runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2020-12-15:
Altså, det er noget, vi arbejder for, og det står jo også i vores handlingsplan.
Det er dér, den skal tages, og det gør vi.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-15:
Det er jo meget godt, at der står, at man nu retter henvendelse til Europa-Kommissionen for at se, om man kan presse det igennem ad den vej.
Men der var jo også den mulighed, at vi allerede nu gik foran i Danmark og sagde, at nu indfører vi en mindstepris, vel vidende at det kunne medføre en eller anden form for procesrisiko i forhold til EU-Domstolen.
Men så kunne vi i hvert fald sige, at her sætter vi hensynet til folkesundheden over hensynet til EU-retten, og det synes jeg jo burde være rimeligt i den her sag.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-16:
Jeg er lidt usikker på, hvor den der misundelse egentlig optræder, for der gælder jo altså enslydende regler i forhold til forældrebetaling, om man vælger den ene eller den anden form: Hvis man har et barn i selvejende institution, gælder der samme forældrebetalingsregler, som der gør det andet sted.
Så jeg forstår ikke helt, hvad det egentlig sigter til, og jeg vil sige det sådan, at for mig er det vigtigt, at pengene bliver brugt på børnene og ikke på at udbetale overskud.
Jeg synes, det er fint, og jeg tror faktisk ovenikøbet, Socialdemokratiet var involveret i at oprette de allerførste frie børnehaver, altså selvejende institutioner i Danmark, så det er en tradition, vi hylder, og som kan fortsætte fint under de regler, der kommer til at være her.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-12-16:
Men det handler jo grundlæggende om misundelse på den ene side og på den anden side om, at regeringen åbenbart mener, at de er bedre til at vælge på børnenes vegne, end forældrene er.
For det her vil ødelægge det frie valg for forældrene, for det vil snævre antallet af organiseringsformer på dagtilbudsområdet ind, når man forringer økonomien for de private passere og man forringer de rammer, der ligger, for de private dagtilbud, ligesom man igen – med den aftale, man har lavet nu – vælger at diskriminere op mod 64.500 børn, fordi de går i dagpleje, i selvejende institutioner eller i private institutioner, og det er rigtig ærgerligt, for så er det ikke at sætte børnene først.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-16:
Der lægges ingen forhindringer i forhold til det frie valg.
Altså, der kommer til at gælde samme regler som for fri- og privatskoler, og jeg tror egentlig, at de fleste mennesker i Danmark godt ved, at det er muligt at vælge en friskole eller en privatskole, hvis man ikke er glad for det kommunale tilbud.
Jeg tror også, de fleste mennesker i Danmark ved, at der faktisk har været vækst i antallet af fri- og privatskoler.
Så det er bare for at sige, at det er fuldstændig de samme regler i forhold til ikke at måtte tage overskud ud, der kommer til at gælde her, og hvis ordføreren selv mener, at det ikke er særlig mange, det drejer sig om, er der vel heller ikke et problem.
De daginstitutioner, der i dag tager penge ud, kan fortsætte som private; de kan bare ikke tage penge ud.
Så de kan fortsat ...
Det må de skam endnu.
Det, vi lægger op til, er at lave samme type lovgivning, som vi kender fra fri- og privatskoler.
Og som det er ordføreren bekendt, for jeg ved, at ordføreren har fulgt området i utrolig mange år, så har der været vækst i fri- og privatskoler.
Det vil sige, at der med de her regler absolut ikke er noget til hinder for, at der tilmed kan være vækst i mængden af private institutioner i Danmark, ligesom vi har set det for fri- og privatskoler.
Derfor skal det bare være sagt, at det, som det handler om her, jo er at sørge for, at pengene går til børnene, så man ikke tager dem ud som overskud, men derfor kan man sagtens drive private institutioner under lovgivningen.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-12-16:
Jamen grundlæggende handler det jo om, at regeringen og de røde støttepartier har valgt at diskriminere 64.500 børn, fordi deres forældre har brugt det frie valg til at vælge at sende deres børn enten i dagpleje, i en selvejende institution eller i en privat institution.
Der gælder jo præcis de samme regler i dag i forhold til vores dagtilbudslovgivning, som der gælder for de kommunale.
