runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joy Mogensen (S), 2021-04-14:
Der var mange spørgsmål her, så jeg skal prøve at nå det så hurtigt som muligt.
For det første: Dansk Islamisk Begravelsesfond, som er den, der ejer begravelsespladsen i Brøndby, er også en sammenslutning af muslimske foreninger og trossamfund, hvoraf Taiba, Islamisk Center og Moské også er blandt medlemmerne.
Så der er, hvad kan man sige, den her moské, som jeg vil bekræfte fra Kirkeministeriets side, og så har vi netop tilvejebragt oplysninger om, at de har modtaget de her donationer fra udenlandske donatorer i både 2018 og 2019.
For det andet er der et perspektiv omkring de medlemmer, de måtte have, og det er ikke noget, vi samler op på i Kirkeministeriet.
Vi har den her trossamfundslov, der skaber åbenhed omkring opbygningen, organiseringen og økonomien i de her trossamfund, og så ligger vurderingen i andre regi.
For det er jo første gang, vi har en lov, der ordner vores trossamfund i Danmark ved lov.
Det stod der i grundloven, helt tilbage fra 1849, at vi skulle have, men vi fik det først for et par år siden, helt præcist 3½ år, og det her er bestemt et relevant emne at diskutere i den forbindelse.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-14:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Det er jo klart noget, som der har været diskussion om lokalt på baggrund af de oplysninger, der har været, om, at man i Roskilde Kommune skulle have en muslimsk gravplads, og at Dansk Islamisk Begravelsesfond skulle være involveret med den her Taibamoské.
Og grunden til, at det måske i særlig grad har været diskuteret, er, at Taibamoskéen har været kendt for gennem tiden at tage imod en række af de terrorister, nogle af dem dømt, nogle bare mistænkt, som vi har kendt i Danmark.
Så derfor er det jo selvfølgelig kritisk, synes vi i Dansk Folkeparti, at der opereres med planer fra radikaliserede grupper om begravelsespladser, ikke mindst hvis man fastholder nogle særlige krav til anlæggelse af sådan nogle gravpladser.
Og noget af det, som man siger om initiativet i Roskilde, som ministeren måske ligefrem kender, er, at man bekræfter, at der skal finde et evighedskrav sted, når man anlægger en muslimsk gravplads.
Så det er jo ikke taget ud af den blå luft.
Folk, der gerne vil lave den her muslimske gravplads, opererer altså med et såkaldt evighedskrav.
Og der kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, om ministeren bakker op om at udlægge evighedsgrunde til muslimske foreninger med radikaliserede kræfter i sig.
Joy Mogensen (S), 2021-04-14:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil begynde med at redegøre for de regler, der skal være på plads, for at et trossamfund kan få mulighed for at få tilladelse til at anlægge en begravelsesplads, for det er der jo et system for.
Vi har en trossamfundslov, hvoraf det fremgår, at et trossamfund efter ansøgning til kirkeministeren kan få tilladelse til at anlægge og drive egne begravelsespladser.
Med ansøgningen er det et krav, at der skal være en vedtægt om, hvem der udgør begravelsespladsens bestyrelse, hvordan man fører tilsyn med det, benyttelsen m.v. af begravelsespladsen, herunder oplysninger om de særlige forhold, der gør sig gældende i henseende til gravstedernes udformning og beståen.
Det er endvidere også en forudsætning, for at man kan få tilladelse til en begravelsesplads, at Styrelsen for Patientsikkerhed har erklæret det pågældende areal for egnet til anlæg af begravelsesplads.
Trossamfundet skal også selv sørge for køb af det areal, man måtte ønske at ansøge om begravelsesplads på, og det påhviler trossamfundet at sikre, at begravelsespladsen kan etableres inden for rammerne af de gældende kommuneplaner, kommuneplantillæg og lokalplaner.
Kirkeministerens tilladelse til anlæg af begravelsesplads kan bl.a. betinges af, at der også stilles sikkerhed for begravelsespladsernes vedligeholdelse.
Indtil videre er der kun én dansk muslimsk begravelsesplads.
Den ligger i Brøndby Kommune og er ejet af Dansk Islamisk Begravelsesfond, og en vedtægt for den her begravelsesplads blev godkendt tilbage i 2006.
Fredningstiden for gravsteder på begravelsespladsen i Brøndby er 20 år, og det er således ikke en begravelsesplads med evighedskrav, som ellers nogle gange er oppe i en muslimsk kontekst.
