runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Valentin (SF), 2021-11-19:
Jeg forstod det sådan, at det kun handlede om at samkøre data internt for Skatteforvaltningen, også selv om man måske kan hente andre steder fra.
Umiddelbart som vi har læst det her, synes vi ikke, det virker problematisk, men vi er selvfølgelig meget åbne over for at kigge på afgrænsningerne.
Jeg hørte også hr. Dennis Flydtkjærs spørgsmål tidligere til hr. Alexander Grandt, selv om jeg lige var ude af salen og fulgte med på skærmen, og er helt bestemt klar på at se på, om der er nogen måder, det her skal rammes ind på, hvis der kan være nogle problematikker ved det.
Vi har ikke kunnet finde det store, da vi gennemgik det, og vi synes, at det her forslag har nogle ret væsentlige elementer, også i forhold til at bekæmpe snyd osv.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-11-19:
Jeg vil bare prøve at læse fjerde afsnit på side 3 op: »Derudover foreslås det, at Skatteforvaltningen skal kunne indsamle og behandle alle nødvendige oplysninger om fysiske eller juridiske personers økonomiske og erhvervsmæssige forhold fra andre offentlige myndigheder og offentligt tilgængelige kilder med de oplysninger, Skatteforvaltningen er i besiddelse af.«
Altså, man kan hive fat i alle andre offentlige myndigheder og køre data ind i sine egne oplysninger, hvis man synes, det er relevant.
Så det er ikke kun Skatteforvaltningens egne oplysninger, men sådan set alle andre relevante oplysninger, som de så selv finder relevante.
Så der er ikke nogen grænse for, at det kun er deres egen data.
Carl Valentin (SF), 2021-11-19:
Men det vil stadig væk være noget, man samkører internt for Skatteforvaltningen, som jeg forstår det, og det er det, der er relevant for os.
Henning Hyllested (EL), 2021-11-19:
Jeg er her som standin for vores skatteordfører, Rune Lund, der desværre ikke kunne være til stede, så jeg vil læse den tale op, han har stukket mig i hånden, om jeg så må sige.
Men lovforslaget indeholder jo flere elementer om databehandling af personers og virksomheders skatteindberetninger.
Den del, som vedrører Skatteforvaltningens muligheder for at indsamle, behandle og samkøre data med henblik på at udvikle machine learning-modeller samt at gennemføre en mere datadreven kontrol, har modtaget kritik i høringssvarene.
Og det er jo ikke, fordi Enhedslisten ikke er positive over for en forbedret skattekontrol, men det skal selvfølgelig altid sikres, at borgere og virksomheder ikke stilles dårligere i forhold til retssikkerhed.
Skatteministeriet har forsikret, at skattekontrol, der eventuelt kan føre til skattesager, vil blive udført ved manuel kontrol, men vi vil stille uddybende spørgsmål til det her i udvalgsbehandlingen.
Vi mener, at der kan være et problem i at give rådgivere i store finanskoncerner mulighed for at indhente og potentielt videregive oplysninger inden for koncernen indhentet fra eSkatData.
Hvis man tager f.eks. Danske Bank, som både driver et realkreditinstitut og et ejendomsmæglerfirma, ud over at drive bank, vil det ikke være i forbrugerens interesse, at informationer kan deles på tværs, da det kan forringe en forhandlingssituation.
Desuden har vi desværre tidligere set problemer med, at man i en finansiel virksomhed tror, at det er en rådgiver, man sidder over for, men hvor det i virkeligheden er en salgskonsulent, der ovenikøbet har til formål at sikre virksomheden indtjening.
Hvis det altså lykkes at få folk til at investere i særlige låntyper, kan det være investeringsprodukter.
Derfor vil vi stille spørgsmål til, hvordan det kan sikres, at den øgede adgang til informationer for finansielle rådgivere ikke kan føre til dårligere forhold for borgerne og for forbrugerne i det hele taget.
Så vi forbeholder os vores stillingtagen til lovforslaget, til vi har været igennem udvalgsbehandlingen.
Louise Schack Elholm (V), 2021-11-19:
Som jeg sagde, synes vi, det er positivt, at man bruger de digitale værktøjer til at udføre en bedre kontrol – man bør høste de lavthængende frugter.
