runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-11-14:
Det er også baggrunden for, at straffen for de grovere overtrædelser af dyreværnsloven blev skærpet her for blot få år siden.
Og med ændringen i 2016 blev strafferammen for dyremishandling hævet fra fængsel i indtil 1 år til fængsel i indtil 2 år.
Endvidere blev de vejledende bødestørrelser i loven fordoblet, for så vidt angår grovere uforsvarlig behandling af dyr og ved gentagelse af uforsvarlig behandling af dyr.
Hvilken straf der skal udmåles i den enkelte sag, beror på domstolenes samlede vurdering af alle de i sagen foreliggende omstændigheder.
Og det bør som altovervejende udgangspunkt være således, at det er domstolene, som fastsætter straffene inden for den lovbestemte strafferamme.
Det er domstolene, der kender de konkrete omstændigheder i den enkelte sag, herunder om der foreligger skærpende eller formildende omstændigheder.
Så jeg vil sige, at på nuværende tidspunkt har jeg ikke nogen planer om at komme med yderligere forslag om skærpelse af straffen for dyremishandling, men som ordføreren ved, står min dør altid åben.
Karina Due (DF), 2018-11-14:
Det bliver absolut også nødvendigt, for det er ikke så lang tid siden, jeg var i Randers for at overvære retssagen, om ikke den største, så den mest forfærdelige sag i danmarkshistorien.
61 hunde var blevet misrøgtet.
Der var tale om ulovlig våbenbesiddelse, 16 af de 61 hunde var enten skudt eller tævet ihjel med en kølle, så det gjaldt også den paragraf, der gælder aflivning og slagtning af dyr, og så gjaldt det jo ulovlig våbenbesiddelse.
Straffen blev 1 års betinget fængsel, så det vil sige, at vedkommende kunne gå derfra som en fri kvinde på grund af alder og helbred.
Hun fik så 10 års frakendelse af retten til at have med dyr at gøre, men tog trods alt hjem, efter at retten havde afsagt dom, til de 17 katte, der stadig væk ikke var blevet fjernet fra hjemmet.
Hvis ministeren ikke vil være med til minimumsstraffe, hvad i alverden gør vi så?
Kan ministeren ikke godt forstå, at folks retsfølelse i den grad bliver krænket i sådan en situation her?
Jeg har set domme, hvor alene ulovlig våbenbesiddelse giver en højere straf, end den her har givet, og den handler om både ulovlig våbenbesiddelse, om aflivning og slagtning af dyr og om misrøgt af 61 hunde.
Kan ministeren ikke godt forstå, hvis det er sådan, at folks retsfølelse bliver krænket?
Agter ministeren at tage initiativer i forhold til ulovlig import af kæledyr?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-11-14:
Det er et godt spørgsmål, for hver gang vi tror, at vi har løst sådan nogle problemer her, hvad enten det er med højere straffe, eller hvad det er, så kommer der en ny sag.
Jeg vil ikke på baggrund af én sag, for det er jo det, der er tale om, uanset hvor rystende en sag det end er, begynde at løfte en strafferamme eller tale om minimumsstraffe.
Vi synes begge, at det her er forfærdeligt.
Der er tale om en enkelt sag.
Vi har fordoblet strafferammen.
Karina Due (DF), 2018-11-14:
Hvis ministeren ikke vil være med til minimumsstraffe, hvad kunne ministeren så forestille sig man kunne gøre for at afhjælpe det her problem?
Jeg er også vældig tilfreds med, at vi fik hævet strafferammen til det dobbelte på daværende tidspunkt, men jeg er absolut ikke tilfreds med, at domstolene ikke bruger de strafferammer, som vi giver dem.
Og så har jeg bare den holdning, at hvis det er sådan, at domstolene ikke selv kan finde ud af at dømme, så må vi jo hjælpe dem.
Så er vi jo nødt til at gøre et eller andet.
Jeg kan ikke se anden mulighed her, end at vi skal have indført nogle minimumsstraffe.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-11-14:
Altså, jævnfør Montesquieu vil jeg ikke blande mig i det, der ligger ud over magtens tredeling.
