runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Friis Bach (RV), 2022-12-20:
Mange tak for det.
Lad mig også starte med at sige hjertelig tillykke til den nye minister for fødevarer, landbrug og fiskeri og så glæde mig over, at jeg nu for første gang her i eftermiddag står på talerstolen, ikke som fungerende ordfører, men som faktisk ordfører på det her område.
Det er et område, jeg glæder mig meget til at bidrage til i Folketinget og i lovprocessen.
Det gælder både fødevarer, fiskeri og ikke mindst landbruget, som har været en levende del af mit liv og uddannelse, og som fortsat udøvende – dog fritidslandmand – håber jeg også, at jeg kan bidrage med lidt erfaringer fra erhvervet.
Da jeg så lovforslaget, overvejede jeg selvfølgelig derfor straks, om jeg i den kapacitet ville være inhabil, og jeg har så glædet mig over, at der ikke findes inhabilitetsregler for folketingsmedlemmer.
Jeg kan derfor med glæde støtte, at jeg nu også fremadrettet kan få udbetalt min landbrugsstøtte.
Aftalen og lovforslaget sikrer selvfølgelig også en ramme for udmøntningen af aftale om den grønne omstilling af dansk landbrug, herunder CO 2 -afgifter, effektiv udtagning af lavbundsjorder, hvilket er afgørende.
I den forbindelse vil jeg ikke komme med de store programerklæringer, men blot notere mig, at den her hovedlov jo præsenterer en lovmæssig forenkling, og jeg håber, at vi kan gå til implementeringen af lov om grøn omstilling af landbruget i den samme ånd og se på, om vi ikke kan samtænke og forenkle de mange afgifter og støtteordninger og regler og de bureaukratiske rammer for landbruget, og om ikke vi kan forenkle og samtænke det på samme tid, så sikrer, at vi når de her meget ambitiøse mål for både natur og klima i landbruget.
Det vil jeg gerne bidrage til, og lovforslaget skaber jo en god indgang til det.
Derfor bakker vi i Radikale Venstre fuldt op om lovforslaget og glæder os til det fremadrettede og meget vigtige arbejde med at udvikle dansk landbrug og sikre, at landbruget lever op til høje klimakrav og høje målsætninger for natur og biodiversitet.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (NB), 2022-12-20:
Tak for det.
Velkommen til den nye minister.
Det er en jo fornøjelse at se, at vi nu har fået en minister, som muligvis har en option i forhold til at vriste sig fri af venstrefløjens kløer og komme tilbage til en nogenlunde fornuftig landbrugspolitik, hvor det ikke går ud på at ødelægge mest muligt og få fjernet enhver form for kød fra borgerens tallerken, ødelægge mejeriproduktionen og slagte vores fiskeri.
Det ser jeg frem til.
Jeg vil også godt lige sige, at jeg tidligere i dag har kritiseret de her hastelovforslag.
Den eneste grund til, at jeg bakker op om det, er selvfølgelig, at der er nogle støtteordninger, som landbruget, der er i sig selv er hårdt nok presset, har behov for at vi får lovgivning på plads om inden den 1. januar 2023.
Jeg bliver nødt til at udtrykke min bekymring for den her underliggende idé, der er kommet, om, at en grøn omstilling automatisk betyder, at vi spiser palmeblade og springbønner.
Det er ikke sådan, jeg ser det.
Der står faktisk i det forlig, vi er kommet frem til, at noget af det, vi skal sørge for, er, at vi skal reducere CO 2 -udledningen, men sørge for, at vi stadig væk holder hånden under landbruget.
Det er et område, som jeg hører hr. Søren Egge Rasmussen sige svarer til de 7 milliarder, men fødevareklyngen, som nu engang er dem, der sender mad ud og føder de næsten 10 milliarder mennesker, vi forventer der er i 2050, skaffer altså nogle penge.
De skaffer mad på bordet, hr. Søren Egge Rasmussen, og så skaffer de ikke mindst noget af det mest CO 2 -neutrale kød på tallerkenerne til den store efterspørgsel af kød, der rent faktisk er i verden.
Forleden dag var jeg hos Landbrug & Fødevarer, og de har en udpræget bekymring for, at især CO 2 -afgiften, som Venstre og regeringen nu er begyndt at sige der skal være på landbruget, kommer til at have rimelig fatale følger, især for mejeriproduktionen.
