runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2025-10-09:
Så har jeg muligvis udtalt mig på en måde, der kan misforstås, men det, hr. Carl Andersen lige sagde, er i hvert fald forkert.
Det var ikke Venstre, der gjorde, at der ikke længere var flertal.
I første omgang var det Moderaterne, og de udtalelser, der kom fra Alternativets side, var også meget uklare.
Så det er forkert at sige, at det er på grund af Venstre, at flertallet ikke længere var til stede.
Altså, minkavlerne kan takke Venstre for, at den skade, den uret, der blev begået imod dem, er blevet repareret, ved at de har fået nogle ordentlige og fornuftige erstatninger.
Det er Venstres fortjeneste, ene og alene.
Det er det.
I øvrigt er der ikke noget galt med at gå i biografen – fru Susie Jessen skulle prøve det.
Og jeg læser ikke kun aviser, jeg læser også bøger og kan glæde mig over, at bogmomsen nu er blevet fjernet.
Carsten Bach (LA), 2025-10-09:
Grunden til, at jeg spørger om det, er jo, at vi kan konstatere, at det absolut eneste scenarie, regeringen kan udelukke i forhold til de luftobservationer, der er foretaget på det seneste i Danmark, som sagt er, at det ikke er Jens Hansen, der flyver med sin BR-drone.
Det underliggende spørgsmål i det er jo i virkeligheden, om det er godt nok, når Venstres formand, landets vicestatsminister og forsvarsminister, i stedet for at betrygge danskerne og komme med faktuelle oplysninger om, hvad det er, der foregår, hvad det er for nogle hybride angreb, vi er udsat for, kun kan komme med smarte bemærkninger på pressemøder, når vi særlig ved, at danskerne i øjeblikket, når de er flest, ikke er trygge og ikke med sikkerhed føler, at regeringen kan varetage den situation, vi står i.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-10-09:
Det jo ikke bare Danmark, det er hele Europa, der oplever de her hybridangreb.
Vi er i en meget, meget alvorlig situation, og nogle af de droner, der er tale om, kan jo være armeret.
Det ved man jo strengt taget ikke om de er.
Nogle af de her droner er jo ganske store, de kan være på størrelse med mindre fly.
Forsvaret kan skyde dem ned, politiet kan skyde dem ned, men valgte ud fra en faglig vurdering, militærfaglig vurdering, at det ikke var hensigtsmæssigt at gøre det, fordi det simpelt hen kunne forrette mere skade end den gavn, man ville få ud af det.
Sådan en stor drone, der falder ned, når den bliver skudt ned, rammer jo et eller andet sted.
Det ville ikke være hensigtsmæssigt at blive grebet af panik, og det tror jeg også ordføreren er enig med mig i.
Carsten Bach (LA), 2025-10-09:
Jeg vil så i stedet for følge op med at spørge ordføreren for Venstre, om ordføreren for Venstre er glad for det, som Venstres formand jo har nævnt, nemlig at det nu er bevist, at en SV-regering godt kan fungere, altså at Venstre godt kan sidde i en socialdemokratisk regering.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-10-09:
Om jeg er glad for, at vi er i stand til at regere Danmark?
Ja, det er jeg da.
Det synes jeg da er rigtig, rigtig godt, og nogen skal jo gøre det.
Så det er jeg rigtig glad for.
Jeg er også glad for, at det i et Folketing med et rødt flertal er lykkedes at skabe en regering med så tydelige liberale fingeraftryk.
Vi har opnået meget mere, end vi gjorde, dengang vi sad i en VLAK-regering, f.eks. når vi taler om skattelettelser.
Det er jeg sådan set rigtig glad for og tilfreds med.
Leila Stockmarr (EL), 2025-10-09:
Men den grønne trepart kommer ikke til at redde vores natur.
Hvis der går 100 år, før der er vild natur på de pløjemarker, der bliver udtaget i forbindelse med den grønne trepart, så kan det være, det er for sent, for så er arterne uddøde.
Så vi har brug for at handle her og nu, og vi har en forpligtelse til, at 30 pct. af vores natur ifølge EU skal være beskyttet og 10 pct. skal være strengt beskyttet.
Hvad helt konkret vil Venstre gøre for, at vi overholder det og redder vores natur, før det er for sent?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-10-09:
Jeg håber, at Liberal Alliance hørte med, for det trængte jo ikke rigtig igennem, da jeg forsøgte at sige det.
