runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2025-05-14:
Vi er som regering jo også i respekt over for Folketinget nødt til at få Folketingets opbakning til at ændre på lovgivningen.
Og lovgivningen er nu engang den, at der er indført en CO 2 -afgift pr. 1. januar i indeværende år, og hvis det skal ændres – og det er jo det, vi lægger op til at man kan gøre i form af en kompensation – kræver det jo Folketingets opbakning til det.
Det er jo derfor, vi sidder og forhandler.
Jeg anerkender fuldt ud, at ordføreren kommer, når der bliver indkaldt til forskellige forhandlingsmøder, men det ændrer heller ikke på, at der selvfølgelig er mange andre elementer og også mange andre synspunkter, som vi som en bred regering hen over midten selvfølgelig skal veje op mod hinanden
Kristian Bøgsted (DD), 2025-05-14:
Først vil jeg sige tak til ministeren for at komme og svare på spørgsmål i dag.
Har man fra regeringens side gjort sig tanker om, hvad man så gør i de områder, der, som det i hvert fald er lige nu, virkelig mærker konsekvenserne og står til at miste rigtig, rigtig mange arbejdspladser?
Gør man sig nogle tanker om, hvordan man hjælper dem bagefter?
Tak for svaret.
Når jeg har taget det her op, er det netop, fordi jeg kan forstå, at ministeren også har fået henvendelser.
Men konsekvenserne af den her afgift, rammer rigtig, rigtig hårdt lige nu.
Landingerne foregår i andre lande; man tanker i andre lande; der er fiskere, der ikke har råd til at sejle ud og fiske længere, fordi de skal lege bank.
For regeringen gik ud og sagde, at man ville neutralisere, og at man havde lyttet, men afgiften er jo ikke blevet neutraliseret, heller ikke midlertidigt.
Lige nu kan man få refunderet, tror jeg, 53 pct. af sine omkostninger over momsregnskabet.
Resten kan man ikke får refunderet, før det kommer med i en eventuel aftale.
Det betyder bare, at alle de store udenlandske fiskere, som fiskeindustrien også er rigtig afhængig af, ikke længere kommer med sine fisk.
En fabrik som TripleNine i Thyborøn kan godt matche priserne på fiskene, men afgiften gør, at fiskerne siger: Nej tak, vi sejler til Norge eller Sverige i stedet for.
Det er et spørgsmål om meget kort tid, inden det her får rigtig alvorlige konsekvenser for vores landdistrikter og fører til tab af arbejdspladser – arbejdspladser, som er vigtige.
Vi er nødt til at få fundet en løsning, der gør, at fiskerne og følgeerhvervene ikke står med de konsekvenser.
Det kommer til at koste arbejdspladser.
Når først de fabrikker er lukket, fordi de ikke får råvarer ind som følge af den her afgift, er det for sent.
Så får vi dem ikke igen ved at sige, at der måske om 2 måneder kommer til at ske noget.
Så er arbejdspladserne tabt.
Det har man set andre steder.
Man tabte arbejdspladserne, og de er aldrig kommet igen.
Så er ministeren indstillet på, at vi akut skal have fundet en meget hurtig løsning, så vi stadig væk kan få landinger af fisk til de danske havne?
Søren Søndergaard (EL), 2025-05-14:
Hvis vi har et redskab til at modvirke en sikkerhedsrisiko, udgør det jo ikke en sikkerhedsrisiko.
Så enkelt er det jo.
Så det, ordføreren siger, er, at man er villig til at importere noget, hvor vi ikke har en modgift mod den sikkerhedsrisiko.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-14:
Det er på ingen måde det, jeg siger.
Jeg siger bare, at vi jo skal møde teknologien ved at bekæmpe den sikkerhedsrisiko, den måtte udgøre i forhold til den anvendelse, den måtte have, og ikke nødvendigvis gennem et importforbud.
Så vil jeg også bare sige, at diskussionen om, hvad handlen gør ved verden, er ikke slut.
Jeg vil sige, at historien jo godt kunne gå hen og se anderledes ud og måske vise, at vi engagerede os alt for lidt i det Rusland, der brød sammen i 1990'erne, og at vi skulle have været der meget mere, især amerikanerne; vi handlede for lidt, vi engagerede os for lidt og for sent, og det har måske været med til at destabilisere den verden, vi lever i.
