runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-11-27:
Tak for ordet.
Vores digitaliseringsordfører havde desværre ikke mulighed for at være her i aften, så jeg læser talen op på hans vegne.
Data er et bredt dækkende begreb, som til tider kan virke ret abstrakt, men der opsamles uendelige mængder af data.
Det er alt fra offentlige myndigheder over de hjemmesider, vi besøger, til vores brug af mobiltelefonen, der hver dag genererer data.
Det er data, som vi har en forpligtelse til at sikre bliver brugt så godt og etisk forsvarligt som muligt.
I disse data er der et enormt potentiale, og det må vi i EU ikke lade gå til spilde, samtidig med at vi skal sikre os imod den risiko, der desværre også er for, at de mange data kan blive misbrugt.
Vi vil med lovforslaget indføre supplerende bestemmelser for forordningen om europæisk datastyring, så vi sikrer de rette rammer og krav til de data, som datadelingsplatforme og dataaltruistiske organisationer stiller offentligt til rådighed.
Vi skal skabe tillid til dem gennem gennemsigtighed og forbrugerbeskyttelse.
Med forordningen bliver det lettere for individer og virksomheder frivilligt og trygt at stille sine data til rådighed for f.eks. forskning eller andre almennyttige formål.
Dermed sikrer vi, at vi i højere grad kan få gavn af hinandens data på en ensartet og etisk forsvarlig måde på tværs af EU, når de stilles offentligt til rådighed.
Datastyringsforordningen er en del af at udnytte potentialet i den europæiske dataøkonomi.
Dataøkonomien kommer til at spille en voksende rolle globalt, og derfor skal vi også være på forkant i Europa.
Venstre støtter på baggrund af det her lovforslaget.
Birgitte Vind (S), 2024-11-27:
Tak for det.
Den europæiske forordning om datastyring sigter mod at opbygge et stærkt og konkurrencedygtigt digitalt indre marked i Europa, hvor data bliver en værdifuld ressource, der bruges på en etisk ansvarlig og bæredygtig måde til gavn for samfundet og økonomien.
Forordningens formål er at gøre flere data tilgængelige og lette datadeling på tværs af sektorer og EU-lande for at udnytte potentialet i data til gavn for europæiske borgere og virksomheder.
Den datadrevne innovation vil for os skabe fordele i forhold til sundhedsdata, data for miljø og klima, landbrugsdata og data til den offentlige forvaltning.
Datastyringsforordningen sikrer, at data delt frivilligt af enkeltpersoner og virksomheder til gavn for samfundet vil blive håndteret af pålidelige organisationer baseret på EU's værdier og principper.
Med dette lovforslag udpeges Digitaliseringsstyrelsen således som kompetent myndighed for dataformidlingstjenester og dataaltruistiske organisationer.
Digitaliseringsstyrelsen udpeges som kompetent myndighed til at udføre de opgaver, der er forbundet med anmeldelsesproceduren for dataformidlingstjenester.
I Socialdemokratiet ser vi mulighederne for at dele data sikkert og etisk forsvarligt som grundlæggende nødvendigt for at løse fremtidige udfordringer og forbedre alt det, vi er fælles om.
Socialdemokratiet kan derfor støtte forslaget.
Og vi skal hilse fra Socialistisk Folkeparti og Moderaterne og sige, at de også kan støtte forslaget.
Tak for ordet.
Helle Bonnesen (KF), 2024-11-27:
Tak til alle partier for en god sagsbehandling, og tak til jer, som gerne vil støtte beslutningsforslaget enten helt rent eller på anden vis.
Det er vi rigtig, rigtig glade for.
Det er vigtigt, at vi kommer de brodne kar i elbilbranchen til livs.
Jeg kan også fortælle, at jeg har været i dialog med hr. Nick Zimmermann, som også kan fortælle, at Dansk Folkeparti kommer til at støtte beslutningsforslaget.
Strøm er jo et helt basalt produkt, som vi alle skal bruge.
Det er også et af de mest komplicerede produkter, fordi det består af så mange forskellige priser.
Nogle penge går til elselskabet, andre går til afgifter, nogle går til tariffer.
El er noget af det allermest elementære, og vi skal have ro i maven, når vi laver de her aftaler, og der er alt for mange mennesker, der går rundt uden at have ro i maven.
Det, der har været godt i dag, er, at vi er grundlæggende enige.
