runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-09:
Jeg skal gerne beklage, hvis jeg brugte et for stærkt udtryk om Nordisk Råd.
Jeg ønsker virkelig, at Norden kan finde en god måde at samarbejde på.
Det, jeg blev lidt provokeret af fra hr. Christian Juhls side, var det, at man ligefrem af bemærkningerne til forslaget skulle kunne læse, at den foregående strategi var slået fejl.
Sådan læser jeg i hvert fald ikke bemærkningerne.
Betyder det så, at tingene ikke kunne være bedre?
Nej, det gør det bestemt ikke.
Jeg vil da bl.a. sige, at antallet af tyskstuderende på universiteterne jo ikke nødvendigvis er det, vi skal fokusere på.
Jeg tror mere, at vi skal fokusere på at få tyskkundskaberne ind i folkeskolerne, så det bliver et naturligt sprog for danske unge at begå sig på – gerne lige så naturligt, som det er med engelsk.
Engelsk, eller det er jo amerikansk, er nærmest blevet verdenssproget.
Det er da ærgerligt, at sproget i en så stolt og stor og tænksom nation som Tyskland, hvorom vi ovenikøbet på godt og ondt har det privilegium at kunne sige, at det er vores nabo, spiller en så ringe rolle i folkeskoler og gymnasier.
Det synes jeg er ærgerligt.
Jens Rohde (RV), 2020-12-09:
Tak for det.
Jeg glæder mig over, at hr. Morten Messerschmidt synes, at tyskerne var lettere at arbejde sammen med.
Så kan man jo undre sig over, at han altid arbejdede sammen med briterne, der ville ud af EU.
Men fred være med det.
Min gode, bedste fjende.
Det der med Norden og Tyskland er der jo hverken litterært eller kulturelt nogen form for modsigelser
Tværtimod kunne det jo være, at vi, ved at vi stod tættere sammen i Norden, måske ville have sådan lidt mere volumen, interessetyngde i forhold til at lave noget mere institutionaliseret sammen med tyskerne, måske en slags skandinavisk-tysk parlamentarisk forsamling.
Hvad ville hr. Morten Messerschmidt sige til det?
Henrik Møller (S), 2020-12-09:
Jeg synes jo, at jeg som socialdemokrat altid har haft et åbent sind og været lydhør over for, hvad der kommer.
Og jeg synes, at når vi skal udforme beretningen, må det jo være noget af det, der indgår i den snak, vi skal have.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-09:
Jeg vil starte med at sige, at ordføreren jo historisk har fuldstændig ret.
Hvis vi tager 1864, var de eneste, der kom Danmark til undsætning, jo de frivillige forbund fra Sverige og Norge, altså skydebrødre osv.
Briterne blev jo væk, måske fordi Lehmann og Monrad var så idiotiske ikke at spørge garantimagterne fra aftalerne fra første slesvigske krig, inden man begav sig ud i eventyret, men allerede dengang var det det nordiske, som fyldte meget.
Kan det så skal strækkes så vidt, at vi skal lave en parlamentarisk konstruktion af de nordiske lande og Tyskland?
Nej, det tror jeg ikke.
Jeg tror, det er meget forskellige forhold, vi her har med at gøre.
Vi har en interesse i at have et godt forhold til Tyskland.
Vores relation til Norden er et hjerteanliggende: Vi deler sprog, vi deler i vidt omfang kultur, og vi har så stor en interaktion med de nordiske lande, en så naturlig omgang med de nordiske lande, som man nok ikke umiddelbart kan sige gælder i forhold til Tyskland.
Christian Juhl (EL), 2020-12-09:
Det er jo også der, hr. Bertel Haarder går videre.
Der er også det, at udvekslingen af studenter mellem Tyskland og Danmark ikke er ret udbredt.
Der er jo masser af ting, der kunne gøres.
Af respekt for forslagsstillerne prøvede jeg bare at nævne nogle af de ting, som de selv markerer i deres argumenter for, at vi skal have en ny Tysklandsstrategi.
Og den har jo ikke virket efter hensigten.
Jeg kan godt huske den, for jeg var lidt kritisk i starten, da man ville til at lave en Tysklandsstrategi.
Der er så mange andre steder, man kan lave strategier for.
Man kan selvfølgelig lave enormt mange forbedringer på det her område.
I det nordiske formåede hr. Bertel Haarder selv som formand for grænsehindringsudvalget på et år sammen med udvalget at fjerne 13 grænsehindringer i de nordiske lande – i Tyskland ingen.
