runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-12-12:
Vi vil også altid gerne lytte til branchen.
I det her tilfælde er vi nået frem til det her kompromis, hvor man i første omgang tager den del af branchen, hvor myndighederne og politiet siger, at der er et problem.
Det er jo heller ikke kun branchen, der bliver pålagt byrder, når man indfører den her slags lovgivning.
Det er jo også de myndigheder, der skal kunne kontrollere det effektivt, og hvis vi beder dem om at kigge i en høstak, der er alt for stor, bliver deres arbejde jo også sværere.
Men vi vil jo fortsat lytte til branchen.
Som jeg giver en indikation af her i dag, vil vi følge det, og vi vil også lytte til branchen og høre, hvordan det så er, det her er kommet til at fungere, når det er implementeret, og følge med i, om det kommer til at fungere hensigtsmæssigt, om vi flytter et problem, eller om det bliver meget bøvlet for virksomhederne.
Men lige nu er vi overbevist om, at det her er det bedste bud på den rette balance.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-12-12:
Ordføreren siger »kigge i en høstak«, og det forstår jeg simpelt hen ikke.
Altså, det her skal jo stoppe, at der overhovedet bliver etableret virksomheder, som det er kriminelle der står bag, så det forstår jeg simpelt hen ikke.
Vil Venstres ordfører og Venstre ikke være med til at stoppe de kriminelle i at starte sådan nogle virksomheder?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-12-12:
Det vil jeg meget gerne, men når vi nu har nogle myndigheder, der siger, at på det område, som fru Betina Kastbjerg gerne vil underlægge mere kontrol og mere tilsyn, er der ikke problemer med kriminalitet, så synes jeg også, at vi normalt er enige om, at så indfører vi ikke kontrol og bureaukrati ud fra et forsigtighedsprincip.
Der afventer vi og ser, at der reelt er nogle steder, hvor der er et problem, og så indfører vi kontrol og bureaukrati, for vi skal ikke indføre kontrol og bureaukrati for sjov.
Generelt har vi haft en tendens til i det her land at indføre alt for meget kontrol og bureaukrati, som ikke var nødvendigt, og derfor synes vi, det faktisk også er fornuftigt med et forsigtighedsprincip i forhold til at indføre ny kontrol og bureaukrati.
Helle Bonnesen (KF), 2025-12-12:
Og tak for talen.
Nu er fru Betina Kastbjerg jo også retsordfører, og det her er nærmest en udmøntning af et politikområde på et andet område, nemlig retsområdet.
Så hvordan mener fru Betina Kastbjerg at det her egentlig følger op på den intention, der har været med bandepakken?
Betina Kastbjerg (DD), 2025-12-12:
Der er jo ingen tvivl om, at det var et fokuspunkt for mange partier, da vi havde bandepakken tilbage i november 2023, altså at vi ønskede, at der kom en ordning på leasingområdet.
For vi ved, at det er der, de kriminelle og specielt rocker-bande-miljøet bruger leasing, både som en, hvad skal man sige, godbid til de unge, som måske kan vil blive lokket af en stor bil, de kan få lov til at køre rundt i, men jo også til hvidvask.
Derfor ønskede vi, at der skulle en tilladelsesordning eller en licensordning ind på området.
Det er vi selvfølgelig også glade for at der kommer, men jeg synes bare, at det er super ærgerligt, at man ikke ønsker at lukke, som jeg sagde tidligere, alle hullerne i osten, for vi ved, at de kriminelle vil søge derhen, hvor der så ikke er en licensordning.
Helle Bonnesen (KF), 2025-12-12:
Det er samtlige partier, tror jeg, her i salen, som ønsker at modarbejde bøvl og byrder, og nu indfører vi så en regel for erhvervslivet, som er rettet mod nogen, men hvor man tydeligt kan se, at der vil være en sandsynlighed for, at den svindel, der sker, bare flytter til andre steder.
Er det overhovedet værd at indføre det?
Altså, påvirker det erhvervslivet med noget bøvl og nogle byrder, som bare vil være irrelevante, fordi man alligevel kan bruge smuthullerne, eller er det trods alt godt at få dækket noget af det?
Betina Kastbjerg (DD), 2025-12-12:
Vi synes jo, at det her er et skridt på vejen, men vi forstår bare ikke, hvorfor regeringen ikke vil være med til at lukke alle hullerne på én gang.
