runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-13:
Så undrer det mig bare, at ordføreren nævner det i sin tale – altså, hvis ikke det er et problem, hvorfor så overhovedet nævne det?
Hvis det er fuldstændig fremragende og fint, at flere mænd end kvinder vælger at bruge mere tid på arbejdet og flere kvinder end mænd vælger at bruge tiden sammen med deres børn, hvorfor så bringe det op i en ligestillingsdebat, hvis ikke det er, fordi der er et problem?
Tak for det.
Ordføreren nævner det her med, at der er flere kvinder, der går ned i løn, efter at de har fået det første barn, og det er jo udtryk for, at der er flere kvinder end mænd, der vælger, når de har fået børn, at tilbringe noget mere tid sammen med deres børn.
Synes ordføreren, at det er kvinderne, der her træffer det forkerte valg – at det er mændene, der træffer det rigtige valg ved at tilbringe mindre tid sammen med deres børn, og at det er kvinderne, der træffer det forkerte valg ved at prioritere familielivet og de personer, de netop har bragt til verden, noget, der burde betyde allermest for alle mennesker, nemlig ens egne børn?
Noah Sturis (ALT), 2023-04-13:
I Alternativet havde vi jo egentlig også helst set, at det, da man lavede øremærket barsel, blev lagt oveni, sådan at man ikke forringede mulighederne.
Men eftersom det ikke var en mulighed, syntes vi, at det var det rigtige at gøre.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-13:
Jeg uddyber gerne.
Man kan sagtens have en ambition om at gøre det mere acceptabelt for mænd at tage barsel eller for kvinder at lade være.
Men der bliver ikke forskelsbehandlet, og bliver man som den ene forælder sat tilbage, fordi man tager tre fulde barsler og den anden ikke gør det, så synes jeg, at det er en interessant debat at rejse, hvordan man kan tilrettelægge det i hjemmet.
Jeg vil f.eks. mene, at man, hvis man er i et forhold, hvor der er en, der tager fuld barsel tre gange, så skal tage en intern snak om, hvordan man fordeler sin pensionsformue.
For det er da en snak, jeg opfordrer unge kvinder til at tage, altså at snakke om, hvordan man sparer penge op, så man bliver stillet lige i sin egen familie.
Men hvorfor er det et ligestillingsproblem her i salen, når barslen og reglerne er ens for mænd og kvinder?
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Jeg anerkender, at der er et problem, hvis vi har sat rammer, der ligefrem gør, at kvinder ikke har en adgang til at blive kloakmestre.
Jeg anerkender, at hvis mænd ikke kan få lov til at blive dyrepassere, er det et problem.
Men jeg har også sådan tålmodighedens nådegave i forhold til at sige, at virkeligheden er, at vi ved, at allerede i folkeskolen bliver drengene uddannet dårligere, og at kvinderne får langt de højeste uddannelser.
Virkeligheden er så også, at i virksomhederne er det de højest uddannede og de bedst egnede, der bliver ansat til at være bestyrelsesmedlemmer.
Og så kan vi sige, at vi har meget travlt med at nå det lige nu, men jeg tror faktisk, at lige om lidt kommer vi til at have en diskussion om, hvordan mit køn kan få lov til at komme ind i en bestyrelse, for det viser sig faktisk, at kvinderne er højere uddannet og bedre egnet.
Og det er der, hvor jeg gerne vil hen, nemlig at man ikke kommer derind på grund af køn, men at man kommer derind, på grund af at det er det, man er bedst til, og at man simpelt hen er den bedste til jobbet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-04-13:
Men vi har ikke ændret holdning.
Tværtimod har vi som den første regering foreslået, at vi laver en permanent trepartsinstitution, fordi vi jo netop anerkender, at det forum og det greb kan noget helt særligt, især i en dansk kontekst.
Derfor vil jeg også godt anerkende, at det er det, beslutningsforslaget går på.
Og derfor vil det bare være en væsentlig udvidelse af det, parterne indstillede til lovbehandling for ganske kort tid siden.
Helle Bonnesen (KF), 2023-04-13:
Forslaget handler om den her udsatte sag fra efteråret 2022, og umiddelbart ser det jo ganske tilforladeligt ud.
Det handler om en implementering, som bygger på en forståelsesaftale mellem Fagbevægelsens Hovedorganisation og Dansk Arbejdsgiverforening, og da modellen på arbejdsmarkedet bygger på, at løn- og arbejdsvilkår aftales mellem parterne, så er det egentlig reelt godt nok med den del.
