runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-10-10:
Det er jo altid en fornøjelse at bringe en hilsen, og jeg vil faktisk, inden jeg begynder, overbringe en hilsen fra Nye Borgerlige, som desværre ikke kunne være her, og jeg vil nu have lov til at forsvare det, hvis nogen skulle finde på at stille spørgsmål.
Jeg har i hvert fald lovet at meddele, at Nye Borgerlige støtter det her lovforslag og også de næste to, der kommer.
Når det er sagt, skal jeg ikke undlade også på vegne af Danmarksdemokraterne at have en holdning til lovforslag nr. L 6, som jo omhandler forbedringer og udvidelser af aktiesparekontoen som det største element.
Så er det rigtigt, som også Socialdemokraternes ordfører var inde på, at der er en række andre mindre elementer omkring noget med betalingsfrister osv. på skat og betalinger.
Det er også fint, at vi får det med, men det største element er jo delen fra flertallets finanslovsaftale fra sidste år i forhold til finansloven for i år, 2023, som omhandler en forbedring af aktiesparekontoen over de kommende år.
Det er også rigtigt, sådan som flere ordførere har sagt, at der ligger en lidt større gulerod.
I Danmarksdemokraterne kan vi støtte den her lidt større gulerod, om end vi selvfølgelig også godt vil være med til at se på, om det kunne blive løftet yderligere.
Men vi anerkender jo også, at der skal både vilje og finansiering til.
Hvis man kigger på, dengang aktiesparekontoen havde sin barnedåb, kan man se, at det var under en borgerlig regering, den blev vedtaget, under lidt turbulens, og det, der jo desværre kunne ses dengang, var, at der var ganske få banker, der gad at ofre de it-mæssige ressourcer på at investere i, at de på deres platforme kunne levere det, der skulle leveres i forhold til valide tal over for indberetninger osv.
Det var faktisk kun – og så er man nødt til at nævne, at det er reklame – Saxo Bank, som havde det på deres private investormodeller.
Andre banker, de store banker, havde det slet ikke.
Det er så blevet lidt bedre med tiden, og det bliver jo ikke dårligere af, at der er flere muligheder for at benytte sig af sin aktiesparekonto, og kan forrentningen blive lidt bedre, i forhold til at man skal betale lidt mindre i skat, er der også mange, der vil tage det til sig.
Så vi tror faktisk på, at man også med det her forslag kommer i mål med en lidt bedre aktieinvestorkultur i Danmark, men vi tror faktisk også på, at man kan komme endnu længere, hvis det er det, der er ønsket fra et flertal her i Folketinget.
Det vil vi fra Danmarksdemokraterne bestemt gerne være med til at udforme både indhold og finansiering af, hvis det måtte komme på et senere tidspunkt.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-10-10:
Tak for det.
Det er jo ikke, fordi jeg vil forklare situationen; jeg vil bare forhindre, at den her debat også opstår ved behandlingen af de næste lovforslag, hvor jeg også har lovet at hilse.
Så synes jeg jo netop, at vi skal prøve at diskutere lovforslagene, og at så er det andet, der bliver bragt op her, jo en debat i Udvalget for Forretningsordenen, og det er selvfølgelig ikke noget, jeg kan svare på.
Anders Kronborg (S), 2023-10-10:
Det er jo det der med at finde sin rigtige plads i Folketingssalen.
Vi starter begge to med bogstavet A, og vi plejer jo at sige, at det også er der, man skal stoppe på stemmesedlen.
Nej, spøg til side; jeg fandt min plads.
Jeg vil bare stemme i i forhold til Jan E. Jørgensen, for jeg synes faktisk, at det er en alvorlig situation.
Jeg er helt med på, at man selvfølgelig kan blive forhindret osv., men vi står med en lang række partier, som jo i hvert fald godt kan være hårde i filten og kritisere osv., men det er altså herinde i salen, at vi behandler lovforslagene.
Det, at man på den måde kollektivt bliver væk, når vi behandler noget så vigtigt som skatteområdet, mener jeg i hvert fald er noget, vi må have en drøftelse om, for det ødelægger jo hele lovbehandlingen.
