runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Zimmermann (DF), 2024-01-17:
Det er jo et lidt nølende svar, må man sige.
Det er jo ikke ligefrem noget, jeg tror Jimmi får armene oppe over hovedet over.
Man kan så også sige, at allerede nu viser det sig jo, at Jimmi fra Kronevagt jo ikke er den eneste, som De Forenede Arabiske Emiraters ambassade skylder penge.
Der er allerede en ny sag med en anden virksomhedsejer, der har lavet en kæmpestor renovering af hele ambassaden, som det viser sig at De Forenede Arabiske Emirater skylder hele 6,7 mio. kr., og som er den næste i rækken, der ligesom træder frem og fortæller om den her snyd og humbug, som De Forenede Arabiske Emiraters ambassade altså har stået for at bedrive her i vores land.
Vi skal huske på, at Jimmi jo har været tæt på en konkurs; han er tæt på at miste hele sit livsværk, hvis ikke snart han får de her penge i hænderne.
Så jeg håber og regner da så sandelig med, at man har tænkt sig at gøre noget for Jimmi hurtigst muligt, men så sandelig også for den anden virksomhedsejer, der nu også stiller sig frem og fortæller, at de også skylder ham penge.
Sofie Lippert (SF), 2024-01-17:
Det vil jeg glæde mig til at se.
For folk kommer jo også for sent i deres biler, når flere vælger bilen, fordi den er det økonomisk fornuftige valg.
Så kommer der til at ske noget, som ikke bare er et teknologisk fix, men også er et klart økonomisk incitament til at sige: Vi tager en transportform, der skader andre mennesker og klimaet mindre?
Thomas Danielsen (V), 2024-01-17:
Det er svært at spå om fremtiden, men der er ingen tvivl om, at teknologien kommer til at hjælpe os.
Vi har jo sat forsøg i gang med roadpricing, som skal belyse, hvad det er for nogle økonomiske incitamenter, der egentlig skal til, for at få folk til f.eks. at flytte sig over i den kollektive transport, og vi må jo se, hvad for nogle resultater der kommer ud af det.
Det er bare for at sige, at privatbilismen og kollektiv mobilitet ikke er hinandens modsætninger.
Privatbilisme og trængsel kommer også til at udvikle sig meget, især når vi får mere og mere intelligente biler, for så bliver der mindre og mindre trængsel, fordi de kan tale sammen.
Der kommer til at ske meget på det her område i de kommende år.
Sofie Lippert (SF), 2024-01-17:
Jeg skulle med bussen ind til møde med transportministeren her i morges, og jeg var faktisk vældig bange for at komme for sent.
For i et vejr som i dag er der lidt flere, der vælger den der bil frem for cyklen.
De sætter sig ikke ind i bussen eller toget, når det sner.
De sætter sig meget tydeligt ind i bilen, og netop trængselsproblematikken er jeg lidt nysgerrig på.
For når ministeren bliver ved med at pege på privatbilen som en løsning, får vi så ikke et problem med plads til alle i trafikken?
Thomas Danielsen (V), 2024-01-17:
Nu ved jeg ikke, om ordføreren taler for, at vi skal have massive afgifter på elbiler, for det mener jeg ikke vi skal.
Personbilisme bliver en del af den kollektive mobilitet, især i de tyndt befolkede områder, hvis vi skal kunne levere en tilfredsstillende service.
Der bliver en naturlig samkørsel og andre teknologier, kan man sige, afgørende vigtigt, hvis vi skal nå i mål.
For det er jo ikke en løsning og ville være fuldstændig urealistisk at sætte busser ind i alle egne af landet, og derfor bliver de ting også en del af løsningen.
Er det så løsningen i hovedstaden?
Nej, for dér er det jo en helt anden løsning der skal til.
Sofie Lippert (SF), 2024-01-17:
Der er mange tal, man kan tage frem.
Det er rigtigt.
Jeg har sådan set skrevet et helt bachelorprojekt om, hvor gode politikere er til at tage lige præcis de tal, der gavner deres projekt, men jeg kan jo også mærke det i oplevelser og erfaringer.
Hvis man hjemme fra mine forældre skal til Odense, koster det betydelig mere at tage toget, end det koster at køre i en ny og god elbil.