Og der ser vi i Nye Borgerlige frem til, at nogle af de penge, som vi kommer til at øremærke til grøn omstilling af landbruget, vil gå til tiltag, der kan sørge for, at vi kan beholde en mejeriproduktion, en osteproduktion, ja, faktisk stort set al den kendte produktion, vi har i landbruget.
Så vi kommer til at støtte forslaget.
Vi byder velkommen til en forhåbentlig mindre rød minister i den nye regering, og vi håber, at vi kan skabe et flertal med lidt mere fornuft og lidt mere hensyntagen til en region som min oppe i Nordjylland, hvor vi lever af landbrug, fiskeri og produktion.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-12-20:
Jeg vil bare sige, at en kødproduktion ikke kan være CO 2 -neutral.
Uanset hvordan den organiseres og hvor hårdt man fodrer de der dyr, så er der et enormt ressourcespild og en enorm CO 2 -udvikling ved den animalske produktion.
Det er derfor, at vi i Enhedslisten er kommet frem til, at når vi skal nå de her klimamål, så er en genvej til det at halvere den animalske produktion i Danmark.
Jeg sad og blev lidt i tvivl om, om ordføreren ved, at Nye Borgerlige er med i landbrugsaftalen, men det er jo det, der er tilfældet.
Alle de her gode ting med at satse på den plantebaserede kost i vores produktion ude i landbruget er jo sådan set noget, der er funderet i den landbrugsaftale, som Nye Borgerlige er med i.
Jeg går ud fra, at Nye Borgerlige stadig væk er med i aftalen.
Det kan man godt blive lidt i tvivl om, når man hører ordførerens tale.
Kim Edberg Andersen (NB), 2022-12-20:
Hr. Søren Egge Rasmussen kan være helt tryg ved, som jeg også forhåbentlig fik sagt, at vi støtter op om den aftale, vi er en del af, og derfor støtter vi også lovforslaget.
Og selvfølgelig kan kødproduktion ikke være fuldstændig klimaneutral.
Det er bare mælkeproduktionen, som er den, der får de store problemer med en CO 2 -afgift, og ikke så meget kødproduktionen.
Så kunne det være, at vi ikke nødvendigvis behøver at ødelægge dansk landbrug.
Vi kunne jo måske bruge noget teknologi til at indfange noget af den carbon, altså bruge den teknologi, som vi tidligere har hørt venstrefløjen være rigtig glade for at implementere, nemlig en teknologi, som kan suge CO 2 ud forskellige steder fra, så vi kan have en negativ CO 2 -produktion på den måde og derved i sidste ende komme ud med det her 70-procentsmål eller 50-60-procentsmål, som vi har på landbrugsområdet, og som jeg ved aftalen også indeholder.
Og hvis hr. Søren Egge Rasmussen havde fulgt med, havde han også hørt, at jeg faktisk sagde, at et af de tre punkter, der er linet op, jo faktisk er, at vi skal sørge for at holde hånden under landbruget.
Det her skal ikke nødvendigvis gå ud på, at vi får slået mest muligt landbrug ihjel.
Jette Gottlieb (EL), 2022-12-22:
Som jeg sagde under førstebehandlingen, vil jeg sådan set egentlig meget gerne udbede mig en forklaring på den sætning, der står i beslutningsforslaget, hvor der står: »Udvalget besluttede desuden«
– det er den eneste begrundelse – »at opretholde Miljø- og Fødevareudvalget som udvalg for både miljø- og fødevareområdet ...«
Er der ikke en af dem, der har været med til at beslutte det, der vil være venlig at begrunde, hvorfor man fastholder, at det skal være ét udvalg?
Karsten Hønge (SF), 2022-12-22:
Enhver med øjne i hovedet kan se, at køen for at få julehjælp aldrig har været længere.
Hvad er så regeringens svar til de familier, hvor forældrene i øjeblikket sidder derude og er bange for, om de kan give deres børn en jul, der bare tilnærmelsesvis minder om andre familiers, og som kan se frem til en vinter med høje energipriser og til gengæld lav indkomst?
Jeg mener, at det må kræve en helt særlig grad af kynisme at nå frem til den konklusion.
