runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (DD), 2023-05-31:
Jeg kan i hvert fald sige det sådan, at hvis man er nedslidt, så skal man jo ikke være på arbejdsmarkedet.
Jeg hører i øvrigt heller ikke nogen partier i Folketinget sige, at det skal man.
Men det må ligesom være aftalen, at det skal man ikke.
Så afviser jeg ikke, at man godt kan kigge på seniorpensionen, og om den kan skrues sammen på en anden måde.
Det vil jeg ikke afvise, men jeg vil bare sige, at jeg synes, det er ret afgørende, at vi har mest mulig ro om pensionsområdet, for det er noget, der er helt afgørende for rigtig mange mennesker, at de ved, hvornår de kan trække sig tilbage.
Det gælder måske især lige præcis nogle af de grupper, fru Signe Munk taler om nu her, altså folk, der har haft håndens arbejde, som er nedslidte, og som har haft et hårdt arbejdsliv.
Men selvfølgelig kan man godt kigge på nogle af de her ting, og det vil vi også gerne være med til.
Jeg har bare sagt, allerede da partiet blev stiftet, og jeg har sagt det nogle gange nu her, at vi synes, Arnepensionen skal forblive, ikke fordi det er min idé eller vores idé, men fordi det er noget, vi synes man skal skabe ro om.
Signe Munk (SF), 2023-05-31:
Jeg mener i særdeleshed, at de mennesker, som har kunnet se en mulighed for en seniorpension i horisonten, har brug for vished om, at den ikke bliver forringet, men tværtimod forbedret.
I 2020 var fru Inger Støjberg medlem af Venstre og med til at sige, at man kunne få mulighed for at få tildelt seniorpension, hvis man havde en arbejdsevne, ikke på 15 timer, men på 18 timer om ugen.
Jeg er lidt usikker på, hvor Inger Støjberg helt præcis står i forhold til seniorpensionen.
Mener Danmarksdemokraterne fortsat, at man egentlig bør have ret til at søge om seniorpension, hvis man har en arbejdsevne på 18 timer?
Inger Støjberg (DD), 2023-05-31:
Jeg tror hellere, at jeg vil sige det sådan, at jeg gerne vil være med til at kigge på både seniorpension og også andre elementer, når det kommer til pensionsområdet.
Men der er bare en helt afgørende ting, og det er netop, at hvis man er nedslidt, så skal man ikke være på arbejdsmarkedet.
Om arbejdsevnen så skal være på 18 timer eller 15 timer, vil jeg ikke lægge mig fast
, men jeg vil gerne indgå i forhandlinger om de her ting.
Og så vil jeg bare sige, at velfærdsforliget mener jeg skal bestå.
Selvfølgelig kan man ikke arbejde, indtil man er 102 år, men velfærdsforliget er det, der er med til at finansiere hele vores velfærdssamfund.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-05-31:
Inger Støjberg pegede på sig selv som kongelig undersøger.
Der er rimelig ofte en stor sammenhæng mellem, hvem der bliver kongelig undersøger, og hvem der så efterfølgende bliver statsminister.
Men det er nu 7 måneder senere, og Inger Støjberg taler meget om 90 blå mandater.
Men hvem er det, der skal være den blå statsminister
Og kunne fru Inger Støjberg så tage modet og træde frem på scenen og sige: Der skal et alternativ til, jeg melder mig på banen som det blå Danmarks statsministerkandidat?
Eller hvem skal det være?
Inger Støjberg (DD), 2023-05-31:
Jeg har på intet tidspunkt peget på mig selv som statsminister.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-05-31:
Det er et lidt andet emne.
I Alternativet har vi noteret os, at Danmarksdemokraterne ligesom os er optaget af det nye styresignal fra skattemyndighederne i forhold til at omkategorisere en del landejendomme til ejerboliger, hvilket jo har store konsekvenser for rigtig mange småskalalandbrug ude i landet.
Det synes vi er en skam, fordi de her småskalalandbrug i høj grad har en lokal forankring i landområderne, har en alsidig produktion med planter, æg, høns, dyr, som er både klima- og miljøvenlig, og ikke mindst også har en stor social forankring, som også øger beskæftigelse i landområdet.
Måske er der en lille gårdbutik eller måske en skolehave til den lokale skole.
Så i Alternativet er vi rigtig optaget af at høre, hvad fru Inger Støjberg og Danmarksdemokraterne mener om det her nye styresignal fra skattemyndighederne, og eventuelt deres holdning om at trække det tilbage.