For når priserne på den kollektive transport bliver høje, går det jo netop ud over alle dem, der ikke havde råd til at anskaffe sig bilen i første omgang, eller alle dem, der af den ene eller den anden årsag ikke har mulighed for at anskaffe sig en bil, og det behøver ikke nødvendigvis at handle om økonomi.
Det kan være noget så simpelt, som at man er 17 år gammel og derfor ikke må køre bil.
Der er mange muligheder, i forhold til hvorfor man ikke har adgang til bilen, og det er jo derfor, jeg spørger til den her forskel i prisen på at vælge forskellige transportmidler.
Men det er jo også, fordi vi skal have nogle incitamenter til dem, der allerede har anskaffet sig en bil, og som derfor oplever, at bilen ofte er det økonomisk fornuftige valg at tage.
Det er jo det, de peger på i artiklen fra Jyllands-Posten, altså at den her skævvridning faktisk gør, at når man først ejer en bil, er det for rigtig mange det økonomisk fornuftige valg at bruge den i stedet for bussen eller toget.
Det er derfor, jeg spørger ind til det konkrete faktum, at det for mange er økonomisk mere rentabelt at bruge den bil, der står i garagen, end det er at sætte sig ind i bussen eller toget.
Betragter transportministeren det som et problem i sig selv?
Thomas Danielsen (V), 2024-01-17:
Tak for det, og tak til ordføreren for at løfte debatten om kollektiv transport og prisen herfor.
Det er en debat, som vi kommer til at kaste mange kræfter i i 2024, og det glæder jeg mig til at gøre sammen med ordføreren og SF.
Når det er sagt, er tal jo taknemmelige, og det betyder også, at man kan læse det ud af tallene, som man vil.
Ud af de tal, som ordføreren henviser til, og som er fra en artikel i Jyllands-Posten, kan man også læse, at det rent faktisk var lige nøjagtig i de år, hvor ordførerens formand var transportminister, at forskellen mellem offentlig transport og privatbilisme steg allermest, altså hvor det lige pludselig blev noget dyrere at køre med offentlig transport og noget billigere at køre i bil.
Det gab fortsatte nogle år, og nu er det så blevet kraftigt mindsket, så man kan jo læse tallene, som man vil.
Man kan også fremhæve, at siden 2008 er drift af personlige transportmidler steget med 54 pct., hvorimod det kun er steget med 28 pct. at tage bussen.
Så i forhold til alle de her tal synes jeg, vi skal få udpenslet dem i en dialog om, hvordan vi får indrettet den offentlige transport bedst muligt fremadrettet, bl.a. med bidrag fra vores ekspertudvalg, som jo kommer med et katalog af mulige tiltag, som kan forbedre den kollektive transport.
Noget af det, de kommer med efter det katalog, er jo anbefalinger til takststrukturer, altså hvordan vi får indrettet vores takststrukturer mest intelligent.
Derfor glæder jeg mig til den her debat, og jeg vil også takke for, at ordføreren er med til at holde den aktuel, for den er vigtig.
Vi skal have flere over i den kollektive transport, men det er de rigtige, vi skal have over i den kollektive transport.
Det vil sige, at vi ikke skal pille folk af cyklen og sætte dem ind i toget.
Det er folk, der tager bilen, der skal føle det attraktivt at bruge den kollektive transport.
Sofie Lippert (SF), 2024-01-17:
Betragter ministeren det som et problem for persontransporten, at den kollektive transport siden 2008 med dette års prisstigninger er steget næsten dobbelt så meget i pris som privatbilismen?
Thomas Danielsen (V), 2024-01-17:
Ja, der kommer til at ske noget, og det kræver også, at Folketingets partier er villige til, at vi ryster posen hårdt, i forhold til hvad vi plejer at gøre.
F.eks. har vi én udfordring på vores øer, en anden i vores landdistrikter og en tredje i vores byer.
Ordføreren repræsenterer jo selv et parti, som lige pludselig var lidt angst for at tage et opgør med de firkantede regler, som er landsdækkende, f.eks. i forhold til vores øtaxaer.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-01-17:
Tak, hr. formand.
Jeg vil starte med at læse spørgsmålet til ministeren op.
Mener ministeren, at det giver mening at indføre en CO 2 -afgift på dansk landbrug, når tallene for at indføre denne afgift er så usikre, som det fremgår af artiklen »Med ét slag har Danmark nået sit klimamål for 2025: »Næste gang kan det gå den anden vej«« bragt på Altingets hjemmeside den 11. januar 2024, hvoraf det fremgår, at Danmark på grund af nye beregninger af lavbundsjorder har nået sit klimamål uden at løfte en finger?
