runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-04-25:
Mange tak for den lille slagsang, og jeg går også ud fra, det også er på sin plads at ønske tillykke med flagdagen.
På Færøerne har Arktisk Kommando et relativt lille kontor, som ordføreren også var inde på i sin tale, mens tingene, hvad angår Arktisk Kommando i Grønland, ser en lille smule anderledes ud.
Fra Inuit Ataqatigiits side så vi jo gerne, at der var flere grønlændere ansat, og derfor vil jeg gerne spørge, om ordføreren kan uddybe, hvad han mener med den her konstruktive, ligeværdige dialog, som ordføreren lægger op til.
Kristian Hegaard (RV), 2017-04-25:
Radikale Venstre mener heller ikke, at værnepligten skal udvides til Grønland og Færøerne, bl.a. fordi vi principielt ikke mener, at man skal udvide værnepligten generelt.
Det er ikke nogen hemmelighed, at værnepligten ikke er den mest effektive uddannelse, når man skal foretage en samlet prioritering.
Der er alligevel ikke plads til alle værnepligtige i den senere uddannelse.
Alene derfor synes vi ikke, at vi skal udvide værnepligten, for det er ganske enkelt ikke det, der imødekommer fremtidens udfordringer.
For mens der bliver taget 50 armbøjninger af hypotetisk nye værnepligtige fra Grønland og Færøerne, vil Danmark blive udsat for endnu et cyberangreb.
Det er netop cyberangreb, der er den væsentligste direkte trussel mod Danmark, og det kræver viden, eksperter og fikse fingre på tastaturet, ikke flere værnepligtige.
Det er glædeligt at konstatere, at der var et godt fremmøde til Grønlands svar på Forsvarets Dag, men det siger ikke noget om, at vi nu skal til at udbrede tvang og pligt.
Vi skal lade dem, der frivilligt vil gøre en karriere, gøre det.
Det kan vi gøre uden at udvide værnepligten, men i stedet ved at satse på dem, der vil, på de professionelle.
Der er ingen tvivl om, at blandt de fremtidige sikkerhedspolitiske emner for Danmark er Arktis et meget vigtigt tema, og i en analyse fra Forsvarsministeriet af opgaveløsning i Arktis foreslås pilotprojekter med etablering af elementer af forsvarets uddannelser på Grønland, men det behøver jo heller ikke være værnepligten.
Det behøver ikke være en udvidelse af en mindre effektiv uddannelse.
Vi må nok være ærlige og sige, at en udvidelse af værnepligten på eksempelvis Grønland ikke ville få den fjerneste betydning for situationen omkring Arktis.
Så nok til det vigtigste argument: Jeg har ikke hørt nogen politiske repræsentanter fra Grønland og Færøerne tale for eller bede om at få værnepligt til Grønland eller Færøerne, så lad os med respekt for selvstyret fritage dem for værnepligten, når de ønsker det.
Radikale Venstre kan altså ikke se argumenterne for at udvide værnepligten og er derfor imod beslutningsforslaget.
René Gade (ALT), 2017-04-25:
Tak – og i lige måde.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-04-25:
Mange tak.
Det er netop to forskellige partier, og det er to forskellige, hvad skal man sige, fokusområder, vi har.
Men ethvert godt initiativ bakker vi rigtig gerne op om, så jeg vil bare kvittere for det gode samarbejde i den her sag.
René Gade (ALT), 2017-04-25:
Jamen i Alternativet har vi jo af gode grunde endnu ikke selv været med i et forsvarsforlig.
Vi har simpelt hen ikke haft mulighed for det.
På samme måde synes jeg, det med al rimelighed burde være sådan, at IA også skulle have mulighed for det, hvis ellers de politiske holdninger kunne mødes i et forsvarsforlig.
Jeg vil også sige, at grunden til, at jeg ikke nævnte samarbejdet med netop IA i forbindelse med vores politikudvikling i sidste uge, egentlig var, at jeg ville gå lidt nænsomt.
For vi er jo ikke to ens partier, og jeg synes, det var så stærkt, at IA ville være med til at bakke op om initiativet, så jeg ville ikke tage nogen til indtægt for Alternativets politik.
Men det var nemlig i et samarbejde med IA, og vi fik et meget, meget stort udbytte af det.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-04-25:
Mange tak til ordføreren.
