runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2017-02-10:
Det kunne jo også være, fordi netop den borgerlige regering, Venstreregeringen under hr. Lars Løkke Rasmussen, i 2010 rent faktisk forringede dagpengene og forkortede dagpengeperioden fra 4 år til 2 år.
Hvad sker der, når man forkorter en dagpengeperiode fra 4 år til 2 år?
Så kommer der flere på kontanthjælp.
Det siger jo sig selv.
Hvis man ikke kan få dagpenge, ryger man på kontanthjælp.
Så det vil sige, at det er det, som hr. Søren Gades egen regering dengang var med til ved at forringe forholdene for dagpengemodtagerne, der tvang dem på kontanthjælp, og så der kom flere kontanthjælp, og så står man nu og peger fingre ad os og siger, at det var, fordi vi havde en forkert politik.
Det virker da mærkeligt.
Men desværre tror jeg ikke engang, at hr. Søren Gade var klar over det her.
Søren Gade (V), 2017-02-10:
Tak for det.
Hr. Leif Lahn Jensen er ekspert i at tale udenom.
Det var således, at da man overtog regeringsmagten, lavede man jo ikke om på dagpengereformen.
Man var imod den, men man lavede den ikke om.
Jeg er nødt til lige at spørge en gang til: Er det rigtigt, at antallet af kontanthjælpsmodtagere steg under den socialdemokratiske regering?
Og er det rigtigt, at det nu er faldet?
Og jeg vil gerne have lov at spørge igen: Hvad er et rimeligt niveau for to voksne, der er på kontanthjælp, og som har to børn?
Når det ikke er 23.200 kr. efter skat, må jeg kunne forstå det sådan, at hr. Leif Lahn Jensen tænker på et andet tal.
Det kunne jeg faktisk godt tænke mig at høre.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-02-10:
Tak for det.
Jeg lovede jo ordføreren, at jeg ville stille et spørgsmål, og det vil jeg selvfølgelig gøre.
Når jeg lover noget, holder jeg det.
Jeg hører ordføreren tordne imod det og sige, at syge og handicappede ikke skal være på kontanthjælp.
Jeg er bare nødt til at sige til hr. Bent Bøgsted, at det var de jo, dengang man lavede det her kontanthjælpsloft.
Og så spørger jeg igen: Da Dansk Folkeparti jo godt vidste, at de syge var på kontanthjælp, hvorfor forlangte Dansk Folkeparti så ikke i forhandlingerne med regeringen at få de her mennesker ud af kontanthjælpsloftet?
Hvorfor forlangte man det ikke?
For det kunne man jo bare have gjort.
Og hvorfor stemte Dansk Folkeparti så ikke for det ændringsforslag, der kom fra Enhedslisten, hvor man forsøgte at få de her mennesker ud?
Dansk Folkeparti havde alle muligheder for at trække de her aktivitetsparate, de her syge mennesker ud af kontanthjælpsloftet.
De havde alle muligheder for at sørge for, at de ikke blev ramt af det.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-02-10:
Man skal forstå det på den måde, at vi ikke synes, det er o.k., at 80 pct. af alle dem, der bliver raske, ikke har mulighed for at reagere på det her.
Økonomiske incitamenter er fint, hvis man rent faktisk kan reagere på dem.
Det kan de ikke.
Et sygt menneske har da ingen mulighed for at komme i gang, hvis vedkommende stadig væk er syg.
Så er der i øvrigt også omkring 600 mennesker, der på grund af 225-timersreglen mister den ene kontanthjælp.
Nogle vil miste op til 12.000-13.000 kr. om måneden.
Hvem har råd til det?
Det er der ikke ret mange der har.
Jeg siger bare, at jeg synes, at den her er hamrende uretfærdigt, og at vi vil gøre alting fra nu af og også, når vi kommer i regering, for at forbedre det.
Jeg vil og kan ikke love noget, men der er ikke nogen, der skal være i tvivl om, at det med kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen er vi imod.
Finn Sørensen (EL), 2017-02-10:
Jeg er ikke i tvivl om, at Socialdemokratiet er imod kontanthjælpsloftet.
Vi har jo arbejdet sammen imod det, og Socialdemokratiet har stemt imod.
Det er jo ikke det, vi diskuterer.
Det, vi diskuterer, er, hvorfor Socialdemokratiet ikke vil forpligte sig politisk her og nu, hvad man jo gør ved at stemme for sådan et forslag om at afskaffe det, sammen med os andre.
