runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-11-11:
Vi er stolte af den økonomiske politik, vi har ført.
Den har ført til, at vi i øjeblikket slår alle rekorder, når det gælder beskæftigelse, lav arbejdsløshed og vækst.
Den står jeg gerne på mål for.
Jeg er også stolt af nogle af de afgiftsstigninger, vi har lavet – i øvrigt sammen med Venstre.
Det er eksempelvis afgiftsstigninger på cigaretter, som betyder, at færre unge begynder at ryge.
Vil Venstres ordfører også stå på mål for, at man svigtede danskerne, at man svigtede det løfte, som man i 2006 gav danskerne, om, at når de arbejder længere, vil velfærden også blive finansieret?
Det var jo et løfte, man svigtede, da man sidst sad i regering, fordi man ikke dækkede det demografiske træk.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-11-11:
Vi svigtede ikke noget løfte.
Vi gik i øvrigt i 2015 til valg på et udgiftsstop, men virkeligheden var, at vi også fra 2015 til 2019 brugte flere penge på velfærd.
Jeg tror, at siden 2001 er de offentlige velfærdsudgifter eller serviceudgifter på hele sundhedsområdet løftet med over 80 mia. kr., og det er det jo, fordi vi politisk har villet det.
Vi var ikke tilfredse med det sundhedsvæsen, som danskerne mødte i 2001, hvor der var lange ventetider, og hvor kræftbehandlingen var for dårlig.
Så vi har ingen problemer med at tilføre ekstra penge til velfærdssamfundet.
Det har vi sådan set historisk gjort.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-11-11:
Det vil vi gerne tage en drøftelse af med SF.
Det er ikke et løfte, jeg er klar til at give her fra talerstolen i dag.
Men det, vi har sat de økonomiske vismænd til, er jo eksempelvis løbende at kigge på de regnemodeller, som vi bruger i Finansministeriet.
Men jeg er meget glad for den opbakning, der entydigt er fra SF til den økonomiske politik helt generelt, når vi investerer i velfærden, og mere specifikt i forhold til det lovforslag, som er lagt frem i salen i dag.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-11-11:
Det vil jeg netop også komme ind på i min ordførertale, så det vil jeg ikke bruge tid på her, men jeg vil gerne høre ordføreren, om ordførerens parti kunne være interesseret i, at vi lagde metodevalget over til de økonomiske vismænd netop for ikke at skulle have en politisk diskussion af metodevalget her i Folketingssalen hvert eneste år.
Sikandar Siddique (FG), 2021-11-11:
Tak for ordet, formand.
Og tak for opfordringen.
Frie Grønne synes jo slet ikke, at den aftale, der er indgået, er god nok.
I virkeligheden burde vi jo hjælpe alle de mennesker, der de sidste 20 år har hjulpet os i vores krig.
Så aftalen er overhovedet ikke god nok.
Men samtidig vil jeg gerne komme med en opfordring til fru Eva Flyvholm.
Frie Grønne kan ikke gøre noget ved det, for vi har ikke de afgørende mandater, men I i Enhedslisten har de afgørende mandater.
Så Frie Grønne vil gerne opfordre Enhedslisten til at bruge de afgørende mandater til at presse regeringen, til at presse Socialdemokraterne – og kræve, at vi skal hjælpe de mennesker, der arbejder for kvinderettigheder, de mennesker, der arbejder for menneskerettigheder dernede, og de mange mennesker, der har hjulpet vores soldater de sidste 20 år.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-11:
Det er faktisk også derfor, vi har været med til at lave aftalen.
Jeg har også kontakt til flere af de mennesker, der sidder dernede.
At Danmark svigter sit ansvar på den måde, er noget, der berører mig dybt.
Men i forhold til hvad vi kan gøre, er det jo – og vi presser regeringen alt det, vi kan – også et spørgsmål om at tælle mandater og se rundt i den her Folketingssal, hvor det for nogle gælder, at en stram udlændingepolitik åbenbart vægter tungere end det ansvar, man har over for andre mennesker, som endda har arbejdet for Danmark.
