runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-05-29:
Jeg vil jo aldrig afvise, at nogle skattelettelser, hvis man tænker dem virkelig klogt, kan være med til at gøre det der.
Men min bekymring er jo, at vi smører dem ud på alle, og at folk, der f.eks. i dag betaler topskat, og som oplever, at de får en stor skattelettelse, går ned i tid.
For han kan jo ikke arbejde mere, end han gør, og det samme er jo tilfældet for rigtig mange andre af de mennesker, der får skattelettelser.
De kan ikke arbejde mere.
Jeg tror f.eks., når man spørger vores sygeplejersker ude på landets sygehuse, som jo – det er jeg også sikker på at ordføreren kender til – i nogle uger arbejder 30 timer, og som i andre uger har prikkevagter, og som derved kan komme op at arbejde 60 timer, om de kan arbejde mere, så ikke synes, at de kan det, og der tror jeg ikke, en skattelettelse er det, der gør, at de arbejder mere.
Men til gengæld synes jeg jo, det er positivt, at regeringen så har valgt at lave det her ligelønsløft, som kan være med til at gøre deres liv lidt nemmere, uden at de nødvendigvis behøver at arbejde flere timer.
Monika Rubin (M), 2024-05-29:
Mange tak.
Men det er jo i vores velfærdssamfund bl.a. også sådan, at der, når man giver skattelettelser, så er nogle, der arbejder mere.
Så jeg vil bare lige spørge fru Pia Olsen Dyhr, om skattelettelser ikke også godt kan gøre noget positivt for velfærden ved f.eks. netop at få flere i arbejde.
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-29:
Jeg tror, at grunden til at så mange ikke vælger Arnepension, er, at de vælger seniorpension, som både har en højere ydelse, og som alle kan få, ikke kun nogle, der har haft en bestemt profession.
Men det, jeg egentlig ville spørge fru Pia Olsen Dyhr om – og i øvrigt vil jeg gerne takke for godt samarbejde, ikke mindst på det grønne område – er et område inden for det grønne, hvor vi har haft en uenighed, som handler om den her flyafgift, som ikke er blevet høj nok, synes vi, og ikke bliver brugt til det rigtige, nemlig at sætte CO 2 -reduktionen ned.
Så vi er endt med en flyafgift, der ikke rigtig har nogen CO 2 -effekt.
Når jeg nævner det, er det, fordi jeg er ekstremt optaget af at få stoppet importen af gas og olie og flybrændstof fra Rusland til det europæiske marked, fordi vi jo fortsat poster milliarder af kroner i den russiske krigsmaskine.
Jeg har lige haft møde i dag med Zelenskyjs viceformand, en kvinde, og det gjorde et stort indtryk på mig.
Derfor vil jeg bare spørge SF's formand her: Hvor meget har man bundet sig op på, at provenuet for den flyafgift skal gå til en ældrecheck, og kan man forestille sig, at man efter et valg både kan hæve flyafgiften og måske bruge den til grøn omstilling i stedet for ældrecheck?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-05-29:
Åh, hvor ville jeg ønske, at vi var i 2019-2022, hvor vi havde vores grønne samarbejde.
Hvis vi nu kunne forestille os, at det grønne flertal kom igen, kunne vi skrue på flyafgiften.
Det ville vi i SF være helt klar til.
Men jeg kan være bekymret for, om det Radikale Venstres så vælter det igen, og at vi så aldrig får det gennemført.
Men grundlæggende mener jeg, vi er gået et skridt ad vejen.
Vi har fået den indført, og det er så en knap, man kan dreje på.
Det er jo det, der er afgørende.
Sådan synes jeg faktisk det er meget retfærdigt.
Så må jeg om pensionsalderen og seniorpension sige, at det godt kan være, at Radikale Venstre synes, seniorpensionen er bedre, og det er den jo også både i antal år og i beløb, men helt ærligt: Det er jo ikke en rettighed.
