runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Pertou Mach (EL), 2024-02-07:
Tak for det.
Og tak for at bekræfte det gode retsstatsprincip om, at et kollektiv ikke kan gøres ansvarlig for, hvad enkeltindivider måtte gøre sig skyldige i.
Ikke desto mindre synes jeg stadig væk, at ordføreren holder en dør åben, med hensyn til at UNRWA i virkeligheden godt kan risikere at måtte vinke farvel til dansk støtte.
Så vil ordføreren ikke prøve at være lidt mere præcis, med hensyn til hvad det betyder?
Hvis man på den ene side siger, at UNRWA er fuldstændig uundværlig, og samtidig åbner en dør for, at man muligvis skal kunne trække den danske støtte tilbage, hvad vil det så kunne ske på baggrund af?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-07:
Jeg tror, det er svært at give et entydigt svar på, præcis hvad en undersøgelse skal vise, for at man kan sige, at det falder til den ene eller den anden side.
Men jeg synes, det er naturligt og ansvarligt at sige: Lad os se, hvad der kommer frem, og så tager vi bestik af det.
Hvis det, bare for at tage et ekstremt eksempel, viser sig, at hver en krone er gået hundrede procent til terroraktiviteter, tror jeg heller ikke, at Enhedslisten synes, det er naturligt, at man fortsætter.
Jeg tror ikke, at verden er enten hundrede procent sort eller hundrede procent hvid, og det er det, vi skal til bunds i.
Jesper Petersen (S), 2024-02-07:
Jeg vil mene, at de konsekvenser, der vil være af et egentligt kollaps af den humanitære situation, hverken er noget, som USA ønsker – og jeg mener heller ikke, det er det, de opfordrer til at foranledige – eller noget, som er i Israels interesse.
Der er meget at være kritisk over for, og i forhold til den diskussion, vi her har haft om de sådan mere langsigtede forhold, kan jeg også tilslutte mig det, at der på et tidspunkt forhåbentlig ikke er behov for en type organisation som den her længere.
Men det er jo bare ikke der, vi er, for vi står lige nu med en humanitær krise, som vi er nødt til at tage bestik af hvad vi stiller op med, og det er simpelt hen lidt mere kompliceret end bare at sige, at vi så cutter det, uden at det vil have meget alvorlige menneskelige konsekvenser og nok også politiske og radikaliserende konsekvenser, hvis ikke vi tænker os godt om.
Henrik Dahl (LA), 2024-02-07:
Så USA har suspenderet sit samarbejde på en ansvarlig måde, og vi skal ikke gøre det på en uansvarlig måde.
Altså, den israelske regering og repræsentanter for oppositionen i Israel har sagt, at de ønsker samarbejdet suspenderet.
Karsten Hønge (SF), 2024-02-07:
Det er fuldstændig ude af trit med det, som en i øvrigt Israelpositiv person som Martin Krasnik her adresserer, nemlig det, at WHO kan tage nogle enkelte områder muligvis, men det er store læs, det store træk, UNRWA trækker med 30.000 mennesker ansat i Gaza og i områderne omkring.
Hvis man trækker støtten til dem og man ser UNRWA falde sammen, er billedet foran en jo ret tydeligt, for så vil hele regionen, altså de palæstinensiske områder, falde sammen.
Der er det godt nok et forkølet forslag at sige, at WHO i enkelte områder kan forestå noget nødhjælp.
UNRWA tager sig jo af alt muligt andet end nødhjælp.
Henrik Dahl (LA), 2024-02-07:
Altså, timingen er jo, at den her leder blev skrevet den 26. januar, og derfor er hr. Karsten Hønge jo selvfølgelig lovlig undskyldt, fordi udtalelsen fra WHO faldt den 30. januar, altså nogle dage senere.
Det amerikanske udenrigsministerium har sagt det samme, nemlig at der er andre aktører, der kan løse de konstruktive sider af det her.
De destruktive sider er der slet ikke brug for, altså skoler, der bare gør konflikten værre.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-07:
Tak for det.
