runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2021-05-11:
Ja, det er jeg sådan set som udgangspunkt, og jeg tror, det er rigtigt, at dansk landbrug kan så meget og har så høj troværdighed, at der også er et stort potentiale for dansk landbrug i forhold til planteproduktion.
Jeg tror sådan set også, at det er rigtigt, at det kommer der til at være en stor global efterspørgsel på, og derfor kan dansk landbrug også lige så godt begynde at bevæge sig den vej.
Og det er jo noget af det, der kendetegner danske landmænd, nemlig at de er gode til at fornemme, hvor der er et marked, ligegyldigt hvilken produktion der er, og jeg tror, det er rigtigt, at en del af markedet vil flytte sig i den retning.
Kræver det noget investering?
Ja, det vil det gøre.
Det gør den grønne omstilling, og det skal vi selvfølgelig have viljen til.
Så kan man sige, at når vi sidder ved bordet, og det gør vi heldigvis sammen i håbet om at lave en bred aftale på det her område, er det jo en prioritering som med så meget andet, altså hvor meget vi vil bruge pengene her, i forhold til hvad vi også gerne vil bruge penge på af andre investeringer, eksempelvis i uddannelse, i forskning og i vores velfærdssamfund, som også kræver nogle investeringer.
De prioriteringer må vi jo så foretage i fællesskab, men det er grundlæggende et positivt tilsagn.
Så vil jeg bare sige i forhold til vacciner, at når jeg selv har været optaget af at se, om vi på nogen som helst måde kan understøtte en vaccineproduktion i Danmark, og den her markedshøring nu er sat i gang, har det jo aldrig været med henblik på at dække det danske marked, for vi er simpelt hen for lille et marked til, at det rigtig ville være interessant, vil jeg tro.
Vores mål har egentlig hele tiden været, at vi både skal sikre forsyningssikkerhed herhjemme, og være, kan man sige, en stærk motor, hvis vi kan det, i forhold til den europæiske forsyning, nærområderne og sådan set også globalt.
For vi er først sikre den dag, hvor alle på jordkloden har fået en vaccine, og der er godt nok lang vej endnu, desværre.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-05-11:
Jeg er dybt, dybt bekymret, når oplyste mennesker kan kalde det for skrottede vacciner.
Jeg er dybt bekymret over, hvad det her kan føre til.
Nå, nu er vi ved vacciner – og det er nok taget lidt ud fra de spørgsmål, der har været tidligere – bliver jeg bliver mere og mere betrygget af noget af det, statsministeren har sagt.
Men statsministeren siger, at det jo handler om kapaciteten i forhold til vaccinerne, og at det ikke så meget handler om patentet.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvad statsministerens holdning er.
For når jeg fra denne pult hører nogle udsagn om, at USA's præsident siger det, og at Macron siger det, er vi så ikke enige om, at uanset hvem der siger det, så er det at ophæve patenterne rendyrket socialisme med store risici for den fremtidige forskning?
Så skal vi ikke være enige om, at det her med at ophæve patenterne bare er et no-go?
Mette Frederiksen (S), 2021-05-11:
Der er tale om, at Sundhedsstyrelsen på baggrund af den nuværende situation i Danmark vurderer, at man ikke ønsker at anbefale brugen af to vacciner.
Men der er tale om godkendte vacciner.
Så der er ikke tale om skrottede vacciner.
Politisk har vi valgt at lave en tilvalgsordning, og jeg regner med, at når der er et bredt flertal her i Folketinget, der ønsker sådan en tilvalgsordning, så arbejder alle, inklusive sundhedsmyndighederne, alt, hvad de kan, for at få den ordning til at fungere så hurtigt som overhovedet muligt.
Hver time, den ordning ikke er i gang, er en spildt time for Danmark og for verden.
For det, der er vigtigt, hvad angår covid-19, er, at vi opnår flokimmunitet, og der er vi lige nu bagud på point i Danmark, fordi der er taget to vacciner ud af vores vaccineudrulning.
De ord, der påhæftes spørgsmålet om patenterne, tror jeg, jeg skal lade hr. Søren Pape Poulsen eje selv.
