runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2024-01-16:
Fru Mette Frederiksen er jo lige sprunget ud som royalist, må vi forstå, og derfor tænker jeg, at det ville interessere fru Mette Frederiksen, at da Megafon her i weekenden spurgte danskerne om, hvad de ønskede, at den nye regent skulle profilere sig på, kom klimaet ind som en absolut nummer et.
Der tænkte jeg jo, at nu har jeg chancen for måske at overbevise statsministeren om at gå lidt mere helhjertet ind i klimakampen.
Helt konkret tænkte jeg: Vi har jo et 2025-mål, hvor der står i klimaloven, at vi skal reducere med 50-54 pct. som et gennemsnit over 3 år – 2024, 2025 og 2026.
Regeringen har så valgt at sige, at det skal være et punktmål i 2025, og at vi indfører nogle biobrændstoffer i 2025 og afskaffer dem igen i 2026, hvilket jo ikke rigtig er at tage klimaet alvorligt.
Kunne det være en anledning til, at man faktisk følger klimaloven og de anbefalinger, der kommer fra alle eksperter?
Mette Frederiksen (S), 2024-01-16:
Som jeg forstår det, opgør man det efter en helt almindelig gængs metode.
Jeg synes måske, vi skylder her at sige, for det er mit indtryk, at ikke alle danskere har hørt det, at vi netop i forbindelse med COP'en er blevet kåret til at være det land i verden, der gør mest for klimaet.
Det kunne vi jo godt dvæle ved et øjeblik; ikke fordi det betyder, at vi så skal hvile på laurbærrene og ikke gøre mere – det ser vi jo også med det, regeringen foreslår bl.a. på dieselområdet – men fordi det da er ret fantastisk, at når ngo'ere over hele verden, som jeg forstår det, ser på, hvilket land der gør mest, så når de frem til, at det er Danmark.
Martin Lidegaard (RV), 2024-01-16:
Nu gik mit spørgsmål på, at der står i klimaloven, at vi faktisk skal reducere med et gennemsnit over 3 år, og regeringen alligevel imod Klimarådets anbefalinger og vurderinger siger, at det gør den ikke, og at den kun tager det i 2025 ved at indføre et tiltag i et år og tage det væk igen,
så er det jo ikke nogen selvfølge, at vi bliver ved med at ligge i toppen af de internationale opgørelser, hvis ikke vi tager vores egen lovgivning alvorligt.
Nu har regeringen jo faktisk fået 2 mio. t foræret, fordi man gør lavbundsjorderne op på en anden måde, må man forstå, på Aarhus Universitet, så man har måske endda muligheden for at nå målet på den rigtige måde.
I hvert fald tror jeg, at vi er en række partier, der har meget svært ved at gå imod klimaloven.
Mette Frederiksen (S), 2024-01-16:
Men det er jo ikke sådan, at det er ét element, der gør, om vi lever op til 2025-målet.
Det er jo kombineret af rigtig mange handlinger og rigtig mange politiske beslutninger igennem årene, at vi nu kan sige til danskerne, at vi kommer til at leve op til 2025-målet, hvad vi skal; men det er jo entydigt godt.
Som jeg forstår det, er beregningen foretaget efter gængs metode.
Ja, det gør vi i 2025.
Det kunne vi da godt glæde os lidt over i det her land; og så blive ved med at ligge så godt, også i fremtiden.
Peter Kofod (DF), 2024-01-16:
Tak for det.
Og tak til fru Mette Frederiksen for en, synes jeg, rigtig god tale.
Jeg vil gerne spørge statsministeren, hvornår hun sidst har været i bad.
Og når jeg stiller det spørgsmål, er det, fordi alle os i den her sal selv bestemmer, hvornår vi går i bad, selv bestemmer, hvornår vi vil have vores mad, selv bestemmer, hvornår vi går i seng om aftenen, men for rigtig mange medborgere i det her land er svaret på det spørgsmål ikke selvvalgt.
Der er det ikke noget, man selv bestemmer; der er det noget, hvor man er dybt afhængig af det offentlige.
Mette Frederiksen (S), 2024-01-16:
Tusind tak for det spørgsmål.
Jeg er faktisk enig i det, der bliver sagt.
Det er jo det, det handler om med den her ældrereform – det er jo at sikre, at vi kan blive i vores eget liv så lang tid som overhovedet muligt.