Lad os forfølge det med WHO en anelse.
Nu har jeg været i FN-systemet, og jeg ved, at WHO og UNRWA har anlagt fuldstændig de samme ansættelsesretlige procedurer, kriterier.
Man kunne forestille sig, at et godt sted at starte ville være de ca. 3.000 operationelle medarbejdere, som lige for tiden arbejder med at fordele nødhjælpen i UNRWA.
Så ordføreren mener simpelt hen, at de 3.000 medarbejdere ville ændre sig betragteligt ved at blive ansat i en anden FN-organisation end i UNRWA – er det rigtigt forstået?
Henrik Dahl (LA), 2024-02-07:
Nej, det er ikke rigtigt forstået, for jeg mener ikke det, som hr. Christian Friis Bach mener.
Jeg ved ikke sådan i detaljer, hvordan WHO klarer sine operationer, så det er noget, jeg trygt overlader til dem.
Men de siger altså, at de godt kan skalere op.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-07:
Hvis de skal skalere op, skal de hyre nogle medarbejdere, og de medarbejdere har jo gennemgået den ansættelsesprocedure, der er, for at komme ind – jeg har jo faktisk selv været igennem den engang – hvor der bliver foretaget meget grundige vurderinger.
Så man vil jo helt naturligt tage de samme 3.000 medarbejdere og køre videre.
Der vil være en masse bøvl, nødhjælpen vil blive forsinket, folk vil lide, men det vil være det samme, for det er to forskellige FN-organisationer, der følger samme regelsæt.
Henrik Dahl (LA), 2024-02-07:
Jamen det er jo hr. Christian Friis Bachs tro og fornemmelser, jeg bliver bedt om at forholde mig til.
Det kan jeg ikke.
Det er bare noget, som bliver sagt her i Folketinget, men om det bliver sådan, er der jo ikke nogen, der aner.
Henrik Dahl (LA), 2024-02-07:
Mit første spørgsmål vedrører USA, og der vil jeg høre, om det er Socialdemokratiet og ordførerens opfattelse, at USA optræder uansvarligt.
Jesper Petersen (S), 2024-02-07:
Nej, det synes jeg ikke.
Og på flere måder spiller USA i forbindelse med den konflikt, der er nu, jo også en rolle bag linjerne i at forsøge at komme videre og få bragt kamphandlingerne til ophør.
Jeg forestiller mig, at ordføreren vil hen til, at USA er et af de lande, der i modsætning til andre af de lande, vi kunne sammenligne os med, siger, at man har lavet en egentlig suspension af udbetalingerne.
Som jeg husker det, er de så også blandt de lande, der allerede har foretaget udbetalinger i år, hvorfor det har en lidt anden karakter, end det har efter danske forhold, hvor vi jo nu skal forholde os til den situation, der er, uden endnu at have udbetalt dette års bidrag til UNRWA.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-02-07:
Jamen jeg vil egentlig bare spørge ordføreren om noget, for jeg hører egentlig ikke nogen pejling på, hvornår ordføreren egentlig mener at den her krig har nået sin ende, altså hvornår nok er nok.
Nu blev udenrigsministeren, kunne jeg mærke, lidt pikeret over, at jeg tillod mig at spørge efter tal, og det var muligvis også lidt polemisk, men det var jo et udtryk for den frustration over – og det beklager jeg, hr. udenrigsminister – at der blev sagt, at vi forventer, at man overholder folkeretten, og at vi kigger på det med alvorlige øjne, og at det også er godt med bosættelserne.
Men sagen er jo bare, at Israels krig fortsætter, og at der til stadighed dør flere.
Hvordan skal man bryde det og få stoppet den krig, hvis ikke man er villig til at sige højt, at nu er nok nok?
Og hvornår er det det for ordføreren?
Henrik Dahl (LA), 2024-02-07:
Jamen jeg ved ikke, hvad slutspillet er, men jeg synes, at der er for meget ensidig kritik af Israel, når det f.eks. gælder sådan noget som at overholde Genèvekonventionerne.