Den politikmik, som blev afholdt i Nuuk i sidste uge, blev jo afholdt i et samarbejde med IA i Folketinget, og vi kommer også til at holde en i Sisimiut, for vi synes, det er enormt vigtigt, at vi får inddraget befolkningen i det her spørgsmål.
Forslaget lægger jo også op til et kommende forsvarsforlig, og i Inuit Ataqatigiit ser vi rigtig gerne, at Grønland også kommer med i det kommende forsvarsforlig, at den viden, som vi også har, bliver til gavn for det kommende forlig og til gavn for hele rigsfællesskabet.
Hvordan stiller Alternativet sig i den sag?
René Gade (ALT), 2017-04-25:
Tak for det.
Meget apropos, havde vi i Alternativet vores første politikudvikling på freds- og forsvarsområdet i sidste uge, og det foregik faktisk netop i Grønland.
Og det var for at få sat den rigtige ramme med det samme i forhold til vores politikudvikling, for det er nemlig hele rigsfællesskabet, der skal tænkes ind, når vi skal se på, hvordan Danmark skal agere udenrigspolitisk, sikkerhedspolitisk og forsvarspolitisk.
Jeg har ikke hørt endnu, hvordan det gik, ud over at have fået nogle positive meldinger deroppefra.
Vores indfaldsvinkel til det her forslag er af samme årsag – altså fordi vi simpelt hen ikke har nogen politik på området endnu – at jeg, ligesom jeg plejer at gøre det i forhold til forsvarsområdet, tager udgangspunkt i vores værdier og de tanker, vi har gjort os på det udenrigspolitiske område, og at jeg tager stilling ud fra det.
Og vi er som udgangspunkt ikke for en værnepligt som den, vi ser i dag, heller ikke isoleret set uden Grønland og Færøerne.
Vi kunne godt tænke os at indføre en borgerpligt, hvor alle, både kvinder og mænd og hele rigsfællesskabet, hvis der ellers kan nås enighed om det, dedikerer x måneder – ligesom vi i dag ser det med værnepligten – til at give noget tilbage til det land, vi får så meget fra.
Og det tror vi egentlig kunne være ret sundt, ikke bare for den generation, der vokser op i dag, men generelt tror vi det også har været sundt, at man føler, at man faktisk skylder sit fædreland noget.
Desuden er det jo en stor beslutning, netop hvis det rent faktisk bliver sådan, at man kommer til at tvinge de færøske og grønlandske borgere til at skulle indrulleres i forhold til en værnepligt.
Der tror vi det kræver en større diskussion, hvis vi endelig skulle stemme ja.
Men i forhold til at det er hele rigsfællesskabet, der skal have samme vilkår, altså at det skal ligestilles, er jeg egentlig meget på linje med forslagsstillerne.
Det synes vi også i Alternativet.
Så vi kan desværre ikke støtte forslaget.
Marie Krarup (DF), 2017-04-25:
Det er for at give alle grønlændere og færinger den mulighed på lige vilkår med danskerne.
De skal ikke være second class eller gratister.
De skal have samme mulighed for at deltage som resten af kongerigets befolkning.
Det er det, som vi synes er en god idé i respekt for grønlændere og færinger.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-04-25:
Vi har mange unge, som i forvejen er aktive i tjeneste under Arktisk Kommando, og sådan som vi har set det i 2015 og 2016, ser vi nu, at der er en stigende interesse fra unge, der gerne vil være en del af Arktisk Kommando og deltage i opgaveløsningerne rundtomkring.
Det betyder også, at det frivillige ønske om at være en aktiv del af Forsvarets opgaver i Grønland allerede er til stede, og man har i forvejen sagt, at der skal afsættes flere midler til at sikre, at man kan imødekomme den her stigende interesse fra vores unge i at tage aktivt del i Forsvarets opgaver.
Det fungerer jo i forvejen udmærket på frivillig basis og som et frivilligt valg til at tage en uddannelse i Forsvaret.
Hvad er det, der får dig til at tro, at der skal pligt med ind i det her?
Marie Krarup (DF), 2017-04-25:
Det, jeg hentyder til, er, at Grønland ønsker at gå fra at være et sikkerhedspolitisk protektorat, som man tidligere har beskrevet det, til at være en reel partner med Danmark, og altså ligesom vise, at man kan tage mere ansvar.
