runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-12:
Så det er epigonalt at gøre det gældende over for offentligheden, når ministeren truer et udvalg med straffelovsforseelser, fordi man gør opmærksom på, hvad det er, der står på ministerens eget lovforslag.
Så tror jeg bare, at epigonerne forlængst er marcheret ud af ministerens forkontor.
Det er jo ikke det, der handler om.
Det her handler om, at ministeren prøver at lukke munden på dem i Indfødsretsudvalget – og det er sjovt nok Dansk Folkepartis medlemmer – som rent faktisk vil gøre opmærksom på, hvad det er for nogle folk, ministeren ønsker at give indfødsret.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-12:
Jeg er glad for, at der er et sted, hvor man kan diskutere frisk.
Men jeg må også være i stand til at gøre opmærksom på, hvad for nogle regler der gælder for fortrolighed i Folketingets udvalg, uden at man skal føle sig krænket over, at der bliver gjort opmærksom på det.
Det synes jeg er et minimum i forhold til det, jeg også som minister skal kunne arbejde med.
Jeg intimiderer ikke nogen.
Jeg oplyser om, hvordan reglerne er.
Det synes jeg er helt rimeligt at gøre.
Det har ministre gjort før mig.
Så man har jo lidt en forhistorie, man måske også kunne orientere sig i.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-12:
Tusind tak.
Mener ministeren, at pædagog- og lærerstuderende skal undervises i, at samfundets normer bør ændres, således at heteroseksualitet ikke længere opfattes som en norm, og mener ministeren, at det er på sin plads, at pædagog- og lærerstuderende bibringes den opfattelse og dermed må antages at videreformidle den opfattelse, at heteroseksualitet, som trods alt betegner over 90 pct. af befolkningens seksualitet, ikke bør være normgivende for samfundet, og at forestillingen om køn er konstrueret, og at det er staten, der aktivt kønner sine borgere og fordeler visse goder og pligter til det ene køn, sådan som det beskrives og opfordres til i de to nye bøger henvendt til henholdsvis pædagog- og læreruddannelsen, »Køn, seksualitet & mangfoldighed«, som bl.a. anvendes på pædagoguddannelserne i Aarhus og Horsens, og »LGBTQ+ i skolen«?
Christina Egelund (M), 2023-04-12:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Som jeg hører spørgeren – og så må spørgeren jo rette mig, hvis jeg tager fejl – så handler spørgsmålet her især om, hvorvidt noget specifikt undervisningsmateriale på pædagog- og læreruddannelserne bibringer en fra spørgerens synspunkt forkert forståelse af køn og seksualitet.
Jeg kender ikke de specifikke undervisningsbøger, som der henvises til.
Det er ikke Uddannelses- og Forskningsministeriet, og det er heller ikke mig som minister eller andre statslige aktører, som godkender undervisningsmaterialet på de videregående uddannelser.
Det er professionshøjskolerne, der har ansvaret for den konkrete tilrettelæggelse af undervisningen, herunder valget af undervisningsmateriale – og heldigvis er det sådan.
Vi politikere har i stedet ansvaret for at udstikke de bredere rammer, formål og struktur, for vores uddannelser, og i dette tilfælde er det pædagog- og læreruddannelsen.
Jeg vil derfor heller ikke forholde mig til en konkret undervisningsbog fra et modul på uddannelserne, for jeg mener simpelt hen ikke, at det er en politisk opgave.
Som jeg ser det, er det en af pædagogens fornemste opgaver at kunne skabe inkluderende fællesskaber, hvor det enkelte barn, den enkelte unge eller udsatte kan trives og udvikles, og det er læreruddannelsens fornemste opgave at uddanne lærere, der kan skabe trygge læringsrum for alle elever, så de kan trives, udvikle sig og lære det, de skal.
Jeg har tillid til, at professionshøjskolerne anvender godt og relevant undervisningsmateriale, som understøtter de formål.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-12:
Det har jeg faktisk ikke, når man helt konkret ser de her bøger.
