runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-17:
Tak for det.
Det synes jeg er en interessant tanke.
Det kunne være, det var det, der kunne få det til at blive realiseret, altså at det ikke er en permanent ordning, men noget, der gælder for en periode.
Det kunne også være, man kunne have nogle kriterier for, hvad det er, man prioriterer.
Jeg kunne godt forestille mig nogle klimatilpasningsprojekter, som ikke kræver rigtig mange mandetimer.
Hvis det er et spørgsmål om at vådlægge nogle arealer, er det sådan set noget, som entreprenører ikke skal bruge mange arbejdstimer på.
Dermed kunne vi så modvirke en overophedning af en bestemt sektor.
Mette Abildgaard (KF), 2024-05-17:
Jamen det gør jeg gerne.
Jeg tror sådan set ikke, motivationen mangler hos dem.
Jeg tror nærmere, at villigheden hos finansministeren er der, vi er udfordret.
Jeg så lige, at miljøministeren fandt sin telefon frem, og jeg tænkte, at det var, fordi han fluks sendte en sms til finansministeren med besked om, at der er et massivt pres i Folketingssalen i dag.
På den måde tænker jeg vi er godt på vej.
Katrine Robsøe (RV), 2024-05-17:
Tak for ordet, og tak til Dansk Folkeparti for at tage initiativ til den her forespørgselsdebat om et emne, jeg virkelig synes er vigtigt, og som, hvad jeg i den grad synes debatten her har båret præget af, har nogle nuancer og nogle ting i sig, som virkelig fortjener at blive diskuteret her i Folketinget.
For vi står med en kæmpe udfordring.
Klimaforandringer rammer også meget direkte i Danmark.
Det er ikke kun noget, der rammer uden for landets grænser, og vi kommer til at se ind i, at voldsomt vejr vil have store konsekvenser og også komme langt hyppigere, end hvad vi har set indtil videre.
Vi har set mennesker, der har stået med vand i deres huse, og veje, der er blevet ødelagt, og der har været store skader materielt, som rammer de familier og de kommuner enormt hårdt, som har været særlig udsat i løbet af de sidste par år.
Vi gør allerede en del herindefra, og det synes jeg også flere af mine kolleger har remset op.
Men der er også behov for mere, og jeg tror også, at det kommer til at blive meget tydeligt, når vi får ansøgningerne ind på nogle af de puljer her.
Der tror jeg, at der kommer til at være langt flere ansøgere, end hvad der rent faktisk vil være af midler i de puljer.
Derfor er det jo også noget, vi fremadrettet kommer til at skulle diskutere og forhåbentlig finde midler til.
Jeg mener, der er et ansvar hos den enkelte husejer, og at der er et ansvar hos kommunen.
Der ligger naturligvis også et ansvar herinde, og det synes jeg også at vi har vist med nogle af de tiltag, vi har lavet, altså at det er noget, vi er klar over.
Men fra radikal side ønsker vi naturligvis også, at den villighed fortsætter, for efterspørgslen derude er virkelig stor.
Jeg håber virkelig, at miljøministeren vil tage det her op i forhold til den kollektive forsikringsordning og de bekymringer, som der har været fra Det Miljøøkonomiske Råd i forhold til de balancer, der er, i forhold til om de retningslinier, der er i den ordning, er tidssvarende, og om det egentlig er det, vi bør have fremadrettet, i forhold til om du bare skal genopføre noget der, hvor du allerede er.
Men det gælder også i forhold til det her med – jeg har ikke det endelige svar på, hvordan det skal stykkes sammen – de overvejelser, der er i, at vi har en kollektiv forsikringsordning, som alle betaler ind til, og som alle så får penge ud af, hvis de bliver ramt, og at vi samtidig så også dermed har en udfordring med, om man har det nødvendige individuelle incitament til at få sikret sin egen bolig.
Som sagt har jeg ikke det endelige svar på, hvordan det færdige skal se ud, men jeg synes, vi indtil videre mangler og har til gode at have den diskussion.
Jeg ved godt, at den ligger lidt i både hos miljøministeren og hos erhvervsministeren.
Jeg har bare et ønske om, at den her ikke falder ned mellem de to ministerstole, men at vi rent faktisk lige får den samlet op her.