Der, hvor vi bliver bekymrede, er, når det ikke kun er FSR, men også Datatilsynet, som er bekymret over retssikkerheden – vi ville også være bekymrede, hvis det kun var FSR; vi lytter til alle, der er bekymret.
Men vi er bare ret bekymrede over den her generelle bekymring, der bliver givet udtryk for i høringssvarene, og derfor vil jeg spørge ministeren om, hvorfor ministeren har valgt at lave hjemlen så bred, som den er.
Hvorfor er den ikke nærmere præciseret?
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-11-19:
Jeg er helt enig i, at man skal bruge de her data, og det er kun godt, hvis man kan styrke skattekontrollen ved at kontrollere de rigtige og gøre det der, hvor der er en større chance for snyd.
Men det er som sagt den anden del, altså afgrænsningen af det, jeg taler om.
Skal danskerne ikke kunne have indsigt i, hvad det er for nogle data, man trækker som Skatteforvaltning?
Det handler ikke bare om de data, de selv har, for de kan trække alt; det giver vi lov til med det her.
Altså, skal man bruge det alene til skattekontrol, eller kan man også bruge det til at lukke skattehuller?
Hvor langt skal vi egentlig give dem lov til at gå?
Det er mere det, jeg synes kunne være en god principiel diskussion, og jeg håbede egentlig på, at Socialdemokraterne godt ville være med til at indramme det.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-11-19:
Vi har tænkt os at stemme gult.
Vi synes, det er en dårlig brug af Folketingets tid, at vi igen og igen skal behandle det her forslag.
Vi ved godt, at vi afventer en større reform af vederlag osv., som Folketingets partier ikke har været handlekraftige nok til at lave.
Men grundidéen i den her midlertidige forlængelse af en 5-procentsnedsættelse af lønnen synes vi ikke rigtig hører nogen steder hjemme.
Vi synes, at det er en dårlig brug af vores tid, og vi synes også, at indholdet i forslaget er dårligt.
Men når regeringen ikke selv ønsker at bringe den her krølle af vejen, vil vi heller ikke direkte stemme imod, så vi stemmer gult.
Henning Hyllested (EL), 2021-11-19:
Jeg er her i stedet for vores ordfører på området, Peder Hvelplund.
Det er jo rigtigt, som det allerede er nævnt af mange, at der er tale om en forlængelse af en midlertidig periode.
Jeg synes også, at man i høj grad kan begynde at sætte spørgsmålstegn ved det midlertidige, da det her faktisk er pågået igennem det meste af 10 år.
Jeg kan gentage, hvad vi har sagt ved de tidligere lejligheder, når vi forlængede ordningen.
Vi er ret kritiske over for de privilegier, som vi som politikere har.
Vi har rigtig favorable pensionsvilkår, mens vi samtidig beder lønmodtagerne om at blive længere tid på arbejdsmarkedet.
Vi har eftervederlag i 2 år på et ganske pænt – hvad skal man sige – dagpengeniveau, i hvert fald i forhold til hvis man bliver arbejdsløs og skal leve af dagpenge.
Det er jo beskrevet, at man med den her ordning vil vise løntilbageholdenhed for ministre.
Det er jo rigtigt, som det også er nævnt, at det her egentlig afventer nærmere overvejelser og afklaringer, altså en reform af politikernes vilkår.
Jeg synes også, at man efterhånden, hvilket den radikale ordfører også gjorde, kan stille spørgsmål ved, om vi skal blive ved med det her.
Hvorfor sker der ikke noget på området?
Hvad har man gjort sig af overvejelser?
Vi har jo indtryk af, at det har man ikke, når man nu har brugt, som jeg siger, det meste af 10 år på at forlænge ordningerne.
Hvorfor kommer der ikke et resultat af de overvejelser, hvis man altså har gjort sig de overvejelser?
Vi mistænker selvfølgelig, at det har man i virkeligheden ikke.
Så vi synes egentlig, at man skulle gøre den her nedsættelse permanent.
Så er vi fri for at skulle møde op her hvert andet år – eller hvor tit det er – for at forlænge ordningen.
Det er der strengt taget ikke nogen grund til.
Så må man jo så afvente, at de der såkaldte overvejelser og afklaringer er gjort.
