runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2024-01-17:
Tak for det.
Det er jo en smuk debat, man afbryder.
SF og Socialdemokraterne diskuterer, hvilken skatteminister der har givet de største skattelettelser.
Det er en diskussion, I må have for jer selv.
Men tak for talen.
Jeg har et spørgsmål til den del, der handler om befordringsfradraget, for det er jo bragt ind af et andet parti i de her forhandlinger.
Det respekterer vi fuldstændig, og jeg kommer jo også til, når jeg går på talerstolen, at redegøre for, at vi selvfølgelig støtter lovforslaget.
Men jeg kunne måske godt tænke mig at høre den socialdemokratiske ordfører reflektere over, hvordan det her er skruet sammen, og måske politikudvikle lidt på idéen.
For sagen er, at ordføreren jo også bor i en kommune og repræsenterer en valgkreds.
Man kan godt tage kommunen under et, men der vil være meget stor forskel på, om man føler, at man bor helt ude i kanten og godt lidt kan føle, at man bor i et yderområde, eller om man bor helt inde i centrum af Esbjerg og i hvert fald ikke vil have sat prædikatet yderkommune på sin bopæl.
Pause Pause (Pause), 2024-01-17:
Mødet er udsat.
Anders Kronborg (S), 2024-01-17:
Tusind tak for ordet.
Det her er jo et lovforslag, der indeholder fire elementer.
Det kunne umiddelbart lyde som et meget langt forslag, men jeg kan afsløre her, at det faktisk er det korteste lovforslag, jeg til dato har læst som skatteordfører, da lovforslaget kun fylder 25 sider.
Lovforslaget indebærer ændringer af ligningsloven, registreringsafgiftsloven og personskatteloven.
Mere konkret er det forhøjelse af servicefradraget, forhøjelse af befordringsfradraget i yderkommuner og visse småøer og forhøjelse af bundfradraget i registreringsafgiften for nulemissionskøretøjer.
Derudover indebærer lovforslaget en nedsættelse af bundskatten, som følger af de kommunale skattestigninger.
Skal man prøve at brede det her lidt mere ud, er der tre tiltag, som er fra en aftale fra finansloven for 2024.
Der kan vi jo alle sammen huske, hvordan partierne stod foran glasdøren til Finansministeriet og sagde, at det her er en meget bred aftale.
Mig bekendt var der kun et af Folketingets partier, der ikke var med i den brede finanslovsaftale, så det er jo i virkeligheden noget, som rigtig mange partier herinde i Folketingssalen kan tage et ejerskab til, nemlig at sikre en bedre sammenhæng i Danmark, som vi får i forhold til befordringsfradraget.
Vi øger muligheden for ekstra hjælp til f.eks. børnepasning, rengøring eller for den sags skyld havearbejde i forhold til servicefradraget, og vi understøtter også den grønne omstilling i forhold til bundfradraget for nulemissionskøretøjer.
Servicefradraget hæver vi med 5.000 kr., og det betyder jo, at familier fremover kan få lidt hjælp til husholdningen, hvilket også gør, at familierne kan få lidt mere luft, også måske til at få bedre tid til børn og andet.
Det er rigtig, rigtig fint, og vi har alle sammen både en forhåbning og en ambition om, at Danmark skal hænge bedre sammen, og derfor er det også utrolig vigtigt og glædeligt, at vi med den her aftale og det her lovforslag sikrer, at der er et større incitament til at bosætte sig også i de mindre byområder, simpelt hen fordi der kommer et øget fradrag i forhold til befordring.
Det er at styrke mobiliteten i hele landet.
Og så er jeg simpelt hen også glad for, at vi med det her lovforslag går ind og støtter endnu et initiativ, som vil gavne den grønne omstilling.
Så er det klart, at det er meget vigtigt – det fremgår også af regeringsgrundlaget – at man har tillid til skatten i Danmark, og det vil sige, at det med det her lovforslag også foreslås også at nedsætte den statslige bundskat med 0,05 pct. for at kompensere borgerne for de skattestigninger, som har fundet sted ude i kommunerne.
Det er både udtryk for, at der er ro om skatterne, at der er respekt for skattestoppet, men også at vi har en regering og et flertal i Folketinget, som fører en ansvarlig økonomisk politik i Danmark.
