runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Gade (ALT), 2018-05-03:
Tak for det.
Vi havde et krav, da vi gik ind til de her drøftelser, og det var nok blevet til virkelighed alligevel, selv om vi ikke var gået med, men vi syntes, at det var vigtigt at være med netop for også at tage ansvar for, at vi kom godt videre med SKAT.
Så vi er rigtig glade for, at de her investeringer bliver foretaget – også i så stort et omfang, som regeringen og skatteministeren har været fortalere for.
Vores krav var, at der skulle nedsættes en skattekommission, der netop, som min tidligere ordførerkollega, hr. Joachim B. Olsen, pointerede, ikke placerede ansvar på nogen partifarve eller blok, men fandt ud af, hvad det egentlig var, der var sket, hvad vi kunne lære af, og at det sikres, når vi så investerer så massivt, som vi vælger at gøre, at det bliver gode investeringer, der så også løser problemerne fremadrettet.
Det er vores klare opfattelse, at det er det, vi er i gang med, så vi bakker op om forslaget.
Jeg vil foretage to nedslag, som jeg synes er af oplysende og væsentlig karakter.
Vi har jo adgang til informationer om netop de systemer, som vi indkøber, når vi sidder her som folketingsmedlemmer og er med i Skatteudvalget.
Jeg kan kun sige, at jeg er fuld af fortrøstning i forhold til de dispositioner, der er truffet fra ministeriet og skatteministerens side.
Det er, efter hvad jeg kan se, best practice, når man går ud og indkøber.
Vi har indkøber og sælger siddende tæt på hinanden, vi arbejder agilt, og man gør faktisk alt det, der skal til, for at skabe de rigtige forudsætninger for at kunne bruge systemer fremadrettet.
Men tænk nu, hvis vi stod sammen i alle partierne om at sige, at når vi køber store it-systemer ind, når vi udvikler, så vil der ske fejl – det skal der, for ellers tester man ikke barriererne og mulighederne godt nok.
Så måske kunne vi godt skabe en lidt større åbenhed.
Så ville det også være nemmere at sige, når der så sker fejl igen, også i SKATs it-systemer: Ja, men både ministeren og de folkevalgte kolleger havde faktisk gjort alt, hvad de kunne, på daværende tidspunkt med den bedst mulige viden og med fagfolkenes ekspertise.
Det undskylder det ikke, men det forklarer det, og så kan vi arbejde videre uden at skulle stå og kæmpe om håneretten.
Det var egentlig noget, vi godt kunne gøre på mange områder, tror jeg.
Transparensen omkring de valg, vi træffer, vil egentlig bare sikre, at der også er større respekt for det arbejde, vi leverer.
Så vi er glade for at være med i aftalen – og jeg tror, at jeg fik koblet de to punkter sammen til et enkelt.
Andreas Steenberg (RV), 2018-05-03:
Der er ingen tvivl om, at det for hele Folketinget og for hele vores samfund og også for den samfundsmodel, vi har valgt, nemlig velfærdssamfundet, er et meget stort problem, at skattevæsenet har været så dårlig til at sørge for at få inddrevet de penge, som vi har vedtaget herinde at folk skal betale i skat.
Det mindsker jo tilliden, det mindsker fællesskabet, at nogle kan slippe for at betale deres skatter og afgifter, fordi de simpelt hen ikke bliver krævet ind, og at det ikke bliver kontrolleret.
Det er vi jo alle sammen enige om.
Jeg vil gerne takke regeringen og skatteministeren for at tage det her meget alvorligt og både investere penge, men også investere tid i at mødes med Folketingets partier og finde nogle løsninger – både, som Alternativets ordfører sagde, med at lave en skattekommission, men også ved at lave det lovforslag, vi står med her, og også finde penge til at investere i både nye it-systemer og flere medarbejdere, så det kan komme til at virke i modsætning til tidligere.
Det her lovforslag støtter vi også op om i Radikale Venstre.
Vi er med i aftalen ligesom alle andre partier, og det er et lovforslag, der skal gøre lovgivningen mere enkel, så det bliver nemmere at lave et it-system, der kan kræve pengene ind, så SKAT f.eks. kan trække i indkomstskatten, hvis en person har glemt at betale en afgift eller en bøde et andet sted, og at det kan ske automatisk.
