runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susanne Zimmer (ALT), 2019-11-15:
Tak for ordet.
Det her lovforslag har til formål at lukke utilsigtede huller i skattelovgivningen, og det støtter vi selvfølgelig meget op om i Alternativet.
Lovforslaget vil desuden i visse tilfælde medføre en øget beskatning ved generationsskifte, hvilket Alternativet også ser positivt på.
Lovforslaget er først sendt til høring efter fremsættelsen, da det er fortroligt, og derfor har vi ikke fået høringssvar.
Men vi støtter forslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-15:
Tak for det.
Jeg skal prøve at tøjle min begejstring i mit indlæg, så jeg skal gøre det kort, selv om det er svært, når det er en skattesag.
Det her er jo en sag, som nogle ordførere har sagt lukker huller.
Jeg har sådan lidt svært ved, at man bruger ordet huller, fordi der måske er tale om en uhensigtsmæssighed.
Altså, der er nogle lovgivere, som før har lavet de her regler, som virksomhederne agerer efter.
Men hvis der er nogle uhensigtsmæssigheder, skal vi selvfølgelig gå dem efter.
Jeg vil godt rose Dansk Folkepartis ordfører, Venstres ordfører og Konservatives ordfører og faktisk også den radikale ordfører for at henvise til det problem omkring provenuet.
For Nye Borgerlige er det helt klart, at hvis vi skal være med til at ændre noget i en lovgivning, som giver et merprovenu, så vil vi også gerne være med til at have bestemmelser for, hvordan de penge bliver brugt, således at de ikke bare ryger ned i statskassen, men bliver ude i erhvervslivet og ude ved borgerne.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-15:
Tak for det.
Der står i lovforslaget, at det er sådan en tidlig advarsel, og det er jo et udtryk for, at det er en lukning af nogle huller, som ikke er benyttet i endnu.
Nu kan jeg forstå, at ministeren siger, at det er, fordi det er blevet benyttet, og så er det vel ikke en tidlig advarsel.
Så er det vel bare et gement skattehul, og det kan være fair nok, men det er bare ikke det, man har skrevet i lovforslaget.
Det er derfor, jeg undrer mig – man lukker et hul, som ikke er benyttet endnu, og det giver så 60 mio. kr.
Det er en sammenhæng, der virker lidt spøjs.
Det, jeg egentlig ville spørge om, er, om det er ministerens holdning, at det er normal praksis, at dem, der stemmer for det her forslag og er med til at skaffe finansieringen, også er med til at bruge den.
Så det, jeg egentlig bare vil høre, er, om ministeren er indstillet på, at de partier, som stemmer for det her lovforslag, også er med til finde ud af, om det så skal bruges på det næste forslag, altså en substanstest, til CFC-beskatning eller noget andet, eller om det bare går i kassen.
For jeg synes, at den normale praksis er, at de penge, vi er med til at finde ved at stemme for lovforslagene, er vi også med til at bruge.
Morten Bødskov (S), 2019-11-15:
Der er tale om en early warning – det er det, lovforslaget går ud på.
Det er et bærende princip for Skattestyrelsens arbejde, ikke bare under den her regering, og det ved hr. Ole Birk Olesen også.
Nu tror jeg, at vi har haft et par forslag omkring det, og der har været masser af forslag af den samme art tidligere.
Vi kan udbore det helt fint i udvalgsarbejdet.
Jeg synes ikke, at det her er ekstraordinært på nogen måde – jeg synes, det er godt arbejde, som Skattestyrelsen har lavet for os her, nemlig at man her har et blik på, at der er en utilsigtet udnyttelse af de regler, der er, og det har vi selvfølgelig alle sammen en interesse i at gribe ind over for, håber jeg.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-15:
Nu bliver man jo ikke skatteordfører af at sidde i Skatteudvalget.
Det tror jeg ministeren er klar over – eller det håber jeg ministeren er klar over, for ellers står det endnu værre til end det, som svaret her antyder.
Og kan ministeren forklare, hvorfor man ikke tidligere har regnet med noget provenu, når man har lukket huller – ej heller, hvor folk allerede har været i gang med at udnytte hullerne?
