runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2017-02-08:
Jeg er enig med Venstres ordfører i, at vi skal passe på med at være ambitiøse på kommunernes vegne, hvis det så er, at der ikke følger midler med.
Det skal man altid passe på med.
Men det med måltal handler jo også om at sende et signal om, at man er meget ambitiøs i forhold til det her, og sætte barren så højt, at man også når lidt videre, end man ellers ville gøre.
Og for så vidt angår private elbiler, har man jo sat nogle måltal op.
Man har så ikke levet op til dem, fordi man fik lavet en afgiftspolitik, der var lidt problematisk, men der har man jo også på vegne af private borgere sat nogle måltal op.
Hvorfor så ikke gøre det med hensyn til den kollektive trafik?
Er man mindre ambitiøs i Venstre, når det handler om den kollektive trafik og miljøspørgsmålet, end man er, når det handler om private biler?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-02-08:
Med hensyn til det med måltal får det jo let karakter af at være sådan, at man skærer en tyk skive af en anden mands brød.
For hvis vi sætter nogle bombastiske måltal for, at der skal være så og så mange elbusser og gasbusser osv. rundtomkring i kommunerne, er det jo kommunerne, der kommer til at indfri de mål.
Det er jo kommunerne, der ligesom bestiller musikken her, og det er dem, der har ansvaret for den lokale kollektive trafik, og jeg synes, det er godt, at man har den lokale beslutningskraft der, men derfor skal man være meget påpasselig med sådan nogle nationale måltal.
Det, jeg noterer med stor tilfredshed, er, at bare de sidste 2 år er det jo virkelig kommet på dagsordenen rundtomkring i kommunerne, og jeg har haft fornøjelsen af at besøge adskillige projekter i den forbindelse.
Så jeg forstår godt, at Socialdemokratiet er ivrige efter det her, og vi vil alle sammen gerne i en grøn retning, men jeg synes altså, at vi skal glæde os over, at udviklingen er i fuld gang, og den skal vi selvfølgelig følge og se på, hvor vi så kan være med til at smøre den lidt og få den i den rigtige retning.
Og når vi ikke støtter beslutningsforslaget, er det, fordi regeringen som sagt er på vej med en strategi, men jeg hilser det velkommen, at vi får den her debat.
Det er rigtig godt.
Rasmus Prehn (S), 2017-02-08:
Tak til Venstres ordfører, som selvfølgelig skal have tak for at bakke forslaget op i forhold til intentionen.
Venstres ordfører taler også om at sparke en åben dør ind, men hvad er så årsagen til, at man alligevel ikke kan bakke op om forslaget?
Hvis meget af det alligevel er regeringens politik, hvorfor siger man så ikke: Nå ja, men så lad os da imødekomme det for det gode samarbejdes skyld?
Der er et par elementer her i vores forslag, som ministeren gav udtryk for ikke var en del af regeringens politik, nemlig det med måltal, altså at man kunne være mere konkret i sine måltal for, hvad man skal leve op til i forhold til elbiler – det er den ene ting – og som det andet at få lavet en samfundsøkonomisk analyse af de forskellige brændstoftyper.
Hvad er Venstres holdning til de to elementer, som jeg forstår ikke er en del af regeringens politik?
Pia Adelsteen (DF), 2017-02-08:
Altså, lige i forhold til det sidste sætter jeg nok en eller anden stopklods op, og det gør jeg, fordi jeg synes, det er vanskeligt at fastsætte måltal på et område.
Jeg har det sådan lidt, at det skal give mening at lave måltal.
Der kan være fordele og ulemper ved at fastsætte måltal, men man kan jo bare sætte dem så lavt, at man når dem, var jeg ved at sige, altså, hver kommune skal have en bus eller sådan et eller andet, og så er den hurtigt nået.
Så måltal er ikke bare noget med at lave noget, men det skal være noget, der giver god mening og noget, man kan gøre noget ved.
Så vil jeg bare sige i forhold til det her med ulige vilkår i forhold til afgifter, at det jo også er ulige vilkår, hvis man nu som jeg har en hybridbil og så skal betale mere i afgift, end hvis jeg havde købt en ren elbil, som jeg så desværre ikke kunne bruge.
