Morten Bødskov (S), 2021-05-04:
Tak for det, formand.
Forslagsstillerne ønsker, som det fremgår af forslaget, at indføre et midlertidigt fradrag for lektiehjælp i boligjobordningen, og det her fradrag skal så gælde i 2021 og 2022.
Lad mig først slå fast, at regeringen jo er meget opmærksom, som den øvrige del af Folketinget her selvfølgelig også er, på børn og unges trivsel i forbindelse med coronasituationen.
Børn og unges trivsel og faglige udvikling er og har været sat på prøve under nedlukningen af skoler og uddannelsesinstitutioner.
Regeringen har derfor sammen med et bredt flertal i Folketinget indgået en politisk aftale om en samlet indsats, der både understøtter et fagligt løft og også styrker trivslen.
Ud af en samlet ramme på 600 mio. kr. er 390 mio. kr. afsat til et fagligt løft frem mod sommerferien, særlig til de elever, der skal til afsluttende prøver i løbet af foråret og sommeren, eller som måtte have særlige behov.
For selvfølgelig skal vi, og måske især i den tid, vi befinder os i nu, være ambitiøse i forhold til at understøtte børn og unges læring, men som forslagsstillerne også godt ved, hører den her del jo under børne- og undervisningsministerens område og er ikke skatteministerens ressort.
Regeringen kan ikke støtte beslutningsforslaget om et særligt midlertidigt fradrag for lektiehjælp, og det vil jeg gerne prøve at uddybe.
Vi mener ikke, at en midlertidig fradragsret for lektiehjælp er den rigtigste måde at støtte elever, der har behov for lektiehjælp, eksempelvis fordi de jo ikke trives, ved vi, med onlineundervisning under hjemsendelsen.
Fradrag for lektiehjælp er ikke særligt målrettet dem, der har mest behov for hjælp til skolearbejdet.
Det vil være et fradrag for alle, der har råd til og mulighed for at ansætte privat lektiehjælp.
Det er selvfølgelig fint, hvis forældre ønsker at købe sig til ekstra privat lektiehjælp til deres børn, men det er for mig ikke nogen særlig begrundelse og ikke nogen særlig god begrundelse for, hvorfor forældre med råd til privat lektiehjælp skal have tilskud til det i form af et skattefradrag.
Samtidig er der jo på børne- og undervisningsministerens område som nævnt, og som jeg sagde tidligere, en bred aftale, som netop er målrettet håndteringen af børn og unges trivsel og behov for fagligt løft som følge af nedlukningen.
Jeg synes også, at der er god grund til at fremhæve, at der allerede i dag er fradrag for børnepasning i hjemmet efter boligjobordningen, og hvis børnepasseren under pasningen hjælper lidt med lektierne, vil det faktisk også være omfattet af fradragsretten.
Det er efter min opfattelse en ganske fornuftig afgrænsning, og apropos afgrænsning: Uanset om der foreslås et midlertidigt fradrag i 2021 og 2022, vil fradragsretten jo altså selvfølgelig skulle afgrænses fra, om man vil, beslægtede ydelser, og selv om der anlægges en bred definition af lektiehjælp, f.eks. så den også omfatter madlavningskurser og musik- og sangundervisning i hjemmet, vil der formentlig opstå en hel del tvivlsspørgsmål fra forældre, der også vil købe lektiehjælp.
Det midlertidige fradrag, der kun gælder i 2021 og 2022, uanset hvordan lektiehjælpen så nærmere defineres, vil med regeringens øjne alt andet lige gøre boligjobordningen endnu sværere, vil nogle måske påstå, at forstå og anvende.
Så er der spørgsmålet omkring finansiering, hvor forslagsstillerne henviser til at finansieringen kan ske via – hold fast – regeringens krigskasse.
Nu er det jo sådan, at den her krigskasse er øremærket coronainitiativer, og jeg mener som nævnt ikke, at der er behov for at indføre et særligt midlertidigt fradrag for lektiehjælp.
Skattekronerne er bedre brugt på generelle forbedringer for alle elever, der har et særligt behov for faglig støtte til skolearbejdet, frem for at give indirekte støtte via skattesystemet.
Jeg har stor forståelse for at give et fagligt løft til de børn og unge, der er særlig hårdt ramt af nedlukningerne af skoler og uddannelsesinstitutioner, og det er som sagt også derfor, at et bredt flertal står bag aftalen om lige nøjagtig at afsætte 390 mio. kr. til formålet.
Målrettet hjælp til fagligt løft til børn og unge hører som sagt under børne- og undervisningsministerens område og er ikke noget, der bør søges løst gennem midlertidige særregler i skattesystemet
Så selv om intentionerne er gode, og fordi der faktisk allerede i dag i boligjobordningen er muligheder for at kombinere børnepasning med lektiehjælp, uden det giver problemer, kan regeringen altså ikke støtte beslutningsforslaget.