Det er en rigtig god idé at prøve at lave lovgivning sådan, at den bliver nemmere at føre ud i livet.
Det er måske noget, vi skulle overveje at gøre på endnu flere områder her i Folketinget.
Men derfor støtter vi i hvert fald lovforslaget og takker alle for samarbejdet om at lave de aftaler, vi har lavet.
Sophie Løhde (V), 2018-05-03:
Borgeren skal aktivt samtykke, for at personlige oplysninger om den pågældende bliver delt i en kommune.
Det skal borgeren aktivt samtykke til.
Det kan en kommune ikke gøre uden borgerens samtykke.
Nogle kan man spørge, men det er ikke alle, vi finder.
Så hvis man har den præmis, at folk må række hånden op, så skal vi også som lovgivere acceptere, at der er nogle mennesker, vi kunne have hjulpet, som vi vælger at vende det blinde øje til.
Og vi må sige, at de mennesker får vi så ikke identificeret.
Torsten Gejl (ALT), 2018-05-03:
Det sidste svar er jo fint, men det var ikke et svar på et spørgsmål fra os.
Altså, vi har ikke snakket noget om vilde informationer osv.
Vi prøver jo bare at sikre, at der ikke forekommer en unødvendig overvågning.
Jeg tænker, at lige præcis de borgere, for hvem det her er interessant, netop er borgere, som forhåbentlig hen ad vejen har fået oprettet en sag inden for beskæftigelse, det sociale eller sundhed.
Det er jo netop dem, som jeg regner med at man er i kontakt med, og som sagsbehandlerne en gang imellem snakker med, og som derfor ikke selv skal sidde og opdage, at de har mulighed for at få samkørt deres informationer, men som netop er i dialog med systemet.
Der var det bare, jeg tænkte: Når langt de fleste af de borgere, som er aktuelle i forhold til det med én plan, alligevel er i dialog med sagsbehandlere, hvorfor spørger man dem så ikke om det her i stedet for automatisk at samkøre?
Henrik Dahl (LA), 2018-05-03:
Tak for ordet.
Med dette lovforslag bliver det muligt at udarbejde helhedsorienterede planer for borgere, som har behov for det.
I efteråret 2017 besøgte jeg sammen med den nyudnævnte minister for fiskeri og ligestilling og minister for nordisk samarbejde, Eva Kjer Hansen, de fleste af de 12 kommuner i den jyske del af Region Syddanmark.
Formålet med besøget var at forstå, hvilke problemer den lovgivning, som vi vedtager her i salen, skaber i henseende til bøvl og bureaukrati ude i det, man populært omtaler som virkeligheden.
Lad mig lige sige i forbifarten, at det altså er en øvelse, jeg virkelig kan anbefale, for det, der sker mellem vedtagelsen ved tredjebehandlingen her i salen og den daglige administration af lovgivningen i f.eks. kommunerne, er altså noget, der nogle gange kan få det til at gibbe i en.
Jeg vil ikke helt sige, at det svarer til en situation, hvor Folketinget vedtager at anlægge en vej på Fyn og pludselig konstaterer, at der er bygget en jernbane i Jylland, men det er nogle gange meget tæt på.
Men mangel på sammenhæng i de indsatser, der i teorien skulle hjælpe borgerne, er simpelt hen et af de problemer, man oftest hører om, når man taler med kommunernes medarbejdere.
Og i modsætning til det, som rygterne siger, er langt de fleste medarbejdere i kommunerne jo nogle dygtige, professionelle og varmhjertede mennesker, som er virkelig kede af det kaos, som vi så at sige har tvunget dem til at administrere.
Så det er et kæmpe problem, at der mangler sammenhæng, og det er et erkendt problem, og når det rammer en person, der befinder sig i en udsat situation, er det jo en urimelighed, man næsten ikke kan holde ud, at man – for at sige det ligeud – er en slags medskyldig i at have skabt det.
Derfor kan man næsten regne ud, at Liberal Alliance varmt støtter dette lovforslag.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2018-05-03:
Mange tak.
Som udgangspunkt støtter Alternativet også det her forslag.
Det har borgeren i centrum.
Det skaber enkelhed og klarhed i sagsbehandlingen.
Og som jeg ser det, nedbryder det kommunale siloer og skaber den helhed, der gør, at man faktisk kan give borgerne en meget bedre og meget mere individuel sagsbehandling.