Hvorfor har man ændret på regnereglerne her, eller er der i virkeligheden tale om en skatteforhøjelse?
Morten Bødskov (S), 2019-11-15:
Nej, det er sådan, at det provenu, som her er beregnet, er baseret på, at hullerne faktisk er benyttet i dag – baseret på de nuværende regler.
Altså, det er det, provenuberegningen kommer af, og det fremgår i øvrigt også af lovforslaget, så man kan sige, at der som sådan ikke er noget nyt i det.
Og nu er det lang tid siden, at jeg har startet min karriere herinde, men jeg er faktisk startet i Skatteudvalget – bare til hr. Ole Birk Olesens yderligere muntre bemærkninger – men det var, længe før hr. Ole Birk Olesen startede herinde.
Så det er fair nok, men det behøver vi ikke at tærske mere rundt i.
Det er sådan, det er, altså at provenuet er baseret på, at hullerne faktisk er benyttet i dag – baseret på de her nuværende regler, vi har – og det er altså utilsigtet udnyttelse af de her regler.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-15:
Hvordan kan det være, at man pludselig er begyndt at regne med provenu af lukning af skattehuller, når man ikke tidligere har gjort det?
Er det, fordi den her lov i virkeligheden dækker over en reel skatteforøgelse og ikke blot er en lukning af et skattehul?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-15:
Jeg vil tilslutte mig de øvrige borgerlige ordførere, som undrer sig over, at et lovforslag, der skal lukke for potentiel skatteunddragelse, kan give et provenu på 60 mio. kr. ekstra i forhold til det provenu, man har i dag.
Det er ikke sådan, man plejer at regne, og derfor frygter vi jo, at lovforslaget dækker over en reel skatteforhøjelse, altså ikke alene det, at man lukker, hvad der kan opfattes som utilsigtede skattehuller, men at man øger beskatningen af danskerne, for det er den eneste forklaring på, at man afsætter et provenu – medmindre man har fået nye regneregler med regeringsskiftet.
Det skal da ikke kunne udelukkes, at det er lykkedes i Socialdemokratiets generelle modstand mod gængse regnemetoder at få embedsværket til at regne på en anden måde nu, sådan at man nu beregner det sådan, at når man lukker for, at virksomheder i fremtiden kan unddrage sig skat, så har man pludselig penge på den finanslov, man gerne vil lave med de røde partier.
Men det får vi jo nok svar på, når skatteministeren nu kommer op.
Hvis der er tale om en reel lukning af mulighed for skatteunddragelse, støtter Liberal Alliance forslaget.
Hvis der omvendt er tale om en uhensigtsmæssig skatteforhøjelse på erhvervslivet, kan vi ikke bakke op om det.
Marie Bjerre (V), 2019-11-15:
Vi har jo nogle bredt dækkende skatteregler i Danmark, og det er det, man med det her lovforslag lægger op til vi fortsat skal have, og det er jo derfor, der er tale om en overimplementering.
Jeg hæfter mig bare ved, at Skatteministeriets vurdering er, at det er provenuneutralt.
Det står så, som jeg også svarede ved et tidligere spørgsmål, i direkte modstrid med, hvad det danske erhvervsliv siger.
Og det er det, jeg siger, altså at vi bliver nødt til at få klarlagt, om der er en modstrid der.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-15:
Godt, jamen så er det også pr. definition en overimplementering, hvis man går videre, end hvad minimumskravene er.
Når Venstre står og siger, at man generelt er modstander af overimplementering af EU-regler, kommer der altid et »men« lige bagefter.
Der vil jeg bare gerne slå fast, at hvis det her er overimplementering, og det hører jeg ordføreren bekræfte det er, fordi man går videre end blot at minimumsimplementere, så støtter Venstre reelt set overimplementering af EU-lovgivning på danske virksomheder, hvis man støtter det her lovforslag.
Marie Bjerre (V), 2019-11-15:
Det er jo ikke mig, der skal vurdere, om noget er en overimplementering, eller om det ikke er, men der er i hvert fald ikke nogen tvivl om, at det ikke er en minimumsimplementering.
Det står jo også direkte i lovbemærkningerne.
