runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jette Gottlieb (EL), 2020-11-12:
Jeg skal tale på vegne af vores ordfører på området, hr. Christian Juhl, og jeg vil fremføre hans synspunkter.
Der er god grund til at fokusere på smittespredningen på arbejdspladsen.
Det har været et overset område i flere måneder.
Se f.eks. på slagterier og minkfarme.
Arbejdstilsynet blev hjemsendt, da coronaen brød ud i foråret.
Det var en fejl.
Ministeren har afvist forslag fra både FH og Enhedslisten om at styrke Arbejdstilsynets indsats på arbejdspladsen.
Det var en fejl.
Men heldigvis har der de sidste uger været sat særlig fokus på smittefare fra coronaen, når Arbejdstilsynet er på besøg.
Så kan man stille spørgsmålet, om det er nødvendigt med en lov.
Er der brug for en lov, eftersom den går ind og regulerer på områder, hvor arbejdsmarkedets parter normalt selv laver de nødvendige aftaler?
Erfaringen fra foråret og sommeren viser jo også, at dette forhold på mange virksomheder faktisk er løst inden for rammerne af overenskomster og faglige aftaler.
Men ikke alle virksomheder har tillidsrepræsentanter eller samarbejdsudvalg eller de fora, hvor det bedst foregår.
Lovforslaget afviger fra et vigtigt princip på arbejdsmarkedet om, at sygdom er et forhold mellem den ansatte og dennes læge.
Arbejdsgiverne har ikke ret til at få at vide, hvad vi fejler, men at vi er syge.
På den anden side er hensynet til at begrænse coronasmitten på arbejdspladsen meget, meget vigtigt.
Derfor må vi arbejde for at sikre de rettigheder, der i forvejen er, så ret og pligt kommer i bedre balance, og så ansatte har større indflydelse på, hvornår og hvordan test gennemføres og resultaterne bruges, end lovforslaget umiddelbart angiver.
Enhedslisten opfordrer derfor til, at følgende punkter integreres i lovforslaget
Det bør nævnes i lovforslaget.
Det er en grundlæggende praksis på arbejdspladser og skal ikke fraviges i det her spørgsmål.
Desuden skal fagforeningen orienteres på små arbejdspladser, hvor der ikke er tillidsrepræsentant eller samarbejdsudvalg.
Vi synes stadig, der er en del uklarheder i lovforslaget, som kan medfører unødvendige stridigheder mellem arbejdsgivere og ansatte.
De uklarheder bør afklares inden, og de kunne have været undgået, hvis der havde været gennemført en mere normal høringsrunde hos berørte parter.
Forslaget lider jo under fraværet af en egentlig partshøring.
Vi har fra Enhedslistens side i tirsdags og her til morgen sendt ministeren de uklarheder, vi umiddelbart har kunnet identificere.
Vi håber, ministeren vil gennemskrive lovforslaget inden andenbehandlingen, hvis han vil undgå, at vi kommer ud i noget lovsjusk.
Så vil vi sige, at forebyggelse fortsat er vigtigt.
Enhedslisten støtter, må vi så sige, hensigten med den her lovforslag, men mener, at der i de kommende dage skal foregå et omhyggeligt arbejde med at gøre lovforslaget så klart og forståeligt som muligt.
Og det må ikke forringe ansattes rettigheder og mulighed for indflydelse på så vigtigt et spørgsmål som bekæmpelse af coronasmitte.
Endelig er det vigtigt, at loven kommer til at fungere inden for rammerne af en styrket forebyggende arbejdsmiljøindsats generelt.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Vi står fortsat midt i orkanens øje, hvad angår corona.
Statsministeren kalder det for en dans med corona, men jeg tror, at hvis man spørger de danske minkavlere, vil de kalde det alt andet end en dans – jeg tror, de vil kalde det en fuldstændig katastrofe på grund af regeringens ulovlige ordre.
Nu foreslår statsministeren, at vi hastebehandler endnu et forslag i Folketinget med argumentet om den stigende smitte med corona.
Vi håber selvfølgelig, at lovforslaget her er gennemtænkt; det er i hvert fald en trøst for os, at DA har været inde over.
Forslaget har til formål at give arbejdsgivere mulighed for at stille krav til lønmodtagere om, at de skal kunne fremvise en negativ coronatest, og det synes vi som udgangspunkt er fornuftigt.
Det skal bare ikke være arbejdsgiveres ansvar, at testen gennemføres, og arbejdsgivere skal ikke stilles til ansvar, hvis et smittetilfælde opstår på den enkelte arbejdsplads.