På nuværende tidspunkt ligger der ikke en ansøgning fra Dansk Islamisk Begravelsesfond om tilladelse til anlæg af en yderligere begravelsesplads, og derfor kan jeg ikke udtale mig nærmere omkring det konkrete areal.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-14:
Mange tak.
Joy Mogensen (S), 2021-04-14:
Der er det så bare værd at huske, at vi ikke ville kunne nå så langt i genåbningen, hvis ikke danskerne tog det her testning til sig, lod sig isolere og alt det der, og det er jo det, coronapasset er en del af.
Så det håber jeg vi vil fortsætte samarbejdet med i regi af rammeaftalen.
Karsten Lauritzen (V), 2021-04-14:
Jo, det er rigtigt med zoologiske haver, men der har også været historier om, at der er langt færre besøgende, og jeg tror, at nogle af de zoologiske haver netop pegede på kravet om coronapas som begrundelse for det.
Det kan være fint at have coronapasset i nogle situationer, men i forhold til at koble det op på det frivillige foreningsliv, at unge under 18 år skal testes – unge, for hvem corona heldigvis ikke er særlig farlig – må man bare spørge sig selv, om man skal opretholde det.
Mit partis holdning er, at det skal vi ikke, mens Socialdemokratiets holdning er – det må jeg også forstå på ministeren – at det skal vi, og det synes jeg bare er ærgerligt, for det giver ikke det frivillige foreningsliv mulighed for at få de medlemmer tilbage, man har tabt under coronaen.
Joy Mogensen (S), 2021-04-14:
Medlemstilbagegangen er overhovedet ikke tilfredsstillende, og regeringen vil glæde sig til at komme videre med de her stærke partnerskaber for at få folk tilbage.
Jeg deler nok bare ikke spørgerens indtryk af, at det er coronapasset, der forhindrer folk i at komme tilbage; det er jo bl.a. det forhold, at store dele af det danske foreningsliv stadig væk ikke har adgang til deres faciliteter, for det kommer først senere jævnfør den aftale, som spørgerens parti og regeringen står inde for.
Tværtimod viser undersøgelser jo, at langt størstedelen af danskerne faktisk bakker op om det og netop ser det som en måde også at være tryg på.
Jeg havde fornøjelsen af at besøge nogle af de første zoologiske haver, der åbnede inden for kulturområdet, med coronapas, og jeg var meget spændt på, hvad folk kom hen og sagde.
De kom faktisk hen og sagde, at de følte sig trygge, fordi de ved, at alle dem, de deler fysisk lokalitet med, er testet.
Maja Torp (V), 2021-04-14:
Jeg fortsætter lige med at spørge ind til det her med, at når nu de her gode resultater anerkendes, f.eks. fra beskæftigelsesområdet, hvorfor er det så, at beskæftigelsesområdet afventer resultaterne fra andre områder, altså f.eks. fra dagtilbudsområdet og ældreområdet?
Hvorfor er det, at man så ikke omsætter de her frikommuneforsøg til ny praksis med det samme?
Og så kunne man jo lave forsøg på andre områder sideløbende og så også omsætte eventuelle gode resultater her til praksis efterfølgende.
Så igen: Hvad er det, der holder ministeren tilbage i forhold til at få permanentgjort frikommuneforsøgene?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-14:
Jamen der kan være mange grunde til, at man ikke tager det med videre.
Så på den måde synes jeg ikke man kan sige, at vi ikke tager dem med videre.
Det er jo halvdelen af det, der er kommet ind.
Der kan være forskellige forhold, der gør, at man ikke kan putte det ind i lovgivningen, selv om det måske kan fungere godt ét sted eller specifikt på ét område.
Så jeg synes, vi tager det meget alvorligt, men nu har vi lavet et større forsøg, som så har en geografisk afgrænsning, og det håber vi også at få rigtig gode erfaringer ud af.
Karsten Lauritzen (V), 2021-04-14:
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Hvad konkret ønsker ministeren at gøre for at hjælpe det nordjyske foreningsliv i lyset af DGI's melding fra den 8. april om et stort frafald blandt medlemmer i deres foreninger, godt 90.000 på landsplan, og 13.000 alene i Nordjylland, og planlægger ministeren at igangsætte konkrete initiativer for at modvirke medlemstilbagegangen i vores allesammens frivillige foreningsliv?