Det er en krigsforbrydelse at udføre militære operationer fra civile områder – det gør Hamas hele tiden.
Det er en krigsforbrydelse at udføre militære operationer, hvis man ikke er iført uniform, altså hvis man ikke er til at skelne fra civilbefolkningen – det gør Hamas hele tiden.
Og det hører vi næsten aldrig i den offentlige debat.
Jeg synes, det er en skæv debat, og jeg vil ikke gå ind på den præmis, at det kun er Israel, der skal svare for sig i den her sag.
Hvornår er nok nok for Hamas?
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-07:
Jeg fik lyst til at rejse mig, fordi jeg blev så trist af at høre hr. Henrik Dahls tale, den defaitistiske indstilling i forhold til at forandre verden.
Nogle af de største forandringer i den her verden er startet hos et enkelt menneske med en idé, med et initiativ.
Det starter typisk hos én person.
Jeg sad lige og ledte efter en række af de resultater, der er kommet af det.
Tror Henrik Dahl ikke på det?
Og hvis ikke, hvorfor er Henrik Dahl så politiker?
Henrik Dahl (LA), 2024-02-07:
Det her er Danmarks parlament, og jeg er valgt af de danske vælgere til at repræsentere danskernes interesser.
Jeg siger bare helt banalt, at jeg faktisk ikke tror, det har den helt store indflydelse på verdens gang, hvad vores parlament eller vores regering mener om den her sag.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-07:
Det er jo det, der gør mig trist.
Det er jo at give op på forhånd.
Tror hr. Henrik Dahl på det, vi har kæmpet for siden anden verdenskrig – menneskerettighederne, de store idéer, fundamentet for alt, hvad vi tror på og kæmper for, at det enkelte menneske er frit og lige med hensyn til værdighed og rettigheder?
Er det en idé, som Henrik Dahl er inspireret af og føler vi skal kæmpe for, også når det gælder konflikten og krigen, vi ser lige nu mellem Israel og Gaza?
Henrik Dahl (LA), 2024-02-07:
Nu er det ikke en decideret NATO-operation, som vi har i Det Røde Hav, men det er også sådan et forum, hvor vi selvfølgelig lige skal prøve at gøre vores indflydelse gældende.
Jeppe Søe (M), 2024-02-07:
Selvfølgelig har det da betydning at sige, hvad man mener.
Derfor håber jeg da, det har betydning, hvad man siger,
nu har jeg lige præcis sagt det.
Henrik Dahl (LA), 2024-02-07:
Jeg mener sådan set, at den danske regering har en afbalanceret politik her, fordi man f.eks. siger, at bosættelserne er uproduktive.
Man siger også, at der skal være en respekt for Genèvekonventionerne hele vejen rundt, og det bakker jeg alt sammen op om, men samtidig anerkender man også Israels ret til at forsvare sig.
Jeg synes ikke, at man skal falde bagover af respekt og begejstring for det, man kalder det globale syd, for det globale syd er verdensførende på ikke at leve op til de ting, som man selv prædiker.
Stort set alle lande i det globale syd er medlemmer af FN uden at overholde FN-pagten, og derfor er det sådan lidt begrænset, hvor meget respekt jeg har for den type lande, der kritiserer dobbeltmoral.
Charlotte Munch (DD), 2024-02-07:
Det er jo ikke, fordi vi ikke har set noget til hinanden i dag, og jeg må jo sige, at det er en sag, der fylder rigtig meget for os alle sammen, og at mange af de ting, som jeg har sagt tidligere, sikkert også kommer til at gå igen nu.
Temaet for forespørgslen er aktuelt efter Hamas' angreb på Israel den 7. oktober 2023, hvor terrororganisationen trængte ind i Israel og myrdede løs – 1.200 israelere – og tog ca. 240 gidsler.
Terrorangrebet mod Israel er et af de værste terrorangreb i nyere tid, og det har samtidig udløst krigen mod Hamas i Gazastriben med store konsekvenser for civile til følge.
