Kristian Jensen (V), 2017-03-29:
Jeg er glad for interessen i den nye Nordsøaftale, som er en glimrende aftale, der sikrer, at vi får lavet en fuld genopbygning af Tyrafeltet.
Det betyder, at vi har mulighed for at få hentet alle de olie- og gasressourcer op af Nordsøen, der gør, at vi kan aktivere dem.
Uanset hvilken grøn omstilling Danmark måtte gennemgå, så ved vi jo, at der er et behov for olie og gas i Europa i de kommende år, og derfor er det bedre for dansk samfundsøkonomi, at vi får vores fælles ressourcer op, end at det er andre og måske mere ustabile lande, der er leverandører til det.
Når der så spørges konkret til Svanefeltet, er det sådan, at der i øjeblikket ikke er nogen rettighedshavere til det område, hvor feltet ligger.
Det betyder, at der ikke er nogen kendte investeringsplaner for feltet.
Da der ikke er en rettighedshaver og vi ikke kender investeringsplanerne, er det derfor ikke nogle beregninger, vi kan tage med ind i en konkret aftale.
Det er dog sådan, at Energistyrelsen forventer, at Svaneforekomsten vil indgå i den kommende ottende udbudsrunde for kulbrintetilladelser.
Afhængigt af interessen for ottende udbudsrunde og udfaldet af den vil der kunne findes en rettighedshaver til Svanefeltet.
Aftalen er så indgået på den måde, at det, for at det kan få del i det særlige fradrag, der er en del af Nordsøaftalen, skal være i produktion inden udgangen af 2026.
Med den tid, det tager at bygge et olie- eller gasfelt op, er det ikke sandsynligt, at Svaneforekomsten vil være i produktion inden udgangen af 2026.
Se, først og fremmest er det en skatterabat på 3,5 mia. kr., og det er en aftale, der løber frem til 2037.
Det vil altså sige, at det er 3,5 mia. kr. over 20 år og med et gennemsnit på 175 mio. kr. om året.
Det er bare for at få fakta på plads.
Så er det sådan, at staten er den, der er den største gevinstmodtager, hvis der kommer olie og naturgas op af Nordsøen, for vi får over 70 pct. af overskuddet med olie- og gasproduktionen.
Så jo mere overskud, der er, jo bedre er det for samfundsøkonomien, og jo bedre er det for statskassen. I forhold til spørgsmålet om, hvad der sker, hvis der kommer andre investeringer, vil jeg sige, at jeg faktisk håber, at der kommer andre investeringer.
Jeg håber, at nogle af de rettighedshavere, der allerede har rettigheder i Nordsøen, vil vælge at benytte sig af det til at investere endnu mere, for hvis olieprisen bliver det, som Enhedslisten har forudsat i Togfonden DK, vil olieselskaberne betale hver en skattekrone, de har fået i rabat, tilbage inden 2031.
Der er altså ikke nogen forskel i fremstillingen af, hvad den her aftale går ud på.
Det er en samlet skatterabat på 3,5 mia. kr., som er finansieret, ved at vi konkret har fundet besparelser på erhvervslivets støtteordninger, konkret har fundet udbytter fra statens selskaber rettet mod erhvervslivet.
Der er ingen grund til at mudre billedet med forkerte oplysninger, der er kun ét tal, og det tal står klart i den aftale, der er indgået.
Sagen er jo, at vi har et ønske om, at flest mulige selskaber måtte vælge at investere i Nordsøen, for det har vi som samfund en interesse i.
Gør de det, og bliver oliepriserne det, som Enhedslisten har forudsat i Togfonden DK, bliver alle skatterabatter betalt tilbage af selskaberne selv, og derfor er det en god og stærk aftale, der er indgået.