Desuden har ministeren jo også svaret mig skriftligt, at kommunerne ikke må tage og bruge pengene fra normeringsløftet og tilføre dem til f.eks. dagplejen, til de selvejende institutioner eller de private institutioner, så man får en ligestilling af børnegruppen ude i kommunerne.
For der har regeringen og støttepartierne jo bestemt, at den andel af børnene ikke skal have del i støtten.
Som jeg nævnte før, betyder det, at over 54 pct. af børnene i Thisted Kommune ikke får del i børneløftet.
I Sønderborg Kommune, hvor jeg selv bor, er det 26,3 pct. af børnene, der så ikke får del i det børneløft, som vi ellers politisk er enige om her i Folketinget.
Og jeg synes, det er enormt ærgerligt og trist, at regeringen har den her ideologiske tilgang til hele børneområdet, som ikke handler om at sikre en høj kvalitet i alle tilbuddene, men handler om, at man åbenbart har nogle tilbud, som har en organiseringsform, som regeringen ikke kan lide, og derfor skal de børn, der går i de institutioner, ikke have del i løftet.
Det andet triste og ærgerlige, der ligger i regeringens finanslovsaftale, er jo det, som regeringen kalder et profitforbud, altså grundlæggende et forbud mod de private institutioners organiseringsformer, som vi kender dem i dag.
Det er også ærgerligt, at regeringen går ind og underminerer økonomien for de private passere – det gør man jo også med aftalen.
Og det betyder jo, at der bliver færre tilbud til forældrene at vælge imellem, fordi regeringen åbenbart har et så stort behov for, at det hele skal være kommunale tilbud, der ligner hinanden, i stedet for at respektere forældrenes frihed og også respektere forældrenes ret til at kunne gå sammen om f.eks. at oprette en privat institution, sådan som man kender det under lovgivningen i dag.
Trine Bramsen (S), 2020-12-16:
Jamen det er jo præcis det her, som den korrespondance handler om, altså at der er en minister, der har sagt, at vi løser alene opgaver, som der er lovhjemmel til, og både forsvarschefen og afdelingschefen bekræfter, at forsvaret løser alene opgaver, der ligger inden for forsvarslovens § 7.
Og det er jo, som jeg også har sagt mange gange her i salen til hr. Marcus Knuth, der så tilsyneladende har svært ved at høre det, fordi jeg har været optaget af, at forsvaret hele vejen igennem har haft lovhjemmel til at løse de opgaver, som forsvaret har løst.
Og uanset hvor mange gange jeg skal herned i salen og svare på det, ændrer svaret sig altså ikke.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-16:
Tak, formand.
Goddag, minister.
Er det ministerens opfattelse, at ministeren skylder at fortælle de soldater, der har deltaget i den såkaldte operation minkaflivning, hvem der helt præcis har udstedt ordren om deres deltagelse i denne operation?
Trine Bramsen (S), 2020-12-16:
Men igen, hr. Marcus Knuth, må jeg gentage, at jeg finder det uansvarligt at undergrave befolkningens tillid til forsvaret ved fortsat at turnere rundt med en forkert udlægning af de faktiske forhold om forsvarets støtte til Fødevarestyrelsens minkindsats.
Som jeg tidligere har forklaret og gentaget her i salen, så har ingen soldater aflivet mink; forsvaret har ikke gennemført nogen operation minkaflivning.
Forsvaret har støttet en civil myndighed, Fødevarestyrelsen, der anmodede om støtte.
Forsvaret har støttet Fødevarestyrelsens indsats siden den 8. oktober, og det har forsvaret gjort med hjemmel i forsvarslovens § 7.
Det har jeg svaret gentagne gange og lagt frem, altså at forsvaret har hjemmel til at støtte Fødevarestyrelsen i forsvarslovens § 7.
Forsvaret har ikke aflivet mink.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-16:
Vi har den allerstørste kærlighed til forsvaret.
Vi ønsker bare at få ærlige svar fra ministeren.
Nu gentager jeg igen.
Hvis forsvaret støtter en myndighed, der gør noget, der er ulovligt for dem selv, er det klare udgangspunkt, at det også er ulovligt for forsvaret.
Det viser sig jo, at statsministerens ordre ikke havde lovhjemmel, at politiet, som forsvarets støtte, ikke havde lovhjemmel, så nu spørger jeg igen: Undersøgte ministeren, om der var dobbelt lovhjemmel, altså præcis det, som chefjuristen advarede om – ja eller nej?
