runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-04-15:
Det er jo et vigtigt emne, men faktisk betragter jeg det slet, slet ikke som et politisk-ideologisk emne – overhovedet ikke.
Det er der masser af emner
der er, hvor det virkelig er ens partis ideologi, det handler om, og det er klart, at der bruger man alt sit, jeg havde nær sagt krudt på at komme igennem med de ting, hvis der sidder en regering, som man er støtteparti for
Men det her forslag mener jeg virkelig ikke er det, og man ser jo sjovt nok også, at det faktisk er regeringens støttepartier, der nu kan støtte det her forslag fra Dansk Folkeparti.
Det synes jeg jo egentlig er ret hyggeligt at se for en gangs skyld.
Men jeg ved da, at inden jeg kom ind i det her, havde vi fremsat forslaget mange gange.
Jeg mindes stadig væk, at Folketingets første dyrevelfærdsordfører, Christian H. Hansen, gik meget op i det her og fremsatte forslag i den forbindelse adskillige gange, også under en borgerlig regering.
Orla Hav (S), 2021-04-15:
Jeg synes, det er en lidt sølle måde at agere på.
Når det drejer sig om et vigtigt politisk spørgsmål, bør man også udvise handling, når man har mulighed for at komme igennem med det.
Men det må jo være op til ordføreren.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-04-15:
Det sidste er i hvert fald fuldstændig rigtigt, men jeg har svært ved at fange intentionen i ordførerens spørgsmålet.
For man kommer jo hele tiden med forskellige forslag.
Det her har ligget længe.
Faktisk var det noget, vi begyndte på inden nytår, men det var et enormt dårligt tidspunkt at komme med det på.
Nu er tidspunktet godt, for hvis det blev vedtaget nu inden sommerferien, ville der jo netop være god tid til at berede sig på det.
Det gør det så ikke, kan jeg se, men tak til regeringens støttepartier, som rigtig gerne vil støtte det.
Det er jeg meget glad for, det må hr. Orla Hav være lidt irriteret over.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Jeg blev nysgerrig, da ordføreren sagde det her med, at der skulle være ligestilling på bestyrelsesgangene og ledelsesgangene og de her ting.
Gælder det kun den del af samfundet, eller gælder det også for renovationsarbejdere?
Altså, hvad er det, Socialdemokratiet sigter efter – er det, at der skal være 50 pct. af begge køn i alle jobfunktioner i Danmark, eller er det, at der er lige muligheder for at blive, hvad man ønsker?
Der er jo en væsentlig forskel dér, i forhold til hvad det er, man sigter efter, og også i forhold til hvad det er for nogle redskaber, man så vil tage i brug for at nå derhen.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-04-15:
Det er rigtigt.
Jeg har ingen forestilling om, at der skal være 50 pct. kvinder, som skal være renovationsarbejdere, eller at der skal være 50 pct. mænd, som er pædagoger eller et eller andet, men jeg ser helt klart, at det er en fordel, at der er flere kvinder i nogle mandebrancher og flere mænd i nogle kvindebrancher.
Jeg synes da, at man skal gøre meget for at nå derhen, så der er mere balance i det.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-15:
Undskyld, det var da helt utroligt, som vi får byttet identiteter her.
Tak til ordføreren for talen, og tak til formanden for pladsfleksibiliteten.
Jeg vil høre om Socialdemokraternes holdning til tjenestemandsreformen af 1969, som jo – og det er for nylig også blevet dokumenteret i en ny rapport fra Institut for Menneskerettigheder – indplacerede de kvindedominerede fag langt lavere end mandefagene i det offentlige.
Det var i 1969 på et tidspunkt, hvor aborten ikke var fri, hvor de fleste kvinder blev betragtet som nogle, der skulle gå derhjemme, og hvis de gik på arbejde, var det for at tjene lommepenge.
Hvad synes Socialdemokraterne om den reform fra 1969, og hvad synes Socialdemokraterne om, at den aldrig nogensinde er blevet revurderet, selv om det egentlig var løftet dengang?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-04-15:
Vi mener helt klart, at det er noget, der skal forhandles.
Altså, det er det, der vil være vores holdning.
Så forhåbentlig kan vi komme tættere på, at mænd kommer til at tage meget mere barsel, for jeg er jo enig i, at det er et problem.