Med de ord vil jeg sige, at jeg jo ikke kan prale af, at det her er et kinderæg, for så skulle det jo kun indeholde tre ting, men at det sådan set er et kinderæg plus, som indeholder hele fire elementer, og med de bemærkninger kan Socialdemokratiet anbefale, at lovforslaget støttes og går videre til udvalgsbehandling.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-17:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge hr. Anders Kronborg til det element om, at man nedsætter bundskatten.
Hr. Anders Kronborg sagde, at det gør man som følge af kommuneskatterne og for at videreføre skattestoppet.
Vil ordføreren så ikke bare svare mig på to ting.
Det er jo ikke et skattestop, det er jo en nedsættelse af skatterne, vi samlet set ser i Danmark, og så er det 710 mio. kr., man her prioriterer til yderligere skattelettelser.
Hvorfor er det Socialdemokratiets politik?
Anders Kronborg (S), 2024-01-17:
Hvis vi starter med det første, synes jeg jo, det er helt naturligt, at man, når man laver en aftale med kommunerne om økonomi, overholder den aftale.
Der har kommunerne været inde at hæve skatten, og der går vi så ind og sænker bundskatten, hvilket er naturligt, for så holder man skatten i ro, i stedet for at den stiger.
I forhold til den skattereform, som et bredt flertal i Folketinget står bag – en aftale, der både er forankret i regeringspartierne, Det Konservative Folkeparti og en række andre partier, herunder Danmarksdemokraterne, som også er med i aftalen – synes jeg faktisk, det er yderst fornuftigt, at vi i en tid, hvor der har været stigende inflation, går f.eks. ind og hjælper den enlige forsørger med en skattelettelse, så man får lidt mere til rådighed i sin dagligdag.
Det er god socialdemokratisk politik.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-17:
Det er i hvert fald en politisk prioritering, at man gerne vil bruge 710 mio. kr. på at sænke skatterne yderligere.
Det er selvfølgelig rigtigt, som ordføreren siger, at man har lavet en aftale med kommunerne om, at de ikke måtte hæve skatterne, og at man, hvis de gjorde det, så ville fjerne pengene i bloktilskuddet.
Men der findes altså ikke den automatik, at man dermed skal bruge penge på at sænke skatterne.
Man kunne bruge dem på at prioritere sygehusene eller vores velfærdssamfund andre steder.
Der findes kun den automatik, at kommunerne ikke får lov til at beholde de penge, så det her er jo en politisk prioritering, og det synes jeg man må vedstå.
Anders Kronborg (S), 2024-01-17:
Jeg vedstår fuldstændig – og der rammer ordføreren jo spot on – at det er en politisk prioritering at hjælpe den enlige forsørger.
Går vi lidt tilbage i historien, er der jo mange politiske prioriteringer, der er foretaget.
I min historiebog står der f.eks., at sidste gang SF sad på skatteministerposten, valgte man at prioritere massive, historisk store selskabsskattelettelser i Danmark.
Det var en prioritering, som SF var med til at foretage, da de havde skatteministerposten.
I den her regeringsperiode har vi valgt at sige, at det faktisk er meget fornuftigt at hjælpe den enlige forsørger.
Samtidig går vi ind og laver en toptopskat, som beskatter dem, der har allermest, i det her samfund
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-17:
Vi skal passe på, at vi ikke blander de to skattelettelser sammen.
Der var skattereformen i efteråret, og der er det rigtigt, at man målretter den beskæftigelsesfradraget.
Det, som vi snakker om her, er en sænkelse af bundskatten, og dermed er den jo ikke målrettet folk i beskæftigelse.
Så det er to forskellige debatter.
Jeg vil sige, at hvis man skal udlægge regeringens samlede skatteaftale, er den målrettet dem, der før i tiden har betalt topskat, og det er klart dem, der får mest ud af det både i kroner og øre og i procent.
Så at sige, at den er målrettet bunden, mener jeg simpelt hen er forkert.
Kim Valentin (V), 2024-01-17:
Tak, og tak til ordføreren for talen, og ordførerens slipper selvfølgelig heller ikke for et spørgsmål fra mig.