Israel har ret til at forsvare sig, ret til at nedkæmpe Hamas og ret til at forsøge at få befriet de omkring 132 gidsler, som Hamas stadig menes at holde på.
Emnet for forespørgslen er en afhjælpning af konflikten mellem Israel og Gaza.
Sandt at sige tror jeg, at det danske Folketings mulighed for at afhjælpe eller løse konflikten er meget begrænset.
Mæglere fra Israel, USA, Egypten og Qatar mødtes i slutningen af januar i Paris for at finde frem til et forslag, der kunne skabe grundlaget for en våbenhvile i Gaza.
Det er specielt USA med udenrigsminister Blinken i spidsen, der presser på for en våbenhvile, men Hamas tøver.
Hamas tøver, selv om en våbenhvile kunne betyde, at der kan bringes nødhjælp ind til de mange internt fordrevne i Gazastriben.
Der er spekulationer om, at årsagen til, at Hamas tøver, er, at Hamas vil have en garanti for, at krigen stopper helt, før de går med på en aftale.
Alle håber selvfølgelig, at krigen kan stoppe, og at alle gidsler kan komme hjem.
En afhjælpning af konflikten på den korte bane er selvfølgelig, at fredsforslaget fra Paris går igennem, og når det er gået igennem, må vejen banes for egentlige fredsforhandlinger, og det kan måske lykkes.
Det lykkedes for Israel og Egypten i 1979 efter flere års forhandlinger, viljen var der, og freden holder stadig væk, det ser svært ud, men det skal forsøges.
Tak for ordet.
Forslag til vedtagelse »Folketinget fordømmer Hamas’ terrorangreb på Israel den 7. oktober 2023.
Folketinget anerkender, at den humanitære situation og forholdene for civilbefolkningen er alvorlige.
Folketinget mener, at Hamas er en terrororganisation, der skal bekæmpes, før der kan igangsættes en proces, der på længere sigt kan sikre en tostatsløsning.
Regeringen opfordres derfor til entydigt at bakke op om Israel i konflikten«.
Helle Bonnesen (KF), 2024-02-07:
Aftenens tre temaer her slutter af med forespørgslen om en afhjælpning af konflikten mellem Israel og Gaza, som jo på en gang både er et af de allervigtigste emner, vi kan diskutere, og hvor man samtidig næsten kan fristes til at spørge, hvordan vi alene kan udføre den her opgave.
For det kan vi ikke alene.
Vi siger det alle sammen tit og med rette, og vi har alle sammen sagt det tidligere i dag, altså at vi fordømmer Hamas' terrorangreb mod Israel, og det kan ikke understreges mange gange nok.
På den korte bane er den humanitære hjælp og den humanitære nødhjælp helt central.
Vi har her i salen tidligere diskuteret for og imod udviklingsstøtte, men når det kommer til den humanitære bistand, må vi simpelt hen kæmpe for den.
For uden den vil vi se en værre eskalering.
Så er der jo ingen tvivl om, at det diplomatiske arbejde, herunder samarbejdet med centrale aktører, er essentielt for at undgå en eskalering, hvilket vi også kan erfare sker fra dansk side.
På den lange bane ønsker vi alle, at det som forventeligt ender med en tostatsløsning, og det kan igen ske gennem samarbejdet med EU, så Gaza kan stabiliseres og en fredsproces kan indgås.
Selv om det er en langsigtet løsning, må vi aldrig afvige fra den vision.
Tak for ordet.
Jesper Petersen (S), 2024-02-07:
Tak for det, og tak for talen og for vedtagelsesteksten.
Her får vi så en anledning til at se det lidt på skrift.
Der er nogle forskelle i nogle af formuleringerne.
Selv om Folketinget skulle vedtage den tekst, som hr. Christian Friis Bach har læst op nu, vil det så betyde, at Danmark kunne sørge for, at konflikten standsede eller ændrede sig fundamentalt?