Vores konklusion er, at jul og fattige børn er et ufattelig dårligt match.
At man så har en idé om, at man kan afsætte penge til nogle puljer, som folk så øjensynlig kan søge, viser bare, hvor lidt forståelse man har for virkeligheden for de her familier – familier, der jo ikke kun kæmper med økonomiske udfordringer, men ofte også kan mangle ressourcer til at tage kampen op mod en kommune eller en sagsbehandler.
Forestiller man sig virkelig, at de her familier, der ud over at de økonomisk er på hælene, skulle have ressourcerne til at kunne gå op og forhandle og vride penge ud af systemet?
Vi ved udmærket godt, hvad det ender med, nemlig at netop dem, der har mest brug for det, ofte er dem, der ikke har kræfterne til at tilkæmpe sig det.
Jeg blev meget overrasket over at høre statsministerens omtale af vores aftale fra i sommer som en nødløsning.
Den kontanthjælpsaftale, vi lavede, var et resultat af lange forhandlinger og alt andet end en nødløsning.
Så er det jo rigtigt, som fru Inger Støjberg nævnte, at det med hensyn til den her gruppe er sådan – som det jo i hele taget er i samfundet – at en del af de mennesker, som er økonomisk dårligt stillet, kan have anden etnisk baggrund.
Der vil jeg bare sige, at det pejlemærke, som SF har, når det kommer til at give økonomisk hjælp til familier, er tykkelsen af forældrenes pengepung og ikke farven på børnenes kinder.
Lotte Rod (RV), 2022-12-22:
Tak for det.
For det første vil jeg gerne sige tak til finansministeren for det meget klare svar, vi har fået, om, at de humanistiske og samfundsvidenskabelige universitetsuddannelser fortsætter på det høje niveau.
Det er jo sådan set noget rod, at der overhovedet kunne have været tvivl om det.
Derfor håber jeg jo selvfølgelig også, at regeringen vil tage det med, når der kommer en finanslov, og som i den bedste af alle verdener vil sørge for, at det bliver permanent, sådan at vi en gang for alle får den sikkerhed, der skal være om vores universitetsuddannelser.
Så er der den anden ting, og det er en lille smule mere besværligt.
Jeg vil gerne sige tak til regeringen for at give os den imødekommelse, at socialministeren er på vej med et aktstykke, hvoraf det vil fremgå, som jeg forstår det af svaret til os, at man vil holde hånden under nogle af de organisationer, der er.
Men det er alle organisationer, der står med det her problem, og det er jo ikke kun på socialområdet.
Vi har også en række kulturelle organisationer, som gør et vigtigt stykke arbejde, og som vi har brug for har den økonomiske sikkerhed.
Derfor vil jeg gerne opfordre regeringen til at fortsætte bevillingerne til alle de organisationer, som har fået penge i 2022.
Og hvis ikke regeringen synes, at man skal fortsætte det for alle, så indgår vi i hvert fald fra Radikale Venstres side gerne i en dialog med regeringen om, at vi får flest mulige organisationer med, så det som sagt ikke kun er dem på socialområdet, men også på kulturområdet.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-12-22:
Jeg ønsker lige at udtale mig om hastebehandlingen af det her lovforslag.
Nu blev vi jo bare bedt om at give tilsagn til, at vi kunne hastebehandle alle lovforslagene.
Men der er meget stor forskel på at hastebehandle en nødvendig bevillingslov, som vi er nødt til at stemme igennem, og så at hastebehandle et kompliceret lovforslag om nogle nye skatter, som havde fortjent en meget mere grundig behandling end den, vi har nu her.
Så jeg synes, at vi her fra starten af den nye periode skal passe på, at vi ikke kommer ind i en vane med igen at hastebehandle en hel masse ting, som der ikke er nogen grund til at hastebehandle.
Det her lovforslag burde ikke have været hastebehandlet.
Der er ikke nogen presserende grund til, at det skal stemmes igennem, og det er så kompliceret, at vi ville have haft godt af at tage os bedre tid til at få det stemt igennem.
Vi stemmer imod, fordi vi er modstandere af højere skatter, og fordi det er en økonomisk aftale, som vi ikke er med i.