Lea Wermelin (S), 2017-02-08:
Det er jo selvfølgelig rigtigt, at det her område er et område, hvor vi både kan have nogle transportpolitiske visioner i forhold til en grøn omstilling af transporten og måske især også i nogle af de byer, hvor luftforureningen er høj, og hvor der er mennesker, der dør af luftforureningen, og hvor man eksempelvis også fra kommunal side har et stærkt ønske om at elektrificere for at bringe luftforureningen ned.
Men det spiller selvfølgelig også sammen med andre områder i Folketinget, og sådan vil det jo altid være, og her er der er også skatteområdet, og der er også nogle drøftelser i gang.
Men jeg synes da, det er rigtig positivt, hvis man fra Dansk Folkepartis side også kan se, at det, at der sættes så ulige vilkår, også gør, at der i virkeligheden kan være en barriere for, at en kommune har et frit valg i forhold til at sige, at den faktisk gerne vil have elbusser, og at der kan være nogle barrierer, som gør, at kommunen ikke bare går den vej.
Til sidst vil jeg så bare gerne stille ordføreren et hurtigt spørgsmål i forhold til det, som min kollega Rasmus Prehn var inde på, nemlig om man kunne forestille sig nogle måltal, altså en national strategi, hvor vi prøver at fastsætte nogle målsætninger for, hvad det egentlig er vi gerne vil på det her område.
Rasmus Prehn (S), 2017-02-08:
Det er igen rigtig positivt, og tak for, at ministeren er med på målsætningen.
Det er selvfølgelig lidt ærgerligt, at man så ikke har lyst til at binde sig op på noget, og at man ikke har lyst til at være konkret, men det er rigtig godt, at man er med på målsætningen.
Der er et andet element i vores beslutningsforslag, der handler om at få analyseret til bunds, hvad der er fordelen ved el, hvad der er fordelen ved brint, og hvad der er fordelen ved nogle af de andre brændstoftyper, så vi også har noget at måle det op imod, og ministeren var lidt inde på, at det måske er en meget god idé, at vi ved, hvad der egentlig er bedst.
Vil regeringen tage initiativ til at lave en sådan analyse, så vi har et mere oplyst grundlag at tage stilling på, altså om det er el, det er brint eller det er noget helt tredje, vi skal satse på?
Pia Adelsteen (DF), 2017-02-08:
Jeg har siddet rigtig mange år som EU-ordfører, og der taler vi aldrig penge, og det er jeg glad for, for så har jeg ikke forpligtet mig på for meget.
Altså, jeg kan sagtens se intentionerne i det, men jeg vil ikke hægtes op på, at vi så også er forpligtet til at finde nogle penge, for det er ikke mig, der nødvendigvis skal finde dem, og at sætte andre folk i arbejde for at gøre det, man gerne vil, bryder jeg mig egentlig ikke så meget om.
Men jeg synes egentlig, ideen er ganske god, og vi gør det også i forhold til produktionsvirksomheder, hvor vi siger, at vi bliver nødt til at se på, at de kan få lov til at producere for færre penge, altså at deres afgifter er for store og sådan noget, og det giver nogle skævvridninger i forhold til konkurrence osv. Så vi gør det jo på mange andre områder, og jeg kan ikke se, hvorfor det her område ikke også skulle være under lup i forhold til afgifter.
Lea Wermelin (S), 2017-02-08:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ind til det her med kommunerne, for det er jo rigtigt, at der kan være mange forskellige både kommunestørrelser og også kommunale ønsker.
Men som jeg også spurgte ministeren ind til, er vi jo også med til at sætte nogle rammer for, hvad der egentlig kan lade sig gøre, og nu nævnte jeg bare det indlæg fra Københavns overborgmester, hvor man har et ønske om flere elbusser, men hvor man, i og med at afgiften til el til busser er så meget højere, end den er til tog – og den er i virkeligheden også for høj til, at man kan have busser kørende rundt på diesel – har en kæmpe udfordring.
Så vil ordføreren for Dansk Folkeparti også være med til, at man kigger på den del og siger, at der selvfølgelig skal være en bedre sidestilling mellem de kollektive transportformer?
Pia Adelsteen (DF), 2017-02-08:
Det er vi for så vidt, og jeg synes faktisk netop, at den måde, hr. Rasmus Prehn formulerede det her spørgsmål på, også fortæller lidt om udfordringen, for der er jo forskel på kommunerne.