Altså, det er jo utroligt og for mig meget svært at forstå, men hr. Sikandar Siddique kan vel tælle lige så godt, som jeg kan, og se, at vi stadig væk ikke har et flertal, og det er derfor, at jeg appellerer både til regeringen og til Venstre og Konservative om, at de faktisk tager deres ansvar på sig.
Det er også derfor, at jeg siger det her i Folketingssalen og siger det, så vidt jeg kan, i alle mulige medier.
For jeg tror faktisk, at langt de fleste danskere synes, at det her simpelt hen er for ringe.
Sikandar Siddique (FG), 2021-11-11:
Jamen det er helt rigtigt, at det kræver 90 mandater, og derfor tror jeg også, at man som parti må gøre op med sig selv, hvor langt man vil gå i forhold til at støtte en regering, der svigter de mange mennesker, som har hjulpet os de sidste 20 år.
Det er i hvert fald også noget, jeg vil opfordre Enhedslisten til at genoverveje.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-11:
Jeg kan love hr. Sikandar Siddique, at vi i Enhedslisten løbende tjekker, hvordan vores relation er i øvrigt, men i det her spørgsmål presser vi på alt det, vi kan.
Og jeg vil bare gerne også opfordre de andre partier til at kunne se sig selv i øjnene og faktisk være med til at tage et ansvar.
Vi har stadig væk et lille tidsrum til at kunne få evakueret de her mennesker, og jeg synes, at vi skal bruge det.
Det er praktisk muligt, og det eneste, der forhindrer det, er, at der ikke er den vilje her i Folketinget til det.
Det er altså ret få menneskerettighedsaktivister, vi snakker om; kvinder, som sidder og er i stor fare.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-11-11:
Altså, jeg må sige til fru Eva Flyvholm, at det med at se sig selv i øjnene har jeg gjort rigtig, rigtig mange gange, og det hensyn, vi tager i Dansk Folkeparti, er hensynet til det danske folk.
Jeg synes, at det virkelig er skræmmende, når fru Eva Flyvholm stiller sig op her og siger, at nu skal der bare flere afghanere til Danmark.
Vi vil gerne hjælpe, men de skal ikke til Danmark – der er kaos nok rundtomkring i Danmark; det skal jeg så sandelig lige love for.
Så er der den der sang, man bliver ved med at synge om, at de har hjulpet os.
Det er altså os, der har hjulpet dem.
Det er os, der har sendt danske soldater, som har sat livet på spil; det er os, der har hjulpet dem – det vil jeg godt understrege rigtig, rigtig meget.
Hvor mange familier, hvor mange soldater har sat livet på spil for at hjælpe i Afghanistan igennem rigtig mange år?
Jeg synes, det er en hån, sådan som det her bliver vendt om.
Og lad mig bare sige en gang for alle, at det, det drejer sig om, er hensynet til det danske folk – og ikke hensynet til, hvad fru Eva Flyvholm synes, og hvad menneskerettighedsaktivister osv. mener om det her.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-11:
Jeg vil sige til fru Pia Kjærsgaard, at det er interessant.
Jeg havde faktisk et meget tæt samarbejde med mange af de soldater, der har været udsendt i Afghanistan, omkring evakueringerne her, og de har faktisk været meget, meget optaget af at få evakueret nogle af de tolke, de havde samarbejdet med i Afghanistan, og få dem i sikkerhed, og de er stadig væk meget optaget af, at vi får evakueret flere fra de her ngo'er.
For mange af vores soldater, der har været udsendt, har kendt de her mennesker og arbejdet sammen med dem, også på nogle af de kvinderettighedsprojekter osv., der har været.
Så det er min oplevelse, at de soldater og tidligere udsendte, jeg har haft kontakt til, faktisk har været meget, meget interesseret i, at deres samarbejdspartnere også kom i sikkerhed.
Men det kan godt være, at det er nogle forskellige mennesker, vi snakker med.
Det andet er det her med sikkerheden
Jamen helt ærligt: Der bliver jo lavet sikkerhedsvurderinger af folk, inden de kommer ind i landet, og jeg tror ikke, at dem, der vil udgøre en særlig stor risiko for det danske rige, er folk, som har arbejdet med kvinders rettigheder i årevis i Afghanistan, og som har arbejdet for danske ngo'er og haft danske kollegaer osv.