Og det at være i eget liv betyder jo for langt de fleste af os mennesker, at vi selv har indflydelse, at vi selv bestemmer, at det er os, der så at sige svinger dirigentstokken over vores eget liv.
Det er præcis det ønske, vi har for den her ældrereform.
Peter Kofod (DF), 2024-01-16:
Derfor er jeg glad for, at regeringen endelig tager det her spørgsmål op.
Det har jo ligget os på sinde i lang tid, at vi kommer til at diskutere ældrelov.
Så hvornår kan vi regne med noget konkret?
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at mange af partilederens borgmestre, men også mange af vores byrådsmedlemmer efterspørger økonomi til at gøre noget reelt derude.
Kan vi regne med, at den følger med?
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-01-16:
Jeg er ked af, at fru Karina Adsbøl ikke sidder i formandsstolen.
Det havde været muntert.
Dansk Folkeparti vil indføre nationale standarder for danskkundskaber i ældreplejen.
Altså, man løber simpelt hen fra alle principper.
Det er sandelig gået op for mig.
Man kan ikke engang tage sig sammen til at sige »Dansk Folkeparti«; man siger »forslagsstillerne«.
Hvor er det dog ynkeligt.
Man står her bag ved mig og giver mig ret i det hele, og så kan man ikke stemme for forslaget, men vil have en eller anden beretning.
Det bliver et nej fra Dansk Folkepartis side.
Vi vil gerne have en afstemning om det her forslag.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-01-16:
Tak for ordet.
I Danmark varetægtsfængsler man, hvis den sigtede har gjort noget strafbart, som har en strafferamme på 1 år og 6 måneders fængsel.
Derudover skal dommeren vurdere, at der er en risiko for, at den sigtede flygter, at den sigtede vil begå nye lovovertrædelser, eller at den sigtede vil prøve at forhindre opklaringen af sagen, f.eks. ved at slette sine spor eller påvirke vidner eller medgerningsmænd.
Det synes jeg sådan set er ret fine argumenter for at varetægtsfængsle.
I Danmarksdemokraterne ønsker vi ikke, at gerningsmænd, som kunne være sigtet for frygtelige forbrydelser, skal kunne gå frit rundt og kommunikere med omverdenen og potentielt obstruere en efterforskning, som vi så det med ubådssagen.
Vi mener i Danmarksdemokraterne heller ikke, at vi af hensyn til f.eks. ofre for personfarlig kriminalitet kan tage så store hensyn til gerningsmanden, som det i så omfattende grad foreslås med forslaget.
I Danmarksdemokraterne står vi altid på offerets side.
Forslagsstillerne henviser til svaret på spørgsmål 382 fra Retsudvalget af 6. marts 2023 om hyppigere og længere varetægtsfængslinger.
Men tabellen siger jo noget andet.
Her kan man se, at antallet af varetægtsfængslinger er faldet støt fra 2014 til 2022.
Til gengæld er det korrekt, at de varetægtsfængslede sidder længere i varetægt i 2022, end de gjorde i 2014.
Men det skal jo bl.a. nok også ses i lyset af de lange ventetider hos domstolene.
Nu har vi lige indgået en ny flerårsaftale om domstolene med henblik på at nedbringe de lange ventetider, så jeg forstår heller ikke helt grundlaget for at fremsætte beslutningsforslaget.
Så i Danmarksdemokraterne kan vi ikke støtte forslaget.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-01-16:
Jeg tror ikke helt, at du hører, hvad det er, jeg siger.
Der er selvfølgelig forskel på den kriminalitet, som man begår i førstegangstilfælde.
Vi har selv været med til det i forhold til voldtægtsdømte, der ikke kan afsone med fodlænke, og jeg hørte også justitsministeren selv italesætte det med fodlænker.
Det kan godt være, man prøver at skabe splid i regeringen, men jeg ser det overhovedet ikke for mig.
Mai Mercado (KF), 2024-01-16:
Det tror jeg simpelt hen ikke at Socialdemokratiet var enig i, for det gibbede simpelt hen i dem, så de nærmest hoppede op fra stolene, da ordføreren holdt sin tale.
Det er sjældent, at de virkelig sidder og spidser ører og ser helt nervøse ud og tænker: Hvad kommer nu?