Det tyder på, at det mere er en form for politisk manifest, end det egentlig er en lærebog, og der kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge ministeren, om ministeren reelt set mener, at det helt ned i så små børnehøjder, som det jo er i dagtilbud, hvor man arbejder som pædagog, og i øvrigt også for børnene i skolerne, er en opgave at være normbrydere og at lære om, at der er flere køn end to, altså noget, som sådan biologisk faktuelt er forkert.
Jeg kan ikke helt forstå, hvorfor ministeren ikke i en eller anden grad mener, at ministeren skal tage stilling til, at man simpelt hen lærer noget, der faktuelt er forkert, på baggrund af en, lad os kalde det en identitetspolitisk og nok også kulturmarxistisk strømning, som desværre er i vores samfund i de her år – altså den her wokebølge.
Så jeg bliver faktisk rigtig bekymret på skoleelevers vegne, jeg bliver rigtig bekymret for helt små børn, som på den her måde lidt bliver spændt for en identitetspolitisk vogn.
Så det kunne jeg godt tænke mig at ministeren kunne svare på.
Så må ministeren også svare helt grundlæggende på, om ministeren mener, at der er flere køn end to.
For det er der ikke – der er to køn.
Den er bare ikke længere.
Jeg kunne godt tænke mig, at ministeren gav en eller anden form for holdningstilkendegivelse, altså om ministeren ikke mener, at det er bekymrende, at vi ser sådan nogle undervisningsmaterialer her på de professionshøjskoler, hvor man skal uddanne pædagoger, der skal tage sig af de allermindste, og så sandelig også de lærere, som skal undervise vores børn i folkeskolen.
Christina Egelund (M), 2023-04-12:
Altså, som jeg sagde i min indledende besvarelse, så kender jeg ikke de bøger, som der henvises til, og uanset hvor meget man sådan forsøger at lokke mig ind i et eller andet, der handler om identitetspolitik, seksualitetsnormer og wokeagtig debat, vil jeg det
simpelt hen ikke, for det er ikke det, det her handler om.
Det her handler for mig om – og det kan man jo have et andet perspektiv på – et helt andet princip, som er på spil, nemlig armslængde.
Det er ikke en politisk opgave at definere, hvad der skal stå i en lærebog på en videregående uddannelse på en læreanstalt, det er ikke en politisk opgave.
Med spørgerens opfølgende spørgsmål bekræftes egentlig min antagelse af, at det i virkeligheden handler om, at der er en bog, hvor der står noget, som spørgeren mener er forkert, og derfor ønsker politisk at påvirke.
Men det mener jeg simpelt hen ikke er vores opgave.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-12:
Man skulle da også nødig have en holdning som minister!
Selvfølgelig skal man da have en holdning til, om der er noget, der er faktuelt forkert, og det handler ikke om min holdning.
Det er faktuelt forkert.
Der findes to biologiske køn, det er fakta.
Jeg synes faktisk, det er ret bekymrende.
I går havde jeg ministerens kollega sundhedsministeren i samråd om kønsskifte af børn.
Der mente sundhedsministeren heller ikke at man skulle tage politisk stilling til det, og nu har vi en uddannelsesminister, som simpelt hen ikke vil tage stilling til, om der undervises i noget faktuelt forkert på pædagoguddannelsen og på læreruddannelsen.
Hvorfor vil man ikke det?
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-12:
Tak for det.
Jeg vil godt bede kulturministeren tilkendegive sin holdning til udtalelserne fra den nyudnævnte redaktionschef for DR's P3, Isabella Hindkjær, om, at DR skal påtage sig et ansvar for at ændre verden og agere som en form for aktivistisk udbyder af public service-ydelser.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-04-12:
Tak for spørgsmålet, og tak til spørgeren for et rigtig hyggeligt møde i Kulturministeriet i går.
Det var en fornøjelse, og jeg håber, at det er det første af flere.
I Danmark har vi jo et sundt princip om politisk armslængde til vores public service-institutioner.
Det er en armslængde, som vi holder i hævd, nyder og i øvrigt også forsvarer i europæisk skala.
Og jeg ved, at spørgsmålsstillerens parti er enig i den holdning, regeringen har lagt til bl.a. Media Freedom Act, som jo i rammeprincippet er en god tilgang, men som også, hvis den vedtages på europæisk plan, vil udfordre den public service-model, vi har i Danmark, og som vi jo netop skatter så højt, fordi der er forskel på, hvad man som politiker kan blande sig i, når man på vegne af skatteborgerne har været med til at oprette en institution, der varetager public service.