Derfor håber jeg, at ministeren vil mene, at den enkelte lønmodtager fortsat har et personligt ansvar for sin egen sundhedstilstand.
Med det in mente, bakker Det Konservative Folkeparti op om lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-12:
Er det nødvendigt, at vi herindefra laver en ny lov, som på den her måde gør op med noget helt fundamentalt – borgernes rettighed til privatliv i forhold til deres sundhed?
Det er jeg ikke overbevist om på nuværende tidspunkt, og derfor har vi absolut ikke taget stilling til det her.
Det fører jo hen til det næste skridt, hvor man kan spørge: Kommer det her Folketing til at stille krav om, at en arbejdsgiver må kræve af sine medarbejdere, at de er vaccinerede for at komme på arbejde?
Det rejser nogle store spørgsmål.
I det her tilfælde er vi, når vi kigger på lovteksten, ikke overbevist om, at der er en ordentlig afgrænsning på det her.
Man kan godt anerkende, at der kan være enkelte stillinger, samfundskritiske stillinger, f.eks. på sygehuse og andet, hvor det kan være nødvendigt.
Kan et busselskab nu tvinge buschaufføren til at få en test, selv om han sidder inde bag plexiglas?
Eller hvad med taxachaufføren?
Lad os sige, at taxachaufføren ikke synes det og siger: Jeg har ingen symptomer, jeg fejler ikke noget, og jeg sidder bag plexiglas.
Men arbejdsgiveren siger: Det skal du.
Så kan chaufføren sige: Det er der ingen grund til.
Så siger arbejdsgiveren: Godt, så fyrer jeg dig.
Det er reelt set det, vi giver lov til med det her lovforslag.
Jeg anerkender, at der er en problematik omkring udenlandske arbejdspladser, vandrende arbejdstagere, men jeg glæder mig også til at høre, om ministeren ikke kan redegøre for det.
For jeg mener jo faktisk, at det har vi håndteret andre steder.
Og vi har faktisk vedtaget ting, som skal begrænse og skal sikre det med vandrende arbejdstagere.
Så i udvalgsbehandlingen kunne jeg godt tænke mig at få belyst, om vi faktisk ikke allerede har de redskaber, der er nødvendige for at håndtere det med vandrende arbejdstagere.
Og så er jeg meget, meget kritisk i forhold til at lægge et ansvar og en ret ud til en arbejdsgiver i forhold til noget, som griber ind i folks privatliv .
Henrik Dahl (LA), 2020-11-12:
Tak for ordet.
Jeg kommer fra et parti, hvor medlemmerne sætter meget, meget stor pris på principielle diskussioner om næsten, hvad det skal være.
Og det er rigtig sjovt, hvis man godt kan lide at diskutere, men nogle gange kan man også tage nogle meget, meget principielle diskussioner om nogle meget, meget pragmatiske ting.
Jeg vil ikke tage en meget, meget principiel diskussion om, hvordan corona skal håndteres fornuftigt, og om, hvordan forholdene skal være på en arbejdsplads, for det er meget pragmatisk og sund fornuft, at der ikke kommer covid-19 ind på arbejdspladserne, og det må man finde ud af på en eller anden måde.
Så bare sagt ud fra almindelige pragmatiske hensyn bakker vi det her lovforslag op.
Tak for ordet.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Lovforslaget her handler jo om arbejdsforhold og corona.
Det er ikke ministerens ressortområde, til gengæld er arbejdsforhold ministerens ressortområde.
I medierne kunne vi bl.a. høre, at der var mange østeuropæere, som indgik i den her lynhasteaflivning af mink.
Her diskuterer vi jo så risikoen for, at corona kan smitte på en arbejdsplads.
Mener ministeren, at arbejdsforholdene under den her hasteaflivning af mink har været gode nok?
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-12:
Jamen jeg tager altid gode opfordringer fra hr. Bent Bøgsted til mig, men vil jo samtidig også gerne sige, at jeg er helt bevidst om, at det er en særlig vanskelig situation, som man står i i Nordjylland.
Og det var på tilsvarende vis også en særlig vanskelig situation, som hele landet befandt sig i tilbage i foråret og stadig væk i en vis udstrækning befinder sig i, i den forstand at langt de fleste af de tiltag og restriktioner, som der meldes ud, fordi det jo alt sammen handler om vores alle sammens respektive adfærd, er opfordringer og anbefalinger, fordi vi jo også er et samfund, der meget, meget nødig vil begynde at lave eksempelvis grænsebomme mellem kommunerne – at påbyde eller forbyde folk at gøre bestemte ting– fordi vi er og er kendt for at være et tillidsbaseret samfund.