Men jeg vil gerne bekræfte, at der selvfølgelig er en risiko, hvis man går ad patentvejen, altså at man dermed blokerer for yderligere udvikling.
Og vi har altså at gøre med private virksomheder, der i et privat-offentligt samarbejde har lavet rigtig, rigtig gode vacciner, og vi skal passe på, at vi ikke spænder ben for det.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-05-11:
Jeg havde nok også bare mere brug for at komme af med det for at balancere debatten lidt.
Nok om det.
Nogle af os mødes jo i næste uge og skal tale om, hvad der skal ske den 21. maj, altså i næste genåbningsfase.
Det er jo lidt det samme, jeg havde nær sagt spil, vi spiller hver gang, altså at nogle siger, at vi skal have åbnet noget mere, og at andre siger, at nej, nu er det lidt for meget, og de er meget bekymrede.
Er vi ikke ved at være der nu, hvor vi godt kan være enige om, at selv om vi hver gang, vi forhandler, sidder og taler om, hvor bekymrende det kan blive, så ender det aldrig sådan?
For danskerne er ansvarlige mennesker, dybt ansvarsfulde mennesker, der tænker sig om.
Jeg tror, at vi nu har omkring 150 indlagte.
Vi har været under 200 siden februar.
Der er vel snart ikke nogen argumenter for, at vi skal blive ved med nidkært at køre den ene restriktion efter den anden.
Jeg ved jo godt, at selv om vi har coronapasset, er der stadig væk mange restriktioner på f.eks. restauranter.
Og på et tidspunkt skal vi jo gerne derhen, hvor de kan drive en helt almindelig forretning, og hvor man også godt må få lov at tjene penge, når man driver en forretning.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-11:
Altså, dilemmaet består jo i, at statsministeren formentlig ligesom jeg og stort set alle andre i vores samfund er dybt fortørnede over, at det her kan ske, altså at man kan voldtage en 14-årig pige som udenlandsk statsborger, og at det så ikke får den konsekvens, at man selvfølgelig bliver sendt tilbage til sit hjemland.
På den anden side står der jo, at man har en aftale, som er indgået med andre europæiske lande.
Personligt kæmper jeg for, at danskerne kan vælge politikere, som bestemmer reglerne i vores eget land.
Det er os her i Folketinget, som sætter rammerne for, hvordan vi skal kunne leve sammen, og det er for mig kernen i folkestyret.
Men konkret er det jo sådan, at man i 2004 har vedtaget og indført EU's opholdsdirektiv, og jeg ved godt, at det skete under en Venstreledet regering med DF som støtteparti, men Socialdemokratiet stemte jo dengang også for.
Så spørgsmålet er: Vil statsministeren erkende den fejl og ændre på lovgivningen, så vi fremover kan udvise dem, der voldtager mindreårige piger i Danmark?
Mette Frederiksen (S), 2021-05-11:
Hvis vi tager opholdsdirektivet først, har idéen med det jo aldrig været, at det skulle bruges til at voldtage, og derfor må det jo også være muligt at søge at få ændret opholdsdirektivet, så det ikke kan bruges til, at man begår så alvorlig kriminalitet i andre lande, uden at det har konsekvenser, og uden at det har en betydning.
Så et opholdsdirektiv må det jo altså være muligt for os at søge at forandre, sådan at det ikke kan bruges til at begå kriminalitet.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-11:
En løsning, hvor man med alle andre EU-lande skal finde en vej frem, lyder sådan umiddelbart som en lidt langhåret proces, som formentlig ikke hjælper de piger, der her bliver ramt, men lad det nu ligge.
Jeg vil sige, at alle de her kriminelle udlændinge, som den nuværende regering og som tidligere regeringer har lukket ind i vores land, jo mildest talt er en reel hovedpine for vores samfund.
143 udenlandske voldtægtsforbrydere er siden 2015 blevet dømt til udvisning, og kun 22 af dem er registreret udsendt af Danmark – 22 ud af 143.
Det fremgår af et svar, som jeg har fået fra justitsministeren.