Jacob Jensen (V), 2024-01-17:
Det er præcis derfor, vi har bedt Michael Svarer og hans folk om at komme med et fagligt grundlag, som vi så kan tage med i vores grønne trepart med mennesker, der arbejder med de her ting, og få kvalificeret det yderligere, inden vi efterfølgende træffer en politisk beslutning i regeringen og i Folketinget.
Det er sådan set rækkefølgen.
Det betyder selvfølgelig, at vi skal bruge al den viden, der overhovedet er tilgængelig, altså den mest opdaterede viden, hvad det her angår.
Men det betyder ikke, at det så er den endegyldige sandhed.
Videnskaben udvikler sig heldigvis fortsat.
Al viden er jo ikke fundet anno 2024.
Så ny viden vil stadig væk være tilgængelig, og den vil også komme i de kommende år.
Det vil vi selvfølgelig også på det tidspunkt skulle forholde os til.
Sophie Løhde (V), 2024-01-17:
De argumenter lytter jeg til, og jeg synes, de er relevante og interessante.
Jeg tillader mig bare ikke at konkludere noget her i Folketingssalen i dag, i respekt for at det her spørgsmål ikke kan reduceres til alene en sundhedsfaglig diskussion, hvor der sundhedsfagligt i øvrigt heller ikke er enighed.
Så jeg vil ikke på forhånd lægge mig fast, men jeg hilser det derimod velkommen, at der også er så mange, som gerne vil bidrage fagligt i forhold til at gøre os klogere som folketingsmedlemmer.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-01-17:
Jeg noterer mig jo også, at ministeren henviser til Svarerudvalget, og det synes jeg også er helt på sin plads.
Men jeg synes jo også, at ministeren retfærdigvis skulle sige og bekræfte, at det jo faktisk er sådan, at Svarerudvalget og deres formand netop har sagt, at der er en række usikkerhedsfaktorer forbundet med en eventuel implementering af en CO 2 -fødevareafgift i Danmark på biologiske processer.
Det er der, hvor jeg så kommer tilbage til mit første spørgsmål, som jeg ikke rigtig synes ministeren har svaret på: Anerkender ministeren ikke, at inden man bør gå i gang med de her forhandlinger, skal man have et fuldt ud oplyst grundlag, hvor man kender konsekvenserne af de initiativer, man påtænker at gennemføre?
Jacob Jensen (V), 2024-01-17:
Grunden til, at jeg anfægtede tallene, er, at det er ud fra nogle beregninger, hvor man kan lave alle mulige beregninger.
Men realiteten er jo, at vi ikke har taget stilling til det.
Vi har slet ikke fået anbefalingerne fra Svarerudvalget.
Vi har ikke taget politisk stilling, heller ikke i den grønne trepart og dermed heller ikke i det politiske miljø, hvilket vi selvfølgelig skal efterfølgende, i forhold til hvordan vi indretter en sådan CO 2 -afgift.
Men for at svare igen vil jeg bare sige: Der vil altid komme nye tal.
Det er også det, Aarhus Universitets forskere siger.
De tal, som de har givet nu, er det bedste grundlag, de har for nuværende med den kendte viden.
Men det ændrer jo ikke på, at de selvfølgelig fortsat vil undersøge forskellige muligheder, forskellige teknologier og forskellige forhold, og det vil de selvfølgelig løbende orientere os om, og det vil selvfølgelig også være det, som vi skal forholde os til rent politisk.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-01-17:
Allerførst vil jeg takke for svaret.
Dernæst vil jeg selvfølgelig sige til ministeren, at de tal, jeg kommer med, kommer fra De Økonomiske Råd, og de kommer fra Landbrug & Fødevarer.
Jeg tror faktisk, det er to organisationer, som ministeren normalvis godt tror på at der kommer valide beregninger fra.
Det er jo bl.a. baseret på en pris, der ligger på 1.200 kr. pr. ton CO 2 .
Så det er selvfølgelig på baggrund af det.
De Økonomiske Råds tal er i øvrigt baseret på nogle lavere priser end det.
