runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2025-05-09:
Det er et spørgsmål, jeg stillede allerede i min tale: Hvad er det for et problem, man forsøger at løse?
Jeg har bare aldrig hørt om det før og har også mine betænkeligheder, fordi vi som udlændinge- og integrationsordførere ved, at det er et problem, at der er folk, der bliver frataget deres pas helt fejlagtigt.
Peter Hummelgaard (S), 2025-05-09:
Det synes jeg da helt klart er en overvejelse værd.
Det er selvfølgelig op til Folketingets Præsidium og Udvalget for Forretningsordenen at diskutere det, men jeg synes da, der er noget relevant i den overvejelse, helt klart.
Selvfølgelig skal de procedurer og den forretningsorden, der gælder i salen, også svare til, hvordan det egentlig er, vi behandler og diskuterer de forskellige lovforslag.
Det synes jeg da er en overvejelse værd.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-05-09:
Tak for det.
Så har vi endnu et lovforslag, som jo igen består af to ting, som overhovedet ikke har noget med hinanden at gøre.
Jeg synes simpelt hen, at det er ved at være en uskik, altså de mange gange, man i Justitsministeriet pakker ting, der ikke har noget med hinanden at gøre, i et lovforslag.
Jeg synes virkelig, vi snart burde have en drøftelse af, om det er en tendens, der skal fortsætte.
Jeg er godt klar over, at det så ser ud, som om man fremsætter færre lovforslag, men jeg synes faktisk, det er lidt urimeligt, at man skal bruge sin sparsomme taletid på at kunne adressere ikke ret mange af elementerne, når det er pakket sammen på den måde.
Men det kan ministeren jo tage med sig hjem.
Hvis jeg skal vende mig mod det første element, så er det det her med reglerne vedrørende inddragelse af pas.
Det skal politiet selvfølgelig have en mulighed for.
Det synes jeg bare er et meget godt princip.
Danske Advokater bemærker i forslaget, at det vil udvande den grundlovssikrede beskyttelse af boligens ukrænkelighed og privatlivets fred.
Risikoen for uretmæssig krænkelse af borgerens rettigheder forstærkes af det forhold, at man netop ikke først sender en påmindelse til borgeren om, at han eller hun skal indlevere sit pas.
Og det er vi altså lidt betænkelige ved, så vi vil nok fremsætte et ændringsforslag, som går på, at der selvfølgelig skal være en kendelse her og også et krav om, at man påminder den pågældende borger om, at man skal aflevere et pas.
Det kunne jo være, at det var en forglemmelse.
Så er der den anden del af forslaget, som vi er ret begejstrede for.
Det kommer jo på baggrund af, at SF fremsatte et forslag om at revidere Den Uafhængige Politiklagemyndighed.
Det er forslaget om, at man kan indhente videoovervågning, for det er faktisk et reelt problem.
Det, der lå i vores forslag til en ændring af Den Uafhængige Politiklagemyndighed, var netop, at politiet skulle have de samme gode efterforskningsmuligheder i alle typer af sager i Politiklagemyndigheden og ikke kun i straffesagerne.
Der er det her med at indhente videoovervågning bare en barriere, fordi det i dag afhænger af et samtykke fra dem, der skal udlevere de her ting.
Jeg tror da mestendels, at man får udleveret det, man skal have, men i virkeligheden er man lidt ilde stedt, når det handler om f.eks. adfærdsklager, hvis nu den pågældende siger nej, for så skal man bede politiet om at hente, og det giver jo ikke nogen mulighed.
Så det synes jeg jo er ret godt, altså at man får rettet op på det.
Jeg ville bare ønske, at regeringen havde taget flere elementer med fra beslutningsforslaget, for der er stadig væk i både adfærdsklager og dispositionsklager en udfordring med, at borgerne ikke helt forstår, efter hvilke forhold de forskellige sager bliver behandlet.
Og så er der det her med, at der er mange forskellige redskaber til brug for undersøgelserne af de enkelte sager.
Men det kommer vi helt sikkert til at arbejde videre med.
Så alt i alt kan vi støtte det her forslag, men fremsætter også nogle ændringsforslag, som vi synes kan gøre forslaget bedre.
Charlotte Munch (DD), 2025-05-09:
Tak for ordet.