Det er i hvert fald noget, jeg selv agter at sige i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-10-10:
Det er jo fint, at vi har muligheden for at hilse fra en kollega, når en kollega undtagelsesvis ikke har mulighed for at være til stede i salen.
Men det her er altså et problem, vi bliver nødt til at adressere.
Nu hørte jeg ordføreren hilse fra tre forskellige partier, som mente noget lidt forskelligt; nogle var imod, nogle afventede, og nogle var for.
Jeg er med på, at vi har travle kalendere og det selvfølgelig er svært, ikke mindst i små partier osv., men det duer jo ikke, at vi ikke har mulighed for at stille spørgsmål til hinanden om, hvad der er grunden bag, at man er tilhænger eller modstander af det ene lovforslag.
Så det er sådan set ikke for at skælde ud, hr. Sigurd Agersnap.
Man skal jo ikke skælde ud på dem, som er kommet, og det kan også ske, at man selv ikke har mulighed for at deltage i et eller andet, men det her er altså noget, vi bliver nødt til at tage alvorligt, altså det, at så mange ikke er til stede ved førstebehandlingen af et lovforslag i Folketingssalen.
Derfor er det i dag også en glæde, at vi kan indgå en dobbeltbeskatningsoverenskomst med Algeriet.
Det betyder jo ikke, at man skal betale dobbelt skat, hvilket måske godt kunne ligge i ordet, men at vi sikrer regler, som betyder, at man ikke betaler dobbelt skat, men heller ikke på den anden side ikke betaler skat i nogen af de to lande, der er tale om.
Så både virksomheder og arbejdstagere, som har forretning på tværs af landegrænserne mellem Danmark og Algeriet, vil med denne dobbeltbeskatningsoverenskomst fremover få sikret, at de betaler den skat, de skal, i ét af landene, hverken mere eller mindre.
Det er godt.
Det sikrer mere frihandel, det sikrer mere vækst, og det sikrer mere beskæftigelse.
Der er ikke noget at være ked af.
Mohammad Rona (M), 2023-10-10:
Tak for det.
Formålet med dette lovforslag er at indhente Folketingets samtykke til at tiltræde dobbeltbeskatningsoverenskomsten mellem Danmark og Algeriet.
Det er en aftale, der blev underskrevet tilbage i 2021, og som nu skal ratificeres for at være gældende.
Det støtter Moderaterne naturligvis op om.
Det gør vi, fordi en dobbeltbeskatningsoverenskomst bidrager til økonomisk udvikling ved at skabe klarhed om virksomhedernes og borgernes skattemæssige forhold ved at sikre, at dobbeltbeskatning undgås.
Forslaget er også med til at styrke forholdet mellem Danmark og Algeriet på basis af det her stykke samarbejde.
Jeppe Bruus (S), 2023-10-10:
Det må jeg hellere svare på på skrift, for det har jeg ingen viden om.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-10-10:
Jeg har ikke forventning om, at ministeren kan svare på det, så jeg kan også stille det skriftligt.
Men jeg stiller det også nu.
Det går på, hvorvidt der har været udfordringer med udviste asylansøgere fra Algeriet, hvor staten ikke ville tage deres afviste borgere tilbage.
Og hvis der har været det, har det så været en del af de her forhandlinger?
Jeppe Bruus (S), 2023-10-10:
Tak, og tak for en jo meget positiv modtagelse af det her lovforslag om gennemførelse af en overenskomst om dobbeltbeskatning mellem Danmark og Algeriet.
Det er en aftale, der har været efterspurgt af virksomhederne, men som selvfølgelig også vil komme den almindelige dansker til gavn, og som endvidere vil styrke båndene mellem Danmark og Algeriet.
Aftalen om dobbeltbeskatning sikrer generelt, at der er rimelighed både for borgere og virksomheder, fordi man ikke bliver beskattet af den samme indkomst to gange.
Samtidig modvirker den de skatteundgåelser og skatteunddragelser, der kunne være.
