Nicolai Wammen (S), 2020-06-04:
Jeg vil gerne starte med at kvittere for Enhedslistens beslutningsforslag, som har til formål at sikre, at udgifterne til velfærd mindst skal følge befolkningsudviklingen.
Beslutningsforslaget indebærer i praksis, at regeringen skal sikre, at væksten i det offentlige forbrug frem til 2025 som minimum følger med det demografiske træk.
Som det er velkendt for alle her i salen, ligger det den her regering meget på sinde, at pengene skal følge med den demografiske udvikling, så velfærden ikke udhules.
Derfor sagde vi også allerede inden valget, at der var behov for en velfærdslov, og siden er andre partier så fulgt efter.
Lad mig derfor også starte med at sige, at både jeg og regeringen har stor sympati for forslaget og for, at Enhedslisten sætter fornyet fokus på, at vi skal sikre os mod, at velfærden med tiden bliver smurt tyndere og tyndere ud.
Det ligger i helt samme bane som regeringens ambition om at sikre velfærden med en velfærdslov, og indtil vi har fået loven, vil vi handle, som om den allerede var trådt i kraft.
Det har vi allerede leveret på og mere til, bl.a. i samarbejde med Enhedslisten.
Med finansloven og i økonomiaftalerne for 2020 har vi afsat penge til at udvikle kernevelfærden.
Det afspejles bl.a. i, at der prioriteres penge til ansættelse af mere personale i daginstitutioner, flere lærere i folkeskolen og flere sygeplejersker på hospitalerne.
Enhedslisten begrunder beslutningsforslaget med, at regeringen har udskudt fremsættelsen af velfærdsloven på grund af coronakrisen, og at Enhedslisten ønsker at sikre, at løfterne fra valgkampen bliver indfriet.
Det er vi enige i at de naturligvis skal.
Og jeg synes faktisk, at regeringen har meldt ret klart ud i forbindelse med ændringerne i lovprogrammet.
Der er tale om, at lovforslagene udskydes, ikke at de bliver annulleret.
Men jeg vil da gerne benytte lejligheden til at understrege, at regeringens politiske prioriteter, inklusive velfærdsloven, er uforandrede.
I de kommende år bliver vi bl.a. flere ældre, og det er dejligt, men vi skal også se i øjnene, at der følger en regning med, når befolkningssammensætningen ændrer sig.
Eksempelvis vil det kræve, at vi prioriterer flere ressourcer til vores plejehjem og hospitaler, så udviklingen kan følge trit.
I dag har danskerne ingen sikkerhed for, at skiftende regeringer sætter tilstrækkeligt med penge af til at sikre velfærden, når demografien ændrer sig.
Med en velfærdslov vil vi til gengæld sætte en ny retning, der skal sikre, at økonomien samlet set følger demografien.
Vi vil på den måde kunne sikre en værdig ældrepleje, et sundhedsvæsen med bedre tid til patienterne og gode daginstitutioner og skoler til vores børn.
Det skal ske, samtidig med at der fortsat arbejdes målrettet mod at sikre veldrevne og effektive offentlige arbejdspladser.
Vi ønsker at bruge hver en krone klogt og til gavn for borgerne.
Coronakrisen gør ikke opgaven lettere.
Men det ændrer ikke på, at når der kommer flere ældre og unge i de kommende år – og det skal vi være glade for – skal vi passe godt på velfærden, også for dem.
Regeringen har netop indgået økonomiaftaler med kommuner og regioner, hvor vi leverer i forhold til det demografiske træk og mere til, ligesom vi gjorde sidste år.
Så lad mig bare helt afslutningsvis sige, at velfærdsloven er udskudt, ikke aflyst, og lovforslaget vil blive behandlet i næste samling.
Det vil også fremgå af regeringens lovprogram, hvornår behandlingen finder sted.
Målet om, at når der heldigvis bliver flere børn og ældre i de kommende år, skal pengene følge med, står fuldstændig uantastet.