Så den historie kan fortælles på forskellige måder.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-05-14:
Tak, hr. formand, og tak til Dansk Folkeparti for at bringe det her tema op, som vi sådan set i Danmarksdemokraterne også er meget enige i at vi skal være opmærksomme på.
Vi skal være opmærksomme på de sikkerhedsrisici, der er ved import af kinesiske varer, og jeg er heller ikke i tvivl om, at Kina bruger alle muligheder for at samle oplysninger om både stort og småt.
Når der så i forslaget står, at forbuddet skal omfatte alt, hvad der har potentiale til at indsamle data om EU-borgere, så er det jo ganske, ganske bredt.
Det vil jo kunne betyde, tænker jeg, et forbud mod de fleste af vores telefoner, robotplæneklippere, robotstøvsugere m.v., som er i rigtig mange hjem, og det kan godt være, at det er mig, der er naiv.
Men jeg ved ikke, hvor meget jeg skal bekymre mig om, at kineserne kan se, hvad jeg går og laver i min have.
De fleste deler jo i forvejen rigtig mange data med Google og Facebook, og i de her tider ved jeg heller ikke om det er så meget sikrere.
Men samtidig medgiver jeg jo, at det er en reel bekymring.
Men vi er også nødt til at overveje, hvordan vi imødeser de risici, og om vi skal fokusere på områder, hvor vi reelt er truet af spionage og overvågning, eller hvor langt vi skal lade dække.
Der er to grunde til, at Danmarksdemokraterne ikke kan støtte forslaget, som det ligger, og det er dels, at det, som vi læser det, så vil være meget omfattende, dels fordi der ikke er nogen økonomisk vurdering i det.
Dansk Folkeparti skriver bare, at man vurderer, at de omkostninger er nødvendige, og det er de selvfølgelig for at lave det her.
Men hvad for et omfang det har, står der ikke noget om.
Så derfor vil jeg opfordre forslagsstillerne til at arbejde for en beretning, og det vil vi i Danmarksdemokraterne rigtig gerne være med til at arbejde på.
For det er en reel problemstilling, som bør adresseres.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-05-14:
Der var mange gode overvejelser i ordførerens tale og også en spændende lille beretning om en robotplæneklipper og den sikkerhedsrisiko, den kan udgøre.
Der er mange gode argumenter for at stemme for, men man vælger så ikke at støtte beslutningsforslaget.
Hvorfor gør man det, og hvilke forslag har Danmarksdemokraterne så i stedet?
Hvis man ikke vil støtte det her, altså arbejde aktivt for, at EU gør noget, hvad vil man så foreslå?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-05-14:
Vi kunne sådan set godt et langt stykke hen ad vejen gå med på det første punkt, der handler om at indføre et forbud mod import af teknologi, der udgør en reel sikkerhedsrisiko.
Det, vi er bekymrede for, er dels i forhold til det, Dansk Folkeparti har som det andet punkt i forslaget, i forhold til alt som indsamler data, for det bliver meget, meget bredt, og spørgsmålet er, hvad konsekvenser det vil have, hvis man reelt skulle gennemføre det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-05-14:
Den bedste måde at lægge pres på en regering er at støtte et beslutningsforslag.
Jo flere, der støtter, jo større er presset, og er der et flertal, bliver regeringen nødt til at gøre noget.
Danmarksdemokraterne vælger så at kaste deres lod i regeringens skål, hvilket jeg ikke forstår, i og med at analysen er, at der er et problem; der er produkter, der udgør en sikkerhedsrisiko.
Hvad er der galt i, at man kigger på de teknologier, som udgør en sikkerhedsrisiko, og som indsamler data?
Kan ordføreren ikke se det bizarre i ordførerens argumentation?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-05-14:
Jeg synes ikke, jeg er bizar i min argumentation.
Jeg synes faktisk, vi giver DF en mulighed for at arbejde videre med det her på en måde, så vi rent faktisk kan få regeringen presset til at gøre noget.
I og med at vi ikke ønsker at støtte beslutningsforslaget, som det ligger, mener vi faktisk, vi kunne arbejde sammen at få skabt et forslag, som regeringen ville være nødt til at tage højde for.
Claus Jørgensen (SF), 2025-05-14:
Tak for det, formand, og tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte dette B-forslag, som pålægger regeringen at arbejde aktivt for, at der indføres et forbud mod import af kinesisk teknologi, der kan udgøre en sikkerhedsrisiko for medlemslandene i EU.
