runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-29:
Der er en ting, der handler om blasfemiparagraffen; det er en anden diskussion, som ikke er spørgsmålet her.
Der er intet til hinder for, at man smider koraner og bibler i skraldespanden, på genbrugspladsen, i brændeovnen, på havegrillen, alle de steder, man næsten kan komme i tanker om det.
Det må bare ikke ske som led i en offentliggørelse eller nærmest offentlig sammenkomst.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-03-29:
Vi får da trukket grænserne lidt sammen.
Altså, er det så det, at det bliver opslået på Facebook og YouTube, der er det afgørende?
Eller hvad ville der ske, hvis man havde en lukket havefest – nu taler jeg i fuldstændig teoretiske termer, for det er naturligvis ikke noget, som ministeren eller jeg kunne finde på – og laver den samme afbrænding?
Er det lovligt, mens det andet fortsat er ulovligt?
Er det sådan, man skal forstå ministeren?
Det vil sige, at handlingen at afbrænde en koran, eksempelvis, er lovlig, hvis det bare gøres ordentligt.
Men man risikerer pludselig strafforfølgelse, hvad skal vi sige, på grund af det tankegods, der ligger bag.
Det er altså en form for tankeforbrydelse, kan man vel nærmest kalde det.
Virker det ikke lidt mærkeligt for justitsministeren, at de samme handlinger ikke er strafbare, men at intentionen bag er strafbar?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-29:
Altså, handling i privat regi falder uden for det her.
Det har ikke noget med tankekontrol at gøre.
Man må skille sig af med alle de bibler og koraner, man vil, på næsten alle tænkelige måder.
Det må bare ikke ske som et led i spot eller forhånelse.
Det vil sige, at hvis man står med sit kamera og laver en video af, at man brænder en koran af, så gør man det nok ikke, fordi man vil af med koranen.
Så gør man det sikkert, fordi man vil af med et politisk budskab.
Det vil jeg tro.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-03-29:
Tak for det, og tak for et relativt klart svar fra justitsministeren.
På den ene side er svaret klart.
Men på den anden side efterlader det borgeren i en vis tilstand af forvirring.
På den ene side er der en handling, som i hvert fald foreløbig medfører strafforfølgelse, nemlig at man afbrænder en koran på en havegrill – sådan foregik det vistnok – og slår det op på Facebook.
Men på den anden side er det lovligt at brænde den samme koran af, hvis man gør det i kakkelovnen en dag, hvor der ikke er nogen, der ser det derhjemme.
Det er to fuldstændig ens handlinger med måske fuldstændig det samme formål.
Alligevel medfører den ene – jeg er lige ved at sige hån, sport og latterliggørelse, men det er det så ikke – strafforfølgelse, mens den anden ifølge justitsministeren er fuldt lovlig.
Er det ikke utilfredsstillende?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-29:
Vil regeringen tage initiativ til at skærpe straffene for uagtsomt trafikdrab?
Tak for det.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-29:
Uagtsomt trafikdrab er dybt tragisk.
Det rammer tilfældigt, det rammer hårdt og er decideret traumatiserende for de pårørende, der helt uventet og unødvendigt mister deres kære.
Vi skal være opmærksomme på, at et uagtsomt trafikdrab også kan dække over sager, hvor mindre fejl fra chaufførens side lige pludselig får nogle meget store konsekvenser, f.eks. at en fodgænger køres ned.
Det er i sagens natur dybt tragisk.
Vi skal derfor holde os for øje, at der kan være mange ofre i disse sager.
Det centrale er naturligvis den dræbte og dennes pårørende, men hvor trafikdrabet er resultatet af en mindre fejl, er realiteten, at begivenheden også er dybt traumatiserende for chaufføren.
I dag er strafferammen for uagtsomt manddrab fængsel indtil 4 måneder eller under særlig skærpende omstændigheder fængsel indtil 8 år.
Når vi kigger på strafniveauet for uagtsomt manddrab i forbindelse med f.eks. vanvidskørsel, spirituskørsel, narkokørsel, er det forudsat, at straffen som udgangspunkt fastsættes til fængsel i 16-18 måneder.
Straffen kan så sættes op, hvis der foreligger skærpende omstændigheder, f.eks. at den pågældende tidligere er straffet for spirituskørsel eller særlig hensynsløs kørsel.