Det vil sige, at én måde at gøre noget på i én kommune kan være forkert i en anden kommune, fordi der er andre afstande osv. osv.
Så derfor kan det være svært at fortælle, hvad for en udvikling – om det er el, gas, brint, eller hvad det er – der er præcis den rigtige at vælge.
Men selvfølgelig vil ny viden altid være godt.
Rasmus Prehn (S), 2017-02-08:
Der er det jo sådan, at der er nogle kommuner, hvor det vil være en god idé med elbusser – jeg tror endda også i nogle af de mindre kommuner – men der kan være andre kommuner, hvor man siger: Vi satser på gas eller brint eller noget andet, som også er godt for miljøet og klimaet.
Men lad os prøve at finde ud af i udvalget, om ikke vi kan få samlet os om en beretning, sådan at vi kan fortsætte det pres, der skal være, på regeringen, der i øvrigt også gør noget selv.
Men de skal lige åndes lidt i nakken, så vi er de mest ambitiøse på det her niveau.
Det håber jeg at Dansk Folkeparti er enig med os i.
Pia Adelsteen (DF), 2017-02-08:
Jeg tror sagtens, vi kan blive enige om at få lavet et eller andet.
Jeg kan forstå på ministeren, at der er sat noget i gang, men jeg har ikke noget problem med, at man undersøger det yderligere.
Det, jeg vil have et problem med, er, hvis man bruger alt for mange penge på at lave undersøgelser i stedet for måske at købe noget, der er en gevinst.
Sådan har jeg det meget generelt, vil jeg skynde mig at sige.
Men jeg kan ikke se, at der skulle være noget i vejen for, at vi finder ud af, hvad der kan betale sig, og hvilke udviklingsmuligheder der er.
Rasmus Prehn (S), 2017-02-08:
Jeg skal selvfølgelig indledningsvis beklage, at jeg fik talt måske lige lovlig meget om Aalborg.
Men altså, hvad hjertet er fuldt af osv. – og det ligger mig meget på sinde, og man er meget ambitiøs på det her område.
Men jeg kunne notere mig, at Dansk Folkepartis ordfører er interesseret i også at få undersøgt nærmere, hvad fordelene og ulemperne ved de forskellige brændstoftyper er.
En del af det her forslag er jo at få undersøgt til bunds, hvad der samfundsøkonomisk er af fordele og ulemper ved de forskellige brændstoftyper.
Så hvis nu vi forestiller os, at vi kunne blive enige om at lave en beretning på det her område i Transportudvalget, ville Dansk Folkeparti så være med til det, altså at lave en beretning, hvor vi sådan generelt set prøver at blive enige om noget, men også lægger særlig vægt på at få undersøgt det her til bunds, så netop det ønske, Dansk Folkepartis ordfører havde i ordførertalen, bliver tilgodeset?
For det er jo også den intention, vi har fra socialdemokratisk side.
Pia Adelsteen (DF), 2017-02-08:
Tak for det.
Og tak for de pæne ord fra socialdemokraterne .
Det er ikke så tit, man sådan oplever det.
Jeg er her nu ikke, fordi jeg er miljøordfører, men jeg er her, fordi vores sædvanlige ordfører er syg, og så synes jeg, det var nærliggende, at jeg skulle tage sagen.
Det er godt, hvis vi får sat fokus på, at når vi har noget offentlig trafik, får vi er den også til at køre på en så miljørigtig måde som overhovedet muligt.
Det er der ingen tvivl om, heller ikke for Dansk Folkeparti.
Når vi så taler om elbusser, er det, der måske generer mig lidt ved forslaget, at man koncentrerer sig så meget om elbusser.
Når jeg siger det, er det, fordi jeg synes, at det, der bør være kendetegnende, når vi laver love, er, at vi ikke skal lave love, der siger, at man skal gøre det på en bestemt måde.
Man kan tilskynde til nogle måder at gøre noget på, og det synes jeg jo også vi har gjort i forbindelse med busser, der kører på gas, og måske også med elbusser, men også i forbindelse med en anden udvikling, nemlig af brintbusser.
Personligt ejer jeg en hybridbil, og jeg drønede lige lidt rundt på nettet, fordi jeg kom til at tænke på afgifter.
Jeg ved ikke rigtig, om afgiften på en hybridbil er normal, men jeg ved i hvert fald, at jeg synes, at den var dyr nok.