Det, at man letter bundskatten, skal jo ses i sammenhæng med, at skatten netop er steget et andet sted, og det er jo for at holde skatten i ro, at man gør de her ting.
Det synes jeg et eller andet sted også lige man er nødt til at sige i den tale.
Men det blev ikke sagt, så derfor siger jeg det.
Så synes jeg også, at jeg får sådan et indtryk af, at man ærgrer sig over at have været med i en aftale, som jeg egentlig er glad for at SF er med i.
Så det synes jeg da er endnu mere ærgerligt.
Så skal jeg også lige sige, at KL sidste år lavede en aftale med regeringen, som tilførte 2,4 mia. kr., og at det, der var udhulet af inflationen, var 1,9 mia. kr.
Vil ordføreren anerkende, at der faktisk blev tilført midler i den aftale, der blev lavet sidste år?
Anders Kronborg (S), 2024-01-17:
Det kan vi jo selvfølgelig være politisk uenige om.
Jeg fik det indtryk, at ordføreren nærmest malede et maleri af, at det var folk, der var oppe over toptopskattegrænsen, der brugte de her privilegier.
Det er også folk, der betaler topskat og mellemskat, der bruger de her privilegier og servicefradraget.
Jeg vil sådan set også anerkende den konstruktive tilgang, som hr. Pelle Dragsted har i forhold til det her lovforslag, som jo indeholder det, vi har snakket om, nemlig det her kinderægplus med fire elementer.
Nu har ordføreren jo mulighed for i forbindelse med udvalgsarbejdet at foreslå, at lovforslaget bliver delt op.
Jeg kunne da kun glæde mig over, hvis lovforslaget blev delt op og Enhedslisten så ville stemme for nogle skattelettelser.
Det synes jeg sådan set er konstruktivt, og jeg forstår det sådan, at to af skattelettelserne i det her forslag vil Enhedslisten stemme for med kyshånd.
Så er det noget, Enhedslisten vil gøre brug af?
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-17:
Ja, det vil vi meget gerne, hvis der kan samles flertal for det i udvalget.
Man skal ikke undre sig over, at Enhedslisten stemmer for skattelettelser.
Det gør vi gerne, hvis de er fornuftige, og hvis de tilfalder mennesker, som har brug for det.
Jeg hørte ordføreren nævne mellemskat.
Sådan en har vi ikke endnu.
Vi har stadig en forestående politiske armlægning for at se, om vi kan få forhindret den asociale skattereform, som ordførerens parti har aftalt sammen med højrefløjen.
Samira Nawa (RV), 2024-01-17:
Tak, formand.
Med det her lovforslag gennemføres en række initiativer, herunder nogle, som er forhandlet i forbindelse med tilblivelsen af finansloven for 2024.
Vi forhøjer bl.a. servicefradraget med 5.000 kr., sådan at det for indkomståret 2024 gælder, at der er et fradragsloft på knap 12.000 kr. pr. person.
Det betyder jo helt konkret, at man kan få fradrag, hvis man køber hjælp til f.eks. rengøring i hjemmet eller børnepasning.
Det kan give mere luft i familierne, og det er godt.
Normalt beskatter vi det, som vi gerne vil have mindre af, og giver fradrag for det, vi gerne vil have mere af.
Derfor havde det med Radikale Venstres øjne været helt oplagt også at bruge anledningen her til at give fradrag for reparationer.
På den måde kunne vi sende et politisk signal – et stærkt politisk signal – om, at vi gerne ville af med brug og smid væk-kulturen og fremme cirkulær økonomi og reparationer.
Man kunne netop have udvidet servicefradraget til også at gælde reparationer.
Et andet af de elementer, der er i lovforslaget, og som også stammer fra finansloven, handler om befordringsfradraget i yderkommunerne.
Det er jo meget sympatisk, men det havde nu været smukkere, hvis vi havde brugt pengene på at opretholde de busruter, der er nedlagt i netop yderkommunerne.
Endelig forhøjer vi med lovforslaget her bundfradraget for elbiler, så det bliver billigere at købe sådan en.
Der er f.eks. en afgiftsstigning i vente i 2026.
Alt i alt er der plads til forbedringer, men sådan er det jo oftest gerne, når et lovforslag er en del af et kompromis og afspejler de kompromiser, men Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Peter Kofod (DF), 2024-01-17:
Tak for det, formand.