Dobbeltbeskatningsaftaler bidrager til økonomisk udvikling og vækst, giver skatteyderne klarhed over deres skattemæssige forhold og letter de administrative byrder, særlig for virksomhederne.
Derudover er aftaler om dobbeltbeskatning ofte basis for et styrket samarbejde og en administrativ bistand mellem skattemyndighederne.
Forhandlingerne om dobbeltbeskatningsaftalen med Algeriet blev sat i gang i 2017 og blev altså underskrevet den 30. september 2021, og der har ikke før været en dobbeltbeskatningsaftale mellem Danmark og Algeriet.
Når begge lande har gennemført de nødvendige nationale procedurer for at ratificere aftalen, kan aftalen få virkning fra den 1. januar det efterfølgende år.
I den forbindelse kan jeg nævne, at Algeriet har oplyst, at de nødvendige procedurer for ratifikation i Algeriet er gennemført.
Med en dansk ratifikation af aftalen i år, vil den dermed kunne få virkning fra den 1. januar 2024.
Aftalen med Algeriet vil sikre, at virksomheder og personer ikke bliver beskattet af den samme indkomst i både Danmark og Algeriet.
Aftalen indeholder derfor regler om fordeling af beskatningsretten for en række indkomsttyper, f.eks. udbytter, renter, royalties og forskellige former for lønindkomst.
Derudover forpligter aftalen skattemyndighederne til at samarbejde for at løse eventuelle tvister samt at bistå hinanden i at bekæmpe international skatteunddragelse og med at inddrive skattekrav.
Jeg vil også fremhæve, at aftalen overholder de fire minimumsstandarder, der er resultatet af OECD's såkaldte BEPS-projekt.
Minimumsstandarderne er vigtige, fordi de har til formål at modvirke, at virksomheder flytter deres overskud til andre lande for at opnå en lavere beskatning.
De er med andre ord et internationalt middel til at bekæmpe skatteundgåelse og aggressiv skatteplanlægning.
Inden jeg runder af, vil jeg gerne sige, at jeg håber, vi kan fastholde den brede politiske opbakning, der traditionelt ligger bag arbejdet med vores dobbeltbeskatningsaftaler.
Så var der et konkret spørgsmål her fra hr. Lars Boje Mathiesen, som jeg må tilstå at jeg ikke rigtig fangede, men nu har jeg forhåbentlig muligheden for at få spørgsmålet igen, og så skal jeg gøre mit yderste for at svare.
Jeg svarer selvfølgelig også gerne på spørgsmål i den videre lovbehandling.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-10-10:
Tak for ordet, formand.
Som også tidligere talere har nævnt, indeholder lovforslaget en forhøjelse af beløbet, man må have på sin aktiesparekonto.
Det er en del af finanslovsaftalen for 2023, som også SF er med i.
Derudover indeholder lovforslaget en mindre opstramning af reglerne for handel med værdipapirer uden for børserne, de såkaldte hybride og multilaterale faciliteter, og indberetningspligt for hybrid kernekapital.
Det er begge opstramninger, som vi i SF finder fornuftige.
I forhold til aktiesparekontoen er formålet med den konto netop at sikre en skattemæssig fordel for småspareres investeringer i aktier.
I Danmark har vi, som også hr. Mohammad Rona var inde på, ikke en bred aktiekultur, hvor det ikke er normalt, at mange mennesker investerer deres opsparing i aktier.
Vi er i SF med på at undersøge, hvordan flere får mod på at investere i aktier.
Udvidelsen af beløbsgrænsen for aktiesparekontoen fra cirka 111.000 kr. til knap 141.000 kr. vil give en økonomisk forbedring for dem, som i forvejen handler med aktier.
Vi er i SF ikke overbevist om, at det vil skaffe en stor ny interesse for at oprette en aktiesparekonto, da man i forvejen også havde et økonomisk incitament til det.
Derfor er det heller ikke nogen hemmelighed, at det ikke er et forslag, SF har bragt til bordet i forbindelse med finanslovsforhandlingerne, men en del af et kompromis, hvor vi synes den samlede pakke er rigtig fornuftig.