I dag behandler vi endnu et af regeringens famøse bunkeforslag, hvor vi samlet skal stemme om en række tiltag og lovændringer, der ikke nødvendigvis har noget med hinanden at gøre.
Det er en problematisk praksis, som regeringen bør stoppe.
Danmarksdemokraterne vil foreslå, at lovforslaget opdeles efter dets tre enkelte punkter.
Når det er sagt, vil jeg godt forholde mig til lovforslagets enkelte dele.
Danmarksdemokraterne bakker op om lovforslagets første del, der udvider politiets mulighed for straks at inddrage pas fra personer, der ikke længere har dansk statsborgerskab, enten fordi det er blevet frataget dem, eller fordi passet er udstedt på uberettiget grundlag.
Derfor er disse lovændringer både nødvendige og fornuftige.
Vi har ikke de store bemærkninger til lovforslagets anden del om ændring af reglerne i paslovens gebyrbestemmelse, ud over at vi naturligvis er enige i, at det er mere ærligt at kalde gebyret i pasloven, hvad det er: en afgift til borgerne.
Her til sidst mener vi ikke, at lovforslagets tredje del om Den Uafhængige Politiklagemyndigheds adgang til tv-overvågningsmateriale har den nødvendige vægtning i forhold til den ønskede effekt.
Forslaget lægger op til at pålægge juridiske personer og enkeltmandsvirksomheder en pligt til at udlevere tv-overvågningsmateriale til Den Uafhængige Politiklagemyndighed i sager om politiets adfærd.
Det lyder umiddelbart fornuftigt, men som Politiforbundet med rette fremhæver i deres høringssvar, handler forslaget ikke kun om overvågningsmateriale, det handler også om politifolkenes retssikkerhed.
Politiforbundet fremhæver, at lovforslaget ændrer polititjenestemænds retsstilling og retssikkerhed, fordi de ikke længere vil have samme rettigheder som alle andre borgere.
Vi deler Politiforbundets bekymring.
Når bevismateriale skal bruges mod ansatte i politiet, bør der som i enhver anden straffesag være en form for domstolskontrol.
Det handler helt grundlæggende om retssikkerheden, som vi mener det er vigtigt at værne om.
Samtidig er det værd at bemærke, at politiet allerede er i gang med at implementere kropskameraer i flere politikredse.
Optagelserne herfra kan udleveres til Den Uafhængige Politiklagemyndighed og vil i mange tilfælde dække det behov, som lovforslaget forsøger at adressere.
På den baggrund vil Danmarksdemokraterne som sagt foreslå en opdeling af lovforslaget, og derefter tager vi den videre behandling i udvalget.
Tak for ordet.
Steffen Larsen (LA), 2025-05-09:
Det vil jeg sige.
Der er nogle steder, hvor man f.eks. vil begrænse enhver form for innovation og lignende, og det ligger også inde under retsområdet, for der er nogle steder, hvor vi f.eks. regulerer, hvordan AI og andet kan bruges, hvor jeg vil sige at noget af det er for restriktivt.
Og det er igen noget, der kommer ind under retsområdet.
Retsforbeholdet beskytter jo delvis, hvordan vi kan bruge alle mulige teknologier, som jeg kan forstå Venstre rigtig gerne vil have.
Så det er jo igen et spørgsmål om, hvordan vi ser på tingene.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-09:
Hr. Steffen Larsen er formand for Retsudvalget og ved bedre.
Det, jeg spurgte om, var det, vi stemte om, og der var udlændingeområdet jo udtrykkelig undtaget, altså udtrykkelig undtaget, og det ved hr. Steffen Larsen udmærket godt, og derfor svarer hr. Steffen Larsen ikke på spørgsmålet.
Det, vi stemte om dengang, var Europol og de 23 andre konkrete områder, som vi gerne ville vælge til, for det er det, man gør, når man afskaffer retsforbehold og erstatter det med en tilvalgsordning, og det jeg gerne vil spørge om, er: Er der noget dér inden for det, vi stemte om, hvor hr. Steffen Larsen kan sige: Det var vel nok heldigt, at vi ikke behøvede at følge det?
Steffen Larsen (LA), 2025-05-09:
På udlændingepolitikken har vi jo altså gjort brug af retsforbeholdet, fordi retsforbeholdet også dækker udlændingepolitikken, og dér har vi jo kunnet føre vores egen udlændingepolitik i stedet for at skulle gå i bedene på lande som Tyskland og Sverige, og det er jo sådan set meget positivt, synes jeg.
