Thomas Jensen (S), 2017-04-20:
Tak, formand.
Lovforslaget har til formål at gennemføre en række justeringer af reglerne om genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber.
Reglerne er en implementering af BRRD-direktivet, som er en forkortelse af The Bank Recovery and Resolution Directive, og med lovforslaget foretages der altså ændringer og præciseringer, som sikrer, at reglerne fungerer efter hensigten i direktivet, samtidig med at rollefordelingen mellem de involverede myndigheder herhjemme præciseres.
Der er en række overordnede punkter.
Det første punkt handler om koncerngenopretningsplaner, og der præciserer lovforslaget, hvilke myndigheder der indgår i den fælles beslutning om, hvilke myndigheder der kan komme med anbefalinger til koncerngenopretningsplanen, og det foreslås konkret, at Finanstilsynet skal forelægge såvel genopretningsplaner som koncerngenopretningsplaner for Finansiel Stabilitet A/S, som kan komme med anbefalinger.
Det lyder ganske fornuftigt og er noget, vi kan støtte.
Så er der nedskrivningsegnede passiver, og her er formålet med reglerne at undgå, at virksomheder strukturer deres forpligtelser på en måde, som gør bail-in mindre effektivt.
Bail-in er jo princippet om, at kun de, der har investeret i virksomheden, skal bære tabene.
Den nugældende danske oversættelse af direktivet er ikke i overensstemmelse med den engelske version af disse bestemmelser, og for at sikre, at danske virksomheder ikke behandles dårligere eller anderledes end andre landes virksomheder, foreslås bestemmelserne om nedskrivningsegnede passiver præciseret i overensstemmelse med den engelske version af direktivet, sådan at kravene til de nedskrivningsegnede passiver kan fastsættes som en procentdel af kapitalgrundlaget og de samlede forpligtelser.
Det lyder også ganske fornuftigt.
Så er der det tredje punkt i lovforslaget, som handler om nedskrivning og konvertering af kapitalinstrumenter.
Det er sådan, at det præciseres, at betingelserne for, hvornår et institut ikke længere er levedygtigt, er de samme, som gælder ved vurdering af, om et institut er nødlidende eller forventeligt nødlidende.
Og det lyder også ganske fornuftigt at få præciseret det i lovgivningen.
Så er der det fjerde punkt, som handler om, at Finanstilsynet skal orientere Finansiel Stabilitet A/S, når en virksomhed må afvikles.
Og ifølge det nugældende direktiv er det sådan, at inden Finansiel Stabilitet A/S iværksætter afviklingsforanstaltninger over for en virksomhed, skal Finanstilsynet efter høring af Finansiel Stabilitet A/S vurdere, at andre muligheder til håndteringen af virksomheden er udtømte.
Finansiel Stabilitet A/S vurderer herefter, om betingelserne for afvikling er til stede i henhold til loven.
Men i direktivet er der ikke noget krav om, at den kompetente myndighed i Danmark, altså Finanstilsynet, skal høre afviklingsmyndigheden Finansiel Stabilitet A/S, og for at sikre en klar kompetencefordeling mellem tilsyns- og afviklingsmyndighederne tilpasses bestemmelsens ordlyd.
Det lyder også ganske fornuftigt.
Så er der det femte punkt i lovforslaget, og det handler om modregning og omstødelse ved restrukturering og afvikling af visse finansielle virksomheder.
Det foreslås, at Finansiel Stabilitet A/S i forbindelse med restrukturering og afvikling af en finansiel virksomhed kan opgøre krav efter samme principper om modregning, som anvendes ved konkurs.
Og ved at Finansiel Stabilitet A/S får den mulighed, sikres det i endnu højere grad, at det først og fremmest er ejere og kreditorer i det nødlidende pengeinstitut, som bærer instituttets tab.
Også dette delelement synes jeg er ganske fornuftigt.
Så alt i alt med de her meget tekniske delelementer synes Socialdemokratiet, det er et fornuftigt forslag, som vi kan støtte.