forværre situationen for de kvinder, det her handler om – kvinder med behov for en operation for underlivsprolaps eller endometriose.
I England har vi set hvordan et øget fokus på kvindesygdomme har fået flere kvinder til at søge hjælp, men uden at sundhedsvæsenet har været gearet til at tage imod dem.
Aktuelt er ventetiden til en gynækologisk undersøgelse i England steget til det dobbelte siden 2020 på grund af det øgede fokus samtidig med den utilstrækkelige kapacitetsopbygning.
Enhedslisten foreslår derfor en national handleplan for kvinders sundhed og kommer med forslag til, hvad den kan indeholde, f.eks. øremærkede midler til forskning i kvindesygdomme og midler til øget kapacitet til udredning og behandling af kvindesygdomme.
Det her handler ikke om særbehandling af kvinder; det handler om at sikre, at alle borgere får den rette behandling uanset køn.
Danmark kan og skal gøre det bedre.
Vi kan ikke vente længere på handling eller på midler.
Og jeg ser frem til debatten.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Tak for det, og tak til ministeren for besvarelsen.
Jeg synes egentlig, at ministeren skulle vælge en langt mere positiv tilgang, for jeg betragter jo det her som en fremstrakt hånd til regeringen, når nu ministeren selv anerkender, at det her er en vigtig problemstilling.
Det, vi opfordrer til her, er jo sådan set bare, at der skal indkaldes til forhandlinger.
Hvis man gjorde det, kunne vi jo forhandle om det, og så kunne vi sikre finansiering på finansloven.
Så jeg vil egentlig godt høre, hvilke elementer af forslaget det er, ministeren er uenig i, og som gør, at man ikke kan stemme for det her forslag og ikke engang indkalde til forhandlinger, hvor vi så kan kigge på finansiering.
Er det de øremærkede midler til forskning?
Er det undersøgelsen af den kønnede ulighed, i lighed med hvad man har gjort i Sverige?
Er det efteruddannelse til sundhedspersonalet?
Er det, at der oprettes et nationalt videncenter for kvinders sundhed?
Altså, hvad er det for nogle elementer, som ministeren er uenig i?
Hvis vi så skal tage den polemiske tilgang, kan man sige, at de 2 mio. kr., vi nævnte sidste gang, jo ikke er mange penge, men det var trods alt 2 mio. kr. mere, end hvad regeringen var villig til at afsætte på det tidspunkt.
Sophie Løhde (V), 2025-05-06:
Det er afgørende, at der ikke kan sås tvivl omkring habiliteten og sundhedspersonernes uafhængighed, og at der generelt er den fornødne gennemsigtighed.
Camilla Fabricius (S), 2025-05-06:
Tak for ordet, hr. formand.
Jeg har fornøjelsen af at stå her i dag, da vores sundhedsordfører fru Lea Wermelin desværre ikke kan være til stede.
Jeg vil indledningsvis sige, at spørgsmål om både efteruddannelse og forskning på sundhedsområdet er meget vigtige for Socialdemokratiet.
Dygtige medarbejdere er vores vigtigste ressource i sundhedsvæsenet, og det er helt afgørende, at de har løbende adgang til efter- og videreuddannelse både af hensyn til patienterne, men også for at få en bedre behandling.
Og det er selvfølgelig også for at skabe nogle spændende og udfordrende arbejdspladser rundtomkring i vores sundhedsvæsen.
Forslaget her i dag problematiserer, at sundhedsmedarbejdere får efter- og videreuddannelse betalt af medicinalindustrien.
For os er det ikke et spørgsmål om, hvorvidt man enten får private eller offentligt finansierede uddannelsesforløb; for os er det et både-og.
Det kan give medarbejderne både vigtig viden og indsigt
f.eks. at se, hvordan ny medicin eller nyt udstyr håndteres.
Jeg har også en grundlæggende tillid til, at vores offentligt ansatte sundhedspersoner træffer beslutninger, som er til gavn for patienterne.
Samtidig er det selvfølgelig også vigtigt, at medarbejderne i sundhedsvæsenet har adgang til relevant efter- og videreuddannelse, hvor ansvaret i første omgang påhviler regionerne som arbejdsgivere.
