runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2026-02-05:
Altså, tilbage i 00'erne, som hr. Anders Kronborg henviser til, var Dansk Folkeparti – og det vil enhver, der kigger tilbage i de historiske kilder, kunne bevidne – det eneste parti, der konsekvent kæmpede for opstramninger på indfødsretsområdet.
Da man indførte nogle af de mest betydningsfulde og markante stramninger på indfødsretsområdet, navnlig danskprøven og indfødsretsprøven, som i dag forhindrer rigtig mange af de forkerte mennesker i at få dansk statsborgerskab, stod den daværende indfødsretsordfører for Socialdemokratiet – jeg tror, han hed Lars Kramer Mikkelsen – på Folketingets talerstol og sagde, at det var fuldstændig mærkværdigt at indføre sådan noget skørt noget som en indfødsretsprøve.
Det er jo den periode, hr. Anders Kronborg henviser til.
Så jo, Dansk Folkeparti har gennem historien kæmpet for at flytte tingene i den rigtige retning
, men nogle gange imod et stort flertal her i Folketinget, som kæmpede for noget markant andet
Frederik Vad (S), 2026-02-05:
Nu taler vi ikke om, hvad der er sket, men hvad der vil komme til at ske, nemlig at hvis Dansk Folkeparti får held med at få vedtaget strammere regler for permanent ophold, for indfødsret, på alle mulige andre spørgsmål, som også vedrører udlændinges mulighed for at kunne blive Danmark, altså folk, der er kommet som udenlandsk arbejdskraft, og som gerne vil have lov til at blive Danmark.
Har hr. Mikkel Bjørn tillid til, at hans venner i det blå Danmark kan modstå det pres, der kommer fra alle de organisationer omkring de blå partier, som grundlæggende synes, at Danmark skal være en markedsplads, før at det skal være et fædreland?
Anders Kronborg (S), 2026-02-05:
Jeg anerkender jo fuldt ud, at Dansk Folkeparti har taget en kamp på det område.
Jeg synes selv også, at ordføreren og jeg kæmper nogle fælles kampe på det her område for at passe på Danmark.
Jeg synes bare, det er sådan ret principielt, når man hiver et eksempel op i forhold til en sag nævnt af den konservative ordfører.
Jeg forstår jo, I har jeres Borgerlige konvent, og nu er I så lidt splittede: I vil stemme rødt, nogle andre vil stemme gult osv.
Altså, når det er et eksempel – og det var bare det, jeg bad ordføreren om at bekræfte – der er fra dengang, Konservative sad med det danske Justitsministerium og sad med ansvaret for PET, og man hiver det frem her i Folketingssalen og siger, at det altså er en person, der senere begår mord og voldtægt, så vil jeg bare bede ordføreren om at bekræfte, at vedkommende fik statsborgerskabet, da Konservative sad med nøglerne til Justitsministeriet.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-02-05:
Det er en person, som fik statsborgerskabet af et flertal her i Folketinget bestående af bl.a. Socialdemokratiet på et tidspunkt i historien, hvor Dansk Folkeparti var det eneste parti, der kæmpede imod den her lemfældige uddeling af danske statsborgerskaber.
Zenia Stampe (RV), 2026-02-05:
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre, hvad det er for nogle yderligere krav, man så ifølge Dansk Folkeparti skal leve op til for at kunne blive dansk statsborger.
Altså, fra Liberal Alliances side har vi hørt, at man bl.a. skal støtte alle de grundlovssikrede frihedsrettigheder.
Jeg mangler egentlig at høre mere direkte fra Dansk Folkeparti, hvad det så er, man skal leve op til.
Jeg ved, at man generelt ikke bryder sig så meget om, at muslimer skal blive danskere, men hvis man egentlig blev tvunget til at stille nogle krav, hvordan ville de så lyde?
Hvad er det, man skal støtte for at kunne blive dansker, ifølge Dansk Folkeparti?
Mikkel Bjørn (DF), 2026-02-05:
En ordning, som man kunne overveje at implementere, og som jeg i virkeligheden synes er en interessant overvejelse, er, at man skærper de nuværende krav på indfødsretsprøven, eksempelvis ved at den skal være uden forberedelse, og at man strammer danskkravene massivt, som i dag svarer til 02 i folkeskoledansk, tror jeg, og man kan også skærpe på andre områder.