Branchen trænger til en gevaldig oprydning – i hvert fald reglerne.
Samtidig kan jeg heller ikke lade være med at stå her og være noget utålmodig på forbrugernes vegne, for vi stod her også for 3 år siden – eller andre af vores kollegaer gjorde – og endte med en beretning om, at der skulle gøres noget nu .
Og der skete ingenting.
Derefter fremsatte vi faktisk det her beslutningsforslag for et lille års tid siden.
Det blev ovenikøbet B 1, altså det første beslutningsforslag i folketingsåret, og nu har vi det så til behandling kort før jul.
Altså, jeg ved ikke, om der er nogen af jer, der kender den der lille syltekrukke ude under den der skoletavle, som man gerne viser frem til gæsterne.
Det er jo næsten den, vi har her – syltekrukken, sneglen og det lille spindelvæv.
Vi har en minister, som helt tilbage i maj har sagt, at der var noget tilbage.
Og så hed det, at Det Konservative Folkeparti sparkede en dør ind, men der var ikke nogen, der havde lyst til at gå ind ad den, men regeringen var klar.
Og nu hedder det så her i november, at det kommer i 2025.
Jeg kan også læse i avisen i dag, at regeringen mener, at beslutningsforslaget er godt, og at man grundlæggende bakker op, men at der ikke bliver taget hårdt nok fat om problemet i beslutningsforslaget.
Der må jeg sige til det, at vi ikke tager hårdt nok fat, at hvis det ikke er at have taget hårdt fat for 3 år siden, så ved jeg ikke hvad.
Regeringen haster lovgivning igennem på alle mulige andre områder, men har ikke travlt med at sikre, at danskerne skal have ro, når de køber el.
Vi mener ikke, at danskerne er tjent med at vente ret meget længere, og vi føler jo, at ministeren bør tage beslutningsforslaget alvorligt eller gerne komme med den lovpakke meget hurtigere end et stykke inde i 2025.
Det er forbrugerne, der betaler gildet, og de har betalt gildet i 3 år, mens vi på skribenterne i artiklen i dag har forstået, at nu bliver der taget hårdt fat.
Så skal vi ikke se at komme i gang, mens lyset stadig væk er tændt?
Samira Nawa (RV), 2024-11-27:
Selv tak.
Helle Bonnesen (KF), 2024-11-27:
Tak for det, tak for støtten til forslaget og tak for at forstå frustrationen over, at vi nærmest skruer tiden 3 år tilbage og har været her før og stået i præcis samme situation med en velvillig sal – og så er der sket absolut ingenting.
Så lad os se, om det bliver et forslag eller en tekst, men i hvert fald tusind tak for støtten til det.
Samira Nawa (RV), 2024-11-27:
Tak til Konservative og fru Helle Bonnesen for det her beslutningsforslag, som jo grundlæggende handler om at sikre bedre beskyttelse af private forbrugere og virksomheder på elmarkedet.
Det er jo en beskyttelse imod de elhandelsselskaber, der agerer på uærlig vis.
Vi har hørt historierne om kunders tilgodehavender, der er blevet tilbageholdt, om aggressiv markedsføring og om bevidst ugennemsigtig prissætning.
Jeg forstår godt fru Helle Bonnesens reservation over for, at det lander i en beretning, om end det for os at se er det foretrukne, fordi det jo så også giver os en tekst at holde regeringen op på i fællesskab.
Nu har ministeren allerede her fra talerstolen annonceret, at der på et tidspunkt kommer en pakke, som indeholder nogle af de her elementer, og jeg ville da være glad, hvis vi i sådan en beretningstekst også kunne få regeringspartierne med, således at vi med det i hånden kunne gå til ministeren, såfremt den pakke ikke indeholder, hvad vi forventer og skriver os frem til.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-27:
Jeg ville da gerne have, at der var blevet ryddet op i det noget tidligere.
Jeg synes, det er rigtig godt, at De Konservative kan se, hvad der er bagsiderne ved liberalismen her, og at der skal være en hårdere regulering af de her frie markedsspillere, og det kan man jo også godt lave.
Man kunne jo stille et højt kapitalkrav til de virksomheder, som ønsker at være elhandlere.
Så jeg kan sagtens se, at man kunne komme frem til noget, som sorterede nogle fra.