Branchen har selv ønsket, at der skal komme en licensordning på hele området, uanset om det er sort leasing eller det er leasing på fuld afgift eller ingen afgift.
Så jeg forstår ikke, at regeringen ikke har lyttet til branchen som helhed.
Det ville klæde dem.
Tak for det.
I forbindelse med bandepakkeforhandlingerne var vi i Danmarksdemokraterne meget opsatte på, at der skulle kigges på en licensordning for leasingområdet, da vi ved, at det her område ofte er plaget af hvidvask fra rocker- og bandemiljøet.
Derfor er vi selvfølgelig også glade for, at der kommer en tilladelsesordning, hvori der bliver stillet en række krav, herunder at ledelsen er kompetent, ansvarlig og hæderlig.
Men når det er sagt, er der dele af lovforslaget, som giver anledning til bekymring fra vores side.
For det første er vi kritiske over for det forhold, at tilladelsesordningen kun er rettet mod leasing af motorkøretøjer på forholdsmæssig registreringsafgift.
Det virker ulogisk, eftersom der jo er en reel risiko for, at kriminelle i så fald vil søge at svindle på andre områder, hvor leasingselskaber ikke skal have den her forudgående tilladelse fra Finanstilsynet.
Det gælder f.eks. biler med fuld afgift, og at kriminelle her kan vælge at fifle med værdien af en brugt importeret bil, eller biler, som der ingen afgift er på, f.eks. en elbil under 411.000 kr.
Derfor mener vi, at ordningen bør gælde for leasing af alle motorkøretøjer, både biler med fuld afgift og biler uden afgift.
For det andet er vi enige i den kritik, som rejses i en række høringssvar, i forhold til at lovforslaget mangler objektive kriterier i forhold til Finanstilsynets godkendelser af leasingvirksomheder.
Vi mener, det er helt afgørende for ansøgernes retssikkerhed, at der foreligger en række objektive betingelser for, hvornår Finanstilsynet kan afslå en ansøgning om tilladelse.
Ellers efterlades leasingvirksomhederne i ingenmandsland.
For det tredje er der heller ikke taget højde for subleasing, da ordlyden i lovforslaget er, og nu citerer jeg, »virksomheder, der udbyder leasing af motorkøretøjer, som virksomheden ejer«.
Der er altså også et smuthul, som vi ønsker lukket.
Derudover, som det også har været nævnt tidligere i spørgsmål, vil det også være lettest for branchen, at der er ensartede regler uanset typen af leasing.
Vi kommer derfor til at stille et ændringsforslag, som vi naturligvis håber der kan samle sig opbakning omkring.
Men Danmarksdemokraterne støtter lovforslaget, og nu ser jeg ikke Alternativet herinde, så jeg har lovet at hilse fra fru Karin Liltorp, som er syg, og sige, at Alternativet er uafklaret.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-12-16:
Tak, hr. formand.
Fra Danmarksdemokraternes side skal der også ydes opbakning til det lovforslag, som skatteministeren her fremsætter.
Som tidligere ordførere har sagt, er det jo udmøntningen af en politisk aftale, som Danmarksdemokraterne var med til at indgå med regeringen og andre gode partier her tilbage i juni måned.
Det er rigtigt, at det nu bliver muligt, at en eftergivet gæld kan genopstå, hvis en borger, der har fået eftergivet gæld, på ny vælger at begå kriminalitet og sigtes herfor inden for 5 år efter eftergivelsestidspunktet.
Det synes vi faktisk i Danmarksdemokraterne var noget af det, der var utrolig vigtigt at få med, hvis vi overhovedet skulle være med i den her politiske aftale.
Det er jo så kommet med, og så er det sådan, at skatteøkonomisk kriminalitet også bliver omfattet af ordningen.
Så vi synes faktisk, det er en positiv ting, at vi får gennemført det her lovforslag, og at der stadig væk er mulighed for at sanktionere dem, der begår kriminalitet, og dem, der bedriver spekulation i at omgå osv.
Samtidig bliver man tilskyndet til at overholde de aftaler, man indgår med det offentlige i Danmark.
Så vi støtter forslaget.
Alexander Ryle (LA), 2025-12-16:
Tak for en rigtig god tale.
Noget af det, som jeg kan høre at ordføreren er bekymret for, er den her fejlrate, og det er også noget, som bekymrer mig ret meget.