Og så kan man gøre de krav til, ikke en adkomst til at blive placeret på lovforslaget, men en adkomst til at blive behandlet i Folketingets Indfødsretsudvalg, hvor det så er op til en individuel og personlig vurdering, ideelt set efter en samtale med de enkelte ansøgere, om en person skal tildeles dansk statsborgerskab.
Det tror jeg ville være bedre og mere interessant model end den, vi har i dag.
Zenia Stampe (RV), 2026-02-05:
Men der sagde Mikkel Bjørn jo ikke noget om, hvad det var, man skulle leve op til.
Hr. Mikkel Bjørn sagde bare, at man skulle sætte sig ned og snakke med ham og måske fedte lidt for hr. Mikkel Bjørn og sørge for, at hr. Mikkel Bjørn tror på, at det, man siger, er noget, man mener.
Altså, det er underligt, at vi ikke kan få et mere klart svar på, hvad det så er for nogle værdier, man skal købe ind på og overbevise hr. Mikkel Bjørn om at man er tilhænger af.
Og når jeg gerne ville have spurgt om det, er det, fordi jeg egentlig gerne ville have spurgt: Hvad gør vi så med alle de danskere, der ikke støtter op om de værdier?
Altså, hvad gør vi med de der 20 pct. af danskerne, der synes, det er moralsk forkert at dyrke sex og en af det samme køn?
Skal vi også smide dem ud og smide dem uden for døren?
Mikkel Bjørn (DF), 2026-02-05:
Det handler om, hvem der skal tildeles et dansk statsborgerskab.
Men det er egentlig ikke så underligt, som fru Zenia Stampe gør det til, for det er jo forskellen på Dansk Folkeparti og Radikale Venstre, at Radikale Venstre gerne vil sætte statsborgerskabstildelinger i system og kunne forudse, hvem der bliver tildelt statsborgerskab, på baggrund af nogle objektive kriterier.
Der har Dansk Folkeparti bare den grundlæggende holdning, at dansk indfødsret er en hjertesag, som varetages af folkets repræsentanter på befolkningens vegne individuelt fra menneske til menneske, og det kan ikke sættes i system på forhånd.
Og det er forskellen på Radikale Venstre og Dansk Folkeparti.
Frederik Vad (S), 2026-02-05:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Mikkel Bjørn, om han har tillid til, at den samlede blå blok, hvis der kommer et nyt blåt flertal, som strammer statsborgerskabsreglerne og reglerne for permanent ophold, kan modstå det pres, der helt sikkert vil komme i de høringssvar fra forskellige erhvervsorganisationer, som vil kæmpe med næb og kløer for, at sådan nogle stramninger ikke skal gennemføres.
Nu snakker jeg ikke om Dansk Folkeparti, men har hr. Mikkel Bjørn tillid til, at de andre blå partier, som har enormt meget at gøre med mange af de her erhvervsorganisationer, kan modstå presset for ikke at lave stramninger på blandes statsborgerskabsområdet?
Mikkel Bjørn (DF), 2026-02-05:
Jeg har aldrig oplevet, at erhvervsorganisationerne har indgivet høringssvar mod stramninger på indfødsretsområdet.
Jeg skal ikke kunne afvise, at det er sket engang tilbage i historien, men jeg tror ikke, det er tilfældet.
Det er klart, at i forhold til udlændingelovgivning generelt er det nok noget andet, der gør sig gældende.
Men lige præcis på indfødsretsområdet har jeg altså endnu til gode at opleve, at erhvervsorganisationer har nogen interesse i, at vi indretter lovgivningen på en specifik måde.
Anders Kronborg (S), 2026-02-05:
Det synspunkt respekterer jeg, og det anerkender jeg.
Men så er der noget, jeg ikke helt forstår, for så synes jeg, der jo er en dobbelttydighed i argumentationen.
For vi havde jo debatten i sidste uge omkring PET-vurderingerne, og det er ordføreren selv, der har fortalt Folketinget, at De Radikale ikke vil pille folk af på grund af en PET-vurdering.
Jeg forstår, at begrundelsen er, at lige nøjagtig i forhold til PET-vurderinger vil man have mere behandling i Indfødsretsudvalget af de her ansøgere.
Altså, nogle, der er til fare for landets sikkerhed, vil man have ind i en vilkårlig sagsbehandling.
Det giver jo ikke mening.
Jeg synes jo et eller andet sted, at borgerne har ret til klarhed.