Det er spørgsmålet.
Tak til kulturministeren for besvarelsen.
Jeg tror, at den største hjælp, regeringen og kulturministeren kunne give til det frivillige foreningsliv, var at lade være med at udøve ekstrem forsigtighed og nøjes med almindelig forsigtighed.
Nu nævner kulturministeren også coronapasset, og det er jo noget af det, der er en voldsom barriere for, at det frivillige foreningsliv kan komme op.
Og det er jo, som jeg forstår det, Socialdemokratiet og regeringen, der insisterer meget på det, selv om mange af de partier, man har forhandlet med, selvfølgelig står ved aftalen – det gør vi også i Venstre – men samtidig ikke helt kan forstå, at der i forhold til udendørs idræt og indendørs idræt skal være krav om coronapas, når vi nu har dokumentation, også fra sidst vi var nedlukket, for, at man faktisk har nogle andre måder, hvorpå man kan minimere smittespredningen.
Så jeg tror, at det bedste, kulturministeren kunne gøre konkret her i dag, var at sige: Vi skal have genåbnet væsentlig mere; smittetallene er væsentlig lavere end det, man regnede med.
Jeg mener, det var 870 indlagte, man regnede med i midt april, og vi står med omkring 200 indlagte, så der er grobund for at åbne op.
Det er jo det, partilederne skal diskutere, men det ville være rigtig herligt, hvis regeringen og kulturministeren ville gå foran og sige til foreningslivet: Vi kommer til at åbne meget mere op, og vi kommer til at åbne meget mere op for indendørs idræt.
Og det her med, at man med coronapasset beder det frivillige foreningsliv om at lege politibetjent over for deres medlemmer, er der ikke nogen grund til, sådan som smitteudviklingen er.
Det ville være herligt, hvis regeringen ville indtage det synspunkt, og det vil jeg godt spørge kulturministeren om, altså om det kunne være et synspunkt, som kulturministeren ville indtage.
Det vil jeg gerne kraftigt anbefale at man gør.
Derudover er der fra et samlet frivilligt foreningsliv et ønske om, at regeringen, når man nu åbner yderligere op, ikke opfinder alle mulige nye bureaukratiske restriktioner, altså, så bygger man på genåbningen fra sidste periode.
For det tror jeg er det, som det frivillige foreningsliv efterspørger, nemlig nogle regler, der er lette at forstå, og ikke alle mulige nye restriktioner, som er opfundet i den bedste mening.
Joy Mogensen (S), 2021-04-14:
Jeg skal prøve at komme igennem alle de gode forslag, som jeg også vil glæde mig til fortsat at diskutere med Venstres kulturordfører og måske også med spørgeren i anden kontekst.
Men jeg vil først og fremmest sige: Ja, vi har taget viden om de restriktioner ned , som vi kendte, sidst foreningslivet var åbent.
Det handler om, at sundhedsudsigterne bliver ved med at være så gunstige, som jeg i virkeligheden også fornemmer at spørgeren glæder sig over, ligesom jeg gør, nemlig at vi ikke ligger under, hvad der var vurderingen vi kunne komme ud i af smittede, men i den lave halvdel.
Det er jo bl.a. takket være coronapasset.
Karsten Lauritzen (V), 2021-04-14:
Der er jo bare ikke evidens og videnskab, der peger på, at coronapasset er en fair og effektiv restriktion til at mindske smitte ved udendørs eller indendørs idræt.
Jeg vil gerne se undersøgelserne, så kulturministeren må gerne oversende dem.
Jeg kan sige, at mit parti har en klar prioritet om, at vi gerne vil have åbnet mere op, men der hvor det kniber lidt, er angående meldinger fra regeringen og fra ministerens parti, Socialdemokratiet, som udviser forsigtighed.
Vi er enige i, at der skal udvises forsigtighed, men Socialdemokraterne udviser ekstrem forsigtighed og har krav om test og coronapas og en række andre restriktioner, som altså gør, at det frivillige foreningsliv ikke kan udvikle sig, men må opleve en voldsom medlemstilbagegang, og det fornemmer jeg også kulturministeren ikke synes er tilfredsstillende, og det er jeg enig i.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-14:
Nu har Socialdemokraterne så en byrådskandidat i Roskilde, som dér er formand for kulturforeningen, der står bag, at der skal være evighedskrav.
Man bekræfter, at der skal være evighedskrav.