Det her er jo en del af den finanslovsaftale, som et meget bredt flertal af Folketinget har indgået, og det er jo drypvise elementer fra det, som er med her.
Ordførere før mig har redegjort for de tre dele, men jeg skal da kort nævne dem.
Det handler om servicefradraget, det handler om befordringsfradraget i yderkommunerne, og så handler det om afgifterne på nulemissionskøretøjer, altså batteridrevne biler.
Det er sådan set fuldstændig ligegyldigt, hvad vi måtte mene om det her, for vi er en del af en aftale, og Dansk Folkeparti respekterer de aftaler, vi er en del af.
Derfor støtter vi også som noget helt selvfølgeligt det lovforslag, der er her.
Der er så også et fjerde element, som handler om skattestoppet, og den del støtter vi selvfølgelig også.
Så vi kan støtte lovforslaget, som det ligger her.
Tak, formand.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-17:
Jeg synes, det er rigtig dejligt, når der er lønmodtagere, der får tilkæmpet sig ordentlige lønninger, herunder de gode folk på Esbjerg Havn.
Der er desværre mange kollegaer, som måske arbejder som lagerarbejdere eller som rengøringsmedarbejdere, som ikke bor med have, men bor i nogle af Esbjergs også mange almene boliger, og som ikke gør brug af det her.
Problemet er, at vi kan se – og det er ikke en mavefornemmelse, for det ved vi fra undersøgelser – at brugen af det her fradrag stiger med indkomsten, og det er jo ikke så mærkeligt, for det kræver en vis indkomst at have råd til at købe sig til den her hjælp.
Jeg synes, der er noget forkert i, at vi lader mennesker med meget lave indkomster betale mennesker med højere indkomsters rengøring.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-17:
Tak for det.
Nu sagde ministeren, at han ikke har i sinde at dele forslaget op.
Jeg kunne bare ikke høre af det, ministeren sagde, om det både var et svar til hr. Pelle Dragsted og til mig.
Altså, den opdeling af forslaget, vi i SF beder om, er jo den samme opdeling, som vi bad om sidste år, og det er, at man piller den del om bundskatten, altså videreførelsen af skattestoppet, ud af det.
Det er ikke at bryde den del, der er en del af finanslovsaftalen, op, for der er jeg helt enig i, at når man har indgået en aftale, må man selvfølgelig stå på mål for den samlede aftale.
Men er ministeren indstillet på at skille den del ud, der alene handler om bundskatten og videreførelse af skattestoppet?
Lise Bertelsen (KF), 2024-01-17:
Det er måske også ved at være lidt sent.
Jeg vil gerne sige tak for debatten, og tak til alle ordførere for at give deres partis holdning til kende.
Jeg synes, det er godt at få debatteret det.
Men jeg har i hvert fald brug for for god ordens skyld at sige, at private skoler ikke kan trække profit ud og bruge den på sig selv.
Den profit, der er, går tilbage til skolen.
Det er bare for god ordens skyld.
Jeg håber, at vi i den efterfølgende debat og behandling af netop skoleområdet, som er rigtig vigtigt for os alle sammen, som jeg tydeligt kan fornemme, kan få en fri snak om både fri- og privatskoler, og om at de netop ikke er konkurrenter eller modsætninger til folkeskolen.
I Det Konservative Folkeparti er det rigtig vigtigt, at vi har en god og solid folkeskole, men det er især også vigtigt, at man har et frit valg til netop at kunne sende sit barn på en fri- eller privatskole, hvis det er det værdigrundlag, man som familie tænker er godt for ens barn.
Vi tænker, at børn og unge netop har brug for forskellige undervisningsmuligheder.
Nogle har brug for noget, og nogle andre har brug for noget andet, og det frie valg skal kunne være tilgængeligt for alle.
I Det Konservative Folkeparti har vi med forslaget åbnet op for, at alle egentlig kan få et reelt frit skolevalg, og at det netop ikke er ens økonomi, der skal stå i vejen herfor.
Jeg lytter mig frem til, at der faktisk er en bred opbakning til det, men at det er noget, der skal diskuteres videre, i hvert fald i forhold til finansiering.