Nu opfordrer ordføreren til, at ministeren sætter det i bero og bremser det.
På det lovforslag, vi sidder og behandler nu, er der f.eks. 127 mennesker, hvis oprindelsesland er Tyskland.
Jeg synes, at man er nødt til at være konkret og klar med sin politik.
Skal de vente 1, 2, 3, 4, 5 år eller måske 6 år på at få dansk statsborgerskab?
Hvad er praksis i forhold til bipersoner, som hr. Mads Olsen har været inde på?
Nu er der måske snart et folketingsvalg.
En blå regering kommer til magten.
Hvornår er man klar til igen at uddele dansk indfødsret?
Det synes jeg man skal have et klart svar på.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-02-05:
Jeg kan sagtens forstå, at hr. Anders Kronborg fremhæver de tyskere, der står på det her lovforslag, og jeg må da ærligt erkende, at der sikkert er flere af dem, der er gode medborgere, og som vi i Liberal Alliance også ønsker, men samtidig må jeg også bare påpege, at Tyskland er et af de lande, hvor man har tilladt massiv indvandring fra bl.a. MENAP-landene.
De har tildelt relativt mange statsborgerskaber, og jeg tror ikke, at det er blevet undersøgt, om de her mennesker rent faktisk er født som tyske statsborgere, eller om de måske er født et andet sted med et andet statsborgerskab.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-02-05:
Tak for det, og tak for et godt samarbejde med Liberal Alliance.
Det er jeg glad for.
Jeg tror bare, jeg vil kommentere og gøre fru Sandra Elisabeth Skalvig opmærksom på den her mærkelige historieomskrivning, som hr. Anders Kronborg kommer med, hvor Sociademokratiet og regeringen i virkeligheden hele tiden var parat til at pille den her mand af, der blev pillet af sidste gang.
Altså, Dansk Folkeparti havde jo stillet et ændringsforslag om at pille manden af, som regeringen helt frem til tredjebehandlingen ikke kunne meddele om man støttede.
Det var kun for at undgå at stemme for det ændringsforslag, at man stillede sit eget.
Det er bare for lige at minde folk om, hvad det reelt var, der skete, men tak for det gode samarbejde med Liberal Alliance.
Jeg håber naturligvis det fortsætter, også på den anden side af et valg.
Hvis der bliver udskrevet et valg, falder det her lovforslag, og så kan det jo være, at vi kigger ind i nogle helt nye og strammere kriterier på den anden side af et valg.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-02-05:
Det var i hvert fald ikke noget, der skete lige med det samme, da artiklen breakede på Berlingske.
Omvendt kan man sige, at skulle det ske, at der blev udskrevet valg, er det i hvert fald heldigt, for så er vi da sikre på, at de ansøgere, der står på det her lovforslag, kan blive gennemgået på en ordentlig måde.
Rasmus Stoklund (S), 2026-02-05:
Først og fremmest tak til ordførerne for dagens engagerede debat om lovforslaget om indfødsrets meddelelse.
Det er noget helt særligt at erhverve dansk statsborgerskab.
Det skyldes først og fremmest, at tildelingen af dansk statsborgerskab er en stor tillidserklæring fra det danske samfund.
Derfor er det også helt rimeligt, at vi stiller nogle strenge krav til de mennesker, som ønsker at blive danske statsborgere.
De personer, der er optaget på lovforslaget, opfylder enten kravene i cirkulæreskrivelsen, som et flertal i Folketinget tidligere er blevet enige om, eller også er de blevet meddelt dispensation af Folketingets Indfødsretsudvalg fra opfyldelse af et eller flere krav.
På lovforslaget er 1.850 personer optaget med krav om deltagelse i en grundlovsceremoni, og jeg håber, at de 1.850 personer får en mindeværdig dag, når de deltager i en grundlovsceremoni.
Jeg håber også, at de, der er optaget på lovforslaget, bliver glade for endegyldigt at være blevet en del af Danmark og værne om grundlæggende danske værdier.
Med de ord vil jeg takke for en god debat, og jeg ser frem til den videre behandling i Folketinget.
Jeg står selvfølgelig til rådighed for besvarelse af spørgsmål og for debat nu, men også i den videre udvalgsbehandling.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-02-05:
Jeg er bare nysgerrig på, hvorfor Socialdemokratiet og regeringen insisterer på at fortsætte ødelæggelsen af Danmark.