Vi går nemlig videre end det, man gør, hvis man havde minimumsimplementeret direktivet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-15:
Jeg skal bare høre ordføreren, om der efter ordførerens vurdering er tale om en overimplementering.
Marie Bjerre (V), 2019-11-15:
Og derfor vil vi insistere på at få en grundig udvalgsbehandling, hvor vi kan rejse nogle af de her spørgsmål, som kommer fra det danske erhvervsliv.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-15:
Der er jeg nok lige uenig i detaljen, for jeg mener, at vi er nødt til at stemme imod og ikke bare at få det grundigt belyst.
Jeg er måske bare lidt bange for, at Venstre sådan er bange for at stemme imod noget, som det oprindelig var os selv der fremsatte i sidste valgperiode.
Det synes jeg man skal frigøre sig fra.
Altså, når vi har høringssvar, og når vi har en høringsproces, er det jo for at få afklaret, om der er nogle problemer i de ting, vi fremsætter.
Altså, det ville være det rigtige at gøre i den her situation.
Marie Bjerre (V), 2019-11-15:
Det er meget bekymrende med de kritikpunkter, der bliver rejst af dansk erhvervsliv, og som jeg også sagde i min ordførertale, er det kritikpunkter, som vi tager meget alvorligt; det gør stort indtryk på os.
Men jeg noterer mig jo også, at Skatteministeriet siger, at det her lovforslag ikke vil få nogen konsekvenser for dansk erhvervsliv.
Hvordan kan det hænge sammen?
Vi har på den ene side et erhvervsliv, som siger, at det her vil få alvorlige konsekvenser for danske virksomheders konkurrenceevne, muligheder for at opkøbe selskaber i udlandet, og på den anden side har vi Skatteministeriet, der siger, at det her er provenuneutralt, at det ikke har nogen konsekvenser.
Det er det, jeg siger vi bliver nødt til at få belyst grundigt.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-15:
Så kunne jeg egentlig bare godt tænke mig at følge op på det og spørge: Hvordan skulle det, som dansk erhvervsliv siger her, ikke kunne være korrekt, altså at det er en overimplementering?
I de fleste andre lande, i hvert fald i hele Norden, har man nogle regler og har en substanstest, og man siger, at hvis der er en reel aktivitet i et datterselskab, så skal der ikke betales skat i landet, men her i Danmark siger vi, at hvis man har hovedkontor i Danmark, skal man redegøre for, hvordan alle ens indtægter kommer fra det specifikke datterselskab, og lave et kæmpestort regnskab, som man så skal sende ind til de danske skattemyndigheder.
Altså, hvordan skulle det ikke kunne være en overimplementering?
Det har jeg meget svært ved at se.
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig, at Venstre sagde, at de var imod det her lovforslag.
Det er altså meget opsigtsvækkende, at selv Ørsted, som er ejet af staten, afleverer et høringssvar, hvori man går imod det forslag, der kommer fra regeringen, fordi det er en katastrofe for danske virksomheder, som har datterselskaber rundtomkring.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-15:
Kan Venstres ordfører bekræfte, at konsekvensen af den her lovgivning er, at hvis en dansk køkkenvirksomhed har et datterselskab i Letland, som producerer køkkenelementer, så skal dette selskab i Letland betale selskabsskat efter dansk sats på 22 pct., hvorimod deres konkurrenter i Letland, som er ejet af lettiske virksomheder, kun skal betale lokal lettisk selskabsskat på 15 pct.?
Og kan ordføreren fortælle, hvad fornuften er i at beskatte danske virksomheder i Letland hårdere, end lettiske virksomheder bliver beskattet?
Marie Bjerre (V), 2019-11-15:
Det kan jeg ikke svare på, og jeg kan ikke svare på, hvad fornuften er i, at udenlandske datterselskaber af danske koncerner skal beskattes hårdere her i landet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-15:
Tak, formand.
Jeg vil først godt takke Radikale Venstre for at tænke på og værne om dansk erhvervsliv.
Det er der i sandhed et behov for.
Vi kigger måske ind i økonomiske hårde tider i form af en recession.
