runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dina Raabjerg (KF), 2025-03-20:
Tak, formand.
Jeg står her i dag som vikar for vores kulturordfører, der desværre ikke kunne være her.
Bestyrelsen for en virksomhed har et grundlæggende ansvar: At sikre, at virksomheden drives professionelt, effektivt og i overensstemmelse med sin mission.
Når det gælder DR, er dette ansvar endnu vigtigere.
For DR er ikke en privat virksomhed.
Det er Danmarks største public service-medie, finansieret af danskerne og til for danskerne.
DR's opgave er ikke blot at sende radio og tv, DR's opgave er at tjene befolkningen ved at levere oplysning, nyheder og kulturel dannelse og fortælle vores fælles historie.
DR skal være et pejlemærke for sandhed og objektivitet i en tid, hvor tilliden til medierne bliver sat på prøve.
Men den tillid skal DR også gøre sig fortjent til.
Det har vi desværre set alt for mange eksempler på at DR ikke lever op til.
Dokumentaren »Grønlands hvide guld« er et sørgeligt lavpunkt i DR's journalistik.
Her så vi et indslag, hvor skarpt vinklede konspirationer, tvivlsomme kilder og ensidig journalistik blev brugt til at tegne et billede af staten Danmark som en kynisk kolonimagt, der udnytter Grønland.
Fakta blev tilsidesat for fortællingen, og objektiviteten blev skubbet til side for en aktivistisk dagsorden.
Det er ikke public service.
Det er et svigt i forhold til DR's opgave og et svigt i forhold til befolkningens tillid, og det er et eksempel på den kultur, der desværre har fået lov til at udvikle sig i DR's dokumentarafdeling.
Derfor siger jeg klart: DR har brug for en rusketur og en gennemgang af den struktur og kultur, der hersker, særlig i dokumentarafdelingen, men også i resten af organisationen.
DR skal levere en opdateret definition af, hvad public service egentlig betyder i en tid, hvor mediebilledet har forandret sig radikalt.
For hvad betyder det er være public service i dag?
Det betyder ikke at være en politisk aktør.
Det betyder ikke at fremme bestemte verdensbilleder eller dagsordener.
DR skal dække alle perspektiver og afspejle virkeligheden, ikke konstruere den.
DR skal være til for hele befolkningen, ikke for bestemte grupper eller holdninger.
Lovforslaget, vi behandler i dag, er et skridt i den rigtige retning.
Med en ny udpegningsmodel for DR's bestyrelse sikrer vi, at de rette kompetencer er på plads i ledelsen.
Vi får en bestyrelse, der ikke kun består af politiske udpegninger, men som er sammensat af forskellige stærke kompetencer inden for ledelse, økonomi, digital teknologi og public service.
For både den nuværende og den kommende bestyrelse har et kæmpe ansvar.
De skal sikre, at DR lever op til sin mission, og at danskerne får journalistik, der er objektiv, professionel og fri for aktivisme og politisering.
I Det Konservative Folkeparti bakker vi op om lovforslaget og håber, at det kan være begyndelsen på en større debat om DR's fremtid, for DR har et stort arbejde foran sig.
Tilliden fra danskerne er ikke en selvfølge; den skal genskabes.
Søren Søndergaard (EL), 2025-03-20:
Jeg erkender, at man kan se sagerne fra forskellige sider.
Personligt har jeg jo den opfattelse, at DR's nyhedsdækning er ret borgerlig, i forhold til hvordan jeg ser på verden.
Men nu nævner ordføreren det der eksempel med Grønland.
Dina Raabjerg (KF), 2025-03-20:
Jeg vil starte med at sige, at jeg ikke er kulturordfører, og derfor er jeg ikke nede i alle detaljerne.
Men jeg husker, vi havde en udsendelse her for nogle ganske få år siden om en dreng, der var forsvundet, og hvor det ligesom blev antydet, at politiet havde skaffet den unge mand af vejen, og det skabte jo noget debat i Danmark.
Sådan noget skal vi jo helst ikke se.
Søren Søndergaard (EL), 2025-03-20:
Jeg respekterer det og undskylder.
Altså, jeg forstår.
Når ordføreren ikke er kulturordfører, vil jeg ikke gå videre ud ad den tangent.
Jeg tænker bare på – og det er så sådan en helt personligt bemærkning, som ordføreren ikke behøver at forholde sig til – at man jo nok skal passe på med at tage enkelteksempler frem, hvis ikke det afspejler en generel tendens.