Men det ændrer bare ikke på, at jeg synes, at vores landbrugsminister kommer lidt for let omkring det ved ikke at svare sådan meget præcist på, om man anerkender, at der skal være fuldt ud valide tal, inden man overhovedet begynder på at diskutere og forhandle om, hvordan en ny afgift skal sammensættes.
Jacob Jensen (V), 2024-01-17:
Først og fremmest ved jeg ikke, hvor hr. Hans Kristian Skibby har tallene fra.
Når det er sagt, er det jo ikke sådan, at det er noget nyt, at man får opdateret data og ny viden.
Hele måden, som vi arbejder på i forhold til at understøtte den grønne omstilling i dansk landbrug, herunder også de jobs og de eksportmuligheder, der fortsat skal være, handler jo netop om at få det bedst mulige grundlag at tage de beslutninger ud fra og at bruge de værktøjer i værktøjskassen, som vi kan igangsætte og få implementeret, vel vidende at det netop skal ske på det bedst muligt oplyste grundlag rent forskningsmæssigt.
Det er det, vi gør.
Det gør vi også i forhold til udtagning af lavbundsjorder, som stadig væk er et vigtigt virkemiddel i værktøjskassen for at komme i mål med klimaambitionen for landbruget.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-01-17:
Det er jo derfor, at det kom lidt som en overraskelse for mange her i Danmark – jeg ved ikke, om det gør det for ministeren; det kan godt være, at ministeren og andre ministre var blevet delagtiggjort i nogle glædelige tal før os andre – at man lige pludselig i sidste uge kunne melde ud, at nu var lykken gjort, om man så må sige: Man havde allerede nået måltallene uden at røre en finger, sådan lidt groft sagt.
Det er selvfølgelig godt, hvis det er rigtigt.
Det undrede nogle af os efterfølgende, da vi så hørte om de tilbagemeldinger fra bl.a. nogle af de forskere i Aarhus, som er kraftigt involveret i netop at tilvejebringe basistal og reelle informationer omkring, hvor stor en CO 2 -absorbering der egentlig er, lavbundsjorder, udledning osv.
De tal var der meget forskellige tilgange til, kunne vi jo forstå.
Jeg vil have lov til at spørge ministeren, om ikke ministeren i det mindste anerkender og deler Danmarksdemokraternes holdning om, at når man indfører nye drastiske skatter, som kan medføre et tab på mellem 12.000 og 37.000 danske arbejdspladser, altså en CO 2 -afgift på fødevarer og dansk landbrug, så skal det i det mindste gøres på et fuldt oplyst grundlag.
Jacob Jensen (V), 2024-01-17:
Tak for spørgsmålet.
Jeg medgiver, at det er kompliceret at opgøre udledningerne af drivhusgasser fra landbruget.
Landbrugets udledninger afhænger af komplekse biologiske processer, geografiske forhold og forskelligartede dyrkningspraksisser.
Denne kompleksitet har Michael Svarer, som er formand for ekspertgruppen for en grøn skattereform, også beskrevet ved flere forskellige lejligheder.
Det er en kompleksitet, som har været en af årsagerne til forsinkelsen af ekspertgruppens afrapportering, som nu forventes i uge 6.
Det er netop derfor, altså på grund af kompleksiteten, at vi netop har en ekspertgruppe, som er blevet bedt om at undersøge mulighederne på området grundigt.
Derfor har vi også fra regeringens side nedsat en grøn trepart til at samle op på de anbefalinger.
Selv om vi har fået et nyt lavbundskort, er der fortsat behov for en reduktion af udledningen af drivhusgasser fra landbruget, og der er derfor fortsat brug for, at vi også på en klog måde inden for klimalovens principper og regeringsgrundlagets rammer understøtter landbrugets fortsatte grønne omstilling.
Jeg ser derfor frem til ekspertgruppens snarlige anbefalinger, så vi kan få skabt rammerne for et konkurrencedygtigt dansk landbrug, som konstant arbejder på at udvikle og implementere nye, attraktive grønne løsninger.
For dansk landbrug skal udvikles; det skal ikke afvikles.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2024-01-17:
Det er jo ved at være en fast begivenhed i min kalender, at hr. Mikkel Bjørn og jeg selv får en god samtale her i Folketingssalen om spørgsmål af mediemæssig karakter, og det sætter jeg i øvrigt pris på.