Ikke desto mindre, for vi synes, det er fornuftigt, og vi synes, at lønniveauet for ministre og for den sags skyld også for folketingsmedlemmer er rigelig højt, støtter vi selvfølgelig forslaget om at nedsætte grundvederlaget med 5 pct. og fastholder, at det skal fortsætte.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-11-19:
Ja, jeg tager lidt for kolleger her i dag; jeg er her så i stedet for Mai Mercado.
Lovforslaget her nedsætter ministrenes vederlag med 5 pct.
Det Konservative Folkeparti kan endnu en gang bakke op om at nedsætte vederlaget med de 5 pct., men vi vil også gerne benytte lejligheden her til at tilkendegive, at det ikke er holdbart bare at fortsætte ad samme spor hvert andet år.
Vi ønsker hellere, at der bliver taget en ordentlig diskussion af vederlag og pensionsforhold hos politikerne.
Egentlig havde vi opfattelsen af, at vi var godt i gang med de første drøftelser, indtil coronaen ramte.
Vi havde en opfattelse af, at der var en velvillighed til at følge Vederlagskommissionens anbefalinger, og når jeg taler i datid, er det, fordi vi ikke længere har den opfattelse.
Så i stedet for bare at stemme gult og gå ud af salen som De Radikale og synes, at det her er irriterende – for vi synes jo ikke, at det er smart, at man står her igen og igen – vil vi sige, at vi stemmer for forslaget, men nu håber vi også og opfordrer til, at der igen kan komme et flertal af partier, som ønsker ændringer i tråd med Vederlagskommissionens anbefalinger.
Tak for ordet.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-11-19:
Nye Borgerlige kan støtte lovforslaget.
Morten Bødskov (S), 2021-11-19:
Tak for det, formand.
Og tak for modtagelsen af lovforslaget, som jo indeholder et initiativ om en forlængelse af perioden for den midlertidige nedsættelse af ministres grundvederlag med 2 år.
Nedsættelsen af ministervederlaget er senere blevet forlænget i henholdsvis 2012, 2015, 2019 og også i 2020.
Perioden med den midlertidige nedsættelse af ministervederlaget udløber således her den 31. december i år, altså i 2021.
Regeringen foreslår derfor, at den midlertidige nedsættelse af ministres grundvederlag med 5 pct. forlænges til og med den 31. december 2023.
Regeringen ønsker dermed, at der fortsat skal udvises løntilbageholdenhed for ministre, og forlængelsen af perioden med den midlertidige nedsættelse giver os så også samtidig mulighed for nærmere overvejelser og afklaringer af politikernes vilkår.
Regeringen vil derfor afvente de her drøftelser, som jo foregår i Folketinget.
Men det er som sagt positivt med så bred en tilslutning til forslaget, som jo så viderefører den midlertidige nedsættelse af ministervederlaget til udgangen af 2023.
Så endnu en gang tak for den positive modtagelse af forslaget.
Henning Hyllested (EL), 2021-11-19:
Nu fremgik det jo klart af de ganske mange korte taler, at der er en stor utålmodighed hos faktisk samtlige partier, og det har endda fået De Radikale til ligefrem at ville stemme gult til det, for nu synes man ikke rigtig længere, man kan blive ved med den her trækken tingene i langdrag.
Derfor vil jeg selvfølgelig høre ministeren om følgende.
Morten Bødskov (S), 2021-11-19:
Det er et anliggende for Folketinget, og derfor er det ikke noget, jeg som minister skal blande mig i.
Det er Folketinget og dermed det hus og den bygning, som hr. Henning Hyllested selv er en del af, som varetager de her diskussioner.
Derfor har jeg ikke nogen nærmere viden om, hvad der pågår af drøftelser.
Det må man klare blandt Folketingets partier.
Det er også derfor, vi forlænger perioden, nemlig så man har god tid til at tage de her drøftelser, og det må man jo så gøre her i Folketinget.
Henning Hyllested (EL), 2021-11-19:
Jeg må indrømme, at for mit vedkommende og for mit partis vedkommende har vi ikke kendskab til, at der foregår noget; vi er ikke blevet inddraget i noget.
Men så kan man selvfølgelig sige: Så kan I bare selv tage initiativet.
Men altså, hvis ikke det skulle komme fra, om jeg så må sige, de samlede partier, så ved jeg ikke rigtig, hvad man skal stille op med det her.
