runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2019-11-28:
En ting er jo at være tilfreds og sige, at det stemmer man for, men en anden ting er, at der er mennesker, der får ødelagt deres helbred, også i dag og i morgen og i overmorgen, fordi den her aftale ikke er ambitiøs nok.
FH og DA understreger i bemærkningerne, at vi ikke kommer i mål med det her.
Nu har alle partier vasket hænder og sagt, at de andre ikke ville have, at vi bevilgede de her penge til parterne og til rådgivning for de små og mellemstore virksomheder.
Det kan jo ikke være alle, der gerne ville, og at det så alligevel ikke er blevet en del af aftalen.
Jeg ved godt, hvem det er, og derfor spørger jeg: Hvorfor vil Konservative ikke være med til at bevilge de to beløb?
Naser Khader (KF), 2019-11-28:
Når man forhandler, kan alle ikke få deres vilje.
De partier, der er med i forliget, har hver især fået store dele af deres ønsker opfyldt.
Vi synes, det er et vigtigt skridt i den rigtige retning, og når både DA og fagbevægelsen siger god for aftalen, så må hr. Christian Juhl også være tilfreds med aftalen.
Christian Juhl (EL), 2019-11-28:
Det er jeg da enig i.
Man skal ikke stigmatisere alle arbejdsgivere; der er også nogle, der har styr på det, ellers ville det jo se endnu vildere ud.
Men der er altså 60.000 mennesker, der får skader på deres helbred hvert år.
Det er mange mennesker i et lille land som Danmark.
Og en række af de her skader, for ikke at sige langt de fleste, kunne være forebygget.
Når ordføreren så siger, at det er godt, at vi nu får sat nationale mål, branchemål, og at de skal udmøntes på arbejdspladserne, hvad siger ordføreren så til de bemærkninger, der er fra Arbejdsmiljørådet – hvor alle parter jo sidder – om, at der ikke er sammenhæng i de her ting, og at der ikke bliver koordineret mellem de forskellige niveauer?
Hvor er det initiativ, der skal sikre det?
Jamen jeg er slet ikke uenig i de her generelle bemærkninger.
Jeg spørger om to konkrete ting.
DA har sagt, at de små virksomheder har svært ved at overskue de komplicerede spørgsmål om arbejdsmiljø og har brug for støtte til rådgivning.
Rådgivning er rigtig, rigtig dyrt, en rådgivningskonsulent koster rigtig mange penge, så de har bedt om en pulje på 100 mio. kr., og så har de bedt om at få de penge tilbage, som den tidligere regering tog fra parterne, nemlig 50,4 mio. kr.
Er det ikke rimeligt, at vi prøver at lytte til dem, der skal udføre opgaven, og siger, at pengene skal tilbage?
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-11-28:
Der skal ikke være nogen tvivl.
Der skal overhovedet ikke være nogen tvivl om, at i Venstre ser vi arbejdsmiljøet som et meget vigtigt element.
Vi skal skabe trygge rammer for de danske virksomheder, for vores arbejdstagere, for dem, der går på arbejde hver dag, og det er vi altså med til at sikre med den her aftale.
Vi holder skarpt øje med det her.
Det vil jeg gerne bekræfte og blive ved med at anføre over for ordføreren.
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-28:
Tak for det, formand.
Det her er jo egentlig et rimeligt godt forslag.
Det er forhandlet på plads i forbindelse med forhandlingerne om seniorpension.
Det har været sådan, at når man skulle have et fleksjob, så kunne man ikke umiddelbart fortsætte i det firma, man hidtil havde arbejdet i.
Så var der et socialt kapitel, som betød, at man skulle ud i et år og arbejde et andet sted, før man eventuelt kunne få fleksjob i det firma, man måske havde været i i mange år.
Den regel bliver fjernet, så man umiddelbart, hvis man får ret til at få et fleksjob, kan fortsætte hos den arbejdsgiver, som egentlig gerne vil beholde en, og måske fortsætte i et job, man kender.
Og det er en rigtig god ting, som Dansk Folkeparti selvfølgelig støtter.
Hans Andersen (V), 2019-11-28:
Tak for det.
Forslaget udmønter en del af aftalen om ret til seniorpension til nedslidte, som et flertal af partierne her i Folketinget indgik i foråret.
Aftalen giver, som også den socialdemokratiske ordfører nævnte, seniorer, der har 6 år eller derunder til folkepensionsalderen, og som lever op til de almindelige betingelser for fleksjob, mulighed for at starte i fastholdelsesfleksjobbet med det samme uden at skulle dokumentere 12 måneders ansættelse.