Vi har to roller her som lovgivende og som udøvende, og så har vi domstolene som dømmende magt her i riget.
Jeg er enig med spørgeren i det her med, at vi skal sikre, at strafferammerne er til stede, for at man kan dømme, hvad angår den her type af alvorlige forbrydelser, og jeg deler sådan set forargelsen, som jeg også sagde.
Vi har fordoblet strafferammen.
Det synes jeg er et rigtig godt skridt på vejen.
Selve udmøntningen af straffen vil jeg altså ikke blande mig i.
Karina Due (DF), 2018-11-14:
Jeg har set domme for ulovlig våbenbesiddelse, som har givet betydelig hårdere straffe, end det her samlet set har givet.
Hvad vægter man højest?
Straffen for ulovlig våbenbesiddelse er blevet skærpet.
I maj 2017 vedtog vi en skærpelse af loven om ulovlig våbenbesiddelse, og det blev hævet fra 1 år til 2 år ved særlig skærpende omstændigheder, altså sprængstoffer og skydevåben.
Det har vedkommende ikke engang fået her.
Det vil sige, at resten er gratis.
Hvad siger ministeren til det?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-11-14:
Det er noteret, og det er et synspunkt, som fru Karina Due naturligvis også har gjort mig bekendt med før.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi har den her gode, fornuftige dialog om det, for det er uacceptabelt, det er forkasteligt, det er forfærdeligt at høre om, og det skal vi ikke udsætte vores dyr for.
Så lad os fortsætte vores dialog om, hvordan vi kommer det her til livs, hvad enten det er strafferammer, eller hvad det måtte være.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-14:
Fødevarestyrelsens undersøgelse for 2017 af pesticidrester i danske fødevarer er blevet afsluttet, og Fødevarestyrelsen vurderer, at det er »glædeligt, at stort set alle fund af pesticider i frugt og grønt er uskadelige og under grænseværdierne« – deler ministeren glæden, og kan ministeren garantere, at pesticidrester under grænseværdierne er uskadelige, uanset hvor mange forskellige pesticidrester befolkningen indtager?
Karsten Lauritzen (V), 2018-11-14:
Der er ikke mere at foretage i dette møde.
Folketingets næste møde afholdes i morgen, torsdag den 15. november 2018, kl. 10.00.
Jeg henviser til den dagsorden, der fremgår af Folketingets hjemmeside.
Mødet er hævet.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-11-14:
Mener ministeren, at Danmark fortsat kan retfærdiggøre at yde økonomisk bistand og anden støtte til Tanzania, når man i Børsen den 4. november 2018 kan læse, at USA advarer sine borgere i Tanzania om at være forsigtige, efter myndighederne i det østafrikanske land har meddelt, at de vil slå ned på homoseksuelle og andre lgbt-personer i Tanzania?
Tak for det.
Mener ministeren, at Danmark fortsat kan retfærdiggøre at yde økonomisk bistand og anden støtte til Tanzania, når man i Børsen den 4. november 2018 kan læse, at USA advarer sine borgere i Tanzania om at være forsigtige, efter myndighederne i det østafrikanske land har meddelt, at de vil slå ned på homoseksuelle og andre lgbt-personer i Tanzania?
Ulla Tørnæs (V), 2018-11-14:
Lad mig starte med at slå fast, at jeg er meget bekymret for den negative udvikling i Tanzania, som vi har set på det seneste – senest med de helt uacceptable homofobiske udtalelser fra Dar-es-Salaams kommissær.
Respekt for menneskerettighederne er blandt en af de allervigtigste prioriteter i Danmarks udviklingssamarbejde.
Det indebærer naturligvis også retten til ikke at blive diskrimineret på grund af seksuel orientering.
Jeg er glad for, at Tanzanias regering har taget afstand fra udtalelserne fra kommissæren.
Det ændrer dog ikke ved, at situationen for civilsamfundet i landet er dybt bekymrende.
Det samme gælder en række frihedsrettigheder, som er under stigende pres.