Men hr. Bent Bøgsted har ret i, at folk jo også helst skal have en mulighed for at forstå det, og derfor er vi fra regeringens side og myndighedernes side beredvillige i forhold til at gøre alt, hvad vi kan, for at hjælpe det på vej.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Det er fair nok, at ministeren ikke har alle fakta foran sig lige her og nu.
Men vi har jo alle sammen set, hvad der er foregået i medierne de sidste par dage, så set fra et overordnet perspektiv: Mener ministeren, at statsministeren skulle have ageret anderledes og fødevareministeren skulle have ageret anderledes i forhold til den ulovlige ordre og den hasteproces, der har været, om at få mink aflivet?
Bent Bøgsted (DF), 2020-11-12:
Jeg tror ikke, jeg fik svar på et af de spørgsmål, jeg stillede, da jeg var oppe på talerstolen, om, hvordan politiet kontrollerer ved grænsen, at de ikke kommer ind, hvis de er smittede eller ikke har taget en test.
Men jeg vil lige vende tilbage til de her uforståelige regler, for i Nordjylland blev syv kommuner lukket ned, fordi man sagde, at der var cluster-5, minkvirus, som vaccinen ikke kunne holde til.
Det viste sig så, at den ikke længere eksisterer i Nordjylland.
Vi er stadig væk lukket ned.
Vi har en lav smittespredning i Nordjylland, men på Københavns vestegn, hvor mange indvandrere bor, har de en himmelhøj smittespredning, og der er der i hvert fald ikke noget der er lukket ned.
Det er også sådan noget, der gør, at vi i Nordjylland har meget svært ved at forstå de restriktioner, som statsministeren har lagt ind over syv kommuner i Nordjylland.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Tak, formand.
Dette lovforslag har til formål at implementere det reviderede udstationeringsdirektiv.
Det Konservative Folkeparti noterer sig med tilfredshed, at det er Beskæftigelsesministeriets Implementeringsudvalgs opfattelse, at lovforslaget indeholder en samlet og fyldestgørende implementering af direktivet i dansk ret.
Det er selvfølgelig afgørende, at dansk lovgivning lever op til EU-lovgivning.
Grundlaget for overenskomstkrav bliver bl.a. præciseret, og der vil være en tydeligere henvisning til den kilde, der kan oplyse udenlandske virksomheder om, hvad der gælder, når de udstationerer arbejdere til Danmark.
Vi ønsker i Det Konservative Folkeparti altid at se på, hvordan virksomhederne får lettet den administrative byrde, de er underlagt.
Derfor lægger vi også vægt på, at det er vigtigt, at det administrative arbejde bliver så enkelt for virksomhederne som muligt.
Her tænker jeg i særdeleshed på, at man forlænger udstationeringsperioden fra 12 til 18 måneder, så det alene kræver en meddelelse fra arbejdsgiver til RUT-registeret.
Derudover bliver anmeldelsespligten med dette lovforslag målrettet.
Det betyder, at anmeldelsespligten fremover bliver målrettet de brancher og grupper, hvor data viser, at der er en høj andel af udenlandske virksomheder, der ikke lever op til arbejdsmiljøloven og/eller skatte- og afgiftsloven.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-12:
Grundlæggende er vi positive omkring det her lovforslag.
Der er blevet rejst et par ting, som vi tager i udvalgsbehandlingen, eller som ministeren måske kan svare på.
Henrik Dahl (LA), 2020-11-12:
Tak for ordet.
Jeg går efter at slå hr. Lars Boje Mathiesens rekord for korteste ordførertale.
Så jeg kan sige, at vi bakker lovforslaget op.
Tak for ordet.
Tanja Larsson (S), 2020-11-12:
Og tak for ordet.
Vi skal sikre, at bestemmelsen om arbejdsmarkedstilknytning er i overensstemmelse med Danmarks internationale forpligtelser.
Det er baggrunden for L 72, som vi behandler her i dag.
Som situationen er nu, kan udlændinge med opholdstilladelse med mulighed for varigt ophold få opholdstilladelse efter bestemmelsen om fortsat ophold på Færøerne på baggrund af arbejdsmarkedstilknytning for visse udlændinge, hvis den oprindelige opholdstilladelse inddrages eller nægtes forlænget og udlændingen er i et fast ansættelsesforhold eller gennem længere tid har drevet selvstændig erhvervsvirksomhed.