Inger Støjberg (DD), 2023-05-31:
Vi er i hvert fald meget glade for, at omkategoriseringen er blevet ændret igen, og at man ligesom har fået grebet hold i det.
For jeg er fuldstændig enig med fru Franciska Rosenkilde i, at det her var så skadeligt for landområderne.
Det var så skadeligt for de mange, der netop har en drøm om at bo på landet, og det at skabe liv på landet og det at skabe et Danmark i balance.
Og jeg må så også bare være ærlig og sige, at jeg faktisk tror, at der er rigtig mange, der også vil have godt af at bo på landet.
Det er noget andet.
Men så skal betingelserne også være der for det.
Og det er klart, at når man lægger så høj beskatning på husene, at det ikke kan lade sig gøre, ødelægger man jo alt for livet på landet.
Så derfor er vi meget glade for, at man trods alt har fået trukket det tilbage nu.
Men det er noget, som vi vil være meget, meget opmærksomme på.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-05-31:
Det er jeg rigtig glad for at høre, men jeg ved nu ikke helt, om jeg er enig i, at man har trukket det nok tilbage, for der er stadig rigtig mange af de her forskellige former for landbrugsbedrifter af mindre grad, som er udsat her.
Inger Støjberg (DD), 2023-05-31:
For at være helt ærlig ligger det der med lige at stå og lave en skatteaftale med Alternativet mig nok lidt fjernt, tror jeg, også her i dag.
Men jeg kan i hvert fald høre – og det er så den positive del – at vi har en fælles interesse i at skabe liv på landet og skabe et Danmark i balance.
Så kan det godt være, at vi ser lidt forskelligt på, hvad det er, der skal til for det, og det kan også godt være, at vi ser lidt forskelligt på, hvordan man skal drive landbrug og sådan nogle ting.
Men balancen i landet er faktisk rigtig vigtig for at få et Danmark, der netop hænger sammen, og et Danmark, hvor det er værd at bo i alle egne af landet med den forskellighed, der så er.
Benny Engelbrecht (S), 2023-05-31:
Det synes jeg lidt er en laissez faire-tilgang at have til tingene, i betragtning af at vi har en generation af unge, der står derude og siger, at det godt kan være, verden ikke går under, men det er ikke sikkert, menneskeheden overlever, hvis ikke vi får løst den problemstilling, der er med klima.
Så hvor er det egentlig helt præcis Danmarksdemokraterne står i forhold til klimapolitikken?
Man er ikke en del af klimaloven og dermed 70-procentsmålsætningen, så kunne fru Inger Støjberg ikke lige løfte sløret for, om man har en konkret politik på det her område, eller om man virkelig har et så laissez faire-forhold til verdens fremtid?
Inger Støjberg (DD), 2023-05-31:
Det er selvfølgelig rigtigt.
Men når det er sagt, mener jeg det rent faktisk.
Hvis ikke vi når 70-procentsmålsætningen, som vi i øvrigt bakker op om, i 2030, men når det i 2032 eller 2035, går det nok endda.
Det, der er det helt afgørende for os, er, at man stadig skal kunne både leve og bo og forske og producere i Danmark, og det mener vi rent faktisk godt man kan, også sideløbende med at man så implementerer og når målene, om ikke i 2030, så i 2032 eller 2035, eller hvornår det nu bliver.
Og man kan jo se det på landbruget, for der bliver forsket, der bliver udviklet, og man flytter sig med lynets hast.
Men noget af det, der netop gør, at man ikke kan flytte sig nok, er f.eks. sådan noget med, at man ikke kan komme i gang med at udtage sine lavbundsjorde, fordi konsulenterne ikke er der, fordi der ikke er blevet afsat penge til det, og fordi de dermed ikke kan komme og hjælpe landbruget videre.
Det er sådan nogle ting, man i al fairness over for et erhverv bliver nødt til at vente på.
Benny Engelbrecht (S), 2023-05-31:
I sit svar til fru Monika Rubin nævner fru Inger Støjberg også lidt latterliggørende, at der kun er én ladestation til lastbiler i Danmark, og det er Uno-X' station i Nyborg, men er fru Inger Støjberg bekendt med, at Drivkraft Danmarks medlemmer har tilkendegivet, at de er indstillet på, at på alle truckstationer i hele Danmark, som de betjener, vil der være både adgang til elektricitet, til brint og til power-to-x, når det behov er der?