Og det kunne være, at det var noget af det, der kom med, når nummer to af klimatilpasningsplanerne fra regeringen kommer.
Radikale står i hvert fald klar til at være med til at forhandle og finde løsninger.
Tak for ordet.
Magnus Heunicke (S), 2024-05-17:
Vi mener, at der skal hastighed til, men det skal være i forhold til begge dele, og der er vi jo så ikke enige.
Der er det jo trist, at debatten har vist, at vi så åbenbart er uenige med spørgerens parti, som mener, at der ikke skal være hastighed på den første del.
Begge dele er vigtige, og den her debat handler om den sidste del, men begge dele er altså helt afgørende vigtige.
Jesper Petersen (S), 2024-05-17:
Og det er jo en af grundene til, at man også må tage det arbejde og det forløb, som sker fra Den Internationale Domstol, så alvorligt, og er jo dermed også en god grund til, at vi som land giver støtte og gør det ekstra til ICC.
Men i lighed med udenrigsministeren kan man jo også vende det om og sige, at ud over de diplomatiske metoder, vi bruger – vi kan gøre det direkte over for Israel, gøre det igennem EU og vores engagement i FN og andet –
hvad er det så egentlig, man forestiller sig vi skal gøre?
Hvad er det, forslaget er?
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-17:
Vi har jo hørt udenrigsministeren meget klart konstatere, at udenrigsministeren ikke mener, at de midlertidige foranstaltninger, som Den Internationale Domstol har anmodet Israel om, bliver overholdt.
Altså, det er f.eks. ikke tilstrækkelig nødhjælp, der kommer ind i Gaza.
Det har udenrigsministeren sagt entydigt.
Så det er jo en meget vigtig stemme, tænker jeg.
Derfor er der jo to meget konkrete ting, som Danmark kunne gøre.
Den ene er at intervenere i retssagen med den viden, vi har, og den anden er jo at styrke organisationer inde i Gaza, som kan dokumentere, hvad der sker.
Vil ordføreren tage initiativ til de to ting?
Jesper Petersen (S), 2024-05-17:
Jeg tror nu nok, at Christian Friis Bach er i gang med en overfortolkning af udenrigsministerens udtalelser.
Det at have truffet sådan konklusioner og egentlige bedømmelser af, om pålæg er fulgt, har jeg nu ikke hørt udenrigsministeren gøre.
Men det meget klare signal, at der ikke er givet tilstrækkelig adgang for nødhjælp, og at nødhjælpsarbejdere arbejder under en urimelig risiko, kan jeg fuldt ud tilslutte mig.
Det har været både mit synspunkt, mit partis synspunkt og regeringens synspunkt i lang tid.
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-17:
Egentlig tænker jeg, at det her borgerforslag handler om, at vi lever op til vores forpligtelser og handler på det, ICJ har udtalt.
Men ordføreren går ind i at tale om, hvornår og hvordan konflikten startede, selv om det egentlig ikke er til diskussion.
Derfor tænker jeg, at jeg er nødt til at høre ordføreren, hvilke handlinger der retfærdiggør, at vi overhører det internationale retssamfund og ikke forebygger et muligt folkedrab, sådan som vi har pligt til.
Jesper Petersen (S), 2024-05-17:
Jeg synes ikke, det er en rimelig måde at stille spørgsmålet op på, og jeg håber, at fru Sascha Faxe har hørt udenrigsministerens tale og igennem lang tid både har registreret og hørt ham og andre repræsentanter fra regeringen og hørt os, der er ordførere for regeringspartierne, give udtryk for, at der ikke er taget tilstrækkeligt hensyn til civile, og at nødhjælp og nødhjælpsarbejdere ikke får den adgang, som man skal have, og de andre bekymringer, som det er på sin plads at komme med her.
Og Danmark er jo med til at bakke op om det arbejde, der foregår inden for de her internationale instanser, som vi har til drøftelse i dag.
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-17:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Anerkender ordføreren, at den risiko findes?
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-17:
Jeg ved, at ordføreren er en dygtig politiker og faktisk er rigtig meget inde i den her sag, så jeg tænker, at vi godt kan nå derhen, hvor vi kan skelne mellem det humanitære og det retslige aspekt af det her.