Her er der som udgangspunkt tale om et ansættelsesforhold af mindst 2 års uafbrudt varighed hos samme arbejdsgiver, eller at udlændingen har drevet samme virksomhed uafbrudt gennem mindst 2 år.
Udfordringen består i, at de samme regler ikke gælder for udlændinge, der kun har opholdstilladelse midlertidigt.
Her kan der f.eks. være tale om personer, der er på humanitært ophold.
De kan kun få opholdstilladelse efter bestemmelsen om arbejdsmarkedstilknytning, hvis deres opholdstilladelse inddrages, men ikke, hvis den nægtes forlænget, selv hvis de har fast tilknytning til arbejdsmarkedet.
Ifølge Udlændinge- og Integrationsministeriets vurdering er forskelsbehandlingen af de to grupper ikke berettiget jævnfør den europæiske menneskerettighedskonvention, da de to grupper anses for at være i en sammenlignelig situation.
Med andre ord vil begge grupper have opholdt sig på Færøerne i 2 år og etableret et privatliv og muligvis et familieliv på Færøerne.
Med L 72 sørger vi for, at udlændinge, der er meddelt opholdstilladelse med henblik på midlertidigt ophold, fremadrettet har adgang til at benytte bestemmelsen om arbejdsmarkedstilknytning på lige fod med udlændinge, der er meddelt opholdstilladelse med henblik på varigt ophold.
Tak for ordet.
Hans Andersen (V), 2020-11-12:
Dette lovforslag parallelbehandles i det færøske Lagting og har til formål at ligestille forskellige grupper med opholdstilladelse på Færøerne.
Udlændinge skal efter lovforslaget have samme rettigheder, hvad enten de har opholdstilladelse med henblik på midlertidigt ophold eller opholdstilladelse med henblik på varigt ophold.
Denne bestemmelse bliver således udvidet, og vi sikrer samtidig, at der ikke foregår ulovlig forskelsbehandling mellem udlændinge på Færøerne.
Derved kommer lovgivningen i overensstemmelse med Danmarks internationale forpligtelser, som vi i Venstre selvfølgelig respekterer.
Samtidig er det vigtigt at understrege, at man i den færøske lovgivning ikke vil diskriminere mellem udlændinge, som søger opholdstilladelse.
Lovforslaget har til formål at beskytte de udlændinge, som har opholdt sig og arbejdet på Færøerne i mindst 2 år og dermed etableret et liv og en hverdag.
Det kan være, de har etableret et familieliv på Færøerne, hvilket man ønsker at værne om.
Der er ofte behov for udenlandsk arbejdskraft, også på Færøerne.
Derfor skal udlændinge i beskæftigelse fortsat have mulighed for at få opholdstilladelse, hvis den ellers måtte blive nægtet forlænget.
Færøerne er meget positivt indstillet over for udenlandsk arbejdskraft, og man tilgodeser derved behovet for at fastholde udlændinge i landet.
Det er vigtigt for den færøske økonomi at beholde den arbejdskraft, der er i landet, og samtidig tilføre arbejdskraft også fra andre lande.
Med disse ord støtter Venstre lovforslaget, som det foreligger.
Jeg skal også overbringe en hilsen fra Sambandspartiet og sige, at de også støtter forslaget, og jeg kan i øvrigt sige, at det er et enigt Lagting, der bakker op om denne ændring.
Lotte Rod (RV), 2020-11-12:
Tak for det.
Vores ordfører, hr. Martin Lidegaard, er i Nævnet, så jeg har lovet at sige på Radikale Venstres vegne, at vi støtter det her forslag.
Det kan godt lyde lidt teknisk, når man sådan hører de forskellige ordførertaler, men grundlæggende er det jo princippet om, at selv om man kun har midlertidigt ophold, kan man arbejde sig til at få lov til at blive.
Og det synes vi er et rigtig godt princip i Radikale Venstre, altså at man belønner folk, som kommer i arbejde, og som dermed forsørger sig selv og bidrager til samfundet.
Karsten Hønge (SF), 2020-11-12:
Det er godt at fjerne forskelsbehandling på Færøerne, så man ikke forskelsbehandles på grund af opholdsgrundlaget, og lovforslaget vil gøre det lettere og mere smidigt for både virksomhederne og de ansatte.