Men det er noteret.
Dina Raabjerg (KF), 2025-03-20:
Hvorom alting er, er det vigtigt, at danskerne har tillid til vores allerstørste public service-organ.
Og man kan have mange forskellige politiske holdninger, men lige præcis i Danmark i dag, hvor vi bliver bombarderet med misinformation alle mulige steder, er det i hvert fald vigtigt, at netop DR har en stor tillid blandt befolkningen.
Mogens Jensen (S), 2025-03-20:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg vil bare foreholde ordføreren nogle tal for at høre, om det får en eller anden reaktion i gang i forhold til DR.
Altså, hvis man går ind og kigger i de seneste tal, er der 93 pct. af befolkningen, der bruger DR aktivt i løbet af en uge.
DR og i øvrigt TV 2 er de medier, som flest danskere opfatter som det, der er vigtigst for dem og også de vigtigste for hele samfundet.
Er det ikke meget godt præsteret?
Jeg er glad for, at vi sådan set deler visionen om, hvad det er for et DR, vi gerne have, og også at der er behov for det.
Og når det kommer til det der med upartiskhed, viser den forskning, der er lavet på det område, faktisk også, at når man gennemgår nyheder og valgdækning osv., så kan du ikke konkludere, at hverken DR eller TV 2 er upartiske; de deler faktisk sol og vind lige.
Så på den måde er der jo et godt udgangspunkt.
Men jeg vil gerne takke ordføreren for en opbakning til, at vi har et stærkt og godt public service-medie i DR.
Dina Raabjerg (KF), 2025-03-20:
Det gør vi.
Vi deler ønsket om det, og når vi putter så mange penge i et public service-medie, som vi gør her, så skal det simpelt hen også være i orden, og det skal være professionelt.
Og vi har bare særlig med »Grønlands hvide guld« set, at folk jo har været helt oppe at ringe på den store klinge over den måde, det var blevet vinklet på.
Det var én ting, men det var også tidspunktet, som man valgte at sende udsendelsen på.
Søren Søndergaard (EL), 2025-03-20:
Lad mig starte med at slå fast, at det her forslag ikke er opfundet af Enhedslisten.
Selv om det ikke fremgår særlig tydeligt, mener vi, at der er en baggrund for forslaget, som handler om et underliggende krav fra EU om at ændre vores mangeårige udpegningsmodel.
Selve den model, som fremgår af lovforslaget, er et resultat af en forhandling og et kompromis mellem regeringen, SF, Radikale og Enhedslisten.
I det kompromis gav vi noget, men vi fik også noget, og derfor har jeg sådan set ikke noget behov for at pege fingre af de ting, som vi er mindre glade for.
For vi har til gengæld fået noget andet.
Der er tale om en helhed, som vi fuldt ud kan stå på mål for.
En af de ting, som vi er rigtig glade for, er, at vi fastholder et folkeligt eller demokratisk valgt element i DR's bestyrelse.
Der har været folk gennem tiderne, der har haft sådan en opfattelse af, at DR var sådan en slags privat virksomhed.
Den skulle strømlines og ledes af folk med en eller anden høj eksamen fra en eller anden forretningsuddannelse – folk, der var vant til at drive det private erhvervsliv osv.
Her har vi insisteret på, at der skulle være et folkeligt element, for DR er hele Danmarks DR.
Vi har ikke insisteret på, at det skulle være et politisk element.
Det kunne også være sådan, at man udpegede nogen fra folkelige organisationer, pensionistsamvirker eller idrætsorganisationer – hvad som helst – men DR skal have et folkeligt element.
For det betyder, at ikke alle medlemmer skal være ens, eller at ikke alle medlemmer skal have de samme kvalifikationer, men at der netop er tale om, at man som et kollektiv skal leve op til de kompetencer, som forslaget kræver for bestyrelsen for Danmarks største medievirksomhed.
Så på den baggrund kan Enhedslisten støtte forslaget.
Sascha Faxe (ALT), 2025-03-20:
Jeg sidder bare og tænker, at det i den her situation ikke er blevet gjort klart for mig, at vi talte om kvalifikationerne; det har handlet om, hvad de har lavet på Facebook, hvilke plakater de har hængt op osv.
