runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-01-10:
Tak for det.
Dansk Folkeparti har fremsat et beslutningsforslag om, at Danmark skal udtræde af Europarådets konvention af 6. november 1997 om statsborgerret.
I Liberal Alliance er vi glade for debatten, for der er ingen tvivl om, at det er en meget vigtig debat, særlig i en tid, hvor urolighederne er stigende, ikke kun i de københavnske gader, men også i resten af verden.
Så den her debat har nok aldrig været vigtigere, end den er nu.
Forslagsstillernes intention med dette beslutningsforslag er at kunne fratage statsborgerskabet fra personer, der har begået en alvorlig kriminel handling.
Så lad mig starte med at slå fast, at voldtægtsforbrydere, seriekriminelle og personer, der har begået kriminalitet af særlig farlig karakter, på ingen måde er nogen, vi i Liberal Alliance mener bør tildeles et dansk statsborgerskab.
Det er heller ikke nogen, vi mener skal kunne bevare deres statsborgerskab i de tilfælde, hvor det allerede er blevet dem givet.
De burde om nogen kunne få frakendt deres tildelte indfødsret.
I Liberal Alliance ønsker vi ikke at tildele statsborgerskab til nogen, der ikke ønsker at være en del af vores demokratiske samfund, og hvis man som udlænding ikke overholder og respekterer vores regler og vores lovgivning, så vil man heller ikke vores samfund, og så vil man så at sige ikke Danmark.
I grundlovens § 44, stk. 1, står der skrevet: »Ingen udlænding kan få indfødsret uden ved lov«.
At disse ord står skrevet i netop grundloven, er med til at indikere vigtigheden af et statsborgerskab, altså at det er noget af det mest værdifulde, vi kan videregive til personer, der kommer udefra, en tillidserklæring, en erklæring om, at vi har tillid til, at de vil være gode demokratiske samfundsborgere.
Af den årsag er det i min optik heller ikke på sin plads, hvis de, der ved lov er tildelt indfødsret, efterfølgende ikke overholder vores lovgivning.
For så bryder de den tillid, vi som samfund har vist dem.
Jeg tror faktisk ikke, at Dansk Folkeparti og Liberal Alliance er særlig langt fra hinanden, når det kommer til en frakendelse af statsborgerskab i sager om kriminalitet af en vis karakter, for vi ønsker også i højere grad at kunne indlede frakendelsessager i forhold til statsborgerskab for farlige kriminelle.
Men desværre er vi nok ikke enige om fremgangsmåden.
For i Liberal Alliance ønsker vi ikke at udtræde af de konventioner, som vi har tiltrådt, men vi er åbne over for at se på, om vi i højere grad kan indlede frakendelsessager af statsborgerskab enten inden for konventionen eller ved at udfordre konventionen, og det håber vi i høj grad også at Dansk Folkeparti vil være med til.
Vi kan af den årsag ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-10:
Jeg vil godt takke Liberal Alliances ordfører for en, synes jeg, meget velskrevet og god tale, som dog ender med, at man siger alt det rigtige, indtil den sidste sætning, nemlig at alt det, man lige har sagt, i øvrigt overhovedet ingen betydning har.
For det, der er konsekvensen af Liberal Alliances politik, er, at det, at der er bandemedlemmer, hjemmerøvere, voldtægtsforbrydere osv., som i dag ikke kan få frataget deres danske statsborgerskab på grund af netop statsborgerretskonventionen, ønsker man faktisk ikke at ændre ved.
Man ønsker at bibeholde den tilstand, at de mennesker ikke kan få frataget deres danske statsborgerskab.
Det er ansvarsforflygtigelse.
Det er jeg bare nødt til at sige, og så kan man holde nok så mange fine skåltaler om grundlovens § 44, stk. 1, osv. osv.
Det ændrer bare ikke ved det grundlovsbrud, som statsborgerretskonventionen i virkeligheden er udtryk for, nemlig at man giver statsborgerskab til mennesker som en ret – stik imod grundloven, som ellers stadfæster, at det er Folketingets repræsentanter, der tager den slags beslutninger – og det er ikke ansvarlig politik.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-01-10:
Tak til hr. Mikkel Bjørn for anerkendelsen af min tale, også selv om han ikke er enig i afslutningen.