Derfor er der efter min opfattelse behov for at revurdere Danmarks engagement i Tanzania, og jeg har faktisk allerede foretaget en række skridt.
Jeg har først og fremmest gjort min holdning og min dybe bekymring krystalklar over for Tanzanias regering.
Jeg har bl.a. haft samtaler med Tanzanias udenrigsminister, og Tanzanias ambassadør er blevet indkaldt til samtale i Udenrigsministeriet.
Vi skal sammen tænke os rigtig godt om og sikre, at vores målsætninger fremmes bedst muligt.
Jeg har derfor også indkaldt forligskredsen bag Danmarks udviklingspolitiske og humanitære strategi til et møde i næste uge.
Og jeg inviterer danske civilsamfundspartnere til en drøftelse.
Endelig vil jeg tage situationen op med mine EU-kolleger under det næste rådsmøde, som finder sted den 26. november.
I fællesskab skal vi drøfte situationen grundigt og overveje det samlede danske engagement i Tanzania.
Det er på den måde, vi bedst understøtter målsætningen om udvikling, demokrati og menneskerettigheder for Tanzanias befolkning.
I forhold til det danske udviklingsengagement har jeg i første omgang besluttet at tilbageholde 65 mio. kr., der ellers var planlagt udbetalt til Tanzanias regering i år.
Samtidig er vi i gang med at omlægge dele af bistanden til Tanzania, så der allokeres ca. 40 mio. kr. ekstra til bl.a. lokale civilsamfundsorganisationer, der arbejder med menneskerettigheder.
En sådan indsats er yderst relevant i den aktuelle situation.
Parallelt hermed er EU ved at forberede en strategisk gennemgang af engagementet i Tanzania, hvor vi fra dansk side naturligvis bidrager med vores positioner og vores viden.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-11-14:
Det må jeg alligevel sige.
Det er ikke så tit, jeg står her og smiler over svaret fra en minister.
Men det gør jeg nu.
Men vi er da godt nok godt i gang allerede, kan jeg høre.
Det er jeg rigtig, rigtig glad for at høre.
Jeg vil dog lige kommentere en enkelt ting.
Det er, at nu er det jo en guvernør, som er kommet med de her udtalelser, og regeringen har så taget afstand.
Men i 2017 var der jo også ballade dernede, og det var lidt tilsvarende: Det var nogle myndigheder – muligvis, muligvis ikke sanktioneret af regeringen – som arresterede 20 personer for homoseksualitet på Zanzibar.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan ministeren eller hvordan det omgivende samfund, altså verdenssamfundet, egentlig reagerede dengang.
For det er jo, kan man sige, måske første skridt af en eskalering, hvor vi så ser den situation, vi står i i dag.
Jeg ved ikke, om ministeren har mulighed for at kommentere lidt på, hvad man gjorde i 2017.
Ulla Tørnæs (V), 2018-11-14:
Allerførst vil jeg gerne anerkende rosen fra Dansk Folkepartis ordfører på området for de initiativer og den linje, som jeg har valgt at lægge på regeringens vegne i forhold til den meget bekymrende udvikling, som har fundet sted de seneste 3 år, og som finder sted i Tanzania netop nu.
For så vidt angår de konkrete hændelser, som der spørges ind til, er jeg ikke i stand til her lige umiddelbart at redegøre for, hvilke reaktioner der var fra – går jeg ud fra der tænkes – EU's side og andre internationale aktørers side.
Men det kan jeg eventuelt vende tilbage til skriftligt, hvis det har interesse.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-11-14:
Jeg har simpelt hen til overflod fået besvaret mine spørgsmål, så jeg synes ikke, at jeg vil trække ministeren igennem søgte spørgsmål.
Så jeg vil bare sige tak.
Simon Kollerup (S), 2018-11-14:
Mener ministeren, at fiskere, der har modtaget strafpoint, bør have nemmere adgang til offentlige støttemidler, f.eks. under EHFF-programmet?
Eva Kjer Hansen (V), 2018-11-14:
Svaret på spørgsmålet er nej.
Simon Kollerup (S), 2018-11-14:
Nu er vi jo inde i en god stime, kan man måske sige, når det handler om fisk, i forhold til at få svar.