Men når SF siger, at vi fører blå politik med et rødt flertal, og at vi har lavet historisk store skattelettelser osv., så er det rigtigt, og det er vi glade for, og det er vi stolte over.
Selvfølgelig er det sådan, at jo flere penge, man tjener, jo mere har man ud af det, hvis en eller anden skat bliver sænket med en procent.
Det er jo sådan simpel matematik – de fire regnearter; der skal ikke meget til at regne det ud.
Så er det jo så også dem, der tjener mest, som så i forvejen betaler mest til vores fælles velfærd.
Den del af ligningen skal man jo lige huske.
Så lad mig også bare lige nævne elafgiften, som vi jo alle sammen betaler, og som er blevet sat helt ned.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-10-09:
Jeg vil bare give ordføreren chancen for at fortælle, hvad det er, Venstre mere vil i den her regering anført af Socialdemokratiet og i den næste regering, måske også anført af Socialdemokratiet, i forhold til skattelettelser.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-10-09:
Jamen som jeg sagde, vil vi meget gerne få gjort den her fjernelse af elafgiften permanent.
Det er i øvrigt en, der rammer os alle sammen.
Vi bruger alle sammen strøm, så derfor betyder det mere i husholdninger, hvor man ikke har så mange penge at rutte med.
Og så vil vi sænke selskabsskatten til 20, og så kommer der mere, for vi kommer også med et egentlig personskattereformønske.
Leila Stockmarr (EL), 2025-10-09:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge ind til noget, som vi alle sammen siger vi elsker.
Det er noget, vi alle sammen, antager jeg, siger at vi kæmper for politisk, men det er samtidig noget, der er ved at forsvinde, og det er noget, vi tager for givet.
Det er vores natur.
I går kom det frem i den opgørelse, der bliver lavet hvert sjette år, at det står rigtig, rigtig slemt til for vores natur.
Det går faktisk tilbage.
93 pct. af vores naturtyper er i ugunstig tilstand, og halvdelen er i stærkt ugunstig tilstand.
Det er blodrødt og alarmklokker, der burde ringe, og derfor vil jeg gerne spørge Venstre, hvad Venstre vil gøre for at redde vores natur.
Det er ikke nok med den grønne trepart, sagde forskerne, som kommer med den her rapport hvert sjette år, i går.
For selv om man udtager pløjemarker, vil det tage flere hundrede år, før vi har den natur og de vilkår, vi har brug for.
Så hvad helt konkret vil Venstre gøre for at redde vores natur?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-10-09:
Tak til fru Leila Stockmarr for spørgsmålet.
Vi deler bekymringen for vores natur, ingen tvivl om det.
Det er ny skov på et areal, der er næsten lige så stort som hele Fyn.
Det er meget skov.
Det er noget af det, vi gør, og så er der andre initiativer til at sikre en bedre biodiversitet, og det er jo ikke kun os som stat, der har et ansvar der.
Det har regioner og kommuner også, og jeg ved, det er noget, der fylder på dagsordenen rigtig mange steder, også i den kommunale valgkamp, som jo er i fuld gang.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-10-09:
Tak til hr. Jan E. Jørgensen for talen, som starter med nogle fakta, som jeg ikke tror vi er nogen her i salen, der kan være uenige om.
Fakta 1: Der bliver ført blå politik i et rødt Folketing.
Det er helt rigtigt.
Fakta 2: Det er de største skattelettelser, den her regering har givet, der er sket i et årti.
Fakta 3: Venstre vil mere.
Det tror jeg heller ikke er urigtigt.
Det, vi kan forstå, Venstre vil mere af, er det, den her S-ledede regering allerede har gjort, nemlig give skattelettelser for 22 mia. kr.: ti gange så meget til direktøren som til dem med de laveste indkomster, et fradrag for privatfly og milliarder ekstra til de rigeste virksomhedsarvinger i det her land.
Det gør selvfølgelig, at jeg bliver spændt på og interesseret i, hvad Venstre mere vil i den her regering og i den næste.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-10-09:
Nu skal regeringen jo ikke have skældud for alt.
Det er da fint, at de får it-systemerne på plads, sådan at når vi kommer til, kan vi rent faktisk gøre det, som danskerne efterspørger.
I Sverige kan vi se at man nu igen har halveret fødevaremomsen.
