Dan Jørgensen (S), 2022-02-04:
Tak for det.
Det er selvfølgelig positivt, at Venstre bakker op om målsætningen for CO 2 -reduktioner på mellem 50 pct. og 54 pct. i 2025.
Jeg tror, der var mange af os, der havde den opfattelse, at de skulle trækkes lidt til truget.
Men fred være med det, nu er vi der, og så er det selvfølgelig en fornøjelse, at der også er vilje og fantasifuldhed i forhold til at pege på virkemidler.
Beslutningsforslaget handler om, at regeringen inden årets udgang fremlægger en kvalificeret plan for fremrykningen af kuludfasningen på Nordjyllandsværket senest i 2025.
Jeg tænker, at det med inden årets udgang må referere til sidste år.
Det har regeringen så også allerede gjort, og det gjorde vi også inden udgangen af sidste år.
Nordjyllandsværket er et kulfyret kraft-varme-værk, som er ejet af en selvstændig virksomhed, nemlig Aalborg Forsyning, og de har over for mig og ministeriet præsenteret en plan for kuludfasningen, som indebærer, at værket lukker for kullene ved udgangen af 2028.
Aalborg Forsyning og borgmesteren i Aalborg har så henvendt sig til mig i 2021 og præsenteret en mulighed for at fremrykke den kuludfasning til medio 2025, mod at der bliver givet en statslig støtte, så meromkostningen ikke belaster varmeforbrugerne i Aalborg.
Så har der været en tæt dialog mellem ministeriet og Aalborg Forsyning om den mulighed, og der er på den baggrund faktisk allerede udarbejdet en kvalificeret plan.
Det er i den forbindelse blevet klarlagt, at meromkostningen for Aalborg Forsyning udgør ca. 415 mio. kr., som Aalborg Forsyning ønsker statslig støtte til at dække.
Dertil kommer, at staten får et tab af afgifter i perioden 2025-2028 på 335 mio. kr., så den samlede statslige omkostning kan skønnes til 750 mio. kr.
Det er også klarlagt, at en sådan model med en vis usikkerhed forventes rent faktisk at kunne godkendes efter statsstøttereglerne.
Med en fremrykning til medio 2025 vil der blive et bidrag til opfyldelsen af vores 2025-målsætning for en reduktion af drivhusgasudledninger.
Det er selvfølgelig også en af årsagerne til, at vi kiggede seriøst på den mulighed.
Regeringen har imidlertid vurderet, at den mest hensigtsmæssige måde at lukke den resterende manko på primært er via den grønne skattereform, som vi ganske snart skal i gang med at forhandle.
Der er efter regeringens opfattelse mere fornuft i at bruge støttemidler til initiativer, som på den lange bane har et betydeligt større perspektiv frem mod klimaneutralitet.
Sagen er jo, at en fremrykning af kuludfasningen fra ultimo 2028 til medio 2025 ikke vil bidrage til 2030-målsætningen.
Den bidrager altså ikke til den langsigtede omstilling i landet, og den fremmer ikke udviklingen af nye teknologier.
Tiltaget vil alene bestå i at fremrykke og måske endda forcere investeringer i store varmepumper, som allerede indgår i den nuværende 2028-plan for værket.
På Fyn vil det være forbrugerne, der får øgede varmeregninger som følge af den investeringsbeslutning, man har truffet der.
Og det vil ikke være rimeligt, hvis staten brugte trekvart milliard kroner på Aalborg Forsyning, når man ikke har set sig i stand til at gøre det i Odense og Esbjerg
Det er selvfølgelig rigtigt, at gjorde man det her, vil den kulfyring, som man ville have mindre af fra 2025-2028, føre til en mindre udledning i de år.
Det er klart.
Det gælder jo for alle de resterende udledninger i vores samfund, indtil vi når til klimaneutralitet.
Det gælder jo også for de ting, vi gerne vil lave i landbruget, transportsektoren osv.
Regeringen har fremlagt en køreplan for et grønt Danmark, som indeholder det, vi synes er en fornuftig prioritering af konkrete initiativer, som gør den grønne omstilling effektiv ud fra et økonomisk perspektiv, et socialt perspektiv og et beskæftigelsesperspektiv, men selvfølgelig først og fremmest ud fra et grønt perspektiv.
Min konklusion er altså, at regeringen faktisk allerede har sådan en plan på skrivebordet, men at vi, på trods af at sådan en plan godt kunne lade sig gøre, ikke ønsker at støtte den, fordi det simpelt hen er for dyrt i forhold til effekten, fordi det ikke ville være retfærdigt over for dem, der ikke har kunnet få støtten, og fordi vi kan nå vores 2025-mål, som jo altså er et ganske ambitiøst mål, med andre virkemidler.