Så når voldtægtsforbryderne endelig bliver dømt til udvisning, bliver de fleste alligevel hængende, parate til nye eventyr i Danmark, om man så må sige, og mit spørgsmål her er altså toleddet: Det ene er, om det er rimeligt over for ofrene, at domstolene dømmer til udvisning, men at regeringen ikke sørger for, at dommene bliver fuldbyrdet.
Hvis svaret er ja, så lad os lade den ligge der, men hvis svaret er nej – og det håber jeg at det er – vil jeg som det andet gerne høre, om statsministeren vil være med på at afsondre disse udenlandske voldtægtsforbrydere, så der ikke er gener for det omgivende samfund, eventuelt et sted, hvor der kun er én dør ud, og det er døren ud af landet.
Sidst vi stod her, spurgte jeg statsministeren til en dom over to udlændinge, som i Københavns Byret stod anklaget for 794 kriminelle forhold, herunder en voldtægt af en kun 14-årig pige, som de to udlændinge forbrød sig på på skift, imens de endda filmede det, og de to udlændinge blev som bekendt ikke udvist.
Jeg forstod på svaret, at statsministeren overordnet set var enig i, at udlændinge, der begår grov kriminalitet, som voldtægt af en mindreårig jo må siges at være, ikke skal være her i landet.
Men jeg syntes ikke, jeg fik et klart svar på, hvad statsministeren så vil gøre ved det, og derfor sendte jeg jo et brev til statsministeren den 28. april, altså dagen efter spørgetimen, hvor jeg ret præcist stillede de spørgsmål, som jeg uden sådan det store held forsøgte at få et svar på i spørgetimen.
Brevet med spørgsmålene blev jo sendt af mig, men med mange tusind bekymrede danskere som medunderskrivere, og der er nu gået 2 uger, og jeg har desværre ikke fået et svar.
Jeg går ud fra, at statsministeren dog trods alt nu er bekendt med spørgsmålene og også vil være i stand til at svare mere klart i dag end for 2 uger siden, så lad mig stille spørgsmålene igen, og jeg skal pointere, at det ikke er den konkrete sag, jeg beder statsministeren forholde sig til, altså at det ikke er den aktuelle sag, men at det er det principielle og de generelle aspekter, som jeg ønsker at kende statsministerens holdning til.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-05-11:
Tak for det, formand.
Mon ikke vi var mange, der sukkede voldsomt dybt, da Johnson & Johnson-vaccinen ikke blev en del af det danske vaccineprogram.
Det er jo så godt, at vi nu har besluttet, at der er en frivillig ordning, og det er der så en masse med, altså hvordan det kan lade sig gøre, osv.
Vi er jo afhængige af, at danskerne har tillid til vaccinerne, og det kan være svært at forstå, at samtidig med at vi må beholde nogle restriktioner, for ellers, siger nogen, går det galt, så siger de samme mennesker, at den her vaccine kan de ikke godkende.
Det har jeg meget svært ved at forstå.
Jeg har godt set de tekniske forklaringer osv.; det er bare meget svært at forstå.
Det, der gør mig bekymret, er det, jeg gerne vil spørge til her, for vi skal jo give danskerne tryghed om vaccineprogrammet.
Det er et vaccineprogram, der er udsat gang på gang, fordi vi ikke har kunnet få de vacciner, vi skal bruge, og det bliver ikke bedre, når nogle af dem så ikke bliver godkendt til massevaccination.
Det, der gør mig dybt bekymret, er, når man ser et tv-program – nogle af de bedste hyggelige programmer i dansk tv – hvor studieværten så sidder og spørger dem, der er derinde: Kunne du finde på at tage en af de skrottede vacciner?
Det giver jo danskerne et fuldstændig forkert billede af, hvad de her vacciner er.
Det er godkendte vacciner, som millioner af amerikanere og millioner af andre mennesker tager, men det får så navnet skrottet vaccine i Danmark.
Hvad kan vi gøre ved det?
Vi er politikere, og vi er også nødt til at spørge, hvordan det er, vi sikrer en vis tryghed i befolkningen.
For vi skal have det her land åbnet fuldt og helt.
Vi skal have danskerne, hvis de vil, til at tage vaccinen.