Der må jeg simpelt hen sige, som jeg egentlig også sagde, at jeg langt hen ad vejen tror, at Liberal Alliance og Dansk Folkeparti ikke er særlig langt fra hinanden, når det kommer til frakendelsessager af statsborgerskab, når det drejer sig om personer, der har fået et dansk statsborgerskab, og som efterfølgende har vist sig at have begået kriminalitet af en særlig farlig karakter.
Men som jeg også sagde i min tale, er vi nok ikke enige om fremgangsmåden.
For i Liberal Alliance ønsker vi ikke at udtræde af de internationale konventioner, som vi har tiltrådt, men vi vil til gengæld gerne se på, om vi på nogen måde kan udfordre dem og eventuelt ændre dem.
Og det hører jeg egentlig også at andre partier her i Folketingssalen er interesserede i.
Rosa Lund (EL), 2024-01-10:
Jeg forstår godt, hvad der bliver sagt.
Jeg er til gengæld ikke sikker på, at jeg hørte, at der var et spørgsmål fra fru Mette Thiesen.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-01-10:
Tak for spørgsmålet.
Og det er jo også dem, vi siger vi gerne vil udfordre.
Anders Kronborg (S), 2024-01-10:
Det er jo meget interessant at iagttage dansk politik i øjeblikket, og jeg synes, at ordføreren for Liberal Alliance leverede en tale, jeg også kan se mig selv i.
Derfor ser jeg også frem til det videre samarbejde.
Jeg har noteret mig, at der er begyndt at komme sådan et nyt trekløver i dansk politik bestående af Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti og Det Radikale Venstre.
Der er i hvert fald meget samarbejde mellem de tre partiformænd, og når man sådan kigger på de tre partier, må man jo i hvert fald sige, at der er nogle forskelle i forhold til anskuelsen af udlændingepolitikken.
Det tror jeg roligt jeg kan sige uden at kritisere hverken Det Konservative Folkeparti, Liberal Alliance eller for den sags skyld Det Radikale Venstre.
Så mit spørgsmål går sådan set på – for det kan jo godt ske, at der kommer et nyt borgerligt flertal i Danmark om 5, 10 eller 20 år; hvem ved, hvornår det kommer? – om udlændingepolitikken med den akse, altså det Radikale Venstre, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti, vil ændre sig markant i Danmark.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-01-10:
Nu står vi jo faktisk i en lidt unik situation i Danmark, for vi har fået en midterregering bestående af tre forskellige partier.
Og det er ikke min opfattelse, at de enkelte partier, der lige nu er i regeringen, egentlig har ændret deres politik, når det kommer til udlændingeområdet, men de er til gengæld gået på kompromis i forhold til de politiske afgørelser og i forhold til de udspil, som kommer fra regeringen.
Anders Kronborg (S), 2024-01-10:
Det er fuldstændig rigtigt, at vi har en regering med Socialdemokratiet i spidsen, som står på en fast og fair udlændingepolitik.
Den skal være stram, for vi skal passe på Danmark.
Men det, jeg spørger om, er jo også de tre partier, den nye akse, som jo ofte bliver præsenteret for diverse udspil, altså Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti og Radikale Venstre.
I må jo i det samarbejde have drøftet, hvordan udlændingepolitikken skal se ud fremover.
Eller er det et emne, I sådan har sparket til hjørne og ikke rigtig interesserer jer for?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-01-10:
Man kan sige, at når vi snakker politik med andre partier – det er Socialdemokratiet, lige så vel som det er Moderaterne, det er Det Konservative Folkeparti, og det er Radikale Venstre – taler vi jo oftest om de ting, som vi kan blive enige om, eller hvor vi i hvert fald måske kan indgå kompromiser.
Og når det kommer til udlændingepolitikken, er der højst sandsynligt nogle ting, vi alle tre partier måske godt kan blive enige om.
Men jeg tror også, der er nogle ting, som vi i den grad er uenige om.
Kim Valentin (V), 2024-01-10:
Tak, og tak til ordføreren for en god tale.
Der er specielt én ting, jeg vil rose for, og det er det her med, at det er et svigt, når dem, der får tildelt statsborgerskab, bagefter misbruger det ved at gå ud og begå kriminalitet, og det er et svigt, uanset hvilken form for kriminalitet der er tale om.
Man skal i særlig grad bestræbe sig på at overholde et lands lovgivning, når man får et statsborgerskab i det land.
Alligevel er der nogle sondringer i ordførerens tale, som jeg godt vil dykke lidt længere ned i.