Jette Gottlieb (EL), 2022-12-22:
Jeg har en kommentar, og det er i forhold til processen, for den har mildest talt været temmelig forhastet.
Det er sådan, at det ikke engang stod på dagsordenen, da jeg kiggede i går eftermiddag.
Det levner ikke meget plads til at forholde sig til de egentlig lidt vidtgående beslutninger i forhold til Folketingets arbejde.
Den eneste formildende omstændighed er jo, at der er en solnedgangsklausul på det i den forstand, at det skal genovervejes om et halvt år.
Det synes jeg er en formildende omstændighed, men det rører ikke ved, at det her har været en forhastet proces.
Så vil jeg til indholdet sige, at der i hvert fald er en ting, som jeg synes ikke er gået rigtig godt igennem den proces, og det er, at man vedtager, at man i hovedsagen skal følge ministeriernes ressortområder.
Der er nogle undtagelser, og de er veldokumenterede og veldiskuterede og er gennemført, så det er sådan set fint nok.
Men så er der en enkelt undtagelse, og det er, at man har landbrug og fødevarer sammen med klima og miljø og den slags ting.
Og det er faktisk to ministerier, men der beslutter man, at det skal foregå i ét udvalg.
Det er til gengæld ikke særlig velbegrundet, og der kunne jeg godt tænke mig, at der var nogen, der argumenterede for, hvorfor det var helt nødvendigt, at det foregik i ét udvalg.
For der er jo tale om modstridende interesser nogle gange, og det kan være betydningsfuldt for udvalgenes arbejde.
Så det vil jeg gerne have en begrundelse for.
Peder Hvelplund (EL), 2023-01-11:
Tak for det.
Jeg vil egentlig bare spørge ministeren om to ting: Det første er om, at det jo er dokumenteret, at der har været forhandlinger mellem FE og PET og Samsams advokat og Samsam om det samarbejde, der har været, og den fængsling, han befinder sig i nu.
Jeg skal bare høre ministeren, om ministeren ikke mener, det kunne give anledning til, at man i hvert fald fik undersøgt, hvad det er, der foreligger her, for det er jo næppe sædvanligt, at der foregår sådanne forhandlinger mellem FE og PET og en indsat.
Det andet spørgsmål er bare om, at justitsministerens kollega, den tidligere justitsminister Mattias Tesfaye, jo sagde, at regeringen var fuldstændig åbne over for at få undersøgt det her.
Skal det her tages som udtryk for regeringens fortolkning af åbenhed, at man umiddelbart bagefter siger, at der ikke er anledning til at undersøge det?
Peter Hummelgaard (S), 2023-01-11:
Tak for det.
Jeg er ikke uenig med spørgeren i, at tillid er meget, meget afgørende.
Jeg har omvendt heller ikke nogen som helst grund til at tro, at der ikke også skulle være tillid i den her sag.
Rosa Lund (EL), 2023-01-11:
Så lad mig prøve at spørge anderledes: Hvordan vil regeringen og ministeren genetablere tilliden til retsstaten?
Det er jo noget af det, der kendetegner et demokrati allermest.
Ministeren var selv inde på i sin første besvarelse til min kollega hr. Peder Hvelplund, at præmissen for et demokrati er et stærkt retssamfund.
Hvis tilliden til det retssamfund og det retssystem ikke er der, er retssystemet der heller ikke.
Så hvad vil man gøre for at genetablere den tillid, som i den grad ikke er der i sagen om Ahmed Samsam, som jo selv både til DR og til Berlingske og til andre medier siger, at han sidder fængslet uskyldigt dømt?
Peder Hvelplund (EL), 2023-01-11:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder som følgende: Hvad mener ministeren om, at Ahmed Samsam, hvis skyld der er sået voldsom tvivl om, fortsat kan risikere at sidde uretmæssigt fængslet, fordi regeringen ikke vil igangsætte en undersøgelse af sagen, til trods for at det blev lovet før folketingsvalget, og frygter ministeren ikke de facto at understøtte justitsmord?