Så det her skal måske være en kærlig opfordring til, at vi får så mange ind i det politiske liv, som vi overhovedet kan, og så skal vi selvfølgelig stille folk til ansvar.
Det er måske lidt det, jeg savner fra ordføreren.
Katrine Daugaard (LA), 2025-03-20:
Jamen jeg siger jo netop ikke, at det er diskvalificerende, at man er medlem af et parti.
Det er bare ikke nok i sig selv.
Men selvfølgelig er det ikke diskvalificerende.
Men man er heller ikke fredet som bestyrelsesmedlem, når man sidder og forvalter offentlige midler, sådan at folks navne ikke må blive nævnt, når de f.eks. er involveret i en skandale med et filmtag, hvor udgifterne, der oprindelig lød på 40 mio. kr., ender med at komme op på den anden side af 150 mio. kr.
Så er man altså ikke fredet fra at blive nævnt med navns nævnelse.
Det er vigtigt, og det er ministerens ansvar, at vi har folk med de rette kompetencer, og at bestyrelserne lever op til good governance og de vejledende regler, vi har fastsat om det.
Kim Valentin (V), 2025-03-20:
Tak til formanden, og tak for ordet.
En ny udpegningsmodel for DR's bestyrelse er jo en sag, vi har arbejdet med, og jeg vil godt have lov at sige, at det her forslag helst ikke skulle gøre det mere besværligt.
Jeg vil godt starte med at sige det, for når man laver ting om, kan det jo godt være, at der er nogle ting, som man ikke helt kan forudse.
Jeg håber på, at den her model bliver sådan en lidt lettere model at gå til, og at vi kan håndtere det sådan.
Det siger jeg som det første, for hvis man skal stille spørgsmål til det her, er det nok til det her med, at vi etablerer et udpegningsorgan, og derfor vil vi lige tydeliggøre fra start af, at det udpegningsorgan ikke er ment som værende noget besværligt.
Det er ment som værende noget, som skal lette processen.
Nå, men vi behandler det her forslag, og det er et forslag, som vi i Venstre bakker fuldt op om.
For Venstre er det afgørende, at DR som Danmarks public service-institution ledes af en stærk, kompetent og uafhængig bestyrelse, som samtidig afspejler det politiske landskab.
Med dette forslag styrker vi netop fundamentet for det.
Vi ændrer nu modellen, så det ikke længere alene er partierne, der indstiller kandidater hver for sig.
I stedet etableres et udpegningsorgan, hvor Folketingets seks største partier arbejder sammen om at udpege 6 bestyrelsesmedlemmer.
Vi skærper samtidig kravene til de faglige, strategiske og ledelsesmæssige kompetencer, medlemmerne skal have.
Vi forkorter beskikkelsesperioden fra 4 til 3 år.
Det gør vi faktisk ikke, for samtidig udvider vi også den periode, man kan sidde, fra 8 til 12 år, og det giver både kontinuitet og fleksibilitet.
Alt i alt sikrer vi med forslaget, at der både er politisk bredde og faglighed i DR's bestyrelse.
Det er vi glade for i Venstre,
så derfor støtter vi fuldt op om forslaget.
Mogens Jensen (S), 2025-03-20:
Det var, fordi jeg skulle det, man nu engang skal på naturens vegne.
Jeg ved, vi er jævnaldrende, så jeg tror, der er forståelse – jeg håber på forståelse for den situation.
Som den tidligere ordfører sagde, er det her jo en udløber af den medieaftale, som blev indgået af regeringen sammen med SF, Enhedslisten og Radikale Venstre om en ny udpegningsmodel for DR's bestyrelse.
Det, at vi erstatter direkte valg fra de enkelte seks største partier i Folketinget af medlemmer til bestyrelsen med, at partierne i stedet for udpeger til et udpegningsorgan, der så sammen og i fællesskab og efter fælles drøftelser skal finde en bestyrelse, der lever op til de kompetencekrav, som nu også er skærpet og i øvrigt bliver indsat i loven, er for mig at se et udtryk for en model, hvor vi faktisk sikrer en proces for udpegning, der i højere grad gør, at vi kan sammensætte en samlet bestyrelse, hvor kandidaterne kan vurderes under et, og hvor man i et forhandlingsrum kan blive enige om at sammensætte bestyrelsen, der har de fornødne kompetencer
Så det er simpelt hen, tror vi på, en bedre model, der faktisk også sikrer lidt mere armslængde i forhold til udpegningen af bestyrelsesmedlemmer, noget, som selvfølgelig også er vigtigt.
