Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-04-04:
Tak for det.
Nu har vi rigtig meget diskuteret, om og i hvilken udstrækning det her beslutningsforslag holder sig inden for rammerne af grundloven og menneskerettighederne, så det vil jeg sådan set ikke komme nærmere ind på.
Men det, der jo er det interessante spørgsmål – jeg tror, jeg sagde det samme, sidst jeg stod her, hvor vi diskuterede friskoler – er, at det er blevet, som om den danske debat kun handler om, om vi skal sige ja eller nej til noget, i henhold til om det er i strid med grundloven eller ej.
Jeg vil give ministeren ret i, at der er blevet strammet gevaldig op på tilsynet, og det er ikke alting, som vi i Alternativet har kunnet støtte op om, for nogle af tingene har vi ikke været enige i, men i hvert fald har man overordnet arbejdet med at få strammet tilsynet for at få fanget de givne rådne fisk, der skulle være i nettet, og hvis vi antager, at det tilsyn, vi har med friskolerne, fungerer, hvad er det så, der er i vejen, hvor er så problemet?
Vi har en demokratisk ret til at starte en friskole, lige meget hvem man er, hvilket trossamfund man bekender sig til, hvilken hudfarve man har, og så har vi et tilsynssystem, som sikrer, at man overholder lovgivningen, og så er der jo sådan set ikke noget at komme efter.
Jeg skal skynde mig at sige, at vi bakker fuldstændig op om, at dem, der ikke overholder lovgivningen, ikke skal have deres statstilskud – det tror jeg ikke nogen i Folketinget ikke synes – men når der så kommer sådan et beslutningsforslag som det her, handler det om, at vi deler Danmarks befolkning i to eller flere, så handler det om, at vi lige pludselig ikke taler om et samlet land, om en samlet befolkning, om, at vi er et fællesskab, at vi alle sammen er danskere, nej, lige pludselig er der nogle, der er over 50 pct. et eller andet, og så er der de andre.
Jeg lagde mærke til, at hr. Mattias Tesfaye på et tidspunkt sagde, at det her beslutningsforslag handler om at komme vores børn til gode, at vi sikrer vores børns rettigheder, og at vi sikrer vores børns trivsel, sikrer integrationen, men vi fortæller også vores børn med sådan et beslutningsforslag som det her, at der er forskel på folk, at bare det, at man går på en skole, hvor der er over 50 pct, som ikke er af dansk oprindelse, gør, at de børn bliver dårligere demokrater, dårligere samfundsborgere.
Det er jo det, vi siger til vores børn, hvis vi laver sådan en lovgivning.
Det vil vi aldrig være med til i Alternativet.
Vi vil gerne sætte ind på et hvilket som helst tidspunkt i forhold til at løse de problemer, der er, men at vi laver lovgivning, som indirekte fortæller dem, der skal arve vores samfund efter os, at der er forskel på folk, i forhold til om man går på en friskole, hvor der er 80 pct., der har dansk afstamning, eller på en friskole, hvor der er 30 eller 40 eller 49 pct.
Det er simpelt hen ikke rigtigt, for der er ikke forskel på folk.
Jeg tror, fru Marianne Jelved var inde på det, og der står, at friskolerne skal leve op til lovgivningen, det skal stå mål med den undervisning, der er i folkeskolen, så hvor er problemet?
Hvornår kommer den dokumentation af, at over 50 pct. på en friskole, som ikke er af dansk oprindelse, er et problem i sig selv for integrationen?
Hvor står det henne, hvor kan vi se det henne?
Så hvis vi løfter det bare en lille smule op og spørger os selv, hvad det er for samfund, som vi bidrager til, når vi laver eller foreslår lovgivning, som på den her måde deler Danmark op i et A-hold og et B-hold, må svaret være, at det ikke er det samfund, som i hvert fald jeg ønsker mig.
Jeg ønsker mig sådan set et samfund, hvor vi alle sammen synes, vi har de samme rettigheder og de samme muligheder og er lige meget værd.
Derfor kan Alternativet ikke stemme for beslutningsforslaget.