Så jeg synes, det er lidt for meget at glide af på den, selv om man kan sige helt officielt og rigtigt, at regeringen ikke er involveret i det.
Det er Folketinget, der ligesom er det.
Morten Bødskov (S), 2021-11-19:
Nej, men der er jo ikke nogen grund til at skjule noget.
Selvfølgelig pågår der da drøftelser.
Det ved alle, og det ved hr. Henning Hyllested sådan set også udmærket.
Det behøver han jo heller ikke at stå og skjule.
Men der er mange synspunkter, og dem må Folketinget jo finde ud af at få håndteret; det er ikke et anliggende for regeringen.
Det er Folketingets opgave, og vi bistår gerne i det omfang, det er nødvendigt, men det er nu engang Folketingets ansvarsområde, og derfor overlader vi trygt til Folketinget at finde ud af, hvordan den skal landes.
Alexander Grandt (S), 2021-11-19:
Tak for ordet.
I Socialdemokratiet er vi optaget af, at vi løbende styrker skattekontrollen ved bl.a. at opdatere og udvikle de metoder, der kan bidrage til en mere effektiv og målrettet kontrol.
Lovforslaget består af tre dele.
For det første foreslås det, at virksomheder, der har fået tilladelse af Finanstilsynet til at drive virksomhed som finansiel rådgiver, får mulighed for at bruge eSkatData. Igennem
eSkatData
kan en finansiel rådgiver med borgerens samtykke få videregivet oplysninger fra Skatteforvaltningen om borgerens økonomiske forhold.
Det er noget, der har været efterspurgt i branchen, og det er også noget, som forbedrer vilkårene for brugerne, fordi de er fri for bureaukratiet med selv at skulle overføre data.
For det andet foreslås det, at man styrker eSkatData ved at udvide ordningen, altså udvide mængden af oplysninger, som kan overføres gennem eSkatData.
Og det er igen naturligvis med borgerens samtykke.
Den tredje og sidste del af lovforslaget handler om Skatteforvaltningens muligheder for at udføre en bedre og mere intelligent kontrol, når en virksomhed anmelder sig til registrering og der er foretaget en såkaldt registerkontrol.
Og det skal ske ved at give Skatteforvaltningen adgang til at indsamle, behandle og samkøre data.
Herudover har den forbedrede adgang til formål at bidrage til at udvikle nye machine learning-metoder og -modeller til sådan mere analytisk at finde ud af, hvor man skal sætte ind med kontrol.
Alt i alt er lovforslaget derfor med til at imødekomme efterspørgslen fra forskellige brancher og er samtidig til gavn for både den enkelte borger og de virksomheder, der anvender eSkatData, og derfor støtter Socialdemokratiet forslaget.
Og så skulle jeg komme med en hilsen fra den radikale ordfører, der desværre ikke kan være i salen i dag, og sige, at Radikale Venstre også støtter forslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-11-19:
Tak for ordet.
Lovforslaget handler jo i høj grad om, at man skulle kunne føre bedre skattekontrol ved at bruge data, som Skatteforvaltningen har, men også ved at kunne bruge samtlige data, der ellers er i den offentlige sektor.
Det er jo svært og stort set næsten umuligt at være imod, at man skal kunne bruge data til at fange svindlere og udsøge de rigtige til kontrol.
Men der er jo også en anden side af det, det mere principielle, for
hvor er afgrænsningen, i forhold til hvad man kan bruge dataene til?
Så jeg vil egentlig bare prøve at afsøge Socialdemokratiets holdning til, om man måske ikke godt kunne lave en afgrænsning på det her forslag, for hvad kan Skatteforvaltningen bruge dataene til?
Kan vi skabe en gennemsigtighed, så danskerne kan få at vide, hvilke oplysninger Skatteforvaltningen trækker om danskerne osv.?
For som det er her, er det jo egentlig bare en åben ladeport, hvor man kan få al data, man kan finde om danskerne, og bruge den til, lige præcis hvad man vil.
Så spørgsmålet er, om Socialdemokraterne i udvalgsarbejdet kunne være med til at prøve at se på, om vi kan afgrænse det her.
Det synes jeg der er noget principielt i, som vi som Folketing er nødt til at tage stilling til.