Vi mangler jo sådan set kun Socialdemokratiets stemmer.
Så kan vi love vælgerne, at vi afskaffer det.
For også De Radikale og de andre partier i oppositionen har sagt: Ja, det vil vi afskaffe.
Det er det, vi diskuterer, og det er der, hvor ordføreren hele tiden glider uden om som katten om den varme grød.
Så vil jeg bare sige, at det har meget stor betydning, hvad Socialdemokratiet stemmer her, for det er jo et spørgsmål om at tænde en lille lys i mørket for de mange mennesker, det drejer sig om, og for de mange lønmodtagere, der frygter at komme i den situation.
Laura Lindahl (LA), 2017-02-10:
Kan man ikke leve et værdigt liv for det?
Er det et for lavt niveau?
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne holde lidt fast i Socialdemokratiets holdning til området, fordi jeg kan forstå, at man ikke vil love noget med den begrundelse, at man slet ikke kender den økonomi, man overtager, hvis man på et tidspunkt overtager magten.
Så såfremt man overtager en statskasse, som bugner, og man har alle de penge til rådighed, som man måtte ønske, hvad er så holdningen til, hvor meget en familie med to voksne og to børn, hvor mor og far begge er på kontanthjælp, skal have, hvis man ser bort fra restriktive statskasser?
Leif Lahn Jensen (S), 2017-02-10:
Jeg vil stadig væk holde fast i, at en af grundene til, at det steg så voldsomt, var den forkortede dagpengeperiode.
Det tror jeg alle kan sige sig selv.
Hvis man forkorter dagpengeperioden, altså halverer den,
vil der også komme flere på kontanthjælp.
Og så vil jeg sige om beløbet: Hr. Joachim B. Olsen har også prøvet det flere gange, men jeg vil ikke gå ind på beløbets størrelse.
Jeg siger bare, at det ikke er retfærdigt at sige til syge mennesker, der ikke har mulighed for at komme i arbejde: Nu tager vi pengene fra jer; vi gør jer ikke raske; vi gør jer bare fattige, og så regner vi med, at I kommer i arbejde.
Det er bare ikke en politik, vi er enige i, men det er okay, at man synes det ovre på højrefløjen.
Det, som jeg synes er det helt rigtige, er den kontanthjælpsydelse, vi havde før.
Det har jeg i øvrigt sagt ret tit.
Vi prøvede at fjerne de barrierer, man havde for at komme i arbejde.
Hvis man er syg, hjælper det jo ikke at tage pengene fra vedkommende for at få vedkommende i arbejde.
Så skal man gøres rask.
Det er derfor, jeg siger, at den reform, vi lavede dengang sammen med den her side af salen, faktisk var den helt rigtige reform, og at den ville få flere i gang.
Den er jo allerede begyndt at virke.
Vi har set, at ministeren har stillet sig op og rost den her dag til dag job-ordning.
Nogle af de tiltag, vi lavede, da vi var i regering, er rent faktisk begyndt at få flere af de her kontanthjælpsmodtagere i gang.
Det mener jeg er det rigtige.
Det vil sige, at vi skal holde fast i den ydelse, der var før, men vi skal bare sørge for, at de har mulighed for at komme i gang og får nogle ordentlige aktiviteter og hjælp til det.
Pernille Bendixen (DF), 2017-02-21:
Tak for det.
Selvfølgelig er der en konsekvens; det er klart.
Jo flere penge du har, jo mere har du at bruge af, og jo færre du har, jo mindre har du at bruge af.
Jeg vil rigtig gerne have en snak om det her med at være i fællesskaber.
Der findes mange former for fællesskaber, og jeg ved fra den kommune, jeg selv er i, og også andre kommuner, at de gør rigtig meget for at følge op på dem, som måske ikke har mulighed for at deltage i de fællesskaber, der kan være på fritidsområdet.
Så der bliver altså gjort rigtig mange ting.
Så selvfølgelig anerkender vi det.
Torsten Gejl (ALT), 2017-02-21:
[Lydudfald]
... som også flugter ordførerens rigtig, rigtig flotte tale.
Det sidste, jeg vil spørge om, er med hensyn til ressourceforløbene.
Har vi noget sted i samfundet, hvor de mest udsatte mærker konsekvenser af de forskellige reformer på ressourceforløbene, hvor rigtig mange danskere, syge danskere nærmest er parkeret på ubestemt tid i jobprøvninger og endeløse indsatser?