Astrid Carøe (SF), 2021-04-15:
Det kunne jo godt være, at Socialdemokratiet havde en politisk holdning til, hvordan man ønsker det skulle være.
Altså, det kræver også en lovændring, hvis vi skal have en ligelig fordeling, altså lige så meget øremærket barsel til mænd som til kvinder.
Så derfor tænkte jeg, om Socialdemokratiet var interesseret i det, eller om man forestiller sig, at det fuldstændig skal være op til en trepartsforhandling.
Det kræver altså en lovændring, hvis det skal være helt ligeligt fordelt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-04-15:
Nej, det tror jeg ikke.
Jeg tror, at det ville give et mindresalg, og det ville jeg heller ikke have spor imod.
Jeg ville heller ikke have spor imod, at man måske ville bruge det lidt mere hyggelige fyrværkeri, som ikke bare siger bang.
Det ved man jo at de her pakker, man køber – jeg kan ikke huske, hvad de hedder – gør, og det synes jeg simpelt hen er rædselsfuldt.
Jeg har svært ved at se fornøjelsen i det, det må jeg sige.
Dem må jeg da erkende ville falde bort, men det synes jeg er et af de tab, kan man så kalde det, som vi sagtens kan leve med.
Og jeg har ikke engang omtalt øjenskader, håndskader og alle de andre skader, som jo også er en del af det her.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-04-15:
Altså, grundlæggende så vi gerne, at mænd tog mere barsel, men præcis hvordan det konkret skal være, må vi se på.
Astrid Carøe (SF), 2021-04-15:
Tak for det.
Ordføreren nævner kort i starten af talen det her med øremærket barsel til mænd og orlovsdirektivet fra EU.
Derfor kunne jeg bare godt tænke mig at høre Socialdemokratiets holdning til, hvordan vi skal have øremærket barsel i Danmark.
Skal den være ligeligt fordelt mellem forældrene, altså skal der være lige så meget øremærket barsel til mænd, som der er til kvinder?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-04-15:
Der kan jo være mange forskellige ting.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at der har været historier fremme fra byggepladser, hvor nogle af de få kvinder, der har været i nogle af de fag, har haft forskellige uheldige oplevelser med seksuel chikane.
Jeg tror også, at man på uddannelserne skal blive bedre til at gøre noget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Men kan ordføreren så ikke pege konkret og specifikt på, hvad det er for nogle grænser, der er?
Hvad er det for nogle ting, som i vores samfund, i vores system ad officiel vej begrænser folk i at gøre de her ting?
Altså, der må være noget konkret, som simpelt hen gør, at folk ikke kan det her.
Ellers er vi er ude i, at det er folks frie valg, der gør, at de trækker sig derhen, hvor de ønsker at komme hen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-04-15:
Alt det der med traditioner og dronningens nytårstale og goddag til det nye og farvel til det gamle er vi jo helt enige i.
Det er også derfor, vi siger, at vi stadig væk skal have lov til, muligheden for og retten til at bruge nytårsfyrværkeri i det tidsrum, som er den 31. december, og hvor det jo er nytår: Farvel til det gamle, goddag til det nye år.
Jeg bliver bare nødt til at spørge ordføreren: Hvilket argument er der for, at man skal kunne købe det her fyrværkeri og have det liggende, hvis det er det, man har – og det er jo ofte det, man ikke har, men man bruger det ulovligt i 12 dage, inden man må – i 12 dage, når man så må bruge det i 6 dage?
Jamen det er jo helt vanvittigt.
Jeg kan fortælle om Rikke og mange andre hunde, vi har haft derhjemme, som simpelt hen har været ved at dø af skræk.
Og jeg tror, det er det, der ligger i mange af os, nemlig at med de kæledyr, vi har, misser vi faktisk lidt af den nytårsaften, fordi vi ved, at de der dyr sidder i det bageste hjørne nede i kælderen eller ude på badeværelset og er simpelt hen bare så skræmte – plus dem ude i produktionen plus dem i naturen.
Jeg synes, at hensynet skal være der, for det er jo ikke alene nytårsaften, det er også, hvis man går tur med sin lille hund om aftenen de der mange dage inden, også hvor det er ulovligt, og det er så en anden sag, men også de lovlige dage.
Birgitte Bergman (KF), 2021-04-15:
Jamen der er jo ingen tvivl om, vi skal vise hensyn til hinanden, og vi skal vise hensyn til vores dyr.
