runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2017-02-01:
Jeg kunne forestille mig, at det er rimeligt at antage, at nogle af dem, der besidder den største ekspertise på området, er Kystdirektoratet.
Dem bruger man altså ikke udadvendt.
Dem bruger man kun indadvendt.
Vi har haft dialogmøder i Nordjylland, udvalget har været på studietur, hvor man vendte om og tog hjem.
Vi har haft høringer, hvor Kystdirektoratet kun deltog sammen med ministeren osv.
Det er da fint nok at sidde og koordinere nogle ting.
Men det er så også det eneste tilsagn, ministeren kommer med.
Jeg tror, der er rigtig mange, der forventer, at staten vil spille en større og mere aktiv rolle.
Der kommer spørgsmål herefter om, hvad vi gør med Anholt og forskellige andre steder.
Vil staten bare smyge sig uden om og sidde og sige ja eller nej, eller vil den have en rolle, så man går ind og byder ind med forskellige ting?
Leif Lahn Jensen (S), 2017-02-01:
Tak for det.
Hvem har ifølge ministeren ansvaret for at sikre kystsikringen på Anholt, og har ministeren tænkt sig at sikre bedre forhold på Anholt?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-02-01:
Tak for det.
Jamen jeg har sådan set svaret på det i min første besvarelse, altså at det er et forhold, hvor vi har givet vejledning via Kystdirektoratet, og hvor naturligvis øens borgere og kommunen er vigtige spillere i det her forhold.
Og så har jeg anvist, hvordan vi vil finansiere dele af den sikring, der skal finde sted.
Jeg håber, at det svarer nogenlunde på spørgsmålet.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-02-01:
Først og fremmest er det Liberal Alliances Ungdom, der står for pågældende arrangementer, og ikke Liberal Alliance.
De må selv om, hvilke arrangementer de laver.
Dernæst er jeg med hensyn til det arrangement, som jeg kender til, ikke bekendt med, om det i virkeligheden ender med at omfatte benyttelse af et offentligt lokale eller ej.
Og hvorvidt det er inden for lovens rammer eller ej vil jeg helst ikke udtale mig om som indenrigsminister i dag.
For det er sådan, at hvis der skulle komme en sag om det, vil det være Indenrigsministeriet og mig selv, der i sidste ende kommer til at behandle sagen, og dermed ville jeg gøre mig inhabil, hvis jeg gjorde det i de pågældende sager.
Når det er sagt, synes jeg, at det er en god idé, at man udstiller antidemokratiske og yderligtgående kræfter i det danske samfund.
Der er jo tale om to forskellige diskussioner.
Skal offentlige midler gå til at understøtte ekstremistiske foreninger?
Nej, selvfølgelig skal de ikke det.
Skal man udstille ekstremistiske kræfter for almindelige mennesker?
Ja, selvfølgelig skal man det, for kun på den måde sørger vi også for at få nogle af dem, der måske er til fals for deres synspunkter, til ikke at falde for dem.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-02-01:
Det er fint.
I hvert fald det ene af de arrangementer, vi taler om, er det samme, nemlig det i Lyngby, hvor det faktisk var meningen, at man ville leje Virumhallen.
Så undrer det mig bare, at ministeren siger, at man ikke skal bruge skattekroner på lokaler til Hizb ut-Tahrir.
Vi kan altid tage en diskussion om dialog og sådan noget med dem, men ministeren kan da godt forholde sig til, om man synes, det er okay, at ens egen ungdomsorganisation gerne vil bruge offentlige lokaler til netop Hizb ut-Tahrir.
Det står i modsætning til det citat, ministeren lige er kommet med.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-02-01:
Jeg går ud fra, at kommunerne overholder lovgivningen.
Det går jeg ud fra.
Og jeg glæder mig over, at Folketinget med Socialdemokratiets og med Liberal Alliances stemmer har sikret, at kommunerne nu faktisk har den mulighed, når ekstremistiske og antidemokratiske organisationer prøver at benytte vores skattekroner, at de så kan gribe ind over for det.
Jeg ved jo, at Københavns Kommune, hvor spørgeren også har et langvarigt politisk engagement i Borgerrepræsentationen, har haft problemer på lige præcis det her område tidligere.
Senest har Københavns Kommune henvendt sig, da spørgerens egen partiformand var justitsminister, og fik et fladt svar, hvis man kan sige det på den måde, nemlig ingen form for hjælp.