Hvad siger ordføreren nu, som man i de andre to partier ikke er enige i?
Så jeg må bare sige, at det er virkelig, virkelig spændende, hvis det betyder, at både Socialdemokratiet og Venstre fra nu af mener, at i stedet for at varetægtsfængsle voldtægtsforbrydere og seriekriminelle, som begår grov vold, skal de have en fodlænke på.
Held og lykke, siger jeg bare.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-01-16:
Det er Moderaternes holdning, at man skal prøve at se på alternative strafformer.
På et tidspunkt kommer vi til at se på en strafreform, hvor man bl.a. skal se på strafskærpelser.
Man skal også se på alternative strafformer, og det mener jeg er helt i tråd med regeringens politik.
Mai Mercado (KF), 2024-01-16:
Jeg synes næsten, at det her er sådan et deja-vu fra sidste uge.
Socialdemokratiet og Venstre gik på talerstolen og holdt en tale, og Moderaterne gik op og var helt uenige.
Derfor skal jeg bare høre, om det er et deja-vu, eller om det er, som ordføreren giver udtryk for, regeringens officielle holdning, at man i stedet for at varetægtsfængsle førstegangskriminelle skal give dem en fodlænke på.
Sådan forstod jeg det.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-01-16:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Der kan jeg også drage lidt erfaring ind fra mit arbejde som advokat, hvor vi repræsenterer dem, der sidder varetægtsfængslet.
Jeg vil sige, at der er nedsat en arbejdsgruppe, der skal se på arrestanters og afsoneres besøgsforhold i arresterne.
Zenia Stampe (RV), 2024-01-16:
Jeg deler den analyse.
Jeg spørger bare, fordi jeg nemlig flere gange forgæves har spurgt i Justitsministeriet, om det er en del af årsagen til de her lange varetægtsfængslinger.
Så vil jeg bare til sidst gerne sende en opfordring til hr. Tobias Grotkjær Elmstrøm, for jeg tror egentlig, at vi deler mange perspektiver i forhold til det her.
For det synes vi især er presserende.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-01-16:
Det er jo klart, at for at man kan varetægtsfængsle, skal der være nogle betingelser, som er opfyldt.
Der skal være en risiko for, at man kan flygte ud af landet, der skal være en risiko for, at man kan begå nye lovovertrædelser, og der skal være en risiko for, at man kan påvirke vidner.
De betingelser skal være opfyldt, før der kan varetægtsfængsles.
Er de ikke opfyldt, bliver man jo sat fri, inden der bliver afsagt en dom i retten.
Det er jo væsentligt at bemærke.
Det er klart, at hvis der så går lang tid, før man kan få prøvet sin sag ved retten, og betingelserne stadig væk er opfyldt, så vil man fortsat være varetægtsfængslet.
Når der så bliver afsagt en dom, skal man jo afsone i stedet for at sidde varetægtsfængslet.
Så kommer man også over i et helt andet arresthus med helt andre muligheder.
For man går fra at være varetægtsfængslet til at være afsoner, og der er en væsentlig forskel.
Peter Kofod (DF), 2024-01-16:
Jeg kan starte med at meddele, at Dansk Folkeparti ikke har planer om at støtte forslaget her.
Der er jo forskellige kriterier for, hvordan man kan varetægtsfængsle folk, og hvorfor man gør det, og der er jo ofte en rigtig, rigtig god begrundelse for at gøre det, og bare fordi vi gør det i højere grad end i lande, vi i andre sammenhænge normalt ville sammenligne os med, så er det jo ikke et udtryk for, at vi nødvendigvis er på galt spor i Danmark.
Det kan være, at vi bruger det bedre end vores nabolande eller dem, vi normalt ville sammenligne os med.
Så det er ikke i sig selv en indikator, at man i Sverige eller for øvrigt også i Norge gør noget på en anden måde, end vi ville gøre det i Danmark.
Der ligger her en bredere diskussion, der handler om ressourcer, som flere andre ordførere før mig også har været inde på.
For det er jo rigtigt, at man med det pres, der er på hele kæden, så ikke kan tage de hensyn, som man måske ville gøre, til børn.
Hvis der havde været flere fængselsbetjente, hvis der havde været faciliteter til det, så kunne det være, at man i nogle sager havde valgt en anden kurs.