Jens Rohde (RV), 2020-12-09:
Det ville jeg nok kunne finde.
Men om det skal ramme den samme sproglige klang, ved jeg ikke.
Der er faktisk to ord, der for mig hænger meget sammen, og det er hjemstavn og heimat.
De udtales jo forskelligt, men de har fuldstændig den samme betydning.
Hjemstavn er mere end hjem.
Det tror jeg at hr. Morten Messerschmidt kan identificere sig med.
Det er i høj grad også, hvad man er.
Jeg er helt sikker på, at man kan nikke genkendende til det i Dansk Folkeparti.
Det er nøjagtig den samme følelse, man får som tysker, når man siger heimat.
Det er ikke ens hus, det er ikke bare ens by, det er ens hjemstavn.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-09:
Jeg synes, det var en dejlig indføring i både brødrene Grimm og andre dele i den tyske litteratur, og jeg vil gerne have lov til at understrege, at jeg jo ikke forsøgte at tale tysk litteratur ned.
Jeg forsøgte bare at sige, at når vi vælger at have en strategi sydover, ville det måske også give mening at have en nordover.
Og jeg vil sandelig heller ikke tage hr. Jens Rohdes personlige identitetsfølelser fra ham, men dog nok nævne, at de nok er mere personlige, end de er generelle.
For kan hr. Jens Rohde finde et begreb og tilsvarende udtryk, som når vi taler om en nordisk ånd, en nordisk klang og et nordisk fællesskab, der skulle dække over noget dansk-tysk?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-09:
Så jeg tror, det bliver en blanding af både at koordinere og at lave egentlige egne standarder.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-12-09:
Koordinering lyder også mere som administration af bureaukrati.
Ville det ikke være mere hensigtsmæssigt, hvis man havde en vision om at skabe en fælles ramme, så vi fik harmoniseret flere tiltag, f.eks. erhvervsfremmemidler, så de gik på tværs af grænser, og så vi fik udveksling mellem uddannelsesinstitutioner og netop blev fri for at skulle koordinere så meget?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-09:
Jeg tror ikke, at der er nogen, der skal sidde i spidsen.
Jeg forestiller mig ikke at skulle lave en ny enhed, hvor der ligesom er nogle, der er ledende.
Jeg tror, Danmark én gang har tilbudt Sverige at skulle lede og overtage monarkiet her og der.
Det skal vi selvfølgelig ikke ud i en gang til.
Nej, det, jeg forestiller mig, er, at vi selvfølgelig i de fora, der allerede findes, f.eks. Nordisk Råd eller bilateralt, ser, hvor vi kan koordinere flere ting.
Men i forhold til rigtig mange økonomiske forhold, miljøpolitik, udenrigspolitik osv. så vi ens på det, men vi fik ikke rigtig koordineret det.
Det var så faktisk det samme, der foregik i Ministerrådet, og det ville jo være sundt og i gensidig interesse, hvis man allerede på forhånd tænkte de nordiske lande som det første sted, hvor man koordinerede.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-12-09:
Tak til ordføreren.
Hvordan ser ordføreren, at det kan styrkes?
Vi har Nordtyskland og Femern, og Danmark kan blive det her brohoved mellem Norden og Tyskland.
Hvordan ser ordføreren, at man kunne styrke det, hvem skulle sidde i spidsen for det, og hvordan kan det gøres?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-09:
Det i sig selv siger jo noget om, hvor naturligheden er størst.
Jeg synes ikke, at der var så meget spørgsmål i det, og så kan jeg bare sige til hr. Christian Juhl, at jeg sådan rundt i korridorerne her på Christiansborg hører gode ting om både hr. Bertel Haarders og hr. Christian Juhls indsats i Nordisk Råd.
Der er da ingen tvivl om, at der har været en sproglig sammenblanding af heim og hjem og de andre nordiske sprog.
Det er egentlig ikke et forsøg på at tale den dansk-tyske relation ned, for den har jo, som jeg nævnte i min tale, været der på godt og ondt, ligesom den dansk-svenske har været der på godt og ondt, må man sige.
Men når nu vi taler om ikke bare økonomi og politik, men også om identitet, fortællingerne og alt det uudtalte, der binder os sammen – og det er jo i vidt omfang det, hr. Jens Rohde lægger op til – sidder jeg bare og tænker over, om der virkelig er et ord, et begreb, en følelse, der dækker det dansk-tyske, ligesom når vi taler om det nordiske.