Og der er det da en rigtig god idé, hvis man ønsker det i praksis, så også at vise villighed til at arbejde med på at forsvare vores fælles territorium, og det er jo meget aktuelt nu, hvor det ændrer sig så meget i Arktis, hvor vi får en større trafik og vi får nogle større risici for, at der kan opstå konflikter.
Der er det da helt åbenlyst, at det vil være et godt område for grønlændere og færinger selv at bidrage mere til Forsvarets opgaveløsning.
Jeg synes, det er fantastisk, at der allerede er en positiv indstilling, og at der er frivillige bidrag, men jeg har også hørt folk, der gør tjeneste deroppe, efterlyse flere, der f.eks. kan grønlandsk flydende, for der kan godt opstå nogle kommunikationsproblemer, særlig i beredskabet, når man ikke kan det.
Så der er simpelt hen behov for flere, der har bedre kendskab til området og områdets kultur.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-04-25:
Så i den her sammenhæng må jeg sige, at den grønlandske befolkning naturligvis står sammen om at støtte op om SAR-beredskabet.
Vi siger ikke, hvis ansvar det er, for alle tager aktivt del i det.
Sådan er det i den grønlandske virkelighed.
Når det er sagt, vil jeg spørge om en af de ting, som du bruger som argumentation for forslaget, nemlig at Grønland fremover ønsker at hjemtage ansvaret på forsvarsområdet.
Hvad bygger du det på?
Mener forslagsstilleren, at Grønland har tænkt sig at indføre militær efter indførelsen af selvstændighed?
Marie Krarup (DF), 2017-04-25:
Jamen, altså, der er ikke sat penge af endnu, det er jo rigtigt.
Men det er, fordi det jo skal indgå eller kan indgå i forhandlingen af det næste forsvarsforlig.
Det er jo sådan, at vi aftaler budgetterne for forsvaret for 5 år ad gangen, og nu kommer det her forslag lige før en ny forsvarsforligsforhandling.
Der er selvfølgelig den bagtanke med det her, at vi netop gerne ser, at det bliver taget op i forsvarsforligsforhandlingerne.
Med hensyn til frivillighed er det jo vores erfaring, at frivillighed, både inden for hjemmeværnet, men også inden for beredskabet, hænger rigtig godt sammen med værnepligt, fordi det meget ofte er tidligere værnepligtige, især f.eks. værnepligtige i beredskabet, som har fået en god uddannelse, som bagefter går ud i det civile liv og stiller sig til rådighed i deres fritid som frivillige for hjemmeværnet og for beredskabet.
Så der er en rigtig god sammenhæng imellem værnepligt og så frivillighed senere hen.
Og det er en af de ting, vi meget gerne vil styrke med det her forslag.
Magni Arge (T), 2017-04-25:
Jeg er fuldstændig enig, for jeg ser sådan på det, at den udenrigspolitiske lov, som blev vedtaget i 2005, og pendanten til den for Grønland, ikke rummer de helt store muligheder for en indflydelse for Grønland og Færøerne på forsvars- og sikkerhedspolitikken.
Men jeg mener, at det er fuldstændig out of date, hvis jeg må sige det sådan, for jeg mener, at vi i langt højere grad bør inddrages på det her felt, fordi det er vores samtid og vores fremtid, det handler om.
Jeg mener også, at indsatsen i langt højere grad – også set fra forsvarets synspunkt – er flyttet over på f.eks. beredskab og miljøværn og lignende sager.
Og det er jo betydelige sager for os at være med i – at organisere og deltage i og også styre.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-04-25:
Jeg synes bare, det er vigtigt at minde om, at det nu engang er sådan, realiteterne er.
Med hensyn til en forsvarsuddannelse i Grønland er det jo sådan, at man i forsvarsforligskredsen ikke har afsat penge til det her.
Og jeg synes i virkeligheden, at det er et godt eksempel på, hvor meget det giver god mening, at vi sidder med med den viden, som vi nu engang har, om, hvad det er, der er behov for i Grønland.
Jeg vil også gerne rette opmærksomheden mod den beredskabsuddannelse, som man er i gang med at etablere i Grønland, og hvor man jo netop peger på frivillighed som en mulighed, hvor man kan uddanne folk, så de kan være med til at støtte forsvarsopgaver i Grønland.
Det synes vi fra Inuit Ataqatigiit er en god vej at gå.