Jeg synes derfor, at vi har de strafferammer og de strafniveauer, som vi skal have, på nuværende tidspunkt, men det her vil jo altid være genstand for debat.
Det vil jo altid være noget, man vil følge.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-29:
Ministeren har jo ret, især i sin første del af besvarelsen, der går på, at det er nogle meget tragiske sager: Der er typisk mange ofre involveret.
Der har ikke været noget ønske om at skade andre.
Til gengæld har der i nogle sager været sjusk eller forsømmelser, der jo altså har ledt til ulykker, hvor mennesker er omkommet, og hvor folk står tilbage.
Hvis man kigger på en stribe sager her inden for de seneste år, er det også mit indtryk, at der gives nogle meget, meget lave straffe til den person, der er ansvarlig for fejlen.
Det er sådan set derfor, at jeg vælger at rejse den her sag for justitsministeren, for jeg synes, det er væsentligt, at vi får undersøgt, om vi skal have det strafniveau hævet, og om der skal gøres noget i den retning.
Jeg er sådan set helt åben for, at der er den her skelnen mellem, hvor groft uagtsomt det er.
Hvis det er det, er der jo i forvejen en relativt høj strafferamme på 8 år.
Men jeg synes også, at vi bare er nødt til at tage stilling til, at der altså er en stribe sager, hvor der er givet meget lave straffe, og hvor man jo også kunne kigge på andet end fængsel.
Man kunne også kigge på, om der var mulighed for at tage førerbeviset fra den person, der havde gjort det, så man sikrede sig, at det ikke skete igen – i hvert fald ikke med den samme person. Så der er sådan set en bred vifte af områder, hvor man kan sætte ind, og det synes jeg er meget væsentligt at vi forholder os til.
Nu vil ministeren ikke gøre noget ved strafferammerne – det må jeg så leve med er regeringens politik – men vil man sætte ind på andre områder?
Vil man kigge på andre muligheder end ren fængselsstraf?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-29:
Jeg vil godt starte med at sige, at jeg faktisk synes, at en strafferamme, der kan gå op til 8 år, trods alt også er noget.
Jeg ved godt, det er grove tilfælde, der skal til, men alligevel synes jeg faktisk, det er noget, man kan forholde sig til.
Så kan der helt sikkert laves en række tiltag.
Man kan også blive fradømt sit kørekort i retssagen.
Jeg er lidt uklar på, hvor det så lige er, at vi skal sætte ekstra ind.
Det synes jeg faktisk er lidt svært.
Der kan så være en række tiltag på færdselsområdet, man kan gøre, og der må jeg sige, at vi jo har en minister for det område, som jeg så må henvise til, fordi alle de initiativer, der måtte være i den sammenhæng, jo hører til hos transportministeren.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-29:
For det er altså vores klare holdning, at der her er et problem, og vi kan jo enten løse det på den ene eller på den anden måde.
Jeg synes, det bedste ville være, hvis vi sammen med regeringen gik problemstillingen igennem og fandt ud af, om der var noget, som der kunne røres ved, og om vi måske havde en fælles interesse i at få gjort noget.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-29:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil tillade mig at gå ud fra, at spørgsmålet er stillet, i lyset af at Rigsadvokaten for nylig har rejst tiltale for at overtræde blasfemiparagraffen over for en person, der havde slået en video op på Facebook, hvor Koranen brændes af.
Det er efter min mening en helt unødvendig og umådelig tåbelig handling.
Men samtidig vil jeg også sige, at jeg udmærket forstår interessen for blasfemiparagraffen.
Det er en bestemmelse, der ofte er genstand for debat, og sådan skal det også være.
For at overtræde blasfemiparagraffen skal der være et groft element af spot eller forhånelse, og det skal ske offentligt.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-29:
Nu har reglerne jo været sådan, som jeg også sagde, siden 2012, hvor det er fremgået klart af SKATs indberetningsvejledning til arbejdsgiverne om e-indkomstregisteret, og hvordan man skal gøre det.
Så hvis det var sådan, at man skulle lave det om, kunne man jo også have lavet det om under den tidligere regering, som hr. Finn Sørensen støttede.