Først vil jeg sige tak for et meget ordentligt spørgsmål fra Socialdemokratiet.
Det sætter jeg virkelig stor pris på.
Vi har jo sagt, at vi faktisk ikke er afvisende over for at kigge på en forhøjelse af pensionsalderen; allerede i 2022 siger jeg i Børsen, og det kom på forsiden, at vi ikke er afvisende over for at kigge på det her.
Men det skal være i balance med, og det er det, der er pointen, at vi skal forbedre Arnepensionen og vi skal forbedre seniorpensionen.
Vi kan ikke bare lade pensionsalderen stige for alle.
Jeg er helt sikker på, at fru Anne Paulin jo godt kender mennesker derude, der ikke vil kunne arbejde, til de er 75 år.
Anne Paulin (S), 2024-05-29:
Tak for det.
Jeg vil også gerne spørge ind til SF's politik angående pensionsalder, som jeg synes det er svært at blive klog på.
Det vil koste 68 mia. kr. at stoppe pensionsalderen ved 69 år.
Så er det rigtigt nok, som ordføreren er inde på, at de offentlige finanser er overholdbare på lang sigt, og at man derfor ville kunne nøjes med at skulle stramme finanspolitikken med 27 mia. kr., men det forudsætter jo så, at man har opbrugt hele det råderum, som der så ville have været til andre, nye prioriteter, og man skal ud at finde 27 mia. kr.
Hvordan vil SF finde de her 27 mia. kr.?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-05-29:
Altså, min bekymring på det grønne område – ikke så meget mere i forhold til klima, men i forhold til natur, biodiversitet og miljø – går på, at vi jo igen og igen har fået anbefalinger på de her områder.
Det her var altså tilbage i 2015, og om end hr. Lars Løkke Rasmussen ødelagde det hele med landbrugspakken, ligger arbejdet der.
Nu starter vi så bare forfra igen, og det er min bekymring, for jeg tror, at det bliver arbejde på arbejde i stedet for bare handling.
Torsten Gejl (ALT), 2024-05-29:
Jamen jeg kan ikke være mere enig.
Jeg er bare lidt i tvivl, for jeg mistænkte lidt regeringen for at sige, at nu skal vi være helt konkrete, for at de kan få et eller andet at pille i, hvor de kan sige: Det duer ikke, det duer ikke, og det duer ikke.
Så jeg spekulerer på: Skal vi lave en ramme?
Skal vi pege på et større område?
Skal vi lade Biodiversitetsrådet gøre det?
Skal vi selv spørge de bedste eksperter?
Og der er jo opbakning til regeringen fra begge sider af salen, så der er faktisk en lidt speciel mulighed for at lave noget ekstraordinært.
Så skal vi prøve at turde at blive rigtig konkrete?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-05-29:
Jeg synes først og fremmest, det er fantastisk, at vi har seks partier i Folketinget, der går ind for 10 pct. strengt beskyttet natur.
Jeg vidste godt, at Enhedslisten, SF, Radikale Venstre og Alternativet ville mene det, men jeg synes, det er godt, at vi er flere partier, og jeg håber også, at vi kan få regeringen med på det.
Der står i Montrealprotokollen, at man skal levere 10 pct. strengt beskyttet natur og alt i alt 30 pct. beskyttet natur.
Forudsætningen for, at vi kan gøre det, er selvfølgelig også, at vi sætter os ned og kigger konkret på landkortet.
Det er jo derfor, at vi for flere finanslove siden nedsatte et Biodiversitetsråd, som jeg har fornemmelsen af, at regeringen slet ikke lytter til.
Måske skal det have samme muskler, som Klimarådet har – det har det ikke helt – for så kan det være, at der bliver lyttet mere til dem.
Men jeg er ikke i tvivl om, at Biodiversitetsrådet – det har jeg også hørt fra dem – sådan set er villige til at påtage sig opgaven, så vi kan levere på de 10 pct. strengt beskyttet natur.