Når man hører Edvard Griegs musik, kan man høre, det er nordisk.
Når man oplever H. C. Andersen, Ibsen eller Holbergs tonefald kan man høre, at det er nordisk.
Jens Rohde (RV), 2020-12-09:
Det er fint nok alt sammen.
Jeg skal i øvrigt lige sige, at jævnfør forretningsordenen må man gerne komme med en kommentar til den afholdte tale.
Man behøver ikke at stille spørgsmål.
Og så kan ordføreren så kommentere på den kommentar.
Men det er meget fint alt sammen.
Alt det, udenrigsministeren nævner, er også fint.
Altså, det er der jo ikke nogen der kan være uenige i.
Men det ændrer ikke ved, at der er en kæmpe politisk kapital og en kæmpe økonomisk kapital at hente, ved at vi tør tænke det længere og lægge det ind i en mere institutionaliseret form.
Er Socialdemokraterne imod det, eller har man et åbent sind i forhold til det?
Henrik Møller (S), 2020-12-09:
Det var vel mere en kommentar, end det var et spørgsmål.
Altså, det, der jo er mit udgangspunkt, er, at en del af de midler, vi rent faktisk kanaliserer ud nu som vækstinitiativer, også i forhold til eksport – det er jo noget af det, vi gør direkte – prøver vi også at målrette en del af i forhold til Tyskland, og vi prøver i forhold til hele den grønne omstilling sådan set også at tænke Tyskland rigtig meget med ind i den her del.
Det, jeg måske bare prøver at sige med hensyn til coronadelen, er, at jeg hører, hvad der bliver sagt, men stadig væk er der i hvert fald nogle uafklarede ting efterfølgende, som det måske er meget rart at blive klogere på, når vi når over på den anden side.
Det er noteret.
Christian Juhl (EL), 2020-12-09:
Bare en lille detalje: Vi skulle ikke fejre grænsen i år.
Vi skulle fejre det gode forhold, vi har i grænselandet, og den demokratiske måde, vi fik lavet en grænse på for 100 år siden, og det er også værd at fejre, synes jeg, for det er faktisk en demokratisk opfindelse, som jo i den grad har sat sig spor rundtom i verden, og som mange kigger på.
Vi har så fredeligt og godt et grænseland, og hvis ikke vi vidste, hvor stregen gik, var det ikke let at se, hvor Danmark sluttede, og hvor Tyskland begyndte, og omvendt, fordi man er så godt integreret.
Og det synes jeg er værd at fremhæve.
Henrik Møller (S), 2020-12-09:
Jeg synes jo, det er rigtig interessant i forhold til den der vækstpulje, som vi har lavet under eksportpakken.
Der er lige præcis en rigtig stor del af det her, som har et grønt sigte, så jeg er sådan set med på, og det er sådan set også det, der er en del af politikken allerede nu, at en del af den samhandel, vi kommer til at se på sigt, kommer til at få en meget grønnere profil end det, vi har været vant til på et tidligere tidspunkt.
Men det er jo også derfor, når der bliver nævnt nogle af de andre ting, at jeg åbner op for, at vi kan lave en beretning omkring det her, som måske kan præcisere det.
Christian Juhl (EL), 2020-12-09:
Jeg vil gerne spørge Socialdemokraternes ordfører om noget, i forhold til at Venstre erkender, at deres første Tysklandsstrategi, som de lavede, ikke har fungeret effektivt – det er jo klar besked, der står i begrundelsen for det her forslag.
Vi har ikke fået folk til at tage noget mere tysk.
Der er ingen klimasnak i den strategi.
Der er heller ingen planer om, at vi skal have nattogene tilbage mellem Tyskland og Danmark, og man kan sige, at de der lange transporter med svin ned til kolonnearbejderne – underbetalte kolonnearbejdere – i Tyskland da også var en god idé at få stoppet.
Altså, der er der da rigtig mange gode idéer, nogle ting at få snakket om.
En tredje ting kunne være de grænsehindringer, der trods alt er mellem Danmark og Tyskland.
Det var da værd at diskutere i hvert fald.
Så er det da en god idé at sige: Hvad kan så fungere?
Henrik Møller (S), 2020-12-09:
Der skal jo ikke herske nogen tvivl om, at vi fra Socialdemokratiets side også vurderer, at det samarbejde, vi har og skal have med Tyskland, er usædvanlig vigtigt.
Samarbejdet har vi heldigvis i forvejen, og det har vi haft igennem en lang historie.