Det er med til at holde mig til ilden som minister og med til at rejse nogle af de sager, som fortjener en politisk debat.
Om lidt udkommer Medieansvarsudvalget, inden for ½ år til 8 måneder, med en række anbefalinger, som jeg glæder mig til at debattere, både med Dansk Folkepartis hr. Mikkel Bjørn og de mange andre engagerede ordførere på medieområdet.
Tak for spørgsmålet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-17:
Vi ser nok også lidt grundlæggende forskelligt på armslængdeprincippet, men det ændrer jo ikke på, at jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at vi ikke skal gå ind og detailregulere de enkelte produktioner eller den journalistiske vinkling, og det ændrer ikke på, at vi som politikere, når vi bruger skattekroner – ligesom hvis vi bruger skattekroner på at bygge ting eller på alle mulige ting i vores samfund – også har et ansvar for, at de skattekroner bliver brugt på korrekt og ordentlig vis, og det er det, jeg synes vi tager ansvar for ved det her spørgsmål, og som jeg også håber kulturministeren vil tage ansvar for i sit virke.
Ministeren gentager det med strafferammen, men strafferammen er jo altså ikke særlig nyttig, hvis praksis er, at normalstraffen er på højst 1 måneds betinget fængsel, for så kan strafferammen jo være på 10 år.
Men hvis det er praksis på området, er det jo en praksis, vi som politikere er nødt til at tage ansvar for at ændre, så der kommer balance i tingene.
En rapport fra Det Kriminalpræventive Råd har tidligere dokumenteret, at ca. 7 pct. af alle voldtægtsanklager er falske.
Det er vi da nødt til at tage ansvar for som politikere ved at sørge for, at de anklager ikke får livsødelæggende konsekvenser fremadrettet.
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-17:
Jeg er enig i, at der naturligvis skal være en balance.
Jeg synes så også, at vi har fundet den rigtige balance.
Der er en høj strafferamme for indgivelse af falske anklager, ligesom der også er en høj og i grove tilfælde højere strafferamme, for så vidt angår reelle voldtægtssager, hvor der falder dom.
Til syvende og sidst beror det jo altid på en afvejning af mange forskellige omstændigheder i sagen, altså hvordan domstolen ender med at vurdere sagens faktiske omstændigheder i forhold til den dom, man afsiger, også for falsk anklage.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-17:
Jeg ved ikke, om jeg nødvendigvis er enig med ministeren i, at det altid er værre at blive udsat for en voldtægt end at blive anklaget for at have begået en.
Det kommer selvfølgelig an på de forhold, der gør sig gældende i den enkelte sag, men jeg tør love ministeren, at det at blive udsat for en anklage er næsten lige så slemt.
Det anser jeg det for at være.
Det er ikke sjovt at være vidne til, at der er drenge og mænd, der bliver udsat for det, altså hvor det er dokumenterbart en falsk anklage.
Grunden til, at vi spørger ind til det, er jo, at 24syv og også Weekendavisen for nylig har afdækket, at selv i tilfælde, hvor pigens forklaring falder fuldstændig fra hinanden, undlader politiet ofte at rejse sigtelse for falsk anmeldelse.
Så nævner ministeren strafferammen på 6 år, men strafferammen er jo én ting, hvis retspraksis er en anden, og selv om strafferammen er op til 6 års fængsel, er tidligere domme altså på højst 1 måneds betinget fængsel.
Der var en pige i Odense, som i et meget sjældent tilfælde blev dømt for falsk anklage om voldtægt her for nylig, og hun endte med at få 10 dages betinget fængsel.
Det er altså i praksis en meget, meget lav straf, der bliver udmålt for falsk anklage om voldtægt.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren ind til, om han ikke er enig med Dansk Folkeparti i, at der da skal være en eller anden form for balance mellem det at udsætte nogen for en voldtægt, som er fuldstændig frygteligt – jeg tror, vi i Dansk Folkeparti er et af de eneste partier, der konsekvent kæmper for en hårdere normalstraf for at udsætte nogen for voldtægt – og så det at anklage nogen for at have udsat en for en voldtægt, som ikke er blevet begået.
For det er noget, der hænger ved.
Det er anklager, der hænger ved resten af ens liv, selv i de tilfælde, hvor man måtte blive frikendt.
Tak for det.