Det har jeg bemærket at man ikke har gjort, og de regler, som er gældende nu, har jeg ikke tænkt mig at lave om, hvis det måtte være det spørgsmål, som hr. Finn Sørensen stiller.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-29:
Henset til, at afholdelse af seniorfridage har den konsekvens, at vedkommende lønmodtager mister sin skattefri efterlønspræmie, som bekræftet af Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering i dagbladet Arbejderen den 22. februar 2017, vil ministeren da tage initiativ til at ændre loven?
Tak, og det yderligere spørgsmål lyder simpelt hen sådan her: Henset til, at afholdelse af seniorfridage har den konsekvens, at vedkommende lønmodtager mister sin skattefri efterlønspræmie, som bekræftet af Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering i dagbladet Arbejderen den 22. februar 2017, vil ministeren da tage initiativ til at ændre loven?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-29:
Som jeg også pegede på i min besvarelse af spørgsmål nr. S 971 lige for nogle få sekunder siden, er der ikke noget problem for optjeningen af skattefri præmie af seniordage, så længe seniordagene ikke er finansieret af lønmodtagerens pensionsindbetalinger.
For så vidt angår konverteringen af pensionsindbetalingerne til finansieringen af f.eks. seniordage, er det STAR's opfattelse, at midlerne ikke kan anses for at være dækket af løntimer, idet personen selv finansierer arbejdstidsnedsættelsen med pensionsindbetalingerne.
Som jeg også nævnte før, fremgår dette faktisk ret klart af SKATs indberetningsvejledning til arbejdsgiverne om e-indkomstregisteret.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-29:
Tak, og tak for svaret.
Det er jo et lidt nedslående svar, synes jeg, for det må jo så betyde, at ministeren er fuldstændig ligeglad med, at man åbenbart har aftalt nogle rettigheder til lønmodtagerne – som bliver rost fra mange sider – nemlig i form af at de kan optjene ret til seniorfridage.
Men det bliver nogle meget dyre seniorfridage, fordi det kan medføre, at man mister den skattefri efterlønspræmie eller måske to præmier.
Det kan jeg så forstå at ministeren er fuldstændig ligeglad med.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-29:
Jeg respekterer den model, vi har i Danmark, hvor arbejdsmarkedets parter forhandler overenskomst, og den overenskomstforhandling har jeg sådan set ikke tænkt mig at føre ind i Folketingssalen, hvilket er det, som hr. Finn Sørensen gerne vil gøre her i dag.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-29:
Det har jeg ikke gjort noget forsøg på.
For det skal vi ikke gøre, og det er vi enige om i det her Folketing.
Så det gør vi ikke.
Det her handler om en lovgivning, som åbenbart står i vejen for, at nogle mennesker på en økonomisk rimelig måde kan benytte sig af nogle rettigheder, de har optjent.
Men jeg vil alligevel gerne prøve at forfølge det spor, jeg indledte med mit spørgsmål.
For man kunne vel egentlig løse det meget enkelt, nemlig hvis man nu ligestillede pensionsindbetalingerne med løn.
Så ville man jo have løst det her problem, og så ville de kunne afholde seniorfridage ved hjælp af pensionsindbetalingen, uden at det giver problemer.
Så hvad skulle der egentlig være i vejen for, at man bruger sådan en model?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-29:
Og da det spørgsmål jo, kan man sige, er et yderligere spørgsmål i forhold til det, jeg er blevet stillet her i dag, så vil jeg med glæde svare hr. Finn Sørensen på lige netop denne problemstilling på den måde.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-29:
For det er jo egentlig en ganske indlysende ordning, og jeg ved godt, at jeg ikke har stillet spørgsmålet i forvejen.
Men i mange andre sammenhænge ligestilles pensionsopsparinger og pensionsindbetalinger jo alligevel med løn, så hvorfor ikke også gøre det i det her tilfælde?
Og skal ministerens, hvad kan vi sige, tilsagn om at kigge på det skriftligt, også betyde, at han ikke har lukket døren helt for, at vi måske kan få ændret loven, så vi undgår den her uretfærdighed, som jeg synes der er tale om?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-29:
Jeg har meget klart redegjort for, hvordan reglerne er, og også sagt, at det er et regelsæt, der bl.a. har grobund i, hvad der skete i 2012, dengang der var en socialdemokratisk regering, som havde ansvaret, og hvor Enhedslisten jo var støtteparti.