Sådan er det jo også nogle gange.
Årsagen til, at det blev en hybridbil, jeg købte, var, at jeg har næsten 400 km på arbejde, og det kræver altså nogle gange noget andet end en elbil, fordi teknologien ikke er til, at vi kan køre 400 km på en opladning.
Men teknologien udvikler sig jo hele tiden, og jeg synes, det er rigtig godt, at man laver noget af det her.
Nu ved jeg jo, at der ligger den her – hedder det en BRT-linje? – deroppe, fordi man netop ikke får den her letbane.
Jeg kan ikke se, at der er noget til hinder for, at Aalborg Kommune, hvis de gerne vil have elbusser, så får det.
Det, der måske er til hinder for det, er, at elbusser er dyre at købe, og man håber måske så på at få et statstilskud.
Men der er jo mange landkommuner, hvor det overhovedet ikke kan svare sig, kan man sige.
Der, hvor man skal gøre sådan noget her, er jo der, hvor det kan betale sig – der, hvor det kan betale sig at investere i det.
Det kan jeg som sådan godt forstå at man gerne vil prøve at prikke lidt til, så man kan få lidt tilskud.
Umiddelbart er vi positive over for, at man ser på, hvad man kan gøre.
Og jeg kan forstå på ministeren, at der også er sat noget i gang.
Det synes jeg er positivt, og det bakker vi selvfølgelig op om.
Og så håber jeg da på, at man på et tidspunkt finder nogle løsninger, som gør, at vi alle sammen kan køre både i offentlige transportmidler, men selvfølgelig også i private transportmidler, som forurener så lidt som overhovedet muligt, for det er vel det, vi alle er bedst tjent med.
Rasmus Prehn (S), 2017-02-08:
Jeg vil gerne love Enhedslistens ordfører at lytte stadig mere til ham.
Når vi endelig har en chance for at diskutere kollektiv trafik, synes jeg dog, det er lidt ærgerligt, at Enhedslisten bruger al sin taletid på kun at tale privatbiler og navnlig de her rigtig dyre i direktørklassen, som var dem, der blev solgt rigtig mange af.
Der synes jeg at Enhedslisten måske skulle have lidt mere fokus på busserne, som vi prøver at sætte en dagsorden for her.
Anders Samuelsen (LA), 2017-02-08:
Jeg vil sige, at jeg jo næsten har rejst spørgsmålet på den mest direkte måde, man kan gøre i forhold til den amerikanske præsident, nemlig via Twitter.
Det er tilsyneladende der, han selv tilbringer en stor del af sin dag, så der er der svaret.
Men jeg vil godt give et mere uddybende svar.
Som det også fremgår af spørgsmålet, har jeg i min offentlige tilkendegivelse om præsident Trumps dekret om indrejseforbud mod borgerne fra de syv omfattede lande ikke lagt skjul på, at jeg hverken finder beslutningen fair eller klog.
Indrejseforbud rettet mod hele nationaliteter rammer mange forskellige personer lige fra flygtninge til forretningsfolk.
Der er derfor efter min mening tale om et upræcist instrument i forhold til at forebygge terror.
Det var på den baggrund, at jeg på Twitter skrev, som jeg gjorde.
Udenrigsministeriet har såvel her i København som i Washington taget indrejseforbuddet op med den amerikanske administration.
Administrationen er således blevet gjort bekendt med, at indrejseforbuddet har stor politisk bevågenhed i den danske regering.
Når det er sagt, vil jeg samtidig gerne understrege, at selv om jeg er uenig i dekretet, er det jo selvfølgelig i den sidste ende op til USA selv at bestemme, hvem de vil tillade indrejse.
Det amerikanske justitsministerium har nu appelleret dommerens kendelse.
Det retlige forløb i USA agter jeg ikke at gå nærmere ind i.
Nick Hækkerup (S), 2017-02-08:
Tak for det.
Når udenrigsministeren på Twitter den 29. januar 2017 om det nylig indførte amerikanske indrejseforbud mod borgere fra syv specifikke lande med min oversættelse skrev, at »Den amerikanske beslutning om ikke at tillade indrejse fra statsborgere fra visse lande er ikke rimelig.