I Tyskland er det det samme.
I lyset af det som vi hørte fra Enhedslisten før om, hvad det egentlig er, der driver priserne op, har jeg konstateret, at et halvt kilo hakket oksekød produceret i Danmark har en markant forskellig pris, om man handler i Fleggaard syd for grænsen eller nord for grænsen.
Så er vi ikke enige om, at så må det være produktionsforholdene i Danmark, der gør tingene dyrere?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-10-09:
Fru Inger Støjberg og jeg har jo det tilfælles, at ud over vi er politikere, er vi også begge forfattere.
Fru Inger Støjberg har skrevet en bog om Sussi og Leo, og jeg har sammen med Bent Winther skrevet en bog om mig selv.
Jeg vil godt sige tak for reklamen, som fru Inger Støjberg gjorde for min bog ved at stå med min bog i den ene hånd »En ægte liberal« og så en pakke hakket oksekød i den anden hånd og sige, at det var vigtigere med billigt oksekød ind med billige bøger.
Vi bruger nok begge to flere penge på oksekød ind på bøger, men jeg synes nu alligevel, at bogmomsen var ganske fint at få afskaffet.
Derfor var det også med en vis spænding, at jeg så de 50 forslag, der kom fra det her borgerlige konvent eller fundament, eller hvad det nu hed.
Af de 50 forslag var der ikke et eneste, der var ikke et eneste, der handlede om, hvordan man skulle sænke priserne for den danske befolkning, sådan at man fik lavere priser i supermarkedet.
Der var ikke et!
Hvad er grunden til det?
Inger Støjberg (DD), 2025-10-09:
For det første har jeg faktisk ikke haft brug for at have hjælp fra en anden journalist til at skrive min bog, men det kan jeg så forstå hr. Jan E. Jørgensen havde.
Når vi lige kommer til bogmomsen, synes jeg jo ikke, at det er det bedste sted at sætte ind.
Det må jeg sige.
Jeg ville hellere have haft lavere priser på fødevarerne.
Det må jeg bare sige.
Og så ville jeg meget hellere have haft, at Venstre ikke lod sig forføre ind i en socialdemokratisk regering, der gør det meget, meget dyrere at være dansker.
Lad mig bare lige nævne nogle ting: I har lige indført emballageafgiften, tordner priserne op, I har indført en CO 2 -afgift på landbruget, I har indført en CO 2 -afgift på fiskeriet, i har indført en CO 2 -afgift på vognmændene.
Så hr. Jan E. Jørgensen, I kunne jo starte med at fjerne det, og det er derfor, at det er noget af det, som vi har sagt vi synes man skal få fjernet.
Sådan oplever jeg det ikke, men nu sidder jeg selvfølgelig også med ved de mange møder, vi har i den blå familie, og det gør fru Rosa Eriksen jo ikke.
Der er ikke så stor forskel på det, men der er bare et samlet blåt krav om, at hvis man kommer til Danmark, skal man for det første kun være her, hvis man bidrager med noget, og at man selvfølgelig skal rejse hjem igen, den dag ens arbejdsplads ikke længere er der.
Men det er altså heller ikke ligegyldigt, hvor man kommer fra.
For det er bare sværere at integrere nogen, der ligger langt væk fra vores kulturkreds.
Det er det bare.
Helle Bonnesen (KF), 2025-10-09:
Tak til fru Inger Støjberg for talen.
Fru Inger Støjberg kom jo bl.a. ind på den uro, vi lever i i verden, og Danmarks position i forhold til det.
Hr. Alex Vanopslagh var også tidligere inde på, at vi ville have rigtig godt af at diskutere vores strategi vedrørende oprustning, men gudskelov er vi trods alt enige om i salen, at vi skal opruste.
Men samtidig med det har regeringen indført den her parallelle debat om åndelig oprustning.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre fru Inger Støjbergs holdning til, om den debat har været reel, og om regeringen har vist initiativer til åndelig oprustning.
Inger Støjberg (DD), 2025-10-09:
Nej, jeg synes jo ikke, at man har fuldført det.
Igen er det sådan, at der er mange ord fra regeringen om det ene og det andet, og nu er det åndelige oprustning, og så er det oprustning af alverdens andre ting, men det bliver ikke rigtig til noget.
Altså, det er snak.
På mange måder var det en flot tale, men det er lidt som at sidde og spise budding.