Derfor er det ikke min opgave, men derimod en opgave for DR's ledelse at sørge for, at man lever op til den public service-kontrakt, som DR har med Kulturministeriet, de forpligtigelser, man har over for landets skatteborgere, og de forpligtigelser, man har, til at gengive virkeligheden ud fra de kriterier om objektivitet og saglighed, der er nedfældet i den her public service-kontrakt.
Derudover føler jeg trang til også at nævne, at DR jo er en public service-organisation, der er ledet af en bestyrelse, hvoraf flere medlemmer er udpeget af Folketingets partier, herunder også et medlem af Dansk Folkeparti.
Og i det omfang, bestyrelsen mener noget om den måde, man bedriver radio- og tv-virksomhed på – det lovkompleks, lov om radio- og fjernsynsvirksomhed ligger i øvrigt til grund for hele DR's virke – er det DR's bestyrelses opgave at sørge for at tale med DR's ledelse.
For at konkludere mit svar på spørgsmålet vil jeg sige, at lige så meget jeg kunne have lyst til at mene alt muligt om, hvordan DR bedriver deres virksomhed, er det min opgave som kulturminister at sikre, at den public service-model, vi har, er overholdt i forhold til den armslængde, som det sig hør og bør i den slags organisation.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-12:
Men derfor synes jeg stadig, at det er ansvarsfralæggelse af ministeren at sige, at det bare er DR's ledelses ansvar.
Altså, når vi har en public service-kontrakt med DR, er det jo en kontrakt, som vi som politiske magthavere har et ansvar for at sikre bliver overholdt – det gælder særlig kulturministeren som repræsentant for den øverste ansvarshavende i forhold til den institution.
Så jeg synes, at ministeren fralægger sig lidt ansvar, og at han i stedet burde kommentere på det.
Det kan godt være, at han ikke vil i den konkrete sag, men mener han helt generelt, at DR som skatteyderfinansieret mediemastodont skal agere som politisk aktør i alle mulige forskellige spørgsmål, hvad end det handler om udlændingepolitik, ligestilling, klima eller noget helt fjerde?
Det er jo det, som den her nye redaktionschef for P3 rent faktisk giver udtryk for, nemlig at DR skal agere som politisk aktør som repræsentant for en hævdet neutral politisk mediemastodont for skatteyderfinansierede penge.
Det kunne jeg godt tænke mig ministerens kommentarer til.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-04-12:
Altså, jeg mener ikke, at DR skal være – som spørgeren antyder – en slags politisk meningsmaskine, der skal tage stilling til, hvad der er politisk korrekt, og hvad der er politisk forkert.
Nu kan jeg høre, at formanden rømmer sig i stolen, og det betyder, at jeg skal sætte mig ned, og så fortsætter jeg svaret lige om et øjeblik.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-12:
Jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at DR ikke skal agere som meningsmaskine.
Derfor undrer det mig, at vi har en ny redaktionschef for P3 her, der rent faktisk giver udtryk for, at det er det, hun ønsker at DR skal.
Jeg har selv deltaget i debatter på sociale medier med repræsentanter for DR – inde på både DR3's og P3's facebooksider – hvor de har siddet som repræsentanter for de kanaler og givet udtryk for politiske synspunkter og debatteret med mig som politiker.
Det er det, jeg beder ministeren kommentere på.
Der er tale om et medie, der bliver finansieret af skatteydernes penge, og derfor må ministeren også tage ansvar for, at de agerer som neutrale repræsentanter i overensstemmelse med public service-kontrakten.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-04-12:
Jeg kunne ikke drømme om at gøre andet end at leve op til mit ansvar, og det er netop derfor, jeg står her i dag.
I loven om radio- og fjernsynsvirksomhed står der, at public service-medier skal tilstræbe kvalitet, alsidighed og mangfoldighed i deres indhold, og at de skal lægge vægt på saglighed og upartiskhed i deres formidling.
Og det er som sagt DR's bestyrelse, der har det overordnede ansvar for, at DR's indhold efterlever principperne i lovgivningen.