Jeg synes jo, at i det lovforslag, vi behandlede for nylig, var det et plus, at man nu kan komme frem til, at man har en nethandelsaftale med nogle, der leverer strøm til ens elbil, og så har man så den øvrige strøm på en anden aftale, ikke?
Men der skal helt klart være strammere krav til de selskaber, der handler med strøm.
Helle Bonnesen (KF), 2024-11-27:
Først og fremmest kan vi jo godt erkende, at ordføreren og jeg ikke deler ideologisk udgangspunkt, så langt, så godt.
Vi er jo klart for en liberalisme, i hvert fald til et vist punkt.
Men når ordføreren siger, at der er gået så mange år, uden at der er blevet rettet ind, er det så ikke også ærgerligt, når vi stod i præcis den samme situation for 3 år siden og kom med et beslutningsforslag, som Enhedslisten også støttede og var med i en betænkning om, at det så ikke har ført til noget?
For i de 3 år er der virkelig sket meget for forbrugerne på den negative side.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-11-27:
Det væsentlige for os er jo, at vi får løst problemet og får gjort det på en måde, som er holdbar og også sikrer en holdbar situation for forbrugerne.
Nu knytter man jo beslutningsforslaget til elmarkedsdirektivet, og der er vi jo så i gang med en anden behandling, og om det nødvendigvis er det bedste at koble de to ting, er jeg sådan set ikke overbevist om.
Men det væsentlige er jo, at vi er interesserede i at finde en løsning, og at vi forhåbentlig får en god politisk drøftelse om det, så vi finder en holdbar løsning.
Helle Bonnesen (KF), 2024-11-27:
Vi taler jo meget om, at arbejdstempoet her på Christiansborg kan være for højt, og at vi hastebehandler, men her er der faktisk et forslag, som absolut ikke er blevet hastebehandlet.
Kan ordføreren ikke se den problemstilling, der er i, at det her har været fremsat ikke blot for 3 år siden, men også for et lille års tid siden, og er blevet udskudt og udskudt, og at vi nu står med en parallellovgivning, som skal træde i kraft den 1. januar, og som så gør, at det ikke hænger sammen med det her beslutningsforslag?
Altså, burde vi ikke være bedre til, når vi nu har muligheden for at tage tingene i ro og mag, så at gøre det?
Lars Aagaard (M), 2024-11-27:
Det er sådan, at når man stiller en kommunal garanti, er det samtlige borgere i kommunen, der risikerer at lide et tab.
Hvis spørgeren har lyst til at få syn for sagen, vil jeg anbefale at tage kollektiv transport, naturligvis, til Odsherred og se, hvad der kan ske for en kommune, når man stiller en garanti til noget, der går galt.
Det kan risikere at være en omkostning for alle andre borgere end dem, som vil have billigere varme, end en individuel varmepumpe kan levere til dem.
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-27:
Tak for svaret.
Jeg kan godt se, at det er sådan, det ender.
Men bare for at jeg kan forstå det, vil jeg gerne vide, hvad argumentet mod at gøre det muligt for termonetprojekter at få de her kommunale garantier er.
Lars Aagaard (M), 2024-11-27:
Hvad et fremtidigt flertal i Folketinget måtte beslutte, og om et fremtidigt flertal vil udtræde af de aftaler, de indgår i, har jeg jo svært ved at svare på.
Men helt generelt er det sådan, at der er to varmeløsninger i Danmark.
Der er den normale, fjernvarme, og så er der den individuelle varmepumpe.
Så er der nogle mennesker, der gerne vil have en billigere varmeregning, end man får med den individuelle varmepumpe, og det ønske vil de forfølge i fællesskab.
Det har jeg den dybeste respekt for.
Det synes jeg at de skal gøre.
De er fri til at etablere et andelsselskab, hvilket er noget, der bygger på stærke danske traditioner, og med det her lovforslag giver vi dem yderligere en håndsrækning, fordi vi jo sådan set med den aftale, vi har lavet omkring termonet, anerkender, at de kommunalt ejede varmeselskaber godt kan have en rolle i at understøtte de processer, der fører frem til, at man kan etablere en termonetløsning.
Det, der bare adskiller os i den her diskussion, er, hvorvidt vi skal give de kommunalt ejede selskaber lov til at finansiere det via en kommunal garanti eller via de muligheder, som sådan et kommunalt ejet selskab potentielt har for at rejse finansiering privat.