Trine Bramsen (S), 2020-12-16:
Jamen af korrespondancen fremgår det ganske klart, at der ikke gennemføres ulovlige opgaver eller opgaver, der ikke er lovhjemmel til, fra forsvarets side.
Der er netop ikke tale om opgaver, hvor man ikke på forhånd har indgået aftale og dermed fået samtykke fra avlerne om, at man skulle ind og tælle mink, og det fremgår ret klart af korrespondancen.
Så jeg synes igen, at det er et eksempel på, at Konservative forsøger at sprede mistillid til vores forsvar.
Det synes jeg faktisk ikke er rimeligt.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-16:
Kære minister, det er sådan set også det, jeg gør.
Så nu spørger jeg igen: Har forsvarsministeren selv undersøgt, om der var dobbelt lovhjemmel?
Det er meget simpelt at svare enten ja eller nej til spørgsmålet.
Trine Bramsen (S), 2020-12-16:
Modsat hr. Marcus Knuth har jeg læst hele artiklen og også hele korrespondancen i LandbrugsAvisen.
Der er hele korrespondancen som sagt gengivet.
Og efter at juristen i Forsvarsministeriet har gjort opmærksom på den dobbelte lovhjemmel, svarer hele to, nemlig forsvarschefen og den øverste afdelingschef, at det lige præcis er derfor, at det er så væsentligt, at forsvarets opgaver ligger inden for forsvarslovens § 7. Der bliver altså ikke aflivet mink.
Forsvaret løfter alene opgaver, der er lovhjemmel til i § 7.
Så jeg kan anbefale hr. Marcus Knuth, særlig når han kommer her i salen, at gengive hele korrespondancer og ikke kun uddrag af dem, for det giver altså et urigtigt indblik.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-16:
Ministeren har igen og igen sagt, at forsvaret har løst de her opgaver efter forsvarslovens § 7.
Chefen skriver internt og gør opmærksom på den dobbelte lovhjemmel: »Som nævnt er det dog vigtigt at være opmærksom på det dobbelte hjemmelskrav: Den myndighed, som anmoder om bistand, skal selvfølgelig lovligt kunne fremsætte anmodningen.
Hvis de anmoder Forsvaret om at gøre noget, der er ulovligt for dem selv, vil det som det klare udgangspunkt også være ulovligt for Forsvaret.«
Har forsvarsministeren undersøgt, om der var dobbelt lovhjemmel?
Trine Bramsen (S), 2020-12-16:
Som jeg efterhånden har sagt nogle gange, kan forsvaret på baggrund af § 7 i forsvarsloven støtte andre myndigheder i deres opgaveløsning.
Det danske samfund har stor gavn af, at forsvaret stiller op, når der med kort varsel bliver brug for flere hænder og hoveder, hvad enten det drejer sig om storm, oversvømmelse eller sygdom.
I det konkrete tilfælde var det Fødevarestyrelsen, der med kort varsel bad om støtte til deres indsats mod coronasmitten i mink – en indsats, der blev koordineret under Rigspolitiets ledelse i den nationale operative stab, NOST'en.
De opgaver, som medarbejderne har løst, er efter samtykke – efter samtykke – fra avlerne at optælle mink og foretage afsluttende syn.
Det synes jeg er helt rimelige opgaver at forsvaret bidrager til.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-16:
Tak, formand, og tak igen til ministeren.
Mener ministeren, at man burde have trukket de danske soldater tilbage fra danske minkfarme med ikkesmittede besætninger uden for de såkaldte smittezoner, i samme øjeblik man opdager, at der ikke er hjemmel bag statsministerens ordre om at slå samtlige danske minkbesætninger ned?
Trine Bramsen (S), 2020-12-16:
Jamen nu prøver hr. Marcus Knuth jo med et gammelt trick, nemlig det her med lige at fordreje ordene.
For der er jo forskel på at være med til at håndtere minkindsatsen og så at aflive mink.
Mig bekendt har Beredskabsstyrelsen ligesom forsvaret ikke aflivet mink.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-16:
Det er meget interessant.
Som sagt er det her ikke verificeret – men hvis det viser sig, at det her brev på Facebook er sandt, og at Beredskabsstyrelsens værnepligtige har været med til at aflive mink, hvem bærer så det øverste ansvar?