Det vil være sådan med lovforslaget her, at vi skærer beskikkelsesperioden for det enkelte bestyrelsesmedlem ned fra i dag at være 4 år til 3 år.
Til gengæld hæver vi det samlede antal år, man kan sidde, nemlig fra 8 til 12 år, så det skulle også gerne give den nødvendige kontinuitet, der skal til, for at en bestyrelse kan fungere godt.
Det er jo et kæmpe mediehus, som den her bestyrelse har ansvaret for.
Det er jo både kompetencer, der handler om viden om medier og teknologier og brugerne, og det er jo et område, der udvikler sig hastigt gennem årene.
Derfor er det utrolig vigtigt, at vi har den viden i bestyrelsen og selvfølgelig også har en ledelseserfaring repræsenteret.
Samtidig er det vigtigt, og det vil jeg også gerne understrege, at der i bestyrelsen er repræsentation af den folkelige forankring, altså at der er en viden om dansk kulturarv og også en bred indsigt i det danske samfund.
Det er jo det, vi lægger op til der skal afspejles i bestyrelsen, og det er ikke noget, vi bare har fundet ud af ud af den blå luft.
Det er jo det udvalg, der har siddet og arbejdet med de her modeller, der kommer med anbefalinger til, hvad kompetencekravene skal være, og det er jo dem, vi i stor udstrækning har fulgt.
Så vi tror på, at vi med det her forslag vil få mulighed for for fremtiden at sammensætte en bestyrelse af DR, som vil være rustet til at leve op til de krav, som vi retmæssigt skal stille til en bestyrelse for så stor en medieorganisation.
Det er vigtigt, at vi har et DR, som leverer den allerhøjeste kvalitet til danskerne i en tid, hvor vi jo mere end noget andet har behov for godt og kvalitativt dansk indhold, en troværdig nyhedsformidling og også fælles medier, der kan samle Danmark.
Søren Espersen (DD), 2025-03-20:
Det er Danmarks mediemastodont, og den koster rigtig mange penge at drive.
Vi har netop haft en meget ophedet diskussion vedrørende DR-dokumentaren »Grønlands hvide guld«, som viste sig på helt afgørende punkter at være ondskabsfuld fake news, som klart havde det formål at så had og splid mellem Danmark og Grønland, danskere og grønlændere, som igennem 600 år har haft et skæbnefællesskab på godt og skidt.
I den anledning havde vi i sidste uge et velbesøgt samråd med kulturministeren, som lykkeligvis tager det skete med lige så stor alvor som vi andre her i bygningen.
Men dette er blot et eksempel på, at det betyder noget, hvad DR foretager sig af stort og småt.
Jeg var i nogle år i DR's bestyrelse og ved derfor, hvor vanskeligt det kan være for en bestyrelse at kritisere, uden at det rokker ved den vigtige armslængde.
Men der må og skal kritiseres, for det er jo selve magten, der kritiseres.
Jeg ønsker den nye bestyrelse velkommen til en ikke så ligetil opgave, men altså at kritisere, at spørge, at fastsætte rammer, at efterrationalisere, kort sagt at blande sig, bliver bestyrelsens første og største opgave, men samtidig bliver det også den nye bestyrelses opgave at skabe en god og tryg stemning omkring det store og spændende mediehus og omkring den vigtige public service.
Her drejer det sig om, hvorledes denne bestyrelse sammensættes, og det sker nu, at der lægges betydelig mere vægt på faglige kompetencer, som eksempelvis ledelsesmæssige kompetencer, og det skønner jeg er en væsentlig forbedring.
Danmarksdemokraterne har udpeget den tidligere direktør i Jyske Bank Anders Dam.
Han opfylder til fulde kompetencekategorier, som er medier, teknologi, forbrugervaner, folkelig forankring og forståelse for public service samt selvfølgelig det vigtigste: ledelseserfaring, hvilket Anders Dam har i stor stil.
Aftalen udspringer af »Medieaftale for 2023-2026«, som Danmarksdemokraternes sluttelig valgte ikke at være en del af, idet kulturbidragsordningen, den såkaldte streamingskat, blev indført i aftalen.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-03-20:
Tak for ordet, formand.
For SF er det vigtigt, at DR har en professionel og velfungerende bestyrelse, som også har en folkelig forankring.
