runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-03:
Det mener jeg ikke er det, udenrigsministeren har sagt.
Hvis vi bare bliver ved det, vil jeg sige, at jeg ikke mener, at regnskabet går op, hvis vi siger, at når der er en faldende fertilitet, henter vi nogle folk fra Afrika, og så går det lige op.
Jeg tror, at det, der kommer til at ske, er, at der i en række lande i Europa vil være folk, der rejser til Danmark, ligesom det jo i øvrigt sker i øjeblikket.
De største grupper, der får statsborgerskab, er folk fra Storbritannien, folk fra Tyskland og folk fra Polen.
Det er tre lande, som der er en tilstrømning fra til Danmark, og det kan jeg ikke se noget stort problem i, ligesom jeg heller ikke kan se det i forhold til nogle af de store indvandrergrupper.
Lad os tage to ikkevestlige grupper: bosniere og tamiler fra Sri Lanka.
Det er grupper, som er kommet hertil inden for de sidste 40 år i et ret stort antal, men som jo tydeligvis også har integreret sig godt i det danske samfund, og hvis det er den vej, det går, så synes jeg ikke, at det er en udfordring.
Men det er klart, at vi ikke skal subsidiere et faldende fødselstal ved så at øge indvandringen.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Den sidste bemærkning, som ministeren kommer med, er jeg meget glad for, nemlig at vi ikke skal subsidiere den faldende fødselsrate og den faldende fertilitet med indvandring.
Nu har udenrigsministeren jo været ude at sige, at det er noget, vi er nødt til at gøre noget ved, og at vi er nødt til at gøre noget ved den her problematik, og jeg er overbevist om, at på et eller andet tidspunkt kommer der et konkret forslag fra regeringen, som handler om lige netop det, der bekymrer os i Dansk Folkeparti, nemlig at man i stedet for at sørge for, at danske familier får flere børn, så vil hente en masse mennesker hertil fra fjerne egne af verden, som er svære at tilpasse til den danske kultur.
Det synes vi ikke er en god idé.
Det håber jeg virkelig heller ikke at regeringen kommer til at gøre.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-03:
Det mener jeg overhovedet heller ikke er det, som udenrigsministeren har sagt.
Han har peget på, at der helt grundlæggende er et problem med, at der bliver født færre børn i Danmark, end der skal til for at opretholde vores befolkningsudvikling, og det mener jeg også er et problem.
Jeg har ikke hørt nogen sige, at det så skal subsidieres med, at vi tager folk fra udlandet.
Jeg vil også bare sige, at det jo sker i vid udstrækning; vi får masser af folk til landet.
I øjeblikket kommer der folk fra EU-lande, altså fra Polen, Rumænien, Tyskland og andre lande.
Der kommer tusindvis af folk til Danmark hvert eneste år.
Der kommer 2.000 folk fra Indien til Danmark hvert eneste år.
Og de indgår i vores samfund, og det tror jeg også at de kommer til at blive ved med i de kommende år.
Nick Zimmermann (DF), 2024-04-03:
Tak for det.
Er ministeren overrasket over udviklingen med Grimhøjmoskeens imam Oussama Mohamad El-Saadis dom for socialt bedrageri og dermed snyd med danskernes penge, særlig set i det lys, at han på så mange planer udviser afsky for det danske samfund, bl.a. ved at have udtalt, at han ønsker en islamisk stat, hvor der skal herske sharialove, at han holder med IS samt er leder for en moské, hvor et stort antal af moskéens brugere er taget til Syrien for at kæmpe for Islamisk Stat?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-03:
Tak for spørgsmålet.
Nej, det er jeg ikke det mindste overrasket over.
Tak for ordet.
Nick Zimmermann (DF), 2024-04-03:
I virkeligheden er der jo noget meget, meget mærkeligt i, at man i regeringen tillader, at en mand, som er kommet her til vores land, og som siden starten af 1990'erne har fået en førtidspension betalt af danske skatteydere, stadig væk alligevel får lov at arbejde fuld tid som imam inde i Aarhus i en moské, og som jo på så mange forskellige planer udviser afsky over for det danske samfund.
Så hvordan hænger det overhovedet sammen, at man kan komme hertil, få en førtidspension betalt af danskerne og så alligevel få lov at arbejde fuld tid som imam?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-03:
Jamen jeg er da enig i, at han er en skidt karl, men jeg tror, at det er vigtigt at holde fast i et par ting.