Trine Bramsen (S), 2020-12-16:
Forsvaret har haft lovhjemmel til alt, hvad de har foretaget sig.
Og mig bekendt har Beredskabsstyrelsen ikke aflivet mink – nej.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-16:
Først og fremmest turnerer vi ikke rundt med noget.
Vi spørger, om der er afgivet lovlige ordrer.
Nu spørger jeg bare – og det her er opklarende: Har Beredskabsstyrelsen været med til at aflive mink?
Det er et meget simpelt ja-nej-spørgsmål.
Trine Bramsen (S), 2020-12-16:
Det har forsvaret ikke .
Jeg tror, at hr. Marcus Knuth med det spørgsmål, der her vist lidt falder uden for det, der er spurgt ind til i dag, blander to ting sammen, nemlig det med uden for og inden for zonerne.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-16:
Tak, minister.
Jeg synes jo, at det er ærgerligt, at vi skal stå her igen.
Mange af de spørgsmål, vi stiller, stiller vi meget, meget simpelt, og vi får ikke klare svar på det her.
Det er, fordi vi ikke får svar.
Jeg vil sige, at det her ikke er verificeret – men han skriver, at han har været med til at fange mink, og at han har været med til at aflive mink.
Og det her er underskrevet af 23 ud af 24 af hans værnepligtskollegaer.
Ministeren har også lige sagt her nu, at soldater ikke har deltaget i minkaflivning; at forsvaret ikke har deltaget i minkaflivning.
Mig bekendt hører Beredskabsstyrelsen under Forsvarsministeriet.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-12-16:
Jeg har jo bedt om igennem næsten et år, at ministeren gav dokumentation for, hvilke institutioner det så var, der udtog pengene til formål, der ikke handlede om børnene.
Ministeren er kommet op med to historiske, forkølede eksempler på det, men har ellers ikke kunnet give nogen eksempler.
Men regeringen må jo have et så stort ideologisk problem med det frie valg hos forældrene, at man så ikke længere vil respektere de organiseringsformer, der ligger i loven i dag, og det er ærgerligt.
Benny Engelbrecht (S), 2020-12-16:
Hvis det er sådan, der er ønske om at lave lokale modeller, hvor man har en form for brugerfinansiering, vil jeg i hvert fald på ingen måde udelukke det på forhånd.
Hvis man på anden vis har projekter, hvor man lokalt har et ønske om at lave en medfinansiering af statslig infrastruktur – det kunne f.eks. være nogle af de indikationer, der har været i Nordjylland, om en tredje Limfjordsforbindelse – så udelukker jeg heller ikke det på forhånd.
Men det er også klart, at opgavefordelingen mellem stat og kommuner synes jeg ellers i udgangspunktet er ret klar.
Men hvad Venstre måtte vælge at prioritere i forhandlingerne, må man tage til den tid.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-12-16:
Jeg er også selv ked af, at Venstre ikke er i regering, men det må vi jo erkende, og derfor er det jo så interessant, hvad regeringen har af interesser, selv om regeringen ikke rigtig vil svare på det sådan helt tydeligt.
Det er derfor, jeg har muligheden for at stille de her spørgsmål her og håbe på klare svar, og det håb har jeg stadig væk.
Håbet er jo lysegrønt.
Det, der lå i det, var, om regeringen ville være åben over for en statslig medfinansiering af en tredje forbindelse over Randers Fjord, og ikke hvad eventuelle andre partier kommer med.
Vil det være med i regeringens oplæg til forhandlinger?
Benny Engelbrecht (S), 2020-12-16:
Altså, når jeg har kigget på den tidligere regerings plan, som der jo ikke længere er et flertal for, så kan jeg i hvert fald ikke ud af den på nogen måder konkludere, at den tidligere regering på nogen måde skulle have prioriteret dette projekt.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-12-16:
Tak for det, minister.
Situationen er jo den, hvad jeg også tror ministeren er bekendt med, at der faktisk færdes over 38.000 biler dagligt over Randers Bro, som dermed er presset til det yderste, og det vil forventeligt inden for en årrække ikke være nok til at kunne håndtere det stigende trafikpres, der er hen over Randers Fjord.