Det er jo et meget bredt forslag, hvad der også er flere der har været inde på, og som jeg tror hr. Christian Friis Bach sagde, vil der jo være rigtig meget teknologi, som kan misbruges, hvis man tænker nærmere over det.
Men først vil jeg gerne understrege, at vi fra SF's side til fulde deler den bekymring, som forslaget er et udtryk for.
Man kan bare kigge i den seneste rapport fra Styrelsen for Samfundssikkerhed og se, at der er en høj cybertrussel mod Danmark og Europa i det hele taget.
Så det er en reel bekymring, f.eks. hvis de her importerede systemer kan være født med en bagdør, som man ikke nødvendigvis har kendskab til.
Det kan betyde, at f.eks. den kinesiske regering eller den amerikanske regering har mulighed for at tilgå data, hvis de på et tidspunkt gerne vil det.
Lægger man oven i det, at den kinesiske lovgivning og den amerikanske lovgivning faktisk siger, at virksomheder kan være forpligtet til at udlevere data, hvis myndighederne efterspørger dem, så er der jo klart en grund til bekymring.
Trusselsbilledet på cyberområdet mod Danmark er komplekst og alvorligt, og derfor er det vigtigt, at myndigheder, virksomheder og offentlige institutioner har et øget fokus på cybersikkerhed, og at både myndigheder og virksomheder tænker sig meget grundigt om.
Det er klart, at hvis man køber udstyr fra lande, som vi ikke samarbejder med på det sikkerhedspolitiske område, så er der grund til at være ekstra vagtsom.
Det har været nævnt heroppe før, at der ikke er præcedens for at indføre et forbud mod specifikke lande, medmindre det sker i forhold til sanktionspakker, f.eks. som vi gør mod Rusland lige i øjeblikket.
Lige nu er der jo et stort arbejde i gang i EU, som Danmark også er involveret i, og det er noget, som vi også diskuterer i Europaudvalget.
Der er også blevet nævnt det her med cyberrobusthedsforordningen og forordningen om cybersikkerhed, og det er nogle gode og rigtig vigtige tiltag.
Så vi tænker, at Danmark er med her.
Vi arbejder hårdt med på de her ting, der foregår i EU allerede, og hvis ikke EU går forrest og forbyder de her ting, skal Danmark selvfølgelig gøre noget.
Men allerede nu virker det jo, som om EU virkelig har gang i en masse gode ting, som Danmark har støttet op om, og som vi støtter op om her i Folketinget.
Med de ord vil jeg sige, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget, som det ligger her, men vi er enige i, at det er en trussel, som det er vigtig att håndtere, og som vi skal håndtere, og det gør vi med de forskellige lovgivninger, som også er blevet nævnt her.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-05-14:
Hvis jeg forstod ordføreren rigtigt, går SF ind for et forbud, hvis EU arbejder aktivt for det.
Men ordføreren og SF er ikke med på, at Danmark arbejder aktivt for, at EU indfører et forbud.
Hvis det er rigtigt forstået, kan ordføreren så forklare mig, hvordan det hænger sammen?
Henrik Møller (S), 2025-05-14:
Jeg kan jo næsten ikke andet end bare lige med et glimt i øjet notere mig, at jeg synes, det er rigtig interessant, at Dansk Folkeparti er et af de partier, der nu prøver at drive, kan man sige, den europæiske dagsorden, i forhold til at vi skal stille krav i EU.
Det hilser vi selvfølgelig velkommen.
Jeg synes også, jeg vil sige, at udover at jeg selvfølgelig er enig med ministeren som medlem her for et parti, der er en del af regeringen, er jeg også overbevist om, at det fokus, som EU har på både at styrke cybersikkerheden, men også produktsikkerheden, er nogle af de rigtige skridt.
Det er bare for at sige, at EU jo er på sporet, hvor man anerkender, at hele det her spørgsmål er noget, der fylder mere og mere, og som har en enormt stor betydning.
Det, jeg tror er vigtigt at understrege i forhold til det her, er, at jeg ikke tror, at der er én skurk i det her.
Jeg tror, der er mange skurke i det her, og derfor tror jeg sådan set, at den fokus, som er lagt fra EU’s side, er rigtig.