Men for at sætte det her i perspektiv bliver jeg nødt til at tale en lillebitte smule om en anden lov.
Vi er som sagt for det her lovforslag i udgangspunktet, altså dets formål om at tilbyde en helhedsplan.
Men vi er meget imod regeringens planer om at sammenkøre borgernes data for at udsøge målgruppen.
Men det er jo ikke noget, vi stemmer om i det her lovforslag, for regeringens plan er at tillade sammenkøring af borgernes data via en ministerbekendtgørelse i kraft af regeringens forslag til en ny databeskyttelseslov, som bliver behandlet i Retsudvalget i øjeblikket.
Loven er jo ikke vedtaget endnu, så vi ved faktisk ikke, hvordan den kommer til at se ud.
Det ved vi først, når forslaget om databeskyttelseslov om nogle uger er færdigbehandlet.
Så vores perspektiv på det her lovforslag i forhold til databeskyttelsesloven er derfor, at det her forslag er godt.
Men hvis regeringens databeskyttelseslov vedtages i den nuværende form, vil det medføre og muliggøre noget, vi er imod, altså den her generelle samkøring.
Det kræver hos os en principiel diskussion om, hvad vi vægter højest.
Men den diskussion giver ikke rigtig mening for os at tage, før vi har færdigbehandlet forslaget til en ny databeskyttelseslov om nogle uger, formentlig den 17. maj.
Vi vil derfor først endeligt tilkendegive, hvad vi stemmer, når Folketinget har færdigbehandlet forslaget om en ny databeskyttelseslov om nogle uger.
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-05-03:
I Radikale Venstre er vi ret vilde med ordningen om frikommuner.
Faktisk så vi meget gerne, at muligheden for, at man kan udfordre regler og love, som opleves meget bureaukratiske, og som man synes hindrer nytænkning i den offentlige opgaveløsning, sagtens kunne udvides til at omfatte mange flere end kommuner.
Faktisk så vi gerne, at enkeltinstitutioner også fik samme ret.
For der kommer rigtig mange gode ideer og masser af nytænkning, når vi fra statslig side lader love og regler blive udfordret og giver frihed til mere sund fornuft i opgavevaretagelsen.
Det lovforslag, vi behandler her i dag, er netop et eksempel på et frikommuneforsøg, som har givet rigtig meget mening, og som nu udmønter sig i konkret lovgivning.
Som flere af ordførerne har fortalt, får alle kommuner nu mulighed for at samle og samtænke indsatser i en sammenhængende plan for borgere, der har komplekse og sammensatte problemer, og som derfor har flere indgange til kommunen.
Konkret giver lovforslaget kommunerne hjemmel til at erstatte borgernes sektorspecifikke planer med en helhedsorienteret plan.
Det synes vi fra radikal side er en rigtig god idé, og vi kan støtte lovforslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-03:
Vi kan også støtte lovforslaget.
Det er et rigtig godt forsøg på at hjælpe borgere med forskellige komplekse problemer og sikre, at de får en samlet plan.
I stedet for at indsatsen skal bestå af en masse forskellige brudstykker, forsøger man her at få tingene til at hænge sammen.
I virkeligheden kan man sige, at problemet her måske ikke så meget er, at der ikke er en samlet plan, som at reglerne, lovgivningen og indsatserne på området er så komplicerede, at det er fuldstændig umuligt for borgerne at overskue, og det kan også være ganske svært for de forskellige myndigheder at arbejde sammen, og derfor er vi nødt til at bruge ressourcer på, at der er nogle, der koordinerer og får lavet en samlet plan.
Man skal heller ikke, synes jeg – på trods af de mange lovord, der bliver sagt her, om intentionen om at lave en helhedsplan – være blind for, at der også kan være problemer i det.
Der kommer måske til at være flere kokke inde over, og den faglige indsigt hos den person, der skal sidde og lave planen, er måske ikke lige så stor som den hos de forskellige myndigheder, som skal stå for delindsatser rundtomkring.
Nogle gange vil man egentlig hellere tale direkte med en ekspert for en bestemt indsats, end man vil tale med en person, som bare har et bredt overfladisk kendskab til forskellige indsatser.
Så jeg synes også, man skal være opmærksom på, at fagligheden bliver bevaret.