Nu har vi sikret under denne regering, at der faktisk er mulighed for og pligt til at sørge for, at skattekronerne ikke bliver misbrugt til at brede det antidemokratiske budskab.
Jeg mener, det bringer os tilbage til det oprindelige spørgsmål om, om almindelige menneskers skattekroner skal bruges på den her slags ting.
Nej, det skal de ikke.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-02-01:
Men er ministeren ikke enig med mig i, at det vel ville hjælpe på kommunernes muligheder, hvis Liberal Alliances Ungdom bare lod være med at bruge offentlige lokaler til at invitere Hizb ut-Tahrir?
Det er altså ikke Hizb ut-Tahrir, der har inviteret Liberal Alliances Ungdom, men Liberal Alliances Ungdom, der har inviteret Hizb ut-Tahrir.
Det ville være lettere at stoppe med at gøre det.
Jeg ønsker måske ikke, at ministeren skal bestemme, hvad Liberal Alliances Ungdom skal gøre, men bare have en holdning til det.
Jeg kvitterer både for at ministeren stiller op og også for svaret.
Vi er enige langt hen ad vejen.
Grunden til, at jeg spørger ministeren, er, at nu er ministeren citeret for det her, og jeg vil også kvittere for, at flere af Liberal Alliances folketingsmedlemmer har været flittige gæster ved tværpolitiske demonstrationer mod Hizb ut-Tahrir.
Men hvordan har ministeren det så med, at Liberal Alliances Ungdom ikke bare i næste uge, men også i forrige uge har inviteret Hizb ut-Tahrir til netop at bruge offentlige lokaler og dermed skattekroner, uden at der er en eneste, heller ikke ministeren eller andre medlemmer af Liberal Alliances folketingsgruppe, der tager afstand fra det?
Mikkel Dencker (DF), 2017-02-01:
Hvad er ministerens holdning til at indføre mulighed for, at danskerne kan vælge nummerplader med Dannebrog, således at man fremover vil kunne vælge mellem en nummerplade med enten Dannebrog eller EU-flaget?
Hvad er ministerens holdning til at indføre mulighed for, at danskerne kan vælge nummerplader med Dannebrog, således at man fremover vil kunne vælge mellem en nummerplade med enten Dannebrog eller EU-flaget?
Karsten Lauritzen (V), 2017-02-01:
Tak for spørgsmålet om muligheden for at vælge Dannebrog til på nummerplader.
Jeg glæder mig altid over som skatteminister at være i berøring med mange forskellige problemstillinger, men det er dog første gang, at jeg i min tid som skatteminister stifter bekendtskab med det emne.
Jeg ved, at Dansk Folkeparti tidligere har fremsat et beslutningsforslag om det.
Ved registrering af en bil skal der i dag træffes et valg om, hvorvidt man skal have den neutrale nummerplade eller en EU-nummerplade.
EU-nummerpladen er jo – og det ved spørgeren helt sikkert godt – en nummerplade med det blå EU-flag og bogstaverne DK yderst til venstre.
Jeg forstår spørgsmålet sådan, at valgmuligheden ønskes ændret, så man i stedet for skal kunne vælge mellem en dannebrogsnummerplade og en EU-nummerplade, og at man således ikke vil kunne vælge en neutral nummerplade.
Hvis den neutrale nummerplade erstattes af en dannebrogsnummerplade, kan det jo anføres, at det i højere grad end i dag får karakter af en politisk meningstilkendegivelse om, at man er for EU, eller man er for Danmark, og jeg er ikke sikker på, at det er hensigtsmæssigt med sådan en meningstilkendegivelse, i hvert fald ikke på nummerpladen.
Det er jo fint at have meningstilkendegivelser på sin bil, men man kan jo sætte klistermærker og andet på; jeg er ikke sikker på, at man skal bruge nummerpladen til det.
Nogle bilister ønsker at køre med neutral nummerplade – det har jeg f.eks. valgt på min private bil – og ønsker dermed hverken at vise dannebrogsflag eller EU-flag på deres nummerplade, og den mulighed vil jo bortfalde, hvis man ikke længere kan vælge en neutral nummerplade.
Derfor synes jeg ikke som skatteminister, at det ligger lige for at imødekomme det ønske, som hr. Mikkel Dencker fremsætter.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-02-01:
Som jeg sagde tidligere, kan jeg desværre ikke forholde mig til den konkrete sag, fordi jeg er indenrigsminister i dette land.