Det er en stakket glæde, kan man sige.
Det smager ikke rigtig af noget, når det kommer til stykket.
Det bliver ikke rigtig til noget, og det forsvinder hurtigt.
Helle Bonnesen (KF), 2025-10-09:
Jeg kan nu meget godt lide budding.
Det må jeg sige.
Nu er det jo sådan, at en tredjedel af præstestillingerne bliver genopslået.
I Sydthy var der for et par år siden 12 kirker, der stod tomme juleaften.
Det var ikke, fordi folk ikke havde lyst til at gå i kirke.
Det var ikke, fordi man ikke havde lyst til at søge åndelig styrke.
Det var simpelt hen, fordi der ikke var præster.
Så deler fru Inger Støjberg bekymringen om, at adgang til præster er et problem og en reel udfordring, når danskerne søger åndelig styrke?
Inger Støjberg (DD), 2025-10-09:
Jeg tror faktisk helt generelt, at man må sige, at det, om det så er præster, læger eller lærere, kan være ret svært i hvert fald i nogle egne at tiltrække lige præcis arbejdskraft.
Derfor gætter jeg på, at de kirker, som fru Helle Bonnesen hentyder til, i høj grad ligger i landdistrikterne.
Og det er jo netop et tegn på, at regeringen helt samlet set nedprioriterer det, at man skal kunne leve og bo med mening i hele landet.
Det gælder også, når det kommer til den åndelige del af livet og den kulturelle del af livet.
Rosa Eriksen (M), 2025-10-09:
Det er egentlig et svar, jeg er rigtig glad for, for vi ved jo, at international arbejdskraft bidrog med 361 mia. kr. til dansk økonomi bare sidste år, og det er altså 12 pct. af bnp.
Hvis Inger Støjberg får en blå regering, hvordan vil I i blå blok blive enige om, hvordan I skal gå til spørgsmålet om international arbejdskraft?
For jeg synes, det lyder, som om der er meget langt fra Dansk Folkeparti til den her lidt mere nuancerede holdning fra ordføreren.
Inger Støjberg (DD), 2025-10-09:
Det er jeg faktisk fuldstændig enig med hr. Pelle Dragsted i.
Jeg er ikke helt sikker på, vi vil helt den samme vej, men man kunne jo starte med at fjerne nogle af de afgifter, man allerede har pålagt danskerne.
Det er altså CO 2 -afgiften på landbruget, som har drevet priserne op, og kilometerafgiften til vognmændene, som kommer til at drive priserne op.
3F kommer jo med et forslag om at sænke fødevaremomsen med 5 pct.
Det synes jeg sådan set lyder meget fornuftigt.
Man kan gøre det i alle mulige andre lande.
Regeringen snakker jo meget, også når det handler om fødevaremomsen.
Nu er man så nået til, at man vil til at prøve at ændre et it-system.
Altså, man sænker fødevaremomsen i landene omkring os, og herhjemme sætter man nogle folk til at prøve at ændre et it-system, og så kan vi tage debatten.
Det er jo det, jeg mener med, at regeringen snakker og snakker, men det ikke rigtig bliver til noget.
Så ja, det vil vi faktisk godt være med til at se på, for jeg anerkender fuldstændig, at de mange afgifter, som regeringen har pålagt danskerne, gør, at fødevarepriserne stiger, og her senest er der også emballageafgiften.
Pelle Dragsted (EL), 2025-10-09:
Tak for det.
Det synes jeg er positivt, altså at Danmarksdemokraterne også melder sig under de faner nu, for det vil være den mest enkle måde at få priserne ned på.
Så var der bare lige det med CO 2 -afgiften på landbruget.
Altså, den er jo ikke trådt i kraft endnu; det er ikke den, der driver priserne op.
Det er jo sådan set heller ikke momsen, for den har stået stille hele tiden.
Jeg synes, den skal ned, men det, der driver priserne op, er jo, at der er nogle, der tager sig nogle enorme fortjenester, og nogle af dem, der tager sig nogle enorme fortjenester, er jo de store jord- og godsejere, og det er fødevarebranchen.
Er fru Inger Støjberg også parat til at tage fat i kraven på dem, som spekulerer priserne op og rammer helt almindelige danskere og gør det dyrere at være dansker?
Inger Støjberg (DD), 2025-10-09:
Det anede mig, at vores enighed måtte ophøre på et tidspunkt, og det glæder mig i virkeligheden også lidt.