Så jeg synes bare, at regeringen skal springe ud i det.
Torsten Gejl (ALT), 2024-05-29:
Tak for en veloplagt tale.
Og tak for at være med i kravet om, at vi skal have 10 pct. strengt beskyttet natur i Danmark.
Det er et krav, som den rød-grønne fløj sammen med LA og K har spidsformuleret her op til Naturmødet.
Regeringen siger så, at nu skal vi til at være meget specifikke om, præcis hvad det skal være for 10 pct.
Vi lavede love frem til 2030, og grunden til, at vi snakker om hockeystavseffekten, er jo netop, at der skal ske en hel masse forskning, som vi meget, meget gerne vil støtte, men som vi ikke helt har styr på.
Her skal vi være fuldstændig specifikke, før vi nærmest må nævne det.
Hvordan tænker fru Pia Olsen Dyhr at vi kan komme videre med den sag?
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-29:
Nu er vi jo ikke sat i verden for at undgå sager, der er vanskelige.
Vi er her jo for at løse selv vanskelige sager.
Jeg synes ikke helt, at jeg hørte et svar fra fru Pia Olsen Dyhr.
Vil man gå ind i den proces?
Har man i givet fald i sin økonomiske plan afsat penge til det, så vi kan gøre det i fællesskab?
Jeg er fuldstændig enig i, at vi både skal have folkekirken med, og at vi skal have fagbevægelsen med osv.
Vi skal ikke begå alle de fejl, som statsministeren har begået.
Men jeg må bare vide, om vi kan regne med SF, når den dag kommer.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-05-29:
Der er altså et eller andet i ordførerens indlæg, som jeg støder mig meget på.
Den der måde at sige på, at statsministeren er kalkuleret, beregnende og alt muligt, synes jeg ikke er i orden.
Det er ikke i orden at tale sådan om hinanden.
Man kan være politisk uenig.
Det er rimeligt nok.
Det er jeg helt med på.
Jeg er ikke med på alt det der, og jeg synes, at det er en virkelig dårlig måde at diskutere på.
Fred være med det.
I forhold til store bededag stemte vi jo imod en afskaffelse.
Vi ser sådan set gerne store bededag genindført.
Men vi skal jo lige være opmærksom på, at vi ikke skal gøre det på samme måde, som regeringen afskaffede den, fordi det her er altså noget, man er nødt til at have arbejdsmarkedets parter ind over.
For hvis man genindfører store bededag, betyder det faktisk noget for de mange lokale overenskomster, som nu er indgået.
Så det bliver ikke helt så simpelt.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-29:
Det er jo et præcist eksempel på, hvordan klimapolitikken er i hænderne på fanatikere herinde, for flybrændstoffer er omfattet af EU's kvotehandelssystem.
Så det burde markedet bare ordne.
Det, jeg ville spørge til, er faktisk et område, hvor der måske er lidt mere fordragelighed mellem Socialistisk Folkeparti og Dansk Folkeparti.
For jeg synes, at statsministeren, der så godt nok ikke beriger os med sit selskab lige nu, jo kom med en halv indrømmelse i forhold til det med store bededag.
Jeg tror, at hun er sådan en, hvor alting er beregnet og kalkuleret ned til mindste detalje.
Det åbner måske for, at vi kan gøre noget i fællesskab.
Vi har i hvert fald finansieret en genindførelse af store bededag som en fri- og helligdag i vores 2030-plan.
Derfor vil jeg bare høre, om fru Pia Olsen Dyhr kan give samme garanti for, at vi, hvis nu vore partier, måske sammen med et par andre, har flertal for det efter næste folketingsvalg, så genindfører store bededag som en fri- og helligdag.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-05-29:
Jeg er virkelig ked af det, men jeg hørte ikke det sidste.
Jeg er blevet lidt forkølet.