Hvis man ser på de resultater, der er leveret i de lande, tror jeg, at det er bedre at have haft en meget restriktiv udlændingepolitik, som vi har ført på grund af retsforbeholdet.
Det er også glædeligt at se på Venstres hjemmeside, at Venstre i dag støtter retsforbeholdet.
Det er jo en positiv forandring, man må sige Venstre har fået der.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-09:
Jeg vil også gerne takke Liberal Alliance for opbakningen til det her lovforslag, der gør, at vi kan følge de andre EU-lande.
Nu var LA jo også et af de partier, der anbefalede et nej, da vi stemte om, hvorvidt vi skulle ophæve retsforbeholdet og erstatte det med en tilvalgsordning.
Kan Liberal Alliance pege på områder, hvor man har valgt, om man så må sige, at aktivere det danske retsforbehold og kan sige: Hvor var det dog godt, at vi havde retsforbeholdet, så vi ikke behøvede at tilslutte os dette eller hint?
Steffen Larsen (LA), 2025-05-09:
Sanktioner har jo kun effekt, hvis der ikke er nogen smuthuller.
Men vi tilslutter os jo netop det her, at sanktionerne skal medføre meget højere straffe, og at det faktisk skal retsforfølges, ifald man går uden om sanktionerne.
Det er et vigtigt skridt, for ellers ville det jo være sådan, at hvis man var en person, der kunne tænke sig at skulle skibe eller sejle ting til Rusland, som var på sanktionslisten, kunne man bruge Danmark som en mellemstation eller lignende.
Det er naturligvis en uacceptabel stilling at have, at det kunne have været en mulighed.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-05-09:
Tak for ordet.
Verden, Europa og Danmark er jo på baggrund af Putins invasion af Ukraine blevet et mere usikkert sted at leve, og det militære trusselsbillede har ændret sig markant de seneste år.
I SF ønsker vi en sikkerhedspolitik, som afspejler det reelle trusselsbillede, og det er meget tydeligt, at sanktioner spiller en stor og afgørende rolle for vores udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Derfor skal der være konsekvenser ved at bryde sanktioner, og vi hilser en højere straf velkommen.
Når det så er sagt, kan jeg jo forstå, at byretterne og Den Danske Dommerforening siger i høringssvarene, at de har en bekymring om, at domstolenes økonomi langsomt bliver udhulet, hvis der skal tilføjes nye lovgivningsinitiativer, uden at der følger midler med til det.
Derfor forstår jeg sådan set godt deres opfordring til, at der tilføres midler til at håndtere de merudgifter, som man kun kan antage der vil være.
Og jeg anerkender, at ministeriet har vurderet, at der er taget højde for det, fordi det så kan holdes inden for rammen.
Problemet er bare, at det gør vi gang på gang, og til sidst står vi med en udfordring.
Så det synes jeg måske er en lidt ærgerlig vej at gå.
Så vil jeg sige, at det er kommet mig for øre, at der kun sidder én person i NSK og arbejder med området for f.eks. krigsforbrydelser, som jo er noget andet, som vi i fællesskab, bl.a. på baggrund af SF's beslutningsforslag, har taget initiativer til at kriminalisere og opdatere.
Jeg kunne godt frygte, at det måske er den samme ene person, der sidder og arbejder med sanktioner.
Jeg tror, vi måske er flere her i salen, der godt husker sagen om Dan-Bunkering, hvor et dansk firma medvirkede til at levere flybrændstof til russerne, som kunne fylde deres fly op for at bombe civilbefolkningen i Syrien.
Den sag blev sendt ud til en politikreds for at dø, for det er klart, at der havde de ikke kompetencerne til ligesom at retsforfølge den.
Det var kun takket være DR, at den sag fik et fornyet liv, og den endte jo også med, da den endelig blev taget op, rent faktisk at give en dom.
Jeg synes jo, det vil være decideret pinligt, hvis lovgivningen her bare bliver på papiret, og vi ikke afsætter ressourcer til efterforskning.
Så det er noget af det, som jeg kommer til at forfølge i udvalgsbehandlingen: Hvor mange kræfter har vi så egentlig til at sørge for, at den her lovgivning bliver effektiv og håndhævet?