De ressourceforløb er jo en del af førtidspensions- og fleksjobreformen, som ordførerens parti er med i.
Overvejer man nu, når der er evalueringer, at tage konsekvensen af sådan en forespørgselsdebat som den her og reducere de negative ...
Pernille Skipper (EL), 2017-02-21:
Tak for det.
Det er jo ikke, fordi vi ikke haft en diskussion om den her kontanthjælpsreform i Folketingssalen før.
Det har vi.
Vi har haft nogle meget, meget lange diskussioner om, hvad konsekvenserne er for især børnefamilier, når de bliver ramt af et kontanthjælpsloft som det her, som betyder, at midlerne i et hjem simpelt hen bliver færre.
Noget af det, vi ved folk sparer på, når de har færre penge mellem hænderne – jeg vil kalde det fattig, men jeg er i tvivl om, om Dansk Folkeparti vil det – er den nødvendige medicin, forsikringer, opsparing til tandlæge eller til at købe et nyt komfur, hvis det går i stykker, børnenes deltagelse i børnefødselsdage og lejrskoler.
Dansk Folkeparti taler her i talen meget fint om, hvordan stress og bekymringer er noget, vi skal komme til livs, og hvordan socialt udsatte skal være en del af fællesskaberne.
Anerkender Dansk Folkeparti den forskning, der viser, at det netop er udelukkelse fra fællesskaber og stress og bekymringer, der bliver konsekvensen, når man har meget, meget færre penge mellem hænderne?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2017-02-21:
Ordføreren og jeg har talt om det her flere gange.
Vi deler bekymringerne om, om det her bliver brugt, så folk ender i en uheldig situation i stedet for at blive hjulpet videre.
Jeg tror på intentionerne i det, men jeg deler bekymringen om, om det alle steder ser sådan ud, som vi politisk havde intentioner om, og det er klart, at vi derfor også er meget interesserede i at få det evalueret og kigget efter i sømmene, så vi sikrer, at de intentioner rent faktisk også bliver virkelighed.
Pernille Skipper (EL), 2017-02-21:
Det er fuldstændig rigtigt.
Det bliver jo endnu mere nødvendigt, når der er en kontanthjælpsreform, der rammer, som den gør.
En af de konsekvenser, som børneorganisationerne fortæller om, er, at børn ikke kan deltage i lejrskoler eller fodbold, ikke kan gå med ned på pizzeriaet efter skole og være en del af slænget og snakke om, hvad der sker.
Det betyder, at man bliver ensom, bliver udelukket fra fællesskabet.
Ordføreren taler meget fint om at deltage i fællesskaber osv.
Anerkender ordføreren, at bekymringer om, bl.a. hvor pengene skal komme fra, er et resultat af den kontanthjælpsreform, som Dansk Folkeparti har lagt stemmer til?
Torsten Gejl (ALT), 2017-02-21:
Jeg kunne ikke forestille mig at anvende de samme ord som den forrige ordfører, når jeg spørger her, så jeg vil spørge på en lidt venligere måde. Jeg har forstået, at Socialdemokratiet ikke vil forpligte sig til at give et løfte om at rulle kontanthjælpsloftet tilbage.
Jeg har forstået det.
Jeg er ikke enig, men jeg har forstået det.
Men for at forstå det bedre og forstå hvorfor, vil jeg godt spørge lidt ind til den argumentation, der handler om, at man siger, at det er, fordi Socialdemokraterne ikke ved, hvordan økonomien ser ud om et par år.
Vi står jo i en situation, hvor der er opgang.
Der er gode tider i Danmark, der er en stigende beskæftigelse, vi kæmper for at få de sidste ind på arbejdsmarkedet.
Det ser ud, som om det kommer til at gå rimelig pænt opad.
Hvad er det, ordføreren forestiller sig at der skulle faldet ned fra himlen, for at vi ikke skulle have råd til den halve milliard, vi skal bruge til at rulle det loft tilbage?
Bare i dag forhandlede vi en jobpræmie til 800 mio. kr.
Vi kunne næsten have rullet den tilbage to gange.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2017-02-21:
Jamen jeg håber for pokker heller ikke, at der kommer noget rullende ned, men når vi har en amerikansk præsident, der vil deregulere bankerne, og en dansk minister, som vil deregulere bankerne, tør jeg ikke spå om, hvorvidt vi har styr på de finansielle markeder, og om det hele kan ramle igen.
Det tror jeg ikke på.
Tak for det.