Det har også sat sig på min stemme.
Vi er både villige til at kigge på at forhøje flyafgiften – og jeg synes sådan set, der er god grund til det, for vi ved, at det, at man flyver, er noget af det, der er allermest forurenende, og vi ved også, at den har en generelt god social balance, fordi det er færrest af dem, der ikke har nogen penge, der har råd til at flyve, så det kigger vi gerne på – og ja, vi kigger også gerne på, om noget af beløbet skal bruges på den grønne omstilling.
Jeg synes bare også, det er vigtigt at huske, at der skal være nogle sociale balancer i det her.
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-29:
Det er derfor, vi sikrede seniorpension sammen med de borgerlige partier.
Men jeg er egentlig ikke ude på sådan noget parlamentarisk drilleri.
Jeg synes, det er ærgerligt, vi har fået en flyafgift, der er ingen CO 2 -effekt har.
Så kan man spørge sig selv: Hvorfor skal man overhovedet indføre den?
Vi synes ikke, vi åbner en social massegrav, ved at ældre skal betale 30 kr. ekstra for billetten til Mallorca, 50 kr. i 2030.
Men jeg er glad for, at man gerne vil være med til at hæve beløbet og bruge det til grøn omstilling.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-05-29:
Hvis der er et flertal i Folketinget, genindfører SF gerne store bededag.
Og ja, vi har det som en del af vores økonomiske plan, at vi skal genindføre store bededag.
Jeg synes, det er svært at se det flertal, der vil gøre det, for det var jo ikke kun regeringen, der ville afskaffe store bededag, det var også Radikale Venstre.
Jeg vil bare gerne sige, at det ikke er helt så simpelt som så, fordi man netop har lavet mange lokaloverenskomster, hvor man stadig væk har fastholdt store bededag.
Det er den ene del af det.
Folkekirken er alligevel en smule nemmere, eftersom man har fastholdt den i den bog, man følger, når man har forskellige højtider.
Det er vi bestemt villige til i SF.
Vores bekymring er jo, at mennesker med handicap kan komme i klemme i det su-system, vi kommer til at se fremtiden.
I forvejen er mennesker med handicap under meget pres i vores systemer.
De oplever ude i kommunerne, at de ikke kan få den hjælp, de har brug for, de oplever, når de henvender sig til offentlige myndigheder, at de hele tiden skal slås, og at det i virkeligheden ud over at have et handicap så også er med til at slide dem ned, og det er min store bekymring.
Men jeg er da ikke afvisende over for at kigge på andre modeller.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-29:
Det er jeg meget enig med fru Pia Olsen Dyhr i.
Jeg skal bare lige forstå det rigtigt.
Du snakker om det her med, hvornår folk er startet, og hvor mange klip man har, men så vidt jeg kan forstå på de ændringsforslag, SF har stillet, handler det jo om at sidestille studerende, der modtager SPS med dem, der modtager su-handicaptillæg, det vil sige, at de ændringsforslag vil kun omhandle dem.
Men kunne man ikke have kigget på SPS-støtten på en anderledes måde, altså sådan at det ikke omhandler su, men så man f.eks. går ind og kigger på, om SPS-støtten er skruet rigtigt sammen?
Inger Støjberg (DD), 2024-05-29:
Jeg synes, vi skulle se at komme i gang med et samarbejde omkring lige præcis det, og det tror jeg faktisk ville være noget, der kunne samle rigtig mange partier i Folketinget, for det er et helt relevant problem, ordføreren rejser.
Jeg kan også fra min tid som beskæftigelsesminister huske, hvor mange mennesker der faktisk helt oppe i en voksen alder har måttet lide under ordblindhed, men hvor vi også fik sat et arbejde i gang og fik givet folk f.eks. læserygsække og alle de her ting med hjem.