Inger Støjberg (DD), 2023-05-31:
Jeg er fuldstændig klar over, at man skal til at udrulle det her, men problemet er jo, at det skal udrulles, førend man med al rimelighed kan sige til et erhverv, at de skal til at køre på el og brint i fremtiden.
Ærlig talt
, vi kan jo læse det i lovforslaget, hvor der står, at hver tiende lastbil kommer til at holde i en garage fra nu af!
Det er der da ikke nogen af os der kan have en interesse i.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-05-31:
Tak for det.
For ca. 7 måneder siden pegede fru Inger Støjberg på sig selv i forbindelse med regeringsdannelsen, og jeg vil gerne høre, om fru Inger Støjberg nu her 7 måneder senere stadig mener, at hun er det bedste bud på en blå statsminister i Danmark.
Mai Mercado (KF), 2023-05-31:
Tak, og tak for talen.
Jeg vil også gerne stille et spørgsmål om brugerbetalingen i forbindelse med den famøse artikel, som udenrigsministeren har ladet sig interviewe til.
Jeg havde egentlig troet, at ordføreren ville tale mere om det, for det er noget, der har fyldt meget, men det eneste, der egentlig er kommet frem, er, at der ikke er nogen sådan endegyldige løsninger, og at noget fortoner sig i horisonten og det må vi se på.
Men der står faktisk undervejs i den her artikel med udenrigsministeren: »Derfor præsenterer han for første gang tankerne bag en helt ny slags reform.
Som indtil videre kun er blevet diskuteret på regeringens indre linjer.«
Så vil jeg gerne spørge, om vi kan forvente et reformudspil med brugerbetaling eller uden brugerbetaling i forhold til generationsplaner, og hvordan man har diskuteret det her på regeringens indre linjer.
Monika Rubin (M), 2023-05-31:
Jeg tror ikke helt, jeg forstår den sætning med, at der ikke sker noget, som deler vandene.
Jeg synes da godt nok, vandene blev delt, da vi afskaffede store bededag.
Det var en debat, der var meget heftig.
Så jeg forstår ikke helt det her med, at vi laver ting, der ikke deler vandene.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-05-31:
Jeg synes, at det der med at kalde det et eksperiment er misvisende, og det der med at sige, at man kan gøre det for 5 pct., er jo vist bare lidt det samme som at sige: Den reform var vi så heller ikke med på, og så fik vi heller ikke leveret en strukturel beskæftigelse der.
Så det synes jeg ikke er modigt eller rigtigt.
Hvis man gør det alene for 5 pct., vil man jo få nogle uddannelser, som for en meget lille gruppes vedkommende adskiller sig meget.
Det, vi gerne vil, er at lave uddannelserne om, sådan at vi får nogle, der er kortere, men mere intensive, og nogle, der er længere og mere specialiserede.
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-31:
Tak for det.
Det er jo velkendt, at vi har en velfærd og i særdeleshed et sundhedsvæsen, som er presset fuldstændig i knæ på grund af kapacitetsmangel, primært fordi vi mangler personale.
Indtil nu har svaret fra regeringen så været, at der skulle nedsættes en Sundhedsstrukturkommission, hvor alting skulle kastes op i luften – altså sådan en rigtig hr. Lars Løkke Rasmussen-løsning, hvor vi kigger på det hele med nye øjne – men det løser jo ikke den grundlæggende udfordring, nemlig at vi mangler personale ude i vores sundhedsvæsen.
Regeringen har så annonceret, at man vil afsætte 5 mia. kr. til et løft, men vi kan bare ikke se, hvor midlerne kommer fra, og vi kan ikke se, hvornår det bliver implementeret.
Men det, vi kan se, er, at der lige er blevet indgået en økonomiaftale med regionerne, som vi kan konstatere skaber stramme rammer for regionerne, hvilket konkret vil betyde, at der bliver færre ansatte.
Og nu er det jo sådan, at patienterne gerne vil behandles af rigtige sygeplejersker og ikke af sygeplejersker, der findes i et excelark.
Og sygeplejerskerne vil gerne have rigtige kollegaer, som er af kød og blod, og som bidrager med deres faglighed, og som ikke bare er sygeplejersker i et excelark.