Jeg håber også, som det tidligere er nævnt fra nogle af mine kollegers side, at vi kan lægge selve ideologien om, at det er en konkurrence imellem hinanden, folkeskolen og fri- og privatskolerne, fra os og i stedet sætte barnet i centrum, sætte det frie valg for forældrene i centrum.
Det må være dem, der ved, hvad der bedst for deres børn.
Som jeg også var inde på i starten, har jeg selv besøgt rigtig mange fri-, privat- og folkeskoler igennem 25 år, cirka en gang om ugen, og jeg ser, at fri- og privatskoler i forvejen løfter et kæmpestort socialt ansvar.
I Det Konservative Folkeparti tror vi på, at trivsel for børnene i skolernes hverdag gør, at de lærer mere, både socialt, som er rigtig vigtigt, såvel som fagligt, som også er vigtigt, og vi tror på, at det frie valg netop kan give den samlede familie en langt bedre trivsel.
Tak for debatten.
Samira Nawa (RV), 2024-01-17:
Nu ligger det her lidt udenfor selve lovforslaget, men er en del af den finanslovsaftale, vi lavede, nemlig en pulje til cirkulær økonomi, hvor vi også som finanslovsparter blev enige om, at det måske kunne gå til noget fradrag for reparationer eller andet.
Det vil jeg egentlig høre om skatteministeren vil sætte et par ord på.
Er det noget, man kunne se for sig?
Og hvorfor har man ikke taget det med i det her lovforslag, hvor man jo alligevel kigger på servicefradraget og forhøjer den ramme?
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-01-17:
I LA har vi i hvert fald større ambitioner, end regeringen har, og vi ser gerne, at vi øger koblingsprocenten, og at vi laver en national taxametermodel for børn med specialbehov, for vi mener, at man som forældre skal kunne have frit skolevalg, også selv om man har et barn, der har specialbehov, som friskolerne har lidt sværere ved at tage sig af nu.
Men jeg synes, at det er lidt ærgerligt at høre, at regeringen i bund og grund ikke har større ambitioner.
Jeppe Bruus (S), 2024-01-17:
Det, der er med i lovforslaget her, er jo de helt konkrete aftaler, der er lavet i finanslovsaftalen, og som også på en eller anden måde er udmøntet, i forhold til hvilke økonomiske konsekvenser det har, og dermed den samlede pakke, f.eks. i forhold til servicefradraget.
Det andet spørgsmål vedrører, om vi i virkeligheden kan bruge skatteskruerne til f.eks. at fremme reparationer eller cirkulær økonomi, og det borer jeg meget gerne ud sammen med ordføreren.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-17:
Det er rigtigt, at det, at man nedsætter bundskatten, er for at holde skatterne i ro og dermed videreføre skattestoppet.
Så det er, når man kigger samlet på det, ikke en skattelettelse, og det prøvede jeg også at sige i talen, og det kan godt have glippet en enkelt gang, og det beklager jeg.
I forhold til KL's aftale er det rigtigt, at der nu bliver tilført flere penge, end man fjernede eller ikke gav med inflationen, men det, man jo skal huske, er, at der kommer flere børn og flere ældre, og det vil sige, at det, vi kalder det demografiske træk på velfærden, altså hvad det koster at videreføre bare det velfærdssamfund, vi har i dag, kræver mere, end der blev tilført i aftalen.
For ellers har man bare videreført det samme serviceniveau.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-01-17:
Tak for ordet, formand.
Jeg har fået æren af at være vikar på det her lovforslag, så jeg skal gøre det kort.
Jeg synes også allerede, mine regeringsordførerkollegaer har været det meste igennem, men lad mig fremhæve en enkelt ting eller to.
Jeg synes, det er rigtig godt, at vi forhøjer servicefradraget med 5.000 kr. Det betyder helt konkret, at man fremadrettet vil være berettiget til et fradrag på 11.900 kr. til serviceydelser som f.eks. rengøringshjælp, børnepasning eller havehjælp, og det synes jeg er værd at anprise.