Ordføreren svarer på det humanitære aspekt, og det er virkelig vigtigt, og jeg glæder mig over, at regeringen har rykket sig så meget på det område, og at vi går ind den vej.
Men jeg spørger faktisk til det retslige: Hvornår skal vi leve op til vores internationale retslige forpligtelse?
Kan ordføreren uddybe sit syn på, hvorvidt vi anerkender og efterlever de konventioner og aftaler, som vi har tiltrådt, og hvad der skal til, før vi faktisk handler på det?
Jesper Petersen (S), 2024-05-17:
Det er regeringens klare vurdering og holdning, at Danmark efterlever de forpligtelser, vi har, og jo også bakker op om det arbejde, der sker i de juridiske organer, der er tale om her.
Jeg mener, at det er forkert, når fru Sascha Faxe siger, at regeringen har rykket sig på spørgsmålet om nødhjælp; det har hele tiden været regeringens holdning, at der som led i det at iagttage de civiles behov selvfølgelig skal være tilstrækkelig adgang for nødhjælpsarbejdere, så de har mulighed for at arbejde.
Det er jo faktisk også en del af at håndhæve de ting, der bliver sagt, at følge op på, at der bliver den forbedrede adgang.
Så på den måde hænger tingene sammen.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-17:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Og hvis ordføreren anerkender det, vil jeg egentlig spørge, hvordan det kan være, at man ikke kan bakke op om det her beslutningsforslag, som i al sin enkelhed går ud på, og nu citerer jeg fra beslutningsforslaget: »Den danske regering bør anerkende risikoen for folkedrab i Gaza og arbejde aktivt for at forebygge og standse det i overensstemmelse med Danmarks internationale forpligtelse til at forhindre folkedrab under folkedrabskonventionen og folkeretten«.
Hvad er det, regeringen er bange for?
Jesper Petersen (S), 2024-05-17:
Som det er fremgået af debatten, er det jo ikke første gang, vi diskuterer det her spørgsmål og den sag, der kører, for det har jo været en del af vores diskussioner her i Folketinget før, og både det, at sagen er blevet rejst, og at der er blevet givet de pålæg til Israel, som der er blevet givet, understreger jo alvoren i den her situation og dermed også rigtigheden i, at Danmark diplomatisk, med de redskaber, vi har til at påvirke situationen direkte over for Israels regering igennem EU og igennem vores arbejde i FN osv., er meget aktiv, og at vi jo også gør det med baggrund i de pålæg, der er blevet givet til Israel.
Men jeg ved ikke, hvad det er, fru Trine Pertou Mach forestiller sig at man sådan yderligere kan gøre.
Altså, er det Enhedslistens forslag, at vi skal sende tropper af sted?
Jeg har ikke set, at det forslag er blevet lagt frem her i Folketinget, så det forestiller jeg mig ikke at det er.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-17:
For det her handler nemlig om, om den socialdemokratiske ordfører anerkender risikoen for folkedrab i Gaza.
Anerkender ordføreren det?
Ja eller nej?
Det er mit simple spørgsmål, og jeg vil gerne bede om et klart svar.
Jesper Petersen (S), 2024-05-17:
Ligesom alle andre følger vi selvfølgelig med i den sag, der er.
Men vi kan ikke træffe en konklusion politisk her fra Folketingets side.
Jeg tror ikke, jeg vil tilføje yderligere.
Jesper Petersen (S), 2024-05-17:
Borgerforslaget her er igen et udtryk for den bevågenhed, det engagement og den indlevelse, der heldigvis fra mange danske borgeres side er i forhold til civile i Gaza i en situation, hvor tusindvis har mistet livet, og hvor vi jo alle sammen kan følge med i den meget katastrofale humanitære situation.
Sådan har det jo snart været længe, og situationen omkring Rafah og det stadig mere vanskelige i at finde områder at være og leve i, er endnu en fortvivlende del af billedet på den humanitære situation, som den er.
Jeg synes, at udenrigsministeren redegjorde udmærket for det – og også for, at vi fra dansk side jo har leveret ekstra humanitær hjælp ad flere omgange.