Hvis det skulle være sådan, at P3's nye chef begynder at politisere i sit virke, antager jeg, at DR's ledelse i første omgang griber ind, og at DR's bestyrelse i næste omgang griber ind.
Men det er jo ikke det, vi har været vidne til.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-12:
Ja, det står i public service-kontrakten, at DR skal være både alsidige og neutrale.
Men grundlæggende kunne jeg egentlig godt tænke mig at tage fat i det, ministeren siger, nemlig at det er DR's eget ansvar at leve op til det her.
Så vil jeg sige, at man indgår en kontrakt fra statens side med DR, men det er DR selv, der skal sørge for at overholde den, og hvis de ikke overholder den, er der ikke nogen konsekvens overhovedet.
Så man kan som politisk mediemastodont for skatteyderfinansierede midler sidde og udbrede sig om politik i alle mulige forskellige henseender, uden at vi som folkevalgte, der har vedtaget opbakning til den her institution, kan skride ind og gøre noget ved det.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-04-12:
Nu er spørgeren jo en dygtig retoriker, men vi sprang simpelt hen lige et enkelt trin eller to over på vej mod den konklusion, som spørgeren lige drog.
Jeg siger blot i al stilfærdighed, at jeg har hørt en kommende chef på P3 udtale sig om, at det er vigtigt at lave objektive nyheder, men også at hun har nogle syn på verden.
Jeg mangler at se, hvordan det bliver oversat i radionyhederne og i radiodækningen.
I det øjeblik det ikke lever op til, hvad man har skrevet i kontrakten, er det første skridt, at DR selvfølgelig selv forholder sig til det.
Det næste skridt er, at bestyrelsen griber ind, og det tredje skridt er, at vi fra politisk hold går videre med det.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-12:
Jeg vil i forlængelse af det foregående spørgsmål godt bede ministeren tilkendegive, om det har regeringens prioritet at sikre, at Danmarks Radio opfylder den alsidighedsforpligtelse, vi netop har talt om, og opretholder en politisk neutral og upartisk dækning af nyheder og debatter.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-04-12:
Danmark er ikke nogen kræmmernation.
Danmark er et land, der passer på sin egen befolkning, og som indgår i forsvarsalliancer med andre lande, og det er jo bl.a. i det lys, at Danmark deltager i et F-35-projekt, som sikrer os en kapacitet, og som sikrer os adgang til nogle forsyningskæder og en vidensbase, som er med til at sikre danskernes sikkerhed.
I det er der så også et eksportelement, og når vi afvejer det eksportelement, gør vi det restriktivt med afsæt i de kriterier, der gælder ikke bare i Danmark, men i hele Europa.
Så er Danmark i øvrigt også et land, der tager bladet fra munden, også når vi ser en konflikt som den, vi nu helt aktuelt ser i Israel, og som har eskaleret til et niveau, som vækker bekymring.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-04-12:
Det kan jeg bekræfte og svare klart ja til.
Vores public service-medier skal levere objektive nyheder, fremstille begge sider af komplicerede argumenter, sørge for at informere danskerne så godt, som det overhovedet er muligt, sørge for at være alsidige i deres dækning, neutrale og objektive, og i øvrigt også have en bred variation af programmer, der kan interessere den brede befolkning.
I det øjeblik public service-medier ikke lever op til de forpligtigelser, man i kontrakterne med dem har indgået og aftalt, så bliver det en sag først for de pågældende mediers ledelser og bestyrelser og dernæst for et politisk niveau.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-04-12:
Men man kan jo ikke stille det sådan op.
For de våbeneksport/-kontrol/-tilladelser, vi giver, giver vi jo fremadrettet med afsæt i en vurdering af det pågældende land, og derfor kan man ikke bare lægge til grund, at det, fordi der eventuelt har været en eller anden historisk evidens, så er udtømmende bestemmende for, hvad man skal gøre fremadrettet.
Altså, det er at vride argumenterne for langt.
Jeg kan sige om vores tilgang til det, og det gælder også i forhold til Israel, at der jo er en, der handler om situationen på landjorden – altså, uanset hvis våben der bliver brugt, skal vi forholde os kritisk til det og tage afstand – og så er der et spørgsmål om dansk eksport.