Det giver de seniorer, som har behov for det, bedre mulighed for gradvis at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet.
Det er godt, ikke mindst for den enkelte, men også for de virksomheder, der samtidig får mulighed for at holde fast i rutinerede hænder og bedre muligheder for at tage et socialt ansvar.
Jeg glæder mig over, at regeringen har tilsluttet sig aftalen om seniorpension og dermed også denne del af aftalen.
Så jeg skal meddele, at Venstre vil støtte lovforslaget.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-11-28:
Tak for det.
Det her forslag er en del af den aftale, der blev lavet før sommer omkring seniorpension.
Det vil betyde, at flere vil kunne beholde deres gamle arbejdsplads som fleksjobbere, hvor der ikke længere vil være krav om 12 måneders forudgående ansættelse efter overenskomsternes sociale kapitler eller på særlige vilkår på borgerens hidtidige arbejdsplads.
Det kræver selvfølgelig fortsat, at man opfylder de krav, der er til at få et fleksjob.
Jeg mener helt klart, det er et skridt i den rigtige retning og vil betyde, at flere fleksjobbere fortsætter med at arbejde, da de fleste virksomheder godt vil beholde en erfaren medarbejder, selv om vedkommende ikke kan arbejde på fuld tid.
Jeg tror også, det vil betyde, at flere vil blive længere på arbejdsmarkedet, og derfor støtter Socialdemokratiet forslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-28:
Og tak til ministeren for talen.
Først har jeg et spørgsmål, som nok skyldes, at jeg er ny, og at det kan være, der er noget, jeg har misforstået.
Men er der noget i den her lov – eller har jeg misforstået det – som gør, at ens ægtefælle også sanktioneres ud fra ens gerninger?
Kan ministeren hjælpe der?
Ellers kan jeg stille et skriftligt spørgsmål efterfølgende.
Mit andet spørgsmål lyder: Lad os antage, at sanktionen sker helt med hjemmel i loven.
Der er ikke nogen lovmæssig årsag til, at man skulle klage.
Mener ministeren så alligevel, at hvis det er inden for lovens rammer, at det ville give god mening, at aktivitetsparate kontanthjælpsmodtagere også skal være en målgruppe for skærpelsen af rådighedssanktioneringen?
Samira Nawa (RV), 2019-11-28:
Med forslaget her udmønter vi et af elementerne i aftalen om seniorpension for nedslidte, som vi i Radikale Venstre er rigtig glade for at være en del af.
Med aftalen har vi til hensigt at sikre, at hvis man er nedslidt efter mange års arbejde og beskæftigelse, skal der være bedre muligheder for at trække sig tilbage.
Det element, som vi behandler i dag, forbedrer seniorers muligheder for at arbejde på nedsat tid i et fleksjob på deres hidtidige arbejdsplads.
Dokumentationskravet afskaffes, så seniorer ikke længere er omfattet af kravet om 12 måneders forudgående ansættelse.
Det er et rigtig vigtigt skridt imod en gradvis tilbagetrækning, som giver mening for den enkelte og for de virksomheder, der får mulighed for at fastholde erfarne medarbejdere.
Det er afgørende, at vi kan tilbyde seniorer en gradvis og fleksibel tilbagetrækning efter mange års beskæftigelse, og afskaffelsen af dokumentationskravet er et vigtigt skridt på vejen.
Vi i Radikale Venstre ser frem til at kunne stemme for lovforslaget.
Halime Oguz (SF), 2019-11-28:
Tak, hr. formand.
For god ordens skyld skal jeg lige starte med at sige, at jeg jo ikke er ordfører på området, men at jeg dækker førstebehandlingen for hr. Karsten Hønge, der er på rejse med Udenrigspolitisk Nævn.
Lovforslaget går ud på at afskaffe dokumentationskravet for fastholdelsesfleksjob for personer med under 6 år til folkepensionsalderen.
Det betyder, at man kan blive ansat direkte i fleksjob på sin eksisterende arbejdsplads i stedet for først at skulle have været ansat i 12 måneder under de sociale kapitler i overenskomsten eller på særlige vilkår.
Afskaffelsen af kravet er i SF's optik en forbedring og en forenkling af de gældende regler og et skridt mod et mere rummeligt arbejdsmarked, og derfor støtter vi forslaget.