Men når det er sagt, så prøv lige at høre: CO 2 -afgiften på landbruget har faktisk allerede betydet stigende priser, og det er ikke noget, jeg finder på.
Det er noget Landbrug & Fødevarer selv siger, og det er, fordi investeringslysten i landbruget jo er faldende nu, fordi man ved, at det lige rundt om hjørnet bliver meget mere besværligt at være landmand.
Så det er faktisk ikke helt korrekt.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-10-09:
Der er jo på en eller anden måde noget charmerende over det her med at fjerne bogmomsen, så man i hvert fald kan gå ned og købe en billig kogebog og læse om alle de opskrifter, man så ikke har råd til at lave.
Men det må man så vente med, indtil det blå flertal forhåbentlig er der efter næste folketingsvalg.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre fru Inger Støjberg udrede lidt mere om, hvad man kan gøre for at sænke fødevarepriserne.
Vi hørte før noget om emballageafgiften, som jo er helt tudetosset, vi hørte noget om CO 2 -afgifter osv.
Det er noget, der ligger os i Dansk Folkeparti ekstremt meget på sinde, og som vi derfor er meget optaget af, når vi forhåbentlig får et nyt flertal, at kunne gøre sammen med Danmarksdemokraterne og De Konservative, LA og forhåbentlig også Venstre.
Så kan fru Inger Støjberg sige lidt mere om det?
Inger Støjberg (DD), 2025-10-09:
Altså, jeg vil igen sige, at man fra regeringens side har pålagt danskerne en lang række afgifter.
Dem synes jeg man skulle starte med at fjerne.
Hr. Morten Messerschmidt peger jo selv på emballageafgiften, og man kunne jo fra den ene dag til den anden se, hvordan det kommer til at hæve priserne.
Jeg kunne i øvrigt se en artikel i dag om, at det bliver dobbelt op faktisk, fordi man også kommer til at agere bank som forbruger i det her.
Så det er blevet meget dyrere at være dansker.
Så jeg synes, man skal starte med at fjerne nogle af de afgifter, der er blevet pålagt: emballageafgift, CO 2- afgift på landbruget, på vognmændene.
For jeg mener ikke, at det står mål med den grønne omstilling.
Man får simpelt hen ikke nok ud af det, fordi erhvervene jo heller ikke har kunnet forberede sig.
Og det er jo erhverv, der i forvejen er i gang med at omstille sig.
Og så synes jeg helt generelt, at man skulle prøve at se, om man kunne sænke fødevaremomsen oven i det.
Når landene omkring os kan, kan jeg simpelt hen ikke forstå, at det eneste, vi magter herhjemme, åbenbart er at ændre et it-system, som så skal bruges.
Det kommer der til at blive brugt mange år på, så meget kan jeg sige.
Pelle Dragsted (EL), 2025-10-09:
Det bliver mest ved snak og bliver ikke rigtig til handling.
Sådan sagde fru Inger Støjberg om Socialdemokraterne og regeringen, og det kan jeg kun nikke genkendende til.
Problemet er, at når det gælder et af de problemer, som danskerne er mest optaget af, nemlig de stigende priser på mad nede i supermarkedet, så bliver det heller ikke rigtig til så meget andet end snak fra fru Inger Støjberg og fru Inger Støjbergs parti.
I Enhedslisten har vi meget konkret foreslået, at vi skal halvere momsen på mad og fjerne den helt på frugt og grønt, så det simpelt hen bliver billigere for danskerne at gå ned at købe ind.
Jeg har endnu ikke hørt et eneste forslag fra fru Inger Støjberg om, hvordan folkepensionister, førtidspensionister og lavtlønnede skal få mere tilbage til sig selv, efter de har været nede at handle i Brugsen, eller hvor det nu er, de handler.
Så mit spørgsmål er: Skulle fru Inger Støjberg ikke tage danskernes bekymring i det her spørgsmål lidt mere alvorligt?
Så hvad er fru Inger Støjbergs svar til de danskere, som er pressede på økonomien?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-10-09:
Det er aldrig for sent at lære, og der er heller ingen skam i at samarbejde med andre.
Men jeg tror ikke, at fru Inger Støjberg fangede spørgsmålet, for det, jeg spurgte om, var, hvorfor der i de her 50 forslag, som man kunne blive enig om med sine blå venner, ikke var et eneste forslag blandt dem, der handlede om at få lavere priser på fødevarer?