Ville det være at gøre det, der gjorde, at man kunne svare, at nu havde nok været nok, og så stoppede konflikten?
Eller hvad?
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-07:
Nej, det tror jeg ikke vil være nok, men det vil sende et klart signal til både Hamas og Israel om, at vi står bag de internationale regler, som vi har kæmpet for og knoklet for og vedtaget i fællesskab, og som parterne i konflikten i øvrigt har tilsluttet sig.
Vi står bag folkeretten, vi står bag folkedrabskonventionen, og vi sender et klart signal til begge parter om, at vi vil lægge al vores vægt bag, at de overholder den afgørelse, der har fundet sted ved Den Internationale Domstol, og det er et vigtigt signal for Danmark, og det er dér, Danmark skal være.
Jesper Petersen (S), 2024-02-07:
Men er det ikke det, Danmark står på mål for i forvejen, og hvilken yderligere vægt er det, der vil blive lagt?
Vi kan gøre alt det, vi kan diplomatisk for præcis at stå på de forventninger, på de krav, på overholdelse af de regler, som vi bekender os til.
Det gør regeringen.
Vi ser det her tegnet op, og det er simpelt hen ikke sådan, det forholder sig, og heller ikke den vedtagelse ville ændre fundamentalt ved, hvad det er, der udspiller sig.
Vi står for de samme værdier.
Henrik Dahl (LA), 2024-02-07:
Jamen det betragter jeg mere som sådan en filosofisk udtalelse.
Jeg er ved at være et ældre menneske, og hvis noget af det, jeg har lavet i mit liv, har haft en betydning, når jeg bliver endnu ældre, vil jeg da være glad.
Men det ved vi stadig væk ikke noget om.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-07:
Nu er vi jo også kommet til Yemen, og vi støtter fuldt den fregat, der skal beskytte de danske skibe, altså det defensive bidrag og den defensive og diplomatiske EU-mission, som forhåbentlig meget, meget snart er på plads.
Men det er jo det her med angrebene ind i Yemen, som vi har været betænkelige ved, fordi det styrker houthierne, som det har set ud indtil nu.
Jeg vil her opfordre til at høre »Verden ifølge Gram« fra sidste uge.
Anerkender ordføreren, at den helt simple måde faktisk at stoppe angrebene på skibene på og det helt simple alternativ er at sikre en våbenhvile i Gaza og få nødhjælp frem til civilbefolkningen i Gaza?
For så vil angrebene på skibene stoppe.
Anerkender ordføreren, at det faktisk er et alternativ og et godt alternativ til at udføre flere angreb?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-07:
Jeg tror, at en iransk støttet houthibevægelse har flere motiver til at angribe den internationale skibstrafik, og jeg må sige, at hvis vi som internationalt verdenssamfund – og jeg kvitterer for, at De Radikale støtter fregatbidraget – siger, at vi ikke foretager os noget, hvis vores civile skibe bliver angrebet med missiler fra en terrororganisation, tror jeg ikke, det vil bringe særlig meget fred og stabilitet til verden, altså hvis det er svaret til en terrororganisation, som angriber civile mål.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-07:
Bare til orientering er houthibevægelsen ikke udråbt af EU til at være en terrororganisation.
Det er så noget, Venstre har udråbt dem til at være.
Men det er jo en desperation, der breder sig i den arabiske befolkning nu.
Man ser på palæstinensernes lidelser, man ser dem som sine søstre og brødre, man bliver desperat, når man ser, hvad der sker, og så foretager man sig helt destruktive og uacceptable handlinger som at skyde tilfældige missiler og droner af sted for at stoppe nogle skibe, som skulle have noget med det at gøre.
Men houthierne har jo entydigt og klart sagt, at i det øjeblik der er våbenhvile, i det øjeblik der er nødhjælp, så stopper de.