Men de 6 dage mener vi er en rimelig grænse – den måde, vi har strammet lovgivningen for 6 år siden.
Det er trods alt 6 dage, og her skal man, og det kan jeg også kun appellere til at man gør, vise hensyn.
Men vi skal også have lov til at glæde os, og fyrværkeri er også udtryk for en begejstring og en måde at fejre ting på.
Derfor synes vi, at den periode faktisk er rimelig velafbalanceret.
Liselott Blixt (DF), 2021-04-15:
Jeg undrer mig også over, at man ikke kan se, at det her er et problem.
Det er måske, fordi De Konservatives vælgere bor, hvor man har langt til naboen eller man kan lukke sig bedre inde eller har råd til nogle andre ting.
Jeg har fået henvendelser fra veteraner, der fortæller, hvordan de, når der bliver skudt, oplever Afghanistan igen, eller hvor de har været sendt ud.
Små børn kan ikke falde i søvn, fordi man bor tæt op ad hinanden i nogle områder.
Det er faktisk en af grundene til, at vi gør det her.
Der er rigtig mange årsager til det.
Folk føler sig skræmt af det, og sidste gang så vi, at den dag, hvor man så sagde, at nu må der skydes af, begyndte man at skyde af lige ved midnat, så det hele eksploderede, og det var, som om det var en ny nytårsaften.
Er det ikke et problem?
Birgitte Bergman (KF), 2021-04-15:
Altså, vi har 365 dage om året, og det er 6 dage, vi kan affyre fyrværkeri i.
Måske kræver det her mere information over for de folk, der er sårbare, så de ved, at det er en festlig begivenhed, og at det ikke er noget, som de skal være bange for.
Jeg har respekt for, at de mennesker har det, som de har det, men vi har også en masse danskere, som glædes ved fyrværkeri, og derfor mener vi altså, at det er en god balance.
Det er det, jeg har at sige til det.
Liselott Blixt (DF), 2021-04-15:
Nu er det jo kun, fordi jeg ikke forstår Konservatives synspunkt, for andre steder hylder man veteraner og dyr og sarte sjæle.
Men når det så kommer til det her, siger man: Jamen 6 dage kan de søreme godt leve med, at ptsd'en ryger et halvt år baglæns, eller at dyrene bliver så syge, at de ikke kan et eller andet.
Samtidig ved vi også, at alt det her fyrværkeri simpelt hen er blevet for meget.
Man bruger det til demonstrationer og alle mulige andre steder.
Så der er et misbrug.
Og er der noget, Konservative taler om, er det jo misbrug, men åbenbart ikke, når det gælder fyrværkeri.
Birgitte Bergman (KF), 2021-04-15:
Jeg synes, ordføreren blander det hele sammen i en stor pærevælling.
Det er der ingen tvivl om.
Det kan vi slet ikke acceptere, og slet ikke imod vores politi.
Så er der rigtig mange andre områder, som vi går ind og hjælper veteranerne og andre sårbare på.
Fyrværkeri den aften og de dage synes vi allerede der er en god balance i med 6 dage.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Jeg vil starte med at sige, at vi ikke kan støtte det her beslutningsforslag.
Vi mener, at den nuværende balance i det er passende.
Vi anerkender, at det kan være til gene for hunde og andre kæledyr, men vi mener også, at der er en god balance i det.
Vi skal alle sammen tage hensyn til hinanden, folk med kæledyr skal også tage hensyn til, at der er mange mennesker, som ikke har kæledyr, og som godt kan lide af fyre fyrværkeri af, og det at tage hensyn til naboen er jo en del at det at bo i et samfund, og vi tror ikke på, at det kommer til at hjælpe noget, hvis man herindefra bliver ved med at lave de her regler og love.
Vi tror mere på, at hvis ens nabo fyrer for meget af og man har et lille barn eller en lille hund, som det generer, banker man på døren og siger: Ved du hvad, vil du ikke lige tage hensyn og sådan noget.
Den anden del af forslaget handler om, hvornår man kan købe de her ting, hvor man så vil begrænse perioden, og det synes vi heller ikke der er nogen grund til.