Hvorfor er det, at regeringen ikke leverer i de økonomiaftaler, der lige er indgået, så der netop kan skabes tro på et bedre sundhedsvæsen?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-05-31:
Det, som hr. Peder Hvelplund påstår her, er simpelt hen ikke rigtigt.
Der bliver sagt, at vi har udfordringer i vores sygehusvæsen, og det er jeg enig i, og så bliver der sagt, at det, der er svaret fra regeringen, er en Sundhedsstrukturkommission.
Det er rigtigt nok, at vi har nedsat en kommission på sundhedsområdet for at kigge på, hvordan vi på den lange bane sikrer et sundhedsvæsen, som er bedre end i dag, men vi har jo på den korte bane vedtaget en vinterhjælpepakke, som jeg i øvrigt tror spørgerens parti var med i.
Den skulle give bedre mulighed for at aflønne for ekstraarbejde, så man kan fastholde folk.
Vi har også lavet en akutpakke, som gør noget af det samme; den giver bedre mulighed for vagtdeling, for ansættelse af international arbejdskraft og for at lønne yderligere, hvis man tager ekstraarbejde.
Og så har vi i øvrigt sagt, at vi ønsker at afsætte 3 mia. kr. fuldt implementeret til grupper i det offentlige, hvor der er udfordringer med at tiltrække og fastholde folk.
Så ja, vi skal kigge på sundhedsvæsenet på den lange bane, men vi skal også handle her og nu, og det er derfor, regeringen gør det.
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-31:
Hvorfor i alverden leverer man så ikke i økonomiaftalen?
Det synes jeg ordføreren skal svare på.
Så synes jeg i øvrigt også, at ordføreren skylder et svar på det udmærkede spørgsmål fra fru Pia Olsen Dyhr om, hvorfor regeringen ikke vil levere på den aftale om at sikre vores drikkevand, som der var flertal for både før og efter valget.
Mette Abildgaard (KF), 2023-05-31:
Det, Socialdemokratiet ønsker, og det, regeringen lægger op til, er et eksperiment, og det overrasker mig, for det plejer ikke at være den måde, Socialdemokratiet laver samfundsforandringer på.
De siger, at man, hvis man vil forsøge sig med det her, så måske i stedet kan gøre det med 5 pct.
Det er også det, vi i Det Konservative Folkeparti sammen med SF og Liberal Alliance har foreslået.
Så lad os starte med en forsøgsordning for at prøve at se på, om det her giver den bedre kvalitet, hvad langt de fleste tvivler på, men hvad Socialdemokratiet insisterer på.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-31:
Tak til ordføreren for at forsøge at svare.
Jeg synes ikke rigtig, det lykkedes omkring Islamisk Stat og de kvinder, som regeringen har inviteret til Danmark.
Vi ved nu, at der kommer en række kvinder og børn fra Islamisk Stat modsat det, statsministeren tidligere har sagt, både mens statsministeren har været statsminister i den her regering og i den tidligere regering.
Men jeg er lidt nysgerrig på den sidste tilbageblevne kvinde fra Islamisk Stat.
Kan ordføreren så i det mindste, når man nu ikke rigtig svarer på de spørgsmål, der er stillet, svare på, om regeringen kan garantere, at nu er det slut – nu er det helt slut – med at tage folk fra Islamisk Stat til Danmark?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-05-31:
Jeg står her jo for at svare på vegne af Socialdemokratiet, og jeg kan garantere, at Socialdemokratiets position er uændret.
Jeg synes ikke, det er helt rimeligt at påstå, at jeg ikke svarer på spørgsmålene, men vi er uenige om præmissen i spørgsmålet.
For den stramme udlændingepolitik, som Socialdemokratiet er garant for, og som jeg står på mål for og synes er afgørende vigtig, er ikke ændret af, at man foretager en konkret vurdering i forhold til et enkelt barn af en IS-kriger.
Det ændrer ikke på vores grundlæggende udlændingepolitik, så jeg mener, det er noget pjat at blande de to størrelser sammen.
Det er også derfor, jeg svarer ved at fastholde, at vi fører en stram udlændingepolitik.
Og ikke alene fastholder vi en stram udlændingepolitik, vi udbygger den eksempelvis med 37 timers arbejdspligt, som vi har talt om for længe, og som vi nu handler på.
Og så fremhæver jeg også, at vi har et lavere antal, end da fru Inger Støjberg var minister på området, siddende i vores udrejsecentre, fordi vi har taget fat i forhold til at få sendt folk hjem.