Der er også tale om en minimumsimplementering, så indtil videre er det fint.
Men hvis vi skal gå et spadestik dybere, er der alligevel reelt i høringssvarene nogle bemærkninger, som man godt lige kunne dvæle lidt ved.
For der er faktisk nogen kommentarer fra forskellige organisationer.
Der er spørgsmål, hvad angår forhold for personer i prøveansættelse, personer med sideløbende ansættelse og tilkaldevikarer, og der bliver stillet spørgsmål til, om der er lige adgang til henholdsvis kollektive aftaler og lokale aftaler, og om der sker en forskelsbehandling af fagspecifikke og tværfaglige foreninger.
Så derfor vil vi i hvert fald fra vores side gerne dykke ned i de ting her i den nærmeste tid.
Derudover er der flere, der peger på, at lovforslaget påfører både private og offentlige arbejdsgivere en betydelig administrativ udgift, og endvidere, at regeringen måske har undervurderet lovforslagets administrative omkostninger.
Vi ser frem til udvalgsbehandlingen, hvor vi måske godt kunne tage at dykke lidt ned i det her og se på nogle af de værste knaster.
Vi har for vores vedkommende allerede startet en dialog med ministeriet for at få uddybet dele af forslaget.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-13:
Tak for det.
Jeg skal ikke gentage, hvad de tidligere medlemmer har sagt.
Jeg tror, at vi alle sammen ved, at vi har en lang aften foran os.
Liberal Alliance støtter forslaget.
Hvis jeg alligevel lige skal nævne noget, vil jeg igen slå et slag for, at man lader implementeringen bygge på en forståelsesaftale mellem fagbevægelsen og Dansk Arbejdsgiverforening, for det er centralt, at vi holder fast i den danske model.
Derudover vil jeg lige rose regeringen for i en tid med mangel på arbejdskraft at foreslå, at en arbejdsgiver ikke må hindre en lønmodtager i at tage sideløbende ansættelse.
Det er afgørende, at vi sikrer, at det er nemt at tage et job, også et bijob.
Ekstra arbejde kommer nemlig hele samfundet til gode, både borgerne, virksomhederne og statskassen.
Tak for ordet.
Charlotte Munch (DD), 2023-04-13:
Tak, formand.
Som fru Eva Kjer Hansen nævnte, kan der komme gentagelser, og det er nok også en gentagelse, jeg kommer med.
Men nu har jeg brugt tid på at lave en tale, og så tænker jeg også, at jeg vil underholde alle jer, der er mødt frem i dag.
Med forslaget, vi skal behandle i dag, foreslås det, at arbejdsvilkårsdirektivet implementeres i dansk lovgivning.
Direktivet indeholder overordnet set to former for rettigheder for arbejdstagere, hvoraf den ene form omhandler krav på oplysninger om vilkår i ansættelsesforholdet; den anden form for rettigheder omhandler forskellige vilkår ved ansættelser som eksempelvis et maksimum over en eventuel prøvetids længde.
Formålet med arbejdsvilkårsdirektivet, som lovforslaget har til formål at implementere, er bl.a., at der fastsættes minimumskrav til oplysninger om de væsentlige punkter i ansættelsesforholdet for at sikre alle arbejdstagere i Den Europæiske Union en passende grad af gennemsigtighed og at tilvejebringe større forudsigelighed, for så vidt angår deres arbejdsvilkår.
Lovforslaget erstatter den gældende ansættelsesbevislov, men kan ses som en udvidelse eller udbygning af lov om arbejdsgiverens pligt til at underrette lønmodtageren om vilkårene for ansættelsesforholdet.
I forbindelse med implementeringen af arbejdsvilkårsdirektivet har Fagbevægelsens Hovedorganisation og Dansk Arbejdsgiverforening indgået en forståelsesaftale, hvori der tages stilling til, hvordan arbejdsvilkårsdirektivets forskellige elementer vil kunne implementeres lovgivningsmæssigt.
I Danmarksdemokraterne ser vi positivt på forslaget, da der er tale om en minimumsimplementering, som netop bygger på en forståelsesaftale mellem Fagbevægelsens Hovedorganisation og Dansk Arbejdsgiverforening.