Der er mange, der tager i f.eks. sommerhus til jul og nytår, så pakker de bilen, de handler ind, så de har det hele med, og tager af sted, og så skal de til at belemres med, at de kun kan købe fyrværkeriet i en kortere periode, det vil sige, der kommer flere folk i butikken, der skal ansættes flere mellem jul og nytår, og de skal måske have højere løn, det vil sige, at man hæver priserne på fyrværkeriet.
Så vi kan ikke støtte forslaget, som det foreligger her.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-04-15:
Jeg vil gerne starte med at takke Dansk Folkeparti for at komme med det her lovforslag.
I Frie Grønne vil vi som bekendt gerne have forbudt al salg af fyrværkeri til private.
Men det her er dog et skridt i den rigtige retning.
Grunden til, at vi gerne vil have det der forbud, er jo, at det sviner i miljøet og naturen at affyre fyrværkeri, og at der er nogle sundhedsmæssige skader forbundet med det.
Det kan være hørelse, det kan være fysiske skader, det kan være mentalt, og det kan være øjenskader.
Derudover har vi dyrene i naturen og vores kæledyr, som vi nu også har hørt bliver påvirket af det, så de skal medicineres eller indtage, hvad man nu finder på at bruge, for at de skal klare sig igennem det.
Vi kom jo ikke i nærheden af at kunne få flertal for at få salg til private forbudt.
Men det her er et skridt i den rigtige retning, og kunne man supplere det med affyringszoner, så der er mulighed for at komme fri af fyrværkeri, og et forbud mod raketter, ville det være rigtig, rigtig fint.
Men vi støtter forslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Jeg er lidt nysgerrig med hensyn til Frie Grønnes holdning til de her ting, for man siger, at det er ting, der larmer, som vi skal begrænse på den her måde.
Hvad er partiets holdning til Distortionfestivallen eller Pridefestivallen, som i mange dage med høj musik og rabalder til langt ud på natten larmer og generer en masse folk?
Skal det også forbydes, fordi det er til gene for kæledyr og folk?
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-04-15:
Det støtter vi ikke.
Vi vil gerne gå så langt, at en familie med venner kan sidde en nytårsaften sammen med børn, herunder måske lidt større børn, der stadig væk er oppe, og kan gå ud, hvis de har en have, kan gå ned på gaden sammen med naboerne, eller hvad de gør, og fyre noget fyrværkeri af.
Men vi vil ikke gå så langt i forhold til et forbud, som fru Susanne Zimmer foreslår.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-04-15:
Tak, og igen tak til ordføreren for forslagsstillerne for forslaget, som er et skridt i den rigtige retning.
Jeg delte også ordførerens håb om, at der ville være flere, der bakkede op om det her forslag.
Jeg synes faktisk, at ordføreren kommer med en fantastisk masse gode argumenter for, at vi ikke skal have salg af fyrværkeri til private, og at man kunne bruge offentlige affyringssteder.
Så jeg vil godt høre lidt mere om, hvordan DF stiller sig til det.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-04-15:
Nej, det havde jeg nok en tanke om.
Tror ordføreren, at hvis man nu fik vedtaget, at man kun måtte fyre fyrværkeri af den ene dag eller aften, og at man kun måtte sælge det i en kortere periode, så ville det medføre et mindre salg?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet er: Kan der være en risiko for, at der, hvis man har en kortere periode at sælge i, så bliver større lagre, og at der kommer de der grimme eksplosioner, vi har oplevet gennem årene?
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-04-15:
Tak for det.
Ja, som det har været nævnt ... der er lidt støj.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-04-15:
Når jeg taler om lydstyrke, er det lydstyrken i forhold til fyrværkeri, og det er fyrværkeri, jeg taler om her.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Næh, det er det jo ikke, for det er fru Susanne Zimmer selv, der bringer det der med lydstyrken og decibel og alt muligt andet ind.
For hvis det var noget andet, behøvede jeg ikke spørge, men er det alle ting, der har en decibel over et eller andet, som skal forbydes og så ikke må være lovligt, eller er det kun ting, som lige præcis Frie Grønne ikke bryder sig om, der skal forbydes?
Susanne Zimmer (UFG), 2021-04-15:
Nu vil jeg gerne forholde mig til det forslag, vi behandler her, og det gør jeg, og det andet synes jeg er en anden sag.
Fatma Øktem (V), 2021-04-15:
Jeg er ganske enkelt ikke enig.