Det, jeg til gengæld kan forholde mig til, er, at lovgivningen også lægger op til, at man i et vist omfang kan sørge for, at der er debatarrangementer, hvor der inviteres mere yderliggående kræfter til diskussion for netop at sørge for, at de kommer i spil, således at det sikres, at de afæskes nogle svar og bliver udstillet for alverden.
Det afgørende for mig er, at ekstremistiske kræfter ikke kan bruge danske skattekroner til at opnå deres formål, til at fremme deres sag.
Det mente jeg før, det mener jeg stadig, og det har jeg hele vejen igennem været enig med spørgeren i.
Er det ikke en dejlig dag?
Leif Lahn Jensen (S), 2017-02-01:
Jeg ved, at ministeren har været inde på det i det første svar, og jeg ved, at ministeren også vil sige, at grundejerne og kommunerne har nogle forpligtelser.
Jeg er også bare nødt til at sige, at lige nøjagtig med hensyn til Anholt kan man se på de her tal, at Anholt Borgerforening faktisk har en målsætning om at finde 1 mio. kr.
Kommunen går også ind i forhold til vejstrækninger og andet.
Det vil sige, at Djurs og Anholt Havn alle går ind og prøver at finde finansiering.
Derfor er det jo også godt, at staten bidrager.
Men jeg har også set svaret fra ministeren.
Ministeren har i sit svar skrevet, at i det tilpassede projekt fra Kystdirektoratet reduceres anlægsudgifterne væsentligt, uden at det påvirker beskyttelsen.
Men det, jeg også bare ved, er, at det her tilpassede projekt indebærer en fjernelse af de tre høfder, der netop, som høfder skal, skal bryde de her bølger og dermed reducere angrebet på den udsatte strand.
Og ud fra det, jeg sådan kan se, vil jeg spørge: Hvis de høfder ikke er der længere og de dermed ikke kan bryde bølgerne og reducere angrebet på den udsatte strand, er det her tilpassede projekt så et projekt, der rent faktisk stadig væk kan beskytte Anholt?
Det kan jeg jo godt sætte spørgsmålstegn ved.
Så er vi ikke her, hvor vi egentlig bare prøver på at spare nogle penge, hvilket jo så betyder, at driftsudgifterne bliver endnu højere, hvilket så betyder, at vi ikke, som jeg så udfordrer ministeren på i det sidste spørgsmål, tænker langsigtet?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-02-01:
Tak, formand.
Tak for spørgsmålet.
Det mener jeg faktisk ikke er tilfældet.
Jeg vil gerne straks sige til hr. Leif Lahn Jensen, at jeg jo ikke er kysttekniker, og derfor støtter jeg mig naturligvis op ad den projektmodel, der her er skitseret.
Det må jo bero på en afklaring mellem parterne, men det er den vurdering, der har været af projektet, at det giver den tilstrækkelige sikring, der skal være.
Kan jeg så afvise, at der måske om 10 år kan forekomme et eller andet tilfælde i vejrliget, hvor de bølgebrydere, høfder, havde været nødvendige?
Det kan jeg simpelt hen ikke afvise.
Men inden for den ramme, jeg har fået skitseret, er det det, man ligesom er nået frem til som det afgørende.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-02-01:
Men her må det jo også betyde noget i forhold til driftsudgifterne.
Jeg ved ikke, om ministeren er klar over, at i det projekt – jeg vil kalde det det reducerede projekt – skal der tilføres sand til sandfodring fra andre steder i landet.
Før i tiden har man faktisk kunnet hente det inde fra havnen, men nu skal man sejle det fra andre steder.
Man skal opkøbe det, man skal sejle det, man skal fragte det til Anholt, og de udgifter bliver da enorme.
Der tænker jeg bare, om det ikke kunne være bedre at lave det rigtige projekt på 15,6 mio. kr., i stedet for at man så på sigt har kæmpe udgifter, som jo selvfølgelig nok ligger hos kommunen.
Vil det ikke være meget bedre?
Er det ikke mere langsigtet?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-02-01:
Ja, det mener ministeren stadig.
Men da det netop er et citat fra mig, som spørgeren har fundet frem, synes jeg, at det var på sin plads alligevel at tage debatten her i Folketingssalen.