Derfor står vi også på mål for den samlede aftale, og vi synes også, at de partier, der har bragt det til bordet, så må tage æren for at have gennemført noget af deres politik med det her kompromis om en finanslov.
Vi ender med at stemme for lovforslaget, og jeg skulle hilse fra Radikale Venstre og sige, at det gør de også.
Jeg skulle hilse fra Alternativet og sige, at de afventer den videre behandling, og jeg skulle også hilse fra Enhedslisten og sige, at de er imod lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-10-10:
Tak for det.
Jeg kan også sige, at jeg grundlæggende, generelt godt kan støtte forslaget om dobbeltbeskatning.
Jeg kunne dog godt tænke mig at få svar på spørgsmålet om, om man i processen her har haft nogle drøftelser med Algeriet, om der er nogle problemer med afviste asylansøgere, og om det har været en del af en drøftelse for at få sådan en aftale, at man ville hjemtage sine statsborgere, hvis de bliver afvist.
Det er jo sådan, når man laver de her bilaterale forhandlinger, at der nogle gange bliver justeret på nogle ordninger.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om man har været inde på det her, om det har været et problem, om man mener, at der er et problem med Algeriet, og om det har været en del af de her forhandlinger.
Samira Nawa (RV), 2023-10-10:
Mange tak.
Jeg kan meddele, at Radikale Venstre også bakker op om og støtter en dobbeltbeskatningsoverenskomst med Algeriet.
Vi stemmer for lovforslaget.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-10-10:
Tak for det.
Liberal Alliance støtter op om gennemførelsen af en dobbeltbeskatningsoverenskomst med Algeriet.
En gensidigt forpligtende aftale om skat mellem de to lande er en positiv ting, for så undgår borgere og virksomheder, som er bosat, arbejder eller har indkomst begge steder, at skulle beskattes to gange.
Jeg skulle hilse fra DF og sige, at de også støtter lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-10-10:
Og når vi laver de her dobbeltbeskatningsaftaler med flere og flere lande, er det selvfølgelig også fornuftigt, dels i forhold til at folk ikke skal have mulighed for for meget skatteunddragelse – de skal betale den skat, som de skal – dels at man skal fjerne muligheden for, at de bliver dobbeltbeskattet.
Det er der også nogle der har haft eksempler på.
Det er også det, der er tilfældet med den aftale, der ligger her til lovbehandling, med Den Demokratiske Folkerepublik Algeriet og den regering, der er der, hvor man har indgået en aftale på niveau med dem, vi har med mange andre lande.
Det er jo generelt altid en glæde, at vi får flere og flere dobbeltbeskatningsaftaler.
Vi skal så også huske, at det en enkelt gang også har været i bakgear, hvor vi har valgt at fjerne en dobbeltbeskatningsaftale.
Det gjorde vi jo i sidste periode i forhold til Rusland.
Den endte så med ligesom progressivt at blive lidt mere neutraliseret af Rusland selv og deres beslutninger.
Men det ændrer ikke på, at jo flere lande vi har en dobbeltbeskatningsaftale med, jo bedre er det for kvaliteten både den ene vej og den anden vej.
Derfor kan vi i Danmarksdemokraterne også støtte lovforslag nr. L 7 her om en dobbeltbeskatningsaftale med Algeriet.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-10-10:
Tak for ordet, formand.
SF er glade for, at der er landet en dobbeltbeskatningsoverenskomst med Algeriet.
Det er generelt et fornuftigt princip, at vi både reducerer mulighederne for skatteunddragelse og forhindrer dobbeltbeskatning mellem to lande.
Derfor er det også generelt godt, at vi udvider kredsen af lande, som vi har dobbeltbeskatningsoverenskomster med.
Det betyder jo, at vi kan øge informationsudvekslingen, myndighedssamarbejdet og skattekontrollen, og dermed kan vi bidrage til at understøtte de internationale skatteaftaler og -principper.
En af dem er jo minimumsbeskatningsaftalen i OECD, som vi også har snakket om tidligere i dag.
