runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2021-01-14:
Jeg skal ikke blande mit ret meget i den akademiske debat, som de to ordførere lige har haft.
Det er jo et selvstyreområde, og som sådan kan man også godt kalde det et selvstyreområde, fordi det vigtigste i den her sammenhæng også er Taiwans demokratiske rettigheder,
synes jeg.
Ikke kun at de kan bidrage til os med noget godt; vi kan også bidrage med noget fornuftigt til deres demokrati.
Hvad skulle den til for i den her sammenhæng?
Jeg synes da, det ville være ganske passende og direkte på linje med det, vi beslutter i dag, at vi også anerkender Palæstina som et selvstændigt land, fordi det kan være et af de få skridt, der kan skubbe på for en reel løsning i det område.
Alle snakker om, at de gerne vil løse problemet, men ingen handler.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-01-14:
Taiwan har med succes dæmmet op for spredningen af covid uden at ty til drakoniske foranstaltninger som f.eks. nedlukninger af samfundet.
Taiwan er blevet bredt rost for sine hurtige beslutninger og håndteringen af sin epidemi.
Epidemien er blev inddæmmet, og landet har kun haft få dødsfald.
Foranstaltningerne har fokuseret på at reducere indgående flyvninger fra Kina og pålægge rejsende karantæne tidligt.
Eksperter siger, at det var nøglen i starten til at stoppe spredningen i samfundet.
Herefter er det fulgt op med overvågningsforanstaltninger på dem i karantæne, fokuseret på test af mennesker, der er mistænkt for at have coronavirus, god kontaktopsporing og social afstandtagen.
Taiwanske sundhedseksperter og myndigheder har desuden sikret en hurtig informationsstrøm og delt best practise.
Men på trods af sin indsats er landet stadig effektivt låst ude af det gode selskab i Verdenssundhedsorganisationen på grund af sit komplekse forhold til Kina.
Det betyder, at Taiwan er blevet udelukket for hastemøder og vigtige globale ekspertbriefinger om coronaviruspandemien.
Det betyder også, at WHO lister Taiwans coronavirusstatistik sammen med Kinas.
Omverdenen får dermed ikke præcise og rettidige oplysninger om den succesrige pandemibekæmpelse i Taiwan.
WHO er for mig at se et vigtigt forum for Taiwan.
Taiwans eksklusion fra et globalt organ som WHO på grund af regionale storpolitiske spændinger er derfor et problem – ikke kun for Taiwan, men også for resten af verden under denne epidemi.
Det er uretfærdigt.
Taiwan bør som rollemodel ikke udelukkes fra WHO eller WHA og da slet ikke på et tidspunkt, hvor der mere end nogensinde er behov for globalt samarbejde om at bremse covid-19-smitten.
WHO og Kina må erkende, at epidemier ikke har nationale grænser.
Derfor bør ingen lande eller regioner med succesfuld bekæmpelse af covid-19 stå uden for vigtige sundhedsfremmende fora.
Lad alle dem, der kan, yde bidrag til verdens fælles kamp mod pandemien.
Taiwan bør få adgang til WHO's oplysninger og til at dele deres covid-19-erfaringer med WHO-medlemmerne.
Taiwan skal frit kunne dele deres ekspertise gennem alle WHO's kommunikationskanaler.
Taiwan skal kunne kommunikere effektivt og blive hørt så klart, som et medlem ville blive. Nye Borgerlige støtter derfor beslutningsforslaget.
Naser Khader (KF), 2021-01-14:
Jeg er sådan set ligeglad med pandaer – jeg har set dem, og de er ikke så spændende at se på.
Det er jo ikke det, der er afgørende.
Det, der er afgørende, er, at vi er opmærksomme på, at kineserne, i hvert fald de sidste år, også har udvist globale militære ambitioner; at de er meget i offensiven og meget aggressive.
Ellers vil vores børn og børnebørn bøvle med dem i fremtiden.
Christian Juhl (EL), 2021-01-14:
Men jeg husker, at De Konservative i hvert fald støttede den tidligere borgerlige regering – både den meget tidligere og den seneste borgerlige regering – i dens politik, også på det her område.