Det er sådan, at vi jo lige før jul vedtog et lovforslag her i Folketingssalen – faktisk både med spørgerens partis stemmer og med mit eget partis stemmer – der handler om, at man ikke længere skal kunne give tilskud eller udleje eller udlåne lokaler til foreninger, hvis formål eller adfærd modarbejder eller underminerer demokrati og frihedsrettigheder.
Jeg synes sådan set, at vi skal være glade for, at vi har mødt hinanden og ændret loven på den måde, sådan at jeg har kunnet få opfyldt mine ønsker i forhold til at sørge for det, jeg sagde i citatet dengang, nemlig at man ikke skal understøtte de her foreninger.
Og som jeg har forstået spørgerens politiske synspunkter i den offentlige debat, så har spørgeren jo nogle lignende ønsker.
Derfor synes jeg, at der er grund til at glæde sig over, at vi har fundet sammen bredt i Folketinget til at imødegå den her problemstilling.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-02-01:
Uden at have været meget detaljeret inde i projektet – det skynder jeg mig at sige – er det, jeg har forelagt, rent kystteknisk, når man etablerer de her hårde foranstaltninger.
Det er en nødvendighed i forhold til sandfodring, for at man ikke får erosion og ødelæggelse af kysten omkring den hårde kystsikring.
Hvorvidt man kan anvende sand fra havnen, hvorvidt man kan anvende sandfodring fra sand, man pumper op ude i havet omkring Anholt, tør jeg simpelt hen ikke at sige, det er jeg ikke teknisk klædt godt nok på til.
Men vi vil meget gerne svare hr. Leif Lahn Jensen skriftligt, i forhold til hvilke muligheder der er.
Så er det jo nogle gange sådan i forhold til den hårde konstruktion, netop for at den kan være langtidsholdbar, at der skal ske en sandfodring, for at man ikke får den ødelæggelse af kyststrækninger, som så faktisk ødelægger det ind under den hårde kystsikring.
Det har vi set eksempler på, bl.a. på den jyske vestkyst, jeg tror, det var oppe ved Agger, hvor man har haft en hård foranstaltning, som simpelt hen er blevet eroderet ind under, fordi man har haft en forkert konstruktion.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-02-01:
Jeg er rigtig glad for svarene, og jeg vil også sige, at jeg er glad for, at ministeren ikke er totalt nørdet inden for det her, for så ville ministeren finde ud af, at det er jeg bestemt heller ikke.
Så det er kun en fordel for mig.
Jeg er bare nødt til at sige, at det, det her betyder, er, at hvis man laver det her til 8,3 mio. kr., så betyder det alt andet lige, at det bliver dyrere i driftsudgifter.
Derfor skal ministeren også bare være klar over, at det her projekt med de midler, der er nu, vil blive langt dyrere i driftsudgifter for Anholt fremover og ikke et så godt projekt som det store projekt, man ønsker.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-02-01:
Tak, formand, og også tak til spørgeren for at gøre mig bevidst om det.
Jeg vil på ingen måde tørre noget af på kommunen.
Det kan jo godt være et forhold, som er nødvendigt at overveje, selv om jeg godt ved, at det er anlægsudgifter versus driftsudgifter og to forskellige konti i en kommune.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-02-01:
Mener ministeren stadig »at man ikke skal bruge ganske almindelige menneskers skattekroner på hverken at stille lokaler til rådighed eller give støtte til folk, der arbejder på at omstyrte vores samfund«, samt »at man skal passe på med, at vi ikke bliver alt for tolerante over for de intolerante.
Ellers ender det med, at de løber os over ende«, som ministeren tidligere har udtalt om Hizb ut-Tahrir?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen: »Blå blok vil smække døren i for Hizb ut-Tahrir« fra Altinget den 26. februar 2015.
Mener ministeren stadig »at man ikke skal bruge ganske almindelige menneskers skattekroner på hverken at stille lokaler til rådighed eller give støtte til folk, der arbejder på at omstyrte vores samfund«, samt »at man skal passe på med, at vi ikke bliver alt for tolerante over for de intolerante.
Ellers ender det med, at de løber os over ende«, som ministeren tidligere har udtalt om Hizb ut-Tahrir?