Så kunne det være, at nogle børn havde fået nogle muligheder for hyppigere at se deres forældre, og det er jo ikke børnenes skyld, at forældrene begår kriminalitet, eller at de er varetægtsfængslede, fordi de potentielt kan have begået noget, der er så alvorligt, at en varetægtsfængsling er nødvendig.
Når det så er sagt, er det jo fuldstændig rigtigt, som jeg også tror justitsministeren, men også den socialdemokratiske ordfører rejste som problemer, at hvis det, at man har kontakt med omverdenen, giver anledning til anden form for kriminalitet eller mere kriminalitet, f.eks. som det blev set med Amagermanden, så duer det jo heller ikke.
Så alt i alt kan vi afvise det her beslutningsforslag.
Mai Mercado (KF), 2024-01-16:
Man bliver jo altid lidt bekymret, når det er retspolitik og man så får en kvittering for en tale af en radikal.
Men når det handler om den del om at sikre, at flere kommer til at leve et liv uafhængigt af kriminalitet – og vi ved, at familien spiller en rolle – kigger vi i hvert fald gerne på det, også således, at det at blive løsladt ikke bare foregår pr. automatik, men at man reelt bliver løsladt, fordi man har opført sig godt, og at det så dermed er præmissen for at komme ud.
Zenia Stampe (RV), 2024-01-16:
Jeg vil bare kvittere for talen, som jeg synes var med til at kaste lys over det problematiske i omfanget, og jeg er ikke bitter over, at Liberal Alliance stemmer blankt.
Måske har vi også lidt for meget beskrevet, hvad vores ønskescenarie er.
For i virkeligheden er jeg egentlig godt tilfreds med, at der er et parti, ikke mindst i blå blok, som også synes, at det her er et område, som vi bør beskæftige os med, og så kan det jo godt være, løsningerne ikke skal være hundrede procent radikale, men ligge et andet sted.
Derfor vil jeg bare kvittere for det, der måske ikke er en stemme for, men dog en blank stemme og en anerkendelse af problemstillingen, og jeg håber, at vi kan samarbejde på længere sigt om at få sat mere fokus på området.
Det vil jeg bare kvittere for.
Og jeg vil lidt på samme måde som i forhold til Liberal Alliance sige, at vores ønskescenarier nok ser forskellige ud, men at politik jo også er kompromisets kunst, og at vi ville være meget glade, hvis vi bare kunne få et flertal til at skabe lidt bedre vilkår på det her område.
Så jeg vil bare kvittere og sige tak for ordførertalen.
Mai Mercado (KF), 2024-01-16:
Ja, grundlæggende ja.
Og vi kunne jo godt tænke os, at man, når det eksempelvis handler om, at den varetægtsfængslede er kommet igennem og har fået sin dom og skal afsone sin straf, faktisk vender løsladelseskriterierne om, således at positiv og god opførsel medfører en tidligere løsladelse, i forhold til i dag, hvor der bare sådan lidt automatisk er en tidligere løsladelse, hvis man har afsonet to tredjedele af sin straf.
Deri kunne det også være, at man rent faktisk bevarer familiebåndet.
For vi ved, at noget af det vigtigste er bevarelsen af familiebåndet, hvis man efterfølgende rent faktisk skal leve et kriminalitetsfrit liv.
Zenia Stampe (RV), 2024-01-16:
Ja, der er helt sikkert uenigheder mellem Det Konservative Folkeparti og Radikale Venstre i det her, men jeg vil kvittere for ordene omkring børnene.
Sådan som jeg forstod det, var det en hensigtserklæring om, at det skal løses, altså at man, selv om der er kapacitetsproblemer, bliver nødt til at sikre børnenes ret til at se deres forældre.
Og i virkeligheden handler det jo ikke om forældrenes ret til at være sammen med deres børn, men det handler om børnenes ret til at se deres forældre og være sammen med deres forældre, når forældrene er i statens varetægt.
Steffen Larsen (LA), 2024-01-16:
Jamen hvis man ellers bemærker, hvilke spørgsmål jeg primært har stillet til justitsministeren det sidste halve år, så er det spørgsmål omkring varetægtsfængsling, og jeg har en stor interesse her.
Man kan også sige, at det jo igen er de forbundne kar.