Og så siger ministeren: Jamen det er der ikke i Brøndby.
Men hvis der nu er et ønske eller krav om, at der skal være det i Roskilde, er det så holdbart?
Det er egentlig det, jeg spørger til.
Det kunne jeg godt tænke mig et svar på.
Og så vil jeg også godt bare have ministeren til at svare på, om ministeren mener, at Danmark også i fremtiden skal udlægge evighedsgrunde til brug for muslimske grave med radikaliserede moskéer i front.
I Dansk Folkeparti er vi ikke i tvivl.
Vi siger: Nej tak, det skal vi da ikke have.
Benny Engelbrecht (S), 2021-04-14:
Regeringen har med udspillet »Danmark fremad« leveret en samlet afbalanceret plan for udbygningen af infrastrukturen i hele Danmark, og det betyder, at regeringen prioriterer 47 mia. kr. til at sikre gode veje i hele landet, og det omfatter eksempelvis en udbygning af E45 og udbygningerne af E20 og E45 ved Kolding.
Det ved jeg også er noget man eksempelvis sætter stor pris på omkring Billund.
Endelig afsætter regeringen en pulje på 6,5 mia. kr. til projekter på det øvrige statsvejnet, som kan binde land og by sammen og sikre en bedre fremkommelighed.
Vi har ikke på forhånd afsat konkrete forslag til, hvad de penge skal bruges til.
Det vil være op til den forligskreds, som bliver dannet, at være med til det.
De foreslåede investeringer i en styrkelse af det statslige vejnet vil øge mobiliteten, hvilket også vil gøre det nemmere at komme til og fra danske lufthavne.
Det gælder både Billund og Københavns Lufthavn.
Jeg har i dag indledt et møde med Venstres forhandlere på det her område, som jeg har sagt nogle gange tidligere, og derfor vil jeg ikke gå ind i de konkrete forhandlinger.
Men det er også klart, at hvad der måtte indgå af konkrete prioriteringer i de forhandlinger, må være op til, hvad Folketingets partier kan blive enige om.
Og som det vil være spørgeren bekendt, har regeringen ikke lagt op til at gennemføre den jernbane, som i givet fald skulle anlægges til Billund, som også indgik i VLAK-regeringens plan.
Men jeg kan også konstatere i dagens Jyllands-Posten, at det er en prioritering, som Venstres transportordfører i hvert fald ikke er uenig i.
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-04-14:
Mange tak.
Jeg vil gerne takke alle ordførerne for de positive udsagn og hr. Sjúrður Skaale for den flotte oplæsning af en del af teksten på færøsk.
Og jeg bemærkede det samme.
Jeg har selv været ordfører for Færøområdet og Grønlandsområdet, og jeg bemærkede selv det samme.
Det glædede mig, at man havde teksterne stående ved siden af hinanden.
Jeg vil også gerne sige tak for hilsenen fra hr. Edmund Joensen, som ikke kunne være her i salen i dag – en hilsen, som udtrykte den samme glæde og begejstring, som hr. Sjúrður Skaale gjorde.
Med baggrund i den behandling, vi lige har været vidne til her, er det min opfattelse, at der vil være et stort flertal for beslutningsforslagene her, om end Radikale Venstre og Liberal Alliance ikke gav udtryk for deres holdning her i dag.
Det glæder mig rigtig meget.
Der er virkelig også grund til, at vi får udtrykt en tak for, at der har været så godt et samarbejde med det færøske landsstyre i forbindelse med forhandlingerne her med Island og med Norge, ligesom det også er en rigtig stor glæde for mig – og jeg synes, at rækkefølgen er den rigtige – at det færøske Lagting i efteråret sidste år vedtog de to tilsvarende beslutningsforslag i forhold til at tiltræde de her aftaler.
Derudover vil jeg sige, at aftalerne jo, som det også fremgår, er underskrevet i Stockholm, på fremmed jord, den 30. oktober 2019.
Det var også et rigtig godt udtryk for et godt samarbejde mellem kongeriget Danmark, Island og Norge.
Det er rigtig positivt, at vi får aftalerne på plads og får en afklaring med vores nordiske naboer, i forhold til hvor vi har vores fælles grænser i området nord for Færøerne.
Og jeg har i den sammenhæng også tænkt på, at der findes et engelsk udtryk, som jeg skal prøve at oversætte til dansk, for det er det sprog, vi helst skal bruge her – det går med det færøske, når vi selv har teksten foran os.