Bjarne Laustsen (S), 2017-02-01:
Hvilke former for kystsikring mener ministeren der skal tages i brug for at sikre en ordentlig kystsikring, og vil ministeren være initiativtager eller bare se til med længere sagsbehandlingstider?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-01:
Tak for spørgsmålet.
Som spørgsmålet er stillet, går jeg ud fra, at det handler om, hvorvidt boligsøgendes flygtningestatus har betydning for anvisningen af ledige ældreboliger.
Almene ældreboliger skal udlejes til ældre og personer med handicap, der har et særligt behov for sådanne boliger.
De må ikke udlejes til andre end den berettigede personkreds, medmindre der er tale om udlejningsvanskeligheder.
Kommunalbestyrelsen har som udgangspunkt anvisningsretten til almene ældreboliger.
Kommunen kan inden for personkredsen af ældre og personer med handicap selv afgøre, hvilke personer der skal anvises til boligerne.
Personerne skal dog altid have et særligt behov for at bo i en sådan bolig.
Behovsvurderingen skal omfatte den enkelte persons både sociale, fysiske, psykiske og økonomiske forhold.
I modsætning til ventelisten til almene familieboliger er det således ikke nødvendigvis den boligsøgende, der har den højeste anciennitet, der får anvist den ledige ældrebolig, men altså dem, som kommunen vurderer har det største behov.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-02-01:
Tak, formand.
Men det er jo heller ikke svaret.
For svaret er, at vi skal have fjernet de forhindringer, der er i lovgivningen, som gør, at de her sager trækker ud i det uendelige.
Derfor var spørgerens parti også med til at ændre klagemulighederne før jul.
Men det, jeg synes bliver interessant at se, er, om hr. Bjarne Laustsen repræsenterer hr. Bjarne Laustsens parti eller Socialdemokratiet i det, hr. Bjarne Laustsen siger.
For hvis vi skal fjerne stopklodser i loven, vil det jo kunne gå ud over ting, der har været hellige køer i hr. Bjarne Laustsens parti.
Det bliver meget, meget spændende at se, ikke mindst f.eks. i relation til den socialdemokratiske borgmester i Roskilde, hvor der er et stort projekt, som har ligget for lang tid i det her system, og som grundet den lovgivning, vi har, har en masse uhensigtsmæssigheder i sig.
Men jeg håber meget, at det ikke er hr. Bjarne Laustsens parti, spørgeren repræsenterer i dag, men faktisk Socialdemokratiet, for så kan vi virkelig ændre noget.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-01:
Sådan som lovgivningen er, er det sådan, at hvis en flygtning lever op til kravene for at blive tildelt en ældrebolig og oveni har et særlig påtrængende behov ifølge kommunen – altså en flytning, som kommunen vurderer har et særlig påtrængende behov – så kan vedkommende på linje med en indfødt dansker med et særlig påtrængende behov af kommunen placeres i en ældrebolig før dem, der står på ventelisten.
Men det er jo en lokal beslutning.
Det er kommunen, der foretager vurderingen af, om der er det særlig påtrængende behov.
Så der er jo også noget lokaldemokrati i det her.
Merete Dea Larsen (DF), 2017-02-01:
Det vil sige, at det ikke lyder til, at ministeren har tænkt sig at tage initiativ til at sikre, at kommunerne overholder den topartsaftale, der er indgået vedrørende det her.
For det er jo, sådan som jeg læser lovgivningen, også ministerens tidligere svar, som jeg har fået skriftligt, ikke hensigten, at flygtninge, som ikke har ældrestatus og dermed et ældreboligbehov, bliver sat foran ældre, der har behov for at komme i en plejebolig – altså at flygtninge kommer foran der – og det havde jeg faktisk håbet lidt at høre ministeren anerkende selvfølgelig ikke er meningen.
Nu kan jeg se, at ældreministeren også er kommet til stede, og mit ønske var faktisk, at det var ældreministeren, der svarede på det her.
Men jeg er meget taknemlig for, at transport-, bygnings- og boligministeren stiller op, så tak for det.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-01:
Jo altså, hvis flygtningen ikke lever op til kriterierne for at få en ældrebolig, kan kommunen ikke placere flygtningen i en ældrebolig.
Så jeg kan godt bekræfte, at det ville kommunen ikke kunne.
Merete Dea Larsen (DF), 2017-02-01:
Det er jo nemlig der, hvor vi tit kommer ind i den her kontrovers om, om vi prioriterer flygtninge over vores egne borgere, i det her tilfælde plejehjemsbeboere eller ældre med behov for ældreboliger.