Vi har valgt at spørge justitsministeren, om ministeren er enig med Dansk Folkeparti i, at straffen for falsk anmeldelse af voldtægt bør være lige så alvorlig som straffen for at blive dømt for voldtægt?
Rosa Lund (EL), 2024-01-17:
Det betyder jo netop, at pilen peger tilbage på os på Christiansborg.
Det er os, der skal beslutte, hvor den her abortgrænse skal ligge.
Det Etiske Råd er uenige, og det giver mening.
Tværtimod er det meget tydeligt, at der ingen argumenter sundhedsfagligt er imod at lægge abortgrænsen i uge 22.
Sophie Løhde (V), 2024-01-17:
Det er jo korrekt, at det her i sidste ende er en politisk afgørelse.
Vi har jo fra regeringens side tilkendegivet, at vi mener, at den nugældende abortlovgivning, som altså har mere end 50 år på bagen, bør revideres, bør ændres.
Vi har ikke på forhånd konkluderet noget på baggrund af de drøftelser, som vi er midt i med partierne.
Og i respekt for at vi gerne vil lande nogle ændringer af abortlovgivningen, som er langtidsholdbare, og i respekt for at der her i Folketingssalen er mange forskellige holdninger i forhold til præcis det spørgsmål, så synes jeg, at vi skal være varsomme med på forhånd blot at konkludere noget.
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-17:
Det er klart, at en domstol jo altid vurderer på baggrund af de omstændigheder, der er i sagen, og jeg tror også, det er meget vigtigt at holde sig for øje, som jeg også sagde i min indledende besvarelse, at det forhold, at en anklage måske ikke nødvendigvis fører til dom, ikke er ensbetydende med, at der er tale om en falsk anklage.
Det er klart, at myndighederne skal tage det alvorligt, og anklagemyndigheden skal også søge at få bragt sagen til dom, hvis det er sådan, at alle sagens omstændigheder taler i retning af, at der har været en person, som bevidst har indgivet en falsk anklage og derved bevidst også har forfalsket de beviser og de vidneudsagn, der er indgået som en del af den anklage.
Tak for ordet.
Også tak til hr. Mikkel Bjørn for spørgsmålet.
Det er klart, at falsk anklage kan straffes, når en person med forsæt afgiver urigtige oplysninger til en offentlig myndighed, at en uskyldig derved bliver sigtet, dømt eller undergivet strafferetlig retsfølge for et strafbart forhold.
Straffen for det er fængsel indtil 6 år.
Ved fastsættelse af straffen for falsk anklage skal der lægges vægt på karakteren af det strafbare forhold, som de urigtige oplysninger vedrører, på omstændighederne ved afgivelsen af oplysningerne og på den krænkelse, der er forbundet med afgivelse af oplysningerne.
Straffen for falsk anklage om voldtægt blev faktisk i 2016 skærpet med 50 pct. i forhold til den straf, der indtil da havde været fastsat af domstolene.
Det skete bl.a. på grund af den særlige krænkelse, der er forbundet med en sådan anklage.
Voldtægt er en forfærdelig forbrydelse, en forbrydelse, som ofte mærker ofrene resten af deres liv.
De mennesker, der begår voldtægt, skal også mærke en konsekvens, som afspejler, hvor grov en forbrydelse der er tale om.
At blive anklaget for at have begået en voldtægt er selvsagt meget alvorligt, men jeg vil gerne understrege, at det forhold, at den pågældende ikke ender med at blive dømt for voldtægt, ikke er ensbetydende med, at der er sket en falsk anklage.
Så sort-hvide er voldtægtssager sjældent, særlig når det handler om passivitetssituationer og påstand mod påstand.
Jeg mener, at vi i den gældende lovgivning har ramt den rette balance, når strafferammen for falsk anklage for voldtægt er 6 år og strafferammen for voldtægt er 8 eller 12 år afhængig af sagens omstændigheder.
Det er alt andet lige en større krænkelse rent faktisk at blive udsat for en voldtægt end at blive uretmæssigt anklaget for det.
Det betyder ikke, at falsk anklage for voldtægt ikke er en alvorlig forbrydelse, for det er det selvfølgelig, og jeg har tiltro til, at politiet og anklagemyndigheden i forbindelse med behandlingen af en voldtægtssag rejser sigtelse eller tiltale for falsk anklage, hvis der er grundlag for det, for sådan skal det naturligvis være.
Tak for ordet.