Astrid Krag (S), 2021-12-07:
Tak for det.
Som formanden lige redegjorde for, skal vi i dag behandle beslutningsforslag nr. B 6, som er fremsat af alle de partier, formanden lige nævnte, så det vil jeg lade være med at gentage.
Forslagsstillerne vil med forslaget pålægge regeringen i indeværende folketingsår at fremsætte et lovforslag, der etablerer en uvildig kontrolenhed, der skal sikre korrekte og ensartede afregningspriser for ikkekommunale leverandører af ældrepleje.
Det er forslagsstillernes vurdering, at kontrolenheden eventuelt kan oprettes under Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, og at den skal kunne behandle sager om det offentliges beregning af priser for ydelser til borgerne.
Forslagsstillerne vurderer, at udgifterne forbundet med etablering af enheden vil være 5 mio. kr., mens de årlige udgifter forbundet med driften af enheden vil være 3 mio. kr. Jeg vil først og fremmest slå fast, at denne regering bakker op om de ældres ret til frit valg af plejehjem og leverandør af hjemmepleje, så det er ikke det, diskussionen handler om.
Det fremgår af gældende regler, at når kommunalbestyrelsen tilvejebringer det frie valg af personlig og praktisk hjælp, hvor prisen fastsættes uden priskonkurrence, skal prisen fastsættes på markedsvilkår i den forstand, at afregningsprisen fastsættes på baggrund af de gennemsnitlige langsigtede omkostninger, som den kommunale leverandør har ved at producere og levere tilsvarende ydelser.
Jeg er med på, at der er kommuner, som har haft problemer med at fastsætte korrekte afregningspriser.
Konkret har der som bekendt været en sag, hvor Brønderslev Kommune i landsretten er blevet dømt for at have fastsat for lave takster.
Derfor er jeg også glad for, at KL er gået i gang med at gøre noget ved det.
De er opmærksomme på problemerne og har sat gang i et arbejde, der meget konkret skal hjælpe kommunerne med en korrekt og ensartet beregning af deres afregningspriser.
KL inddrager bl.a. Dansk Industri, Dansk Erhverv og Selveje Danmark i arbejdet, hvor der skal udarbejdes en skabelon og vejledning til kommunerne til at beregne deres afregningspriser.
Slutproduktet skal sikre maksimal gennemsigtighed ved at tydeliggøre mellemregninger og metoder til beregning, så kommunerne og de private leverandører ved, hvilke omkostninger der skal omfattes i omkostningsberegningerne.
KL har oplyst, at de forventer at kunne pilotteste slutproduktet i begyndelsen af 2022.
Evalueringen vil se på, hvordan kommunerne afregner friplejeboligleverandørerne og kigge nærmere på beregningsgrundlaget og omkostningerne, der danner grundlag for den kommunale afregning.
Da man i 2015 ændrede afregningsmodellen for friplejeboliger, skete det bl.a., fordi hverken friplejeboliger eller kommuner fandt det tidligere system tilstrækkelig finmasket og fleksibelt.
Evalueringen vil give et bud på, om den nye afregningsmodel har medført de ændringer på ældreområdet, som var intentionen.
Evalueringen forventes færdig i 2022.
Der er altså allerede igangsat større arbejder for at finde løsninger på problemstillingen om fastsættelsen af afregningspriser samt afregningen af friplejeboliger.
Det er et væsentligt arbejde, der er igangsat, og det forventes, at det arbejde skaber en reel og mærkbar forøgelse af gennemsigtighed i afregningspriserne til de private leverandører af hjemmehjælp og for friplejehjemmene.
Forslaget, som vi behandler i dag, er endnu et forslag fra Christiansborg, som vil give penge til administration og skabe mere bureaukrati.
Den her regering vil hellere bruge pengene på omsorg og nærvær hos borgerne.
Velfærd skabes nu engang ikke af regler og kontrol, men i mødet mellem borgere og medarbejdere.
Regeringen bakker som sagt op om de ældres frie valg, men det er vigtigt for regeringen, at det frie valg ikke medfører yderligere bureaukrati, hvor tiden og ressourcerne i stedet kunne være brugt på kerneopgaven i ældreplejen.
Beslutningsforslaget lægger op til, at der skal bruges 5 mio. kr. på etablering af en kontrolenhed og yderligere 3 mio. kr. årligt på drift.
Det er KL’s vurdering, at kommunerne med kontrolenheden vil skulle fremlægge dokumentation for de enkelte poster, som fremgår forskelligt fra kommune til kommune.
KL vurderer også, at en kontrolenhed vil kræve inddragelse af mange medarbejdere, ligesom der også vil være oplysninger fra andre forvaltninger, der skal kunne genfinde og dokumentere beløbene.
KL oplyser, at kommunerne skal og kan fremvise og redegøre for deres takstberegninger, men at skulle dokumentere de præcise beløb for en kontrolenhed er et nyt og administrativt tungt krav for kommunerne.
Hvor meget ekstra administrationsarbejde der er tale om, er svært at sige, da det vil afhænge af modellens helt konkrete udformning.
Men modellen må forventes at blive dyrere end angivet i beslutningsforslaget.
Ud over undervurderingen af forslagets omkostninger kan jeg også konstatere, at der ikke er anvist nogen finansiering til forslaget.
Det er i mine øjne helt grundlæggende uansvarligt at fremsætte et beslutningsforslag uden at angive finansiering.
Det er altså et forslag om nyt bureaukrati i kommunerne med uvisse økonomiske konsekvenser.
Set i det lys
vil jeg altid prioritere tid og omsorg til vores ældre, særlig når der allerede er igangsat et stort arbejde hos KL og i mit ministerium med at finde løsninger, uden at det kræver øget administrativt arbejde for kommunerne.
Jeg er altså helt opmærksom på de udfordringer, der er med kommunernes fastsættelse af afregningspriser for private leverandører af hjemmehjælp og friplejehjem, men at pålægge kommunerne en øget administrationsbyrde er ikke den rigtig løsning, og derfor kan regeringen ikke støtte forslaget.