Jeg mener bare: Der bliver jo taget vide hensyn.
Det er jo ikke kun et spørgsmål om Kinas retorik eller ønske om at være stormagt.
Kina er de facto en stormagt, som vi er nødt til at tage stilling til – den ligger på landkortet, den spiller en ufattelig stor rolle, og den har overtaget meget, meget store dele af den globale produktion.
Derfor skal der meget, meget store kræfter til at flytte den mastodont i øjeblikket.
Naser Khader (KF), 2021-01-14:
Jeg føler mig ikke ramt.
Jeg mener, at jeg har sagt det samme de sidste mange år i forhold til Kina; læs de mange kronikker, jeg har skrevet om det.
Det gælder især, efter at Kina har ændret kurs.
Altså, i starten havde Kina fokus på vækst og på at få folk ud af fattigdom, men i de senere år har de fået stormagtsambitioner og er blevet aggressive.
Og derfor er kritikken blevet skærpet de senere år.
Christian Juhl (EL), 2021-01-14:
Jeg synes altid, det er dejligt, når de borgerlige er i opposition – sådan helt principielt selvfølgelig.
Det er ganske interessant, at de også altid skærper deres udenrigspolitik, når de er i opposition, i stedet for at gøre det, når de er i regering, hvor de har mulighed for at gøre noget.
Kan hr. Naser Khader ikke fortælle mig en lille smule om det der med, at man ikke skal danse efter Kinas pibe?
Altså, hvorfor har vi pandaer i Zoologisk Have?
Hvorfor skal vi, når der er en borgerlig regering, tage erhvervshensyn i den ene og den anden situation, når det drejer sig om Kina?
Retorikken er jo god nok i dag, selvfølgelig, men jeg synes, at man også lige skulle prøve at være lidt selvkritisk og dæmpe retorikken lidt, for så faste i kødet er de borgerlige jo ikke over for Kina, når det kommer til stykket, og når det drejer sig om f.eks. erhvervslivet.
Henrik Dahl (LA), 2021-01-14:
Tak for ordet, og tak for en god debat.
Jeg skal gøre det nogenlunde hurtigt, for mange af de ting, som jeg kunne have haft lyst til at sige, hvis jeg havde været den første ordfører heroppe, er jo allerede blevet sagt.
Vi er, ligesom vi var i debatten om Hongkong, glade for, at Folketinget på den ene side kan samles bredt om at mene noget om Kina, og at det på den anden side ikke behøver at blive fuldstændig tandløst.
Når der er behov for en tydelig kritik af Kina, og når den er rimelig, så bør den her kritik fremføres, Et af de bedste lande i verden til at håndtere covid-19 er Taiwan, og det har jeg faktisk sat mig meget grundigt ind i, for ud over at jeg er udenrigsordfører, er jeg også sundhedsordfører.
Og jeg kan garantere det høje Ting for, at videndeling fra Taiwan ville have været en rigtig, rigtig god ting at have.
Her i Europa er det lande som Norge og Finland, der udviser best practice, men på verdensplan er det Taiwan og Sydkorea.
Epidemikontrol i den kvalitet kan vi ikke nødvendigvis lave, for de har f.eks. ikke de samme regler for persondatabeskyttelse, som vi har, men der er alligevel mange ting, man kunne have lært.
Det kan så ikke lade sig gøre, fordi Kina har brug for at foretage nogle symbolpolitiske markeringer i forhold til Taiwan i stedet for at finde nogle pragmatiske løsninger.
Derfor bør Taiwan selvfølgelig genindtræde i World Health Assembly, så verden kan nyde godt af den høje standard for epidemikontrol, som man har, og så man måske også kan tage nogle trin i retning af at finde nogle bedre løsninger, når der en dag om mange år kommer nogle bedre politikere.
Det kan jo også være, at der om 100 år – selv om det er svært at forestille sig – kommer nogle endnu bedre politikere, end vi har i dag, og så kan det faktisk være, at de her problemer på en eller anden måde kan løses, hvis positionerne ikke bliver trukket så skarpt op i mellemtiden, at et tilbagetog er umuligt.