Og det går på, at jeg synes, at jeg hørte, at fortolkningen var, at visse alvorlige forbrydelser skulle man kunne udvise på.
Hvad er så »visse alvorlige forbrydelser«?
Kan ordføreren komme med et eksempel på, at det er tæt på at være en alvorlig forbrydelse, men ikke er det?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-10:
Jeg vil, som jeg også har spurgt de andre ordførere om, også spørge Liberal Alliances ordfører, om ordføreren kan redegøre for en eneste konkret fordel, som Danmark drager af at være medlem af statsborgerretskonventionen.
Altså ikke af konventionerne generelt, ikke af det internationale samfund og alt muligt andet, men helt specifikt statsborgerretskonventionens begrænsninger i forhold til at kunne tage statsborgerskabet fra mennesker, der har begået dybt, dybt kriminelle ugerninger som f.eks. voldtægt eller bandekriminalitet eller noget helt andet
Kan Liberal Alliance redegøre for en eneste konkret fordel ved det?
Mads Olsen (SF), 2024-01-10:
I en artikel i Kristeligt Dagblad fra 2019 sagde Morten Messerschmidt, at man skulle kunne tage statsborgerskabet fra folk, der begår enhver form for strafbar forbrydelse.
Det var et forslag, han kom med.
Jeg vil bare gerne høre, om det er noget, Dansk Folkeparti stadig væk mener, altså at det skal gælde alle former for strafbare forbrydelser, også koranafbrændinger?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-10:
Der kan jo være bestemte typer af lovbrud, hvor man siger, at der er det nok ikke nødvendigvis fornuftigt.
Sådan er det desværre ikke i dag på grund af netop statsborgerretskonventionen, som sætter dansk politik i en spændetrøje i forhold til rammerne for, hvem vi kan fratage dansk statsborgerskab.
Mads Olsen (SF), 2024-01-10:
Det bringer mig netop til at spørge hr. Mikkel Bjørn: Mener Dansk Folkeparti så nu, at koranafbrændinger og den form for forbrydelser, hvis Dansk Folkeparti fik sin vilje og man afskaffede statsborgerretskonventionen, skal være forbrydelser, som man kan blive frataget statsborgerskabet for?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-10:
Det har jeg umiddelbart svært ved at forestille mig.
Mohammad Rona (M), 2024-01-10:
Tak for det.
Vi bliver jo sådan set gjort lidt bekendt med, at Dansk Folkeparti har kørt en slap udlændingepolitik i mange, mange år.
Det kan vi se ud fra de tal, som hr. Anders Kronborg også kom frem med her, og det er jo sådan set meget relevant at kigge på.
Men jeg lagde også mærke til, at ordføreren til sidst i sin tale bruger ordene fis og ballade.
Altså, det her er ikke fis og ballade.
Det her er dybt seriøst, og jeg synes faktisk, det har været en rigtig god debat i dag, og at der har været mange gode ting fremme.
Så jeg vil bare lige høre: Fortryder man, at man har givet dansk statsborgerskab til 35.000 mennesker?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-10:
Kunne man gøre den beslutning om uden at give køb på de indrømmelser, man fik i aftalekredsen, omkring stramninger i indfødsretslovgivningen, er svaret, at ja, så havde det da muligvis været fornuftigt for en dels vedkommende.
Men det ændrer bare ikke på, hvad man fik til gengæld, nemlig markante stramninger i indfødsretslovgivningen, som aldrig nogen sinde var kommet igennem, hvis ikke det havde været for Dansk Folkeparti.
Det var det nødvendige kompromis i den situation, at regeringen førte en dybt uansvarlig udlændingepolitik på det her tidspunkt, og at Dansk Folkeparti var det eneste parti, der råbte op og sagde: Nej, vi er nødt til at stramme op, vi er nødt til at gøre det på en anden måde.
Mohammad Rona (M), 2024-01-10:
I havde under hr. Kristian Thulesen Dahl chancen for at gøre noget ved det her én gang for alle.
Der skete intet.
I kunne være kommet i regering.
Der skete intet.
Faktum er bare, at I har givet statsborgerskab til en masse kriminelle i dag, og det skal vi lige være obs på.
I har jo været med til at give statsborgerskab til 35.000 mennesker igennem 00'erne.
Det har I jo stemt for, og det er derfor, vi står her i dag.
Det har regeringen og det har den daværende regering nu taget hånd om.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-10:
Alle de mennesker havde fået statsborgerskab alligevel, fordi der på det tidspunkt var et flertal for at give de her mennesker dansk statsborgerskab.