Man kan sige, at i år er vi jo lidt blevet ramt af en ny situation.
Vi skulle rent faktisk have fejret vores grænsedragning mod Tyskland, men en del af det er blevet udskudt til næste år.
Så der synes jeg sådan set, at vi lige præcis på det kulturelle område rent faktisk er nået rigtig langt.
Hvis vi kigger på nogle af de midler, som er afsat i forbindelse med corona og vores eksporterhverv, så går 20 pct. af de her midler sådan set til eksporten til Tyskland, og det er jo, fordi Tyskland er afgørende vigtig for os som handelspartner.
Som udenrigsministeren var inde på, har vi også et tæt politisk samarbejde om det her.
Det er måske lidt det, der menes med at sparke en åben dør ind, altså at vi rent faktisk er rigtig langt fremme, både hvad angår nogle konkrete tiltag og nogle initiativer til noget venskabssamarbejde, som er knyttet op omkring det her.
Vi er sådan set åbne for, at vi selvfølgelig får diskuteret, om der er yderligere muligheder for at styrke det her, og derfor vil vi lægge op til at få lavet en beretning om det, hvor nogle af de elementer, der er kommet frem her, kan indgå.
Men hvis man ligesom skal acceptere præmissen i beslutningsforslaget, som er, at det skal være gennemført i sommeren 2021, så er timingen i bund og grund vel ikke særlig god, forstået på den måde, at vi lige nu står midt i en coronasituation, hvor det, synes jeg, i meget vidt omfang drejer sig om at lave nogle konkrete initiativer, hvilket vi er i gang med i form af de eksportpakker, der er, og om at få samlet op på den kulturelle del af noget af det, som vi ikke når at få gennemført i år.
Og vi må i øvrigt også holde hovedet oven vande og finde ud af, hvad status er, ikke bare i Danmark, men også i Tyskland, når vi kommer på den anden side af en vaccine, der rent faktisk virker.
Der kan det da godt være, at der åbenbarer sig nogle ting her, men jeg synes bestemt ikke, det er rettidig omhu at begynde at stille nogle krav på nuværende tidspunkt om, at der skal laves en strategi for det her.
Derfor kan vi fra Socialdemokratiets side ikke anbefale beslutningsforslaget, men vi lægger op til, at vi får lavet en beretning, hvor vi helt klart er åbne over for at kigge på, om der er noget af det her, vi kan intensivere ud over det, som regeringen allerede har lagt op til.
Jeppe Kofod (S), 2020-12-09:
Vi har fra min stol, altså fra udenrigs- og europapolitikken, et rigtig godt samarbejde med dem, som jeg også beskrev det i min besvarelse – både formelt og uformelt, og som ikke er institutionaliseret, men faktisk fungerer rigtig effektivt.
Og så laver vi den her venskabserklæring, og jeg tror ikke, at man skal negligere sådan noget; jeg tror, det har en stor betydning.
Vi ved, hvor stor betydning København-Bonn-erklæringerne har haft for grænselandet, altså de erklæringer, der kom i marts 1955, så vidt jeg husker – om mindretalsbeskyttelse, rettigheder osv. – og hvordan der er bygget et tæt, tæt samarbejde op der.
Så jeg tror, vi skal bygge på vores gode eksempler og også på erklæringer og så se på andre idéer, som jeg vil være meget åben over for.
Jens Rohde (RV), 2020-12-09:
Men regeringer forgår, og det gør mennesker jo også.
Der er det jo så, at institutionerne består, og det er derfor, jeg taler om en mere institutionaliseret form for samarbejde – også fordi, det har udenrigsministeren fuldstændig ret i, Tyskland i disse år også har brug for os, alene af den grund, at stemmevægten i Rådet er ændret med brexit.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-12-09:
Tak til den socialdemokratiske ordfører, som jeg kan forstå gerne vil have nogle konkrete tiltag i forhold til at forbedre samarbejdet.
Er det f.eks. noget i forhold til grænseregionen, som udenrigsministeren også nævnte, og hvad er det så, der skal ske i grænseregionen?
Så jeg vil gerne høre, hvilke konkrete tiltag Socialdemokratiet vil bidrage med i den beretning, vi skal skrive, herunder hvordan de bygger videre på den strategi, som den tidligere regering besluttede i 2016.
Henrik Møller (S), 2020-12-09:
Man kan sige, at nogle af de der konkrete tiltag har jeg jo også nævnt her, altså at vi i forhold til både investeringspakker, eksportpakker osv. på den del får nogle konkrete aftaler med Tyskland, når det handler om investering af midler den vej rundt.