Det er der jo ikke nogen af os der får at vide, men håbet er lysegrønt.
Jeg vil i hvert fald sige tak for en rigtig god debat om et vigtigt emne og for den brede tilslutning, der er til vores beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-01-14:
Altså, jeg tager altid gerne en Palæstinadebat.
Det er så ikke helt det, vi diskuterer i dag.
Men det, der var grunden til, at jeg nævnte Palæstina, var, at ligesom Palæstina ikke er anerkendt som land af en lang, lang række lande, deriblandt Danmark, så er de stadig væk med i WHA som observatør.
Og derfor mener vi fra Venstres side, at så kan Taiwan også, selv om de ikke er anerkendt som land.
Kathrine Olldag (RV), 2021-01-14:
Tak, formand.
Grundvandet forsyner os med en af de absolut vigtigste ressourcer, vi overhovedet har, nemlig det rene drikkevand.
Og når man er tørstig, kan man jo trygt åbne for vandhanen og drikke vandet, hvilket på ingen måde er en selvfølge, når vi ser, hvordan det står til i resten af verden.
Derfor skal vi selvfølgelig passe godt på vores drikkevand, og derfor har vi i forbindelse med finansloven for 2021 aftalt at forhøje vandafgiften for at finansiere den fortsatte beskyttelse af drikkevandet.
For borgerne bekymrer sig og er også klar til at betale mere for godt vand, også selv om Venstre og andre partier i blå blok måske ikke nødvendigvis er interesseret i at forhøje afgiften.
Det har interesseorganisationen for drikkevands- og spildevandsselskaber, DANVA, undersøgt.
En ny rapport, der netop er udkommet fra Forsyningssekretariatet baseret på svar fra 2.200 husstande, viser, at danskerne gerne vil betale lidt mere for deres drikkevand, hvis en stigning i vandregningen f.eks. betyder øget forsyningssikkerhed eller bedre vandkvalitet.
Vi kender godt værdien af vores drikkevand.
Samtidig ser vi en voldsom stigning i lukningen af drikkevandsboringer på grund af pesticidfund og deraf følgende behov for at bore nye brønde.
Derfor støtter vi i Radikale Venstre forslaget og hilser det velkommen, at vi med den her afgift fremmer beskyttelsen af det dyrebare vand.
Men samtidig er det reelt også en diskussion værd, om vi måske investerer for lidt i rent drikkevand fremover.
Den diskussion skal vi selvfølgelig ikke tage her i salen i dag, men lad os ikke skubbe den alt for langt ud i fremtiden.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-01-14:
Som allerede nævnt er det her jo en udmøntning af finanslovsaftalen, som Dansk Folkeparti ikke er en del af.
Det er jo egentlig et skatteforslag, men reelt handler det om drikkevand, hvor man skal finde finansieringen til den fremtidige kortlægning af grundvand og den kommunale indsatsplanlægning omkring det samme område.
Det skal så ske ved en forhøjelse af vandafgiften.
Og det, der er vores grundholdning til det her, er, at det altså er problematisk, at man nu erstatter en midlertidig finansiering med en permanent skattestigning, og det synes vi egentlig er en ret dårlig idé.
Det kan selvfølgelig synes at være en mindre ting, at det er 19 øre, man flytter over på vandafgiften, men alligevel synes vi, at der har været så mange skattestigninger, at man jo måske meget godt kan bruge det gamle ordsprog, at mange bække små gør en stor å.
Det passer jo nærmest perfekt i den her sammenhæng.
Selv om det kan synes at være en lille skattestigning, er det noget, som, når man lægger det sammen med alt det andet, giver en forkert retning for Danmark.
Så Dansk Folkeparti kan ikke støtte det her lovforslag.
Louise Schack Elholm (V), 2021-01-14:
Tak for ordet.
Det her lovforslag handler jo om at lave en midlertidig afgift om til en permanent afgift.
Derudover fjernes koblingen, så det ikke længere går direkte til at finansiere kortlægningen af grundvandet.