Til gengæld fik Dansk Folkeparti markante stramninger igennem i indfødsretslovgivningen, som siden hen har forhindret adskillige hundredtusinde, der ikke burde have dansk statsborgerskab, i at få det, fordi de ikke lever op til kriminalitetskravet, beskæftigelseskravet, opholdskravet og indfødsretsprøven, som Dansk Folkeparti var med til at indføre, og mange andre ting.
Det var det nødvendige og fornuftige kompromis på det tidspunkt.
Det er helt afgjort min holdning.
Mette Thiesen (DF), 2024-01-10:
Nu sidder der forskellige afarter af Radikale Venstre rundtomkring i salen og angriber Dansk Folkeparti, så jeg vil egentlig bare gerne have ordføreren til at bekræfte, at Dansk Folkeparti er det eneste parti, som reelt set mener det, når de siger, at nu skal der ryddes op i Danmark, og faktisk også lægger handling bag ordene?
Alt det andet er jo bare snak, hvor man siger: Nu skal vi prøve at sætte os i en rundkreds og måske forhandle noget hjem med de andre, men vi mener det egentlig ikke så meget; vi siger det, men vi gør det ikke.
I Dansk Folkeparti siger vi, hvad vi mener, og vi gør også, hvad vi siger.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-10:
Det kan jeg helt entydigt bekræfte.
Og så vil jeg sige, at kigger du på historikken over tildelte statsborgerskaber – altså alle de tusindvis af tilfælde af dybt kriminelle mennesker, jeg efterhånden har i mit arkiv oppe på min computer, og som vi ikke kan udvise, fordi et uansvarligt folketingsflertal har givet dem statsborgerskab på et eller andet tidspunkt – så har de stort set alle sammen har fået statsborgerskab på basis af Venstres, Socialdemokratiets og alle de andre partier end Dansk Folkepartis stemmer her i Folketingssalen.
Så jeg synes, at det er noget mærkeligt noget at begynde at sige, at Dansk Folkeparti på nogen som helst måde er medansvarlig, når det tværtimod er os, der har sikret de markante stramninger, som alle partier i dag siger at de er rigtig glade for er blevet lavet.
Ja, det er takket være Dansk Folkeparti.
Det er os, der har fået alle de stramninger igennem.
Men det er jo dansk politik; det er nogle gange teater.
Mette Thiesen (DF), 2024-01-10:
Det er showbiz, hvilket jeg måske kan citere vores kære partiformand for at sige.
Det er jo fuldstændig korrekt.
Så er jeg bare nødt til igen stilfærdigt at bede ordføreren bekræfte, at hvis vi reelt set skal sikre Danmarks fremtid, så er det, man kan inden for konventionerne, ikke nok.
Man er nødt til at gå ud over det, hvis vi skal redde Danmark.
Det vil vi gerne i Dansk Folkeparti.
Det er der en masse andre småradikale partier der siger at de gerne vil, men de gør bare ikke rigtig noget ved det.
Kan ordføreren bekræfte, at hvis vi reelt set skal sikre Danmarks fremtid, bl.a. ved at dybt kriminelle udlændinge, der ved en fejl har fået tildelt dansk statsborgerskab, bliver udvist, så er man nødt til at bryde med nogle af konventionerne?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-10:
Det kommer an på, om man mener, at alt er fremragende i dag og der ikke er brug for yderligere opstramninger, for så er det jo ikke nødvendigt.
Hvis man mener, at der stadig er store problemer med kriminelle, som får lov at blive, selv om de burde have været udvist, og jeg ved ikke hvad, så er det rigtigt, at så er der overhovedet ikke noget manøvrerum inden for rammerne af konventionerne.
Der er kun én løsning, hvis man ønsker substantielle opstramninger på udlændingeområdet, og det er at udtræde af de konventioner, som sætter begrænsninger for Folketingets, altså lovgivningsmagtens, bemyndigelse til at tilrettelægge lovgivningen i det land, som Folketingets medlemmer er valgt til at tilrettelægge lovgivningen i, nemlig Danmark.
I den kontekst, at Dansk Folkeparti ikke havde indgået den aftale, så havde mange, mange flere hundredtusinder af mennesker fået dansk statsborgerskab.