For det første er Grimhøjmoskeen ikke et anerkendt trossamfund.
For det andet kan vi jo ikke fra Christiansborg regulere det, man laver af frivilligt arbejde.
Hvis man har lyst til at være aktiv i en forening, der kalder sig en moské, eller for så vidt enhver anden velfungerende forening, har man jo lov til det, selv om man er førtidspensionist.
Nick Zimmermann (DF), 2024-04-03:
Jamen så er regeringen jo bare endnu en gang ansvarlig for, at danskerne er dybt til grin for vores egne penge.
Det er jo direkte til grin, hvis man tillader, at en mand, der er kommet hertil, siden starten af 1990'erne får en førtidspension betalt af danskerne.
Altså, jeg kan love, at danskere, der skal have en førtidspension, skal være kastebolde i et ulideligt beskæftigelsessystem år ind og år ud og frem og tilbage.
Og hvis der sidder en eller anden dansker derude, der er i nærheden af at komme på en førtidspension, men har en arbejdsevne, der gør, at vedkommende kan arbejde hver evig eneste dag, så tror jeg da så sandelig ikke, at danskeren får en førtidspension, men det tillader vi så den her terrorsympatisør at få.
Og når ministeren siger, at det ikke er et anerkendt trossamfund, har han trods alt alligevel mulighed for at vie folk, og der kunne jeg da godt tænke mig at prøve at spørge ind til regeringens holdning til, om man vil kigge på, om man skal trække hans bemyndigelse til at vie folk tilbage på baggrund af den her sag, hvor han altså er blevet dømt for bedrageri.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-03:
Nu er jeg jo ikke kirkeminister, men sådan som jeg forstår reglerne, har man ikke tilladelse til at vie folk, hvis man ikke er et anerkendt trossamfund.
Så kan det være, at han vier folk et andet sted; det er jeg ikke bekendt med.
Men hvis man ikke er et anerkendt trossamfund, har man ikke bemyndigelse til at vie folk efter dansk lov.
Så kan det være, at man kalder det, at man vier folk, og at man har sit eget system, som eksisterer udenfor, og det skal jeg være den første til at fordømme; det synes jeg overhovedet ikke der skal være.
Jeg synes kun, der skal være én type af vielser i Danmark, og det har vi sådan set også arbejdet for både i den nuværende og den tidligere regering, og det er de vielser, som der er inden for det civile system.
Man skal ikke have islamiske vielser i Danmark på den måde.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Det er jo en fokusforskydning.
Fertilitet er en meget, meget lille del af det her.
Overordnet set handler det jo om indvandring, altså at man hiver rigtig mange mennesker hertil, som gør op for den faldende befolkning, der er.
Så vil jeg jo også sige til ministeren, at når vi kigger på ikkevestlige indvandrere som et bredt begreb, er det fuldstændig rigtigt, men kigger vi specifikt på mellemøstlige indvandrere og mellemøstlige efterkommere, altså særlig på indvandrere fra specifikke områder, så er situationen altså en lidt anden.
Der synes jeg bare ikke, at ministeren kommer med nogle særlig konkrete svar på, om det overhovedet er noget, der bekymrer ham, eller om ministeren i lighed med udenrigsministeren og andre mener, at vi kan kompensere for den udvikling ved at hente en masse folk hertil fra Indien og Afrika og alle mulige andre fjerne steder.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-03:
Så der er ikke noget, der tyder på, at den her konspirationsteori, som trives nogle steder på højrefløjen, om, at man har en befolkningsudskiftning, skulle være bundet op på den fertilitet, der er for dem, der kommer til landet.
For det andet vil jeg sige, at hvis det handler om dansk statsborgerskab, giver vi jo typisk 3.000, 4.000, 5.000 statsborgerskaber i løbet af et år, og hvis man ser alene på de sidste 10 år, er der kommet 150.000 udlændinge til.
Den største gruppe er ukrainere.
På et tidspunkt får de selvfølgelig også dansk pas, men de får ikke dansk pas, lige så hurtigt som de kommer hertil.
Så jeg er ikke enig i, at det bare ændrer sig, fordi vi giver statsborgerskab til flere.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Det var bare igen ikke rigtig noget svar på, hvad ministeren har tænkt sig at gøre, altså hvordan ministeren har tænkt sig at skride ind over for de børn, der udsætter de her israelske børn for trusler og chikane.