Derfor er det nødvendigt – også på grund af beredskabsmæssige forpligtigelser, for ambulancer skal kunne komme til og fra bl.a. Djursland og ind til Regionshospitalet Randers – med en tredje forbindelse over Randers Fjord.
Der er der selvfølgelig forskellige planer.
Randers Kommune har deres klimabroprojekt, som jo er et kommunalt projekt, og så er der jo så Østbroen, som vi igennem en årrække har talt om, hvad statens involvering i på sigt skal være.
Så kunne man søge ind der.
Påtænker regeringen at gøre noget lignende i deres udspil til de kommende infrastrukturforhandlinger?
Og er det i forhold til det konkrete projekt med Østbroen noget, man fra regeringens side – ikke fra Venstres side – vil spille ind som et statsligt projekt, eller mener man, at det er kommunens projekt alene?
For det er jo også det, der er det afgørende.
Samtidig er det også afgørende, om man kan få en betalingsmodel for projektet eller ej.
Vil ministeren også være åben over for det, hvis man gør det?
Og B: Vil der være mulighed for en betalingsbro i det her projekt?
Benny Engelbrecht (S), 2020-12-16:
Regeringen er villig til at diskutere alle projekter, som man måtte ønske at diskutere i en forhandling, men det er også klart, at det, som vi har tilkendegivet, er, at der skal være en bred politisk aftale.
Det er vi villige til at gå efter, også i det tilfælde at et parti som Venstre stiller sig svært tilgængelig eller måske ligefrem ender med ikke at ville gå med, ligesom vi har set det på grøn vejtransport, hvor man ikke har villet tage ansvar for CO 2 -reduktioner, eller ligesom vi netop har set det, desværre, på politiområdet, hvor et meget bredt flertal i Folketinget har lavet et politiforlig, som Venstre heller ikke har villet tage ansvar for.
Marie Bjerre (V), 2020-12-16:
Tak for det.
Hvad mener ministeren om de udfordringer, der er i, at børn i skoleklasser ikke må invitere klassekammeraterne hjem til børnefødselsdage for tiden på grund af covid-19-retningslinjerne, men til gengæld gerne må mødes op til 50 børn fra forskellige skoler til fritidsaktiviteter efter skole?
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-12-16:
Tak for det.
Jeg kan jo forstå, at regeringen taler rigtig meget om, hvad andre partier gør.
Hvis regeringen ikke er klar til at regere, er der jo et alternativ, og det er, at man kan gå af.
Det siger jeg selvfølgelig sådan lidt stramt, men jeg synes ærlig talt også, at når jeg beder om at høre, hvad regeringens udspil vil være, er det mindste, man kan svare, hvad regeringens udspil vil være.
Derfor spørger jeg nu altså igen stille og roligt: Vil regeringen, regeringen , indstille, at det her bliver statsligt medfinansieret på den ene eller anden måde?
Tak til ministeren for svaret.
Situationen er jo den, at der nu faktisk er gået over et år, siden regeringen tiltrådte, og vi har stadig væk ikke haft en eneste forhandlingsdag om, hvordan og hvorledes vi kan imødegå de stigende trængselsproblemer, der er på bl.a. E45 i Østjylland, og også de massive støjproblemer, der er i f.eks. en by som Randers.
Det skal jo ses i lyset af, at den tidligere regering faktisk lavede en fuldt finansieret infrastrukturplan, hvor man adresserede begge ting.
Man havde både sørget for, at der kom gang i støjværnene omkring Randers, der var konkrete projekter, og derudover var der en historisk høj støjpulje på 1,6 mia. kr.
Dernæst har vi jo altså i den infrastrukturaftale også besluttet at sætte af til, at der skulle være tre spor hele vejen fra Randers til Vejle.
Nu står vi så her over et år efter, hvor der intet er sket fra regeringens side.
Og de eneste, der er taberne i det her, er ikke dem, der bor i København, men derimod dem af os, der bor i Østjylland og altså er nødsaget til at pendle, og de mange husejere, som langs motorvejen er nødsaget til at leve med den massive støj, som der vil være år for år.
Derfor er jeg jo sådan lidt, hvad skal vi sige, næsten i en situation, hvor jeg tigger og beder regeringen om at prøve at komme på banen og prøve at komme frem med et løfte om, at det, der var en selvfølge i den tidligere regerings infrastrukturplan, også burde være en selvfølge for den nuværende regerings infrastrukturpolitik.