For alle de stramme krav, der i dag er til at få indfødsret – hvad enten det er indfødsretsprøven, kriminalitet eller beskæftigelseskravet, altså alle de ting, som Dansk Folkeparti var med til at få igennem i aftalekredsen og ind i indfødsretsaftalen, inden de lovforslag, som ordføreren refererer til – forhindrede, at mange flere hundredtusinde mennesker havde fået dansk statsborgerskab.
Så set i det lys synes jeg faktisk, det var en fornuftig aftale, man indgik.
Men det ændrer ikke på, at det er smerteligt, at regeringen tvang Dansk Folkeparti til at gøre det i stedet for bare at stramme kravene uden det kompromis.
Anders Kronborg (S), 2024-01-10:
Det helt korrekte tal i forhold til de mennesker, som Dansk Folkeparti har stemt for fik statsborgerskab, er 34.955.
Loven er strammere i dag, end den var, dengang Dansk Folkeparti var med til at give så mange mennesker statsborgerskab i Danmark.
Nu stemmer Dansk Folkeparti nej til forslaget om indfødsrets meddelelse, og derfor er jeg nødt til at spørge hr. Mikkel Bjørn, for det er jo i dag 40-årsdagen for fru Pia Kjærsgaards medlemskab af Folketinget, om det har været en fejl, at fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti 14 gange har stemt ja til loven om indfødsrets meddelelse og givet næsten 35.000 mennesker dansk statsborgerskab.
Har det været en historisk fejl, som fru Pia Kjærsgaard har været med til at begå?
Rosa Lund (EL), 2024-01-10:
Hvis man har fået tildelt dansk statsborgerskab, er man jo dansker, og det er derfor, jeg grundlæggende ikke forstår den forskel, som Dansk Folkeparti laver.
Danske statsborgere er danske statsborgere, uanset hvordan man vender og drejer det.
Så må jeg bare tilføje til Dansk Folkeparti, at det jo er Dansk Folkeparti, der har haft held med, at det er så svært at blive dansk statsborger i dag, som det er.
Det er ikke noget, man kan lægge over på Enhedslisten, desværre.
Jeg ville da ønske, at det var os, der havde styret udlændingepolitikken de sidste 20 år, men det er det ikke.
Anders Kronborg (S), 2024-01-10:
Tusind tak, og også tak for nuancerne.
Det er altid spændende at få en god debat herinde i Folketingssalen.
Vi diskuterer jo meget det her med voldskriminelle, bandemedlemmer, og om man har gjort noget i forhold til straf, når man er blevet statsborger.
Men jeg synes sådan set, at debatten er utrolig interessant, for i indfødsretsaftalen fra 2021 har vi jo aftalt det sådan, at hvis man f.eks. har kørt for stærkt eller slået en ned eller for den sags skyld røvet en bank eller røvet en butik eller stjålet en mobiltelefon fra klassekammeraten og bliver dømt for det, så får man ikke bare automatisk statsborgerskab.
Det kunne også lige passe, for statsborgerskab er ikke noget, man skal trække i en automat.
Men jeg kunne jo godt tænke mig at spørge Enhedslisten helt generelt: Kunne Enhedslisten finde på at give statsborgerskaber til folk, der f.eks. har slået nogen ned til en fodboldkamp, lavet butikstyveri, solgt narko og andre ting?
Er det sådan nogle personer, som Enhedslisten gerne vil byde velkommen til den danske familie?
Rosa Lund (EL), 2024-01-10:
Og det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi i Enhedslisten synes, at kravene er for stramme i dag.
Jeg synes ikke og vi synes ikke i Enhedslisten, at man skal straffes ved ikke at kunne få dansk statsborgerskab for noget kriminalitet, man har begået for 10 år siden.
Det er heldigvis sådan i det her land, at man ikke er straffet for evigt.
Det er sådan, vores straffesystem fungerer.
Det er det straffesystem, vi tror på i det her land, fordi vi ikke tror på, at man skal være kriminel eller dømt for evigt.
Det er bl.a. også derfor, at vi ikke går ind for livstidsstraf, som andre partier her i Folketinget gør.
Anders Kronborg (S), 2024-01-10:
Men det er jo ret alvorligt – det er jo ret alvorligt – hvis man f.eks. har slået en anden person ned på gaden.
Det er også ret alvorligt, hvis man har røvet en butik, lad os bare sige ved et væbnet røveri.
Og nu forstår jeg, at grænsen så er 10 år.