Jeg tror, at hvis det var enhver anden minoritet, vi havde tale om, som ikke kunne gå i almindelige modtageklasser på grund af konstante og vedvarende trusler og chikane, så ville det være breaking news i samtlige medier, og hele det politiske parnas ville være i oprør.
Når det er israelske børn, vi taler om, er der ikke supermeget handling at spore.
Det er sådan noget med løse hensigtserklæringer om noget undervisning i kontroversielle emner og sådan noget.
Hvad har regeringen helt præcis tænkt sig at gøre ved det her problem?
Mattias Tesfaye (S), 2024-04-03:
I de situationer, hvor der er nogle elever, der chikanerer nogle andre elever, bryder de jo skolens ordensreglement, og hvis man gør det, har vi jo regler, herunder også sanktioner, for, hvordan det kan håndteres.
Man kan blive hjemsendt, og i sidste ende kan man få at vide, at man skal gå på en anden skole, hvis ikke man kan finde ud af at indordne sig under de regler, der på en skole.
Når spørgsmålet rejses, tror jeg også, det nok er i forlængelse af den ekstra bevilling, der på min opfordring er blevet givet til en jødisk friskole, fordi de oplevede en særlig tilstrømning af elever efter angrebet på Israel den 7. oktober .
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Hvis man allerede med det eksisterende ordensreglement formåede at løse de her problemer, ville israelske børn jo kunne blive indskrevet i helt almindelige modtageklasser på lige fod med alle mulige andre minoriteter.
Jeg tror, jøder er en af de mindste minoriteter, vi har herhjemme, og samtidig udsættes de for omkring 58 eller 60 pct., mener jeg det er, af de hadforbrydelser, der bliver begået mod religiøse minoriteter herhjemme.
Det er en fuldstændig vanvittig overrepræsentation, og jeg synes ikke rigtig, regeringen svarer på, hvad de helt præcis har tænkt sig at gøre ved de mennesker, som udsætter de her personer for vold og chikane.
Mattias Tesfaye (S), 2024-04-03:
Alle elever skal jo kunne gå trygge i skole, og det gælder også elever med israelsk og/eller jødisk baggrund.
I det omfang, at der er nogle, der ikke kan gå trygge i skole, har skolen en opgave med at håndtere det, og det kommunale skolevæsen har en opgave med at hjælpe den skole med at håndtere det.
Vi gør alt, hvad vi kan, fra ministeriets side, og jeg har også som minister sagt meget tydeligt i offentligheden, at vi ikke accepterer antisemitisme eller andre former for racisme, og at man skal slå ned på det med det samme og ikke slå det hen som drengestreger eller bare grimme ord i skolegården.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Tak for det.
Vi vil gerne høre udlændingeministeren, hvad regeringen har tænkt sig at gøre i forhold til, at etniske danskere forventes at være i mindretal i år 2100, hvis den nuværende demografiske tendens fortsætter, og anser regeringen overhovedet dette som et problem, der kræver en aktiv politisk handling?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-03:
Tak for det spørgsmål.
I forhold til den undersøgelse, som det omhandler, er jeg ikke nærmere bekendt med den, men jeg kender den officielle befolkningsfremskrivning fra Danmarks Statistik, og den viser bl.a., at andelen af ikkevestlige indvandrere og efterkommere i 2070 vil være 12 pct.
I dag udgør andelen af ikkevestlige indvandrere og efterkommere 10 pct.
På den baggrund er der ikke meget, som tyder på, at etniske danskere vil være i mindretal i år 2100.
Jeg anerkender, at der er rigtig mange faktorer, som har betydning for befolkningsfremskrivningen, herunder selvfølgelig hvor mange børn vi selv får, hvor mange indvandrere der kommer til landet, hvor længe de bliver, hvor mange børn de får, og en masse andre ting.
Men jeg tror, det er svært, i hvert fald inden for mit ressort, at sørge for, at danskerne får flere børn, end de gør i dag.
Til gengæld har jeg ansvaret for udlændingepolitikken, og vi fører en stram, en konsekvent, en ansvarlig udlændingepolitik, og formålet med det er at sikre, at vi har en sammenhængskraft her i landet, og at vi har en balance i den kulturelle sammensætning, som der er, og som gør, at vi kan bevare de gode værdier, som det her land bygger på, og det har jeg selvfølgelig tænkt mig at fortsætte med at holde øje med.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Hvis vi fremskriver den nuværende befolkningsudvikling frem til år 2100 og fraregner indvandring, vil den nuværende befolkning falde fra de omkring lidt over 5 millioner, vi er nu, til omkring lidt over 2 millioner.