Det skal dog bemærkes, at det i Dansk Arbejdsgiverforenings høringssvar fremgår, at regeringen har undervurderet lovforslagets administrative omkostninger, når omstillingsomkostningerne kun estimeres til at være ca. 900 mio. kr. og de løbende omkostninger kun vurderes at udgøre ca. 3,4 mio. kr. årligt.
Dansk Arbejdsgiverforening har tidligere beregnet, at arbejdsvilkårsdirektivet påfører private og offentlige virksomheder en administrativ byrde på 2,2 mia. kr. i det første år samt en løbende årlig udgift på knap 500 mio. kr.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi i Danmarksdemokraterne kan være bekymret for de omkostninger, forslaget vil pålægge erhvervslivet. Men set ud fra et større perspektiv støtter vi forslaget.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-13:
Tak for det, formand.
Det kan jeg leve op til.
Det med at være Nick Zimmermann fra Dansk Folkeparti er jeg ikke sikker på at jeg vil kunne honorere.
Jeg skal sige fra Enhedslistens side, at vi også er positive over for det her lovforslag, i og med at der nu sker en udvidelse af de oplysninger om og vilkår for ansættelse, som arbejdsgiveren skal give.
Vi ser også positivt på, at flere bliver sikre i deres ansættelse, fordi der nu bliver pligt til, at flere får et ansættelsesbevis.
Vi har dog, jævnfør de høringssvar, der ligger, nogle spørgsmål, vi kommer til at stille i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Det gælder bl.a. de høringssvar, der ligger fra en række hovedforbund og også fra FH, om, at især de specielle bemærkninger til § 1, stk. 5, kan være svært forståelige.
Men der er også i lovforslagets § 6 spørgsmålet om, at funktionærlovens § 2, stk. 5 og 6, undtages fra de nye bestemmelser om, at prøvetiden ikke må overstige en fjerdedel af ansættelsen.
Det er der en række høringssvar der er kritiske over for.
Direktivet nævner jo også flere mulige undtagelser af forskellige beskæftigelsesformer.
Det er f.eks. ledelses- og topledelsesstillinger og offentlige stillinger m.fl., som kan undtages.
Men det er som sagt nogle spørgsmål, vi vil komme ind på i udvalgsbehandlingen, og som udgangspunkt er vi positive over for implementeringen af direktivet og det lovforslag, der ligger her.
Jeppe Søe (M), 2023-04-13:
Tak for det, formand.
Den danske arbejdsmodel er sund, og den er særlig for os.
Den sikrer, at vi tager vare på den arbejdsstyrke, der producerer til, vedligeholder og bidrager til det Danmark, vi elsker, og den betyder, at vi har solide og pålidelige arbejdsgivere, der har mulighed for at skabe de bedste rammer for det arbejdsliv, der er så væsentligt på alle måder.
Lovforslaget her bidrager positivt til lønmodtagernes retsstilling, og det gør det på en måde, der er i overensstemmelse med både danske værdier og europæiske retningslinjer; vi er skabt af det første, og vi er gensidigt afhængige af og forpligtet på det sidste.
Tankerne her er vendt med de parter, der ved, hvad de taler om og taler ind i.
Det er meningsfyldte forbedringer.
Det er selvfølgelig en moderat grundholdning, at vi skal være varsomme, når vi pålægger erhvervsdrivende yderligere dokumentationskrav.
Iværksættere og virksomheder er en grundlæggende del af velfærdssamfundets forudsætning.
Dansk bureaukrati kan nogle gange opleves som et benspænd for virkelysten, og det ønsker vi på ingen måde at bidrage til, men det mener vi slet ikke er tilfældet her, og derfor bakker Moderaterne op om den fortsatte proces med henblik på ikrafttrædelse den 1. juli i år.
Eva Kjer Hansen (V), 2023-04-13:
Tak, hr. formand.
Jeg tænker, at vi her har endnu et af de der lovforslag, hvor der er bred enighed, og hvor vi let kommer til at gentage hinandens ordførertaler.
Så jeg tror, at jeg – af hensyn til dagens fremskredne tidspunkt – vil gøre det meget kort og sige, at vi i Venstre overordnet er glade for, at vi nu får behandlet det her arbejdsmarkedsdirektiv, som jo forlængst skulle have været implementeret.
Det har været en positiv proces, hvor arbejdsmarkedets parter har lavet en gensidig forståelse.
Vi synes, det er glædeligt, og det er vigtigt, at arbejdsmarkedets parter kan nå hinanden, og at vi på den her måde nu får sikret nogle bedre vilkår for arbejdstagerne derude.