Christian Juhl (EL), 2019-11-28:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for at komme på banen på arbejdsmiljøområdet.
Jeg vil bare høre om de to områder, som Dansk Arbejdsgiverforening understreger ikke er kommet med i aftalen, og som er vigtige.
Det ene handler om at sikre små virksomheder bedre adgang til rådgivning ved f.eks. at have en rådgivningspulje på 100 mio. kr., som man kan søge midler fra.
Det er også noget, der er foreslået i ekspertudvalgets forslag.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at i det her nye forslag fokuserer man meget på, at parterne skal spille en større rolle og fokusere på, hvad for nogle mål man skal sætte for indsatsen.
Hvad mener ordføreren om det?
Altså, man kan jo ikke forvente, at uden penge kan man lave en hel masse ting.
Når nu parterne på arbejdsmarkedet er enige om de anbefalinger, hvordan kan det så være, det ikke er med?
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-11-28:
Det glæder mig at være med til at skabe bedre vilkår for gode og sunde arbejdsmiljøer landet over.
For mig er det grundlæggende vigtigt, at alle danskere føler en glæde ved at tage på arbejde, at man ikke mistrives på grund af usunde, forstyrrende eller farlige faktorer i sit nærmiljø.
Det skal vi være med til at sikre fra politisk side, og det er dette lovforslag en del af.
Med lovforslaget i dag tager vi især fat i Arbejdstilsynets værktøjskasse og fylder den op med nye værktøjer, der kan bruges i kampen mod usunde og farlige danske arbejdsmiljøer.
Det er vigtigt for Venstre, at Arbejdstilsynet og ministeriet altid har den nødvendige viden og de nødvendige værktøjer til at kunne holde fyldestgørende øje med de danske arbejdspladser og arbejdsmiljøer.
Det er dog ikke nok at holde øje med det, for vi skal også kunne hjælpe og støtte virksomhederne gennem aftaler og dialog og sanktionere ved gentagne eller farlige overtrædelser.
Lovforslaget, vi behandler i dag, er en del af aftalen om en ny og forbedret arbejdsmiljøindsats og ordnede forhold på arbejdsmarkedet, som blev indgået mellem den daværende regering og Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet, Alternativet, Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti.
Forslaget medfører også et bedre vidensgrundlag og flere værktøjer til Arbejdstilsynets vigtige samfundsopgave.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-11-28:
Ja, jeg tror på, at det her forbedrer arbejdsmiljøet.
Ja, jeg tror på, at det forbedrer i forhold til det fysiske og det psykiske; ellers var jeg jo ikke gået ind i aftalen, og så havde arbejdsmarkedets parter jo heller ikke lavet en fælles aftale om det, altså hvis ikke de troede på det.
Hvis hr. Christian Juhl ikke tror på det, tror han jo heller ikke på arbejdsmarkedets parters gevinst, i det her tilfælde lønmodtagernes, ved at sidde med til den aftale.
Det tror jeg på.
Jeg tror på, at de har gjort arbejdet ordentligt.
Jeg håber og tror på, at det her virker, men jeg er også bare nødt til at sige, at vi selvfølgelig skal følge det tæt, og virker det ikke, så må vi komme efter det igen og gøre noget, der er bedre.
Christian Juhl (EL), 2019-11-28:
Jamen det er netop også det, jeg spørger om.
I 2017 fandt vi ud af, at flere bliver belastet af psykisk dårligt arbejdsmiljø, at flere får muskel- og skeletbelastninger, og det er jo det, vi skal måles på, når vi laver det her forslag.
For det her ekspertudvalg og den her forligskreds blev jo nedsat for at ændre på den udvikling, der betød, at flere blev belastet.
Det er derfor, jeg spørger: Tror ordføreren, at der er færre, der bliver belastet af det her initiativ, og at vi når de mål, som er opsat i 2020-planen, og som jo er væsentlige mål, der netop handler om vores ve og vel?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-11-28:
Jeg vil sige, at vi har fulgt ekspertudvalgets aftale ret tæt.
Der er selvfølgelig nogle mindretalsudtalelser deri, som ikke er kommet hundrede procent med – det er jeg klar over, hvis det er det, hr. Christian Juhl hentyder til.
Jeg er mere interesseret i, om arbejdsmiljøet bliver bedre, om dem derude melder tilbage – miljørepræsentanterne, virksomhederne – at de kan se en forbedring.
Det vil jeg meget, meget hellere bruge tid på at undersøge og følge op på, som vi gør i forligskredsen, frem for at gå op i 2020-mål.