Det er næppe dem, der udgør en meget stor risiko, og det er faktisk dem, jeg beder om at vi hjælper.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-11-11:
Jo, men det er da klart, at der skal ske noget i forhold til de folk – men de skal ikke til Danmark.
De skal hjælpes i nærområderne; de skal ikke til Danmark.
Hvorfor er det så vigtigt for fru Eva Flyvholm og Enhedslisten og resten af de røde partier, at de skal til Danmark?
Og jeg må indrømme, at jeg i øvrigt stiller mig undrende over for, at Venstre og Konservative kan være med til den her særlov – det stiller jeg mig meget undrende over for – og også, at man ikke rigtig tager ordet ud over til bare en kort bemærkning, for jeg synes faktisk, det her er ret vigtigt.
Men det, jeg også synes fru Eva Flyvholm ikke forholdt sig til, var det antal, som er steget gevaldigt fra de første, der skulle tages til Danmark, og så til, hvad det er nu.
Bekymrer det overhovedet slet ikke?
Peter Skaarup (DF), 2021-11-11:
Jeg har bare to spørgsmål.
Hvordan vurderer ordføreren mulighederne for, at de så får asyl ved afslutningen af den her 2-årsperiode?
Det andet spørgsmål er: Giver det slet ikke nogen betænkeligheder for Enhedslisten, at man jo fra regeringens side startede med at sige, at det var nogle og fyrre, vi ville få til Danmark, og nu må man forvente, at det er et firecifret antal, altså over tusind, der kommer til Danmark på den her konto, hvilket et stort flertal – alle partier herinde undtagen Dansk Folkeparti, Nye Borgerlige og fru Inger Støjberg – jo åbenbart går ind for.
Giver det slet ikke nogen anledning til betænkeligheder?
Det er jo inklusive folk, der er kriminelle, og som vi har fået til Danmark.
Det er inklusive folk, der har to koner.
Er det virkelig den vej, vi skal gå, altså at have endnu flere – synes Enhedslisten det?
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-11:
Til det første spørgsmål om asyl kan jeg svare meget klart, at det er folks ret at søge asyl, når de er i Danmark.
Så der er overhovedet ikke nogen slinger i valsen.
De har alle sammen ret til at søge asyl, og det handler bare om, at de skal oplyses om den menneskerettighed, de har der.
Så der er ikke så meget.
Og så må de få behandlet deres asylsag.
Det er helt klart min forventning – og det er også den snak, vi har haft i forligskredsen – at det gerne skulle blive nemmere også for afghanere at få asyl i Danmark, end det har været hidtil, med den situation, som der er i Afghanistan lige nu, hvor Taleban sidder på det hele.
Det er klart og fuldstændig uomtvisteligt, at de har ret til at søge asyl, og derfor skal de selvfølgelig også oplyses om det.
Peter Skaarup (DF), 2021-11-11:
Jeg synes egentlig, det er meget godt at få det helt klarlagt, for vi har jo partier herinde – vi har Socialdemokratiet, som udgiver sig for at have en meget, meget stram indvandringspolitik; vi har Venstre og Konservative – som åbenbart går ind for, at den her store gruppe af mennesker skal have asyl.
Og indirekte kan man jo sige, at efter de 2 år vil de kunne få asyl, og at det er det, Enhedslisten vil.
Hvad er grænsen for, hvem der så kommer?
Nu kommer Enhedslisten til den regering, der har været eftergivende over for folk fra Islamisk Stat her for nylig, og siger, at der skal flere til Danmark.
Hvor stopper det?
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-11:
Jeg vil gerne sige, at den gruppe, som vi har evakueret nu, og det, vi har lavet aftalen om, er mennesker, som har arbejdet for den danske stat på ambassaden i Kabul.
Det er mennesker, som har tolket for danske soldater i Afghanistan, en krig, jeg også erindrer at Dansk Folkeparti i øvrigt har støttet op om.
Og så er det mennesker, som har arbejdet for menneskerettigheder og kvinders rettigheder, noget, som Dansk Folkeparti heller ikke har holdt sig tilbage fra at bruge som argumentation for krigen.