Men når der er tale om – som der måske ofte er i de her situationer – borgere, som vil have vanskeligt ved at kunne gennemskue alle regler og myndigheders indsats, så giver det god mening, at man forsøger at lave en samlet plan.
Torsten Gejl (ALT), 2018-05-03:
Det synes vi er god skik.
Jeg er meget enig i næsten alt det, ministeren siger om de gode perspektiver og proportioner, der er i det her.
Det, som mit spørgsmål går på, er noget andet.
Jeg vil bare lige høre ministerens kommentarer til nogle af høringssvarene, f.eks. det, der er kommet fra Dansk Socialrådgiverforening, og det fra Institut for Menneskerettigheder, der skriver, at det næsten er overflødigt at profilere alle borgere – altså, det går på her med, at man skal samle informationer om alle borgere og så bagefter finde ud af, hvem det er, der har brug for dem.
Man kunne jo bare spørge borgeren, som nogle ordførere også har sagt.
Hvad tænker ministeren om det?
Sophie Løhde (V), 2018-05-03:
Det er helt korrekt, at vi vil give mulighed for, at kommunerne kan identificere de borgere, som i praksis i dag har kontakt til forskellige forvaltninger og tilbud og dermed myndigheder, for at kunne understøtte en mere helhedsorienteret sagsbehandling.
Så siger spørgeren: Man kan jo bare spørge borgeren.
Men det er jo altså ikke alle borgere i det her samfund, som nødvendigvis lige følger med i, at nu vedtager vi en ny lovgivning i Folketinget, der gør, at man sådan set får mulighed for at lave én helhedsorienteret plan.
Jeg mener også, at vi har et ansvar for at give muligheden for at kunne lave én samlet plan til de borgere, der ikke har ressourcerne til selv at råbe op og sige: Jeg synes, det her kunne være relevant for mig.
Så vil jeg også godt begrave den myte, der er blandt medlemmerne af Alternativet, om, at det bare er alle mulige vilde informationer, vi så går i gang med at give kommunerne mulighed for at udveksle i ambitionen om at identificere borgerne.
Det korte svar på det er nej.
Informationerne vil ikke indeholde detaljerede oplysninger om årsag til og baggrund for, at borgeren får den pågældende indsats.
Det vil så at sige alene vedrøre information på listeniveau, eksempelvis at en borger er modtager af »Min Plan«, eller at en borger får en indsats efter servicelovens § 85, for at give et eksempel.
Rune Lund (EL), 2018-05-03:
Hvad er det, der får Det Radikale Venstre til at tro, at det vil være en skatterabat som den her, som vil skubbe yderligere til udviklingen i virksomhedernes investeringer i forskning og udvikling?
Vi kan se, at niveauet ligger rigtig højt i dag, også set internationalt.
Vi ligger i top.
Vi kan se, at virksomhederne selv forventer, at de vil øge deres investeringer i forskning og udvikling.
Der er i hvert fald andre ting, der kommer før det.
Så hvad er det lige præcis, det Radikale Venstre bruger til at dokumentere, at det her ikke bare er spild af penge, som kunne have været brugt til andre gode formål, men at det rent faktisk har en effekt?
Trine Torp (SF), 2018-05-03:
Først er der de konsekvenser, som jeg har nævnt i min ordførertale, men det er jo også, fordi den strækning, hvor man har tænkt sig at lave et vildsvinehegn, altså ikke er dér, hvor der er vildsvin, nemlig syd for grænsen.
De er nemlig syd for Flensborg Fjord, og om de omkommer undervejs, når de svømmer over, ved jeg ikke.
De kan jo i det hele taget bevæge sig gennem de vandområder, der er, og som mig bekendt ikke er en del af den strækning, hvor vildsvinehegnet skal være.
Jeg savner simpelt hen, også ud fra de svar, der er i høringsnotatet, og den kritik, der er af lovforslaget, en saglig begrundelse og en ordentlig dokumentation for, at det her skulle virke.
Det er, som om man er fuldstændig ligeglad med den ekspertise, vi har i det her land, når man skal lave et forslag som det her, og derfor kommer det til at fremstå meget meningsløst.
Carsten Bach (LA), 2018-05-03:
Jeg er meget glad for, at SF's ordfører rent faktisk tilkendegiver, at man i SF heller ikke ønsker afrikansk svinepest til Danmark.
Det er dog positivt.
Men der er jo bevisligt vildsvin i Danmark.