For det tror jeg simpelt hen er noget af det vigtigste, hvis vi skal sørge for, at sanktionerne ikke bliver omgået, og det ser jeg frem til at få en drøftelse af, når vi tager det videre udvalgsarbejde.
Men forslaget kan vi støtte.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-05-09:
Tak for ordet, formand.
Med vedtagelse af lovforslaget her fastsætter vi nationale regler, der svarer til dele af sanktionsdirektivet.
Det gør vi for at sikre en effektiv anvendelse og håndhævelse af EU's restriktive foranstaltninger såsom dem, der følger af Ruslands angreb på Ukraine.
Moderaterne bakker op om forslaget.
Tak for ordet.
Charlotte Munch (DD), 2025-05-09:
Det er der givetvis, men det kan jeg simpelt hen ikke svare på.
Som sagt er jeg vikar, og derfor har jeg det ikke godt nok inde under huden til at kunne stå og svare sådan helt ned i det specifikke ud over det, jeg svarede i mit første svar.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-09:
Det er jeg glad for, og det tager jeg positivt ned.
Men kan Danmarksdemokraterne pege på noget, hvor vi har fulgt resten af EU-landene på trods af vores retsforbehold, som man er utilfreds med?
Charlotte Munch (DD), 2025-05-09:
Vi mener i hvert fald, at der er elementer i aftalen, som vi godt vil støtte op om.
Det var også det, jeg sagde i min tale her: Vi er ikke ligefrem EU-milde i mange tilfælde, men i det her tilfælde mener vi, det er rigtig godt.
Så jeg kan måske svare sådan, at ja, nogle ting synes vi sådan set er ganske glimrende.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-09:
Nu fik vi at vide, at Danmarksdemokraterne ikke er så begejstrede for EU, men at det sådan set er meget fornuftigt her .
Det synes jeg egentlig er en sang, man ret tit hører, nemlig at når det så kommer til det konkrete, kan man egentlig godt se, at de regler, der foreslås, er yderst fornuftige.
Derfor vil jeg gerne spørge Danmarksdemokraterne, for partiet fandtes jo ikke, da vi havde afstemningen om retsforbeholdet, om Danmarksdemokraterne mener, at vi skulle have stemt anderledes om retsforbeholdet, end vi endte med at gøre, sådan at vi altså kunne følge den her retlige intervention, som gør, at vi bedre kan bekæmpe terrorister, vi bedre kan bekæmpe andre former for kriminelle og bedre kan stå sammen i EU om at passe på vores ydre grænse.
Charlotte Munch (DD), 2025-05-09:
Tak for ordet.
Jeg har fået æren af at være vikar hele dagen, så jeg kommer til at stå her mange gange i dag.
I Danmarksdemokraterne er vi ikke kendt for at kaste roser efter EU, tværtimod.
Vi mener generelt, at alt for meget magt er rykket væk fra danskerne og over til Bruxelles.
Men på det her område giver det faktisk god mening, at der er fælles regler på tværs af EU, særlig når vi tager en national beslutning her i Folketingssalen om at indføre regler, der afspejler dele af et EU-direktiv om at hæve straffen for brud på fælles EU-sanktioner.
Helt grundlæggende mener vi, at det skal kunne mærkes, når man forsøger at hjælpe fjendtlige regimer ved at bryde fælles sanktioner.
Derfor støtter vi, at strafferammen hæves, for det handler dybest set om vores nationale sikkerhed, og det handler om, at Danmark ikke skal have mildere straffe for overtrædelse af EU-sanktioner end andre medlemslande.
Danmarksdemokraterne støtter forslaget.
Tak for ordet.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-09:
Så må vi se, om jeg får lige så mange spørgsmål som min forgænger.
Tak for ordet.
Som nævnt af hr. Bjørn Brandenborg er forslaget med lovforslaget her, at vi får fastsat nogle regler, som svarer til de regler, der er vedtaget i EU, om, hvad der er strafbare handlinger og hvilke sanktioner der så skal være for en overtrædelse af restriktive foranstaltninger, altså det, man også kunne kalde sanktioner.
Det vedtagne direktiv er jo som nævnt omfattet af det danske retsforbehold, og dermed er det ikke bindende for os i Danmark, og vi kunne godt lade være med at indføre reglerne, men det vil være fjollet ikke at gøre det, fordi det er nogle ganske fornuftige regler.