Og en dansk eksport foregår med afsæt i de kendte kriterier på linje med alle mulige andre EU-lande og endda på en måde, hvor man må sige, at Danmark skriver sig ind i det mest restriktive hjørne af EU-landene.
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-12:
Tak for spørgsmålet.
Men som selvejende institution kan U/NORD selv træffe beslutning om, hvilke uddannelser de vil udbyde, og det er regionerne, i det her tilfælde Region Hovedstaden, der har den koordinerende rolle i forhold til at sikre sammenhæng i udbuddet af ungdomsuddannelser.
Uddannelsesinstitutionerne skal samarbejde med regionen og hinanden om den her koordinering, så de sikrer sammenhæng i uddannelsessystemet, og så vores uddannelsespolitiske mål opfyldes, og lige netop det ansvar har jeg sendt et brev til U/NORD, Helsingør Gymnasium, Helsingør Kommune og Regionen Hovedstaden om.
Jeg har opfordret dem til, at de sammen finder en løsning, der giver de bedste uddannelsesmuligheder for unge i og omkring Helsingør.
Jeg har samtidig tilbudt, at Styrelsen for Undervisning og Kvalitet kan bistå med rådgivning.
Jeg vil godt understrege, at det er en mærkesag for regeringen at sikre, at flere tager en uddannelse, og her spiller den geografiske uddannelsesdækning en rolle, og jeg forventer, at U/NORD, Helsingør Gymnasium, Helsingør Kommune og Region Hovedstaden tager ansvaret på sig og finder en løsning, så der også i Helsingør er et bredt udvalg af uddannelser.
Tak for ordet.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-04-12:
Spørgsmålet lyder: Hvad mener udenrigsministeren om, at dansk militært udstyr ifølge Dagbladet Information og Danwatch har været brugt af israelsk militær i bombetogter, der dræbte 75 børn i Gaza?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-04-12:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne indlede med at understrege, at man fra dansk side – og det gælder i øvrigt også EU – selvsagt fulgte Gazakonflikten tæt tilbage i maj 2021 og efterfølgende også i august 2022.
Samlet kostede kriserne jo over 250 mennesker livet og resulterede i endnu flere sårede, herunder børn.
Og både Danmark og EU sendte dengang meget klare appeller til parterne om at deeskalere situationen.
Når det er sagt, kan jeg ikke umiddelbart genkende den kobling, som spørgeren laver i forhold til den omtalte artikel.
Hvis jeg må citere fra artiklen, står der: »Det har ikke været muligt at fastslå, om det er netop F-35-flyene, der har kastet bomberne i de konkrete tilfælde.«
Om dansk eksportkontrol med våbenteknologi og -udstyr vil jeg gerne betone – det har jeg i øvrigt også haft lejlighed til nogle onsdage i træk – at vi også under denne regering er blandt de mest restriktive i kredsen af lande, som vi normalt sammenligner os med.
Grundlaget er som hidtil EU's otte kriterier, herunder om der er en klar risiko for, at den militære teknologi eller det militærudstyr, der skal eksporteres, kan blive anvendt til intern undertrykkelse, alvorlige krænkelser af menneskerettigheder eller til alvorlige krænkelser af den humanitære folkeret.
For så vidt angår dansk eksport, der indgår i F-35-projektet, er der tale om et helt særligt projekt med USA i spidsen, som samtidig har stor betydning for vores egen sikkerhed.
Jeg kan se, at spørgeren jo også har stillet en række spørgsmål i regi af Udenrigsudvalget om den praksis, der har været gældende i forbindelse med den form for bi- og multilaterale samarbejdsprojekter mellem militær og myndigheder i Danmark og EU og NATO-lande, og dem vil jeg selvfølgelig komme tilbage til i den sammenhæng.
Jeg vil dog gerne understrege, at det er i Danmarks klare sikkerhedspolitiske interesse, at forsvarsindustrien kan deltage i større projekter med en tæt allieret, den tætteste, vi har, USA, specielt i disse tider.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-04-12:
Tak for det.