For det er jo det, som de her lovforslag om tildeling af statsborgerskab er udtryk for.
Når man ikke har tilstrækkelig kontrol med, at de mennesker, der bliver inviteret ind i den inderste kerne i fælleskabet og får det danske statsborgerskab, både er lovlydige og selvforsørgende borgere – førtidspentionister bliver automatisk betragtet som selvforsørgende – men også at de bærer danske værdier i hjertet.
Det må da være det afgørende kriterie, når vi tildeler dansk statsborgerskab, at vi er sikre på, at de mennesker, vi giver stemmeret og medindflydelse på fremtidens Danmark, også er mennesker, der opfatter sig selv som en del af det danske fælleskab, og der har vi jo set mange eksempler på, at det langt fra nødvendigvis er tilfældet.
Hvordan kan regeringen og Socialdemokratiet fortsætte trykpressen med uddeling af danske statsborgerskaber, før vi har sikkerhed for, at de mennesker, der får det, er mennesker, der også for alvor fortjener det?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-02-05:
Jeg tror, at jeg for god ordens skyld lige vil irettesætte Socialdemokratiets ordfører, i forhold til hvad det var, Liberal Alliance gik ind for i forhold til at pille den her ansøger af lovforslaget.
For jeg syntes egentlig, det var glimrende, at der foregik en partshøring, og jeg syntes egentlig også, at det var bedre end de samtaler, vi indkaldte til, til det lovforslag, der var før det.
Der er screeningsmodellen en af de ting, som vi ønsker at gå videre med, og så handler det jo om, hvor meget man vil prioritere det her.
Der må jeg bare sige, at i de fire borgerlige oppositionspartier har vi allerede klart meldt ud, at det her er noget, vi rigtig gerne vil prioritere.
Rasmus Stoklund (S), 2026-02-05:
Gennem historien har man jo set mange eksempler på nogle, der er blevet danske statsborgere, og som ikke burde have været det.
Det er jo derfor, vi af mange omgange har strammet reglerne for at få indfødsret, senest da min forgænger, hr. Mattias Tesfaye, var udlændinge- og integrationsminister.
Der lavede vi en stor aftale, hvor vi strammede markant op på reglerne for at opnå indfødsret, og det er jeg glad for.
Det synes jeg var klogt at gøre.
Det er jo også det, der er årsagen til, at vi i dag ikke ser tilsvarende store tal, som vi gjorde, bl.a. i nogle af de år, hvor Dansk Folkeparti jo havde ansvaret for at holde hånden under blå regeringer, fordi der jo i dag er nogle meget strenge krav til at opnå indfødsret.
Man skal jo være selvforsørgende, man skal have holdt sig ude af kriminalitet, man skal have bestået en indfødsretsprøve, og man skal leve op til sprogkrav, beskæftigelse osv.
Der er mange krav, og det er godt.
Det skal der også være, og det er jeg glad for.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-02-05:
Jeg bliver lidt frustreret over den her evige henvisning til en periode i Danmarkshistorien, hvor Dansk Folkeparti var det eneste parti, der gik ind for stramninger, hvor Socialdemokratiet var imod stramninger, og hvor Socialdemokratiet konsekvent stemte for alle love om tildeling af statsborgerskab og Dansk Folkeparti som det eneste parti stemte imod.
Altså, det bliver mildest talt en skør omskrivning af historien at blive ved med at sammenligne i dag med en periode, hvor Dansk Folkeparti som det eneste parti stod og kæmpede imod den her lemfældige uddeling af danske statsborgerskaber.
Rasmus Stoklund (S), 2026-02-05:
Jo, men det er vel ikke mere skørt, end at Dansk Folkeparti nu engang var det største parti i blå blok i 2016, hvor over 15.000 mennesker fik dansk indfødsret
Det er trods alt noget anderledes, når vi ser på, hvordan det har set ud under mine forgængere.
Altså, i 2023 taler vi om 3.400 personer ca., og i 2024 var det 6.255 personer, og der er jo så sket det i mellemtiden, at vi har strammet gevaldigt op på kravene for at få indfødsret, og det er jo derfor, at det er blevet sværere.
Der er mange, der ikke kan leve op til de krav, og som ikke får det.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-02-05:
Tak for det.
Ministeren bliver ved med at tale om det her med, at man har strammet kravene, og at det ligesom har været løsningen på alle de tilfælde, hvor vi tidligere har givet statsborgerskab til nogle, der ikke skulle have haft det.
