Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-20:
Tak, hr. formand.
Se, når vi her i dag står og skal behandle lovforslag nr. L 169, der sikrer Danmark en aftale om tilknytning til Europol på mellemstatslig basis, var det sådan set lige præcis det, vi i Dansk Folkeparti drømte om, da vi gik til folkeafstemning den 3. december 2015.
Vi er glade for den nye aftale.
Når den endelig konfirmeres i EU-systemet og i Folketinget, betyder det, at Danmark og dansk politi efter 1. maj 2017 i praksis kan fortsætte sit samarbejde med Europol så godt som på samme vilkår, som var gældende før den 1. maj 2017.
Det sker i øvrigt, på trods af at Danmark af næstformanden for Kommissionen, Frans Timmermanns, med adresse til Danmarks forhold til Europol fik at vide, at man ikke kunne være lidt gravid, og af EU-præsidenten, Donald Tusk, blev stillet i udsigt, at det nok ville være umuligt at indgå sådan en aftale, mens flere danske japartier jo som bekendt var af den opfattelse, at EU slet ikke havde tid til at forhandle med Danmark om en aftale vedrørende Europol, fordi alle kræfter blev lagt i forhandlingerne med briterne om vilkårene for deres udtrædelse af EU.
Faktisk kunne man også høre flere partier før folkeafstemningen advare om, at det ville tage ganske mange år, ja, helt op til 6-8 år, at få en mellemstatslig aftale om dansk deltagelse i Europol.
Det holdt så heller ikke helt stik.
Da regeringen først trak i arbejdstøjet, og det skete vel reelt først i efteråret 2016, gik der ganske få måneder, før en aftale var landet.
Det er selvfølgelig, fordi at der, hvor der er politisk vilje, også er vej, og når al sund fornuft taler for, at man skal indgå en aftale, som tilfældet jo er, for så vidt angår Europol, indgår man selvfølgelig også en aftale.
Der indfinder sig selv i EU-systemet en realisme i forhold til at få samarbejdet til at fungere på en fornuftig måde.
Nu er aftalen her så, og den er god, og den lever efter Dansk Folkepartis opfattelse ganske op til det, som vi stillede danskerne i udsigt, i tilfælde af at de måtte vælge at stemme imod at opgive rets- og udlændingeforbeholdet den 3. december, hvad vore kloge landsmænd jo også gjorde.
Som sagt betyder aftalen, at Danmark i praksis kan fortsætte vores samarbejde med Europol som hidtil.
Hvor danske betjente førhen skulle ringe til en medarbejder i Ejby for at kunne slå en person op i SIS-registeret, skal en dansk betjent fremover ringe til en medarbejder i Haag i Holland eller eventuelt en udstationeret medarbejder i Ejby, der kan tilgå de samme oplysninger umiddelbart og uden at skulle spørge om lov.
I praksis vil danske betjente efter 1. maj være stillet fuldstændig, som tilfældet var før 1. maj, og Danmark kan i øvrigt deltage i de forskellige taskforce- og arbejdsgrupper som hidtil.
Danmark har endog taleret på bestyrelsesmøderne i Europol, men kan – og her kommer så den afgørende forskel i forhold til den hidtidige praksis – ikke stemme på bestyrelsesmøderne.
Det er, så vidt vi har forstået i Dansk Folkeparti, heller ikke noget, man gør ret ofte, og Danmarks stemme har i hvert fald aldrig været afgørende for udfaldet af en afstemning.
Så alt i alt må man sige, at det er en ganske acceptabel pris, ja, man kan vel nærmest kalde det et slagtilbud, at betale for at have det danske rets- og udlændingeforbehold i behold, og det er jo det, vi alle sammen skal huske på er bagtæppet for den situation, vi står med i dag.
Et flertal i Folketinget ønskede, at danskerne skulle afskaffe rets- og udlændingeforbeholdet, og det sagde danskerne som bekendt nej til den 3. december 2015.
Dengang sagde Dansk Folkeparti, at det var vores opfattelse, at vi inden for tidsgrænsen kunne opnå en tilfredsstillende aftale om dansk tilknytning til Europol, der ikke ville stille dansk politi ringere, hvis danskerne stemte nej til at afskaffe rets- og udlændingeforbeholdet.
Derfor er vi også glade for, at rigspolitichefen klart har tilkendegivet, at den aftale, der sigtes indgået, er tilfredsstillende for dansk politi.
Afslutningsvis vil jeg faktisk gerne rose justitsministeren for hans praktiske tilgang til den opgave, der lå foran ham.
Den opgave har justitsministeren løst godt og for os i Dansk Folkeparti ganske tilfredsstillende, og jeg vil også gerne kvittere for det fine samarbejde, der har været, efter at justitsministeren overtog fra den hidtidige justitsminister.
Man må sige, at orienteringsniveauet er blevet betydelig bedre, end det var i den foregående periode.
Men summa summarum, Dansk Folkeparti er glade for aftalen og kan fuldt ud og med glæde og begejstring støtte lovforslaget.