Jeg ser gerne termonetløsninger, men det skal være adskilt fra den øvrige varmeøkonomi, og jeg er glad for, at vi har kunnet enes om at muliggøre, at de kommunalt ejede varmeselskaber kan være med i de processer, der skal føre frem til at etablere et termonet.
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-27:
Det er også omkring termonet.
Alternativet er også med i den her aftale, og det er vi glade for at være.
Jeg burde måske være endnu dybere inde i den meget komplicerede lovgivning, man laver i Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet.
Efter at vi har lavet den her aftale, har jeg snakket med flere mennesker, som har gjort mig opmærksom på de muligheder, der er i termonet, og gjort mig klogere, selv om jeg måske burde have været det i forvejen.
Derfor synes jeg også, at det er fair nok, at spørge, når nu den her lov er nogenlunde færdig, og det kan jeg også godt mærke: Tænker ministeren, at der er grund til at holde øje med det i fremtiden, eller har ministeren et signal til nogle af dem, der går og håber på, at termonet måske kan være noget, der er mulighed for f.eks. at få en kommunal garanti til i fremtiden?
Lars Aagaard (M), 2024-11-27:
Det er jeg enig i.
Så jeg er helt enig i, at vi skal understøtte en så præcis forbrugervejledning, som vi nu engang kan.
Dog kan vi ikke fuldstændig fjerne det individuelle ansvar, for der er så stor variation på tværs af de forskellige boliger og de forskellige varmeområder af, hvordan så konkrete individuelle gevinster eller tab er for den enkelte forbruger.
Samira Nawa (RV), 2024-11-27:
Det er helt korrekt, som ministeren siger, at det jo er nogle drøftelser, der er indgået i optakten til udformningen af lovforslaget.
Jeg havde allerhelst set, at det på en eller anden måde var afspejlet i det prisloft, som bliver sat, men jeg kan høre, at vi lover hinanden, i hvert fald på en eller anden måde, at få sendt forbrugeroplysning ud om, hvad der er for omkostninger i forbindelse med at skifte.
Og det er i hvert fald det væsentligste, at det når ud til forbrugeren, så man træffer sine valg på et oplyst grundlag.
Lars Aagaard (M), 2024-11-27:
Også den bekymring indgik i de drøftelser, vi har haft i forligskredsen før lovforslagets fremsættelse, så den er ikke ny.
Fru Samira Nawa har ret i, at der er en skifteomkostning, og den varierer betydeligt fra selskab til selskab, og den er derfor vanskelig at indregne i prisloftet.
Til gengæld er det klart, at der jo ikke med udmeldelse af prisloftet er nogen pligt fra nogen forbrugere til at skifte, og derfor er det klart, at vi skal gøre os umage med, når vi formidler, hvad prisloftet betyder, at sige, at det som sådan ikke er en præcis vejledning til forbrugerne om, hvordan de skal opføre sig.
Det vil være sådan, at både omkostningerne til en individuel varmeløsning vil variere afhængigt af ens bolig, og der vil også være variationer over de her skifteomkostninger.
Samira Nawa (RV), 2024-11-27:
Jeg vil bare give ministeren mulighed for at adressere den bekymring, som jeg rejste i min ordførertale.
Og det handler jo ikke om at vende ryggen til en aftale, men snarere tværtimod om at sikre, at den aftale, vi har med hinanden om transparens og om gennemsigtighed, også er afspejlet i udmøntningen.
Så jeg vil høre, om ministeren ikke vil svare på de bekymringer, som bl.a. Dansk Fjernvarme giver udtryk for, i forhold til om den pris, der møder forbrugeren, nu også er den rigtige pris.
Lars Aagaard (M), 2024-11-27:
Det bekymrer mig, hvis hr. Søren Egge Rasmussen ikke har fulgt debatten om termonet det seneste års tid.
Mig bekendt er der ikke kommet noget nyt op i de høringer, som ikke var kendt på det tidspunkt, vi indgik aftalen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-27:
Jeg har den tilgang, at høringer er til for at blive hørt og ikke for at blive overhørt.
Jeg synes faktisk, at dem, der arbejder med termonet, har nogle gode pointer, og at de kommuner, der gerne vil imødekomme det, har nogle gode pointer.
Det er derfor, jeg sådan set er åben over for, at man justerer på noget, efter at det har været i høring, uanset om der er et forlig eller ej.
Det er den tilgang, jeg har til tingene.
Det synes jeg ikke ministeren skal blive sur over.