Vi skal ikke fra det danske Folketings side overimplementere EU-lovgivning, som kan skade danske virksomheder.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge Radikale Venstres ordfører, om man er enig i betragtningen, at hvis man implementerer det her, altså den her overimplementering, som der ligger nu, så vil det skade dansk erhvervsliv, og også betragteligt.
Kathrine Olldag (RV), 2019-11-15:
Noget af det, som jo også har præget den her proces, er jo, at det er et lovforslag, som er en genfremsættelse – altså, den tidligere regering har jo også forsøgt at arbejde sig igennem det her og har også pådraget sig de samme hovedpiner.
Så selv om vi også er forsinkede i forhold til den tidsplan, som EU havde pålagt os i forhold til implementeringen af det her direktiv, så må vi simpelt hen bare lige prøve at stå imod og trække vejret dybt ned i maven og få gjort det her ordentligt, så vi ikke ødelægger det for os selv.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-15:
Tusind tak for det befriende indlæg.
Det er dejligt at se, at der er noget fornuft på den side af midten i dansk politik, og jeg synes, at det er meget, meget positivt, at man rent faktisk lytter til de høringssvar, som kommer ind fra erhvervsorganisationerne.
Jeg håber virkelig, at De Radikale vil holde fast her i det kommende stykke tid, for vi har jo erkendt fra vores side af salen, at selv om vi også oprindelig havde lagt det her frem, har vi lyttet til, hvad der er kommet af kommentarer.
Jeg synes, det er en rigtig god tilgang, at man faktisk tager de her høringsprocesser alvorligt og så lytter til de kommentarer, der kommer ind, og så også er villig til at æde sin egen stolthed og sige: Det kan være, at det, vi oprindelig havde tænkt os, måske ikke var det allerklogeste.
Så jeg håber, at Radikale vil forsøge at overbevise regeringen om, at det også vil være en god idé for den.
Kathrine Olldag (RV), 2019-11-15:
Mange tak.
Intentionen med dette lovforslag er rigtig god, men i Radikale Venstre er vi alligevel skeptiske.
Det er særlig, fordi vi her har et forslag, der har fået overvældende skarp kritik af en bred vifte af store hjemmehørende danske virksomheder, som opererer internationalt.
Vi er optaget af at bekæmpe skattely af enhver slags, og passive skuffeselskaber og spekulative oprettelser af datterselskaber vil vi med stor glæde kæmpe imod sammen med det øvrige Folketing – også sammen med EU, som dette forslag jo udspringer af.
Men forslaget mangler præcision, for når forslaget ikke omfatter en substanstest af datterselskaber, er det, fordi skatteministeren mener, at de nuværende danske regler rigeligt vejer op for den mulighed, altså at indføre en substanstest.
Til gengæld, ligesom de tidligere ordførere har talt om, argumenterer Dansk Erhverv, Dansk Industri, Dansk Byggeri, Danfoss, Ørsted, Novo og en lang række andre store danske virksomheder for, at lovforslaget er for vagt, og at det ikke kan tolkes af teksten, hvad der pålægges CFC, så derfor må disse virksomheder nødvendigvis budgettere med denne usikkerhed, når de byder ind på store udbudsprojekter.
Det kan koste milliarder i omsætning og derved også koste den danske stat, er deres argument.
Derfor er vi ikke til sinds at stemme for forslaget, som det foreligger lige nu, men vi vil meget gerne være med til at kvalificere forslaget, så det både møder lovens formål, men også så vidt muligt imødekommer kritikken.
For selvfølgelig skal vi leve op til vores internationale forpligtelser, og selvfølgelig skal vi implementere EU-direktiver, og selvfølgelig skal vi bare gøre det ordentligt.
Marie Bjerre (V), 2019-11-15:
Jeg synes jo egentlig også, at jeg sagde det meget klart i min ordførertale.
Hvis det her lovforslag betyder, at danske virksomheders konkurrenceevne bliver svækket, som det så tydeligt fremgår af høringssvarene, hvis det betyder, at der kommer så massivt mere skat på danske virksomheder, så kan vi ikke støtte forslaget.