Men vi har jo bare, i den tid jeg har været indfødsretsordfører, set masser af eksempler på personer oplistet på lovforslagene, som aldrig nogen sinde skulle have været på det her lovforslag.
Senest var det så grelt, at vi pillede en ansøger af, der ellers opfyldte alle de krav, som ligesom er beskrevet i cirkulæresbekrivelsen, og derfor er der jo noget galt.
Der er jo noget galt med det system, vi har, når sådan en person kan blive oplistet på et lovforslag.
Det må ministeren da erkende.
Rasmus Stoklund (S), 2026-02-05:
Mit synspunkt og budskab er ikke, at vi har et perfekt system nu, for hvis det var det, der var mit budskab, så ville vi jo ikke have bakket op om at nedsætte en ekspertgruppe, der skulle se på en screeningmodel, eksempelvis.
Det er ikke sådan, at jeg siger, at nu har vi bare et indfødsretssystem, som ikke kan forbedres.
Det mener jeg bestemt ikke.
Jeg synes, det er godt, vi har nedsat den ekspertgruppe.
Jeg vil også sige, at jeg egentlig synes, at det er et fint eksempel, der fremhæves her med, at man sidste gang måtte pille en person af lovforslaget.
For det tjener jo regeringen og min forgænger til ære, at man her simpelt hen igen skabte et nybrud og en noget strengere praksis, end man har set nogen sinde tidligere, også under tidligere blå ministre, bl.a. under fru Inger Støjberg som minister, hvor man jo ikke gjorde sådan.
Nu er det jo politik, så man må vel godt rose sig selv som regering.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-02-05:
Ministeren erkender, at der er et problem med systemet og roser, at man har pillet en person af.
Problemet er bare, at den person aldrig nogen sinde skulle have været optaget på det lovforslag.
Hvorfor er det, at ministeren ikke trækker lovforslaget om indfødsrets meddelelse tilbage og sætter tildelingen af statsborgerskab midlertidigt på pause, indtil vi har en effektiv screeningsmodel?
Rasmus Stoklund (S), 2026-02-05:
Hvis det kom frem, at der var en eller anden, der havde nogle helt afsindige holdninger, ville jeg bestemt ikke være afvisende over for at se på det, ligesom man gjorde sidste gang.
Men jeg synes, det bliver for unuanceret, når man tegner det billede i forhold til alle de tyskere, amerikanere og briter – og for den sags skyld kan der jo også være nogle fra andre dele af verden, som ikke er Vesten – som er meget velintegrerede og har taget alle de danske værdier til sig og bidrager positivt til Danmark, og som jo ikke udgør et demokratisk problem.
Hvorfor vi skal tage dem af, mens vi arbejder med den her screeningsmodel, samtidig med at vi har historisk stramme regler, synes jeg virker uproportionalt.
Mette Thiesen (DF), 2026-02-05:
Dybt suk, fristes jeg til at sige som en undertekst.
Det her er jo en tilståelsessag.
Ordføreren står og indrømmer, at Socialdemokratiet og flere andre partier har løjet danskerne lige op i hovedet tilbage i 2015, da man sagde, at det var flygtninge, der kom fra Syrien.
Mange af os vidste jo godt, at det ikke var flygtninge, det var migranter.
Når man rejser gennem mange sikre lande, så er man ikke flygtning, så er man migrant.
Men uanset hvad har man simpelt hen stået og løjet danskerne lige op i hovedet og sagt, at de her mennesker skal hjem, når der er fred i deres land.
Det er der i Syrien rigtig mange steder.
De her mennesker skal selvfølgelig hverken have permanent opholdstilladelse længere eller have dansk statsborgerskab, de skal hjem til deres eget land og være med til at bygge det op.
Det, Socialdemokratiet er i gang med nu, er at blive ved med at gentage de fejl, når man lyver over for danskerne og siger, at man har anerkendt det.
Man gør nogle folk, som er kommet hertil som flygtninge, til danske statsborgere i stedet for at sige, at de skal hjem.
Hvorfor bliver man fra Socialdemokratiets side ved med at lyve over for danskerne?
Anders Kronborg (S), 2026-02-05:
Tusind tak for det.
Der var min holdning lidt mere klar og tydelig.
Jeg syntes slet ikke, at det var nødvendigt.