Peter Hummelgaard (S), 2023-01-11:
Som jeg refererede før, er det først og fremmest sådan, at det er en præmis for efterretningstjenesternes arbejde, at der er en meget høj grad af fortrolighed omkring det arbejde, som efterretningstjenesterne udfører – og den fortrolighed betyder jo altså også, at når efterretningstjenesterne selv, justitsministeren, forsvarsministeren og andre kun i meget begrænset omfang kan kommentere på sådanne sager, vil der i den offentlige debat også opstå et tomrum i forhold til fakta og i nogle tilfælde også misforståelser.
På baggrund af det har regeringen ikke fundet anledning til, at der skal nedsættes en særlig undersøgelseskommission omkring det her konkrete sagsforløb, men at det i stedet skal ske inden for rammerne af det, der er fastsat i lovgivningen.
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-11:
Jeg forstår godt de her ofres reaktion og frustration, men jeg kan ikke love noget på en anden ministers ressort, og det her er en lov, der ligger under Finansministeriet og ikke under kirkeministeren.
Klager over præsters tjenesteforseelser og behandlinger af sådanne klager journaliseres på præstens personalesag, men klager over en offentligt ansat, f.eks. en præst, medfører imidlertid ikke, at man af den grund bliver en part i klagesagen.
Og afgørelsen af, om en klager kan få aktinsigt, træffes derfor ikke efter forvaltningslovens regler om egenacces, men efter de almindelige regler i offentlighedsloven.
Det følger af offentlighedslovens § 21, stk. 2, at retten til aktindsigt som klar hovedregel ikke omfatter sager om enkeltpersoners ansættelsesforhold i det offentliges tjeneste.
Det følger dog af offentlighedslovens § 21, stk. 3, at for så vidt angår ansatte i chefstillinger, gælder lovens almindelige regler for oplysninger om disciplinære reaktioner i form af en advarsel eller derover, men kun i et tidsrum af 2 år, eller når endelig afgørelse er truffet.
Jeg har noteret mig, at det fremgår af en artikel, som spørgeren henviser til i begrundelsen for sit spørgsmål
, at hvis man anmelder nogen i forbindelse med en ansættelsesretslig sag, bliver man ikke part i sagen, og derfor er der heller nogen særlige krav på at få at vide, om den pågældende anklager er blevet fyret.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-01-11:
Tak for opridsningen af de nuværende regler.
Men det er faktisk ikke det, jeg er optaget af.
Jeg optaget af, om ministeren vil gøre noget for at hjælpe fremtidige ofre, og om ministeren mener, at de nugældende regler er passende i forhold til at håndtere den her type sager, eller om ministeren faktisk gerne vil være med til at se på at ændre reglerne, så de tilgodeser ofrene noget mere.
Jeg synes ikke, det er tilstrækkeligt, at man som offer bare bliver verfet af på den måde.
Jeg kan godt forstå behovet for at få en afklaring i de her sager, så mit spørgsmål er: Forstår ministeren også, at ofrene har det her behov for at få en afklaring, og vil ministeren arbejde for, at vi så får et system, hvor vi kan håndtere det?
Peter Hummelgaard (S), 2023-01-11:
Jeg tror, jeg vil gentage det, som jeg allerede har sagt: Regeringen har ikke fundet anledning til at undersøge den her sag i forhold til de mediehistorier, der har været bragt.
Og det er, fordi det er regeringens opfattelse, at spørgsmål om efterretningstjenesternes eventuelle nærmere ageren i den omtalte sag bør blive behandlet inden for de rammer, der efter lovgivningen er fastsat for indsigt, tilsyn og kontrol.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-01-11:
Tak for det.
Jamen det kunne jo eventuelt være, fordi en afklaring i det forløb havde ført til en, set med mine øjne, forkert beslutning.
Jeg er i øvrigt nødt til at sige – og det er ikke for at skærpe nogen tone her – at Enhedslisten var parlamentarisk grundlag for den tidligere regering i 1.167 dage uden at få håndteret den her sag.
Jeg har været minister i 27 dage.
Og jeg takker selvfølgelig for den store tiltro, eller hvad det nu er, der ligger bag det her pres på mig, men det er ligesom sådan, blandingsforholdene er her.
Jeg gentager, hvad jeg har sagt: Min holdning er uændret, og det er for nærværende også de to andre partiers.
Der er en proces i gang, så der kan sikres en samlet regeringsposition i denne sag.