Så det synes jeg først og fremmest man skal notere sig.
Men derudover er det her et spørgsmål, som efter min opfattelse er af både teknisk og politisk karakter, og derfor vælger jeg selvfølgelig at besvare det skriftligt.
Det er mest fornuftigt, for at man kan give det mest uddybende svar.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-03-29:
Finder ministeren, at det er en tilfredsstillende retsstilling for borgerne, at det forekommer nærmest umuligt at bortskaffe sig et eksemplar af Koranen uden at gøre sig skyldig i blasfemi og risikere strafforfølgelse?
Tak for det.
Finder ministeren, at det er en tilfredsstillende retsstilling for borgerne, at det forekommer nærmest umuligt at bortskaffe sig et eksemplar af Koranen uden at gøre sig skyldig i blasfemi og risikere strafforfølgelse?
Finn Sørensen (EL), 2017-03-29:
Der vil så sikkert blive stillet yderligere skriftlige spørgsmål.
Rasmus Prehn (S), 2017-03-29:
Tak, formand.
Mai Mercado (KF), 2017-03-29:
Der skal ikke være nogen tvivl om, at jeg mener, at ethvert selvmordsforsøg er et selvmordsforsøg for meget.
Men der er mange forskellige og komplekse årsager til selvmordsforsøg, som gør, at det ikke er en problemstilling, som kan løses let og hurtigt – var det det, tror jeg, at vi allerede havde gjort det i fællesskab.
Mange, som forsøger at begå selvmord, har psykiatriske diagnoser, misbrugsproblemer, ringe tilknytning til arbejdsmarkedet og oplever også ensomhed og isolation.
Nogle bliver væltet af skilsmisse, fyring eller tab på anden vis.
Og så er der en gruppe unge mennesker, som af forskellige årsager har svært ved at finde fodfæste her i livet.
Alle de her mennesker skal vi som samfund selvfølgelig tage os af, men jeg kan ikke stå her og sige, hvordan vi løser den store udfordring, vi har, med for mange selvmordsforsøg.
Men jeg tror faktisk på, at det, vi kan gøre, er at værne om vores grundlæggende fællesskaber og også at værne om vores menneskelige relationer.
For det er via kontakten med familien, i skolen, på arbejdspladsen, i de frivillige fællesskaber, i foreningslivet, at vi bedst forebygger den ekskludering af mennesker, som i sidste ende kan føre til selvmord.
Derfor er jeg også glad for, at der findes så mange gode frivillige initiativer som eksempelvis Livslinien, Sct. Nicolai Tjenesten og Headspace, som står klar til at hjælpe mennesker, som er et sted i livet, hvor det gør ondt.
Jeg tror faktisk, at det er den måde, vi bedst passer på hinanden på.
Kristian Jensen (V), 2017-03-29:
Jamen jeg vil citere hr. Rune Lund for, at det er et relativt lille millionbeløb, og det er jeg glad for at vi er enige om at det er.
Det, man så bare skal huske, er, at det, staten får ud af det, er et relativt stort milliardbeløb, altså på 26 mia. kr., som er forskellen på, om man laver en delvis genopbygning – som er det, selskaberne havde lavet uden en aftale – eller en fuld udbygning, som man laver med aftalen.
26 mia. kr. ekstra i statskassen i de kommende år betyder en stor forskel i vores mulighed for at bygge et samfund op, hvor vi har gode velfærdsydelser, hvor vi har gode tilbud til borgerne, samtidig med at vi har en lav skat.
Det er jeg rigtig glad for, og derfor er det en god aftale.
Jan Johansen (S), 2017-03-29:
Tak for det, formand.
Jeg læser spørgsmålet op for ministeren: Var det hensigten, dengang regeringen lavede en aftale om 225-timersreglen, at den skulle tolkes således, at kontanthjælpsmodtagere med en arbejdsevne på 5 timer om ugen skal være omfattet af 225-timersreglen?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-29:
Tak for spørgsmålet.
Hensigten med 225-timersreglen er, at de, der kan arbejde, også reelt står til rådighed.
Reglen omfatter kun lige præcis dem, hvor kommunen efter en individuel vurdering siger: Ja, du er faktisk i stand til at levere de timer på arbejdsmarkedet.
Ellers bliver man undtaget.