Men det skal også understreges, at fra EU's side fører man ikke det, vi kalder for en landespecifik handelspolitik.
Det vil sige, at der ikke er præcedens for, at vi går ind og indfører forbud.
Vi har oplevet det konkret med Ukraine i forbindelse med en krig, men der er ikke præcedens for, at vi går ind og indfører forbud mod import fra specifikke lande omkring det her, for det kan jo selvfølgelig også være enormt vanskeligt.
Så på den baggrund kan vi fra Socialdemokratiets side ikke anbefale beslutningsforslaget.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-14:
Jeg tror bare ikke, du kan kategorisere det sådan.
Der kan være teknologi, som bliver importeret, og som ved visse anvendelser kan udgøre en sikkerhedsrisiko, men som ved mange andre anvendelser ikke udgør en sikkerhedsrisiko.
Så det er jo svært at kategorisere det ud fra et så vagt begreb som det, beslutningsforslaget lægger op til.
Vi skal gå kritisk til risikoen og ikke nødvendigvis til importen af en bestemt teknologi.
Det er jo sådan, vi går til det, og så regulerer vi det.
Det går vi kritisk til og implementerer i NIS 2-direktivet og i hele cyber resiliens-arbejdet.
Men det er jo ikke det samme som, at vi ikke skal importere enhver teknologi, som man kan forestille sig med det her beslutningsforslag, og som udgør en sikkerhedsrisiko.
For det kan være, at det i andre sammenhænge kan udgøre en ganske fornuftig anvendelse, og hvor det så skal være tilladt.
Søren Søndergaard (EL), 2025-05-14:
På mange måder minder den her diskussionen jo om en diskussion, vi havde i årevis omkring Nord Stream og import af russisk gas, hvor vi var nogle, som advarede imod det og sagde: Det her er farligt, det er ikke godt, det er ikke godt af hensyn til klimaet, og det er ikke godt af hensyn til sikkerheden.
Så var der andre, der sagde: Vi skal bare handle, og jo mere vi handler, jo bedre osv. osv.
Historien har jo ligesom afgjort den diskussion, og historien kommer måske også til at afgøre den her diskussion.
Men der er noget, jeg ikke forstår.
Kan det virkelig være rigtigt, at Venstre ikke vil være med til at forbyde import af teknologi, der udgør en sikkerhedsrisiko – det er jo det, der står i forslaget, altså at det udgør en sikkerhedsrisiko?
Kan det virkelig være rigtigt?
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-05-14:
Der er jo netop præcedens.
Ordføreren husker måske hele sagen om Huawei, som rullede 5G-netværket ud, bl.a. i Danmark og mange andre europæiske lande.
Først gik USA ud og rullede det tilbage, og så fandt EU ud af, at det måske også var en god idé, at vi gjorde det i Danmark.
Det er bare et enkelt tilfælde, men det findes jo på en lang række andre områder, og de produkter, der kommer ind med statsstøtte, udkonkurrerer andre europæiske og amerikanske produkter, hvilket gør dem attraktive, hvorfor folk og firmaer køber dem.
Ergo er der så en bagdør ind til Europa, fordi Socialdemokraterne ikke vil være med til at forbyde de her produkter.
Hvorfor i alverden vil man ikke det, når der endda har været præcedens?
Henrik Møller (S), 2025-05-14:
Jeg tror, jeg vil henholde mig til det, som jeg sagde indledningsvis, nemlig at det et eller andet sted er rigtigere at have det fokus, som EU har på CSR'en og den cybersikkerhed, der er, end at gå ind og arbejde på det her forbud, som der bliver foreslået i forhold til det her.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-05-14:
Der har været præcedens med Huawei, og derfor kan vi også gøre det her og med andre produkter, som er en trussel.
Hvorfor vil Socialdemokratiet ikke være med til det i stedet for at henvise til noget, der perifert har med det her at gøre?
Det her er produkter, der er ude på markedet, som universiteter kan købe, som firmaer kan købe, som private kan købe, og som åbner en bagdør for vores sikkerhed.
Hvorfor vil Socialdemokratiet ikke være med til det?
Henrik Møller (S), 2025-05-14:
Jeg ved ikke, om jeg kommer det meget nærmere.