Der er bevisligt vildsvin i Sønderjylland, så de er jo kommet på en eller anden måde.
Jeg tænker ikke, at de alle sammen er svømmet over Flensborg Fjord.
Det er jo, kan man sige, vildsvin som art, vi ønsker at begrænse og faktisk helst helt udrydde i Danmark, sådan at de netop ikke ved de her spring via menneskelig aktivitet er i stand til at sprede afrikansk svinepest yderligere i Danmark.
Trine Torp (SF), 2018-05-03:
Okay, så blev jeg lidt klogere på formålet med det her.
Det er en generel forhindring af, at vildsvin kommer til Danmark.
Det er også noget af det, jeg siger, altså at det formål, som bliver beskrevet, nemlig at forhindre afrikansk svinepest, er der ingen dokumentation for at det her overhovedet vil virke på.
Så hvis formålet alene er ikke at få vildsvin til Danmark, kan jeg bare stadig væk ikke se, at de skulle være forhindret i at komme ind ad andre veje – altså, hvis det er det, man ønsker.
Orla Østerby (KF), 2018-05-03:
Tak for det, formand.
Først og fremmest vil jeg ønske ministeren tillykke med det nye job.
Jeg glæder mig til samarbejdet, og jeg synes også, det er værd at bemærke, at ordføreren for Socialdemokratiet bød ministeren velkommen og meddelte, at man ikke ville grave grøfter.
Så vi står over for et godt samarbejde og et godt samarbejdsklima, og jeg håber, at det er det, der bliver samarbejdsformen fremover.
Så vil jeg også lige sige tak til Esben Lunde Larsen for en god ministertid og et godt samarbejde.
Omkring vildsvinehegnet vil jeg sige, at det, vi gør her med L 228, jo sådan set bare er rettidig omhu.
Ja, vi vil stoppe vildsvinene i at komme ind i Danmark; det er det, det her hegn skal bruges til, og det skal det, fordi man i Europa lige nu konstaterer, at mængden af vildsvin med svinepest er eksploderet – i Polen, i Tjekkiet – og den eksplosion af svinepest frygter vi kommer til Tyskland, og når først den er der, kan den hurtigt være i Danmark.
Derfor er det, regeringen gør her, udtryk for rettidig omhu.
I Danmark vil det medføre enorme tab, milliarder af kroner, af eksport.
Og ikke nok med det, det vil også være sådan, at der vil være tab af arbejdspladser.
Derfor er det jo forståeligt, at venstrefløjen ikke vil støtte det her projekt.
Hegnet skal være 1,5 m højt og skal graves ½ m ned i jorden.
Vil det så stoppe samtlige vildsvin?
Formentlig ikke.
Men det skal også støttes op af andre indsatser, og her kan jo nævnes en jagtindsats med henblik på udryddelsen af vildsvin i dansk natur.
Det her 70 km hegn skal gå mellem Vadehavet og Flensborg Fjord og fortsætte lidt ud begge steder.
Udgiften til etableringen er dels statsfinansieret, dels finansieret af erhverv, og det er en fornuftig løsning.
Konsekvensen af ikke at gøre det her er næsten ikke til at tænke til ende.
Det, vi gør nu, er at lave en indsats, sådan at vi, hvis svinepesten breder sig i Tyskland, kan sige, at vi har været på forkant, og det støtter Det Konservative Folkeparti.
Dermed støtter vi lovforslag nr. L 228.
Øjvind Vilsholm (EL), 2018-05-03:
Det nærmeste udbrud af svinepest er i Warszawa.
Men det er der andre – faktisk insekter – der gør, nemlig fluer og flåter.
Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at fluer og flåter ikke spreder svinepest?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-03:
Jeg kender simpelt hen ikke tilstrækkeligt til fluers og flåters mulighed for at viderebringe smitte med svinepest til at kunne svare.
Men hvis vi ser på andre smittekilder, er det jo selvfølgelig også noget, som vi skal imødegå.
For som jeg nævnte det her til sidst: Hegnet er ét element i det her.
Der er mange andre elementer – vi behandler et af de andre elementer her om lidt.
Kloge forslag modtages med kyshånd.
Trine Torp (SF), 2018-05-03:
Tak for det, og først og fremmest velkommen til ministeren.