SF kan se, at det er et enigt Lagting, der støtter det, og derfor støtter SF også lovforslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2020-11-12:
Det gør Enhedslisten også, og med de samme begrundelser.
Og vi er også opmærksomme på, at et enigt Lagting ønsker en sådan ændring.
Victoria Velasquez (EL), 2020-11-12:
Det afgørende for, at lønmodtagere har ordentlige løn- og arbejdsvilkår, er, at det også gælder EU-borgere, når de hentes til Danmark for at arbejde.
De skal ikke misbruges til social dumping, så løn- og arbejdsvilkår forringes for danske lønmodtagere og de udenlandske lønmodtagere skal arbejde under ringere forhold – den holder ikke.
Men desværre ser vi, at mængden af social dumping vokser, fordi der simpelt hen er nogle arbejdsgivere, der kynisk udnytter EU-reglerne til at presse lønnen nedad.
Og derfor er ethvert tiltag, der kan modvirke den udvikling, godt.
Med implementeringen af det nye direktiv om udstationering bliver mulighederne for at modvirke social dumping marginalt bedre.
Det er blevet tydeligt, at løn skal indeholde alle de løndele, som overenskomsterne indeholder, hvilket klargør konfliktgrundlaget for fagbevægelsen, men det rejser krav mod arbejdsgivere, som ikke lønner efter overenskomsten.
Det er også positivt, at det klargøres, efter hvilke regler kost og logi skal følges, når de udstationerede lønmodtagere skal være i Danmark.
Men desværre ser vi jo nogle gange, at når der er forbedringer fra EU-regler, kommer der også lige nogle forringelser med.
Og det åbner jo desværre døren op for nye muligheder for, at det kommer til at ske, at arbejdsgivere og mellemhandlere kynisk spekulerer i at bruge falske selvstændige på andre områder, hvorefter samfundet skal feje op og tilføje nye brancher til risikolisten.
Og vi anerkender, at ministeren har forsøgt at inddæmme skaden, men vi er bekymrede på den lange bane.
Derfor ligger det også os i Enhedslisten på sinde, at vi tager flere skridt til at bekæmpe social dumping, og det er indlysende, at et kædeansvar vil løfte den her opgave.
Det ville også være godt med flere kontroller fra myndighedernes side og med id-kort på alle pladser, og at der ændres i skatteforvaltningens styresignal, sådan at der bliver mulighed for at lave en bedre kontrol.
Derudover synes jeg egentlig også, at den pingpong med Dansk Folkeparti og med ordføreren derfra tidligere jo viser, at til trods for alle de her dele – selv hvis vi gør det – vil der stadig være nogle problemer, og det kræver, at vi styrker det her organiseringsarbejde, som fagbevægelsen laver, både i Danmark, men også internationalt.
Trods forringelserne, som vi jo håber at vi kan få ændret lidt ved, støtter vi lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2020-11-12:
Udenlandske virksomheder og deres ansatte er velkomne i Danmark, men de har ikke så meget som et enkelt lille hammerslag at gøre her i landet, hvis de ikke overholder overenskomsterne, respekterer danske fagforeninger, overholder arbejdsmiljøloven og i øvrigt betaler moms og skat.
Det vigtigste værktøj er, at vi har en bomstærk fagbevægelse, der hver eneste dag har kræfter nok til med fodsoldater at være til stede ude på landets arbejdspladser, men i den forbindelse har de brug for et andet værktøj, nemlig et register for udenlandske tjenesteydere, som rent faktisk kan bruges i kampen for at have ordnede, regulerede og civiliserede vilkår på arbejdsmarkedet i Danmark.
SF støtter lovforslaget.
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-12:
Jamen jeg tror for det første, at det, man lige skal minde om, er, at der jo ikke stod noget om cluster-5 i den meget alvorlige risikovurdering, som Statens Serum Institut lagde frem.
Den handlede dels om, hvilken risiko der var for, at der på grund af de meget, meget store minkreservoirer kunne udvikle sig smitte, som smitter fra menneske til mink og så efterfølgende fra mink til menneske, dels om, hvordan det havde en potentiel risiko for at underminere en vaccine.
Og det er bl.a. derfor, at restriktionerne er hårdere i Nordjylland.
Så vil jeg for det andet sige, at situationen på Vestegnen bestemt også er noget, som både myndighederne og regeringen og, lytter jeg mig frem til, et bredt flertal i Folketinget tager meget, meget alvorligt.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-11-12:
Tak for det, formand.