For mig drejer det sig om, at dem derude kan sige til os: Prøv at høre, det, I har gjort, er rigtigt, det virker.
Det synes jeg er vigtigere.
Christian Juhl (EL), 2019-11-28:
Tak for det.
Jeg er sådan set enig med Socialdemokratiets ordfører i en del af det, han siger, nemlig at vi hele tiden skal have fokus på det her område.
For vi har stadig væk 40.000 ulykker om året, vi har stadig væk 20.000 erhvervssyge om året, og det vil sige, at det er 60.000 danskere, der hvert år bliver helt eller delvist begrænset i deres evne til at udføre deres arbejde og får en masse personlige smerter ud af det.
Jeg ser nemlig også, at arbejdsmarkedets parter rent faktisk er kommet med en række kommentarer, som ikke er med i det her forslag.
Jeg vil da takke arbejdsmarkedets parter, især fagforeningerne, for, at de stadig væk gør os opmærksomme på, at der er krav, som slet ikke er med i den her sammenhæng.
Men tror ordføreren, at det her vil ændre ret meget på de skavanker, vi opdagede i 2017, i 2020-planen?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-11-28:
Vi har rigtig mange vigtige drøftelser her på beskæftigelsesområdet, men intet af det er vigtigere end det, vi skal diskutere i dag.
Det, at vi kan gå glade på arbejde og gå lige så glade hjem igen, er ufattelig vigtigt.
Det, at vi ved, at vi arbejder i trygge rammer med fokus på vores alles ve og vel, er også ufattelig vigtigt.
Derfor er arbejdsmiljøet et meget vigtigt emne, som vi ikke kan diskutere nok, og det er et emne, vi hele tiden skal have fokus på.
Sandheden er jo også, at de 2020-mål, man satte sig for nogle år siden, viste sig at gå i den helt forkerte retning, og derfor var man nødt til at gøre noget.
Det er jeg utrolig glad for, og det viser også, hvor seriøst man tager det her emne på tværs af arbejdsmarkedets parter og på tværs af partierne.
Det kan siges rigtig meget om aftalen, hvor mange af tingene er med i dette forslag, men jeg vil godt have fokus på den målrettede indsats, der fremadrettet bliver gjort fra Arbejdstilsynets side.
Det bliver fulgt op med yderligere tilsyn betalt af arbejdspladsen samt højere bøder til dem, der ikke retter ind.
Vi gør det dermed mere enkelt, mere brancheorienteret og nemmere at arbejde med.
Dem, der gerne vil gøre det godt og sikre et godt arbejdsmiljø på deres virksomhed, skal jo have al den hjælp, de har brug for.
Men dem, der ikke vil, skal også vide, at vi mener det her.
Det er også vigtigt for mig at sige, at vi i aftalen har brugt noget tid på at berøre det psykiske arbejdsmiljø, og vi vil via bekendtgørelser gøre dette område nemmere at forstå og sikre, at Arbejdstilsynet har de redskaber, der skal til, for at håndtere de udfordringer, de kommer ud for.
Jeg glæder mig rigtig meget til at følge den her aftale tæt, og jeg håber og tror virkelig på, at den aftale vil give et bedre arbejdsmiljø ude på arbejdspladserne.
Så kan man spørge sig selv, om det er nok, og om vi er tilfredse.
Jeg vil godt fra min og fra Socialdemokratiets side takke arbejdsmarkedets parter for en rigtig, rigtig god indsats i ekspertudvalget styret af Pia Gjellerup.
At de kunne lave en aftale og lande et så godt resultat på så svært og kompliceret et område, viser bare lysten og viljen fra deres side.
Det synes jeg er rigtig godt.
Jeg vil også sige tak til alle de partier, der er med i aftalen, da jeg mener, at arbejdsmiljøet ikke må være en politisk kampplads, men noget, vi lander i bred enighed og sammen vil følge nøje.
Med disse positive ord støtter Socialdemokratiet forslaget.
Peter Hummelgaard (S), 2019-11-28:
Lovforslaget udmønter et af elementerne fra aftalen om ret til seniorpension for nedslidte fra maj 2019, som flere ordførere også har været inde på i deres bemærkninger.
Det fremgår af aftalen, at personer med 6 år eller derunder til folkepensionsalderen, som har en væsentlig og varig nedsat arbejdsevne, skal have mulighed for at komme i fleksjob på deres hidtidige arbejdsplads hurtigst muligt.