Er det ikke en god idé?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-05-11:
Det sidste er jeg rigtig glad for at få bekræftet.
Jeg ser kun en vej frem i fællesskab med EU og Europa, for at det her netop kan blive den store satsning, også for Danmark.
Noget af det, der er vigtigt i forhold til landbruget og klimaet, og når man skal investere og også investere i milliardklassen – og tak for tilsagnet om i al fald at se positivt på det – er jo sigtbarhed og pejlemærker.
Vi blev faktisk enige om, da regeringen kom til, at der skal være et bindende reduktionsmål for landbruget.
Så skulle vi så ikke sørge for at give landbruget den sigtbarhed og få det bindende reduktionsmål på plads nu som led i forhandlingerne?
Mette Frederiksen (S), 2021-05-11:
Jo, altså, vi har hele tiden haft det sådan, at vi har en stor loyalitet over for forståelsespapiret, og vi er jo i øvrigt godt i gang med i fællesskab at have indfriet ganske mange ting fra det forståelsespapir – heldigvis, sådan skal det selvfølgelig også være.
Her indgår der jo altså et decideret reduktionsmål for landbruget, så det skal vi selvfølgelig også levere på i fællesskab.
Hvornår vi så præcis skal fastsætte det undervejs i forhandlingerne, synes jeg vi skal tale med hinanden om.
Nu har vi fået et delmål for 2025, som er meget ambitiøst.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-05-11:
Tak for det.
Apropos det 2025-mål, som vi lige har fastsat, på 50-54 pct.s reduktion – og det er jeg rigtig glad for – så betyder det jo, at vi faktisk skal levere de reduktioner, også her og nu på kort sigt.
Så er statsministeren ikke enig i, at hvis ikke der kan findes en ambitiøs aftale om landbruget, så står vi over for at finde reduktionerne i andre sektorer inden 2025?
Mette Frederiksen (S), 2021-05-11:
Jo, det kan man jo sige er simpel matematik.
Men målet er vel at lave en ambitiøs landbrugsaftale – langsigtet, så den enkelte landmand ved, hvad man har at gøre godt med, og så man kan foretage de investeringer, der skal til, og jo så forhåbentlig i den ånd, at vi også bruger landbrugsaftalen til at modbevise, at der behøver at være en modsætning mellem arbejdspladser og klimaet.
Jeg synes, det er stærkt her snart 2 år inde i valgperioden, at vi må konstatere, at selv om vi har så høje mål, ja, måske faktisk på grund af at vi har så høje mål, så lykkes det os stadig væk at fremme beskæftigelsen på det her område.
Det mener jeg så også er det, der skal være vores ledetråd i forhold til landbrugsforhandlingerne.
Men jeg mener, at målet er en ambitiøs aftale om landbrug.
Tak for det spørgsmål også.
Jeg er langtfra sikker på, at det primært er et ydelsesspørgsmål.
Jeg tror i lige så høj grad, at det er på grund af andre udfordringer omkring familierne, herunder gæld.
Det er i hvert fald det, der ofte kendetegner de her familier, og så har det selvfølgelig også at gøre med længden, altså hvor lang tid man modtager en overførselsindkomst.
Jeg har igennem længere tid anfægtet det tal, som også bliver brugt som baggrund for spørgsmålet her, fordi jeg faktisk ikke anerkender den uofficielle måde at opgøre det her på, som jeg mener giver et fejlagtigt billede.
Så det er egentlig bare for at sige, at vores udgangspunkt ikke nødvendigvis er helt ens.
Jeg betragter det som en bunden opgave at se, om vi kan lave et ydelsessystem, som er bedre end i dag, og som adresserer de forskellige udfordringer, der er, og ja, det er eksempelvis, at der er nogle børn, der ikke har råd til at gå til fritidsaktiviteter, men jo i lige så høj grad, at det for nogle næsten ikke kan betale sig at arbejde, og det er jo det vigtigste, når vi taler ydelser, altså at sørge for, at folk kommer i arbejde.
For en ydelse, medmindre den er af permanent karakter, skal jo altså fungere som noget, der er midlertidigt, indtil man kommer i arbejde og forsørger sig selv igen.