Og det er sådan set det, vi ser som et problem.
Grundvandsspejlet skal fremover kortlægges over finansloven, og det er jo fair nok at synes det; men man synes så bare, at den her afgift skal være permanent, så den sådan set ikke længere har nogen sammenhæng med grundvandsspejlet.
For det gør det bare dyrere at være dansker, det øger skatter og afgifter – og derfor kan Venstre ikke støtte lovforslaget.
Troels Ravn (S), 2021-01-14:
Tak for ordet, formand.
I Danmark skal vi gøre mere for at forbedre vores natur og miljø.
Det blev regeringen, Enhedslisten, SF, De Radikale, Venstre og Alternativet enige om som en del af aftalen om finanslov for 2021.
Lovforslaget her i dag skal udmønte en del af den aftale.
Lovforslaget skal sikre finansiering af grundvandskortlægningen og den kommunale indsatsplanlægning i fremtiden, og det vil ske ved en forhøjelse af vandafgiften.
Forhøjelsen af vandafgiften erstatter det midlertidige drikkevandsbidrag, som udløb ved udgangen af 2020, og som i sin tid blev indført for at finansiere grundvandskortlægningen og den kommunale indsatsplanlægning.
Finansieringen af grundvandskortlægningen og den kommunale indsatsplanlægning vil herefter komme på finansloven.
Provenuet ved den foreslåede forhøjelse af vandafgiften svarer til provenuet af drikkevandsbidraget i 2020, og det betyder, at der samlet set ikke vil være provenumæssige konsekvenser ved ophør af drikkevandsbidraget.
For forbrugerne vil der ikke være en ændring af det samlede afgiftsniveau, hvilket naturligvis er ret væsentligt.
Derudover vil lovforslaget medføre ændringer af lovteknisk karakter i vandafgiftsloven og vandforsyningsloven, fordi drikkevandsbidraget ophørte fra og med den 31. december 2020.
I Socialdemokratiet mener vi, at der skal gøres mere for Danmarks natur og miljø.
Vi har noget af det bedste grundvand i Danmark, og sådan skal det også være i fremtiden.
Danskerne skal fortsat kunne åbne for vandhanen og drikkevandet med største selvfølgelighed.
Derfor er det vigtigt, at vi sikrer en målrettet beskyttelse af vores grundvand, særlig set i lyset af det stigende pres, der har været på vores drikkevandsressourcer de senere år.
Det er det, som grundvandskortlægningen og den kommunale indsatsplanlægning skal være med til at sørge for, og med dette lovforslag sikrer vi den fremtidige finansiering på en måde, som sikrer, at det samlede afgiftsniveau for forbrugerne ikke bliver højere end sidste år.
Socialdemokratiet støtter derfor forslaget.
Jeppe Kofod (S), 2021-01-14:
Jeg tror ikke, at vi trækker den længere.
Det er også af hensyn til de andre ordførere i salen til de andre debatter.
Så tak.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-01-14:
Når man har to runder, skal man bruge to runder.
Det lærte jeg, da jeg kom i Folketinget for snart 16 år siden.
Men jeg vil også bare sige tak, for det her er et vigtigt emne.
Og jeg ved udmærket godt, at der ikke er ret mange, der lægger mærke til det i dag, fordi der er andre ting, der fylder, men det er faktisk rigtig vigtigt, at Danmark stiller sig på den rigtige side.
Derfor er jeg rigtig glad for, at det ser ud til, at hele Folketinget bakker op om det her synspunkt.
Jeppe Kofod (S), 2021-01-14:
Det er jo vigtigt.
Og Det Udenrigspolitiske Nævn er jo ikke bare et sted, hvor vi sidder og diskuterer de her ting, men vi har også muligheden for at gå i dybden vedrørende, hvordan vi så gør det i praksis.
Jeg synes, at i den tid, vi lever i, er Nævnets rolle og funktion helt afgørende, for vi står i en verden, der på mange måder er i opbrud.
Nu diskuterer vi Taiwan, WHA, hele sundhedskrisen og WHO.