For problemet er jo ikke blevet mindre; vi har stadig væk stigende infrastrukturproblemer på E45, som bliver værre og værre, og vi har stadig væk stigende støjproblemer.
Derfor er det jo en anledning nu, minister, til – før forhandlingerne på et eller andet tidspunkt går i gang – som minimum at komme med et løfte om, at det, man lovede fra den tidligere regerings side, og som rigtig mange i det kronjyske var glade for, selvfølgelig også kommer med i den nye regerings infrastrukturplan.
Benny Engelbrecht (S), 2020-12-16:
Vi har jo meldt klart ud, at vi først ønskede at forhandle om grøn vejtransport og så efterfølgende infrastruktur.
Og jeg kan konstatere, at Venstre, til trods for at partiet står bag en 70-procentsmålsætning, desværre ikke – efter utrolig lange forhandlinger, månedsvis af forhandlinger – ønskede at tage ansvar.
Det er åbenbart det nye problem, altså at partiet Venstre ikke ønsker at tage ansvar for at lave brede aftaler.
Jeg håber selvfølgelig, at Venstre kommer på andre tanker, når vi om kort tid skal i gang med at forhandle om infrastruktur og en grøn mobilitetsplan, og at Venstre dér vil vise sig som et ansvarligt parti, som er klar til at gå ind til forhandlingsbordet.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-12-16:
Men minister, vi vil jo tage ansvar.
Det var derfor vi lavede en fuldt finansieret plan, som regeringen, få dage, ja, næsten timer efter den tiltrådte, smed i skraldespanden.
Nu er vi i en situation, hvor der ikke er fundet nogen løsning.
Jeg har været ude at besøge de her mange støjramte borgere i lang tid.
De tigger og beder faktisk om at få besøg af ministeren, så han også kan se og høre problemet.
Er det et tilsagn, som ministeren kan give, at han kommer ud og oplever problemet så at sige, før infrastrukturforhandlingerne kommer?
Så skal jeg i hvert fald nok facilitere det mellem borgerne, der er derude, og så ministeren.
Benny Engelbrecht (S), 2020-12-16:
Jeg skal ikke sige så meget yderligere om infrastrukturforhandlingerne, for det har vi jo allerede lige haft oppe at vende i det sidste spørgsmål.
Det er klart, at for regeringen er det helt afgørende, at vi laver brede aftaler, og det er selvfølgelig også derfor, vi har haft en ambition om også at indgå en bred aftale om spørgsmålet om at reducere CO 2 -udledningen fra vejtransporten, men det kunne desværre ikke lade sig gøre, og det skal jeg sige klart at jeg selvfølgelig er ærgerlig over ikke var muligt.
Men når det er sagt, er det også klart, at når vi snakker om infrastruktur, er det sådan, at der normalt ikke er nogen projekter, der er udelukket på forhånd.
Men det er også sådan, at der en god tradition for, at staten finansierer statslig infrastruktur og kommunerne finansierer kommunal infrastruktur.
Det er en opgavefordeling, som jeg synes man skal have for øje, også når det kommer til en tredje forbindelse over Randers Fjord, som i udgangspunktet er en kommunal opgave.
Det er klart, at hvis det er Venstres holdning, at staten skal finansiere kommunal infrastruktur i form af en tredje forbindelse over Randers Fjord, den såkaldte Østbro, så kan Venstre gøre disse ønsker gældende i de kommende forhandlinger om en grøn mobilitetsplan, og så må vi se, hvad der kan skaffes flertal for.
Hvis der er borgere i området, som gerne vil have, jeg kommer derud, så gør jeg gerne det.
Der er dog lige et hensyn at tage til covid-19, så vi skal altså kunne gøre det på en sådan måde, at vi ikke udsætter hinanden for en risiko.
Det må vi selvfølgelig tage højde for.
Jeg kan ikke sige, om det så kan blive i januar, eller om det bliver nødt til at blive på et lidt senere tidspunkt.
Jeg vil bare minde om, at det virker en lille smule hult, at en repræsentant for Venstre står og taler om at tage ansvar, i betragtning af at man hverken har taget ansvar for grøn vejtransport eller for den sags skyld været med til at tage ansvar for et bredt politiforlig.