Det er et engelsk udtryk, som siger, at hvis man har gode hegn, så har man også gode naboskaber.
Jeg vil også sige, at det jo er sådan, at det nordiske samarbejde hviler på en ny handlingsplan, hvor der også gives udtryk for, at et af målene er, at den nordiske region skal være den mest bæredygtige og den mest harmoniske region i verden.
Og der synes jeg blot også, at måden, hvorpå man har forhandlet sig frem til den her aftale, er harmonisk og er et rigtig godt eksempel.
I det store billede udgør de to grænsedragningsaftaler endnu et skridt på vejen, for at vi får den endelige fastlæggelse af kongerigets grænser på plads, og det er i sig selv en positiv udvikling.
Hr. Christian Juhl stillede et spørgsmål, og det vil jeg godt give et umiddelbart svar på her.
Hvis der er yderligere spørgsmål, besvarer jeg dem naturligvis gerne i forbindelse med udvalgsbehandlingen, som ligger ovre hos min kollega, udenrigsministeren; det kan jeg godt love på hans vegne.
Men jeg takker rigtig mange gange for tilbagemeldingerne i forhold til forslagene her.
Sjúrður Skaale (JF), 2021-04-14:
Nej, og tillykke med det – det er jo også blevet fejret på behørig vis, som det sig hør og bør.
Christian Juhl (EL), 2021-04-14:
Hvis man ser historisk og aktuelt på det, så er det nok rigtigt, men der er ikke meget, der er større for en sønderjyde, end at en grænse er trukket demokratisk, og at den ligger der endnu.
Sjúrður Skaale (JF), 2021-04-14:
Det er fuldstændig korrekt, og det var også meget stort og meget smukt – og noget, der stadig væk er værd at fejre den dag i dag, altså at det skete på den måde, det skete.
Men hvis man ser det i det helt store historiske perspektiv, er det desværre krudt og kugler, som har været den mest almindelige måde at opnå en grænsedragning på.
Christian Juhl (EL), 2021-04-14:
Jamen jeg vil ikke oversætte det til dansk, for det står jo i papiret, så I kan bare selv læse det.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om det ikke er rigtigt forstået, at den dansk-tyske grænse i 1920 ikke blev lagt med krudt og kugler, men med en folkeafstemning.
Det var godt nok efter første verdenskrig, men det var faktisk første gang, at en række landegrænser blev lagt, ved at mennesker stemte.
Så på den måde er der andre, der også har brugt diplomatiet og demokratiet.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-14:
Det er jo ikke hver dag, vi skal udvide kongerigets territorier.
Nye Borgerlige stemmer naturligvis for de to beslutningsforslag.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-14:
Tak, formand.
I en tid, hvor der desværre er stigende strid og uenighed om, hvor grænserne går på havbunden, i undergrunden, ved kontinentalsoklen osv., ikke mindst i Arktis, er det her jo en aftale, der nyder bred opbakning.
Det er også en rigtig god aftale for kongeriget Danmark, og som fru Annette Lind siger, giver den 27.000 ekstra kvadratkilometer til kongeriget Danmark, og selv om vi er et stort kongerige af sind, er vi jo ikke et kæmpe kongerige af kvadratkilometer, så det her er bare ekstra positivt.
Så er det også dejligt at høre, at det er en aftale, som ikke splitter, for en gangs skyld, men en aftale, som har bred opbakning fra Island, Norge, Danmark og herunder Færøerne.
Så det er en aftale, som Konservative bakker op om.
Joy Mogensen (S), 2021-04-14:
Danmark har ikke udlagt grunde til begravelsespladser med evighedsfred.
Men Danmark har heller ikke regler, der forbyder bestemte åremål.
Det eneste eksempel, vi har, er 20 år, i stil med folkekirken.
Hvis en konkret ansøgning kommer ind, vil vi jo selvfølgelig vurdere, hvordan og hvorledes vi griber det bedst an.
Men inden vi bare står her sådan og siger, at det må man overhovedet ikke, så synes jeg, at det er i begge partiers interesse også at få undersøgt, hvilke andre trossamfund der kunne rammes af sådan et forbud.
Annette Lind (S), 2021-04-14:
Tak for det, formand.
For i dag er det sådan, at vi anbefaler at sambehandle de to beslutningsforslag fremsat af regeringen vedrørende grænsedragning i Nordatlanten.