Jeg vil egentlig bare lige nævne det her: De forbundne kar i retsplejen gør jo også det, at vi lige nu har ventetider på, at folk kan komme ind at afsone deres reelle straffe.
Det er jo bl.a. også, fordi vi fylder vores celler med varetægtsfængslede.
Det kunne være, vi skulle kigge på, om vi skal varetægtsfængsle i det omfang, vi gør, eller hvad vi kunne gøre for derimod at få nogle faktisk dømte kriminelle ind at sidde bag tremmer i stedet for at have dem til at gå rundt og egentlig bare vente på at komme ind at afsone.
Zenia Stampe (RV), 2024-01-16:
Tak for det.
Jeg bemærkede, at ordføreren forklarede den øgede varighed med sagsbehandlingstiderne i hele straffesagskæden.
Det har jeg flere gange selv spurgt ind til, når vi har haft møder i Justitsministeriet, og hver gang har jeg oplevet, at embedsværket har rystet på hovedet, ikke i manglende respekt, men fordi man ikke rigtig har datagrundlag for det.
Man kan faktisk ikke rigtig forklare, hvad der er årsagen.
Så jeg har bare et spørgsmål: Kunne ordføreren måske hjælpe os med at tilvejebringe et ordentligt grundlag for at forklare de her lange varetægtsfængslinger?
For indtil videre har jeg i hvert fald ikke fået et klart svar, når jeg har spurgt ovre i Justitsministeriet.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-01-16:
Tak for ordet.
Beslutningsforslaget fra Radikale Venstre sætter fokus på noget meget centralt, hvis I spørger mig, nemlig kriminalforsorgen og landets fængsler.
Det er desværre forholdene flere steder i retssystemet, som skaber de udfordringer, som ligger til grund for beslutningsforslaget og ønsket om kortere varetægtsfængslinger.
Sagsbehandlingstiden ved politiet, anklagemyndigheden og domstolene kan trække ud, og det kan betyde, at varetægtsfængslingen i nogle tilfælde trækker ud.
Med den ambitiøse flerårsaftale om domstolene fra 2023, som Radikale Venstre selv var med i, kan vi forhåbentlig komme en stor del af udfordringerne
til livs.
For os i Moderaterne er det vigtigt at slå fast, at varetægtsfængslinger står som et centralt element for både retsfølelsen og retssikkerheden i Danmark.
Det er vigtigt, at eksempelvis personer, som er sigtet for grove forbrydelser, ikke render frit rundt på gaden og potentielt møder dem, som har anmeldt dem.
Derudover bliver der ikke varetægtsfængslet, medmindre der er et proportionalt indgreb, som så at sige matcher længden af den forventede straf og den sigtedes personlige forhold.
Der er det sådan, at 85 pct. af de varetægtsfængslede faktisk også ender med at få en ubetinget straf efterfølgende i forbindelse med en retssag.
Vi har tiltro til, at domstolene træffer de rigtige beslutninger omkring varetægtsfængslinger, så vi eksempelvis undgår, at sigtede personer begår ny kriminalitet.
I forlængelse af det skal det egentlig også nævnes, at antallet af varetægtsfængslinger er faldet med over 20 pct. inden for de seneste 5 år.
Når det er sagt, hilser vi i Moderaterne forslagsstillernes budskab omkring alternativer til varetægtsfængsling velkommen.
I Moderaterne er vi særlig optaget af først og fremmest at forebygge kriminalitet og dernæst at sikre bedre resocialisering, så vi som samfund undgår, at personer falder tilbage til ny kriminalitet.
Her er det for os at se særlig vigtigt, at vi retter mere fokus på unge lovovertrædere, end vi gør i dag, og at vi også retter fokus på førstegangskriminelle, altså folk, der ikke er tidligere straffet.
I forhold til den gruppe vil vi gerne se på mulighederne for, at man eksempelvis kan få fodlænke på i stedet for at være varetægtsfængslet, og at man i det hele taget også kan afsone efterfølgende med fodlænke.
For med de kapacitets- og mandskabsproblemer, vi har i kriminalforsorgen, synes jeg faktisk, at det giver ganske god mening.
Det håber vi også at flere partier er villige til at kigge på, når vi i første halvår af 2024 skal have videre drøftelser omkring varetægtsfængslinger.
Så i Moderaterne deler vi sådan set Radikales bekymring omkring den stigende varighed af varetægtsfængslinger, og vi ser frem til videre drøftelser omkring det.