Som jeg siger, tror jeg ikke på, at der er én skurk i forhold til det her spørgsmål, og der henholder vi os til det arbejde, som EU laver nu i forhold til cyber og cybersikkerhed i forhold til produkter osv.
Det tror vi på er det rigtige skridt.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-14:
Tak for det.
Tak til Dansk Folkeparti for at sætte fokus på et vigtigt område; cybersikkerhed er et vigtigt område.
Jeg vil dog starte med med et smil at sige, og det håber jeg ordføreren vil tillade mig, at hvis vi gennemfører det her forslag, vil der ikke gå ret lang tid, før vi ikke havde nogen telefoner, computere, og pillede du kinesiske stumper ud af vores biler, ville der heller ikke være nogen europæiske biler.
Det ville selvfølgelig gøre, at vi slap for en hel del diskussioner om telefoner i skoler, og der vil også blive meget mere opmærksomhed her i Folketingssalen.
Men vi er desværre meget afhængige af kinesisk teknologi, og de er underleverandører til en stor del af den elektronikindustri, som vi ser i Europa.
Det er sådan en lavpraktisk grund til at sige, at vi ikke bare kan tage det over en kam og ligesom trække en linje og sige, at vi ikke vil have kinesisk elektronik eller teknologi.
Det kan vi heller ikke af en anden grund, som ligger mig meget på sinde, og det er, at jeg stadig væk tror på visionen om, at det er godt, at vi handler sammen.
Det er godt, at vi ikke lukker os om os selv i EU.
EU er funderet på visionen om, at hvis vi handler sammen og også gør os afhængige af hinanden, skaber det kontakter, det skaber økonomisk fremgang, det skaber arbejdspladser, ja, det skaber fred i verden.
Derfor tror jeg på det fortsat, også i forhold til Kina.
Jeg tror på samarbejde og samhandel.
Det er dybt forankret i Europa, og det skal vi fastholde, selv om vi selvfølgelig skal gå til det med vores kritiske sans i behold.
Den tredje grund til, at vi ikke kan gøre det her, er sådan helt simpelt, at vi ikke bare kan lave et eller andet importforbud i Danmark, for det her har EU enekompetence på, og sådan er handelspolitikken nu engang forankret i det europæiske.
Så vi bliver nødt til at acceptere den måde, EU går til handelspolitik på, og der er det jo ikke traditionelt sådan, at man lige forbyder et eller andet på grund af nationalitet, medmindre det selvfølgelig er sanktioner mod et land, for så kan vi lave nationalitetbestemte handelsindgreb, men vi gør det jo ikke i samspillet mellem en særlig teknologi og nationalitet.
Og her er det vigtigt, at vi også står fast på principperne om frihandel og retssikkerhed og internationale handelsregler, selv når det er lidt svært.
Det er en topprioritet for ministeren, der knokler med det hver dag, og det er derfor, vi nu har fået vedtaget og indført NIS2-loven.
Det er noget, Danmark skal deltage i, bidrage med, implementere og endda prøve at gå forrest i.
Så med de begrundelser vil jeg bare meddele, at Venstre stemmer imod beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-05-14:
Det skal så føre til et forbud mod teknologi, der overvåger data.
Der står: »arbejde aktivt for«.
Hvorfor i alverden vil Venstre ikke være med til det?
Hvorfor er vi overhovedet med i EU, hvis vi som medlemsland ikke vil benytte os af det medlemskab til at arbejde aktivt for at undgå disse produkter fra Kina, som er en sikkerhedsrisiko?
Christian Friis Bach (V), 2025-05-14:
Vi skal have implementeret vores cybersikkerhed i alle vores systemer.
Vi skal sørge for, at vi tager det meget alvorligt, og det er jo også det, man har gjort – man har en meget kritisk linje.
Nu hørte jeg, at ordføreren før spurgte om Huaweiudstyret, og det er jo ikke forbudt i hele EU, men Europa-Kommissionen har en kritisk linje over for brugen af det i de europæiske mobilnetværk i forbindelse med 5G-udrulningen.
Der har man vurderet, at det udgør en højere sikkerhedsrisiko i forhold til andre leverandører, og derfor har man i Europa-Kommissionen besluttet ikke selv at bruge det.
Det er jo den måde, man kan gå til det på.