Men ellers må noget af det, vi må tage i forbindelse med beretningen, være at finde ud af, hvad det er for nogle konkrete tiltag, som vi kan pege på.
Jens Rohde (RV), 2020-12-09:
Jeg havde ellers besluttet mig for, at jeg ikke ville sige noget den her gang, men når hr. Henrik Møller siger, at nu må vi lige ud over krisen og sådan noget der, kan jeg ikke lade være med at tænke på det i sådan en historisk sammenhæng.
Tænk, hvis man, da man stod i år nul efter anden verdenskrig og i det hele taget efter de kriser, vi har været igennem i Europa, bare havde sagt: Nu må vi lige se – nu må vi lige se, inden vi sådan begynder at kigge ud over landegrænserne.
Nej, der er historisk belæg for at sige, at det er, når man står midt i en krise og midt i den store udfordring, man skal række ud.
Det er dér, man skal lave sine strategier.
Så vi skal ikke vente.
Det er nu, vi skal i gang.
Det er rettidig omhu, hr. Henrik Møller.
Henrik Møller (S), 2020-12-09:
Nej, men det er jo derfor, jeg sådan set også har prøvet at understrege, at vi i forhold til både investeringsindsatsen og eksportfremmeindsatsen sådan set har 20 pct. af vores midler direkte fokuseret på Tyskland, og det svarer til ret mange penge.
Så jeg mener faktisk, at vi har prøvet at tage hånd om den del.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-12-09:
En coronakrise er også en økonomisk krise, og det er jo netop til Tyskland og den vej, vi kan sikre, at vi får afsat varer og får gang i de økonomiske hjul.
Henrik Møller (S), 2020-12-09:
Det, der sådan set var udgangspunktet, var, at vi står lige midt i en coronaudfordring, ikke bare i Danmark, men sådan set i resten af Europa og også globalt.
Der var udgangspunktet at sige, at vi måske på en eller anden måde også skal ud på den anden side og have hovedet oven vande, før der er nogle ting, der skal åbenbares, når det gælder, hvad der er af muligheder i det her.
Som sagt henholder jeg mig til, at udenrigsministeren sådan set meget godt redegjorde for noget af det samarbejde, vi har for nærværende, men også for noget af det, der er i støbeskeen, for noget af det, som man vil.
Så jeg er sådan set ikke så bekymret.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-12-09:
Tak til ordføreren.
Jeg hørte udenrigsministerens tale, men jeg nåede ikke at stille spørgsmål til ham.
Jeg er så glad for, at jeg får muligheden nu.
Jeg hører ordføreren sige, at det ikke er rettidig omhu at lave en Tysklandsstrategi.
Jeg vil netop mene, at det er det, vi skal, og det er set i lyset af brexit, hvor vi ser en stærk tysk-fransk alliance, som vi skal forsøge at koble os op på.
Og hvordan kan vi tage for givet, at Tyskland bare har brug for os?
Et partnerskab er gensidigt, og vi skal netop tænke fremadrettet og se på de grønne potentialer – Femernforbindelsen m.m.
Tror ordføreren, at det bare sker af sig selv?
Og hvad er så rettidig omhu?
Henrik Møller (S), 2020-12-09:
Hvis man har hørt efter, hvad udenrigsministeren sagde, så synes jeg, at der blev peget konkret på en lang række ting, både på det politiske område, på det økonomisk-handelsmæssige område og i og for sig også på det kulturelle område, hvor de her samarbejdsflader er og også skal være i fremtiden.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-12-09:
Det blev jeg jo ikke meget klogere af.
Det er altså de eksporttiltag, som udenrigsministeren nævnte, der er tilstrækkeligt for Socialdemokratiet i forhold til den måde, man kunne videreudvikle samarbejdet mellem Danmark og Tyskland på.
Der vil jeg bare sige, at det synes jeg er rigtig ærgerligt at høre: at den socialdemokratiske ordfører end ikke har gjort sig nogen tanker om, hvad det er, der videre skal ske, når man ikke umiddelbart synes, at der er behov for en Tysklandsstrategi.
Er det så udtryk for, at Socialdemokratiet synes, at det er fint, som tingene er, og at der så ikke skal ske yderligere?
Jens Rohde (RV), 2020-12-09:
Jeg har 30 sekunder.