Aftalen her er derfor en forbedring, og den bringer større klarhed og mere gennemskuelighed i reglerne for både virksomheder og individer.
Det er også godt.
SF har i en række tilfælde med dobbeltbeskatningsoverenskomster været særlig opmærksom på det danske pensionssystem, og at skattefradraget under opsparing ikke udhules af, at pensionen ved udbetaling i et andet land ikke beskattes eller ikke beskattes fuldt ud i Danmark.
Altså, når vi i Danmark giver et fradrag for at spare op til pensionen, skal pensionen ikke senere kunne udbetales til en væsentlig lavere beskatning end i netop Danmark, og Danmark skal kunne indhente provenuet af pensionsbeskatningen.
Det er jo et princip, som Danmark generelt har anlagt ved dobbeltbeskatningsoverenskomster, men som det i enkelte af aftalerne også har haltet lidt med at få implementeret.
Det er dog ikke tilfældet her, og vi er derfor glade for, at det er lykkedes i netop denne dobbeltbeskatningsoverenskomst.
Samlet set er vi i SF glade for lovforslaget, og vi vil stemme for.
Jeg skulle hilse fra Alternativet og Enhedslisten og sige, at det kan de også.
Mohammad Rona (M), 2023-10-10:
Tak for det.
Alt, hvad vi kan gøre for at motivere og stimulere i form af investeringer, aktier og obligationer, skal vi gøre.
Jeg kan jo se, der er rigtig mange unge mennesker, der også er begyndt at investere i aktier.
I Danmark er der mere end 300.000 danskere, der har oprettet en aktiesparekonto, men kigger vi på vores naboer i Sverige og i Norge, er tallene markant højere.
I Sverige er det mere end 3,5 millioner mennesker, og i Norge er tallet oppe på 1,9 millioner mennesker, som har denne form for konto.
Den investeringskultur, de to lande har, især Sverige, kunne vi godt lære noget af.
Hver gang vi børsnoterer et selskab i Danmark, børsnoterer de over seks i Sverige.
Vi går meget ind for at motivere til en investeringskultur blandt os alle sammen, så vi også får øjnene op for at investere i andre ting end bolig.
Derfor støtter vi op om lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-10-10:
Nej, det er jo korrekt, at vi hverken ligger i toppen eller bunden, men vi ligger over gennemsnittet.
Det vil så betyde, at hvis vi indførte et princip i dansk lovgivning om, at vi altid fulgte gennemsnittet i EU, ville vi sikre, at vi ikke ville blive stillet konkurrencemæssigt dårligere end andre, hvis man skulle tage skatteministerens egne ord om, at hvis man har en lige beskatning, har man den mest fair konkurrence, for gode varer.
Så burde man jo have et princip om, at vi i hvert fald ikke må ligge højere end, kan man sige, det EU-mæssige gennemsnit.
Jeppe Bruus (S), 2023-10-10:
Der er jo forskellige måder at opgøre det på.
Hvis man kigger på det både i et europæisk og et globalt perspektiv, ligger Danmark sådan set meget pænt, hverken i den øvre ende eller i den lave ende.
Alt sådan noget tror jeg også hr. Lars Boje Mathiesen sådan set udmærket er klar over.
Det er jo også spørgsmålet, hvordan man gør det op.
En ting er selskabsskattesatsen.
Den er i Danmark 22 pct.
Den reelle eller faktiske selskabsskatteprocent, den gennemsnitlige i Danmark, ligger på ca. 20-20½ pct., og det er jo, fordi vi har forskellige fradrag.
Vi har et fou-fradrag og andre fradrag, som bliver fradraget i selskabsskatten, og sådan er det også med andre lande.
Så alt det der afhænger jo meget af, hvordan man opgør det sammenlignelige, og hvis man opgør de faktiske selskabsskattesatser i EU og andre steder, ligger vi sådan set hverken i den høje ende eller den lave ende.