Men jeg vil alligevel godt bede om at få det uddybet en lille smule.
Først tak for et meget klart og meget præcist svar.
Men det er klart, at vi jo er en lille smule interesserede i, hvad regeringen egentlig går og laver på det her EHFF-område, hvor man jo må sige, at kritikken er haglet ned over forvaltningen.
Derfor vil jeg gerne med mit spørgsmål i dag have lidt vished for, om det er sådan, at man kan risikere, at regeringen mener
, at den tid, hvor fiskere, som begår strafbare forhold, der gør, at de kan blive uantagelige til den her støtte, skal forkortes.
Er det regeringens politik, at man skal forkorte den tid, hvor straffen tæller og gælder og derfor kan gøre fiskere uantagelige?
Eva Kjer Hansen (V), 2018-11-14:
Med hensyn til EHFF-programmet har Rigsrevisionen jo i sin beretning om tilskud på fiskeriområdet kritiseret administrationen af point for, at den er mangelfuld, og også at den var i strid med lovgrundlaget.
Rigsrevisionen konkluderer, at der ikke er givet nok point, og de fiskere, der har fået point, har i nogle tilfælde haft mulighed for at søge en støtte, som de så ikke var berettiget til.
Vi er jo i gang med at rydde op i det her og samle op på den kritik, der har været fra Rigsrevisionens side, i forhold til der så kommer en korrekt implementering af de regler, der gælder.
Simon Kollerup (S), 2018-11-14:
Tak for det.
Så bare for at være helt sikker på, at jeg går herfra med den rigtige forståelse af den måde, spørgsmålet er besvaret på: Kan ministeren sige i dag, at regeringen altså ikke arbejder for at forkorte den tidsperiode, hvor fiskere, der begår strafbare forhold, som kan gøre dem uantagelige til at modtage EHFF-midler, kan blive uantagelige?
Altså, man får nogle strafpoint, og de gælder i en vis periode.
Arbejder regeringen for at gøre den periode kortere eller ikke kortere?
Jeg spørger, fordi man hører så meget på det her fiskeriområde.
Eva Kjer Hansen (V), 2018-11-14:
Jeg er ikke bekendt med overvejelser gående på at ændre på tidsperioderne.
Jeg vil selvfølgelig, når jeg kommer tilbage på kontoret, spørge nærmere ind til, hvor det forslag skulle komme fra, og hvad det er, hr. Simon Kollerup måtte have hørt.
Jeg vil sikre, at der sker en korrekt forvaltning i forhold til regelsættet på området, og det er den genopretning, vi er i gang med i forhold til den kritik, der er kommet fra Rigsrevisionens side.
Simon Kollerup (S), 2018-11-14:
Det kan i virkeligheden bare være en afrunding.
Altså, jeg noterer mig, at ministeren svarer nej til, om det skal være nemmere for fiskere, der har modtaget strafpoint, at opnå adgang til støtte, og at man ikke er bekendt med, at der skulle være et arbejde i gang for at forkorte den tidsperiode, hvor strafpointene gælder, og det er jeg tilfreds med.
Så tak for besvarelsen.
Bjarne Laustsen (S), 2018-11-14:
Jeg vil da gerne opfordre ministeren til simpelt hen bare at trække sig tilbage, hvis det er så besværligt at være minister og ikke forstå tredelingen af magten.
Det er Folketinget, der laver reglerne, og så må regeringen jo sørge for at udøve dem, så det kan fungere ude i det åbne land.
Hvad kan man ellers regne med?
Regeringen siger, at der mangler arbejdskraft, og vi har nogle arbejdsløse, der gør det, som jeg tror alle her synes er rigtig godt, nemlig at de erhverver sig et kørekort – og det er jo ikke bare taxakørekort, men også erhvervskørekort til bus og alt muligt andet, hvor der er ventetid.
Og det er jo den generelle ventetid, jeg harcelerer over her på vegne af de her kursister, der har taget kortet.