Jeg glemmer aldrig nogen sinde en gang, da jeg var ude på en virksomhed, hvor der kom en mand hen til mig, faktisk med tårer i øjnene, og sagde, at nu kunne han læse lektier med sit barn.
Det er helt livsomvæltende på den allerbedste måde, når det kan ske.
Så vi skal aldrig give op, når det handler om ordblindhed, og det tror jeg godt vi kunne samle mange partier om her i Folketinget.
Sofie Lippert (SF), 2024-05-29:
Vi er jo som sådan meget enige i, at løsningen på studerende med funktionsnedsættelsers udfordringer aldrig bliver blot at give dem mere su.
Men bør vi ikke i det mindste vente med at tage su'en fra de studerende, vi ved har større risiko for at blive forsinket, til vi har lavet et system, der faktisk er i stand til at understøtte, at man kan tage en uddannelse, uanset hvilken funktionsnedsættelse man har?
Inger Støjberg (DD), 2024-05-29:
Jeg kan faktisk godt se problemstillingen, som ordføreren rejser her, men jeg tror måske, at man i højere grad skal sætte ind andre steder og netop hjælpe via hjælpemidler og give al den hjælp og støtte, man overhovedet kan give til de mennesker, der desværre lider af ordblindhed.
For det er jo også sådan med ordblindhed, at hjælpemidler og ekstra støtte heldigvis kan gøre rigtig meget.
Så jeg er ikke sikker på, at den eneste vej er igennem su-systemet.
Derfor står jeg selvfølgelig fuldstændig ved den aftale, som vi har indgået, men det ændrer ikke på, at jeg godt kan se, at der er et problem for studerende, der kommer ind i uddannelsessystemet, og som f.eks. lider af ordblindhed, men så mener jeg bare, det er et andet sted, man skal støtte op.
Sofie Lippert (SF), 2024-05-29:
Og tak for talen, og tak for samarbejdet på nogle områder.
Derfor blev jeg også enormt ærgerlig over at erfare, at Danmarksdemokraterne kommer til at stemme for den nye su-reform, som rammer netop studerende med funktionsnedsættelse og på professionsuddannelserne.
Vi ved nemlig, at studerende med funktionsnedsættelse oftere bliver forsinket end andre studerende og dermed i højere grad vil blive nødsaget til at tage lån for at gennemføre deres uddannelse, fordi de ikke kan få finansiering, altså su-klip, til den sidste del af deres uddannelse, hvis de bliver forsinket.
Er man i Danmarksdemokraterne ikke bekymret for konsekvenserne for den ordblinde sygeplejerske, der skal bruge lidt ekstra tid på at læse pensum og derfor nu er tvunget til at starte sit arbejdsliv med en større gæld?
Inger Støjberg (DD), 2024-05-29:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Steffen Larsen i, at man jo ikke kan være enige om alting, hvis man er forskellige partier.
Det, det handler om, er at omsætte fællesmængden til noget godt.
Det kræver, at man under hinanden nogle sejre, og det kræver, at man har et godt og ærligt samarbejde, og det er ærlig talt det, jeg oplever imellem Liberal Alliance og Danmarksdemokraterne.
Det synes jeg vi har vist ad flere omgange, og jeg har en eller anden helt fantastisk fornemmelse af, at det samarbejde bare kun bliver bedre og bedre.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-29:
Mange tak for det.
Jeg er egentlig bare interesseret i, om det er et problem, at man er uenige om nogle ting.
Det tror jeg ikke altid det er i politik.
Jeg tror faktisk også, det kan være en styrke, at man får skærpet sine positioner og får nævnt, hvor man selv står.
Det tror jeg sådan set er en styrke, og det gør også, at det er meget mere tydeligt for vælgerne, hvad de stemmer på.
Så jeg vil egentlig bare takke Inger Støjberg for en udmærket ordførertale.
Inger Støjberg (DD), 2024-05-29:
Det der med Venstre og Socialdemokratiet er altså et rigtig svært spørgsmål, synes jeg.