Og da min socialdemokratiske kollega jo har været godt igennem flere elementer af lovforslaget, vil jeg lade være med at gentage det, men sige, at vi i Venstre ser frem til, at lovforslaget bliver vedtaget.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-04-13:
Tak for det.
I dag skal vi behandle et lovforslag, som skal implementere EU's arbejdsvilkårsdirektiv.
Overordnet set er forslaget en fornyelse af den eksisterende ansættelsesbevislov, som ligeledes er en udløber af et EU-direktiv.
Behovet for at se de gamle regler efter skyldes i høj grad den udvikling, som vi ser på det europæiske arbejdsmarked, herunder det danske, hvor både befolkningssammensætningen, men også den digitale udvikling skaber nye ansættelsesformer og måder at tilrettelægge arbejdet på, som udfordrer lønmodtagernes retsstilling.
Herhjemme har vi bl.a. haft diskussionen omkring atypiske ansatte, nultimerskontrakter, freelancere osv.
Med det nye arbejdsvilkårsdirektiv foreslås det overordnet set at styrke lønmodtagernes formelle og materielle rettigheder.
Hvad angår de formelle rettigheder, drejer det sig om arbejdsgivernes oplysningspligt.
Med forslaget forpligtes arbejdsgiverne til at oplyse om samtlige væsentlige vilkår i ansættelsesforholdet, herunder om uforudsigelighed i arbejdsmønsteret og ret til uddannelse, som arbejdsgiveren eventuelt tilbyder
De materielle rettigheder har til formål at tilvejebringe en større forudsigelighed i ansættelsesforholdet.
Det foreslås bl.a. at indføre en maksimal varighed på prøvetiden, således af den ikke må overstige 6 måneder eller en fjerdedel af ansættelsestiden.
Overordnet set er der altså tale om et forslag, som vil sikre en tidssvarende og bedre retsstilling af lønmodtagere.
I forbindelse med direktivets vedtagelse har Fagbevægelsens Hovedorganisation og Dansk Arbejdsgiverforening i overensstemmelse med helt normal praksis indgået et forståelsespapir.
Jeg hæfter mig ved, at det igen er lykkedes arbejdsmarkedets parter at blive enige om et fælles udgangspunkt.
Lovforslaget skønnes, som det ligger her, særlig at komme lønmodtagere med en marginal tilknytning til arbejdsmarkedet til gode.
Derfor kan Socialdemokratiet naturligvis godt støtte forslaget, som det ligger.
Og jeg skal hilse fra Radikale Venstre og sige, at det kan de også.
Karsten Hønge (SF), 2023-04-13:
Tak for det.
Lovforslaget gør det tydeligere, hvad lønmodtagernes rettigheder er.
Det stiller lønmodtagerne stærkere, og så er lovforslaget et udtryk for, at et samarbejde mellem fagbevægelsen, arbejdsgiverne og Christiansborg kan føre til fremskridt.
SF stemmer for lovforslaget.
Nick Zimmermann (DF), 2023-04-13:
Tak for ordet.
Så står vi igen og skal behandle lovgivning på arbejdsmarkedsområdet som følge af et EU-direktiv, og der er jo ikke nogen tvivl om, at vi i Dansk Folkeparti rent principielt ikke mener, at EU skal blande sig i de danske arbejdsmarkedsforhold.
Jeg synes ærlig talt, at det er ved at være bekymrende med den indblanding, der er fra EU.
Men når det så er sagt, må jeg jo også sige, at der sådan set er rigtig mange gode elementer i det her lovforslag, og i Dansk Folkeparti vil vi jo gerne medvirke til en bedre gennemsigtighed og forudsigelighed for lønmodtagerne, særlig for lønmodtagere med en mere løs tilknytning til arbejdsmarkedet, og det er det, som det her forslag vil medvirke til.
Det er eksempelvis godt, at der trods EU's indblanding i danske forhold er lagt op til, at direktivet kan implementeres i overenskomsterne.
Vi mener også, at det er positivt, at lovforslaget særlig vil komme lønmodtagere med en mere løs tilknytning til arbejdsmarkedet til gode
, bl.a. fordi flere vil blive omfattet af arbejdsgivernes oplysningspligt.
Der er i høj grad brug for at beskytte og styrke de løst ansattes rettigheder, så det kan vi sådan set varmt støtte op om.