Marie Krarup (DF), 2017-04-25:
Med hensyn til, at vi ikke skulle have støttet en militær grunduddannelse Grønland, vil jeg sige, at det jo ikke er noget, vi har haft oppe i forhandlingerne, så vidt jeg erindrer, mens jeg har siddet her.
Jeg vil da bestemt mene, at det kunne være en rigtig god idé, hvis der var mulighed for det inden for en eller anden fornuftig finansieringsramme, at man også kunne have en militær uddannelse på Grønland.
Det ville da være en rigtig god idé.
Men det skal jeg ikke nærmere gøre mig klog på.
Det er selvfølgelig et politisk problem.
Men det er jo ikke noget, vi kan løse her.
Vi har de her mandater, og det er sådan set meningen, at de skal være repræsentative.
Så kan der være nogle særlige forhold, der gør, at det nogle gange ikke er sådan.
Men ellers er der jo mulighed for indflydelse her i Folketinget via de mandater.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-04-25:
Mange tak til ordføreren.
Jeg vil gerne minde om, at Inuit Ataqatigiit jo faktisk er det eneste grønlandske parti, der er repræsenteret i Folketinget, og derfor mener jeg også, at det ville være dybt udemokratisk, at vi skulle repræsentere den samlede grønlandske befolkning.
Vi mener i Inuit Ataqatigiit sådan set også, at det for rigtig mange unge grønlændere vil være rigtig godt at få en uddannelse i forsvaret.
Jeg mener, der er rigtig mange gode kompetencer, som man får med sig.
Derfor kan man sige, at en af de anbefalinger, der var i Arktisanalysen, var en militær grunduddannelse i Grønland, og det havde forsvarsforligskredsen, hvor Dansk Folkeparti jo også deltager, også oppe at vende.
Og der valgte man jo ikke at afsætte nogle penge til en militær grunduddannelse.
Så man kan godt undre sig over, hvorfor man ønsker en værnepligt, men ikke ønsker at støtte, at der er en militær grunduddannelse i Grønland.
Christina Egelund (LA), 2017-04-25:
Jeg synes hver eneste dag, at det er brandhamrende ærgerligt, at man ikke bare kan finde 90 mandater for at gennemføre Liberal Alliances politik.
Sådan håber jeg også at spørgeren har det på vegne af sit eget parti, men sådan er folkestyret nu engang.
Jeg kan forsikre spørgeren om, at Liberal Alliance dag og nat kæmper for nogle af de frihedsdagsordener, som jeg ved, vi har tilfælles med Enhedslisten.
Det håber jeg at spørgeren sætter pris på.
Rune Lund (EL), 2017-04-25:
Vi værdsætter også fra Enhedslisten side, at Liberal Alliance gør det, men vi ville dog ønske, at man fik taget skridtet videre i den situation, hvor der – muligvis – tegner sig et flertal for det her beslutningsforslag.
Så ville det da være hamrende ærgerligt, undskyld mig, hvis det skulle være Liberal Alliance, som ved at trykke på de røde knapper forhindrede, at det blev vedtaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-25:
Tak, og tak for den grundige besvarelse.
Der var jo lidt på den ene side og lidt på den anden side.
Ytringsfriheden og spørgsmålet om censur rækker endnu videre end det, som ministeren nævner, for der var jo en indvandrer, der hed Struensee, som fik det indført, omend kortvarigt – det gik ham jo ikke så godt.
Og ministeren anerkender selv, at der er en lang række meget respekterede internationale organisationer, der meget anbefaler, at vi afskaffer blasfemiparagraffen, fordi den, som ministeren selv siger, ikke hører hjemme i et moderne og sekulært samfund – det er jo både FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder, FN's særlige udsending for ytrings- og religionsfrihed, FN's Menneskerettighedskomité, Europarådet, EU's udenrigstjeneste, Amnesty International, Human Rights Watch og mange andre.
Mit spørgsmål er: Hvor længe skal vi blive ved med at vente?
For ministeren henviser til den ytringsfrihedskommission, som ikke opstod i regeringsgrundlaget, men opstod for et år siden, da vi var nogle partier, der ønskede den.
Men jeg er rigtig glad for, at den så også står i regeringsgrundlaget.
Og den kommission kan jo så arbejde i flere år.