Men der er nogle udfordringer i vores ydelsessystem, herunder jo også, at det er blevet så voldsomt komplekst og kompliceret, at der vel knap er nogen, der har et helt overblik derover.
Derfor er der nedsat en Ydelseskommission.
Den er snart færdig med sit arbejde, og så venter der derefter de politiske drøftelser om, hvad vi så gør.
Mai Villadsen (EL), 2021-05-11:
Jeg hører det her som en tilkendegivelse fra statsministeren om, at det er en bunden opgave; jeg håber virkelig, at det er sådan, det skal forstås.
For når man læser interviewet med beskæftigelsesministeren, udtaler han jo også, at det ikke er et prestigeprojekt for regeringen at gøre noget ved det her område.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at det ikke kan være et prestigeprojekt for en socialdemokratisk regering at gøre noget ved et område, som betyder, at mennesker lever i fattigdom i Danmark – det begriber jeg ikke.
Jeg vil gerne være helt sikker på, at svaret er: Jo, der skal gøres noget.
Det kan godt være, vi er uenige i udgangspunktet, men der skal handles på, at børn vokser op i vores land i fattigdom, og at det ikke bare er et prestigeprojekt, men faktisk noget, som børnenes statsminister selv vil gøre noget ved, nemlig børnefattigdom i Danmark.
Mette Frederiksen (S), 2021-05-11:
Vi må jo se, om der materialiserer sig et politisk flertal, når Ydelseskommissionen er færdig med sit arbejde.
Det ved vi ikke på forhånd, men der bliver jo politiske forhandlinger, og så må vi se, hvor langt vi kan komme og med hvem.
Det er jo på det her område som med andre politiske forhandlinger.
Jeg tror, vi bliver nødt til at have nogle omgange, hvor vi diskuterer med hinanden, hvad fattigdom egentlig er for en størrelse, for jeg synes, det er blevet for let, og det synes jeg det har været igennem mange år, at bruge nogle tal, som jeg ikke mener er holdbare.
For hvis man går ned i de 60.000 og begynder at kigge på rådighedsbeløb, er jeg simpelt hen ikke enig i, at der er en fattigdomsproblemstilling ved alle familier.
Jeg tror, det er rigtigt, at den er der i nogle, og det har i høj grad at gøre med, hvor lang tid man er på ydelserne, og hvorfor man er der, og om man kan komme væk derfra.
Men jeg synes, det kræver en meget grundigere diskussion, inden vi konkluderer, hvor stor problemstillingen med børnefattigdom egentlig er.
Det her sagde jeg altså også før valget, vil jeg gerne lige have lov til at understrege og i valgkampen og umiddelbart efter valget.
Mai Villadsen (EL), 2021-05-11:
Så er det godt, at vi også skal diskutere en fattigdomsgrænse i Danmark, og så må vi jo tage den her diskussion.
Jeg tror ikke, at vi er enige, men vi må jo finde en vej frem, for det er rigtig vigtigt, at vi får gjort noget på det her område.
Statsministeren nævnte selv Indien i et af sine svar.
Vi ser lige nu en regulær katastrofe i Indien med tusindvis af døde – det er forfærdelige billeder.
I Enhedslisten har vi jo gang på gang foreslået, at patenterne på coronavaccine ophæves midlertidigt, mens krisen raser.
Statsministeren er åben over for at gøre noget, men tilkendegiver alligevel ikke helt tydeligt, hverken i dag eller tidligere, hvad statsministeren egentlig mener.
Derfor vil jeg gerne høre her i Folketingssalen: Mener statsministeren ikke, at det kunne være en måde at gøre noget ved at hjælpe med hurtigt og billigt at få nogle vacciner ud til de meget, meget nødlidende lande?
Mette Frederiksen (S), 2021-05-11:
Hvis jeg var sikker på, at det er det, der er løsningen, ville jeg jo indtage det synspunkt, at det bare var det, vi skulle gøre.
Men jeg er simpelt hen ikke sikker på, at det er den rigtige løsning, for problemet er, at der ikke er fabrikker nok.
Problemet er ikke, at vi ikke har gode vacciner.