Men betyder det i virkeligheden, at hvis det er 12 år siden, at man f.eks. har ødelagt en anden mands førlighed, så er Enhedslisten sådan set klar til at sige: Ja tak, vi vil gerne give dig statsborgerskab i Danmark?
Rosa Lund (EL), 2024-01-10:
Der er ikke nogen tvivl om, at det er alvorligt.
Det er præcis derfor, det er ulovligt.
Altså, jeg synes også, at vi kommer til at tale om det her, som om det jo bare generelt er sådan i Danmark, at det er straffrit at slå nogen ned.
Nej, det er det ikke.
Der er da en grund til, at det er ulovligt.
Der er da en grund til, at det står i vores straffelov, at man ikke må slå nogen, at man ikke må voldtage nogen, at man ikke må slå nogen ihjel, at man ikke må stjæle sin nabos bil, at man ikke må bryde ind, og sådan kunne jeg blive ved.
Det er jo ulovligt, og det er da alvorligt.
Det er da bestemt alvorligt.
Jeg synes bare ikke og vi synes ikke i Enhedslisten, at man skal have en straf hængende over hovedet for evigt.
Det synes vi ikke at nogen skal.
Vi tror på resocialisering i vores parti, og det gjorde man også i gamle dage i Socialdemokratiet.
Zenia Stampe (RV), 2024-01-10:
Tak for det.
Jeg vil gerne indlede med at tilslutte mig ministeren og dermed regeringens meget fine ord omkring den regelbaserede internationale verdensorden.
Den er også for os hovedargumentet for konventioner og også den konvention, som vi diskuterer i dag.
Så vil jeg også gerne gå i rette med forslagsstillernes argumenter om, at statsborgerretskonventionen forhindrer os i at beskytte landets borgere mod kriminalitet, at den forhindrer retfærdighed for ofrene, at den forhindrer os i at sende et signal om, at forbrydelser mødes med passende konsekvens.
For det er jo derfor, vi har et retssystem, og det gælder også for mennesker, der har erhvervet dansk indfødsret ved lov.
Der gælder præcis de samme regler for dem, som der gælder for dem af os, som er så heldige, at vi er født med dansk statsborgerskab.
At der så er enkelte undtagelser, har vi det fint med, men vi har det også ganske fint med, at det er enkelte undtagelser, at der altså er tale om forbrydelser, der på en eller anden måde udgør en risiko for statens sikkerhed og lignende.
Den meget snævre kattelem har vi det fint med er der, men vi er også glade for, at den er så lille, som den er.
For statsborgerskab handler jo dels om menneskerettigheder, de rettigheder, der følger af et statsborgerskab, dels om forholdet mellem stater.
Nu er der flere gange i dag blevet spurgt til argumenter for den her konvention og reglerne om statsborgerret.
Et af de argumenter, vi ikke har talt om, er jo også, at der ikke er andre lande, der pludselig laver en meget, meget stor kattelem for at slippe af med borgere, og pludselig har vi en stor statsløs klasse, som rejser rundt i verden, og som vi så bliver nødt til at bygge høje mure for at forhindre i at komme ind i vores land.
Det er jo en måde at aftale mellem lande, hvordan vi håndterer borgere, og der er det grundlæggende princip, at man tager ansvar for sine egne borgere.
Det er et ansvar, vi gerne tager på os, både at give de rettigheder til den enkelte, også når det er borgere, der ikke ligefrem kan kaldes mønsterborgere, men jo også et ansvar, vi tager på os af hensyn til samarbejdet med andre lande og for at undgå, at de pludselig begynder at tørre deres borgere af på os.
Derfor, og det vil jo heller ikke komme bag på nogen, kan vi heller ikke støtte beslutningsforslaget, men er sådan set ganske tilfredse med tingenes tilstand, som de er i dag.
Mette Thiesen (DF), 2024-01-10:
Jeg var bare usikker på, om ordføreren havde forstået, hvad det her handlede om.
Det her handler grundlæggende set om, om man mener, at det er en menneskeret at få statsborgerskab og få lov at beholde det, eller om det ikke er.
I Dansk Folkeparti er vi sådan set på danskernes side.
Vi sætter danskerne først, og det gør vi selvfølgelig også her.
Det vil sige, at hvis der er nogen, der har fået tildelt dansk statsborgerskab, og de begår grov kriminalitet, skal det selvfølgelig fratages, og de skal udvises.
Det var egentlig det, jeg forsøgte bare lige at klarlægge.