Så ja, jeg synes, det er helt på sin plads, at man, når de kommer i klemme, fordi Taleban vinder i en fejlslagen krig, som Danmark har været med i, så også er med til at tage ansvaret.
Det er helt på sin plads.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-11-11:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at Enhedslisten går meget op i, hvad Venstre mener, og det er jo altid rart, når andre partier gør det.
Punkt 1: Vi var jo et af de partier, som sammen med Enhedslisten pressede regeringen til at komme i gang, så vi kunne få evakueringen startet op før tid – sådan at vi også kunne få lavet den nødvendige sikkerhedsscreening i både Kabul og Islamabad, før de kom til Danmark.
Og grunden til, at vi ikke er med her, hvad angår ekstra mennesker, er jo, at man ikke kan få den her sikkerhedsscreening, fordi regeringen ikke kom i gang i tide, dengang en lang række mennesker anbefalede regeringen at komme i gang.
Punkt 2: Der er jo intet, der stopper Enhedslisten og regeringen i at gøre det her.
Venstre og Konservative har jo igen og igen sagt, at vi klart anerkender, at hvis der er et flertal i Folketinget, som ønsker at tage flere herop uden sikkerhedsgodkendelse, så kan man gøre det; man kan gøre det lige nu og her.
Så til Enhedslisten: Lad være med at skyde på Venstre og Konservative.
Skyd på regeringen, som åbenbart ikke vil følge op på det, Enhedslisten beder om.
Altså, vi er ikke i regering; vi er i opposition.
Lotte Rod (RV), 2021-11-11:
Først vil jeg starte med at sige tak for imødekommelsen af, at vi kan gøre det på den her måde, hvor vi sørger for, at det hastebehandlede lovforslag her udløber ret hurtigt, og at vi så laver en almindelig proces.
Men jeg tog egentlig ordet for lige at bede ministeren om at skære det helt ud i pap, for ministeren sagde en lille smule om det.
Nye Borgerlige siger jo det her med, at læreren bare kan give nogle opgaver med hjem.
Hvis det var sådan, var der jo ikke nogen grund til, at vi lavede den her lov, så vil ministeren ikke godt skære det ud i pap, så alle forældre derude kan høre det?
Hvordan vil situationen være for eleverne på de skoler, hvis ikke nødloven her fortsatte?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-11-11:
Så vil forholdene være sådan, at der stadig væk vil være mulighed for nødpasning, for det er hjemlet i epidemilovgivningen, og det vil sige, at for de få grupper, det drejer sig om, vil der være nødpasning.
Det var under hele coronanedlukningen under 10 pct., det gjaldt for.
De resterende 90 pct. kan man i sagens natur give opgaver med hjem, men de vil jo være helt overladt til sig selv, forstået på den måde, at børnene alt andet lige selv ville skulle finde på en struktur i hverdagen, og hvis der var noget, vi lærte af det med fjernundervisning, så var det, at det gjorde en kæmpe forskel, at man gennemførte fjernundervisning, at der var noget at stå op til om morgenen, at der f.eks. var et fællesskab omkring noget.
Altså, der var jo nogle, der lavede de mest fantasifulde undervisningsforløb, selv om børnene sad derhjemme og blev fjernundervist.
Så gik alle en tur rundt om blokken eller rundt om søen, alt efter hvor de boede henne, mens de hørte den samme podcast, og mødtes så tilbage ved skærmen med læreren en halv time senere.
Så havde alle hørt podcasten og diskuterede den så igennem.
Alle de ting ville ikke kunne lade sig gøre.
Så ville børnene simpelt hen være hjemsendt, som om der var ferie, bare på nær den lille detalje, at mor og far ikke havde ferie.
René Christensen (DF), 2021-11-11:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Når man læser det her, som jo nærmest er skrevet som et læserbrev – jeg har faktisk aldrig set et lovforslag, der er så tyndt som det, vi står med her, om noget så vigtigt som velfærd – så er det her jo ikke en velfærdslov, det er en udgiftslov, en lov, som siger, at pengene skal bruges.
Når man kigger på det, fremgår det, at finansministeren skal prioritere det offentliges forbrugsvækst, altså at pengene skal bruges.