Det er jo ikke, fordi vi ikke har diskuteret det her i lang, lang tid.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-25:
Jamen hvis vi skal diskutere selve bekendtgørelsedelen, vil jeg sige, at det jo er forudsat i lovforslaget, at de nye regler ikke sættes i kraft og POL-INTEL ikke tages i brug, før der i bekendtgørelsesform er fastsat nærmere regler om politiets behandling af alle oplysninger.
Det er altså vigtigt – og det vil jeg godt lige understrege – at sikre en så konkret teknologineutral og dækkende regulering som overhovedet muligt, og det sker altså mest hensigtsmæssigt i bekendtgørelsesform.
Så vil jeg godt lige sige, at udkastet til bekendtgørelse jo kommer i offentlig høring.
Altså, det er ikke noget, der kommer ud af det blå.
Der bliver en mulighed for, at offentligheden kan komme med bemærkninger til det.
Rune Lund (EL), 2017-04-25:
Jamen så er vi nok i virkeligheden tilbage ved, hvad der egentlig er muligt med persondataloven i dag.
For som Institut for Menneskerettigheder skriver: Hvis man nu siger, at der ikke kommer nye beføjelser til at samle oplysninger ind, og Justitsministeriet og justitsministeren fastholder det – altså at politiet allerede i dag har adgang til at indsamle alle de her oplysninger, som synes muligt under det nuværende forslag – bør vi så ikke sørge for at få hjemmelen til at indsamle de oplysninger, som justitsministeren så siger det allerede er muligt at indsamle i dag, præciseret, og ikke ved en bekendtgørelse fra justitsministeren senere hen, men ved at vi tager en diskussion her i Folketingssalen, og at det bliver reguleret ved lov?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-25:
Det, der behandles her – altså politiets adgang til at indsamle og behandle personoplysninger, herunder fra offentligt tilgængelige kilder – er jo reguleret i persondataloven og retsplejeloven, og det her lovforslag udvider ikke politiets adgang til at indsamle personoplysninger, i forhold til hvad der gælder i dag.
Der bliver ikke nogen udvidet adgang til at indsamle oplysninger i forhold til det, der gælder i dag – hvis jeg forstod spørgsmålet rigtigt.
Rune Lund (EL), 2017-04-25:
Jeg vil bare gerne spørge ind til noget af den uklarhed, der er i lovforslaget, om rækkevidden af det her.
Og det, jeg konkret vil spørge om, er, om ministeren kan garantere os her i dag, at det her lovforslag ikke indebærer en afvigelse fra persondatalovens bestemmelse om, at indsamling af personoplysninger »skal ske til udtrykkeligt angivne og saglige formål, og senere behandling må ikke være uforenelig med disse formål«.
Er det sådan, det skal forstås, og kan ministeren give den garanti her i dag?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-25:
Jamen der bliver ikke ændret på reglerne om API-oplysninger.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-04-25:
Jamen jeg er helt med på, at det er det, vi diskuterer i dag.
Men jeg spørger til de generelle API-oplysninger.
Altså, bliver der foretaget den samme screening og indsamling af API-oplysninger om folk, der kommer fra et Schengenland, som om folk, der kommer fra et ikke-Schengenland?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-25:
Jo, altså, det, der ligger i det her forslag, hvad angår API-oplysninger, handler jo sådan set kun om politiets adgang til det, der allerede findes i dag.
Det er der ikke noget nyt i.
Det handler kun om, at i stedet for at politiet skal til at opbygge et parallelt system, kan de hente oplysningerne i SKAT.
Og det giver god mening, det tror jeg vi er enige om.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-04-25:
Jeg vil bare gerne have opklaret en enkelt ting i forhold til API-oplysninger, som der jo skrives meget om i forslaget her.
Er det ikke korrekt?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-25:
Jeg vil gerne begynde med at takke ordførerne for den overvejende positive modtagelse af lovforslaget.
Dansk politi konfronteres med en stadig mere kompliceret opgaveprofil.
Politiet møder f.eks. i stigende grad efterforskningsmæssige udfordringer på tværs af en række kriminalitetsformer inden for bl.a. it-understøttet kriminalitet som f.eks. seksuelle overgreb mod børn, narkotikakriminalitet, radikalisering og økonomisk kriminalitet.
Samtidig er politiets efterforskning i en lang række sager i stigende grad afhængig af, at politiet kan analysere stadig større datamængder.