Jeg glæder mig rigtig meget til samarbejdet, og ministeren er jo blevet kastet hovedkulds ud i det første forslag her om vildsvinehegn.
Jeg hæftede mig ved, at ministeren i går sagde, at natur ville komme til at stå før fødevarer.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren: Er ministeren enig i, at hovedbegrundelsen for forslaget er hensynet til eksportmarkedet?
Carsten Bach (LA), 2018-05-03:
Ordføreren nævner selv i sin ordførertale, at der i et høringssvar er nævnt, at andre arter vil blive forhindret i at krydse grænsen.
Det antager jeg så at ordføreren faktisk tager for gode varer, og dermed må ordføreren så også antage, at hegnet vil forhindre vildsvin i at krydse grænsen.
Og hele formålet med det her hegn er jo, at vi skal forhindre vildsvin i at krydse grænsen.
Det vil selvfølgelig ikke forhindre alle vildsvin i at krydse grænsen.
Mig bekendt er det faktisk 90 pct. af dem, der forsøger at krydse Flensborg Fjord ved svømning, som omkommer ved det, men det kan ordføreren måske også lige kommentere.
Men det, der er målet med det her samlede kompleks af tiltag over for vildsvin er jo, at vi ikke skal have en fast bestand af vildsvin i Danmark, der netop kan påføres smitte via menneskelig aktivitet, hvilket ordføreren også selv er inde på.
Vil ordføreren ikke godt prøve at sætte nogle ord på, hvorfor det så er, man er så negativt stemt over for et vildsvinehegn langs med grænsen?
Trine Torp (SF), 2018-05-03:
Jeg kan med det samme sige, at SF ikke støtter det her forslag.
Vi vil rigtig gerne være med til indsatser, som reelt forhindrer smitte med afrikansk svinepest blandt danske svin.
Alle er vist enige om, at den største risiko for spredning af svinepesten er via menneskelige aktiviteter: madaffald, inficerede transporter osv.
Det er altså ikke vildsvin, der spreder svinepest, men mennesker, og det er bl.a. noget af det, som det næste lovforslag, vi skal behandle, adresserer, og som der er meget mere sund fornuft i.
Men det her forslag giver altså ingen mening.
Det er forbundet med udgifter til anlæg af hegnet og ekspropriation og løbende vedligeholdelsesudgifter, som overhovedet ikke står mål med, hvad formålet egentlig er, og gud ved, hvad vores europæiske kollegaer egentlig vil sige til det her forslag?
Ja, man kan nærmest få det indtryk, at det overhovedet ikke er på grund af vildsvinene, at hegnet etableres.
Det er 70 km hegn, men primært på land, og vel at mærke når vi ved, at den vildsvinebestand, der er syd for grænsen, er syd for Flensborg Fjord.
Det er altså helt ude af proportioner i forhold til problemet, og vil vildsvinene så ikke bare forsøge at komme uden om hegnet, f.eks. ved at svømme over Flensborg Fjord og søge via vejene, hvor risikoen for påkørsel er stor?
Så lovforslaget rejser en række spørgsmål, først og fremmest:
Hvor er det faglige grundlag, i forhold til at sådan et hegn vil virke?
Som flere af høringssvarene også påpeger, er der ikke dokumentation for, at et hegn vil kunne forhindre vildsvin i at komme ind i Danmark.
Til kritikken af hegnet i høringssvarene er ministeriets bemærkninger, at det skal ses sammen med de andre tiltag, men der er, så vidt jeg kan se, overhovedet ikke nogen argumenter for hegnet.
Et andet spørgsmål er: Hvordan vil der blive taget hensyn til naturlokaliteter – det er bl.a. det, der står i forslaget – altså Natura 2000 og andre beskyttede naturområder?
Og hvordan kan man leve op til habitatdirektivet, når en konsekvens af hegnet er, at andre beskyttede dyrearter hindres i at bevæge sig frit?
Hegnet kan måske have den effekt, at det bliver nemmere at skyde vildsvin.
Men det er en dyr måde at nedlægge vildsvin på.
Hvad har regeringen gjort for at lave en løsning sammen med tyskerne, som må antages at have den samme interesse som Danmark i at forhindre spredning af svinepesten?
Som høringssvarene også påpeger, er det en meget kort høringsfrist, der er, og forslaget virker i det hele taget ikke særlig gennemtænkt, så SF kan ikke støtte det.