Men vi har også sikret og styrket mulighederne for efter- og videreuddannelse.
Eksempelvis er mulighederne med den nye aftale om professionsrettede uddannelser blevet styrket for netop efteruddannelse af sygeplejerskerne.
Den anden del af forslaget fra Enhedslisten handler mere om forskning i bl.a. sjældne sygdomme.
Ønsket om mere viden om sjældne sygdomme kan vi kun tilslutte os.
Lidt senere skal vi behandle et forslag om kvindesygdomme, som Enhedslisten også har fremsat, og det er jo, som mange ved, også et område, som Socialdemokratiet inklusive mig selv har gået meget op i, og som vi også sammen med ordføreren har været med til at skabe flere forskningsmidler til.
Vi kan også nævne psykiatrien som et område, der de seneste år er blevet styrket igennem forskningsmidler, men også generelt økonomisk, og som i en årrække har været ekstremt underprioriteret.
Det gør vi f.eks. i forbindelse med finansloven, forskningsreserven og ved SSA-forhandlinger.
Så for at opsummere: Vi ser, at det er reguleret med regler, og de regler støtter vi.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget fra Enhedslisten.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Tak for det, og tak til fru Camilla Fabricius for talen.
Jeg har fuld respekt for, at det ikke er sundhedsordføreren, der står på talerstolen, så jeg vil prøve at forholde mig sådan lidt mere principielt til det.
Er det Socialdemokratiets opfattelse, at det er betryggende, at det er industrien, som varetager efteruddannelse af personale inden for en specifik faggruppe – og her taler vi om, at det er inden for sundhedsvæsenet – når vi har specifik forskning, som viser, at det påvirker den behandling, patienter får, altså at det betyder, at der både bliver udskrevet mere medicin, og at der også sker en uhensigtsmæssig brug af medicin?
Når jeg rejser spørgsmålet, er det jo bl.a., fordi Novo Nordisk, samtidig med at de finansierer en stor del af efteruddannelsen i Danmark, jo også har en stor interesse i at få solgt deres medicin til behandling af overvægt og dermed også står for en stor del af den efteruddannelse og videreuddannelse, der er i forhold til det, samtidig med at de har en økonomisk interesse i en specifik medicinsk behandling.
Altså, er det ikke lidt bekymrende, også set fra Socialdemokratiets side?
Camilla Fabricius (S), 2025-05-06:
Som jeg også sagde i min ordførertale, mener vi, at det er et både-og.
Det er vigtigt, at vi har offentlige efter- og videreuddannelser.
Som jeg også sagde, har det været en prioritering allerede sidste gang, i forhold til den uddannelsesaftale vi lavede.
Der kan også være helt specifikke ting som medicinsk udstyr, eller som ordføreren også peger på, nogle former for medicinsk forløb, hvor det kan være fornuftigt, at industrien er med inde over.
Vi har tillid til, at reglerne kan håndhæves.
Vi har også tillid til, at sundhedspersonalet kan foretage den vurdering.
Det er vigtigt for os at sige, at det netop handler om, at vi gør begge dele.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Mener ordføreren, at det er betryggende, hvis man nu f.eks. er sygeplejerske og interesserer sig for overvægt, og man gerne vil have noget efteruddannelse i forhold til det, at det uddannelsestilbud, der er, er, at man kan tage på en masterclass på Hotel Munkebjerg fra den 24. til den 26. oktober, sådan som det var tilfældet i 2024, hvor alt er betalt af Novo Nordisk, og hvor man så undervises i det, samtidig med at Novo Nordisk jo naturligt har en interesse i at få afsat deres slankemedicin?
Er det en betryggende måde at sikre efteruddannelse på?
Camilla Fabricius (S), 2025-05-06:
Altså, vi mener ikke, at det på nogen måde er et problem at have et kursus som det her, hvis vi også understøtter andre typer af efter- og videreuddannelse.
Det er også derfor, vi har sikret, at der er bedre videreuddannelse på forskellig vis.
Det er selvfølgelig noget, hvor vi altid skal være opmærksomme på, at man overholder reglerne på.