Vi holdt hovedet koldere end andre og opretholdt vores finansielle bidrag til UNRWA og også til det udviklings- og menneskerettighedsarbejde, der finder sted, selv om vi jo har haft debat om det, og vi, der var af sted på en rejse med Det Udenrigspolitiske Nævn i sidste uge, så igen værdien af noget af det arbejde, som bl.a. sker med baggrund i danske støttemidler.
Det er en skam, at højrefløjen vil afskaffe det – det må jeg sige.
Man kan også sige, at det hele hurtigt ville være overstået, hvis Hamas frigav gidslerne, nedlagde og udleverede deres våben og overgav sig.
Havde de ikke foretaget angrebet den 7. oktober, havde hele den her situation også været helt anderledes og uden de store tab af liv, der er sket siden.
Men Hamas udførte terroren mod civile, og gidslerne er stadig tilfangetaget – altså et klart brud på folkeretten – og Hamas fik den død, ødelæggelse og grobund for radikalisering, som de ønskede.
Regeringen anerkender – og det er jo en anerkendelse, der kommer fra rigtig mange sider – at Israel selvfølgelig har ret til at forsvare sig selv, men mener, at det skal ske inden for rammerne af international lov, herunder den humanitære folkeret.
Det har jeg sagt igen og igen.
Også påmindelserne om måden at føre sit forsvar på er blevet gentaget igen og igen direkte over for Israel og via EU m.m. Som udenrigsministeren også redegjorde for, bakker Danmark selvfølgelig op om Den Internationale Domstol, som er FN's afgørende juridiske organ.
Danmark støtter Den Internationale Straffedomstol, ICC, og har som bekendt i 2023 bidraget med ekstra midler til dets arbejde.
Vi kan ikke politisk fra Folketinget drage konklusioner nu, men støtter altså det arbejde, der skal give os dem, og støtter, at Israel skal respektere og følge de pålæg, der kommer fra Den Internationale Domstol.
Fremgangsmåden sker i forlængelse af den tradition, der er i Folketinget.
Vi følger med, vi bidrager til, at der bliver indsamlet dokumentation osv., og vi gør vores synspunkter gældende, men vi kan som Folketing ikke drage konklusionen politisk på nuværende tidspunkt.
Derfor drager Socialdemokratiet den samme konklusion som udenrigsministeren og kan altså heller ikke støtte beslutningsforslaget, om end jeg, som jeg indledte min tale med at sige, har en stor forståelse for den store bekymring og indlevelse, der, som jeg læser det, ligger til grund for det.
Tak for ordet.
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-17:
Tak, og tak til ministeren for talen, som jeg synes understreger, at vores opbakning i Danmark går til ICJ, Den Internationale Domstol, og til vores forpligtelser.
Men når vi kigger på folkedrabskonventionen, som jo er en gammel fætter efterhånden, er der kommet nogle tillæg til – det seneste var i 2005, som så blev uddybet i 2009.
Og det gør faktisk det, at Danmark ikke behøver at gøre sig til dommer.
Danmark behøver ikke sætte sig ind i situationen, for vi har allerede anerkendt ICJ, og når ICJ går ind og siger, at der er en risiko, har vi i 2005 forpligtet os på at være med til at forebygge.
Og det betyder ikke kun humanitært.
Det betyder også, at det forebygges, så vi ikke ser nye folkedrab.
Det kommer jo ud af det, vi så i Rwanda, og vi så det i Srebrenica.
Så der blev vi klogere, og derfor udbyggede vi det.
Mener udenrigsministeren, at vi har en forpligtelse til at leve op til aftalen fra 2005?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-05-17:
Vi har en generel forpligtigelse til at leve op til alle de internationale aftaler, vi har indgået, og det er også min absolutte opfattelse, at det gør vi.
Det er ikke sådan, at vi sidder tavse og iagttager situationen udvikle sig.
Vi engagerer os i det.
Det gør vi diplomatisk i forhold til Israel.
Senest og helt aktuelt har jeg selv sendt et brev til den israelske udenrigsminister sammen med en gruppe af kolleger fra både EU og andre steder i verden med en meget kraftig advarsel om at indlede en landoffensiv i Rafah.
Det er også spørgeren bekendt, at vi har justeret vores våbeneksportpolitik, så vi nu har flyttet os fra at have en restriktiv tilgang til at have en meget restriktiv tilgang, og efter det kursskifte har der heller ikke været givet danske våbeneksporttilladelser.