Med lovforslaget, som vi behandler i dag, afskaffer vi derfor dokumentationskravet på fastholdelsesfleksjob for seniorer.
For så vidt angår nogle af de spørgsmål, som hr. Lars Boje Mathiesen har stillet i sin ordførertale, vil jeg sige, at det forventes, at der vil komme omkring 140 personer flere ind i ordningen om året, og lovforslaget skønnes at berøre knap 900 fuldtidspersoner, når det er fuldt indfaset i 2025.
For så vidt angår den anden del af spørgsmålet om, hvordan det ser ud efter 2025, vil vi forsøge at skrive et svar, som kan bruges ved udvalgsdrøftelsen efterfølgende, til hr. Lars Boje Mathiesen.
Ellers vil jeg gerne takke for drøftelsen i dag, og jeg ser frem til den forestående behandling i udvalget.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-11-28:
Vi skal generelt bestræbe os på i den kommende valgperiode – det vil være opfordringen til regeringen fra Liberal Alliances side – at man ser på yderligere reformer, der kan sikre, at flere seniorer forbliver længere på arbejdsmarkedet, såfremt de ikke er nedslidte.
Det her lovforslag er et lille skridt ad den rigtige vej.
Lad os tage mange flere og større skridt i samme retning i løbet af valgperioden.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-28:
Tak, formand.
Nye Borgerlige kan umiddelbart også godt støtte forslaget.
Vi har dog et par spørgsmål, som vi godt lige vil have besvaret.
Vi vil gerne vide lidt om, hvor mange man forventer der vil bruge ordningen.
Derudover kunne vi godt tænke os at se nogle tal for tiden efter 2025, og så vil vi også gerne vide lidt om, hvordan det her lovforslag passer ind i det forslag, som er under udarbejdelse fra Socialdemokratiets side, om retten til tidlig tilbagetrækning.
Hvordan kommer det til at spille sammen med det her, og kommer der til at være nogle overlap i det?
Det kunne vi også godt tænke os at høre lidt mere om.
Jeg ved, at det er på vej, men det kan jo være, at ministeren kan løfte sløret for den del af det.
Vi ser positivt på forslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2019-11-28:
I Alternativet synes vi også, det er fint, at man kan fortsætte i det firma, man er i, hvis man får ret til fleksjob, uden at skulle dokumentere, at man har været i det firma i 12 måneder.
Så Alternativet stemmer naturligvis for.
Naser Khader (KF), 2019-11-28:
Tak for det.
Lovforslaget udmønter et af elementerne i den aftale om ret til seniorpension for nedslidte, som vi indgik, da vi var i regering, sammen med Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre, og siden har Socialdemokraterne også tiltrådt forliget.
Dokumentationskravet for fastholdelsesfleksjob for seniorer skal afskaffes.
Seniorer skal ikke længere være omfattet af kravet om 12 måneders forudgående ansættelse under overenskomstens sociale kapitler eller på særlige vilkår på den hidtidige arbejdsplads.
Lovforslaget sikrer, at dette gennemføres.
I Det Konservative Folkeparti ligger det os meget på sinde, at seniorer skal have bedre muligheder for at blive på arbejdsmarkedet, såfremt de ønsker det.
Der er behov for arbejdskraft.
Ved at fjerne dokumentationskravet for fastholdelsesfleksjob for seniorer sikrer vi, at personer med under 6 år til folkepensionsalderen, som har en væsentligt nedsat arbejdsevne, har bedre muligheder for at komme i fleksjob på deres hidtidige arbejdsplads hurtigst muligt.
Det er vigtigt, at virksomhederne har gode muligheder for at beholde værdsatte medarbejdere, som har et behov for at arbejde på nedsat tid.
Det Konservative Folkeparti bakker derfor op om lovforslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-28:
Tak for ordet.
Der burde også lyde et bang, når det handler om, at der skal lande endnu flere lovforslag, som faktisk forbedrer vilkårene for fleksjobbere.
Det gør det her forslag for dem, der har 6 år tilbage på arbejdsmarkedet.
Det synes vi er en forbedring, og vi ser gerne, at vi får endnu flere der, så vi kan skabe et mere rummeligt arbejdsmarked.
Tak for ordet.
Christian Juhl (EL), 2019-11-28:
Ministeren siger, at Arbejdstilsynet er styrket, og det synes jeg er godt, men det er jo trin to.