Hvis indvandringen skal udfylde det hul, kommer danskerne til at være i mindretal i deres eget land.
Den eneste grund til, at ministeren kan sige, at han ikke tror, det er tilfældet, er, at ministeren jævnligt hernede i Folketingssalen bl.a. trykker på den knap, der gør en masse mennesker til danskere, nemlig ved at give dem et dansk statsborgerskab, og dernæst også, at Danmarks Statistik, når de opgør de her tal, automatisk gør tredjegenerationsindvandrere til danskere, hvad enten de har tilpasset sig danske værdier eller ej.
Så det er jo nogle folk, der kommer til at indgå i statistikken som danskere, selv om de ikke nødvendigvis er det.
Det er det, jeg er nysgerrig på hvad ministeren og regeringen har tænkt sig at gøre ved.
Jeg kan jo forstå, at der er nogle kræfter i regeringen, udenrigsministeren og andre, der synes, at det bare er det, vi gør; vi henter bare en masse folk hertil fra Indien, Kina og Afrika og alle mulige andre steder, og så er det ikke noget problem, at den etniske befolkning står til at falde så voldsomt og drastisk, som det er tilfældet.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-04-03:
Og tak for talen.
Ordføreren og jeg er meget bevidste om, at vi står meget forskelligt ideologisk, også i det her spørgsmål.
Men jeg synes, at det var en fin tale, som redegjorde for jeres synspunkter.
Det, som jeg egentlig vil spørge ind til, er lidt i samme boldgade som det, jeg spurgte Venstres ordfører om.
Nogle af de temaer, som ordføreren tager op, vil jeg gerne spørge ind til på baggrund af den erfaring, som ordføreren også nævner at hun har.
Har I behandlet løn- og arbejdsvilkår i Beskæftigelsesministeriet, når det har været der, også i ligestillingsøjemed?
Er vold og partnervold noget, man har behandlet i forhold til straffe i Justitsministeriet?
Og hvad med støtten på socialområdet?
Og er betingelser for udlændinge osv. noget, man har behandlet i Udlændinge- og Integrationsministeriet?
Astrid Carøe (SF), 2024-04-03:
Det er jo det, der er det lidt særlige ved det her område.
Jeg tror, at man som minister har fat i mange andre ministerier end sit eget, når man laver politik.
Fordi der er så mange forskellige ministerier involveret – for ordføreren har fuldstændig ret i, at der selvfølgelig er de ministerier involveret i lovgivningen –
er det rigtig godt, at vi har et koordinerende ministerium, der har fokus på, om vi går den rigtige vej i forhold til ligestillingen, og som også kan skubbe lidt på der, hvor der er mange andre dagsordener i de andre ministerier.
Men jo, det er fuldstændig rigtigt.
Kim Valentin (V), 2024-04-03:
Og tak til ordføreren for talen.
Den største barriere for at blive leder og komme op iblandt dem, der tjener mest i det danske samfund, er at være kvinde.
Det viser en ny undersøgelse.
Hvad vil Danmarksdemokraterne gøre ved det?
Susie Jessen (DD), 2024-04-03:
Jamen hvad skal vi gøre ved det herindefra?
Altså, hvis man begynder at gøre noget ved det herindefra, mener jeg også, at man gør kvinder til en eller anden form for ofre, der ikke kan selv.
Det er jeg ikke interesseret i.
Jeg synes ikke, kvinder skal være ofre og holdes i hånden hele vejen igennem.
Kvinder i Danmark har alle de muligheder, som de kan ønske sig, for at komme op i ledelseslagene.
Det kan godt være, der er nogle strukturer og nogle gammeldags tankegange rundtomkring, og ja, det kan vi tale os ud af – jeg synes, det er fint, at vi taler os ud af det – men at begynde at lovgive sig ud af det, er jeg ikke med på, og det håber jeg da godt nok heller ikke at Venstre er, for det har I da ikke været i gamle dage.
Kim Valentin (V), 2024-04-03:
Jo, det synes jeg faktisk vi skal have gjort noget ved, for det er da forfærdeligt.