Når udenrigsministeren på Twitter den 29. januar 2017 om det nylig indførte amerikanske indrejseforbud mod borgere fra syv specifikke lande med min oversættelse skrev, at »Den amerikanske beslutning om ikke at tillade indrejse fra statsborgere fra visse lande er ikke rimelig.
Modtag hver mand eller kvinde som individer«, vil udenrigsministeren da redegøre for, hvordan han har tænkt sig at rejse spørgsmålet over for USA?
Anders Samuelsen (LA), 2017-02-08:
Så det er jo det, der er målet.
Der er det bare, at jeg gerne vil understrege igen og igen, at fra morgen til aften er det min opgave som udenrigsminister – på vegne af Folketinget – at sørge for at kæmpe for danske interesser, for danske virksomheders interesser.
Jeg havde bare og har stadig væk et håb om, at det står vi sammen om, og at vi ikke ender der, hvor vi har bind for øjnene og så bare giver carte blanche til englænderne og briterne uden at være opmærksom på, hvad det har af omkostninger for danske virksomheder og danskerne.
Det er min opgave at forfølge det mål, at vi har styr på de to forhold op mod hinanden, og det agter jeg at komme i mål med.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-02-08:
Jamen jeg tror sådan set, at briterne gerne ville blive i det indre marked.
Jeg tror sådan set, at briterne gerne ville have haft en model lidt a la den, som Bruegel forestiller sig, men der har EU jo været afvisende, fordi EU ikke har villet acceptere, at arbejdskraftens fri bevægelighed ikke også angik Storbritannien. Der er da ikke nogen tvivl om, at det ville være bedst, hvis briterne forblev i det indre marked.
Derfor handler det vel også om at få den tættest mulige handelsmæssige tilknytning til Storbritannien efter Storbritanniens udmeldelse.
Jeg vil blot høre, om det også er udenrigsministerens udgangspunkt, altså at der stadig væk helst skal være frihandel mellem Storbritannien og EU, og at der skal være den tættest mulige handelsmæssige tilknytning mellem de to enheder.
Anders Samuelsen (LA), 2017-02-08:
Som sagt er det lidt svært, og det fremstår stadig væk lidt uklart, præcis hvordan Storbritannien ønsker at blive tilknyttet det indre marked, som man ikke længere ønsker at være en del af.
Altså, jeg kan også forstå, hvis jeg ikke har misforstået det fuldstændig, at spørgeren i Børsen den 6. februar er citeret for, at han godt kan forstå, at 66 pct. af danskerne ikke ønsker den aftalemodel, som Storbritannien efterspørger.
Det er så der, vi står.
Lad os nu komme i gang med de forhandlinger.
Jeg er sikker på, at de ender godt, og de ender forhåbentlig til stor gavn for både Storbritannien, Danmark og EU.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-02-08:
Modsat udenrigsministeren tror jeg ikke, at det er sådan en mærkelig tilgang at have til EU-samarbejdet, altså at man egentlig dybest set gerne vil være med i det indre marked, men at man ikke er særlig begejstret for den politiske overbygning, som har udviklet sig.
Jeg tror faktisk også, rigtig mange danskere ville synes, det var interessant, hvis man kunne have den tilgang til det, at man var en del af det indre marked, men ikke af den politiske overbygning.
Så vil jeg så spørge, om det er noget, ministeren vil forsøge at rejse.
Altså, vil ministeren med udgangspunkt i tænketanken Bruegels tanker om at skille de her rettigheder fra hinanden gå ind i en dialog med briterne, der kunne indebære et resultat, der medfører, at briterne faktisk kan blive i det indre marked uden at opretholde et egentligt EU-medlemskab?
Anders Samuelsen (LA), 2017-02-08:
På den ene side vil de ikke være tilknyttet det indre marked – det er den ene side af det – men på den anden side vil de selvfølgelig gerne handle med os.
Men hvad betyder det egentlig?
De har ikke trykket på knappen endnu, og det er ikke rigtig defineret, præcis hvad det er, de går efter, og derfor er det også svært for mig at stå på den anden side og sige, præcis hvad vi ønsker.
Jeg havde ønsket, at Storbritannien var blevet i det europæiske samarbejde, at de stadig væk havde været en del af det indre marked.