Og WHO er en jo en af de helt centrale organisationer, der skal til, for at vi også overkommer covid-19 og mulige andre pandemier i fremtiden.
Derfor glæder det mig, og jeg vil sige tak.
Og så tror jeg, at vi kan lukke debatten her i enighed.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-01-14:
Tak for det.
Det er jo altså ikke helt korrekt, hr. udenrigsminister.
Jeg spurgte faktisk bare i al stilfærdighed, om regeringen støttede, at man også gjorde det her uden for EU-kredsen, og så fik jeg ikke svar på spørgsmålet.
Det gør jeg så nu i anden runde, og det er jo dejligt.
Der vil jeg bare i lyset af det prøve at nå rundt om det hele ved at takke for, at regeringen ikke kun ser, at det her skal løses igennem EU, men at man også skal bruge andre diplomatiske redskaber, bl.a. den koalition af lande, der er ved at blive bygget op.
Og så er jeg helt med på at tage diskussionen i Det Udenrigspolitiske Nævn, i Udenrigsudvalget, eller hvor vi skal gøre det, så vi forhåbentlig kan få et enstemmigt Folketing til at bakke op om det.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-01-14:
Altså, jeg må indrømme, at meget kan man sige om Grønland og Færøerne, men at sammenligne det med Palæstina ville måske nok lige være at trække det en streg for meget.
Jeg tror, at det også er de færreste i Grønland og i Færøerne, som ville karakterisere det sådan, at de har samme status som Palæstina.
Men den debat tager vi også gerne, men det synes jeg heller ikke er i dag.
Christian Juhl (EL), 2021-01-14:
Nu var det jo ordføreren selv, der bragte Palæstina på banen.
Og jeg mener: Er Grønland et land?
Det er da i hvert fald ikke et selvstændigt land.
Er Færøerne et land?
Det er ikke et selvstændigt land, men det er da i hvert fald stort set et land, og jeg kalder det et land, og jeg kalder rigsfællesskabet for tre lande.
Og på den måde kan man jo komme langt med at snakke udenom.
Og der mener jeg, at Vestsahara og Palæstina i den grad er to ømme tæer, som både Venstre og Socialdemokraterne snart skal lære at tage alvorligt og begynde at handle på og ikke bare sige, at det må vi snakke om.
Louise Schack Elholm (V), 2021-01-14:
Det er, fordi der står i lovforslaget, at man ophæver bestemmelsen om, at pengene skal gå specifikt til drikkevandsbeskyttelse og drikkevandskortlægning.
Så hvor stor en andel af den her skat skal fremadrettet gå til drikkevandsbeskyttelse og drikkevandskortlægning?
Kan ordføreren sige det?
Naser Khader (KF), 2021-01-14:
Tak for det.
Som det er anført i bemærkningerne til beslutningsforslaget, som vi er medforslagsstillere på, kender pandemier hverken til landegrænser eller storpolitik.
Hele verden lider under den pandemi, som vi i øjeblikket kæmper imod.
Derfor må vi også stå sammen og lære af hinandens erfaringer, herunder specielt af de lande, der klarer sig godt.
Et eksempel på et land, der har klaret sig godt, er netop Taiwan.
Det skyldes det epidemiske beredskab, som landet har haft, siden sars ramte Taiwan.
Der har de nogle rigtig gode erfaringer, og derfor er der faglige grunde til, at Taiwan bør sidde med ved bordet.
Man må sige, at Taiwan har været meget mere åben omkring covid-19 end Kina.
Kina er desværre lykkedes med at udøve sin magtpolitik i alt for lang tid med det resultat, at WHO undlod at kritisere Kina for den måde, de håndterede coronaudbruddet på.
Kina har skjult tal for smittede og døde, og der gik lang tid, før omverdenen fandt ud af, hvor omfattende smitten var.
Man burde have insisteret på, at kineserne fremlagde alt.
WHO forsøgte længe at komme ind i Kina og undersøge tingene – det skete først her for nylig, desværre.
Der er ingen faglige eller saglige grunde til, at Danmark skal danse efter Kinas pibe.