Det er jeg stolt af.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-31:
Det er rigtig, rigtig interessant tale, hr. Christian Rabjerg Madsen kommer med.
Det var bare slet ikke det, jeg spurgte om.
Prøv lige at spole filmen tilbage, og hør engang, og gentænk, hvad det var, spørgsmålet var.
Spørgsmålet var: Vil regeringen og Socialdemokratiet, som hr. Christian Rabjerg Madsen repræsenterer her i dag, garantere, at nu er det slut med at tage folk fra Islamisk Stat til Danmark med alle de problemer, det giver, med ressourcer og med utryghed?
Det koster mange penge, ikke også, hr. tidligere finansordfører?
Kan vi ikke godt få et svar: Er det slut nu?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-05-31:
En ting er midlerne, men når Socialdemokratiet er imod, er det jo, fordi vi er bekymret for Danmarks sikkerhed.
Den socialdemokratiske holdning til det, spørgeren spørger om, er uændret.
Så derfor har jeg svaret krystalklart.
Jeg er bare uenig i, at man gør spørgsmålet om konkrete vurderinger om ganske få børn født af IS-krigere til et spørgsmål om vores udlændingepolitik.
Vi står vagt om den faste udlændingepolitik, vi kommer til at fastholde den faste udlændingepolitik, og vi kommer endda til at udbygge den, for det er klart i Danmarks interesse, og vi arbejder benhårdt på, at EU følger med og også implementerer vores asylpolitik i international skala.
Og hvem er det, som jeg sagde tidligere, der betaler prisen, hvis inflationen vedvarende er høj?
Det er de mennesker, der har mindst.
Det er den enlige forsørger.
Så det er af hensyn til den sociale balance i det her samfund, at vi fører en ansvarlig økonomisk politik, som dæmper inflationen, sådan at prisen på havregryn bliver lavere.
Det er ikke et stort problem, hvis man har den løn, som vi her i salen har, men det er et stort problem, hvis man som enlig forsørger og sosu-assistent tjener 23.000 kr. om måneden.
Susie Jessen (DD), 2023-05-31:
Det er ikke så længe siden, der var spørgetime herinde, hvor min formand, fru Inger Støjberg, spurgte statsministeren om det her med IS-kvinderne og om, at man er begyndt at fragte dem hjem, og der begyndte statsministeren at snakke om noget sundhedspolitik i Nordjylland.
Og når nu fru Inger Støjberg så prøver igen i dag, begynder ordføreren at snakke om nogle asylcentre og noget med 37 timers arbejdspligt.
Jeg vil rigtig gerne have et helt kontant svar på, hvorfor Socialdemokratiet har ændret mening og er begyndt gerne at ville tage de her IS-kvinder, som har stået bag nogle af de mest forfærdelige ting, vi har set i nyere tid, hjem nu?
Der er kun én tilbage, og hvis det står til udenrigsministeren, skal hun jo også hjem.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-05-31:
Mit svar tidligere og mit svar nu afspejler jo, at jeg fra Danmarksdemokraternes side bliver beskyldt for, at regeringen skulle lempe udlændingepolitikken, og det er forkert.
Vi står vagt om udlændingepolitikken.
Vi har ovenikøbet gennemført stramninger og forbedringer, eksempelvis 37 timers arbejdspligt.
Jeg er uenig i, at spørgsmålet om IS-kvinders børn er et spørgsmål om vores udlændingepolitik.
Vores grundlæggende udlændingepolitik bliver ikke ændret af, at man laver en konkret vurdering i forhold til et konkret barn, og vores udlændingepolitik på det område ændrer ikke en tøddel på, at jeg synes og mener, at de kvinder har vendt Danmark ryggen og gjort sig skyldige i forfærdelige forbrydelser, og jeg håber, at de bliver retsforfulgt og straffet meget, meget eftertrykkeligt for de forbrydelser.
Susie Jessen (DD), 2023-05-31:
Nu er jeg gammel journalist, så nu prøver jeg lige igen: Hvorfor har Socialdemokratiet ændret holdning her?
Hvorfor er man begyndt at tage de her IS-kvinder hjem, når man sagde noget andet før og man havde en meget stærk holdning til det?
Ordføreren har stadig ikke svaret på mit spørgsmål, så nu vil jeg gerne bede om et svar.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-05-31:
Det er korrekt, at fru Susie Jessen er journalist og i den egenskab også tidligere har interviewet mig og var lige så skarp dengang, som fru Susie Jessen er nu.