Og det er fuldstændig rigtigt, at når jeg siger, at det, at vi får en minimumssats globalt set, skaber en mere fair konkurrence, betyder det selvfølgelig ikke, at alle lande vil have en skattesats på 15 pct.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-10-10:
Skatteministeren taler om mere fair og lige konkurrence med en fair og lige beskatning.
Det kunne jeg godt tænke mig at dykke lidt ned i.
For hvis jeg kigger bare på EU's gennemsnitlige selskabsskat, ligger Danmark faktisk nu højere end gennemsnittet, og det vil sige, at hvis vi rykker os ned, så vi har en selskabsbeskatning, som svarer til de andres, altså en lige beskatning, så vil det jo efter skatteministerens egne ord give en mere fair konkurrenceevne for danske virksomheder.
Er det ikke korrekt?
Jan E. Jørgensen (V), 2023-10-10:
Jeg ved ikke, om hr. Rasmus Jarlov ikke forstod mit spørgsmål.
Så skal jeg gerne forsøge at skære det lidt ud i pap.
Altså, lad os sige, at alle lande sagde til eksempelvis Apple: Kom til os, og slip med at betale 0,005 pct. i skat.
Så ville Irland ikke have en konkurrencefordel, så ville Apple kunne lægge sig hvor som helst, og så ville der ikke længere være en konkurrencefordel.
Det, der derimod ville ske, var, at det provenu, der kom ind i selskabsskat fra alle lande i hele verden, ville forsvinde som dug for solen, og derfor ville man være nødt til at beskatte noget andet, hvis man fortsat ville opretholde de samfund, man har rundtomkring, så man havde råd til at sende våben til Ukraine, og hvad vi nu ellers synes at vi vil bruge penge på.
Er hr. Rasmus Jarlov ikke enig i det?
I modsat fald bliver jeg lidt overrasket.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-10-10:
Så tænker jeg at verden ville være et rigere sted.
Hvis alle gjorde det på den måde, ville der være bedre vilkår for at skabe virksomheder, og verden ville være mere velstående.
Så jeg ved ikke, om vi nødvendigvis ville have et problem.
Det er klart, at de mennesker, som ønsker at bekæmpe virksomheder og have meget høje skatter, selvfølgelig ville have et problem.
Men som liberal går man vel ind for konkurrence.
Altså, man går vel ind for, at man bliver ansporet af konkurrence til at gøre sit ypperste, og mener, at det er sundt og godt for alle.
Hvis alle gjorde ligesom Novo Nordisk og opfandt fantastisk god medicin, ville Novo Nordisk også have et problem, for så ville der være hårdere konkurrence, og så ville de ikke være lige så velstående.
Men det er vel ikke noget argument for, at man ikke skal gøre som Novo Nordisk og lave gode produkter.
På samme måde er det heller ikke noget argument som politiker, at man ikke skal sørge for at lave et godt erhvervsklima i sit eget land, fordi der også er nogle andre, der gør det.
Tak for det spørgsmål, for jeg glemte faktisk fuldstændig at sige, hvad vi kommer til at stemme.
Det er sådan, at som det ligger lige nu, hvis det forbliver i den form, det er i nu, så vil vi stemme hverken for eller imod, altså stemme gult.
Det gør vi ikke så tit, men her står vi i den situation, at vi anerkender, at vi skal implementere EU's direktiver – det er vi aftalemæssigt forpligtet til, og vi går ind for, at man skal overholde sine aftaler – men vi ikke synes, at den implementering, der lægges op til, er god.
Det er sjovt, at når man giver så klart et svar, så replicerer hr. Jan E. Jørgensen, at jeg nok ikke forstod spørgsmålet.
Jeg tror, det var hr. Jan E. Jørgensen, der ikke forstod svaret, og det kan undre lidt, at man som liberal ikke forstår de her mekanismer omkring konkurrence, og at man skal anspores til at gøre sit bedste.
Det er rigtigt, at Irlands konkurrencefordel ville være mindre, hvis andre lande også var konkurrencedygtige i deres erhvervsklima.
Fuldstændig ligesom når virksomheder gør sig selv konkurrencedygtige, gælder konkurrencen også mellem lande.