Jeg er enig i, at man skal ud og man skal ud i 37 timer, og bare det at komme ud af hjemmet kan have en betydning, som min kollega fru Maja Torp også var inde på.
Men jeg synes, vi skal bruge alle parametre; vi skal simpelt hen trække på alt det, vi kan.
Det vil sige, at vi skal bruge straffeloven over for dem, der udøver social kontrol, så de kan forstå, at det skal de lade være med.
Vi skal gøre det økonomiske incitament større, så der er et plus mere.
Vi skal have dem ud i 37 timer, ja.
Så jeg er ikke enig i, at økonomien ikke også betyder noget i forhold til at gå i den rigtige retning.
Jeg kan se, at min tid desværre er færdig.
Det er et rigtig, rigtig vigtigt område for hele vores ligestillingsdebat og de udfordringer, der også er.
Vi er nødt til at indrømme, at barsel bidrager til den ulighed, der også godt kan være, og vi er nødt til at lytte.
Vi er der, at vi gerne så, at flere mænd tog barsel, men det er jo ikke nogen hemmelighed, at det ikke er Venstres politik, at vi vil blande os i, hvordan familien gør, for der er også en frihed ved, at man fordeler det imellem sig.
Vi glæder os til debatten.
Jeg har allerede i næste uge en aftale med ministeren, hvor vi skal drøfte barsel.
Det glæder jeg mig rigtig meget til, for det er ikke bare ligetil.
Vi skal have mændene med, for det bliver også noget af en kulturændring.
Vi skal have erhvervslivet med.
Vi skal sandelig også have kvinderne med.
Husk nu på, at tallene viser, at kvinderne jo nærmest mener, at de har ret til at tage den lange barsel.
Så vi skal også have kvinderne på banen.
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-15:
Når nu der ikke var et spørgsmål, giver det mig om ikke andet anledning til at slå en ting fast.
Det er jo ikke, fordi regeringen er af den holdning, at økonomi ikke spiller en rolle.
Vi gør bare det synspunkt gældende, at vi ikke tror, at det er et greb, der alene får en masse indvandrerkvinder ud på arbejdsmarkedet.
For så var det sket for lang tid siden.
Vi tror, at der er andre værktøjer, der også skal i spil.
Og en af de ting, som vi kan se, og som jo forhåbentlig vil virke, ved at man siger, at man skal møde op, er i forhold til den negative sociale kontrol, der foregår fra familiens side.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-15:
Tak til ministeren for talen og også for de åbninger, som ministerens gav udtryk for i sin tale.
Det er selvfølgelig klart, at jeg godt kunne have ønsket, at ministeren havde sagt, at nu gør vi det sammen, at nu går vi hele vejen, men det havde jeg nok ikke helt regnet med, så derfor vil jeg gribe fat i de positive ting, som jeg synes der er kommet frem.
Først vil jeg bare lige sige, at den del, der handler om partnerens uudnyttede fradrag, er noget, som Finansministeriet har puttet ind i det.
Altså, vi har jo i forbindelse med dagpengesystemet og også på andre områder klare eksempler på, og man sagtens kan benytte sig af partnerens uudnyttede fradrag, selv om man modtager en ydelse.
Det er ikke noget, som vi har skrevet, men noget, som Finansministeriet har skrevet i deres besvarelse.
Det tænker jeg er noget man godt kunne bede Finansministeriet om at se på om man kunne lade være med at gøre fremadrettet.
Jeg kunne godt tænke mig at stille et spørgmål med hensyn til Arne-aftalen, hvor ydelsesmodregning ikke er blevet medtaget.
Mener ministeren, at vi skal lade os inspirere af Arne-aftalen og konkret lempe flere steder fremadrettet?
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-15:
Jeg vil starte med at sige, at i forhold til princippet om ægtefælleafhængighed, så følger det jo også af, at vi, som hr. Ole Birk Olesen – nu er han ikke i salen mere – egentlig meget fint udtrykte den anden dag under behandlingen, i Danmark har haft en tradition for at se familien som en enhed, hvilket jeg også synes er det rigtige, omend man hel tiden kan diskutere grænserne for det.
Og en del af princippet om ægtefælleafhængighed har jo også været, at man som familieenhed, som ægtefæller, f.eks. har kunnet udnytte hinandens ubrugte personfradrag.