Det er derfor centralt, at politiet som led i deres opgavevaretagelse har adgang til at anvende moderne og tidssvarende redskaber, samtidig med at anvendelsen af sådanne redskaber er reguleret af en betryggende retlig ramme.
Formålet med lovforslaget er at skabe sådanne retlige rammer, både for en analysebaseret politiindsats og for politiets indsamling og behandling af offentligt tilgængelige oplysninger.
Lovforslaget har desuden til formål at etablere hjemmel til, at politiet kan modtage oplysninger om flypassagerer og besætningsmedlemmer, API-oplysninger, via den elektroniske løsning, som SKAT etablerede den 1. januar 2017.
Politiet har allerede efter de gældende regler i udlændingelovgivningen hjemmel til at indhente disse oplysninger til udlændingekontrolformål.
Med forslaget sikres det, at luftfartsselskaberne kun skal levere oplysninger til én myndighed, altså SKAT, og at politiet ikke skal til at etablere et parallelt it-system for at få adgang til oplysningerne.
Med de bemærkninger vil jeg takke ordførerne for de forskellige indlæg.
Jeg ser frem til den videre behandling og har selvfølgelig stor forståelse for, at det her naturligvis afføder en række tekniske spørgsmål under udvalgsbehandlingen.
Jeg skal beklage, hvis jeg har udtrykt mig uklart.
Det er ikke meningen, at det skal være en del af ytringsfrihedskommissionen.
Vi nedsætter en ytringsfrihedskommission, og den skal vi have nedsat med de medlemmer, der nu skal være i sådan en kommission, og de skal kigge på det bredt.
Sideløbende med det arbejde vil der være en gruppe i ministeriet, der undersøger lige præcis den del, jeg talte om her – man har lige ophævet den i Norge og Holland – og i forhold til den alvorlige situation, vi står i, se på: Hvad var det så for en debat, man havde op til det?
Hvad gav det anledning til, og hvad betyder det?
Så når jeg siger, at vi godt kan vente nogle måneder endnu, mener jeg faktisk kun nogle måneder endnu, i forhold til at få det grundlag på plads.
Og så har jeg det synspunkt, at når vi kommer til efteråret og har fået det her undersøgt, er det naturligt, at vi har en drøftelse af det igen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-25:
Nu skal det jo ikke handle om ytringsfrihedskommissionen, men der var flere partier, SF og bl.a. også Liberal Alliance, inden de kom i regering, som var med til at nedsætte den.
Så den ser vi da frem til også at kunne være med til at diskutere kommissoriet for.
Men mit spørgsmål er igen: Hvad er det, der skal undersøges nærmere?
Nu siger ministeren, at det her ikke skal være en del af ytringsfrihedskommissionen.
Så er det jo på plads.
Hvorfor kan vi ikke tage diskussionen nu i salen?
Ja, der er fordele og ulemper ifølge ministeren, men dem må man jo så opveje mod hinanden og så sige klokkeklart, hvor man står.
Zenia Stampe (RV), 2017-04-25:
Jamen så vil jeg bare gerne høre justitsministerens holdning til det her citat: Vi skal ikke deponere vores beslutninger og handlefrihed i hænderne på ekstremister, der konstant føler sig fornærmet, siger hr. Naser Khader for to uger siden
, tror jeg.
Det må vel præcis handle om den diskussion, som justitsministeren rejser lige nu.
Det er ikke en betragtning, som justitsministeren deler?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-25:
Jeg er jo ikke juridisk ekspert.
Det, vi sådan set vil undersøge, er jo ikke, hvad paragraffen på den måde dækker i dag.
Det, vi har bedt om at få lov til at undersøge, er jo, hvad det var for en konsekvens i Holland og Norge, der just har ophævet den.
Hvad var det for en debat, hvilken betydning har den haft?
Vi tager det sådan set meget alvorligt.
Der er jo svaret på et spørgsmål op til debatten i dag om det sikkerhedsmæssige, og det kan meget vel have en sikkerhedsmæssig konsekvens for Danmark.
Og så siger jeg: Det skal man bare vide.
Men det har jo ikke noget at gøre med, om man så skal sige ja eller nej til det.
Men vi er da nødt til at tage det i betragtning, når vi vejer det hele i vores vægtskåle, og derfor vil vi gerne have hele paletten af argumenter undersøgt.
Og derfor vil vi godt lige have lov til at kigge på debatten fra Norge og Holland.