Med lovforslaget åbnes der bl.a. for at ændre i straffeloven, så de danske regler på området i højere grad stemmer overens med de regler, der er fastsat i direktivet, og med lovforslaget hæves strafferammen for forsætlig overtrædelse af sanktioner til 5 år og så helt op til 8 års fængsel ved skærpende omstændigheder.
Også strafferammen for uagtsomme overtrædelser af sanktioner bliver hævet, idet det foreslås at ændre den fra fængsel indtil 2 år til fængsel indtil 3 år.
Med lovforslaget foreslås der endelig også præciseringer, så det sikres, at en overtrædelse af sanktioner er strafbart, ligesom der indsættes nye bestemmelser om en overtrædelse af våbenembargo, så det sikres, at overtrædelser kan straffes.
I Venstre ser vi positivt på, at der fastsættes regler, der svarer til EU-direktivet.
En overtrædelse af sanktioner skal med god grund have tydelige konsekvenser, og derfor ville det også være uhensigtsmæssigt, hvis en overtrædelse eller omgåelse af sanktioner kun kan straffes væsentlig mildere – eller det måske slet ikke kan straffes – i Danmark end i resten af EU.
Sanktioner og en effektiv håndhævelse af dem er et vigtigt redskab, og det er jo særlig aktuelt i disse år med Ruslands invasion af Ukraine.
Så selv om direktivet bag forslaget altså som nævnt er omfattet af retsforbeholdet, så er det ganske fornuftigt, at vi vælger at gennemføre dele af det herhjemme.
Venstre bakker derfor op om lovforslaget, og jeg takker for ordet.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-05-09:
Tak for det, formand.
I dag behandler vi et lovforslag, der ikke alene udvider strafferammen for overtrædelser af internationale sanktioner, men som også sender et klart signal om, hvilket fællesskab Danmark ønsker at stå i, det fællesskab, vi har været en del af i over 50 år, nemlig det europæiske samarbejde.
For når verden forandrer sig og vores værdier bliver udfordret, som vi ser det netop nu, så har vi brug for fællesskabet, der kan stå fast.
Selv om Danmark på grund af retsforbeholdet ikke er forpligtet af EU-direktivet om restriktive foranstaltninger, ønsker regeringen med det her lovforslag at indføre internationale regler, der svarer til dele af direktivet, og det bakker Socialdemokratiet selvfølgelig op om.
Konkret lægger lovforslaget op til højere strafferammer for overtrædelse af EU-sanktioner og overtrædelse af våbenembargoer.
Med forslaget forhøjes strafferammen for forsætlig overtrædelse fra op til 4 måneders fængsel eller op til 4 år ved særlig skærpende omstændigheder til op til 5 år og helt op til 8 år i de mest alvorlige tilfælde.
Samtidig tydeliggøres det, at overtrædelser af en våbenembargo i sig selv udgør en strafbar handling, og at de kan straffes i en tilsvarende strafferamme.
Også uagtsomme overtrædelser af sanktioner vil blive mødt med skærpet straf, idet strafferammen forhøjes med 1 år.
Forslaget handler i bund og grund om ansvar og om, at Danmark med et medlemskab selvfølgelig også skal stå vagt om en håndhævelse af sanktioner mod stater og aktører, der forbryder sig mod folkeretten og vores fælles værdier.
Danmark bakker selvfølgelig op om det her forslag, og det gør Socialdemokratiet også.
Tak for ordet.
Mai Mercado (KF), 2025-05-09:
Vi lever i en tid, hvor Europas sikkerhed og værdier er under pres, og krigen i Ukraine har vist os, hvor vigtigt det er, at EU står sammen og står fast.
Et af de værktøjer, vi har, er jo sanktioner.
Det er sanktioner, som skal kunne håndhæves effektivt, også i Danmark.
Derfor støtter vi lovforslaget, som behandles i dag.
Lovforslaget er omfattet af retsforbeholdet og skal som sådan ikke implementeres i dansk lov, men det er jo fornuftigt, at der bliver fastsat nationale regler, som sikrer en effektiv håndhævelse af EU's sanktioner, således at der er sammenhæng på tværs af EU-landene.
Med forslaget hæves strafferammen markant – op til 8 års fængsel i særlig grove tilfælde.
Det sender også et klart signal.