Vi laver masser af aftaler, som ofte er meget rammemæssige, og hvor vi så bagefter skal aftale nogle detaljer, og det er det, vi er i gang med.
Lars Aagaard (M), 2024-11-27:
Vi udvider med det her lovforslag de kommunalt ejede varmeselskabers muligheder for at understøtte termonet.
Det gør vi som led i en politisk aftale, hvori hr. Søren Egge Rasmussen indgår, og jeg synes egentlig, det er klædeligt, at når vi laver politiske aftaler, står vi sammen om dem.
Ellers er hr. Søren Egge Rasmussen i gang med at erodere værdien af at indgå politiske aftaler.
Regeringen står fuldt på mål for, at termonetløsninger, som er noget, folk vælger af egen drift, fordi de ønsker at have en billigere varmeløsning end alternativet, en individuel varmepumpe, skal de have lov til.
Der er frihed i det her land.
De skal bare selv bære den økonomiske risiko, der følger af trangen til at få en billigere varmeløsning end den løsning, som hovedparten af danskere, der ikke er dækket af kollektiv varmeforsyning, så kigger ind i, nemlig at etablere en varmepumpe.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-27:
Jeg synes ikke, vi er kommet i mål med termonettene; det må jeg ærligt indrømme.
Nu giver ministeren jo udtryk for, at han står til rådighed med gode svar, som jeg lyttede mig til det, på det, der måtte blive spurgt ind til under udvalgsbehandlingen.
Det er jo lidt spøjst, når vi lige har haft en debat omkring CO 2 -fangst og en debat om, hvor åben man er over for nye teknologier.
Når man så har noget, der er i den høje prisklasse, kører det bare igennem, og når man har noget, der er meget mindre, er det, som om der er nogle nye runde løsninger, som ikke rigtig passer ind i de firkantede kasser.
Hvis de ildsjæle, der er ude på landet, og som arbejder med nogle fælles løsninger, har et godt samarbejde med en kommune, hvorfor så ikke give lov til, at kommunen kan give dem en kommunegaranti?
Jeg har noteret mig, at bl.a. Hedensted Kommune gerne vil give en kommunegaranti til nogle konkrete projekter, og det kan jeg egentlig godt forstå, fordi Hedensted Kommune helt sikkert også har givet noget kommunegaranti på nogle fjernvarmelån.
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-27:
Tak, formand.
Alternativet er også med i den her aftale om at skabe gennemsigtighed i varmeforsyningsvirksomheder og støtter den derfor naturligvis også.
Vi synes, det er vigtigt at omstille fra naturgas til bæredygtige varmekilder og bevare en høj grad af forbrugerbeskyttelse, ensartethed og gennemsigtighed og ja, alle de fordele, der er blevet forklaret rigtig, rigtig grundigt.
Måske får vi det ikke løst i udvalgsarbejdet.
Det gør vi næppe, hvis det går, som det plejer, men mon ikke vi i hvert fald kan kigge på det i årene, der kommer, og se, om termonet ikke ret hurtigt kvalificerer sig til at være en teknologi, der kan bruges, og om man i den forbindelse kan give kommunegarantier.
Helle Bonnesen (KF), 2024-11-27:
Hver gang vi tænder for strømmen, burde det være en simpel sag.
Det burde være et forbrugsgode, som vi kan købe og forbruge med ro i maven.
Men sådan er det ikke.
Elmarkedet er det vilde vesten, hvor brodne kar i branchen snyder forbrugerne og generer de virksomheder, som reelt forsøger at tilbyde et ordentligt produkt.
Den 22. december 2021 fremsatte Det Konservative Folkeparti et beslutningsforslag om at mindske svindel og vildledning af forbrugere ved leverandørskifte hos elselskaberne.
Jeg gentager lige: 2021.
Dengang endte forslaget med en beretning, og dengang blev der nedsat en arbejdsgruppe, der skulle arbejde med konklusioner og initiativer.
Gruppen kom ikke tilbage med noget, og der er stadig væk ikke kommet noget tilbage 3 år efter vores fremsættelse.
Vi bliver ved med at forfølge sagen, og sagen bliver ved med at forfølge de danske forbrugere.
Sagen har udviklet sig til at skabe større og større problemer med både uhæderlige hvervekampagner, aggressiv markedsføring og uigennemsigtig prissætning.
Jamen det er jo John, der skriver til mig direkte i min mailboks og siger, at han ikke kan overskue det længere, og at han har opgivet.