Der var ikke et, altså ikke et eneste.
Hvorfor?
Er det, fordi man ikke kunne blive enige med de andre?
Det må det jo være, når fru Inger Støjberg her står og siger, hvor vigtigt det er for Danmarksdemokraterne.
Inger Støjberg (DD), 2025-10-09:
Nu ved jeg jo ikke, hvordan det er samarbejde med Socialdemokraterne i en regering, men det kan jo selvfølgelig være derfor, at der er masser af ting, som der ikke er blevet fremsat fra regeringens side, men som Venstre så løber ud og plaprer op om og siger nu pludselig er blevet deres politik, og Socialdemokraterne gør det samme.
Men det er rigtigt, at der var 50 forslag.
Vi kunne som sagtens have fundet mange flere forslag, men nu endte det på de her 50.
Det har vi sagt, og det er der andre partier der har sagt.
Dansk Folkeparti har sagt det mange gange.
Så det er jo slet ikke det, det handler om.
Men vi greb fat i de her 50 forskellige ting.
Så synes jeg faktisk, at det egentlig kunne være mere interessant, hvis Venstre begyndte med at kigge på, hvad de kunne være enige med de andre blå partier om, for jeg håber da på, at Venstre på et eller andet tidspunkt løsriver sig fra det der lidt underlige ægteskab, man er gået ind i ovre ved nabokonen.
Signe Munk (SF), 2025-10-09:
Tak for talen.
Jeg vil ind på et emne, som der er skrevet en del bøger om fra de socialdemokratiske ministres side.
Det handler om vores landdistrikter og om et Danmark, der er ved at knække over.
Det kan jo godt være, at der ikke er så meget salg i de bøger, og at det er derfor, at bogmomsen skal ned.
Der er i hvert fald ikke meget handling i den politik, der bliver lagt frem af regeringen.
For nylig var der 37 kommuner, der blev nødt til at bede om ekstra penge for at få velfærden til at hænge sammen.
Det er landkommuner, og en af dem kender fru Inger Støjberg og jeg rigtig godt, nemlig Skive Kommune.
Og det er for mig at se i det hele taget et udtryk for problemet, at imens man i København kan diskutere, om vi skal have gratis institutioner, så kan man knap nok få ordentlig velfærd til at hænge sammen ude i landkommunerne
Derfor vil jeg bare høre fru Inger Støjberg: Kan fru Inger Støjberg se, at det her er en regering, der faktisk kerer sig om et Danmark i balance?
Inger Støjberg (DD), 2025-10-09:
Nej, det kan jeg faktisk ikke, og jeg må også sige, at det piner mig at se en regering, der ikke sætter mere ind over for den skævvridning, som vi kan se i Danmark, og som fru Signe Munk er en af dem der jo også dagligt oplever, i og med at fru Signe Munk, og det tror jeg godt at jeg må sige heroppe fra, bor på en mindre ø og er afhængig af både færgefart og af, at den nære velfærd også fungerer i landdistrikterne.
Og det piner mig at have en regering, som netop ikke tager det ansvar på sig.
Det er jo også derfor, at vi fra Danmarksdemokraternes side har foreslået en hel række tiltag med alt fra højere kørselstilskud for dem, der bor i yderkommunerne, statslige arbejdspladser, der skal flyttes ud, og til, at man skal annullere den annullering, som man gennemførte i forhold til velfærdsuddannelserne, som først skulle ud i landdistrikterne, og som man så senere hen fjernede.
Det handler også om bedre offentlig transport og mange, mange andre ting.
Så jeg mener ikke, at regeringen påtager sig sit ansvar, når det handler om landdistrikterne.
Signe Munk (SF), 2025-10-09:
Nej, og der er en lang række steder, hvor man kan slå ned.
I forhold til velfærd kan jeg helt konkret se, at der mangler over en milliard i forhold til at få velfærden til at hænge sammen ude i land- og ø-kommunerne.
Derfor har SF foreslået, at vi tager noget af statens ret store overskud på budgettet, for vi synes faktisk, det er vigtigere, at man kan få velfærden til at hænge sammen i Skive Kommune, på Bornholm, på Lolland og i Vesthimmerland, end det er, at statens kasse bugner.
Kunne Inger Støjberg se sig selv i det forslag?