Det Konservative Folkeparti bakker op om lovforslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-09:
Tak for det.
Det lovforslag, som vi behandler nu, handler om lidt af hvert, bl.a. politiets mulighed for fysisk at inddrage et pas, når det er blevet, hvad skal vi sige, legalt inddraget, og så den uafhængige Politiklagemyndigheds adgang til tv-overvågning, når der er en adfærdsklagesag, altså en klage over en politibetjent.
For så vidt angår den del om inddragelse af pas, har vi jo allerede regler, der siger, at man kan få frataget sit pas, eksempelvis hvis man har fået frataget sit danske statsborgerskab, eller hvis der er tale om at et pas er blevet uretmæssigt udstedt.
Det lovforslag, vi behandler nu, handler så om at indføre en tydelig hjemmel for politiet til altså at gå ud fysisk og inddrage et pas, når der er truffet en afgørelse om, at det skal inddrages.
Altså, den, der har passet, afleverer det ikke, selv om vedkommende skal, og så skal politiet jo altså have mulighed for f.eks. at gå ind i en bolig for fysisk at inddrage passet, hvis man har en formodning om, at passet er inde i boligen, og at det anses som nødvendigt for at få passet inddraget i den situation, som jeg nævnte, nemlig at vedkommende simpelt hen bare nægter at udlevere sit pas.
Det må jeg sige virker nu ret fornuftigt, at der også er mulighed for at få passet inddraget, når der er truffet beslutning om, det skal inddrages.
Så er der den anden del er lovforslaget, som handler om udlevering af tv-overvågning til Politiklagemyndigheden.
Der er det sådan, at Politiklagemyndigheden i dag har mulighed for at indhente forskellige oplysninger i adfærdsklagesager fra den, der klager, og fra den, der er blevet klaget over, og fra andre.
Men det er kun politi og anklagemyndighed, der har pligt til at stille det anmodede materiales oplysninger til rådighed.
Lovforslaget lægger op til, at også juridiske personer og enkeltmandsvirksomheder fremover har pligt til at stille tv-overvågningsmateriale til rådighed for Politiklagemyndigheden.
Dermed får man jo så bedre adgang til at få fat i overvågningsmateriale, også fra private aktører, når Politiklagemyndigheden behandler klager over politiets adfærd.
Det kunne være optagelser fra en butik eller fra et S-tog f.eks. Det mener vi i Venstre også giver rigtig god mening.
Vi ser jo ofte, at overvågningsmateriale er afgørende for efterforskningen af kriminalitet, og derfor giver det god mening, at det også kan bruges her.
Endelig indeholder forslaget en mindre teknisk ændring, nemlig at afgiften for udstedelse af pas, for optagelse af digitalt fingeraftryk, der årligt pris- og lønreguleret os, ikke fremover skal offentliggøres ved en bekendtgørelse, men på borger.dk.
Det virker også ganske fornuftigt.
Så alt i alt er der tale om en række fornuftige ændringer, og Venstre støtter naturligvis lovforslaget.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-05-09:
Tak for ordet, hr. formand.
Lovforslaget lægger op til ændringer af pasloven og retsplejeloven.
Ændringerne har til formål at sætte klare retslige rammer for myndighederne og styrke retssikkerheden, og det støtter Socialdemokratiet selvfølgelig op om.
Forslaget består af tre hovedelementer.
For det første skaber lovforslaget klarhed om politiets muligheder for at inddrage danske pas.
Samtidig ændres for det andet reglerne, så en afgift for optagelse af fingeraftryk i forbindelse med udstedelse af pas fremover bliver offentliggjort på borger.dk i stedet for gennem en bekendtgørelse.
Og for det tredje foreslås det, at den uafhængige Politiklagemyndighed får bedre mulighed i sagsbehandlingen af adfærdsklager.
Det er selvfølgelig nogle ændringer, som vi kan bakke op om.
Tak for ordet.
Peter Hummelgaard (S), 2025-05-09:
Den sag er jo også, ligesom så mange andre sager om kompleks kriminalitet, en af årsagerne til, at vi bl.a. har oprettet NSK.
Ordføreren var jo selv med i det politiforlig.
Men jeg vil meget gerne vende tilbage til fru Karina Lorentzen Dehnhardt på skrift med bidrag fra Rigspolitiet om, hvordan man præcis påtænker at opgaven skal løses.