For hvis man bare kigger på en enkelt platform, WhatsApp, som sender 130 milliarder beskeder hver eneste dag, hvoraf 6,9 milliarder er billeder, og hvis man så siger, at der er en fejlrate på 1 pct., så er det 69 millioner billeder, som skal tjekkes igennem manuelt hver dag.
Da Europa-Parlamentet lavede sin konsekvensvurdering af det her forslag for nogle år tilbage, vurderede man, at der kun ville være en præcision på 88 pct. og altså en fejlrate på 12 pct.
Det synes jeg er helt vildt.
Så er ordføreren ikke enig med mig i, at tallet her jo nok er langt højere end det, vi har nævnt i debatten indtil videre?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-12-16:
Jeg mener også, at det gælder nogle af dem, der har været mest kritiske.
Vi havde en jurist inde i Digitaliseringsudvalget, som havde den klare vurdering, at nu overholdt det de grundlæggende rettigheder under alle omstændigheder, hvis der havde været en tvivl før.
Nu skal jeg ikke stå her og kigge på ministeren – det har en tidligere ordfører fået at vide at man ikke må – men jeg mener, at det jo er sådan, at hvis der bliver forhandlet et kompromisforslag hjem, så er der vel en dialog med Rådets juridiske tjeneste, i forhold til om man rammer inden for de juridiske vurderinger, de har.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-16:
Venstres ordfører har lige sagt, at Venstre har givet et mandat til noget, som de dybest set ikke rigtig anede hvad var, i forhold til hvad ministeren gik ned og gjorde.
Det er da flot i sig selv – og det er meget forklarende for regeringskonstellationen.
Men det er jo ikke et godt svar.
Hvad er det for nogle juridiske vurderinger?
For som jeg også er blevet bibragt viden, er det jo ikke jurister, der altid bliver spurgt om det her, vel?
Ministeren har nogle gange spurgt folk, som ikke var jurister, om det samme, altså om de kunne underbygge ham i, at det her var inden for skiven.
Så lad mig vende tilbage til det: Hvad er det for nogle jurister, og er Venstre tilfredse med, at EU's juridiske vurdering bliver holdt inden for det her?
For vi har som sagt ikke set det.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-12-16:
Det er ved at være en del år siden, og jeg var ikke til stede. Jeg har fået mandatet genfortalt, og der har jeg fået fortalt, at det, Venstre, lagde afgørende vægt på, var, at det forslag, som regeringen fik mandat til at lande, skulle overholde de grundlæggende rettigheder.
Så det er der blevet lagt afgørende væk på.
Der har så været juridiske vurderinger frem og tilbage, og nu er vi jo så heldigvis landet et sted, hvor det, der ender med at komme, overholder de grundlæggende rettigheder.
Det kan vi jo bare sige klart ligger inden for det mandat, der er givet, og det er vi jo glade og tilfredse med.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-16:
Tak til ordføreren.
Som medlem af Digitaliseringsudvalget er jeg da overrasket over, at ordføreren sagde, at han havde set, at der var kommet en blåstempling fra den juridiske vurdering i EU.
Det har vi i hvert fald ikke fået endnu.
Jeg kan også høre, at ordføreren trak lidt i land efterfølgende, og man har måske sagt noget, man ikke måtte sige, eller som måske ikke var helt rigtigt.
Jeg vil gerne tilbage til det mandat, som Venstre gav ministeren, for det var ikke på kompromisforslaget.
Det var på det vidtgående forslag, hvor vi havde en minister, der gik op og sagde, at han ville være gået meget længere.
Er det korrekt, at Venstre gav mandat til et forslag, der gik meget længere end det kompromisforslag, som vi har foran os nu?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-12-16:
Tak til ordføreren.
Jeg kan jo også henvise til de eksperter, vi havde med inde for at snakke med Digitaliseringsudvalget, og de lagde også den samme vurdering ned over det, nemlig at med den justering, altså det kompromisforslag, der var, lægger det nye forslag sig indenfor i forhold til at leve op til de grundlæggende rettigheder.
Mig bekendt har der heller ikke været nogen sager i de 5 år, hvor det har fungeret indtil videre.
Så jeg forstår ikke helt polemikken om, hvorvidt det kompromisforslag er inden for de rammer, for det er jo netop den del, der er taget ud, som der har været polemik omkring.