Samtidig viser den her undersøgelse også, at der er en lige stor andel af mænd og kvinder, som ønsker at blive ledere, og hvis man måler på, hvordan folk er som ledere, så er de lige gode, om de er mænd eller kvinder.
Vi ved i virkeligheden også, at virksomhederne bliver bedre, når der både er kvinder og mænd som ledere.
Susie Jessen (DD), 2024-04-03:
Skal vi så indføre kvoter, sådan at der er 50 pct. mænd og 50 pct. kvinder på ledelsesposterne?
Hvordan bliver Else set på, når hun får den der ledelsespost via en kvote, i stedet for at hun står der som en dygtig karrierekvinde, der selv er kommet så langt, som hun er nu?
Samira Nawa (RV), 2024-04-03:
Mange tak, og tak for talen.
Jeg synes ikke, at ordføreren skal indlede sin tale med at sige, at vi andre nok er trætte af at høre om temaet negativ social kontrol.
Jeg synes, det er vigtigt, og det er én blandt mange ligestillingsudfordringer, vi har i Danmark.
Og jeg er rigtig glad for den liste af initiativer, som ordføreren har taget med.
Nogle af dem kan Radikale Venstre slet ikke genkende sig selv i, men der er da også nogle af dem, som vi sagtens kan finde frem til et fælles samarbejde omkring.
Der er da flere ting dér, som vi godt kan tale om.
For det er da om noget en måde at uddanne imamer på i Danmark, ligesom der også bliver uddannet teologer, som kan gå hen at blive præster.
Susie Jessen (DD), 2024-04-03:
Tak for det, og jeg er glad for den her tilkendegivelse af, at jeg også godt må tale om social kontrol fra nu af, og så vil jeg også gøre det næste år.
Så det er jeg glad for at I siger.
Men det er simpelt hen noget, jeg er nødt til at gå tilbage og kigge på, altså hvad den imamuddannelse skulle indebære osv.
Jeg vil gerne kigge på det, men jeg er bare ikke sikker på, at det her kommer til at ændre på noget som helst.
Jeg tror, det er vigtigere, at vi får et fokus på, hvad det er, der foregår inde i moskéerne nu, og på, hvordan man så kommer det, der foregår derinde nu, til livs.
Samira Nawa (RV), 2024-04-03:
Det hørte jeg egentlig som en åbenhed over for lige at se på det.
Det er et forslag, som jeg i hvert fald er blevet præsenteret for ad flere omgange og igennem mange år af forskellige organisationer, også i det muslimske miljø.
Noget andet, jeg bare lige hurtigt ville følge op på, er fru Astrid Carøes spørgsmål om støtte til Sabaah, Baba og Bydelsmødrene, som jo alle sammen er organisationer, der arbejder for at give henholdsvis mænd og kvinder øget frihed og kontrol over eget liv.
Var det cykelklubber, ordføreren kaldte det?
Susie Jessen (DD), 2024-04-03:
Jeg synes, at det er rigtigt, rigtig godt, hvis alle kvinder sørger for at få lavet en rigtig god pensionsopsparing, så man ikke er afhængige af andre end sig selv, når det er, at man går på pension.
Vi er jo så heldige her i Folketinget, at vi har en supergod pension, så vi er alle sammen godt ved muffen, når det er, at vi går på pension.
Trine Bramsen (S), 2024-04-03:
Men faktum er, at der er en uforklarlig lønforskel på 7 pct.
Det handler ikke om anciennitet, og det handler ikke om barselsorlov, men der er en uforklarlig lønforskel på 7 pct. mellem dem med den samme anciennitet, den samme type job, dem, der bestrider det samme kompetenceniveau.
Jeg synes, det er interessant, at ordføreren siger, at det ikke kan være noget, Folketinget skal forholde sig til.
Mener ordføreren så ikke, at det, at der er 25 pct. i forskel på, hvad kvinder står med som pensionister, er et problem?
25 pct. mindre i pension har kvinder, når de når til pensionsalderen.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-04-03:
Jeg vil egentlig bare komme med en kort bemærkning, for ordføreren nævner, at vi nok må være trætte af at høre ordføreren snakke om de indvandrermiljøer, hvor kvinder lever i parallelsamfund, hvad vi ikke kan være bekendt.
Jeg vil bare lige fortælle, at det bestemt ikke er noget, vi er trætte af.
Vi er glade for din opmærksomhed og dit fokus på problemstillingen.