Jeg er altså både en løgner og en hykler – så har man da også hørt det med på sådan en god tirsdag eftermiddag.
Jeg har lidt hovedrysten tilovers for, hvor voldsomt ordføreren lige svinger sig op i lianerne.
Altså, jeg synes virkelig, at man skal passe på med ordene.
Jeg synes, at vi skal passe ekstremt meget på i de her sager.
Og jeg håber meget, at vi kommer til meget snart, og at der kommer til at være penge til at ordne det her, som I desværre har lavet rod i.
Jamen det har hr. Joachim B. Olsen jo ret til at mene, og du har også ret til at kalde mig hykler.
Jeg er fuldstændig uenig.
Lur mig, om ikke det kommer til at ske igen.
Men når jeg ikke kommer til at stå og love Amager halshug til hver eneste dansker ude i stuerne, der sidder og ser med, så er det, fordi vi ikke ved, hvad I har tænkt jer at gøre ved økonomien i mellemtiden, og så er det, fordi vi ikke ved, hvor mange penge der kommer til at være i kassen.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-02-21:
Tak for det.
I sidste uge stemte S imod et beslutningsforslag om at afskaffe kontanthjælpsloftet.
Når man hører ordførerens tale i dag om, hvor frygteligt det her er, og hvilken elendighed det skaber i Danmark, at vi nu stadig væk har verdens højeste niveau for kontanthjælp – også når man korrigerer for købekraft – men dog ikke helt så højt, som det var før, så er det jo utroligt, at Socialdemokratiet ikke kan finde 500 mio. kr. til at afskaffe det.
Man vil ikke sige klart: Selvfølgelig afskaffer vi det, når vi engang igen får regeringsmagten.
Det er udtryk for, at det her i virkeligheden handler om at skabe politisk røre og debat om en sag, og når man så ikke vil sige, at man gerne vil finansiere at afskaffe det, så nærmer det sig altså hykleri.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2017-02-21:
Tak for det.
For mig gør det bare en forskel, om man bare spreder det ud med en bred pensel og siger, vi rammer alle, eller om man målrettet går efter dem, som den enkelte socialrådgiver ude i kommunerne vurderer er i stand til at gå i uddannelse og arbejde.
For mig er det bare det afgørende, for jeg tror ikke på økonomisk pisk til folk, der ikke er i stand til at flytte sig.
Du graver kun grøfterne dybere med den tilgang, og derfor er det de bærende principper, både når jeg diskuterer beskæftigelsespolitik og socialpolitik.
Carl Holst (V), 2017-02-21:
Der er ikke belæg for din påstand om, at ungeydelsen havde skabt større mobilitet end 225-timersreglen.
Det, der er tilgangen, er, at man ønsker nogen i et arbejdsfællesskab, og det arbejdsfællesskab skal der også være et økonomisk incitament til.
Der skal selvfølgelig også være helbredet til det, men jeg synes bare, det er hyklerisk, det er måske for stort et ord, men jeg synes ikke, det skarpt står for mig, hvad man bruger som argument for, når man har regeringsmagten, at indføre noget, mens man tordner imod noget andet, når man er i opposition.
Og så var der altså en vækst i den offentlige sektor på under 0,3 pct. under den tidligere socialdemokratiske regering.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2017-02-21:
Det, der er fuldstændig afgørende for mig, er, at du ikke gør nogen fattig og tror, at de dermed flytter sig i arbejde, hvis de ikke er i stand til at tage et arbejde, og derfor synes jeg jo, at grebet med ungeydelsen var fuldstændig rigtigt i den forstand, at vi delte gruppen i to og sagde: Alle jer, der kan, I skal.
De penge, vi sparede på det, ved at de fik SU-lignende sats, brugte vi så på at investere i alle dem, der ikke lige kunne endnu, men som vi havde en drøm og et håb om at kunne få flyttet et sted hen, hvor de også på et tidspunkt kunne.
Jeg synes, der er meget stor forskel på at bruge økonomisk incitamenter på folk, der kan flytte sig, og folk, der ikke kan flytte sig, og jeg synes i høj grad, at regeringen rammer folk, der simpelt hen ikke er i stand til at flytte sig, og det eneste resultat, jeg kan se af det, er fattigdom.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-02-21:
Ordføreren ved udmærket godt, at når Socialdemokratiet engang overtager regeringsmagten – og det gør de jo nok engang – vil der være 500 mio. kr. til at afskaffe kontanthjælpsloftet.