Jeg tror, de fleste ved, at der har været en del problemer her i landet med udenlandske virksomheder i forhold til de ansattes løn og arbejdsforhold.
Der er eksempler på, at virksomheder kommer herop med ansatte, som får en meget lille løn, eller hvor de bor under forhold, vi aldrig nogen sinde ville tilbyde danske ansatte.
Dette skal og må vi altid have fokus på, og her ved jeg også, at flere fagforbund interesserer sig for det og hver dag kæmper for at sikre ordentlig løn og ordentlige arbejdsforhold for disse mennesker, og det er rigtig godt.
Derfor er det også rigtig fint, at dette lovforslag har været forbi et implementeringsudvalg, hvor netop arbejdsmarkedets parter sidder.
Vi skal altid sikre os, at når der bliver ændret nogle regler i EU, må det aldrig forringe vores vilkår eller modarbejde den danske arbejdsmarkedsmodel, men tværtimod sikre, at dem, som kommer herop for at arbejde, gør det på lige så gode vilkår som danske lønmodtagere.
For kort at nævne nogle af de forslag, der er her i forslaget, kan jeg nævne følgende: Hvis en udstationeret lønmodtager sendes fra det faste arbejdssted i Danmark til et andet arbejdssted, bør vedkommende modtage samme ydelse eller godtgørelse til dækning af udgifter til rejse, kost og logi, som gælder for danske lønmodtagere.
Det samme gælder arbejdstageres indkvartering, altså det sted, de skal bo, og som stilles til rådighed af arbejdsgiverne.
Her har vi jo alle sammen set nogle skrækeksempler på forhold, vi slet ikke kan acceptere.
Til sidst – og det er noget, som især FH og DA går meget op i – vil der være et websted, hvor udenlandske virksomheder kan læse mere om de løn- og arbejdsforhold, der er på deres område.
Og her er det nu muligt at konflikte mod dem, hvis disse regler ikke overholdes.
Det her er et skridt i den rigtige retning for at sikre, at udstationerede lønmodtagere sikres samme rettigheder som danske lønmodtagere.
Det er et område, hvor der ofte bliver fundet eksempler på virksomheder, som forsøger at bryde de regler, der er i Danmark.
Det må vi aldrig nogen sinde finde os i, og det skal vi altid have fokus på at bekæmpe.
Hans Andersen (V), 2020-11-12:
Tak for det.
Den socialdemokratiske ordfører har på udmærket vis gennemgået lovforslaget, som indholder ændringer og præciseringer i loven om udstationering af lønmodtagere.
Det følger af det her direktiv fra 2018, og ændringerne er også anbefalet af arbejdsmarkedets parter og indebærer bl.a., at vi præciserer bestemmelsen om konfliktgrundlaget ved udenlandske tjenesteydelser.
Det kan Venstre støtte op om.
Det betyder jo, så vidt jeg er orienteret, at vi fortsat kan sikre, at omkring 83 pct. af de selvstændige, der kommer til Danmark, uden ansatte fortsat vil være omfattet af anmeldelsespligten til RUT.
Det finder vi er udmærket og fornuftigt, for det viser sig jo, at der er en risiko for, at udenlandske selvstændige overtræder reglerne i forhold til sundhed og sikkerhed på arbejdsmarkedet, og det gælder også beskatningen.
Vi finder i Venstre, at der selvfølgelig skal være orden i sagerne, også når det gælder udenlandske arbejdstagere, der kommer her til Danmark og arbejder.
Det vil også imødekomme den åbningsskrivelse fra Europa-Kommissionen, som Danmark modtog tilbage i 2018.
På den baggrund støtter Venstre op om lovforslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2020-11-12:
Tak for det.
Det er nemlig rigtig svært, men der er jo flere, bl.a. FPU og andre, som har lavet noget samarbejde på tværs i 3F for at prøve at følge op på nogle af de her problemstillinger.
Så jeg vil bare anerkende, at ordføreren er enig og deler den her bekymring.
Og så vil jeg høre, om ordføreren vil være med til, at vi prøver at opsøge noget erfaring og viden uden for Folketinget for at høre, om vi kan gøre noget for at understøtte det arbejde, der er.
Bent Bøgsted (DF), 2020-11-12:
Jamen det har vi ikke noget imod, og vi kunne jo bede beskæftigelsesministeren kigge på den problemstilling, som fru Victoria Velasquez rejser, hvis ministeren ellers vil.