Det var bureaukratisk, fordi den sag var fuldstændig klar, og det var derfor, vi ønskede personen pillet af lovforslaget.
Det var i virkeligheden, sagt på jysk, lidt spild af tid, at vi skulle sidde og samtale med en, der havde så antidemokratiske synspunkter, som vi kunne se der var givet udtryk for.
Men når det er sagt, vil jeg gerne komme frem til mit spørgsmål.
Det kan jo være, at der kommer et blåt flertal efter næste valg.
Det ved vi jo ikke, men hvornår regner man i givet fald med, at man vil være klar til igen at give statsborgerskaber?
Er det efter 1 år?
Er det efter 3 år?
Er det efter 4 år?
Eller skal vi ind i en ny valgperiode?
Jeg synes bare, at Folketinget har krav på at vide, hvornår en ny blå regering så er klar til at give danske statsborgerskaber.
Zenia Stampe (RV), 2026-02-05:
Hr. Anders Kronborg, sagen er jo, at vi ikke engang ved, hvad der skal til, for at PET highlighter en ansøger.
Altså, vi stemmer jo med bind for øjnene.
Vi ved jo ikke, hvad det er, der skal til, for at PET sætter et lille flueben ved et navn og siger, at den person er til fare for statens sikkerhed.
Vi ved dog, at de ikke er sigtet og i en eller anden pågående retssag, for så ville de jo slet ikke kunne indstilles til statsborgerskab.
Frederik Vad (S), 2026-02-05:
Tak for ordet.
Jeg er sådan set enig i, at Ungarn ikke er et forbillede for sådan specielt meget, men jeg tager ordet, fordi ordføreren i sin tale kom til at sige noget omkring det her med, at der var en overrepræsentation inden for bestemte intolerante holdninger både hos danske mænd og hos mænd med muslimsk baggrund.
Der vil jeg bare gerne spørge ordføreren, om hun ikke er enig med mig i, at der, hvis vi tager homofobi, er forskel på, om en homofobisk minoritet ligesom skal absorberes af en tolerant majoritet, eller om homofoberne faktisk er majoriteten.
Altså, hvis man tager den SEXUS-undersøgelse, som kom fra sundhedsmyndighederne, kan vi se, at det er ca. 29 pct. af danske mænd, der har homofobiske holdninger, men at det er 83 pct. af muslimske mænd i Danmark, der har homofobiske holdninger.
Er ordføreren ikke enig i, at det er nemmere at få 29 pct. homofober til at blive tolerante, end det er at få 83 pct. homofober til at blive tolerante?
Altså, det er eddermame – undskyld mit sprog, formand – en stor opgave for de 17 pct. tolerante mænd med muslimsk baggrund i Danmark.
Det er en stor opgave, de har foran sig, hvis de 17 pct. skal overbevise de 83 pct. om, at de ikke skal være homofober.
Zenia Stampe (RV), 2026-02-05:
Jeg synes, det er en lidt uheldig sammenligning.
For hvis man så gør procenterne op i antal, vil jeg vove at påstå, at 29 pct. af danske mænd er en del flere end, var det 83 pct. af muslimske mænd, antalsmæssigt. Det er jo derfor, det bliver en lidt underlig debat.
Det kan godt være, at minoriteten i minoriteten er større, men antalsmæssigt er de jo stadig væk langt færre end minoriteten i majoriteten.
Altså, når det er næsten hver tredje danske mand, der har et problem med homoseksualitet, er det godt nok mange mænd, man kan møde på gaden, hvis man er homoseksuel og går rundt med sin kæreste i hånden.
Det må være meget svært så at vide, at hver tredje mand, jeg møder på gaden, faktisk synes, at det, der er mig og min kærlighed, er moralsk forkasteligt.
Jeg forstår godt matematikken, men min pointe er jo tit, at det godt kan være, at det så virker, som om den form for intolerance ikke er så udbredt blandt danskere, men antalsmæssigt er det jo flere, langt flere, det drejer sig om.
Frederik Vad (S), 2026-02-05:
Altså, når man ser de her tal over for hinanden, vil den radikale ordfører så ikke medgive, at det statistisk set er forbundet med mindre fare eller forbundet med mindre skam at springe ud i en almindelig dansk landsby, end det er at springe ud i et boligområde, hvor majoriteten af dem, der bor der, har arabisk baggrund f.eks.?