Jeg kan nævne adskillige litterære værker på dansk, som er inspireret af tysk og tysk sprog, og som har tyske aner.
Det kan vi have en lang diskussion om, og det er jo også en spændende litterær diskussion.
Men jeg vil gerne anholde hr. Morten Messerschmidts præmis om, at jeg sætter et modsætningsforhold op mellem det nordiske og det tyske.
Det gør jeg ikke.
Jeg er faktisk enig i, at det, der er årsagen til, at vi ikke kan finde de fælles kulturelle bånd, er, at tysk i folkeskolen er blevet fuldstændig desavoueret og næsten fuldstændig fjernet.
Så der er jeg enig med Morten Messerschmidt.
Det kan vi starte med at gøre noget ved, men det skal jo ikke afholde os fra at gøre andre gode ting, som fru Eva Kjer Hansen foreslår.
Christian Juhl (EL), 2020-12-09:
Jeg må have snakket med fru Eva Kjer Hansen bagefter: Jeg vil ikke citeres for at være kritisk over for tyskerne, men jeg vil indrømme, at jeg engang imellem er kritisk over for det, som Venstre kommer med af forslag – og det må fru Eva Kjer Hansen gerne citere mig for.
Vi arbejder i øjeblikket med to strategier: en udviklingsbistandsstrategi, som er folkeligt forankret, forankret i Folketinget i hvert fald, og så en Arktisstrategi, som er ministerforankret, og hvor vi engang imellem er med til nogle konferencer og får lov til at give vores mening til kende.
Det gør vi vel for sådan at pege nogle principper og nogle længere linjer ud.
Og de strategier, vi har haft, i version 0 og 1 og 2, har betydet noget, for de har lagt direkte spor i politikken og spor i handlingerne helt ud i den tredje verden og oppe i Arktis, så det gør noget.
Og hvis vi skal lave en strategi på det her område – det var derfor, jeg sagde det der med, at den første har givet for få spor – så er vi nødt til at prøve at være mere konkrete og være bedre til at sige: Hvordan kan vi lave nogle langsigtede ideer, som også flytter noget?
Jeppe Kofod (S), 2020-12-09:
Ja, og jeg tror, jeg på en eller anden forunderlig vis er enig med ordføreren i, at det er rigtig vigtigt, at man ikke bare laver en event, men at man også får institutionaliseret det eller får taget nogle erfaringer med, som man kan bruge videre hen.
Og det gælder både på myndighedsniveau, mellem kulturinstitutioner og mellem kunstnere og mellem kulturaktører.
Og det er faktisk et direkte resultat af vores aftale om det kulturelle venskabsår, hvor særlig det kulturpolitiske samarbejde mellem landene er styrket, både på regeringsniveau, men også på delstatsniveau.
Så man kan sige, at kultursamarbejdsaftalen mellem f.eks. Aarhus og Hamburg er et godt eksempel på, hvordan man har institutionaliseret, hvis man kan bruge det ord, noget, som har været i gang længe.
Og den type samarbejde vil jeg da kun bifalde og opfordre til at man får mere af.
Jens Rohde (RV), 2020-12-09:
Jeg tror ikke, der er nogen, der ønsker at drille nogen her.
Og det er heller ikke et drilleforslag.
Sådan læser jeg slet ikke diskussionen.
Tværtimod hører jeg den som meget engageret, og det er en fornøjelse, når man er halvt tysk, at opleve sådan et engagement for det i en dansk folketingssal.
Hr. udenrigsminister
, før jeg blev medlem af Folketinget første gang, var jeg det, man i dag sådan fint kalder handelschef i Viborg.
Det dækker i virkeligheden bare over, at man at man er sådan en eventmager.
Og det er vældig godt at lave en masse gode events, og der lavede vi også mange ting sådan med venskabsbyer, og så havde vi venskabsår osv. Alt det der er jo en god ting, og det er sådan noget, der kaster stor glæde af sig – og typisk koster en masse penge.
Det, man tit oplever i sådan en situation, er, at det ender som kulturelle engangsknald, og det har ikke den store blivende værdi.
Og det er derfor, jeg prøver at tale for at finde ind i en eller anden mere institutionaliseret form.
Og det er bare nævnt som en kommentar, for det virker ikke, som om at ministeren kan se en mening i dét.
Jeg synes, det er fint at nævne alle de her events.
Spørgsmålet er jo så, hvordan vi får de events og alle de der ting, der bliver nævnt her, til at skabe noget af blivende værdi i fremtiden.