Og hvis man i forbindelse med en eventuelt løsning ligesom skal pille den del ud af forslaget, hvis man måtte have den holdning, vil det jo alt andet lige også gøre den samlede løsning dyrere, så det skal man i hvert fald have med.
I forhold til det konkrete spørgsmål vil jeg sige, at vi jo syntes, at det var det eneste rimelige at gøre, altså gøre det uafhængigt af ægtefællens indkomst, ligesom det i øvrigt var tilfældet på andre lignende områder, når der med hensyn til retten til tidlig pension var tale om en egentlig rettighed, man selv havde optjent retten til efter anciennitet på arbejdsmarkedet.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-15:
Tak for det.
Jeg tænker bare, at man jo ikke selv bestemmer, om man bliver syg, og om man ender i en situation, hvor førtidspensionen er den rigtige løsning – det er bare for at komme med et eksempel – og det tror jeg også ministeren er enig med mig i.
Derfor vil jeg bare høre ministeren
: Er der ikke en interesse for at prøve at kigge på den her balance, som jeg hører ministeren tale om?
Er det muligt, at ministeren måske kan være lidt mere konkret, med hensyn til hvor balancen så ville skulle være?
Det er den ene ting.
Den anden ting er: Hvad tror ministeren det vil betyde for folk ikke at skulle gøres økonomisk afhængig af deres partner?
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-15:
Som jeg flere gange har sagt, er vi altid villige til at diskutere de rigtige balancer, og det her er jo altså også en balance mellem forskellige hensyn.
På den ene side synes vi, det er rigtigt, at vi i vores velfærdssystem målretter ydelserne efter dem, der har de største behov, og derfor er man jo også nødt til at se på den samlede familieøkonomi, når man udmåler det behov.
På den anden side er vi også godt klar over, at hvis man lægger for store begrænsninger ind, f.eks. i forhold til modregning af arbejdsindkomst for den anden ægtefælle, så kan det jo indirekte tilskynde til, at den anden ægtefælle ikke arbejder mere, og balancen mellem de hensyn er vi altid villige til at diskutere.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-15:
Jeg havde faktisk et begrundet håb om, at det kunne lykkes i dag, også fordi vi imødekommer alle de argumenter, regeringen har haft imod det her forslag ved de forrige behandlinger.
Vi har en rigtig, rigtig fin finansiering på plads, der i høj grad tager penge fra nogle af de store selskaber, der ikke betaler skat i Danmark, plus at vi har et væld af dynamiske effekter, som også vil føre til afledte besparelser, der kan finansiere det.
Vi har løst problemet med de pensionister, som får mindre på grund af det her, ved at vi bare kan lade være med at sænke fællesindkomstfradraget.
Vi kan stadig væk lade dem udnytte hinandens fradrag, ligesom man kan på andre indkomster.
Jamen det er lige præcis det, vi gør her ved at fjerne partnerafhængigheden og de reguleringer fra de laveste indkomster.
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-15:
Jeg synes, jeg i adskillige diskussioner både her i Folketingssalen og ved samråd og i øvrigt også lige i min besvarelse til fru Victoria Velasquez har redegjort for, at vi i regeringen ikke er afklaret mellem de to balancepunkter, hvor vi på den ene side grundlæggende mener, at det er rimeligt, at der er en eller anden form for ægtefælleafhængighed, hvor det er, man også målretter ydelserne efter behov, og at der på den anden side selvfølgelig også skal være en tilstrækkelig tilskyndelse for ægtefællen til at tage merarbejde.
Derudover er der jo det argument, som hr. Torsten Gejl overser, i forhold til at beslutningsforslaget jo også går på at afskaffe afhængigheden, for så vidt angår kontanthjælpsmodtagere, at vi har sagt meget klart, at vi der afventer Ydelseskommissionens anbefalinger, før vi tager stilling til eventuelle ændringer i den del af systemet.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-15:
Jeg forstår ikke helt det der med de balancer.
Jeg synes, det er et lidt mærkeligt svar på et ret tydeligt spørgsmål.
Men så ligger det jo på den flade hånd at ophæve de partnerafhængige restriktioner og reguleringer for pensionisterne og førtidspensionisterne.
Vi kan gøre det i dag.
Vi er i Folketinget.
Det er os, der bestemmer.
Vi kan gøre det i den her sal.
Vi kan gøre det i dag.
Hvorfor sidder regeringen på sine hænder?