Det er lidt, som om Venstre solgte kiosken for så bare at sætte socialdemokratiske varer på hylderne.
Man forestiller sig, at de sådan lige tager den der kioskbestyrerjakke på, og at så går de bare og sætter socialdemokratiske varer op på hylderne i ét væk nu, ikke?
Det er sådan lidt en underlig måde at gøre det på.
Så altså, jeg ved simpelt hen ikke, hvor meget de er enige om.
Jeg kan i hvert fald bare konstatere, hvem det er, der bestemmer.
Det er jo på en eller anden måde blevet Lars Løkke Rasmussen, når det handler om værdipolitik, og så er der nogle ting, Socialdemokraterne bestemmer.
Jeg ved ikke lige, hvad det er for nogle varer, Venstre har sat på hylden, og som der står Venstre på.
Jeg har meget, meget svært ved at se det.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-29:
Jeg kan forstå på salens socialdemokrater, at det må være et stort problem, at Liberal Alliance og Danmarksdemokraterne ikke er enige om alting.
Men lad mig så derfor stille et spørgsmål til fru Inger Støjberg nu, hvor det er et stort problem, at man ikke er enig om alting med partier, man skal samarbejde med: Tror hun, at Socialdemokratiet er enige med Venstre i alting, og tror hun, at Socialdemokratiet måske er enige med SF i alting?
Inger Støjberg (DD), 2024-05-29:
Jeg har simpelt hen ikke sagt, at Udrejsecenter Kærshovedgård skal væk, hr. Frederik Vad.
Jeg har sagt, at der er nogle, altså de mest kriminelle fra Kærshovedgård, der skal væk, og de skulle efter min mening ud på Lindholm.
Det var vi enige om i sin tid.
Så kommer den socialdemokratiske regering, som bliver så bange for sin egen skygge og i stedet for render rundt til bønnemøder, og jeg ved ikke hvad, hr. Frederik Vad.
Måske man skulle tage og prøve at stramme en lille smule op og så omsætte nogle af ordene til handling.
Jeg har gennemført 114 stramninger.
Hr. Frederik Vad har vist ikke gennemført mange.
Men tak for, at I viderefører de fleste af dem – bortset fra det med pengene ud i ghettoerne; det synes jeg er ærgerligt.
Frederik Vad (S), 2024-05-29:
Det var godt nok mange ord, men overhovedet ikke nogen svar på spørgsmålene.
Altså, fru Inger Støjberg lavede Støjbergcenteret, som de lokale kalder det, uden for Bording.
I valgkampen stod hr. Peter Skaarup og afviste Lindholm som en placering.
Fru Inger Støjbergs parti har gentagne gange sagt, at vi skal finde en ny placering, men har skøjtet rundt, i forhold til hvor det skal være henne.
Vi kan ikke få svar på det.
Det er fru Inger Støjberg, der siger, at nu skal vi ikke længere have Kærshovedgård.
Fru Inger Støjberg er utilfreds med den her regerings arbejde på området.
Hvor skal Udrejsecenter Kærshovedgård placeres henne?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2024-05-29:
Tak for det, og tak for talen.
I 2006 går SF ikke med i velfærdsaftalen, der kobler en stigende gennemsnitlige levealder til pensionsalderen.
Det er ellers det helt afgørende fundament under vores velfærd i fremtiden.
I 2011 stemmer SF så alligevel for at hæve pensionsalderen i regering.
I april 2023 udtaler hr. Karsten Hønge fra SF, at SF's udgangspunkt er, at man skal stoppe pensionsalderen ved 68 år.
I oktober samme år modsiges det af fru Pia Olsen Dyhr.
Den 1. maj laver SF og Enhedslisten en fælles video, hvor hr. Pelle Dragsted siger, at hverken Enhedslisten eller SF er tilhængere af, at den generelle pensionsalder skal blive ved med at stige.