Det er derfor, jeg siger, at det bliver vi nødt til at få belyst i udvalgsarbejdet.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-15:
For mig virker det jo indlysende tåbeligt, at danske virksomheder, der har datterselskaber i f.eks. Letland, skal beskattes hårdere på selskabsskatten end deres lokale konkurrenter.
Derfor er spørgsmålet til Venstre: Når det nu er så indlysende tåbeligt, hvorfor kan Venstre så ikke sige, at Venstre vil stemme imod det?
Marie Bjerre (V), 2019-11-15:
Helt generelt er vi imod overimplementering.
På det her område må vi bare erkende, at vi har en bred skattebase, og bemærkningerne til lovforslaget siger også selv, at der ikke er tale om en minimumsimplementering af det her direktiv, at man går videre.
Det kan der være sund fornuft i, hvis man gør det med åbne øjne.
Men du spørger mig direkte, om vi kan støtte forslaget, hvis det, dansk erhvervsliv siger, er korrekt.
Nej, det kan vi ikke.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-15:
Tak for ordførertalen.
Venstres ordfører siger, at vi skal implementere skatteundgåelsesdirektivet, og det kan jo være fint nok.
Men jeg vil høre, om Venstres ordfører så mener, at man skal overimplementere direktivet, for da Venstre selv sad i regering, havde man jo sådan et implementeringsråd, som rådgav regeringen for at undgå, at man overimplementerede, og de sagde faktisk ret klart, at det her var en overimplementering.
Så jeg vil egentlig spørge, om Venstre kan stemme ja til det her lovforslag, hvis det er en overimplementering, som deres eget implementeringsråd sagde.
Så sagde ordføreren også, at hvis det var korrekt – sådan tror jeg formuleringen var – hvad erhvervslivet sagde i deres høringssvar, som jo var ret alarmerende og en ret kontant kritik af det her, så ville det være afgørende for, om Venstre kunne støtte det.
Skal det forstås sådan, at man så vil stemme nej til det her?
Altså, vil man stemme nej, hvis erhvervslivets bange anelser ved det her er korrekte?
Jeg vil bare lige forstå det rigtigt.
Jeg synes også, det her er kompliceret – og vi tager det op i udvalgsbehandlingen og støtter fuldt ud en teknisk gennemgang.
Men jeg vil altså høre: Hvis det er korrekt, hvad erhvervslivet siger, vil man så stemme nej til det her forslag?
Troels Ravn (S), 2019-11-15:
Jo, det gør vi, og jeg har redegjort for, hvorfor vi ikke kan acceptere en såkaldt substanstest.
Det har været et gennemgående tema i min ordførertale.
Vi har her fundet en balance, hvor vi sikrer, at Danmark har en robust selskabsskattebase, og samtidig søger vi at mindske de administrative og økonomiske konsekvenser for helt almindelige virksomheder, altså den rette balance.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-15:
Det skal jeg lige forstå ret: Så ordføreren mener ikke, at man her via dansk lovgivning implementerer mere, end hvad EU kræver?
Troels Ravn (S), 2019-11-15:
Det ville nok komme som en overraskelse også for ordføreren fra Nye Borgerlige med en sådan anerkendelse.
Det her er ikke en overimplementering.
Det er rettidig omhu, at vi sikrer, at Danmark fortsat er et foregangsland, og sikrer, at man betaler skat der, hvor man tjener sine penge, og at multinationale selskaber ikke skal have mulighed for at flytte rundt med deres overskud til lavskattelande.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-15:
Jeg skal bare spørge kort, om ordføreren anerkender, at det her er en overimplementering.
Troels Ravn (S), 2019-11-15:
Det gør vi bestemt også.
På baggrund af europæiske regnskabsoplysninger opgør Skatteministeriet, at virksomheder med hovedsæde i Danmark har placeret ca. 3 pct. af deres mobile aktiver i udvalgte europæiske lavskattelande: Holland, Luxembourg, Irland, Malta, Cypern og Belgien.
Til sammenligning har virksomheder med hovedsæde i Sverige og Tyskland over 10 pct. af deres mobile aktiver placeret i europæiske lavskattelande.
Så derfor er det her en indikation af, at de danske værnsregler i praksis ikke har begrænset virksomhedernes incitament til at udflage.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-15:
Stort set samtlige erhvervsorganisationer er enige om, at det her er en meget stor byrde på erhvervslivet.