Med den praksis, som regeringen har lagt for dagen, lover jeg, at vi kan bruge mange onsdage hernede i salen på den her type spørgsmål.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spole lidt tilbage.
Det, som er historien i dagbladet Information og hos Danwatch, er, at der sidder dansk militært udstyr, bl.a. fra virksomheden Terma, på de F-35-kampfly, som Israel har brugt i bombetogter og luftangreb ind over Gaza.
Vi ved også, at der i et af de luftangreb, hvor de her fly har deltaget, er 75 børn, der er blevet dræbt, og menneskerettighedsorganisationer har konstateret, at der muligvis kan være tale om krigsforbrydelser.
I forhold til Israel har der formentlig i de sidste 15 år været FN-organer, internationale menneskerettighedsorganisationer, som har lavet undersøgelser af diverse luftangreb, diverse militære aktioner, som har ført til konklusioner om, at Israel muligvis har begået krigsforbrydelser, når de bomber, ikke mindst i tætbefolkede områder, som Gaza jo er et eksempel på.
Man ved altså, at der, når man eksporterer til den israelske stat, også indirekte, er en risiko for, at det, man eksporterer, bliver noget materiel, der befinder sig i et luftrum, når der begås krigsforbrydelser eller mulige krigsforbrydelser.
Derfor har menneskerettighedsorganisationer jo også opfordret Danmark til øjeblikkeligt at stoppe både den direkte og den indirekte eksport, og det er jo i virkeligheden det, som det her spørgsmål handler om, nemlig om ministeren kan være sikker på, at det militærudstyr, der bliver eksporteret, i det her tilfælde via de F-35-fly, ikke bidrager til, at Danmark indirekte er med til at sikre, at de her krigsforbrydelser sker.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-04-12:
Nu bliver jeg i virkeligheden lidt usikker på, hvad spørgsmålet så handler om.
For jeg får at vide, at jeg skal komme her, når vi skifter udenrigspolitik, men det her handler jo ikke om et aktuelt skifte i dansk udenrigspolitik.
Det kursskifte, der ligger til grund for det, som spørgsmålet omhandler, er foretaget tilbage i 2016, hvor Danmark sammen med en stribe andre EU-lande flyttede sig hen i den position, der handlede om, at man ikke på forhånd ville undlade at tillade eksport til Israel, men at det skulle ske med afsæt i en konkret vurdering.
Det er så også de konkrete vurderinger, der har ligget til grund for det her F-35-projekt – hvor jeg så også synes, at spørgeren overfortolker artiklen i forhold til kausaliteten, men lad nu det være – og jeg står selvfølgelig også på mål for den beslutning tilbage fra 2016, hvor jeg også havde et vist politisk ansvar, og jeg står også fuldstændig på mål for, at Danmark deltager i de her samarbejdsprojekter med vores NATO-allierede USA.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-04-12:
Men så lad mig prøve at sige det igen: De EU-regler, som Danmark er bundet af, og som handler om eksporttilladelser, når det gælder våben og militært udstyr, siger, at når der er en klar risiko for, at udstyret kan blive brugt til at begå alvorlige overtrædelser af folkeretten, så er man forpligtet til at give afslag på den her eksporttilladelse.
Spørgsmålet i den her sammenhæng går jo på, om det, hvis der er en overvejende risiko for, at dansk militærudstyr kan blive anvendt til at begå mulige krigsforbrydelser, så ikke giver udenrigsministeren anledning til nogle overvejelser om, hvorvidt den her kurs er den rigtige.
Er der ikke noget i udenrigsministeren, der kommer i tvivl?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-04-12:
Men man har jo foretaget den vurdering.
Det er jo det, der ligger til grund for, at man har kunnet give den konkrete eksporttilladelse.
Så det har man jo foretaget.
Våben er noget skidt, uanset hvordan de bliver brugt.
Det, jeg kan sige om den danske våbeneksport og -kontrol er, at den følger EU-reglerne, og at vi ligger i det restriktive hjørne af EU-landene, og det vil man også kunne se, når man ser på omfanget af de eksporttilladelser, vi giver.
Når det er sagt, har vi en interesse, også en forsvarsindustriel interesse, i at kunne indgå i samarbejdsprojekter, der kan være med til at sikre vores egen sikkerhed.