Vil det betyde, når man eksempelvis laver en energiø og frigiver de midler, hvor der jo har været en forbrugsfest i det offentlige, at så lever man faktisk op til loven her?
Det offentlige er jo både staten, regionerne og kommunerne.
Hvordan vil ordføreren sikre, at når vi bliver flere ældre – og det er, som ordføreren siger, rigtig vigtigt at finansiere det – så kommer pengene ud til de ældre, og at de ikke bliver brugt til alt muligt andet?
Er det ikke kun en udgiftslov, eller er det reelt en velfærdslov?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-11-11:
Så jeg kan godt forstå, at Dansk Folkeparti har lidt travlt med sådan at lægge et røgslør ud, i forhold til hvad der egentlig er indholdet af loven.
For det er ganske klart – det, den her lov garanterer, er, at når vi bliver flere ældre og flere børn, skal pengene også følge med.
Det er ganske enkelt det, som velfærdsloven handler om.
Så er det klart, at vi ikke kommer til at gå ind og underminere det danske aftalesystem, som vi har med kommunerne og regionerne.
Vi har tillid til kommunerne og regionerne.
Derfor kommer vi også til – lige så vel som vi har gjort i de første år af regeringens levetid – at lave nogle aftaler, som afspejler, at demografien ændrer sig, når vi fremadrettet laver aftaler med kommunerne, sådan at man derude, hvor man leverer på den nære velfærd år for år, får mulighed for som minimum at lade velfærden følge med, når vi bliver flere ældre og flere børn.
Det er det, loven handler om, og det er det, Dansk Folkeparti har stemt for for ganske nylig, og det er derfor, jeg har en helt klar forventning om, at Dansk Folkeparti selvfølgelig også er bag det velfærdsforslag, som vi behandler i dag.
René Christensen (DF), 2021-11-11:
Ordføreren repræsenterer regeringen, og så siger man, at der tidligere har været stemt for nogle lidt dårlige forslag herinde, og derfor har man lavet nogle, der er lige så dårlige fra regeringens side.
Altså, hold nu op!
Hvis man stemmer for det lovforslag, der ligger her, aner man ikke, hvor pengene kommer hen.
Det eneste, man ved, er, at skatteborgernes penge bliver brugt.
Men det er ikke sikkert, at de bliver brugt på kernevelfærd; det er ikke sikkert, at de går til børn og unge; det er ikke sikkert, at de går til de ældre.
Det aner man ikke, hvis man stemmer for det her.
Vi er et velfærdsparti, men hør nu her: Læserbreve plejer vi altså ikke at debattere i Folketingssalen.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-11-11:
Der er her tale om et lovforslag, som i sit indhold er identisk med det, som Dansk Folkeparti har stemt for tidligere.
Derfor er det jo i bedste fald bemærkelsesværdigt, hvis ikke man bare kan stemme for det, der ligger her, hvor vi garanterer, at når der bliver flere ældre og flere børn, bliver det også afspejlet i de kommuneaftaler, som vi laver, sådan at kommunerne har den mulighed for at prioritere velfærden.
Det er jo kommunerne, der står med opgaven med at hjælpe de ældre og de unge mennesker, som har brug for, at velfærden bliver ved med at være på et fornuftigt niveau, som minimum.
Og det er det, vi lover dem her.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-11-11:
Det må jeg sige.
Jeg synes egentlig, at det har sin egen skønhed, at det her lovforslag er enkelt, overskueligt og to the point, for det handler netop om, som ordføreren også siger, at det demografiske træk skal dækkes, hvilket det ikke blev gjort under tidligere borgerlige regeringer støttet af Dansk Folkeparti.
At Dansk Folkeparti nu vil løbe fra sine tidligere aftaler, synes jeg er rigtig ærgerligt på så vigtigt et område som det her, når man også vil fremstå som et velfærdsparti.
Mit spørgsmål til ordføreren er om noget, som ordføreren også var lidt inde på i sin tale.
Det her er en absolut bund under velfærden.
Det her vil jo ikke betyde eller nødvendigvis sikre, at den velstandsudvikling, der er i samfundet, vil blive matchet af de investeringer.
Det handler alene om status quo og om at videreføre det.
