Mai Mercado (KF), 2019-11-21:
Tak for det, og tak til Liberal Alliance for at fremsætte beslutningsforslaget.
Det bakker vi varmt op om, om end vi jo ikke binder os til kun at have en koblingsprocent på 76, da vi jo som bekendt har foreslået at hæve koblingsprocenten med et procentpoint yderligere målrettet til specialundervisning, inklusionsindsatser og mønsterbryderindsatser.
Når vi bakker op om de frie skoler, skyldes det, at der er mange forskellige årsager til, at man som forældre vælger en fri skole til sit barn.
Det kan være, at den lokale folkeskole er lukket, og at der er en friskole, som er skudt op i stedet, og som altså er i nærområdet, og der er for langt til den nærmeste folkeskole.
Det kan også være, at man gerne vil vælge en særlig profil.
Det kunne være, at man synes, at den pædagogik, der er på en Rudolf Steiner-skole, er noget, som passer til ens familie.
Det kan også være, man har brug for et skoleskift på grund af mobning, og fordi man altså ikke oplever, at det sociale miljø, der har været på skolen, har været godt nok.
Jeg vil gerne sige meget klart, at for os handler det meget om, at folkeskoler og frie skoler ikke er hinandens modsætninger, og man skal passe på med at tegne det op, sådan at de bliver hinandens modsætninger.
Og derfor er det egentlig også godt, at vi har haft en så god og også lang debat her i dag, hvor vi får diskuteret koblingsprocenten.
For jeg synes, at der er noget i ministerens udtalelser i pressen, som vidner om en form for fordomsfuld tilgang til de frie skoler.
Ministeren har sagt i flere interviews, at de frie skoler puger pengene, de sidder på store opsparinger, de vender fællesskabet ryggen.
Det kunne eksempelvis være eksemplet med Bordings Friskole, som sparer op til nye vinduer, og det er altså ikke griskhed eller pengepugeri.
Og det er altså ikke rimeligt at skyde de frie skoler de motiver i skoene.
Jeg tror faktisk, at man også skal være opmærksom på, at det skaber en rigtig stor usikkerhed derude, når man anlægger så hård og så krigerisk en stil.
Og så synes jeg egentlig også, det var positivt at opleve, at der var en nuanceforskel; jeg hørte i hvert fald ikke, at Socialdemokraternes ordfører bakkede op om, at børn skal gå i skole for samfundets skyld, og jeg hørte faktisk heller ikke hr. Jens Joel sige, at de frie skoler vender fællesskabet ryggen.
Og det synes jeg er tankevækkende.
Men selv om ministeren altså står alene i Folketinget – og måske endda også i sit parti – med at ville være sådan efter de frie skoler, også med det konkrete forslag om at nedsætte koblingsprocenten, så skal man bare heller ikke tage fejl af den store usikkerhed, der bliver skabt.
For der sidder mange forældre, som lige nu er rigtig bekymrede for, om deres børn kan fortsætte i den skole, de har valgt.
I en rundspørge lavet af Danmarks Radio svarer 36 skoler, at hvis man nedsatte koblingsprocenten til 71, måtte de lukke, og 65 skoler svarede, at de ville være i fare for at lukke.
Takken vil jeg gerne rette til De Radikale, Enhedslisten og SF for deres rolle i finanslovsforhandlingerne.
Jeg synes jo, det var befriende, at de tre partier så klart gik ud og sagde: Vi vil ikke nedsætte koblingsprocenten til 71, således at det nu er taget af bordet.
Og jeg tør også godt drage den konklusion, hvis jeg altså har forstået det ret, at de egentlig ikke mener, at de frie skoler er en trussel mod fællesskabet, men at de tre partier faktisk synes, at de frie skoler bidrager til fællesskabet.
Og at de partier også har forstået, at hvis man sænker koblingsprocenten, risikerer man, at forældrebetalingen bliver sat op, hvilket vil betyde, at de frie skoler risikerer at ende med at være for en lille, privilegeret klasse.
I dag har de frie skoler jo elever fra rigtig mange forskellige samfundslag, og sådan skulle det jo gerne være, så den nuance synes jeg fortjener ros.
Tak for det.
Men der kommer altså også et øv, og der er ikke andre fra Enhedslisten, Socialdemokraterne og De Radikale i salen lige nu end hr. Jakob Sølvhøj, så det bliver til hr. Jakob Sølvhøj, at øv'et kommer.
For jeg kan godt forstå, at man har kæmpet imod det her i finansloven.
Men det, jeg ikke forstår, og der, hvor jeg synes det bliver uldent, er, at man grundlæggende er enig i det politiske, der bliver lagt frem, og at man stemmer nej – og det er der, hvor jeg bliver bekymret – fordi det, som det blev sagt, er Liberal Alliance, som fremsætter forslaget.
Undskyld mig, men det er da første gang, jeg har oplevet, at man direkte udskammer partier for at stille forslag; at man siger, at man ikke vil stemme for, fordi det er dem, der har fremsat det.
Jeg synes ikke, det plejer at være måden, vi gør det på.
Jeg synes, at vi i Folketinget plejer at gå op i substansen, vi går op i politikken, vi forholder os til de forslag, der ligger.
Og lige pludselig er det her kommet til at handle om en masse taktiske hensyn, og det synes jeg egentlig ikke at det her forslag fortjener.
Jeg synes heller ikke, at alle dem, som er involveret i friskolerne derude, fortjener det.