Det er jo ikke et importforbud, som det her lægger op til, altså at vi skal holde op med at importere det, men det er at gå kritisk til en bestemt infrastruktur der, hvor en bestemt teknologi udgør en sikkerhedsrisiko.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-05-14:
Så ordføreren synes, det er alle tiders, at vi har produkter, der udgør en sikkerhedsrisiko i EU.
Ordføreren vil ikke gøre noget ved det, og regeringen vil ikke gøre noget ved det.
Man vil ikke engang arbejde aktivt for det i EU, selv om man er medlem af EU.
Man vil ikke gøre noget som helst.
Det er da for sølle.
Kan man ikke komme i gang med en bedre løsning?
Eller er det, fordi man har stukket hovedet i busken.
Er det, fordi man ikke har forstået sikkerhedsrisikoen?
Eller har man ikke forstået beslutningsforslaget?
Christian Friis Bach (V), 2025-05-14:
Det er ikke for sølle, det er forkert, hvad hr. Alex Ahrendtsen siger.
Vi går meget kritisk til det her, men ikke på den måde, som Dansk Folkeparti foreslår med det her beslutningsforslag.
Lad mig gentage eksemplet med Huawei.
Vi har ikke lavet et importforbud.
Det kan være, at der er steder, hvor det kan anvendes af private virksomheder eller andre, der ønsker at anvende det.
Men vi er gået meget kritisk til anvendelsen af det i den infrastruktur, vi har.
Det er det, vi skal, og det er det, Venstre går ind for.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-14:
For der er et gigantisk overskud på de her VE-projekter på land.
Noget af det går til firmaer, der ikke engang betaler skat i Danmark.
Tænk sig, hvis det kunne gå til lokalbefolkningens projekter og skabe næring i landdistrikterne.
Dina Raabjerg (KF), 2025-05-14:
Jeg bliver faktisk rigtig, rigtig ked af det, når jeg hører ordførerens tale.
Jeg bor i Ikast-Brande Kommune, som nok er den kommune i landet, der har flest grønne arbejdspladser.
Vi har Siemens Gamesa, vi har KK Wind Solutions – vi har simpelt hen så mange virksomheder, der lever af at producere komponenter til den grønne industri.
Og noget af det, der gør, at kommunen ikke er i økonomiske problemer, er faktisk de selskabsskatteindtægter, som man får netop fra den grønne industri.
Så ude i det lokalsamfund er det simpelt hen afgørende, at vi faktisk vil noget med den grønne omstilling.
Men det, jeg egentlig ville spørge ordføreren om, er: Er det alle typer af vedvarende energi, man er imod fra Danmarksdemokraternes side, eller er der noget, man godt kunne se for sig, som f.eks. biogasanlæg?
Er det lige så skidt som solceller?
Susie Jessen (DD), 2025-05-14:
Jeg håber, at ordføreren hørte min tale.
Vi er jo ikke imod grøn energi
– jeg tror, jeg sagde det tre gange heroppe. Vi vil gerne have vindmøller, men vi synes, det er bedst, hvis de står ude på havet.
Vi ved, at vindmøllerne på land bliver højere og højere, og det skaber nogle udfordringer for lokalsamfundene.
De snakker om 185 m høje vindmøller ude i Vallø, og der, hvor jeg selv bor, få kilometer fra mit eget hus, lægger de op til 650 m høje vindmøller.
Det skaber nogle udfordringer, når vindmøllerne bliver så høje.
Men jeg ved da godt, hvor vigtige vindmøllerne er i forhold til at skabe danske arbejdspladser.
Jeg synes da, det er så fantastisk, at vi har Vestas i Danmark.
Det er jeg da ikke imod.
Men det, der er vigtigt her, er, at VE-anlæggene i meget høj grad bliver placeret i bestemte områder, og det ødelægger virkelig lokalsamfundene.
Det er jo det, vi gerne vil prøve at få lavet om her, og derfor vil vi rigtig gerne have en kortlægning af, hvad alternativerne er, før vi bare tromler videre med de her store statslige energianlæg, som ødelægger rigtig mange lokalsamfund i øjeblikket.
Dina Raabjerg (KF), 2025-05-14:
Tak for svaret.
Men hvor vil Danmarksdemokraterne placere biogasanlæg?
Vil Danmarksdemokraterne også placere dem ude på havet, eller hvordan vil man håndtere det?
Og hvordan synes Danmarksdemokraterne at beslutningsprocessen om sådan noget skal være?