Det ved ordføreren godt, og ordføreren lyver, hvis ordføreren påstår noget andet.
Så derfor må man kunne forvente et klart svar fra Socialdemokratiet: Vil I afskaffe kontanthjælpsloftet, når I selv kommer i regering – det kontanthjælpsloft, som man må forstå er fuldstændig frygteligt?
For der er 500 mio. kr. til at gøre det – det er stensikkert.
Tak for det.
Ordføreren har flere gange i debatten sagt, at fattigdom medfører, at man ikke kan komme til fritidsaktiviteter osv.
SFI lavede for 1½ år siden en undersøgelse, hvor man undersøgte materielle afsavn i fattige familier.
Man brugte den fattigdomsdefinition, som den tidligere regering havde indført.
Der undersøgte man også spørgsmålet om adgang til fritidsaktiviteter, og undersøgelsen byggede på, at man gik ud og spurgte folk selv.
Konklusionen var, at når det kom til adgang til fritidsaktiviteter, var der ingen forskel mellem fattige familier og ikkefattige familier.
Så vil jeg gerne høre, hvorfor ordføreren igen og igen bliver ved med at gentage det synspunkt.
Er det et udtryk for intellektuel dovenskab, at man ikke gider sætte sig ind i det, eller hvad skyldes det?
Carl Holst (V), 2017-02-21:
Det er vist en påstand, man kan have forskellige tilgange til.
Det, der skete, efter at man under en tidligere borgerlig regering indførte kontanthjælpsloftet, og efter at det efterfølgende blev afskaffet, var, at antallet af ikke mindst par på kontanthjælp steg meget dramatisk.
For mig er det et udtryk for, at man netop troede, at det ikke er et spørgsmål om, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2017-02-21:
Men kan vi så ikke bare lige få det på det rene, at I jo har gjort det her en gang, og sidste gang blev det efterfølgende dokumenteret, at det ikke havde fået folk i arbejde.
Hvad er det, der gør, at ordføreren tror, at det virker den her gang?
Carl Holst (V), 2017-02-21:
Jeg har ikke overværet det samråd og ved ikke, hvilken kontekst finansministeren har udtalt sig i.
Jeg kan for mit vedkommende sige, at formålet med kontanthjælpsloftet er, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2017-02-21:
Tak for det.
Ordføreren siger, at det primære formål med kontanthjælpsloftet er at få folk i arbejde.
Finansministeren, der er fra ordførerens eget parti, sagde for nylig – faktisk for få uger siden – i Finansudvalget, at det ikke er det primære formål, men at det i stedet for handler om, at folk bare ikke skal have så mange penge.
Kan ordføreren ikke lige uddybe, om I er uenige, eller om der er noget, jeg har misforstået?
Carl Holst (V), 2017-02-21:
Jeg synes, det er lidt tidligt at lave så håndfaste konklusioner på, hvad der kan tilskrives den tidligere regering og den nuværende regerings politik, og hvilken betydning det får.
For vi taler hele tiden om de initiativer, der er blevet skabt for at få flere ud i arbejdsfællesskabet, som noget, der ikke har effekt i forhold til det, der er formålet med det, nemlig at få folk fra passiv forsørgelse ud i arbejdsfællesskabet.
Tak for spørgerens gode, lange, grundige tale.
Jeg sad lidt med en fornemmelse af, at vi gør socialpolitik til et spørgsmål om at putte folk i nogle kasser, nogle statistikker i stedet for, som jeg tror vi i øget omfang skal gøre, at betragte socialt udsatte som det, de er: individuelle mennesker med individuelle behov, som skal have individuelt tilpassede løsninger, og løsningen er ikke altid et spørgsmål om flere kroner og øre.
De, der arbejder med misbrugsbehandling og alkoholafvænning, kommuner og regioner i et godt samspil med boligselskaber og andre er sådanne aktører, der skal spille sammen for at kunne lave den nødvendige integrerede indsats for de hjemløse.
I relation til den del af forespørgselstemaet, som handler om væksten i den offentlige sektor, ærgrer jeg mig lidt over, når det bliver koblet op på spørgerens tale, at socialpolitik bliver et spørgsmål om, hvem der kan give mest.
Det tror jeg ikke er vejen frem.
Jeg tror, at der år og dag har været eksempler på, at vi i misforstået godhed og sikkert også på tværs af partier og skel og skiftende regeringer har haft den tilgang, at socialpolitik er et spørgsmål om at have god samvittighed, give dem nogle penge, være passiv, men så har vi i hvert fald god samvittighed.