Det vil sige, at patentet er der, vaccinen findes, men verden kan ikke følge med, hvad angår produktionskapacitet.
Det kan man hverken i Indien eller i USA – nu er Indien jo et stort produktionsland, hvad angår vacciner – eller her i Europa.
Så det er set med mine øjne, hvis det handler om at generere vacciner på den korte, den mellemlange bane, men også på den længere bane, et kapacitetsspørgsmål.
Der har jeg en bekymring for, at patentspørgsmålet i virkeligheden ad bagvejen kan komme til at spænde ben for det, selv om jeg er fuldstændig sikker på, hvad der ligger til grund for spørgsmålet, nemlig et ønske om at få udbredt vaccinerne.
Så jeg er ikke sikker på, at det er den rigtige måde.
I mine øjne er det først og fremmest et kapacitetsspørgsmål, der lige nu holder os alle sammen tilbage, desværre.
Altså, hvis man ved dom udvises af Danmark, skal man jo forlade Danmark, og det skal vi gøre alt, hvad vi kan, for at sikre sker.
Jeg er faktisk ikke helt bekendt med, hvad Nye Borgerlige egentlig mener om EU, altså om vi skal melde os ud af det europæiske samarbejde, og hvis man mener det, er vi jo grundlæggende uenige.
For EU-samarbejdet giver selvfølgelig udfordringer, men samlet set giver det en langt større værdi, ikke bare for Danmark, men for Europa, at vi har et fælles politisk samarbejde, og det vil jeg slås for, og det tror jeg at jeg vil gøre altid.
Den eneste fredelige tid, der har været i Europa, er, mens vi har arbejdet sammen på kryds og tværs af grænserne, som vi gør det nu.
Så nej, jeg ønsker ikke at opsige EU-samarbejdet.
Marie Krarup (DF), 2021-05-11:
Nu var jeg ikke med til at behandle lovforslaget – L 160, eller hvad det nu hed – for 2 eller 3 år siden, men jeg må indrømme, at jeg ikke forstår, at man ikke var bedre til at finde en sproglig forskel, for de kan jo alle sammen godt være dagplejere.
Men så kan man sige: dagplejer med privat pasningsordning eller dagplejer inden for det kommunale tilbud.
Altså så man har en forklaring eller en parentes eller en ekstra beskrivelse, fordi dagpleje jo bare er et helt almindeligt ord for en, der passer et barn.
Jeg synes, man skal forsøge at få den sproglige klarhed, men bare på en måde, hvor man også tillader private passere at kalde sig dagplejere, men med efterstillelse af et eller andet.
Mai Villadsen (EL), 2021-05-11:
Næsten 60.000 børn i Danmark vokser op i fattigdom – næsten 60.000.
Det er familier, hvor børnene nogle gange fryser i frikvarteret, fordi de ikke har varme nok vinterstøvler.
Det er familier, hvor køleskabet bliver mere og mere tomt, jo længere man kommer hen på måneden, hvor fødselsdage og hytteture ikke skaber begejstring, men bekymring, fordi man ikke har råd til at gøre det samme som vennerne.
Det har simpelt hen kæmpestore konsekvenser for de familier, for de børn og faktisk for hele vores samfund.
Derfor er der ingen tvivl hos os i Enhedslisten: Vi skal bekæmpe den fattigdom.
Derfor var jeg simpelt hen også ved at få kaffen helt galt i halsen, da jeg læste et interview med beskæftigelsesministeren i Jyllands-Posten.
For der kunne man læse, at han sagde, at det ikke var en bunden opgave at gøre noget ved ydelsessystemet.
Han mente simpelt hen ikke, at det var en bunden opgave for en socialdemokratisk regering at lave om på det system, der betyder, at familier lever med fattigdom i Danmark, også selv om vi har forpligtet hinanden på det, da regeringen tiltrådte, med et forståelsespapir, hvor det står sort på hvidt.
Så mit spørgsmål er derfor i dag: Anerkender statsministeren ikke, at det ville være et løftebrud fra regeringens side ikke at levere på at lave en ordentlig ydelsesaftale, som mindsker fattigdommen i det her land?