Alexander Grandt (S), 2021-11-19:
Jeg er sådan set med på de principielle overvejelser fra ordføreren.
Men jeg vil også sige: Når vi står med nogle digitale virkemidler, der kan gøre, at vi har en mere effektiv kontrol, så myndighederne bliver bedre i stand til at udpege, hvor vi skal sætte ind med den kontrol, så synes jeg, det er afgørende, men det ændrer selvfølgelig ikke på, at der i udvalgsarbejdet sagtens kan komme forskellige forslag op.
Det skal vi selvfølgelig være åbne over for, men det må ikke ændre på, at hovedfokus med det her lovforslag – hvilket jeg synes er helt afgørende for, at vi får en toptunet skattekontrol – selvfølgelig er, at vi gør brug af den data, vi har, for at komme efter dem, som snyder.
Morten Bødskov (S), 2021-11-19:
Det kan vi uddybe i udvalgsbehandlingen, men grundlaget for det er jo det, jeg sagde, nemlig de almindelige proportionalitetsprincipper for myndigheders anvendelse af entré i de her spørgsmål.
Det er kendt fra en hel række andre områder.
Så det er det, der er grundlaget for det.
Kan vi udvikle eksempler på, hvad det kan bruges til?
Ja, det kan vi sagtens gøre, og det vil vi også gøre i udvalgsarbejdet.
Nu har jeg godt nok kun haft hvervet her i lidt over 2 år, men jeg må sige, at med de sager, der bliver omtalt i medierne, så tror jeg, at vi i fællesskab godt ved, at det, vi sidder og kæmper med, når vi laver brede aftaler om styrkelse af kontrollen, jo lige nøjagtig handler om det her.
Der er behov for, at vi kan bruge de mange tusind data, vi får, bedre, og der er behov for, at vi kan bruge, om man vil, intelligent dataanvendelse, altså det her machine learning, til at sætte nogle stopklodser ind, som så gør, at folk bliver udtaget til manuel kontrol.
Det er både mere målrettet og mere effektivt, og jeg vil vove den påstand, at der for den enkelte også er langt større retssikkerhed i det, end hvis man bare pr. definition, fordi man er nervøs for, at der er et hul et sted, gennemfører direkte manuel kontrol af en hel sektor.
Her bliver det meget mere målrettet.
Louise Schack Elholm (V), 2021-11-19:
Mener ministeren ikke, at man kan sikre retssikkerheden yderligere i det her lovforslag?
Er alt det, der er i det her lovforslag, strengt nødvendigt for at kunne udføre den kontrol, som vi har brug for for at sikre, at der ikke er de her svindelsager?
Mener ministeren, at der ikke er plads til at sikre en bedre retssikkerhed i det lovforslag?
Henning Hyllested (EL), 2021-11-19:
Mener ministeren virkelig, at et beløb på 60 mio. kr., som var refusionsbeløbet for sandsugere i 2019, har, som ministeren selv sagde, afgørende betydning for, hvor sådan et rederi med sandsugere placerer sine aktiviteter?
Morten Bødskov (S), 2021-11-19:
Det kan det meget vel have.
Det kan jo ikke afvises.
Det er selvfølgelig de samlede konkurrencebetingelser, som ethvert erhverv ser på, når det skal investere.
Men man kan bestemt ikke afvise, at det vil have en afgørende betydning for den enkelte investering.
Henning Hyllested (EL), 2021-11-19:
Her giver vi statsstøtte til en branche, rederibranchen, som efter min bedste overbevisning ikke behøver det for at sige det rent ud – det er vi uenige om, det ved jeg godt – men vi giver også statsstøtte i en størrelsesorden, som igen efter min mening ikke har den afgørende betydning, som skatteministeren påstår.
Altså, det er jo det, der er min pointe.
Hvorfor pokker skal vi blive ved med det, når det nu er det, vi taler om?
Altså, det er så minimale beløb, at det ikke har afgørende betydning for, hvor et rederi placerer sine aktiviteter.
Morten Bødskov (S), 2021-11-19:
Det er nok svært at sige så kategorisk, som hr. Henning Hyllested gør det.
Men jeg tror da, man må sige, at for konkurrenceudsatte erhverv kan det være på marginalen, det bliver afgjort, om man skal foretage investeringer, om man skal fastholde arbejdspladser i Danmark.