Men på nuværende tidspunkt kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-01-16:
Tak for det, formand.
Beslutningsforslaget lægger for det første op til, at vi igangsætter forhandlinger, som skal sikre varetægtsarrestanter bedre rettigheder.
For det andet lægger forslaget op til, at regeringen afdækker og foreslår initiativer, der mindsker omfanget og varigheden af varetægtsfængslinger.
Dermed sætter forslagsstillerne spot på et vigtigt emne, nemlig hvordan vi varetægtsfængsler her i Danmark.
Og fordi varetægtsfængsling er et meget indgribende redskab at tage i brug, er der selvfølgelig en række betingelser, der skal være opfyldt, før man bliver varetægtsfængslet.
Men det betyder selvsagt ikke, at vi ikke løbende skal se på, hvordan og hvor meget vi varetægtsfængsler her i landet.
Det skal vi selvfølgelig, og vi drøfter da også jævnligt forholdene for varetægtsarrestanter og omfanget af varetægtsfængslinger i forskellige sammenhænge; i dag gør vi det i form af beslutningsforslaget, som vi dog ikke kan stemme for.
I forhold til spørgsmålet om varetægtsarrestanters rettigheder har justitsministeren netop gennemgået, hvordan det i praksis ser ud med det område i dag, så det vil jeg ikke trætte jer med.
Jeg vil blot nævne, at vi i Socialdemokratiet er meget bevidste om, hvor alvorligt det ser ud i vores kriminalforsorg i forhold til både bemanding og pladser, og selv om der er sat et grundigt arbejde i gang for at vende udviklingen, er det desværre også en udfordring i forhold til varetægtsområdet.
Derfor er jeg glad for at høre, at det er et spørgsmål, som der både fra myndighedernes side og politisk løbende er fokus på, og at der er initiativer i gang.
Men som situationen er i dag i de danske fængsler og arrester, er det ikke nogen løsning at sætte gang i nye forhandlinger om arrestanters rettigheder.
I forhold til spørgsmålet om at begrænse omfanget og længden af varetægtsfængslinger skal man huske på, at varetægtsfængsling jo ikke er noget, man bare gør i flæng.
Der er, som jeg nævnte indledningsvis, en række betingelser, der skal være opfyldt, ligesom det selvfølgelig skal være proportionalt, og vi har nogle dygtige dommere, som er i stand til at vurdere, hvornår en varetægtsfængsling er nødvendig og hensigtsmæssig.
Det kan jeg forstå at man allerede undersøger i Justitsministeriet, og jeg kan forstå, at Folketingets partier vil blive indkaldt til drøftelser herom.
Det ser vi selvfølgelig også meget frem til.
Vi kan altså ikke støtte forslaget.
Forslagsstillerne bringer et vigtigt emne på banen, men det vil kræve andet og mere at løse de udfordringer, som vores kriminalforsorg står over for, også på varetægtsområdet.
Tak for ordet.
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-16:
Det er jeg meget enig i, og derfor tror jeg, vi alle sammen, særlig på det retspolitiske område, jo desværre skal vænne os til en virkelighed, hvor det er sådan, at når vi omtaler eller bruger frasen lande, vi normalt sammenligner os med, er den triste kendsgerning, at landet på den anden side af Øresund kan vi ikke længere sammenligne os med.
Vi kan ikke længere sammenligne os med det, der foregår i Sverige.
Jeg tror desværre også, i hvert fald hvis man kigger på bestemte dele af kriminalitetsstatistikken, at der også andre steder i Europa er mange lande, Sverige heller ikke kan sammenligne sig med, og det tror jeg vi ligesom måske bare alle sammen skal vænne os til.
Peter Kofod (DF), 2024-01-16:
Tak for det svar.
Det er måske delvis sagt af justitsministeren i talen, men jeg har bare en yderligere kommentar.
Bare fordi man gør ting på en anden måde i Sverige, behøver det jo ikke at være os, der gør noget forkert.
Det kunne jo også være i Sverige, man har gjort nogle ting på en meget uhensigtsmæssig måde.
Så det er måske bare en kommentar til det, men ellers vil jeg sige, at jeg jo er fuldstændig enig i det, ministeren sagde i sin besvarelse af mit tidligere spørgsmål.