Det gælder Dansk Erhverv, det gælder Dansk Industri, det gælder Danfoss, og det gælder en lang række af de organisationer, som har indsendt høringssvar.
Men Socialdemokraterne mener så, at man bare kan sige til dem, at det ikke er nogen byrde.
Hvordan kan Socialdemokraterne være klogere end virksomhederne på, hvor meget besvær det her medfører for virksomhederne?
Hvad baserer man det på, når man siger, at det ikke udgør noget problem, når erhvervslivet råber op her?
Det er sjældent set, at der kommer så skarpe høringssvar ind, som der har gjort til det her lovforslag.
Hvorfor tager Socialdemokraterne ikke erhvervslivets bekymringer alvorligt?
Troels Ravn (S), 2019-11-15:
Der er ikke noget som helst – det kan faktisk dokumenteres – der tyder på, at særlige danske CFC-regler på det her område har betydet en udflagning af danske arbejdspladser.
Det er der faktisk ikke.
Regeringen har med sit forslag forsøgt at finde en balance, der sikrer, at Danmark har en robust selskabsskattebase, og samtidig søger vi også at mindske de administrative og økonomiske konsekvenser for helt almindelige virksomheder, og jeg har også redegjort for, at det er en vigtig balance.
Vi skal på den ene side hindre unødigt bureaukrati, og på den anden side skal vi også fortsat være et foregangsland.
Vi mener i Socialdemokratiet, at det er vigtigt, at Danmark fortsat er et foregangsland i kampen mod skatteundgåelse, og at vi bekæmper multinationale selskabers muligheder for at udnytte lavskattelande til at reducere den danske beskatning.
Det er det, der er vigtigt for vores samfund, det er det, der er vigtigt for vores fællesskab, og vi har jo her fundet en balance, som også er vigtig for vores virksomheder og for vores arbejdspladser.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-15:
Hvorfor er det, at Socialdemokraterne synes, at koncerner, der har valgt at have hovedsæde i Danmark, skal beskattes og belemres med meget større administrative byrder end koncerner, som har hovedsæde i nogle af vores nabolande?
Det er jo at bede Danfoss, Novo Nordisk og andre danske virksomheder om at flytte ud af Danmark og etablere sig i vores nabolande, når man giver dem dårligere vilkår, fordi de er i Danmark.
Troels Ravn (S), 2019-11-15:
Det er ganske enkelt, fordi et ønske om en substanstest vurderes at ville underminere de gældende CFC-regler.
Det er i den forbindelse vurderingen, at almindelige transfer pricing-regler og exitbeskatningsregler, som kendes i alle lande, ikke er tilstrækkelige til at imødegå risikoen for udhuling af selskabsskattebasen i Danmark.
Vi skal også huske, at vi i Danmark har haft et andet udgangspunkt, end man har i andre EU-medlemslande, og derfor har vi behov for et anderledes værn.
Kathrine Olldag (RV), 2019-11-15:
Jeg har brug for lige at få penslet lidt logik ud eller måske noget, jeg ikke helt kan få til at stemme i det forslag, sådan som det ligger nu.
Hvis vi derimod ikke implementerer en substanstest, vil vi ifølge de danske virksomheder miste milliarder.
Så et eller andet sted er der jo nogen, i hvert fald sådan som jeg kan se det, som enten har svært ved at regne den ud, eller som har fat i nogle noter eller adgang til nogle kilder, som i hvert fald ikke er helt klare endnu.
Så kan ordføreren redegøre for, hvorfor de her milliarder er i spil i de to omgange?
Troels Ravn (S), 2019-11-15:
Helt grundlæggende har vi her med vores forslag fundet en balance, der sikrer, at Danmark fortsat har en robust selskabsskattebase, og samtidig søger vi også at mindske de administrative og økonomiske konsekvenser for helt almindelige virksomheder.
Og det her ønske om en substanstest er ikke imødekommet, og det skyldes, at en imødekommelse af ønsket vurderes at ville underminere de gældende CFC-regler i Danmark.
Så det her er et værn.