Simon Kollerup (S), 2018-11-14:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at fiskere, der har modtaget strafpoint, bør have nemmere adgang til offentlige støttemidler, f.eks. under EHFF-programmet?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-11-14:
Mange tak for spørgsmålet.
Jeg ville i hvert fald synes, at der ikke var grund til glæde, hvis det modsatte var tilfældet, og hvis undersøgelsen viste, at stort set alle fund af pesticider var skadelige og lå over grænseværdierne.
Målsætningen for regeringen er, at fødevarer på det danske marked indeholder så få pesticidrester som overhovedet muligt og helst ikke nogen, og naturligvis at ingen bliver syge af den mad, de spiser.
Undersøgelsen her viser, som spørgeren også selv anfører i spørgsmålet, at stort set alle fund er under grænseværdierne og vurderes af DTU som værende uskadelige.
Undersøgelsen viser desuden, at danske afgrøder i sammenligning med udenlandske generelt har et meget lavt indhold af pesticidrester.
Når det er sagt, har jeg selvfølgelig fuld forståelse for, at der er nogle, der så vidt muligt ønsker at undgå risikoen for pesticidrester.
De kan som bekendt vælge at købe økologisk, og regeringen har understøttet omlægningen til økologi i et – undskyld udtrykket – historisk omfang med mere end 1 mia. kr. i økologisk arealtilskud.
Så muligheden er i den grad til stede.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-14:
I pressemeddelelsen om den her undersøgelse konstaterer man, at der skete en stigning i pesticidrester i dansk frugt og grønt fra 2011 til 2016, hvor det steg fra 9 pct. til 27 pct., men at det ikke er steget yderligere i 2017.
Det konstateres samtidig, at mængden af de pesticidrester, der er i dansk frugt og grønt, er lidt under halvdelen af, hvad der er i importeret frugt og grønt.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre om det, når nu ministeren har sagt, at regeringens målsætning er, at der skal være så få pesticidrester i vores fødevarer som muligt.
Vi ser nu sådan nogle tal her, hvor vi kan se en historisk stor stigning.
Man kan se, at der i 2011 kun – det ved jeg ikke om man kan sige – var pesticidrester i 9 pct. af dansk frugt og grønt, men at det i løbet af få år er steget til 27 pct.
Der kunne jeg godt tænke mig at vide, om regeringen har en strategi for, at vi får nedbragt det igen.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren: Hvad er det for en strategi, som ministeren som fødevareminister vil rulle ud, for at få nedbragt antallet af pesticidrester i dansk frugt og grønt?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-11-14:
Der, hvor mit fokus ligger, er der, hvor man konstaterer overskridelser af grænseværdierne.
Det er der, mit fokus ligger, for det er ulovligt.
Der, hvor mit fokus i noget mindre grad er, er på den lovlige anvendelse af pesticider.
Jeg vil altså koncentrere mig om det, som er sundhedsskadeligt, som er ulovligt, og som vi skal have stoppet.
Den korrekte anvendelse kan føre til, at der er rester i afgrøden, og derfor mener jeg altså, at vi godt kan tillade os at glædes over, at de rester for langt de flestes vedkommende ligger under grænseværdierne.
Det synes jeg er godt – også ud fra et forbrugersynspunkt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-14:
Jamen det synes jeg da var en meget passiv tilgang i forhold til det, ministeren sagde først.
For da sagde ministeren jo, at det var målsætningen for regeringen, at der skulle være få pesticidrester.
Så kommer ministeren jo ikke til at lave ret meget, for det er jo et fåtal af prøver, som er over grænseværdierne.
Kan ministeren ikke godt se, at det er nødvendigt at prøve at hjælpe landbruget til at få nedbragt sit sprøjteforbrug, sådan at vi ikke oplever, at vi ligger på så højt et niveau med pesticidrester i frugt og grønt?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-11-14:
Det er jo sådan set derfor, vi også har en pesticidaftale mellem en række partier her i Folketinget, som netop også handler om at nedbringe det her forbrug.
Så jo, det gør vi sådan set, og det er derfor, vi også har en afgift på brugen af pesticider.