Anerkender ordføreren det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-07:
Jeg synes jo, det er voldsomt problematisk, hvis det, at der er nogle, der føler sig virkelig berørt af en konflikt, så legitimerer, at den organisation, bevægelse eller stamme, eller hvad vi nu skal kalde det – jeg anerkender, at de ikke er på terrorlisten – griber til våben.
Så vil jeg sige, at det bliver en meget besynderlig international verdensorden, vi bliver vidne til.
Karsten Hønge (SF), 2024-02-07:
Krig kommer ikke uden omkostninger, sagde hr. Torsten Schack Pedersen.
Men det, jeg jo spørger til, er, om der er noget rimeligt forhold mellem omkostningerne og så selvfølgelig Israels legitime ret til selvforsvar.
Jeg vil også sige, om ikke det er sådan noget med, at når man bruger ordet omkostninger, lyder det sådan neutralt, nærmest klinisk.
Er det derfor, at ordføreren vælger at bruge det ord, altså fordi det simpelt hen gør for ondt at fortælle om, hvad omkostningerne i virkeligheden er?
Omkostningerne er, at børn dør hver dag, at børn bliver opereret uden bedøvelse, at de sulter, at de tørster, at en halv million mennesker står over for en hungersnød.
Det er jo omkostningerne.
Så kan jeg ikke bede hr. Torsten Schack Pedersen om at tage stilling til ikke noget så klinisk som omkostningerne i en krig, men om der er nogen som helst rimelig proportion imellem de omkostninger, altså de ubegribelige menneskelige lidelser, som de civile palæstinensere bliver udsat for, og så selvfølgelig Israels ret til selvforsvar.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-07:
Det var ikke for at forklejne krigens omkostninger, at det var det ord, jeg brugte.
Det dækker over helt konkrete mennesker af kød og blod, der mister deres liv, mennesker, der bliver lemlæstet – skrækkelige følger som konsekvens af krig; det ser vi jo desværre, hver gang der er væbnet konflikt.
Men en nation har en naturlig ret til selvforsvar, og der er jo ingen, der ønsker, at der skal være civile ofre i en krig, men så klinisk er det desværre ikke muligt at føre en krig.
Havde det været det, er jeg helt sikker på, at det var det, vi ville have været vidne til.
Men selvfølgelig handler det om altid at begrænse civile ofre, tab af menneskeliv, når man står i en blodig konflikt.
Det siger sig selv.
Karsten Hønge (SF), 2024-02-07:
Så vil jeg bede hr. Torsten Schack Pedersen om at tage stilling til, om der er nogen rimelig proportion imellem de her ufattelige lidelser blandt civile palæstinensere og så det, der kunne være krigens mål, nemlig Israels ret til at forsvare sig selv.
Giver det overhovedet i dag mening at tale om Israels ret til selvforsvar, når vi er endt i en krig, hvor det så entydigt er palæstinenserne, der har lidt gennem de senere måneder?
Når ICJ siger, at der skal gives adgang til nødhjælp, hvad er så ordførerens holdning til, at Israel faktisk forhindrer nødhjælpen i at komme ind i Gaza?
Trine Pertou Mach (EL), 2024-02-07:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg er enig med ordføreren i, at det at gøre noget, mene noget, sige noget og lave markeringer ikke betyder noget i international politik.
Sender man et signal om, at der er fripas til at fortsætte krigen på den måde, som det sker, eller taler man lidt mere dunder?
Hvis man begynder at løfte sager ind i EU og diskutere dér, hvordan man kan forholde sig til Israels krigsførelse, tror jeg, det kan betyde noget, ikke bare for den nationale offentlighed og for os her i lokalet, men faktisk også for den offentlige meningsdannelse.
Er ordføreren ikke enig i, at Vesten i forvejen står i en virkelig problematisk situation globalt, hvor det globale syd i stigende grad aktivt udtrykker træthed i forhold til den dobbeltstandard, som de oplever Vesten har ført.
Det her var jo en gylden mulighed for faktisk at stemple ind og anvende folkeretten og de internationale aftaler og regelsystemer konsekvent og på en måde, som man ikke har gjort i mange år.