DR har en central position, når det gælder kvalitetsindhold til danskerne, og de må i en tid med meget stor konkurrence, digitalisering og en hastig forandring have en stærk bestyrelse til at understøtte deres arbejde med både at være relevante og forrest i udviklingen af nyt indhold, og det gælder jo selvfølgelig både lyd, billede og skrift.
Lovforslaget, vi behandler i dag, vil medføre en ny udpegningsmodel, som følger af aftalen fra april 2024 – en aftale, som SF er en del af.
Den nye udpegningsmodel vil betyde en modernisering af DR's bestyrelse, og det er rigtig vigtigt, at DR får en stærk og uafhængig bestyrelse, som understøtter udviklingen af DR som en moderne medievirksomhed, så vi kan sikre den nødvendige faglige viden om medier, teknologier og brugervaner, der udvikler sig hurtigt i de her år sammen med den meget store konkurrence, der i dag er om seernes opmærksomhed.
Lovforslaget tager udgangspunkt i det udvalgsarbejde, der blev nedsat i sin tid med henblik på at fremlægge forslag til en ny sammensætning af DR's bestyrelse, som både sikrer faglige kompetencer, uafhængighed og en folkelig forankring, herunder i forhold til public service-forpligtelsen.
Med den nye udpegningsmodel får vi både øget armslængden til det politiske niveau og styrket kompetencerne inden for medievirksomhed, kultur og ledelse.
Resultatet bliver forhåbentlig en både mere uafhængig og kompetent bestyrelse.
Det sker, ved at der ændres i udpegningsmodellen til DR's bestyrelse, herunder at der etableres et nyt udpegningsorgan, ligesom der følger nye kompetencekrav til medlemmer af bestyrelsen samt en ændring af reglerne om beskikkelsesperiode og genbeskikkelse med.
Der stilles også kompetencekrav til bestyrelsesformanden i form af topledelseserfaring fra større organisationer, bestyrelseserfaring fra større organisationer, stor personlig gennemslagskraft og stærke kommunikative evner og forståelse for politiske processer, herunder selvfølgelig erfaring med at gå i dialog med interessenter og politikere.
Det er væsentligt for så stor en organisation som DR, at der både er stærke ledelseskræfter, men at der også er fokus på den meget vigtige public service-opgave.
Det adskiller jo DR markant fra alle andre medier i Danmark.
Med de ord ser vi frem til det kommende udvalgsarbejde og ikke mindst at få forandringerne ført ud i livet, og vi støtter lovforslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2025-03-20:
Nu er det jo ikke et selvstændigt argument mod en person, at vedkommende er medlem af Moderaterne eller har været det.
Så for at være helt ærlig synes jeg måske, at det ville være godt, at vi i den her slags diskussioner så diskuterede netop kvalifikationerne.
Jeg synes, at det, som Liberal Alliances ordfører siger, er utrolig relevant, hvis der kan drages tvivl om kvalifikationerne.
Hvis ikke der kan drages tvivl om kvalifikationerne, er det måske mindre relevant.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-03-20:
Tak for det.
Ja, det bliver jo meget, meget spændende at følge, hvordan det her kommer til at gå, for der har jo været en voldsom debat om det DR igennem mange år og specielt her på det sidste, som det også har været omtalt her fra talerstolen og mange andre steder, om »Grønlands hvide guld«.
Vi har jo faktisk siden 2022 udtalt os imod, og det bliver vi ved med at gøre i Dansk Folkeparti.
Det ender med, at de sidder og klapper hinanden på ryggen og siger: Nej, hvor er du dygtig.
For alle i medieverdenen kender hinanden på en eller anden måde.
Og så bliver jeg bare nødt til at citere, hvad vi tidligere har sagt: »DR er noget andet end TV 2 og Netflix, og det er vigtigt med en folkelig forankring, hvor de politiske partier udpeger nogle af medlemmerne«.
Det sagde et tidligere medlem af Dansk Folkeparti, som nu er gået over til Danmarksdemokraterne, som nu siger ja.
Vi siger stadig væk nej i Dansk Folkeparti.
I 2004 foreslog regeringen noget lignende det her.
Det blev ikke til noget; Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet var imod.
De prøvede igen i 2010, og jeg har tidligere sagt, da det her med DR's nye bestyrelse blev fremlagt, at jeg savner almindelige mennesker i den bestyrelse.