Og vi kan se, at den afgift sådan set har en virkning, at der bliver anvendt færre pesticider, og at der bliver substitueret med mindre skadelige pesticider.
Og det synes jeg sådan set er positivt.
Så jo, den retning går vi også i, men jeg synes, at vores ansvar som myndigheder skal ligge der, hvor vi risikerer at sende noget ud til forbrugerne, som er skadeligt og farligt, og det er jo ikke tilfældet med langt størstedelen her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-14:
Man må jo bare konstatere, at den pesticidaftale, som regeringen har lavet med en række partier – og hvor Enhedslisten ikke er med, fordi man f.eks. øgede grænseværdierne for drikkevand – åbenbart ikke har virket, når der måles på, hvad der er af pesticidrester i dansk frugt og grønt.
Så synes jeg også, det er værd at have fokus på, at alle danskere jo ikke spiser det samme.
Så der kan jo sådan set være nogle, som bliver udsat for flere pesticider.
Og jeg synes også, det er værd at have fokus på, at spædbørn og gravide er mere modtagelige over for pesticider.
Kan ministeren ikke se, at vi måske skulle justere på vores anbefalinger, sådan at man er mere restriktiv over for, hvad det er for en kost, man anbefaler til småbørn og gravide?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-11-14:
Jeg tror, vi skal være lidt forsigtige med at have meget stærke anbefalinger i den retning fra salen her.
Altså, jeg lytter meget gerne til forskere, og jeg lytter meget gerne til ernæringseksperter, og jeg lytter meget gerne til folk, der ved noget om pesticider, i stedet for at lytte til folk, der synes noget om pesticider.
Det synes jeg også vi skal lægge til grund, når vi herinde synes noget, altså at vi lige taler med nogle, der ved noget.
Det, der er vigtigt for mig at have fokus på, er, at vi minimerer borgernes risici ved indtagelse af pesticider, også for de grupper, som hr. Søren Egge Rasmussen taler om her.
Det synes jeg vi skal gøre, ja, men vi skal gøre det på baggrund af forskeres tal på området og ikke vores holdninger alene.
Det var det svar, jeg sådan set gav i begge mine indledende svar på hr. Søren Egge Rasmussens udmærkede spørgsmål, nemlig at man jo har muligheden for at vælge økologisk, og at regeringen ikke prioriterer det, er vist en sandhed med modifikationer.
Altså: 1 mia. kr. i økologisk arealtilskud er altså også lidt, og med »lidt« mener jeg en hel del – en sjat.
Det var sagt på jysk.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-14:
hvad mener ministeren om det stigende antal fund af pesticidrester i danske kornprodukter, når man nu ved, at sprøjtegift kan forårsage kræft, diabetes og ødelægge sædkvaliteten og hos fostre og små børn påvirke hjernens udvikling?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-11-14:
Tak for spørgsmålet.
Det er helt korrekt, at der ses en stigning i antallet af fund af pesticidrester i dansk korn, og Fødevarestyrelsen vil naturligvis følge udviklingen og holde øje med, om de her fund kommer op på et niveau, hvor de udgør en sundhedsfare eller sundhedsrisiko.
Resultaterne viser, at alle fund af pesticidrester i dansk korn overholder de gældende grænseværdier, og det har sådan set været realiteten i ganske mange år.
Fund under grænseværdierne vurderes af DTU Fødevareinstituttet ikke at være sundhedsmæssigt bekymrende.
Jeg vil også gerne sige, at Danmark har en af de strengeste reguleringer af pesticider i verden, og at grænseværdierne almindeligvis er fastsat et godt stykke under det niveau, hvor man vurderer, at der altså er tale om en sundhedsrisiko.
Så derfor deler jeg ikke helt hr. Søren Egge Rasmussens frygt for, at dansk produceret frugt og grønt udgør en decideret trussel mod folkesundheden.
Når det er sagt, har jeg fuld forståelse for, at der er nogle, der så vidt muligt ønsker at undgå risikoen for pesticidrester, og de kan, som jeg nævnte det før, også vælge at købe økologisk, og det har regeringen jo understøttet med mere end 1 mia. kr. i økologisk arealtilskud.