Jakob Sølvhøj (EL), 2022-05-10:
Vi har i dag en ældrepleje, hvor alt for mange ældre borgere ikke får den hjælp, de har behov for, for at kunne leve et trygt og værdigt liv.
De kommunale besparelser er mange steder gået hårdt ud over ældreplejen, så personalets tid til at udføre pleje- og omsorgsopgaver og de nødvendige praktiske opgaver er blevet alt for knap.
Når tiden ikke står mål med de opgaver, som personalet skal udføre, risikerer det naturligvis at gå ud over den faglige kvalitet i ældreplejen.
Selv et dygtigt, veluddannet fagpersonale har svært ved løse opgaverne fuldt tilfredsstillende, når de er alt for presset på deres tid.
Nærvær og omsorg, som vi diskuterer her, kræver tid, og hvis ældreplejen ovenikøbet er organiseret, så den ældre hele tiden oplever, at der er et meget stort antal forskellige medarbejdere, som varetager plejen og omsorgen, og når den enkelte ældre ustandselig oplever, at der kommer nye personer, som hun eller han ikke kender, er det vanskeligt at opbygge de relationer, som er så helt centrale for at sikre en værdighed i ældreplejen.
Derfor skal vi både have tilført flere ressourcer til ældreplejen og finde nye måder at organisere arbejdet i ældreplejen på.
Regeringen har sammen med Folketingets partier igangsat en proces, som forhåbentlig kan føre til en reduktion af både administrative og diverse andre dokumentationsopgaver, så tiden i højere grad kan bruges på pleje og omsorg.
Det er vores håb i Enhedslisten, at vi vil komme til at se en omlægning af ældreplejen, så den enkelte ældre i langt højere grad end i dag oplever, at de modtager hjælp af et social- og sundhedspersonale, som de kender.
Og der er i hvert fald et meget stærkt fokus på hele spørgsmålet om mindre, faste teams.
Den her indledning er for at sige, at det er i det lys, vi ser forslaget fra en række medlemmer uden for partierne.
Vi er fuldstændig enige i intentionen i forslaget, og jeg synes, at det vil være rigtigt – det vil jeg godt understrege – at vi lovfæster retten til omsorg på linje med retten til personlig hjælp og pleje, som i dag fremgår af servicelovens § 83.
Det bør vi gøre, når vi om få måneder, går jeg ud fra, går i gang med forhandlinger om en ny ældrelov, som jeg har forstået regeringen vil indbyde til, når den igangværende proces med at udvikle grundlaget for en ny lovgivning er tilendebragt og vi har set rapporterne fra de ekspertgrupper, der er nedsat.
Det er en proces, som vi bakker op om i Enhedslisten, og som vi faktisk har forhåbninger til.
Vi synes, det er grebet fornuftigt an, at man har haft – det er mit indtryk – Ældre Sagen, FOA og andre aktører i ældreplejen meget tæt på udformningen af hele grundlaget for arbejdet, og at man ikke mindst også har inddraget repræsentanter for ældrerådene og en bred vifte af de praktikere, der har deres hverdag i ældreplejen, direkte i det lovforberedende arbejde.
Det skal bare her for en ordens skyld lige annonceres, at målsætningen om at udvikle en værdig ældrepleje efter vores opfattelse ikke alene kan indfries gennem nye arbejdsformer.
Det kræver også tilførsel af ekstra midler, men det kan vi vende tilbage til, når forhandlingerne går i gang på den anden side af sommerferien.
Så det, vi i Enhedslisten når frem til, er, at vi absolut støtter intentionen i beslutningsforslaget, men vi mener med hånden på hjertet, at det ville være mærkeligt i den proces, der er i gang, at sige: Nu går vi i gang med at ændre serviceloven § 83.
Jeg kan helt se logikken i at tilføje en ekstra pind til de tre, der i dag står i § 83.
Vi synes, det vil være fornuftigt, at vi inddrager det, så vi sikrer, at der i forbindelse med en ny ældrelov bliver en ret til omsorg, og vi deltager meget gerne i en beretning, som forpligter til, at omsorg kommer til at spille en central rolle, når vi skal i gang med at forhandle en ny ældrelov.
Og vi ser som sagt meget gerne rettigheden til omsorg skrevet ind i en ny ældrelov.
Men som forslaget ligger, kan vi ikke støtte det.