Alexander Ryle (LA), 2025-12-16:
Nu har jeg jo fulgt den her debat i ret lang tid, også i Europaudvalget og også, da Venstres to ordførere hr. Kim Valentin og hr. Jan E. Jørgensen bakkede op om forslaget om chatkontrol.
I alle de her debatter har jeg jo også diskuteret med justitsministeren, og så sent som sidste fredag spurgte jeg: Er der kommet en ny juridisk vurdering fra Rådets Juridiske Tjeneste?
Og svaret var nej.
Svaret var, at regeringen læner sig hundrede procent op ad sin egen fejlfortolkning af det her spørgsmål, og at regeringen aldrig lægger lovgivning frem, som ikke er inden for loven, og det er åbenbart argument nok for, at man kan holde sig inden for det.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-12-16:
Jeg har set en ny vurdering fra Rådets Juridiske Tjeneste, hvor de konkluderer, at det her kompromisforslag ikke strider imod de grundlæggende rettigheder.
Så det er der, jeg har set det.
Så jeg vil sige, at jeg forstår det ikke helt.
Jeg synes, at hvis en liberal, privat virksomhed frivilligt leverer en tjeneste, må de gerne sætte de vilkår, der er for at bruge den tjeneste, ligesom jeg synes, det er fint, at min mailkonto scanner for spam.
Du kan ikke få en mailkonto i dag, der ikke gør det – det ved jeg ikke om Liberal Alliance har en idé om at man skal forbyde – for ellers kan produktet ikke fungere.
Jeg er også glad for, at der bliver scannet for, at der ikke når børneporno frem til min mailkonto.
Det har jeg det fint med, så længe jeg ved, hvad vilkårene er, når jeg sender en mail, og så kan jeg vælge en anden udbyder, hvis jeg synes, et min udbyder har nogle forkerte vilkår, i forhold til at jeg skal bruge det.
Derfor pålægger vi heller ikke f.eks. Signal eller andre, der slår sig op på, at her kan man være hundrede procent sikker på at der ikke er nogen der ser med, og der beder vi dem heller ikke om at bryde krypteringen.
På den måde er der ingen forskel sammenlignet med det regime, der er i dag, og som man mig bekendt ikke har hørt at Liberal Alliance synes har været et kæmpeproblem de sidste 5 år.
Alexander Ryle (LA), 2025-12-16:
Jeg synes, det er helt vildt.
Venstre er jo i mit hoved et parti, der har kæmpet for personlig frihed, retssikkerhed og privatliv, og hvad er det lige præcis i det her lovforslag, der rimer på privatliv, retssikkerhed og personlig frihed?
Jeg kan ikke se det.
Altså, jeg kan virkelig ikke se, hvordan det her er foreneligt med liberale retsstatsprincipper.
Så siger ordføreren, at Rådets Juridiske Tjeneste har sagt, at det her lever op til EU's grundlæggende rettigheder – altså, hvornår har de gjort det?
Det eneste, jeg har set, er, at de netop har sagt, at det ikke lever op til EU's charter om grundlæggende rettigheder.
Så hvor er det, at ordføreren har set det henne?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-16:
Altså, nu bliver det med hovedregning sådan ca. 60 gange 12, og det må blive lige i underkanten af 1 milliard bare på den ene tjeneste, og det er jo ret problematisk.
For problemstillingen handler også om, hvilke ressourcer vi kommer til at sende efter det her, og om de kunne bruges meget bedre.
Det er også det der med, hvad vi får ud af det.
Kommer det her rent faktisk til at batte noget i kampen?
Det har vi jo kun en påstand om indtil videre, og jeg har hørt eksperter, som har sagt det modsatte, som har sagt, at det her lyder godt og føles godt i maven, men at det ikke kommer til at flytte noget ud over at flytte grænsen for, hvad vi har ret til at have privat over for stat og virksomheder.
Det er faktisk det eneste, vi er helt sikre på at det kommer til at flytte noget ved, og det er jo bekymrende.
Midlet til at nå derhen er ikke proportionalt, og det her er jo som sagt kun én tjeneste.
Der skal ansættes rigtig, rigtig mange på det her offentlige kontor, sikkert i Bruxelles eller et eller andet andet sted, hvor de skal sidde og læse det.
Og hvordan stoler vi så på, at de vurderer rigtigt?
For selvfølgelig skal vi fange dem, som det er rigtigt at fange.