God socialpolitik er ikke, tror jeg, at man fra statens, det offentliges side giver penge og beder folk om at klare sig selv.
Uanset om man er handicappet, socialt udsat, eller hvad ved jeg, er hjælp til selvhjælp vejen frem.
Det er ikke nødvendigvis et spørgsmål om kroner og øre.
Men der er nogle, der, uanset om vi taler ungeydelse eller vi taler kontanthjælp, ikke i tilstrækkelig grad har været ansporet til at gå fra passiv forsørgelse ud i arbejdsfællesskabet.
Det er det, der er formålet med kontanthjælpsloftet.
Er der nogle, der er fejlplacerede, i form af at de skulle have haft en anden ydelse?
Det er man jo ved at se på.
Det er derfor, vi bredt har lavet en satspuljeaftale, der netop skulle se på, om man skulle have været på en anden ydelse, men princippet, uanset om det er ungeydelse eller kontanthjælpsloft, om, at man skal anspores til at gå fra passiv til aktiv forsørgelse, tror jeg er rigtigt.
Tak for ordet.
Pernille Bendixen (DF), 2017-02-21:
Det gør altid indtryk, når der er nogle ude i civilsamfundet, der gør noget for andre, uanset hvad det handler om.
Jeg vil også gerne sige, at der er flere, der har søgt julehjælp, og så hører man efterfølgende, at de sælger det videre.
Så jeg synes også bare, vi skal have et lidt bredere blik på det i stedet for det der enøjede fokus på kontanthjælpsreformen.
Jeg troede faktisk, vi skulle mødes i dag for at tale om fælles løsninger.
Men jeg kan så høre, at det skal vi ikke.
Yildiz Akdogan (S), 2017-02-21:
Men det rammer en bred vifte af mennesker.
Det rammer de handicappede, det rammer børn, det rammer enlige mødre, det rammer familier.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide, om det gør indtryk på ordføreren, når der er så mange organisationer, der samler ind til fattige i Danmark.
Der er nogle indsamlinger, der er foregået sidste år i november.
Kirkens Korshær er en af dem, der har samlet ind.
De samler ind under bl.a. overskriften fattige børn.
Gør det indtryk på ordføreren, at det har konsekvenser for borgerne?
Pernille Bendixen (DF), 2017-02-21:
Selvfølgelig gør det indtryk.
Jeg er gået herop for at tale om, hvad vi kan gøre for de socialt udsatte, ikke for at have en debat om kontanthjælpsreformen.
Yildiz Akdogan (S), 2017-02-21:
Tak for det.
Nu sagde ordføreren, at det med fattigdom ikke kun handler om penge.
Så det antal kroner, man har at gøre godt med og købe medicin for, betyder noget.
Er det noget, der gør indtryk på ordføreren?
Pernille Bendixen (DF), 2017-02-21:
Selvfølgelig er det stadig rigtigt, ellers ville vi ikke stå på mål for det.
Jeg mener altså, det er meget enøjet at sige, at det eneste, det handler om, når man er fattig, er penge.
Jeg synes f.eks., man er fattig, når man som forælder vælger at holde ferie uden sine børn og afleverer dem 3 uger i daginstitution.
Det synes jeg er fattigt.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2017-02-21:
Så ordføreren har slet ingen forbehold, når hun ved, at vi eventuelt fordobler antallet af fattige børn, og at organisationerne for første gang samler ind til fattige danskere?
De her konsekvenser gør slet ikke indtryk på ordføreren?
Ordføreren nævnte det før valget, og nu ser vi konsekvenserne efter valget.
Men ordføreren ryster overhovedet ikke på hånden.
Det her er stadig rigtigt, eller hvad?
Pernille Bendixen (DF), 2017-02-21:
Vi gik til valg på at indføre det, og det gjorde vi, fordi vi mener, at det er det rigtige at gøre.
Jeg tror, det er det, de kalder det.
Så det må man gå ud fra holder stik.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2017-02-21:
Tak for det.
Når vi nu ser, at der for første gang nogen sinde fra Kirkens Korshærs side bliver samlet ind til fattige danskere, og vi samtidig har tal, der viser, at vi er tæt på at kunne fordoble antallet af fattige børn i Danmark på baggrund af de her ændringer, som er sket, hvad er så ordførerens holdning i dag?
Var bl.a. indførelsen af det her kontanthjælpsloft det rigtige at gøre?