Det synes jeg sådan set er et rimeligt regelsæt.
Om der er job at få?
Man kan konstatere, at andelen, som arbejder ved siden af deres kontanthjælp, var ca. 25 pct. højere i september end sidste forår.
Det skyldes jo bl.a. gode konjunkturer, men jeg er heller ikke et sekund i tvivl om, at loftet også spiller ind i den forbindelse.
Jeg synes også, det er vigtigt at sige, at vi skal være med til at sikre, at dem, der kan arbejde, bliver i stand til at få et job på arbejdsmarkedet.
Det er med til både at styrke den enkelte og give den enkelte en bedre økonomi, men også en tilknytning til det arbejdsmarked, som er afgørende.
Det er ikke mindst vigtigt, fordi der jo er nogle økonomiske fordele, både for den enkelte, men ikke mindst også for det danske samfund.
Så er der heller ikke nogen tvivl om, at vi jo desværre kan konstatere, at der er grupper i det her samfund, hvorom vi må sige, at der er rigtig mange, som er på kontanthjælp.
Lad mig sige, at antallet af ikkevestlige indvandrere og efterkommere i kontanthjælpssystemet er steget med 70 pct. fra 2011 til 2016.
Vi kan også se, at 88 pct. af ægtepar, hvor begge er i kontanthjælpssystemet, har ikkevestlig baggrund.
Så vi har altså også at gøre med et meget massivt integrationsproblem, som vi, synes jeg, skylder at gøre noget ved.
Men jeg har så også noteret mig i forbindelse med det spørgsmål, der er stillet her, og den diskussion, der var i sidste uge, at Dansk Folkeparti vil drøfte 225-timersreglen med mig som beskæftigelsesminister, og det har jeg sådan set også givet tilsagn til Dansk Folkeparti om at jeg vil gøre.
Det kommer så desværre ikke til at foregå i Folketingssalen, det kommer til at foregå i Beskæftigelsesministeriet.
Jan Johansen (S), 2017-03-29:
Tak for talen.
Jeg er da enig i, og det er vi også i Socialdemokratiet, at vi gerne vil have flere hænder ud på arbejdsmarkedet.
Det synes jeg også vi bidrager til i hverdagen, også ovre i ministeriet, når vi besøger ministeren.
Så vil jeg gerne spørge ministeren, om det så ikke var meningen, at der skulle laves en anden handlingsplan end at presse nogle mennesker til faktisk at skulle passe et arbejde hundrede procent 5 timer om ugen?
Så skal de jo ikke være meget syge, før de ikke kan leve op til 225-timersreglen.
Mener ministeren ikke, at det er en anden måde, man skal behandle de her mennesker på – altså få en handlingsplan, som der kommer noget andet ud af end at jage dem ud i et arbejde, som de måske har svært ved at finde?
Jeg ser det som svært med det arbejdsmarked, vi har lige nu.
Rune Lund (EL), 2017-03-29:
Tak for det sidste svar.
Det betyder – noget, som vi ellers ville stille et spørgsmål om – at det mulige fradrag, som ligger ude i Hejrefeltet, ikke kan overdrages til A.P. Møller - Mærsk A/S under den gældende lovgivning.
Det synes jeg er en god ting at tage med hjem i dag.
Tak for det svar.
I forhold til spørgsmålet om, om det er en lille rabat eller en stor rabat, er det jo – bevares, 5 mia. kr. eller 3,5 mia. kr. er også en slat penge – penge, vi kunne have brugt på flere sygeplejersker på hospitalerne, flere pædagoger i børnehaverne.
Men det er jo netop en unødvendig rabat, og derfor er det jo bare absurd, at man har givet en skatterabat oven i skatter, der i forvejen er for lave.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-29:
Jeg vil gerne starte med at kvittere for, at jeg jo generelt har et ganske udmærket samarbejde med Socialdemokratiet, nærmest på dagligt plan med møder i Beskæftigelsesministeriet.
Og det er godt, for alternativet var jo værre.
I forhold til hele spørgsmålet om 225-timersreglen og den diskussion, der er kommet på baggrund af den sag, som har været i Ankestyrelsen, kan jeg jo konstatere det, som jeg også har sagt, at Dansk Folkeparti ønsker at diskutere det udfald i forhold til den aftale, som regeringen har lavet med Dansk Folkeparti.
