Magnus Heunicke (S), 2023-06-01:
Jeg synes, vi på mange måder har haft en meget, meget interessant debat.
Jeg har virkelig siddet og nydt diskussionen om natursyn og de forskelle, som også gør sig gældende, men jeg har også hæftet mig ved, at langt, langt flertallet har haft, synes jeg, utrolig gode pointer om vores natursyn og om, hvordan vi ikke får løst vores natur- og biodiversitetskrise, hvis ikke også vi tager fat i at formidle og forandre og udfordre det natursyn, som vi har som mennesker i Danmark, men det kan den her debat jo være med til.
Jeg synes også, at debatten har været god af en anden årsag, og det er, at jeg faktisk synes, at folk har lyttet til hinanden.
Det er ikke altid, når vi har debat her i Folketingssalen, at man lytter til hinanden, men det synes jeg man har gjort her, og jeg synes, det klæder Folketingssalen, når der bliver lyttet til hinanden.
Jeg har tre pointer, jeg lige har brug for at forsøge at hamre ind, hvis jeg kan, ellers kan man selvfølgelig spørge for at få dem uddybet.
Den ene pointe handler om den foreløbige indmelding til EU om øjebliksbilledet af, hvordan det så ser ud nu i Danmark til havs og til lands.
Vi har orienteret Folketinget om det skriftligt, og det er en foreløbig indmelding i form af et øjebliksbillede, altså hvordan det ser ud nu.
Indmeldingen var jo netop, at vi nu har 15 pct., der går under den betegnelse, EU betegner som beskyttet natur, og så er øjebliksbilledet faktisk, at indmeldingen om hav er på 26 pct., hvor vi også tillod 29 pct., for den tidligere regerings foreløbige havplan, der har været i høring, havde 29 pct. beskyttet areal.
Så det var det, vi meldte ind der.
Men jeg har også sagt, at det er et øjebliksbillede, og vi skal videre både til lands og til vands.
Så er der også blevet spurgt om, hvorfor man så ikke har meldt noget beskyttet ind.
Vi har jo meldt ind om det med beskyttelsen til havs, men til lands er det simpelt hen sådan – jeg sagde det faktisk også, men der var kun ét spørgsmål-svar i indledningen, så det kan være svært at fange alting – at Danmark ikke har nogen juridisk definition af den her nye strenge beskyttelse.
Der er alt muligt.
Men en definition, som er juridisk defineret, således som vi læser EU's krav, er ikke noget, vi lige kan slå op, hvorefter vi så kan sige, at så er det det her, vi kan melde ind.
Derfor er det klart, at det så er noget, der må følge.
Jeg vil også gøre opmærksom på, at Kommissionen har meldt, at der i det her efterår, vi går ind i, altså efteråret 2023, vil komme en EU-dialog om definitionerne på beskyttede og formentlig også om strengt beskyttede områder, og Kommissionen har i hvert fald varslet, at dialogen forventes at vise store nationale forskelle og kan føre til justering i EU-vejledningen om beskyttede arealer.
Der er også andre muligheder for at medtage beskyttede landarealer, som vi fra dansk side ikke tidligere har anset som værende beskyttede.
Det handler f.eks. om det glimrende forslag, der støttes bredt i Folketinget, om udtagning af lavbundsjorde.
Det gør man på grund af klimaet, og man gør det også på grund af andre ting.
Jeg synes ikke, at kritikken af, at vi har meldt for lidt ind, eller at vi ikke vil mere, er en rimelig kritik.
Vi har meldt det øjebliksbillede, vi har, ind, og så går dialogen i gang med EU om, hvad der mere er behov for, og om definitionerne er korrekte i Danmark og i andre lande.