Susie Jessen (DD), 2024-04-03:
Tak for det.
Jeg synes også, det er dejligt, at Liberal Alliance og også Dansk Folkeparti er gode til at stå sammen i forhold til det her meget, meget voldsomme problem, og jeg håber også, at vi sammen kan prøve at finde nogle løsninger i fremtiden, hvor vi kan slå lidt hårdere ned på social kontrol.
Astrid Carøe (SF), 2024-04-03:
Tak for det.
Jeg vil også først tilkendegive, at jeg sådan set heller ikke er træt af ordføreren, når ordføreren taler om negativ social kontrol.
Vi har også i fællesskab arrangeret en høring i morgen om netop det samme i Ligestillingsudvalget, og den glæder jeg mig meget til.
Der, hvor vi jo så bare er lidt uenige, er måske om
nogle af løsningerne.
I SF synes vi også, at det er enormt vigtigt at tage det her ligestillingsproblem op, og det er et stort ligestillingsproblem i Danmark.
Jeg har flere gange rejst det her spørgsmål
om, at kvinder, der er udsat for vold i parforhold og tager på krisecenter, men hvis opholdstilladelse er knyttet op på deres mand, fordi de er blevet familiesammenført, får frataget deres opholdstilladelse, hvis de tager på krisecenter.
Jeg har sågar hørt en af ordførerens kollegaer sige, at det ville være at åbne en ladeport for, at folk kom til Danmark fra andre lande.
Det tror jeg virkelig ikke.
Jeg tror bare, at det ville hjælpe rigtig mange kvinder, der er i voldelige forhold, og som i dag ikke tør tage på krisecenter, fordi de er bange for at få frataget deres opholdstilladelse.
Susie Jessen (DD), 2024-04-03:
Nej, jeg har ikke kaldt alle de her intiativer for cykelklubber.
Og det kan sagtens være, at der er mange af de her organisationer, som også gør det.
Men jeg synes, det svært at stå og tale om alle de her organisationer som en helhed, for jeg synes også, at der er nogle af dem, der er træls, og så er der er nogle, som måske gør nogle gode ting.
Jeg mener også, at vi havde den her snak sidste år, da vi havde den her ligestillingsdebat.
Det, ordføreren siger om, at tingene gentager sig og går i ring, kan jeg også allerede mærke, selv om jeg er nyvalgt.
Men vi er i Danmarksdemokraterne ikke interesseret i at lempe på udlændingepolitikken, og det ville man jo skulle med de her familiesammenføringsregler.
Det mener vi ikke er den rigtige vej at gå.
Jeg har flere gange prøvet at spørge ind til det her med, hvor mange kvinder det egentlig drejer sig om, som står i den her situation.
Men til gengæld er jeg, hvis man lemper på familiesammenføringsreglerne, ret bekymret for, at det vil gøre, at der er flere, der søger hertil, og det er vi ikke interesseret i i Danmarksdemokraterne.
Astrid Carøe (SF), 2024-04-03:
Men her er der jo tale om mennesker, der er familiesammenført, og som så kan få lov at blive i stedet for at blive sendt hjem til et land, hvor man måske slet ikke anerkender skilsmisser, eller hvad ved jeg.
Ordføreren nævner også, at man gerne vil lave en exitstrategi for nogle af de her kvinder, der oplever negativ social kontrol.
Det synes jeg er interessant også at samarbejde med organisationerne om.
Lige nu kan vi bare se, at der er flere af de organisationer, der arbejder på det her område, som står til at få skåret i deres bevillinger – Sabaah, som arbejder med lgbt+-personer i etniske minoritetsmiljøer, Bydelsmødre, Baba og Søstre mod vold og kontrol.
Det er en række organisationer, som virkelig har problemer med at fastholde deres bevillinger.
Susie Jessen (DD), 2024-04-03:
Altså, vi må jo se på, hvad det er for nogle organisationer, det drejer sig om.
Jeg er først nu begyndt at dykke meget ned i de der organisationer, som beskæftiger sig med social kontrol, og for at være helt ærlig mener jeg også, at der er nogle af de her organisationer, hvor det måske har været lidt for meget ballade og cykelløb i forhold til så meget andet – desværre.
Der er også nogle, der gør et stort stykke arbejde, og dem vil vi selvfølgelig gerne være med til at kigge på, men jeg kan ikke svare på nu, hvilke der skulle skånes, og hvilke der ikke skulle.