Vi mener eksempelvis også, at det er fornuftigt, at der indføres en begrænsning på en eventuel prøvetid, også for de her tidsbegrænsede ansættelser.
Der er altså flere gode ting i det her forslag, men der er heller ikke nogen tvivl om, at vi selvfølgelig er en lille smule skeptiske i forhold til det her med, at arbejdsgivere ifølge forslaget ikke må hindre lønmodtagere i at tage bibeskæftigelse, så længe beskæftigelsen ikke er uforenelig med det bestående ansættelsesforhold.
Vi er lidt bekymrede for, hvad det vil have af betydning i forhold til lønmodtagernes mulighed for at have samtidige jobs i konkurrerende virksomheder.
Det mener vi nemlig umiddelbart ikke vil være en god idé.
Så bare for lige at runde af vil jeg gentage, at Dansk Folkeparti helt principielt er imod, at EU skal blande sig i danske arbejdsmarkedsforhold.
Tak for ordet.
Karsten Hønge (SF), 2023-04-13:
Jo, men man er jo altså ret god til i Finansministeriet at bedømme lønudviklingen
Og hvis der så skulle ligge 0,1 eller 0,2 pct. til forskel, kan man jo justere det, når der er et statistisk sikkert grundlag for det.
Det, jeg egentlig vil spørge ministeren om, er min overraskelse over, at der bruges et argument om, at det her kunne puste til inflationen – altså puste til inflationen, når vi taler om penge til de mennesker, der har mindst, men det puster måske ikke til inflationen, når man giver topskattelettelser, eller når aktionærerne kører deres milliardoverskud ind på kontoerne?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-04-13:
Men bare helt grundlæggende vil jeg nævne den faktor
, at hvis du baserer en satsregulering på baggrund af skøn og så derefter skal regulere, alt afhængigt af hvordan de faktiske udviklinger så viser sig at være, så vil det jo både være administrativt mere bøvlet, men jo også usikkert, i forhold til om de penge, man har fået, matcher det, den reelle regulering burde have været.
Deri synes jeg at der potentielt ligger en usikkerhed, hvis man indretter det sådan, at der skal ske en efterregulering.
Karsten Hønge (SF), 2023-04-13:
Jamen jeg jo helt enig med ministeren i, at det er godt, at vi har vedtaget de her hjælpepakker, herunder også til pensionisterne.
Det er jo helt åbenlyst, at de her mennesker derude har haft svært ved at få enderne til at nå sammen, og det var godt, at vi blev enige om de hjælpepakker.
Men borgerforslaget går jo ud på, kan man sige, at fremtidssikre, hvordan pensionerne tilpasser sig lønudviklingen.
Så hvad er det, ministeren mener med, at det skulle skabe usikkerhed?
Det, der kan skabe usikkerhed, er vel mere, at man har en pension og så skal håbe på og bede til, at politikerne vedtager hjælpepakker, i stedet for at sige, at nu fremrykker vi det.
Det er jo det eneste, forslaget går ud på; det er at fremrykke justeringen.
Så når ministeren siger, at mekanismen er til fordel for pensionisterne, vil jeg sige, at det ændres der jo heller ikke noget ved i det her forslag.
Det er derfor, jeg ikke synes, det helt hænger sammen på den måde, argumenterne bliver fremført af ministeren.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Altså, vi har jo lige skabt præcedens for at holde lidt lange selskaber for ordførere herinde, så jeg skal snakke længe – eller også skal jeg snakke kort.
Det her er et forslag, som har meget godt i sig, men jeg har også nogle bekymringer.
Så jeg vil umiddelbart lige nu sige, at jeg er for, men jeg kan også ende med at være imod, og det er simpelt hen, fordi jeg synes, at der er meget bureaukrati i det.
Der er nogle bekymringer med hensyn til den ene stilling i forhold til den anden, og om det er et reelt problem.
Jeg har ikke oplevet, at folk ikke vidste, hvordan de var ansat.
Tak for det.
Torsten Gejl (ALT), 2023-04-13:
Tak, formand.
Her er vi jo så forskellige, i og med at Alternativet har lidt svært ved at være skeptiske over, at EU kommer med forslag, som forbedrer vores arbejdsmarked.
Det med, at man som ansat får yderligere mulighed for at få et ansættelsesbevis, er faktisk rigtig godt.
Det er identitetsskabende, at man har et rigtigt job med et rigtigt ansættelsesbevis, og det gør, at man kan kommunikere sin viden til den næste arbejdsgiver, i form af at her har man altså arbejdet – det står sort på hvidt.