Så vi engagerer os.
Men spørgsmålet om at afklare faktum op mod jus ligger i domstolen, som vi så også engagerer os i.
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-17:
Domstolen har jo egentlig talt sit tydelige sprog.
Og det, som står i aftalen fra 2005, er, at man ikke skal vente på domstolens afgørelse, for det vil jo være et efterspil, hvor et folkedrab er foregået.
Så det, forpligtelsen er her, er, at man skal være med til at intervenere.
Og der ligger faktisk i det her, at det jo også er en fysisk intervention, altså simpelt hen tvangsforanstaltninger, man kan gå ind at lave for at forebygge det her.
Det var jo noget af det, man kunne have drømt om vi havde gjort i Rwanda i sin tid.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-05-17:
Domstolen har jo ikke talt sit tydelige sprog.
Altså, domstolen har jo ikke forholdt sig til den sag, der er anlagt, i forhold til substansen.
Domstolen har besluttet sig for en række midlertidige foranstaltninger, som vi bakker op om, og som vi også alle steder, hvor vi kan, understreger vigtigheden af at Israel efterlever, da Israel også selv har anerkendt domstolens jurisdiktion.
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-17:
Tak for det.
Og tak for et ellers godt indlæg, men jeg kan notere, at udenrigsministeren og regeringen ikke vil stemme for den her resolution, fordi man mener, at den konstaterer, at der er begået folkedrab.
Det har jeg meget svært ved at se noget sted i resolutionen.
Det eneste, der står, er jo, at førende FN-eksperter og folkeretseksperter har været enige om, at Israel kan ses som værende i færd med at forberede og gennemføre et folkedrab.
Der er førende FN-eksperter og folkeretseksperter, der har udtalt lige præcis det.
Så kernen i det her beslutningsforslag er jo de sidste linjer: »Den danske regering bør anerkende risikoen for folkedrab i Gaza og arbejde aktivt for at forebygge og standse det ...«.
Der hører jeg jo faktisk – og der må udenrigsministeren korrigere mig – at det anerkender den danske regering.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-05-17:
Det er helt rigtigt forstået, at den danske regering ser med stor bekymring på den aktuelle situation i Gaza, og det kan jo så også udstrækkes til Vestbredden, og det kan i virkeligheden udstrækkes til hele regionen med risiko for eskaleringer.
Det er afsættet for, at vi engagerer os i den her sag med en balanceret tilgang, hvor vi fordømmer Hamas' terrorangreb, anerkender Israels ret til selvforsvar, fra dag et har understreget, at det skal være proportionalt og inden for rammerne af international ret og international folkeret, og derudover uden i øvrigt at have nogen juridisk vurdering af det er dybt bekymrede over den humanitære situation, som kalder på, at der sikres mere humanitær bistand ind i Gaza, og at man forsøger med afsæt i konstruktive kræfter i regionerne at få genåbnet et forhandlingsspor, der kan føre til en tostatsløsning.
Det er den danske regerings tilgang til den her sag.
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-17:
Jo, og jeg anerkender fuldt de tiltag, regeringen har taget, også på det seneste, og takker for både opbakningen til Palæstina i FN, den restriktive tilgang, den humanitære bistand og bidraget til Den Internationale Domstol.
Men jeg synes jo, at kernen i det her er, om den danske regering anerkender risikoen for folkedrab i lighed med Den Internationale Domstol.
Anerkender den danske regering, at den risiko nu er til stede, også i takt med at de midlertidige foranstaltninger – som udenrigsministeren selv har udtalt – ikke bliver overholdt?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-05-17:
Jeg har ikke forudsætningerne for at lave en juridisk afklaring af det spørgsmål og har sådan set heller ikke brug for det.
For længe inden jeg når til det punkt, når jeg til et punkt, der hedder, at der er en ekstremt alvorlig humanitær situation, som, uanset hvad for en juridisk krog man hænger det op på, skal håndteres. Og det er det, vi kaster alt vores engagement ind i.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-17:
Tak for det, og tak til udenrigsministeren for talen.
Det er godt at høre udenrigsministerens betragtninger om, at den humanitære situation er så dybt alvorlig, som den er.