Men mit svar ændrer sig ikke.
Jeg mener ikke, at det, at man fra regeringens side med udgangspunkt i at have vurderet oplysninger fra myndigheder, laver en konkret vurdering i forhold til enkeltstående danske børn af IS-krigere, ændrer grundlæggende på, at vi fører en stram udlændingepolitik, og jeg kan garantere for, at vi vil fortsætte med at føre en stram udlændingepolitik.
Socialdemokratiet og regeringen er altid til at tale med.
Jeg tror i øvrigt, vi også på skrift har formuleret, at vi ønsker en bred aftale om det her spørgsmål.
Jeg er nødt til at holde fast i, at det, når der er en økonomdebat om, at kortere uddannelser giver en lavere produktivitet, sikkert isoleret set er korrekt, og at der ikke er nogen grund til at betvivle det, men det, som regeringen jo foreslår, er at lave kortere uddannelser målt i tid, javist, og uddannelser med en større kvalitet, med mere undervisning og med mere feedback.
Vi lægger i øvrigt op til, at den besparelse, der er, når man går kortere tid på universitetet, ikke alene skal geninvesteres; der skal lægges flere penge oveni, og så får vi pludselig et noget mere komplekst billede.
Jeg er optaget af, at vi har nogle universiteter, som følger med tiden, og universiteterne uddannede for mange år siden professorer og ph.d.er.
I dag uddanner de til helt almindelige jobs både i det private erhvervsliv og i vores offentlige sektor, og det skal i højere grad afspejles i uddannelserne i fremtiden.
Det er det, jeg synes vi skal diskutere med hinanden.
Jeg synes almindeligvis, at hr. Ole Birk Olesen plejer at være blandt de skarpeste debattører i Folketingssalen, og man er altid sådan lidt ekstra på mærkerne, når hr. Ole Birk Olesen rejser sig.
Men jeg synes, at dét spørgsmål var et oplagt oplæg til smash.
For det er nemlig korrekt, at Socialdemokratiet gik til valg på, at fru Mette Frederiksen skulle være statsminister, og det var et valgløfte, vi leverede på.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-05-31:
Så fik vi ikke svar på, hvem hr. Christian Rabjerg Madsens kaffeklub foretrækker som statsminister efter fru Mette Frederiksen.
Og i dag er fru Mette Frederiksen den slags kandidat, som er i gang med at undersøge, om det kan betale sig at springe ud som kandidat til en post som NATO-generalsekretær.
Har hr. Christian Rabjerg Madsen slet ikke nogen synspunkter om det passende i at bilde befolkningen ind, at fru Mette Frederiksen skulle være statsminister, når hun alligevel ikke vil være det?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-05-31:
Statsministeren har jo klart sagt, at statsministeren ikke er kandidat til noget topjob.
Og jeg kan så i øvrigt bare bekræfte, at jeg som socialdemokrat støtter statsministeren.
Jeg gik til valg på, at den daværende statsminister skulle fortsætte, og jeg er både stolt af, i forhold til mine vælgere, men også glad for på vegne af Danmark, at det er lykkedes Socialdemokratiet at indfri det valgløfte, og at statsministeren fortsat er fru Mette Frederiksen.
Mette Abildgaard (KF), 2023-05-31:
Tak for det.
Statsministeren sagde i sin tale, at det aldrig er for sent at gøre det rigtige, og den opfordring vil jeg rette mod ordføreren i forhold til de universitetsforhandlinger, vi lige nu har gang i.
For siden regeringen præsenterede sit udspil, må man jo sige at der har været en meget, meget massiv kritik, også fra økonomer.
Senest er Det Økonomiske Råd kommet og har peget på, at det her vil føre til lavere produktivitet og lavere velstand i vores samfund, og universiteterne og de store aftagere fra vores arbejdsmarked advarer alle sammen fuldstændig enstemmigt imod at halvere halvdelen af alle kandidatuddannelser, som regeringen lægger op til.
Jeg har egentlig indtryk af, at både Moderaterne og Venstre sådan er til at tale med i den her sag, men jeg frygter lidt, at Socialdemokratiet er lidt dumstædige i den her debat.
Så når statsministeren siger, at det aldrig er for sent at gøre det rigtige, gælder det så også Socialdemokratiets indstilling til det her med en halvering af op mod halvdelen af alle kandidatuddannelser?