Det skal vi, men jeg tror også, at det, danskerne sidder og tænker derude, når de hører det, er: Hvis vi skal tjekke 1 milliard billeder om dagen bare fra én tjeneste, hvordan pokker skal vi så tjekke 10 eller 15 milliarder?
Dina Raabjerg (KF), 2025-12-16:
Tak for ordet, og tak for en fin tale.
Jeg vil lige følge op på det, ordføreren sagde om at støtte borgerforslaget, og jeg vil bare høre, om Danmarksdemokraterne mener, at forslaget skal sættes til afstemning i Folketinget?
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-16:
Og jeg vil bare sige, at jeg synes, det her klæder SF.
Jeg står og tænker
: Hvor var den SF under coronaen, for der kunne jeg godt have tænkt mig samme opbakning omkring borgernes rettigheder.
Men jeg vil sige, at det klæder SF.
Vi er fuldstændig enige om alt det med overvågning og de her ting.
En anden bekymring, som vi ligesom kun har krattet lidt i, er det her med ressourceforbruget i forhold til, om det her rent faktisk hjælper til en målrettet bekæmpelse af børneporno og de her ting.
For det ligger i hvert fald mig rigtig, rigtig meget på sinde, at det her godt kan gå ned ad en blindgyde, fordi mængden af data simpelt hen bliver så stor.
Den sorteringsmetode, som man har, til når man har fået sendt det her og man skal til at kigge på det i en inspektion, bekymrer mig faktisk, fordi det kommer til at tage fokus væk fra, hvad de burde lave.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-12-16:
Det, jeg synes er så centralt i den her diskussion, er, at vi igen og igen hører det her med, at techgiganterne før bare gjorde det, og at det får de så fortsat lov til.
Men de gjorde det, fordi man lavede en undtagelse, en midlertidig undtagelse, fra noget af den mest grundlæggende europæiske lovgivning, vi har, nemlig det, der beskytter dit privatliv og din private kommunikation, hvis der ikke er en mistanke rettet mod dig.
Der lavede man en undtagelse.
Så nu kan man sige, at man permanent lovliggør det, der var ulovligt før, og det er altså ikke bare det her med, at det gjorde de alligevel, og at nu fortsætter de så med at gøre det.
Det er grundlæggende en anden kurs.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-16:
Sagt på nordjysk er det jo, at vi fjerner en mulighed for kryptering, fordi vi lige netop laver det sådan, at det hele skal læses igennem ukrypteret først, og så skal man lige pludselig bare bryde ind der.
Altså, man skal jo bare bryde ind på enheden og læse det i det der tidsrum, vi laver, hvor det tidligere var sikret på grund af end to end-kryptering.
Så ja, det er vi fuldstændig enige i.
I forhold til det her med, at ministeren sådan lidt nødtvunget vil blive presset ud i, at man også kontrollerer, hvad man skriver – og det er jo det, som jeg forsøgte at få fra ordføreren for Socialdemokraterne – er det så ikke en dårligere retstilstand at få, når nu ikke længere kun kendt materiale, men også alt ukendt materiale bliver scannet?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-12-16:
For igen at bruge brevet som billede på det er det jo sådan, at man bliver nødt til at installere en slags inspektør på sin enhed, f.eks. sin telefon, som kan kigge på det her materiale og kigge på brevet, inden det kommer i postkassen.
Det vil sige, at din klamme nabo også kan kigge ned i brevet, og at genboen, der er russisk spion, eller nogle af vores fjender kan gøre det, for at blive i det billede.
Det er jo derfor, at der specielt i de her tider, vi lever i nu, er der nogle, der siger: Er I fuldstændig, jeg ved ikke, om man må sige vanvittige?
Man installerer på alle europæiske borgeres telefoner og alt mulig andet indgange, hvor det bliver et sikkerhedsproblem.
Man prøver at sige, at det er det ikke, det var det kun, hvis vi brød såkaldt end to end-kryptering, men det er jo ikke rigtigt.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-16:
Tak for det.
Det var, fordi talen var så god, at vi bare sad lænet tilbage og nød den og var helt overraskede over, at den var færdig så hurtigt.
Men jeg hørte da også appellen i forhold til at spørge lidt ind til sikkerhed.
De eksperter, vi har hørt, og som vi sikkert også har snakket med hver for sig, er jo faktisk ret bekymrede for netop sikkerheden ved at installere de her backdoors.