Jeg anerkender fuldt ud, at Danmark også har stået på mål for UNRWA på et tidspunkt, hvor det ikke nødvendigvis var supernemt.
Så der er en stor anerkendelse for det.
Men til det, som er dagsordenspunktets tema, og som handler om Danmarks pligt til at forhindre folkedrab, vil jeg gerne læse et citat op fra udenrigsministeren tilbage fra november 2023, hvor Danmark intervenerer i en sag om anklage om folkedrab begået af Myanmar ved netop Den Internationale Domstol i Haag.
Der siger udenrigsministeren, at »alle stater i verden har en forpligtelse til at forebygge og bekæmpe folkedrab.«
Hvordan mener udenrigsministeren Danmark lever op til den forpligtelse om at forhindre et muligt folkedrab?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-05-17:
Det gør vi jo bl.a. helt aktuelt ved i ren tale og ord at række ud i forhold til de israelske meldinger om evakueringsordrer og klare signaler om en landoperation i Rafah, som vi advarer på det kraftigste imod.
Altså, det er jo en konkret handling for at afværge en humanitær katastrofe, og hvis det var sådan, at man lagde et juridisk filter ned over det, hvor man sagde, at den humanitære katastrofe ikke bare – i meget store anførselstegn – ville være udtryk for en humanitær katastrofe, men også noget, der var at stride mod folkedrabskonventionen, kan det mindre jo være i det mere.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-17:
Lad mig så spørge, om ministeren mener, at de handlinger virker.
Altså, har det nogen effekt, og er det dermed en i praksis forhindrende kraft i forhold til det, der muligvis er et folkedrab eller kan udvikle sig til et folkedrab?
Lige præcis med den her forpligtelse er der jo ikke den mulighed at vente.
Nu er det på ottende måned sådan, at man må konstatere, at den israelske regering faktisk ikke lytter, og nu begynder der at komme advarsler.
Der bliver ikke lyttet.
Israels regering har meldt ud, at den laver sin aktion i Rafah uanset det.
Så hvad er egentlig det konkrete skridt for at forhindre et folkedrab, som Danmark skal tage for at leve op til konventionen?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-05-17:
For så vidt kunne det være spændende at vende spørgsmålet om og så lige udbede mig det sådan meget konkrete forslag, vi kunne vedtage her i dag, og som havde effekt på landjorden i morgen.
Det kan jeg desværre ikke komme i tanke om.
Jeg kan komme i tanke om, at vi kan bruge de værktøjer, vi har, og de værktøjer bruger vi mest effektivt, hvis vi gør det i en alliance med andre lande.
Det er derfor, vi gør det i en EU-ramme og i øvrigt også i en tæt dialog med vores amerikanske allierede, som jo har en fuldstændig entydighed i forhold til beskederne til Israel, som jeg bestemt godt kunne ønske mig at man også i Israel var mere lydhør over for.
Marianne Bigum (SF), 2024-05-17:
Jo, det er vistnok derfor, man gør det.
Vi synes, det kunne give mening at kigge på at lempe det her på grønne tiltag som det her.
Men i det hele taget skal tingene jo faktisk tænkes ind i de bygge- og anlægsprojekter, man har, allerede nu, og det har man jo også gjort i i hvert fald mere end 10 år nogle steder.
Anne Paulin (S), 2024-05-17:
Tak for en god tale og for at tage det her emne op.
Jeg har et spørgsmål til finansieringen, som Dansk Folkeparti selv peger på i det her spørgsmål.
Der er jo en række partier, som er med i aftalen omkring det grønne råderum eller den grønne fond, og dér prioriteres der jo midler til klimatilpasning.
Det er 1,2 mia. kr. – eller 1,25 mia. kr. – frem mod 2030.
Ordføreren peger så på, at Dansk Folkeparti har en plan om at prioritere 1 mia. kr. på det.
I og med at DF ikke er med i aftalen om den grønne fond, og jeg kan egentlig ikke huske, hvorfor Dansk Folkeparti ikke er med til at prioritere de her penge til klima- og miljøindsatser, er det så rigtigt forstået, at samlet set, hvis det stod til Dansk Folkeparti, skulle vi bruge færre midler på det end det, der er prioriteret i den grønne fond?