Den 12. maj 2024 bekræfter Karsten Hønge og udtaler til Politiken
, at styrkelsen af de offentlige finanser som følge af velfærdsaftalen er matadorpenge.
Den 14. maj taler fru Pia Olsen Dyhr så modsat om, at pensionsalderen måske godt kan stige alligevel.
Jeg anerkender, at det lidt var en hurtig opremsning, men hvad er egentlig den dybereliggende årsag til den zigzagkurs, og er det seriøst, når vi taler om en aftale, som er fundamentet under fremtidens velfærd?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-05-29:
Jeg har hørt hr. Christian Rabjerg Madsen turnere med et beløb, der handler om 70 mia. kr., og at det i virkeligheden er det, velfærdsaftalen handler om på den lange bane.
Jeg synes også, hr. Christian Rabjerg Madsen skal notere sig det svar, der er kommet fra Finansministeriet, nemlig at det kun er 26 mia. kr.
Men jeg erkender, at det er 26 mia. kr.
Nu er jeg bare lidt træt af, at der er så mange forkerte tal derude, og Finansministeriet har jo selv sagt, at på grund af overholdbarheden handler det om 26 mia. kr.
Men ligegyldigt hvad er det er mange penge, og det er væsentligt i dansk økonomi.
SF har derfor sagt, at vi ikke er afvisende over for at kigge på at hæve pensionsalderen, vel at mærke hvis vi har løsninger for nogle af de mennesker, der har været mange år på vores arbejdsmarked eller er nedslidte.
Og ved du hvad – nej, ved ordføreren hvad?
Jeg er jo ny i Folketinget, skulle jeg til at sige.
Nej, ved ordføreren hvad?
Jeg troede faktisk også, det var Socialdemokraternes position.
Men Socialdemokratiet har overrasket mig lidt her på det sidste, for Socialdemokratiet går åbenbart ind for, at vi alle sammen skal blive her, til vi er 75 år.
Nej, det har vi ikke tænkt os, men vi vil sige, at de ændringsforslag vil gøre tingene en smule bedre.
Vores problem med den su-aftale, regeringen har indgået med bl.a. Liberal Alliance, er jo grundlæggende, at det bliver sværere at skifte uddannelse.
Hvis du er startet på statskundskab og finder ud af undervejs, at du egentlig hellere vil være sygeplejerske, så gør det skifte faktisk, at du, når du så har skiftet uddannelse, ikke kan få hele din su, eller hvis du skifter mellem to universitetsuddannelser, f.eks. hvis du starter på litteraturvidenskab og finder ud af, du vil læse engelsk, så kan du endda med tilbagevirkende kraft risikere at miste nogle af dine su-klip.
Men når det så er sagt, vil jeg også meget gerne kvittere tilbage til Liberal Alliance og til Det Konservative Folkeparti, for jeg synes, vi havde et rigtig godt samarbejde, og det betød jo, at regeringen var nødt til at ændre retning i forhold til det, der lå til universiteterne, og vi kom ned på, at det i stedet for, at halvdelen af kandidatuddannelserne skulle være 1-årige, så blev 8 pct.
Det synes jeg var et godt samarbejde.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-29:
Tak, og tak for talen.
Der er ingen tvivl om, at SF og Liberal Alliance ikke er enige om alting.
Men jeg vil faktisk gerne starte med at takke SF for et godt samarbejde, særlig i forbindelse med forhandlingerne om universitetsreformen, hvor vi jo var en lidt uvant alliance.
Mit spørgsmål kommer også til at omhandle uddannelse, for Liberal Alliance har jo sammen med regeringen og andre partier indgået en ny su-aftale.
SF har jo stillet ændringsforslag til ændringen på su-området, og jeg kunne godt tænke mig at høre, om SF har tænkt sig, hvis det er, at de her ændringsforslag bliver stemt igennem, at stemme for hele den ændrede su-lov.