Eller det er Marianne, som står frem i B.T. og fortæller om de 18.000 kr., hun har i klemme, og som er en ud af rigtig mange.
Dertil kommer der selvfølgelig dem, der ikke ønsker at stå frem, måske fordi de er flove over at blive snydt.
Det har heller ikke skortet på opmærksomhed fra forbrugerorganisationerne.
Forbrugerrådet Tænk har længe haft markedet under lup og opfordrer os til at tage fat.
Vi fremsatte det altså som sagt i 2021.
Siden er antallet af forbrugerklager tidoblet.
Mere end 25 selskaber er blevet politianmeldt.
Det burde aldrig være sket, og meget kunne være undgået, hvis vi havde rykket sidst.
Lad os rykke nu.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-11-27:
Konservative har i dag sat et vigtigt beslutningsforslag på dagsordenen her i Folketinget.
Intentionen er at beskytte private forbrugere og små og mellemstore virksomheder mod de uretfærdigheder, som i dag desværre findes på elmarkedet, og det er sådan set en intention, vi fuldt ud deler.
Faktisk synes jeg, at det er ret opmuntrende at se, at vi er mange herinde, der ser et behov for handling, for
lad os være helt ærlige og sige, at den nuværende situation, hvor uhæderlige aktører snyder forbrugerne, er uacceptabel.
Vi har set for mange eksempler på elhandelsselskaber, der opererer med en aggressiv og vildledende markedsføring, som efterlader forbrugerne i en sårbar position.
Vi skal sikre, at det er lige så gennemsigtigt at vælge en elleverandør, som det er at handle nede i supermarkedet; alle skal kunne forstå, præcis hvad de betaler for, og være sikre på, at de ikke betaler overpris eller bliver lokket ind i dårlige aftaler.
For at det kan lykkes, kræver det mere end blot en justering af de eksisterende regler.
Tillid opstår, når markedet er gennemskueligt og reglerne håndhæves konsekvent.
Så selv om jeg fuldt ud anerkender og støtter de overordnede formål med beslutningsforslaget her, kan vi ikke bakke op om det.
Dels kobler man forslaget til implementeringen af elmarkedsdirektivet, som vi jo allerede har førstebehandlet, og som træder i kraft til nytår, dels vil vi gerne se bredere på problemet for at løse det bedst muligt.
På den baggrund kan Venstre ikke stemme for beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Jesper Petersen (S), 2024-11-27:
Men det synes jeg fremgik af min tale, og der er vi jo enige om – og fru Helle Bonnesen gav selv nogle eksempler – at det er folk, der har været udsat for nogle urimeligheder, og mange af dem er også kommet til at betale rigtig mange penge.
Det er ikke i orden, og det er jo også derfor, at der er opstramninger på vej på området.
Men regeringen er snart klar med det udspil, der gør, at vi kan tage initiativer på området, og det vil jeg glæde mig til, jo før jo bedre.
Helle Bonnesen (KF), 2024-11-27:
Men i de 3 år, der så er gået, har der jo været mere end 25 selskaber, der er blevet politianmeldt, og antallet af klager er tidoblet.
Hvad vil kommentaren være til alle de borgere, som i den periode har været ude for en branche, der ikke har villet dem det godt?
Jesper Petersen (S), 2024-11-27:
Sidste år blev det gjort muligt at idømme fængselsstraf for grov eller systematisk vildledende markedsføring i forbindelse med en opstramning af markedsføringsloven.
Og som ministeren tidligere var inde på, er der jo en række ting, som man er nødt til at tage højde for, når man vil lave det her indgreb, altså hvor langt vi nåede, inden der blev udskrevet folketingsvalg osv. – det kan jeg slet ikke redegøre for her.
Men overhovedet det, at fru Helle Bonnesen kan referere det synspunkt, samt den melding, der er givet tidligere, siger jo, at der er en opmærksomhed på det, og nu nærmer vi os altså, at den nye regering har et udspil parat, som vi kan have en politisk drøftelse af.
Der kan jeg jo høre, at alle er enige om, at det vil vi gerne så hurtigt som muligt, og at der er behov for tiltag.
Så jeg tror egentlig, at det er det, der vil stå tilbage efter debatten i dag, altså at det skynder man sig med, samtidig med at fagligheden og de løsninger, man kommer med, faktisk kan holde.