Det er blevet sagt, at den største debat, vi havde i 2023, var en debat om arbejdstid, og i den debat kom det også frem, at især børnefamilierne er meget pressede, og jeg kan som far til en dreng på 3 år og en på 8 måneder godt skrive under på, at det kan være svært at få det til at hænge sammen, når man er to forældre i en 37-timersarbejdsuge.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at det at give en ekstra tilskyndelse til, at man kan få noget hjælp til bl.a. rengøring, som jeg får det derhjemme, og børnepasning og den slags, gør, at man får et større overskud til at kunne klare en uge, hvor man skal arbejde 37 timer.
Så jeg synes i hvert fald, at det i den sammenhæng er et godt instrument til at prøve at lette presset på de her børnefamilier.
Så synes jeg også, det er rigtig fint, at der er et initiativ, der har til formål at styrke arbejdskraftens mobilitet i de mindre byområder i form af det her forhøjede befordringsfradrag i yderkommunerne, som der også har været redegjort for, ligesom det også er fint at øge bundfradraget for nulemissionsbiler og på den måde skubbe på den grønne omstilling.
Så Moderaterne støtter op om forslaget.
Tak for ordet.
Morten Vehl (DD), 2024-01-17:
Man kan jo tale langt om mangt og meget, men man kan også gøre det kort, og det vil jeg forsøge at gøre her, og så vil jeg sætte et par ord på det her kinderæg plus, som vi har fået.
Til at starte med vil jeg sige, at det jo er dejligt at se, at der kommer en overraskelse på 5.000 kr. i form af en forhøjelse af fradragsloftet til serviceydelser.
Så det var overraskelsen lige nu.
Så kommer vi til chokoladen.
Den kunne godt have været tykkere i skallen, men den smager dog af chokolade.
Så det, at vi på den her måde tilgodeser befolkningen i yderkommunerne og på de små øer, sætter vi selvfølgelig stor pris på.
Vi kunne godt have ønsket os lidt mere, men vi er i gang.
Der var lidt til den grønne omstilling.
Det skal der også være, og det synes jeg er rigtig fint.
Så alt i alt må vi jo sige, at vi i Danmarksdemokraterne ser det her som nogle absolut sympatiske tiltag, som i den grad er med til at hjælpe borgerne i landdistrikterne, og dem er vi jo rigtig glade for.
Så det, at vi rammer landdistrikterne og yderområderne, kan vi kun billige, og vi siger god for forslaget.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-01-17:
Tak for det, formand.
Med dette lovforslag gennemføres en række tiltag, som var en del af finanslovsforhandlingerne, og som Liberal Alliance betragter som velkomne.
Det vigtigste element er i vores perspektiv forhøjelsen af bundfradraget for elbiler, så det bliver billigere at anskaffe sig sådan en.
At forhøje fradragsloftet for serviceydelser samt at hæve befordringsfradraget for pendlere, der bor i yderkommuner og på småøer, er også tiltag, som gør det billigere at være dansker, og som vi i Liberal Alliance grundlæggende er positivt indstillede over for.
Den sidste del af lovforslaget, som handler om at sænke bundskatten som kompensation for højere kommuneskat, giver også god mening, hvis vi skal holde skatterne i ro og undgå, at borgerne kommer til at skulle betale mere i skat.
Så skulle jeg hilse fra Alternativet og sige, at de også støtter lovforslaget.
Anders Kronborg (S), 2024-01-17:
Ovre i Esbjerg, hvor jeg er valgt, er der rigtig mange, der har en have.
Der er også rigtig mange på Esbjerg Havn, der er oppe at betale topskat, også folk, der er medlem af Dansk Metal eller medlem af 3F Esbjerg Transport, og formentlig også nogle, der kunne finde på at sætte deres kryds ved Enhedslisten.
Så jeg synes måske, man laver nogle fortegnelser og fremstiller det på en måde, der ikke er helt korrekt i den her sammenhæng.
Jeg synes også, man skulle prøve at gå lidt væk fra regnearket og gøre det her menneskeligt.
Det handler jo om, at servicefradraget også kan give lidt mere tid til familien: at man er sammen med sine børn, og at man også har tid til at læse lektier i en tid, hvor der er en trivselskrise som aldrig før i forhold til vores børn og unge.
Anerkender ordføreren slet ikke, at det her kan være en hjælp til børnefamilierne, f.eks. med en far, der er smed på Esbjerg Havn, og en mor, der er sygeplejerske på Esbjerg Sygehus?