Rosa Lund (EL), 2023-01-11:
Tak til udenrigsministeren for, at vi endnu en gang, har jeg lyst til at sige, kan få lov til at diskutere det her spørgsmål.
Sidst udenrigsministeren og jeg talte om det her, var i det DR-program, der hedder »Debatten«.
Det var i marts 2021
, tror jeg nok – deromkring.
Der skete der det mærkelige, at udenrigsministeren og jeg stod på samme side, fordi vi synes, at de her børn skal hjem, og vi synes også, at deres mødre skal hjem.
Derfor har jeg stadig væk bare en lille smule svært ved at forstå, når udenrigsministeren nu sidder i den magtfulde position, som udenrigsministeren sidder i nu, hvorfor de her børn så egentlig ikke er på vej ind i en flyvemaskine og på vej til Danmark.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-01-11:
Jeg sidder muligvis i en magtfuld position, men det gør jeg så i en regering, der består af tre partier, som – hvis man kan sin politiske historie – har haft to forskellige synspunkter i den her sag.
Det kan man så give op over for, eller man kan lade nogle ting stå åbne.
Jeg glæder mig sådan set over, at regeringen ikke for nærværende endnu har en position i den her sag, fordi det sådan set åbner muligheden for, at det kan regeringen få – og det åbner i hvert fald også teoretisk muligheden for, at den position, som regeringen kan indtage, er en anden end den, der historisk har været indtaget.
Mai Villadsen (EL), 2023-01-11:
Jamen jeg værdsætter åbenheden og ønsket om dialog, og den vil vi rigtig gerne gå ind i.
Problemet er jo bare, som ministeren selv har udtalt mange gange, at det her bliver værre dag for dag.
Det er en stor udfordring – sundhedsmæssigt for de her børn og sikkerhedsmæssigt for Danmark – og derfor bliver man nødt til at handle i den her sag.
Derfor vil jeg gerne fastholde ministeren på spørgsmålet om, hvordan man som formand for Moderaterne har kunnet lade den her regering blive dannet, uden at der har været afklaring på et spørgsmål, som i hvert fald for rigtig mange forekom at være meget centralt for netop jeres parti.
Rosa Lund (EL), 2023-01-11:
Det er fuldstændig rigtigt, at det åbner en mulighed for, at regeringen kan indtage en anden position.
Der vil jeg da bare hjælpe udenrigsministeren lidt på vej, for nu er det jo sådan, at der er faldet en dom ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, som helt klart afgør, at de her børn har krav på at være i Danmark.
Den afgør det helt klart.
Så det er ikke engang et spørgsmål om politik, og hvad vi mener, og hvad vi går og tænker og synes; det er et spørgsmål om jura.
Så det er da en lille hjælp på vejen, vil jeg sige, til de her børn.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-01-11:
Jamen jeg takker for hjælpen så, hvis det er sådan, det er tænkt.
Jeg er bare nødt til at sige, at hvis det handler om at få hjælp til, hvordan man udnytter sin styrkeposition til at få truffet rigtige beslutninger, er det jo tankevækkende, at Enhedslisten i 1.267 dage var i den position, hvor man sådan set holdt den tidligere regering i live uden at kunne få håndteret den her sag, og nu altså i virkeligheden indirekte klandrer mig, som har været minister i 27 dage, for ikke at have fået det løst.
Jeg er helt opmærksom på den sag, der er afgjort ved Domstolen.
Der er også en anden sag med dissens.
Men det er nogle af de ting, der må veje med, når der skal tilvejebringes et beslutningsgrundlag for, at den her regering kan træffe en samlet beslutning om, hvad regeringens position er i den her sag.
Mai Villadsen (EL), 2023-01-11:
Tilbage står jo, at de her børn får det værre dag for dag.
Sundhedsmyndighederne anbefaler, at de kommer hjem, fordi det er nærmest potentielt livstruende for dem at være dernede.
Efterretningstjenesterne siger, at det er farligt for Danmark, og på trods af det har den her regering ikke truffet nogen afgørelse i sagen.
Så derfor vil jeg gerne bruge mit sidste spørgsmål på at spørge udenrigsministeren: Hvornår kan vi forvente det?
Hvad er tidsperspektivet i den her sag?
Taler vi om uger, måneder eller år, før der kommer en afklaring?