Men vi må også bare sige, at vi har tillid til, at sundhedspersonalet faktisk kan træffe de beslutninger.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Men problemet i forhold til efteruddannelse er jo, at det netop i så stor grad er afhængig af, hvad industrien udbyder, for selv når regionerne så får midler til at kunne tilbyde efter- og videreuddannelse, er det jo tit kurser, som det er industrien, der udbyder.
Som flere eksperter også gør opmærksom på, har det jo en direkte indvirkning på den behandling, der foregår.
Så det er jo ikke et spørgsmål om, at der ikke må være samarbejde mellem industri og sundhedsvæsen; det er jo et spørgsmål om, på hvilke vilkår det foregår.
Der bør det da stille sundhedsvæsenet stærkere, hvis det er sådan, at vi selv er i stand til at kunne finansiere og sikre en uvildig udbyder af de kurser, som er nødvendige for efter- og videreuddannelse.
Sophie Løhde (V), 2025-05-06:
Som jeg nævnte i min indledende besvarelse, mener jeg jo, at samarbejdet mellem sundhedspersonale og medicinalindustri er relevant; det er vigtigt, når det er, vi snakker om udvikling af ny medicin og i øvrigt også skal sørge for, at medicinen bliver brugt korrekt i vores sundhedsvæsen.
Det er også derfor, jeg appellerer til, at vi holder fast i nuancerne.
For vi har jo ikke en indstilling om, at nu skal det hele bare udliciteres, og at det bare er industriens opgave, men vi har en interesse i det offentlig-private samspil, som er vigtigt, også på det her område.
Det skal vi udvikle, det skal vi ikke afvikle.
Men vi skal fortsat investere, også i efteruddannelse i offentligt regi, naturligvis, og med det faktum, at vi har leveret et historisk stort løft af regionernes økonomi med dette års økonomiaftale, så har regionerne også fået bedre muligheder for at kunne løfte og gøre det.
Dernæst tak til ordføreren for anerkendelsen i forhold til antibiotikaresistens, som er en vigtig prioriteret dagsorden for regeringen, som jo aktuelt sidder i forhandlinger med Folketingets partier.
Jeg bemærker, at ordføreren siger, at det er et underfinansieret område.
Det er rigtigt, at det er noget, der kræver betydelige investeringer, men så er det jo et godt udgangspunkt, at den her handlingsplan i modsætning til tidligere ikke er en nul kroners handlingsplan; der er faktisk også øremærket midler for første gang i mange år til, at vi også kan indfri en række ambitioner og initiativer med en forhåbentlig kommende bred politisk aftale.
Mette Frederiksen (S), 2025-05-06:
Det er jo, fordi vi er et samfund og et fællesskab, som skal kunne fungere, og det gælder selvfølgelig også på arbejdsmarkedet.
Rosa Eriksen (M), 2025-05-06:
Nej, den bekymring deler jeg ikke, for både jeg og mine kollegaer er nemlig transparente, og alle ved, hvem det er, der kommer og underviser, og hvordan.
Så det er ikke en bekymring, jeg går rundt med.
Industrien har en interesse i at gøre mennesker raske eller fri for sygdom, ligesom vi har i sundhedsvæsenet, og jeg har simpelt hen ikke oplevet, at man stod i sådan en situation.
Så nej, den bekymring har jeg ikke.
Jeg tror på, at det offentligt-private samarbejde kun gør sundhedsvæsenet rigere og bedre for patienterne.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Tak for det, og tak til hr. Christoffer Aagaard Melson for talen.
Jeg er fuldstændig enig i, at der er rigtig stor og berettiget tillid til vores sundhedspersonale.
Det er jo også derfor, at jeg synes, at det er så magtpåliggende, at vi som lovgivere også sikrer, at der er mulighed for at få tilbud om uvildig efter- og videreuddannelse.
For virkeligheden i dag er jo, at man i stor grad er afhængig af, at det er industribetalt.
Der vil jeg godt høre ordføreren, om det ikke giver anledning til bekymring, når ordføreren ved, at der findes evidens for – det er jo bl.a. offentliggjort gennem DR – at når efter- og videreuddannelse er industribetalt, har det konsekvenser, i forhold til at man ser både for meget brug af medicin og forkert brug af medicin.
Giver det ikke anledning til bekymring, og påhviler der ikke Folketinget et ansvar for at sikre vores sundhedspersonales høje troværdighed?