Flere af vores allierede har allerede meldt ud, at de ønsker, at Taiwan får observatørstatus på fremtidige WHA-møder.
Det ville klæde Danmark at tilslutte sig den kreds af lande, som bl.a. tæller USA, Tyskland og Frankrig – alle sammen lande, som er vores tætte allierede.
Derfor er det vigtigt, synes vi, at man ikke kun gør det inden for EU, for der er nogle lande, desværre, inden for EU, der er i lommen på Kina.
Det er enormt vigtigt, at man allierer sig med de andre lande, der også insisterer på, at Taiwan skal have observatørstatus.
Derfor støtter Det Konservative Folkeparti beslutningsforslaget.
Jeppe Kofod (S), 2021-01-14:
Nej, altså, det er vi ikke.
Det er vigtigt, at vi i Folketinget er enige om, og det er jeg glad for, at arbejde for, at Taiwan får observatørstatus i WHA; at de kan samarbejde om de vigtige spørgsmål og de tekniske spørgsmål, som man arbejder med i WHO, ikke mindst i en tid med pandemi; og at vi har en etkinapolitik
Det er vi jo enige om bredt i Folketinget, og det tror jeg er det kloge og også er det, der tjener sagen bedst.
Søren Espersen (DF), 2021-01-14:
Ja, det første var en kommentar; det er korrekt.
Men så vil jeg så omformulere det til et spørgsmål: Er regeringen en lille smule nervøs for, hvordan Kina vil se på det, vi foretager os i dag?
Jeppe Kofod (S), 2021-01-14:
Jeg tror, det var mere en kommentar fra hr. Søren Espersen.
Jeg vil bare også lige gentage, at uanset Taiwan klarer sig godt i kampen mod covid, og det gør de jo, og de har på mange måder et velfungerende sundhedssystem, ved vi – jeg nævnte også, at der er mange ting, som de er dygtige til – så er det mit principielle synspunkt, at de skal have adgang til WHA og have observatørstatus dér.
Det er uafhængigt af, hvordan man håndterer sundhedskriser, og jeg synes, det er noget, vi bør samarbejde om.
Og så igen: Lad os tage drøftelsen i Det Udenrigspolitiske Nævn, hvor jeg synes den rettelig hører til, og hvor vi også får de rigtige nuancer og muligheder for at gå i dybden med den her problemstilling.
Søren Espersen (DF), 2021-01-14:
Tak til ministeren.
Det her er jo, synes jeg, mindre et spørgsmål om, hvorvidt man går ind for etkinapolitikken, men i virkeligheden mere et spørgsmål om, hvordan den bliver håndhævet af Kina.
Altså, det er jo det, der er selve problemet: Hvem vi taler med, kan afgøre hele vores handel i forhold til Kina og kan også betyde, om vi bliver lagt på is handelsmæssigt, og om vi bliver chikaneret, som vi plejer.
Alle de her ting er jo årsag til, at vi står og diskuterer et fuldstændig normalt forslag.
Selvfølgelig skal et land med 25 millioner indbyggere, der virkelig har forstand på sundhed, med i det her.
Men det er et spørgsmål om, hvad Kina gør, og det er det, der er så forfærdeligt.
Jeppe Kofod (S), 2021-01-14:
Ja, og der er det, jeg synes, at vi skal huske på, hvordan vi samlet arbejder mest effektivt her i Folketinget.
Vi har Det Udenrigspolitiske Nævn, som hr. Michael Aastrup Jensen jo i øvrigt er næstformand for, og som jeg tidligere har været formand for, da jeg var medlem af Folketinget.
Og her koordinerer og konsulterer vi i forhold til vores diplomatiske indsatser og de synspunkter, som vi jo i øvrigt er enige om.
Og derfor vil jeg sige, også af hensyn til Nævnets vigtige rolle i vores folkestyre og demokrati, at det er dér, hvor vi tager debatten om, hvordan vi gør det her mest effektivt, også i forhold til andre lande og hvad de har af positioner.
Det hører til i Det Udenrigspolitiske Nævn.