Jeg ved, at ordføreren er rigtig skarp på det her, så vil ordføreren ikke bare lige uddybe, hvad problematikken kan være ved at indføre den her form for client-side-scanning?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-12-16:
Vi ved jo, at det er omfattet, fordi vi i Digitaliseringsudvalget har haft et ekspertmøde omkring det her.
Det hører jeg også fra ministeren nu, altså en anerkendelse af, at det er det.
Jeg er glad for spørgsmålet, for det giver mig jo anledning til at bruge nogle sekunder mere på at sige, hvorfor det er markant anderledes end det, der var før, altså den midlertidige nødløsning, eller hvad man skal kalde det, hvor det var kendt materiale.
Det er, fordi du har et billede, så du kan lave mønstergenkendelse og sige, at her har der været et helt forfærdeligt overgreb, og der kan vi genkende barnet.
Det er jo en helt anden retstilstand, at man lige pludselig har en bot, der kan læse dine private beskeder og se dine private videoer og billeder fra stranden med dine børn og også i forhold til audio og alt muligt.
Derfor er man jo på nogle stræk i det her såkaldte kompromisforslag gået markant længere end det, der før var en undtagelse fra grundlæggende retstilstand.
Dina Raabjerg (KF), 2025-12-16:
Super, og tusind tak for en passioneret tale.
Vi deler jo lidt standpunkt på det her.
Det tror jeg godt vi kan sige.
Der har været en spændende debat indtil nu, og jeg var lige inde at tjekke, fordi der faktisk er stillet nogle spørgsmål i løbet af debatten, bl.a. om, hvorvidt tekst er omfattet.
Synes ordføreren ikke, det er lidt underligt, at ministeren ikke kan svare på det, når det spørgsmål er blevet sendt over på skrift for mere end 2 uger siden?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-16:
Jeg synes faktisk, at det rent principielt er en ret vigtig ting, vi snakker om, og det gælder begge sider af mønten.
Det er ikke, fordi jeg siger, at folk, der ikke mener det samme som mig, og som ikke har de bekymringer, jeg har, ikke har et meget, meget validt og godt standpunkt.
Men jeg tror, det er ret vigtigt, og jeg tror, at det vil være en sund ting måske at få det til afstemning hernede, om ikke andet så for at få det løftet.
Men jeg er jo medlem af en stor gruppe, som jeg skal fremlægge det for, så jeg bliver nødt til at blive ordføreren svar skyldig, i forhold til om Danmarksdemokraterne ønsker det.
Per Husted (S), 2025-12-16:
Jeg kan godt følge argumentationen – jeg kan godt følge argumentationen.
Det er børnene, vi taler om her, men vi skal samtidig have retssikkerheden.
Jeg kan godt følge argumentationen.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-16:
Et retssamfund har vi som regel defineret ved, at der er en adskillelse af magten, og det er sundt, hvis du skal gå ind og overtræde folks grundlæggende rettigheder, at du i hvert fald har en dommer- og en retskendelse til at gøre det.
Det her kommer til at foregå fuldstændig uden en retskendelse og uden en dommer, der har kigget på det.
Kan Socialdemokratiet slet ikke se, at det her er et skridt i den forkerte retning i forhold til grundlæggende rettigheder til at have et privatliv?
Per Husted (S), 2025-12-16:
Jeg vil gerne konstatere, at vi gerne ville være gået længere, fordi det at beskytte vores børn er noget af det vigtigste, vi overhovedet kan gøre i vores lovgivning.
Det er noget af det vigtigste.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-16:
Ser man det ikke som et problem, i forhold til hvor langt Socialdemokratiet gerne vil gå, at det handler om tvang og om at masseovervåge den europæiske befolkning?
Per Husted (S), 2025-12-16:
Nej, det vil det ikke.
Og så vil jeg gerne sige til hr. Kim Edberg Andersen, som jeg også har haft god mulighed for at diskutere mange gode ting omkring digitalisering med, at udviklingen inden for det her går stærkt.
Vi skal hele tiden være opmærksom på, hvor vi kan ændre noget, så når vi siger permanent, er det jo sådan, at vi faktisk ikke ved, hvad det næste angreb, kan man sige, mod os er.
Så vi skal jo hele tiden blive klogere og forbedre de ting, vi gør.