Det vil de så ikke, men så vil de alligevel gerne, og det er så der, vi skal gøre os klar til at forhandle, og det skal vi gøre med et udgangspunkt, som jeg oprigtigt tror vi deler, uanset hvor mange spørgsmål vi nu stiller og forsøger at svare på hernede i salen, nemlig det fælles synspunkt, at vi skal forsvare danskernes og danske virksomheders interesser.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-02-08:
Det var ikke så frygtelig konkret, men det var dog et svar.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at EU har gjort en del for at lede Storbritannien, Det Forenede Kongerige, ud på den vej, som Storbritannien er landet på nu.
Tænketanken Bruegel skrev jo i efteråret, at man sagtens kunne adskille spørgsmålet om arbejdskraftens fri bevægelighed fra muligheden for at handle frit sammen, men det var så ikke noget, man valgte at foreslå fra EU's side, selv om det ellers ville have været hensigtsmæssigt.
Og så vil jeg bare spørge udenrigsministeren, om udenrigsministeren i den forbindelse forestiller sig, at det, som briterne skulle ende op med, var en aftale, der ligner den frihandelsaftale, som er på vej mellem Canada og EU.
Er det det, som udenrigsministeren forestiller sig vi skal hen til?
Anders Samuelsen (LA), 2017-02-08:
Både UK og Danmark har en interesse i et tæt samarbejde fremadrettet, men den britiske premierminister har selv tilkendegivet, at Storbritannien ikke ønsker at være en del af det indre marked.
Det er ingen hemmelighed, at regeringen klart havde foretrukket, at Storbritannien forblev i det indre marked.
Vi må nu forsøge at få det bedst mulige resultat ud af de kommende forhandlinger, og vi skal arbejde på, at begge sider kommer igennem forhandlingerne på en ordentlig måde, så vi i fremtiden kan have et godt og tæt samarbejde med Storbritannien på nye vilkår.
Men en aftale om Storbritanniens udmeldelse og det fremtidige samarbejde med EU må bygge på den rette balance mellem rettigheder og pligter.
Fra dansk side har vi et klart fokus på at sikre vores interesser, ikke mindst for virksomhederne og deres medarbejdere.
Vi kan ikke have en situation, hvor britiske virksomheder får fuld og fri adgang til EU's indre marked og danske virksomheder møder ulige konkurrencevilkår, tekniske handelshindringer og statsstøtte m.v. på det britiske marked, så der opstår urimelige konkurrencefordele for britiske virksomheder i forhold til danske virksomheder.
En sådan udvikling vil kunne underminere det indre marked, hvilket vi ikke har nogen interesse i.
I stedet vil vi arbejde for at bevare lige konkurrencevilkår, så vi kan lægge grunden til økonomisk vækst i både Storbritannien og i EU.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-02-08:
Vil udenrigsministeren forklare, hvilke perspektiver udenrigsministeren ser for det fremtidige samarbejde mellem EU og Storbritannien?
Vil udenrigsministeren forklare, hvilke perspektiver udenrigsministeren ser for det fremtidige samarbejde mellem EU og Storbritannien?
Anders Samuelsen (LA), 2017-02-08:
Jeg tror ikke, man sådan på forhånd skal konkludere, at fordi det er en konservativt ledet regering, kunne den aldrig finde på at arbejde med statsstøtteordninger.
Det ville være farligt.
Altså, man kan heller ikke konkludere på forhånd, at fordi Dansk Folkeparti hører til i den borgerlige familie i Folketinget, vil de selvfølgelig kæmpe for at få afskaffet topskatten og få en lidt mindre offentlig sektor og lavere skat på arbejde osv.
Det ville man umiddelbart synes var logisk, men det er jo ikke tilfældet.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-02-08:
Det er der formentlig ikke nogen der er uenig med udenrigsministeren i.
Jeg vil også regne med, at det ville være ret usandsynligt, at en konservativt ledet regering ville foreslå statsstøtte.
Altså, når man ser på, hvad tidligere konservative regeringer har foretaget sig i Storbritannien, så må man jo sige, at det er denationalisering og afskaffelse af statsstøtte.
Så det ville undre mig.
Men jeg kan simpelt hen ikke forstå den der frygt, når man tænker på, hvad det er for andre samhandelsaftaler, vi har lavet og er i gang med at lave med tredjeverdenslande, hvor man kan sige at det, som udenrigsministeren her siger, er et langt større problem, end det ville være at indgå en aftale med briterne.