Det er godt nok sager under udenrigsministeren, men vi er så heldige at have haft ministeren for nordisk samarbejde i salen i dag, og det er jeg glad for som vicepræsident i Nordisk Råd, altså at det netop er ministeren for nordisk samarbejde.
Det er rigtigt, at med B 288 kan Folketinget give samtykke til Danmarks indgåelse af overenskomst af 30. oktober 2019 mellem kongeriget Danmarks regering sammen med Færøernes landsstyre på den ene side og Norges regering på den anden side.
Og i B 289 er det samme foranstaltning, bare med Islands regering på den anden side vedrørende afgrænsning af kontinentalsoklen uden for 200 sømil i området mellem Færøerne, Island, Fastlandsnorge og Jan Mayen, som er en arktisk ø ved Svalbard under kongeriget Norge.
Det er en meget teknisk gennemgang i forhold til det her, men egentlig er det ikke så teknisk endda.
Det er sådan, at i 2006 og 2019 indsendte Norge, Island og Danmark sine anbefalinger til, hvordan grænsedragningen i det maritime område skal være.
Det er altså ikke hver dag, at vi får 27.000 km² nyt land, eller det er jo faktisk vand, til kongeriget Danmark.
Men det er faktisk det, som vi får i den her anbefaling; det her beslutningsforslag.
Det er havterritorier nord for Færøerne.
Og det er sådan, at man har vedtaget det i Færøerne, og når vi så nu vedtager det her i Folketinget, gælder loven faktisk derfra.
Efter 2009 er det sådan, at man har indsendt sine anbefalinger til FN's Sokkelkommission, og Sokkelkommissionen er så kommet med sine anbefalinger, og så har der så været en forhandling mellem de tre kongeriger.
Og det er sådan, at man er kommet til enighed om hele den her måde at fordele på, så Danmark får 27.000 km², altså Danmarks kongerige, for det er jo nord for Færøerne, og så 29.000 km² til Island og 55.528 km² til kongeriget Norge.
Færøerne har været tæt inddraget, og jeg kan også se, at den færøske repræsentant, hr. Sjúrður Skaale, er i salen.
De har været inddraget hele vejen igennem forløbet.
Og det færøske Lagting har også tilsluttet sig overenskomsterne, som allerede blev inddraget og besluttet den 20. november 2020.
Så nu udestår altså kun Folketingets vedtagelse, og det ser vi på med positive øjne.
Vi er glade for at blive større i kongeriget, så Socialdemokratiet siger selvfølgelig ja tak til det.
Tak for ordet.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-04-14:
Tak for det.
B 288 og B 289 markerer afslutningen på en langvarig proces og er den endelige godkendelse af den overenskomst, der blev undertegnet den 30. oktober 2019 i Stockholm.
I snart 20 år har kongeriget Danmark, altså hele rigsfællesskabet, forhandlet med Island og Norge om, hvem der retmæssigt kan gøre krav på det område midt i Norskehavet, som er klemt inde mellem Færøerne, Island, Norges kyst og den norske ø Jan Mayen.
Det syner måske umiddelbart ikke af meget på kortet, men med en tilslutning til beslutningsforslaget udvides rigsfællesskabets territorium med 27.000 km 2 , eller hvad der svarer til et område på størrelse med Jylland, som den tidligere ordfører også var inde på, og det er jo ikke hver dag, vi træffer den slags beslutninger her i Folketingssalen.
Jeg noterer mig, at der i den indgåede overenskomst beskrives, hvordan aftalen også er et udtryk for gode relationer mellem hele rigsfællesskabet og de øvrige nordiske lande.
Det kan synes som en selvfølgelighed, men det er bestemt ikke nogen selvfølgelighed, at det sker i god ro og orden og efter nogle principper, når grænser drages.
Vi er rigtig glade for, at det har fungeret i den ånd, og forhåbentlig kan den her proces danne præcedens i forhold til nogle af de fremtidige grænsedragninger, der skal trækkes i Nordatlanten.
Jeg er glad for, at jeg også i dag kan bringe en hilsen fra Edmund Joensen fra Sambandsflokkurin, som jo sidder med i Venstres gruppe også.
Han er jo tidligere lagmand og har derfor fulgt den her sag i mange år, og han er meget tilfreds med og glad for, at den her lange proces endelig finder en ende.
Så på baggrund af de ord kan jeg tilkendegive, at Venstre stemmer for de to beslutningsforslag.