Altså, trin et er jo, hvad der sker på arbejdspladsen – det håber jeg vi alle sammen er enige om – det er der, det reelt forebyggende arbejde er, altså når arbejdsgivere og ansatte arbejder aktivt sammen om at få et godt og sikkert arbejdsmiljø ...
Ministeren sagde, at Arbejdstilsynet er styrket, og det er de jo selvfølgelig også, ikke helt, som FH har anbefalet, men vi er nået et godt stykke af vejen med de nye ansættelser, der kommer nu, og også med nogle af redskaberne.
Det er jeg enig i.
Men den egentlige indsats, den forebyggende indsats, må vi hellere sige – kontrollen er jo trin to –
foregår på arbejdspladsen mellem arbejdsgivere og ansatte, og derfor undrer det mig, at ministeren ikke har taget de to forslag, der er enighed om, fra parterne, nemlig de 100 mio. kr. til en rådgivningspulje og de 50,4 mio. kr., som direkte er stjålet fra arbejdsmarkedets parter af den tidligere regering, med.
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-28:
Tak til ordføreren for ordførertalen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ordføreren tænker om, at skærpelsen af rådighedssanktionen også vil omfatte aktivitetsparate.
Hvilken konsekvens tror ordføreren det har, hvis man ud over at være ledig har problemer og derudover skal rammes hårdere, hvis der er noget, der gør, at man ikke møder op?
Naser Khader (KF), 2019-11-28:
Alle udlændinge skal forsørge sig selv, det er klart.
Men har man dansk statsborgerskab, har man permanent opholdstilladelse, og er man ude i en periode på dagpenge osv., så er det fint, at det er for en periode.
Men det, at vi har nogle, der år efter år er på overførselsindkomst, er vi modstandere af.
Der er eksempelvis kvinder fra visse lande, hvor over tre fjerdedele er på en eller anden form for overførselsindkomst, og det vil vi gerne gøre noget ved, for det synes vi ikke er godt, og slet ikke når kvinderne er kulturbærere.
Det kan også påvirke deres børn.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-28:
Nu er det ikke muligt bare ved indvandring at komme til landet og få forsørgelse, og det er jo ikke det, vi diskuterer her.
Det er rigtigt, at der er nogle, der kommer hertil, men der er jo også mennesker, som er her på en permanent opholdstilladelse, og som ikke er danske statsborgere, og det er så der, vi spørger: Vil Konservative støtte et forslag, som handler om, at udlændinge, som er i Danmark, som ikke er danske statsborgere, skal forsørge sig selv, således at overførselsindkomster bliver givet til danske statsborgere?
Naser Khader (KF), 2019-11-28:
I går havde vi et forslag på beskæftigelsesområdet, hvor vi fik sparet 41,7 mio. kr. ved forenklingen af reglerne i forhold til lægeerklæringer.
Med hensyn til udlændinge: Vores holdning er den, at kommer man hertil som indvandrer og skal arbejde, så skal man forsørge sig selv.
Men kommer man hertil som flygtning, er vi bundet af nogle konventioner, der siger, at man bl.a. skal have integrationsydelse i henhold til flygtningekonventionens artikel 23.
Det er vi bundet af.
Så kan man diskutere beløbet og hvor højt og hvor lavt.
I forrige periode gik vi fra det, der svarer til socialhjælp, ned til en starthjælp, der er under det halve, og det synes vi er fint.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-28:
Nye Borgerlige vil gerne gøre den offentlige sektor mindre.
Vi mener, at den er for dyr, og at den er for bureaukratisk.
Det synspunkt har Konservative i hvert fald også tidligere haft.
Her er der en masse sanktioner, vi putter på, og vi ved, at udlændinge står for en stor del af det sociale bedrageri, der bliver begået, i forhold til hvor stor en andel af befolkningen de er.
Kunne Konservative støtte, at udlændinge, der kommer hertil, skal forsørge sig selv?
Så ville vi i hvert fald være fri for at have den gruppe med.
Naser Khader (KF), 2019-11-28:
De der sanktioner er ikke målrettet sårbare borgere
De er målrettet dem, der snyder systemet, og det er jo det, vi gerne vil sætte en stopper for.
Kommunerne viser hvert år, at de kan hente mange millioner hjem ved at gå efter dem, der snyder kontanthjælpssystemet, og det synes vi er fremragende.
Men der har også været nogle eksempler på, at kommunerne har begået nogle fejl, og det skal vi da se på under udvalgsarbejdet.