Hvis man spørger nogle af virksomhederne i den her branche, tror jeg, at det er noget af det, der er udslagsgivende – de sidder jo og kigger på marginalen.
Altså, hvad er det, der skal gøre, at de vil fastholde deres arbejdspladser i Danmark?
Og det kan vel være det her, som det kan være andet – det indrømmer jeg gerne.
Derfor er det jo en samlet vurdering.
Og regeringens vurdering er, at det her kan være afgørende, og derfor har vi selvfølgelig arbejdet og kæmpet for det, som jeg sagde i min ordførertale.
Alexander Grandt (S), 2021-11-19:
Tak for ordet, formand.
Det tredje og sidste lovforslag på skatteministerens område, som vi skal behandle her i dag, er også af ganske teknisk karakter.
Overordnet handler det om at sikre smidigere regler for ændringer af pensionsindbetalinger, og her er der behov for, at det bliver lettere, for lige nu kan det være en lang, ressourcekrævende proces, når fejl skal rettes, så en pensionsindbetaling ender det rigtige sted.
Derfor foreslås det bl.a., at fejlindbetalinger skal kunne rettes inden for 3 år uden krav om godkendelse fra skatteforvaltningen, herudover at årets pensionsindbetalinger uden skattemæssige konsekvenser skal kunne flyttes til andre pensionsinstitutter.
Med de ændringer kan både pensionsinstitutterne, pensionsopsparerne og skatteforvaltningen se frem til, at det bliver nemmere.
Et andet centralt element i det her lovforslag knytter sig til noget andet, nemlig at Skatteministeriet har modtaget en såkaldt early warning fra skatteforvaltningen.
Det skyldes, at der er blevet konstateret et hul i reglerne for pensionsinstitutters investeringer.
Hullet giver en utilsigtet mulighed for at fradrage samme værditab to gange ved at skifte princip for indkomstopgørelsen.
På den baggrund foreslås det at lukke hullet, og det foreslås, at virkningen skal gælde fra fremsættelsesdatoen, som var onsdag i sidste uge.
I Socialdemokratiet mener vi, det er afgørende at reagere hurtigt på det her, så vi får stoppet for, at reglerne kan udnyttes utilsigtet.
Et tredje element i lovforslaget lægger op til lempelig indfasning af det kommende forbud fra Finanstilsynet mod placering af unoterede aktier i børneopsparinger og selvpensioneringskontoer.
Endelig skal det sidste element i lovforslaget sikre korrekt beskatning af beløb, der tilbagebetales til pensionsinstitutter, f.eks. i form af rabat på omkostninger for investeringer.
Som jeg indledte med, er det et ganske teknisk lovforslag.
Det er også et lovforslag, som består af en række forskellige elementer med forskellige formål, men fælles for dem alle er, at de bidrager til at sikre mere robuste og smidige regler for pensionsbeskatningen.
Samtidig bidrager de til, at skattereglerne ikke kan udnyttes i strid med hensigten.
Der er derfor tale om et om end langt, så meget vigtigt lovforslag, som Socialdemokratiet naturligvis bakker op om.
Og endnu en gang skal jeg hilse fra den radikale ordfører og sige, at det gør Radikale Venstre også.
Kim Valentin (V), 2021-11-19:
Tak til formanden, og tak for ordet.
Som den socialdemokratiske ordfører var inde på, sætter lovforslaget ind med en række tiltag for at styrke beskatningsreglerne, så de også i praksis lever op til hensigten, og så det ikke er muligt at udnytte et hul i reglerne, som det har været med reglerne for pensionsinstitutters investeringer i f.eks. vindmølleparker gennem skattetransparente enheder.
Hullet har givet en utilsigtet mulighed for at fradrage samme værditab to gange ved at skifte princip for indkomstopgørelsen.
Tilliden til skattesystemet er helt afgørende, og derfor er det vigtigt løbende at tilpasse de regler, der måtte fremstå uklare eller uhensigtsmæssige.
Det gælder også lovforslagets del om korrektion af fejlindberetninger til pensionsordninger, hvilket vil gøre det lettere og hurtigere for borgerne at få korrigeret fejlagtige pensionsindbetalinger.