Er ordføreren ikke enig i det?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-11-11:
Det her er en bund under velfærden.
Vi har dækket det demografiske træk, og når vi har lavet aftaler med kommuner og regioner, har vi sikret, at når der bliver flere ældre og flere børn, så er pengene fulgt med.
Så har vi jo derudover lavet nogle rigtig gode finanslove, hvor vi samtidig har investeret i både folkeskole, minimumsnormeringer, en bedre ældrepleje og en lang række andre ting.
Hvis jeg ikke husker helt galt, har vi med den samlede økonomiske prioritering dækket det demografiske træk og så lagt cirka det samme oveni i den offentlige økonomi.
Så vi har lavet en styrkelse.
Men når vi fremsætter lovforslaget, er det jo, fordi vi kan se, at de blå partier er løbet fra den meget klare aftale, vi lavede med danskerne i 2006, hvor vi blev enige om, at når danskerne arbejder længere i takt med den stigende levealder, så vil vi finansiere velfærdssamfundet.
Det er jo en god kontrakt.
Og det er den kontrakt, de blå er løbet fra, og som Dansk Folkeparti tilsyneladende også løber fra, på trods af at man bekræftede den kontrakt for ganske kort tid siden.
Henrik Dahl (LA), 2021-11-11:
Tak for det.
De bemærkninger, jeg har, fremkommer jeg selvfølgelig med, fordi jeg er undervisningsordfører, men jeg har også igennem hele coronaforløbet været sundhedsordfører.
Det spiller selvfølgelig også ind.
Vi skal som samfund lære at leve med corona, og vi skal lære at leve med det i en virkelighed, hvor næsten 90 pct. af de mennesker, som har fået tilbudt vaccine, faktisk er vaccineret.
Men vi skal også lære at leve med corona som parlament, og det at leve med corona som parlament består i, at vi skal undgå hastelovgivning, fordi det ødelægger den høringsproces, som er så nyttig – synes jeg – for os alle sammen.
Der har vi tid til at tænke os om og skynde os langsomt.
Det er jo ikke muligt endnu at vaccinere børn mellem 6 og 12 år.
Vaccinen til at gøre det er blevet frigivet i USA, og mon ikke de europæiske myndigheder følger efter på et tidspunkt.
Men indtil videre er problemet faktisk det, at børn ikke bliver særlig syge, men de smitter ret alvorligt, og derfor accepterer vi selvfølgelig, at der i nogle ganske særlige tilfælde kan være behov for at lukke skoler ned.
Med de bemærkninger, som er kommet fra ikke mindst ordførerne fra Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti og også fra fru Lotte Rod, og med de forbehold, der er over for hastelovgivning, kan vi godt støtte lovforslaget.
Men det er med alvorlige betænkeligheder, for både som parlament og som samfund skal vi altså leve med corona, og vi skal gøre det på en anden måde, end vi har gjort indtil videre.
Tak for ordet.
Jens Joel (S), 2021-11-11:
Tak for det, formand.
Med det her lovforslag skal vi sikre, at det fortsat er muligt at iværksætte nødundervisning, hvis skoler eller uddannelsesinstitutioner helt eller delvis lukkes ned efter et konkret påbud fra Styrelsen for Patientsikkerhed.
Og det er jo ikke indholdsmæssigt en ny situation – det er faktisk den situation, vi har været i efterhånden rigtig længe omkring corona.
Derfor er det her forslag i virkeligheden også bare det, der muliggør, at skulle det blive nødvendigt at lukke ned, skulle man blive påbudt det af Styrelsen for Patientsikkerhed, så skal det selvfølgelig være muligt for skoler og uddannelsesinstitutioner at give den nødundervisning, som er afgørende for, at vores børn og unge kommer bedst muligt igennem.
Derfor er det også klart, at vi har holdt møder med interessenterne, som er meget interesserede i, at det her bliver vedtaget hurtigt, så vi ligesom sikrer, at der er muligheden for at tilbyde undervisningen.
De har også sagt, at de ikke har brug for en høring, da de jo godt kender indholdet, fordi det er den lovgivning, der allerede gælder lige nu.
Vi støtter naturligvis forslaget.