For mig at se
ligner det mere en bestyrelse af eliten.
Vi kan ikke godtage det her, men vi vil følge levende med og håbe på, at DR endelig, endelig, endelig kan være mere vagtsom, i forhold til hvad man præsenterer lytterne og seerne for.
Og jeg er jo fuldstændig enig i, at DR og TV 2 er de medier, som langt, langt de fleste mennesker ser, og derfor er det så vigtigt, at det, der bliver bragt ud til befolkningen, har en relevans, at det er seriøst, at det er ordentligt, og at der ikke må være for meget at pege fingre ad i forhold til det.
Der håber jeg jo så, selv om vi er imod og stemmer nej, at den nye bestyrelse vil følge det meget tæt og se, hvad der sker.
For der kommer nye skandaler – det gør der.
Der vil komme nye sager, hvor man siger, at der er DR endnu en gang blevet politiserende, hvor der er fejltagelser, eller hvor der er noget, der ikke skulle have været med.
Og så vil vi følge meget nøje med i, hvad der så sker, og hvor meget den bestyrelse kan tage affære.
Vi har jo ikke hørt meget fra den, der har siddet der.
Vi har ikke hørt ret meget fra generaldirektøren i forhold til den sidste skandalesag, hvad mange virkelig har savnet.
Så jeg er meget spændt på, hvad der sker nu.
Uanset at vi stemmer nej, vil vi se på det med positive øjne og håbe, at fremtiden for DR bliver bedre, mere seriøs og mere nuanceret, end tilfældet har været tidligere.
Katrine Daugaard (LA), 2025-03-20:
Jamen det kan man jo synes.
Altså, jeg synes, det er vigtigt, at dem, man vælger, har de rette kompetencer, men jeg ser bestemt også udfordringer i forhold til de politiske udpegninger, vi ser.
Der må man jo sige, at inden for de sidste par år har det i hvert fald været en kompetence i sig selv, at man har en relation til Moderaterne, i forhold til at blive udpeget.
Det synes jeg da at vi skal se med kritiske øjne på.
Når det er sagt, ser jeg positivt på det, hvis partierne hver især har større fokus på, at dem, vi peger på, selvfølgelig skal have de rette kompetencer.
Derfor har vi f.eks. også valgt Ronnie Hansen, som har mangeårig erfaring inden for kulturelle bestyrelser og har en uddannelse, der matcher det, han skal sidde med i DR's bestyrelse.
Søren Søndergaard (EL), 2025-03-20:
Nu har jeg en alder, hvor jeg kan garantere ordføreren om, at det ikke er noget nyt.
Altså, det er ikke noget nyt, at man finder folk til udpegning til forskellige ting, der ligner en lidt selv, eller som kommer fra ens egen kreds.
Det sker hele tiden, især i erhvervslivet.
Især i erhvervslivet bliver det reproduceret igen og igen.
Men jeg tror, at vi får mest ud af den diskussion, hvis vi begynder at diskutere kvalifikationer.
For der er jeg enig med ordføreren.
Det er helt afgørende, at dem, der bliver udpeget, hvad enten det er til Det Kongelige Teaters bestyrelse, eller hvad det nu er, har kvalifikationerne til det, og det er der, hvor jeg mener at man må koncentrere diskussionen.
Katrine Daugaard (LA), 2025-03-20:
Der er bare den forskel, at erhvervslivet er anderledes.
Det her er skatteborgernes penge, som vi fører ud i kulturbestyrelserne, og derfor har vi jo et ansvar for at sikre, at de har en vis kompetence.
Og det har ministeren jo også i forhold til alle de bestyrelser, han direkte udpeger medlemmer til.
Det er egentlig bare det.
Altså, jeg er enig i, at vi skal have fokus på kompetencerne, og at vi har problemer med, at der er for meget kammerateri inden for de her udpegninger.
Mogens Jensen (S), 2025-03-20:
Jeg må sige, at jeg ærlig talt synes, det er en uskik, altså det, som Liberal Alliance og ikke mindst ordføreren er ved at indføre, nemlig at man ligesom tager enkeltpersoner frem i offentligheden og så skal sidde og vurdere politisk, om de gør deres arbejde godt eller skidt.
Nu har ordføreren jo efterhånden gjort det i talrige sammenhænge og indkalder til samråd, hvor det sådan skal være domstol over forskellige personer.
Jeg synes virkelig, det er trist.