Og så er det godt for det, vi med et moderne ord kalder prekariatet, altså de løse ansættelser og freelancerne, mange af dem, som har flere jobs, i forhold til bedre rettigheder.
Så det giver bedre rettigheder, det giver mulighed for at gøre sin ansættelse kommunikerbar fremadrettet, og det er godt for prekariatet.
Så Alternativet støtter det selvfølgelig.
Marie Bjerre (V), 2023-04-13:
Tak for spørgsmålet, og tak for beslutningsforslaget, som jeg også har bemærket, og jeg glæder mig også meget til at tage den debat, når vi har debatten om det.
For det er helt korrekt, som jeg også sagde i min tale, at det er et stort fokusområde for mig, at vi begynder at tale om, at der er nogle ligestillingsudfordringer i forhold til drenge og mænd.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-13:
Tak for det.
Nu kunne jeg høre, at fru Astrid Carøe ligesom havde foruddiskonteret, hvad ministeren ville svare, men den slags hensyn har jeg ikke tænkt mig at tage, så nu får ministeren muligheden for at svare.
Jeg synes faktisk, det er lidt interessant, for jeg har jo tidligere spurgt finansministeren om det ligelønsgab, der er, og behovet for at investere i især de kvindedominerede velfærdsfag.
Jeg har jo kunnet konstatere, at det af regeringsgrundlaget fremgår, at der skal afsættes 3 mia. kr. til det.
Jeg synes, der er kommet lidt vævende svar, i forhold til om man er villig til det, og man vil afvente Lønstrukturkomitéen.
Så jeg skal egentlig bare høre ligestillingsministeren, om ligestillingsministeren kan bekræfte, at der afsættes 3 mia. kr. til et ligelønsløft.
Marie Bjerre (V), 2023-04-13:
Jeg mener ikke, at det er korrekt at åbne op for den lovgivning igen.
Jeg synes sådan set, vi har fået en rigtig god lovgivning, og jeg glæder mig meget til at se effekterne af den.
Jeg er rigtig glad for at se, at for ingeniørernes vedkommende ser det ud til, at mændene tager rigtig, rigtig meget af barslen.
Jeg har en forventning om, at det kommer til at virke, og nu glæder jeg mig til at se effekterne af det, inden vi begynder at diskutere, om lovgivningen skal ændres igen.
Astrid Carøe (SF), 2023-04-13:
Jo, det ved jeg sådan set godt, altså at det er derfor.
Jeg var også med til at forhandle om det.
Men det var jo ikke nødvendigt.
Der var jo øremærket barsel både til selvstændige og ledige kvinder før, og det valgte man så at droppe, nu man skulle have mændene med ind – også fordi det var en minimumsimplementering.
Men kunne ministeren ikke forestille sig, at vi tog de ledige med?
Hvis det med de selvstændige er på grund af fleksibilitet, hvad er så årsagen til, at man ikke har de ledige med?
Marie Bjerre (V), 2023-04-13:
Tak for spørgsmålet.
Jeg håber også, at hr. Peder Hvelplund bemærkede, at det var en af de ting, jeg nævnte i min tale.
Det er et problem, at der ikke er ligeløn.
Spørgsmålet ligger i Beskæftigelsesministeriet i forhold til den Lønstrukturkomité, der er nedsat, og det afventer vi jo svarene på.
Astrid Carøe (SF), 2023-04-13:
Tak for det, og tak for en rigtig, rigtig god debat.
Den har været livlig.
Jeg havde egentlig også tænkt, at jeg ville stille ministeren det samme spørgsmål, som jeg stillede den socialdemokratiske ordfører for 3½ time siden, om ligeløn og tjenestemandsreformen.
Jeg har sådan en idé om, at vi måske igen får et svar om, at vi venter på komitéen.
Så i stedet for vil jeg lige følge op på Samira Nawas spørgsmål, der handler om det her med selvstændige og ledige, der ikke er en del af barselsordningen med den øremærkede barsel.
Det er jo lidt paradoksalt, at da det kun var kvinder, der havde øremærket barsel, kunne man godt øremærke for selvstændige, men når det nu også er for mænd, skal der være fleksibilitet.
Jeg synes sådan set, at ministeren svarede rimeligt nok, men ministeren svarede ikke på den del af Samira Nawas spørgsmål, der handlede om de ledige.