For det, jeg også hører ministeren sige, er jo netop, at flygtninge har en status med et mere presserende behov, og så kan de faktisk godt komme foran på ventelisten i forhold til en ældrebolig.
Vi har tidligere været inde på det med hensyn til kontanthjælpsmodtagere og andre grupper, som ofte bliver tilsidesat – folk fra akutboligventelisterne i kommunerne bliver tilsidesat i forhold til flygtninge.
Men ministeren bekræfter altså, at det også gør sig gældende i forhold til ældreboliger – at de også er påvirket af den her lov.
Kaare Dybvad (S), 2017-02-01:
Mener ministeren, at Københavns og Glostrup Kommuner har mulighed for at anvise en billig bolig til deres borgere, som rammes af kontanthjælpsloftet, hvilket ministeren gav udtryk for i Folketingssalen i sidste uge?
Tak for det, formand.
Jeg læser op her: Mener ministeren, at Københavns og Glostrup Kommuner har mulighed for at anvise en billig bolig til deres borgere, som rammes af kontanthjælpsloftet, hvilket ministeren gav udtryk for i Folketingssalen i sidste uge?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-01:
Tak for spørgsmålet.
Der er ledige, billige boliger for boligsøgende i både Københavns Kommune og Glostrup Kommune, som mennesker med lav indkomst kan leje sig ind i.
I spørgsmål nr. 138 stillet i Beskæftigelsesudvalget i november måned
spurgte hr. Finn Sørensen fra Enhedslisten, hvor mange billige boliger der var tomme og klar til indflytning i landets regioner og kommuner.
Af mit svar fremgår det, at der i Københavns Kommune i løbet af 2015 blev fraflyttet 9.953 almene familieboliger og private udlejningsboliger til en husleje på under 6.000 kr.
Hertil kommer, at kommunerne har mulighed for at anvise op til hver fjerde ledige almene bolig til boligsøgende med et boligsocialt behov.
I det omfang, det er mennesker på kontanthjælp, som har behov for at få anvist en bolig af kommunen, går jeg ud fra, at kommunen bestræber sig på at finde en billig bolig til dem.
I hele landet blev der i 2015 udlejet 5.026 boliger til en husleje på under 6.000 kr. via kommunal anvisning, svarende til, at kommunal anvisning blev anvendt i knap et ud af otte tilfælde.
Og som bekendt har kommunerne jo mulighed for at anvise en fjerdedel af boligerne.
Kaare Dybvad (S), 2017-02-01:
Tak for svaret.
Jeg har her en opgørelse fra Finansudvalget i år i forbindelse med spørgsmål 43 på almindelig del, hvor tallet for Glostrup Kommune er, at det er 367 boliger, der er blevet ledige.
Så det er stort set identisk, men en lille smule lavere end det tal, som ministeren har fra svaret til Finn Sørensen.
Men hvis man tager de 367 boliger og sammenholder det med, at 75 pct. af lejeboligerne i Glostrup kommune er almene, og så tager 25 pct. af de almene boliger, får man et tal på omkring 70 boliger.
Hvis man tager ministerens tal fra svaret til Finn Sørensen for gode varer, vil det måske være 100 boliger eller 90 boliger, som der er tale om.
Mener ministeren, at et sted mellem 70 og 90 boliger, som er til rådighed i løbet af et helt år, er rigeligt til at dække Glostrup Kommunes behov i forbindelse med indførelse af kontanthjælpsloftet?
Og hvis det er sådan, hvorfor mener ministeren så at Glostrup Kommune har opfordret folk til direkte at flytte ud af kommunen, når de ikke kunne finde en lejlighed, der havde en pris, de kunne betale?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-01:
Jeg mener, at det burde være nok.
Jeg tror ikke, at antallet af kontanthjælpsmodtagere, som kommer til Glostrup Kommune med det ønske at få en billigere bolig – som ønsker at fraflytte deres eksisterende bolig og flytte ind i en billigere bolig – som følge af kontanthjælpsloftet, overstiger det antal boliger, som Glostrup Kommune hvert år har anvisningsret til.
Men de tal har vi jo desværre ikke.
Vi ved bare, at der er et stort antal almene boliger, som kommunen har anvisningsret til, og at en stor del af dem også er billige.