Og det gør vi selvfølgelig, for i respekt for at Dansk Folkeparti ønsker at diskutere det her, vælger vi at gøre det.
Alt andet ville også være mærkeligt.
Jan Johansen (S), 2017-03-29:
Jamen jeg er selvfølgelig rigtig glad for, at ministeren vil diskutere 225-timersreglen og fortolkningen af den dom eller afgørelse, der er kommet.
Jeg håber da på, at man kommer frem til, at det er en anden handlingsplan, der skal lægges for de personer, som har nedsat arbejdsevne til 5 timer om ugen.
Jeg synes ikke, man egentlig kan være bekendt at prøve at jage dem ud på den måde her.
Jeg vil hellere have en anden handlingsplan, så man enten fik en afklaring af, hvad de skulle på arbejdsmarkedet, eller at de fik en behandling, som gjorde, at de kunne komme videre på arbejdsmarkedet på en eller anden måde, i stedet for at man bare siger: Du skal bare finde 225 timer.
Som jeg sagde før, tror jeg, det er svært at finde for en med så nedsat arbejdsevne, samtidig med at vedkommende faktisk er sygemeldt på en eller anden måde.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-29:
Altså, som jeg startede med at sige, er hensigten med 225-timersreglen jo, at de, der kan arbejde, også reelt står til rådighed.
Det tror jeg sådan set er noget, der er bred enighed om i regeringen og for den sags skyld også i Socialdemokratiet.
Det er sundt, at man, hvis man er i stand til at arbejde, ikke er på passiv overførsel.
Alle har godt af at være en del af arbejdsmarkedet.
Og der er budskabet fra mig, at det gør vi selvfølgelig.
Og jeg har også noteret mig, at Dansk Folkeparti har sagt, at det er noget, som de gerne vil drøfte med regeringen.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-03-29:
Mange tak.
Det er jo et ret vigtigt spørgsmål, man tager op.
Og jeg vil også gerne kvittere for det daglige samarbejde, vi har, som jeg sætter stor pris på.
Men derfor kan man alligevel være uenig om nogle ting, og det er vi bestemt i den her sag med 225-timersreglen.
For det er sådan, at hvis vi siger, at man kun kan arbejde ca. 5 timer om ugen, fordi man er syg – og 5 timer om ugen er jo ikke meget – så skal man i løbet af et år optjene 225 timer for ikke at blive ramt af den her ret hårde nedsættelse af ydelsen.
Og derfor må ministeren da også anerkende, at Dansk Folkeparti reagerer på det og anerkende, at det her er en umulig opgave for de her mennesker.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-29:
Så er vi tilbage ved den tidligere spørger, og jeg må sige igen, at jeg beder om, at man slår ørerne ud, for nu at blive i den sprogbrug.
For det, jeg svarede hr. Jan Johansen, var, at reglen kun omfatter lige præcis dem, hvortil kommunen efter en individuel vurdering siger: Ja, du er faktisk i stand til at levere de timer på arbejdsmarkedet.
Ellers bliver man undtaget.
Så har Dansk Folkeparti – og det synes jeg jo er en del af den politiske debat – ønsket at drøfte en sag, der er blevet afgjort i Ankestyrelsen, og som har en bredere problemstilling i forhold til det her spørgsmål.
Og der synes jeg jo, det mest naturlige – når man som minister har et godt og tæt samarbejde med Dansk Folkeparti – er, at så gør man selvfølgelig det.
Og det er jo så en diskussion, som ikke kommer til at finde sted her i Folketingssalen i dag, men som kommer til at finde sted i Beskæftigelsesministeriet mellem Dansk Folkeparti og regeringen.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-03-29:
Jeg er meget lyttende, og jeg har virkelig slået ørerne så meget ud, at jeg, selv om jeg har forsøgt, stadig væk ikke har hørt ministeren anerkende, at de her mennesker, der er så syge, at de kun kan arbejde 5 timer om ugen, har et problem.
Det har ministeren ikke sagt endnu, og det tror jeg heller ikke jeg får ministeren til.
Men jeg er så nødt til at spørge igen: Jeg skal selvfølgelig ikke blande mig forhandlingen, sådan foregår det jo, men kan vi så forvente, at der kommer en ændring på det her område?