runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Mark (SF), 2018-12-06:
Først vil jeg sige, at jeg er glad for, at Enhedslisten stemte for, og jeg beklager, at min hukommelse svigtede mig.
Men jeg husker dog Enhedslistens argumenter rigtigt.
Men ja, det viser nemlig, at det også er en del af debatten her.
Vil det føre til bureaukrati?
Det troede jeg ikke dengang, og det har det ikke gjort, så vidt jeg ved, på klageorganet.
Og jeg tror heller ikke, at det vil gøre det her, men det er jo noget af det, vi kan undersøge.
I forhold til forlig og at være bundet af forlig er det normalt sådan på folkeskoleområdet, at alt, der ligesom ændrer ved folkeskolelovgivningen, er bundet af folkeskoleforliget, og så skal alle være enige.
Og det kan være en ulempe for sådan en SF'er som mig, som synes, der er brug for nogle ændringer, for så skal man jo have alle med.
Men det kan jo også være en fordel for folkeskolen, fordi det betyder, at der måske ikke kommer de her store svingninger hele tiden, og at folk, som jeg ikke altid er enig med, ikke bare får lov at sidde og diktere, hvad der skal ske med skolen.
Men jeg vil selvfølgelig undersøge, hvordan ministeren opfatter det her forslag i forhold til forligsreglerne, altså om det er bundet af forlig.
Merete Riisager (LA), 2018-12-06:
USA er selvfølgelig bare et eksempel.
Nu var jeg selv i USA her i sommer, og der findes jo også, kan man sige, dansksindede mindretal i USA, som stadig væk har den danske kulturarv meget på sinde.
Der findes jo også jødiske mindretal i USA, som, hvis de ønsker det, skal have mulighed for at støtte eksempelvis den jødiske skole, som ved gud er presset nok.
Så det handler jo om, kan man sige, at sætte ind der, hvor problemerne er, og finde den rette løsning.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-06:
Vi skal i dag diskutere et forslag, der vil skærpe kravene til friskolernes uafhængighed.
Dansk Folkeparti foreslår at ændre friskoleloven, sådan at friskoler ikke må modtage økonomisk støtte fra, være ejet af eller leje bygninger af juridiske eller fysiske personer placeret eller bosat uden for EU eller EØS.
Socialdemokratiet støtter sjældent beslutningsforslag, men i det her tilfælde mener vi faktisk, at forslaget er gennemtænkt og sund fornuft.
Friskolerne er forældrenes skoler.
Det er ikke statens skoler, det er ikke kirkens skoler, og det er slet ikke fremmede magters skoler.
Det er en selvejende institution, og det skal vi værne om.
Jeg ved godt, at der er politisk uenighed mellem Socialdemokratiet og de borgerlige, og det kom også til udtryk lige før, om graden af statsstøtte til friskolerne, men bag den her uenighed gemmer sig en bred og en historisk enighed om værdien af friskoler i Danmark, og den er værd at værne om.
Vi har derfor meget svært ved at forstå, hvordan man kan argumentere imod det her forslag.
Jeg har set, at nogle betragter forslaget som en kritik af eller en mistillid til friskolerne, men sådan skal det i hvert fald ikke betragtes fra Socialdemokratiets side.
Det er nærmere en erkendelse af, at lande som Iran, Saudi-Arabien og Qatar er kendt for at bruge milliarder af oliedollars på at påvirke de muslimske mindretal i Vesteuropa, og det sker både ved at finansiere moskeer og undervisning.
Jeg tror, at vi skal passe på med at være for naive i de her år.
Der findes bl.a. i de arabiske oliestater et ønske om at arbejde politisk og religiøst blandt en del af befolkningen her i Danmark.
Der er adskillige eksempler fra andre europæiske lande, og der har også i medierne været nævnt flere eksempler på indblanding i danske skoleforhold.
Folketinget har et ansvar for, at friskolelovgivningen ikke kan misbruges af fremmede stater og organisationer til at sprede eller til at fremme radikaliserede politiske ideologier.
Vi har i en bred kreds af partier været med til at skærpe kontrollen med, at friskolerne lever op til bestemmelserne i lovgivningen, og det har været med til at lukke adskillige skoler – og det er kun godt – hvor det ikke ligefrem har været den mest moderne pædagogik og demokratiske dannelsestradition, der prægede hverdagen.
I Danmark skal vi gå i skole sammen.
Vi skal ikke opdrages til middelalderen med et forkvaklet syn på mennesker med andre religiøse baggrunde eller et nedsættende syn på homoseksuelle eller en diskriminering af kvinder og piger og slet ikke en afstandstagen til de øvrige almindelige demokratiske principper, som vi holder af her i landet.
Det er ikke nogen hemmelighed, at Socialdemokratiet ønsker at gå længere på det her område, og det her beslutningsforslag bliver derfor af os set som et skridt i den rigtige retning.
Vi ser frem til debatten og håber på, at et bredt flertal kan samles omkring forslaget til at ændre friskoleloven på det her område.
Merete Riisager (LA), 2018-12-06:
Men jeg har ikke været rundt og talt med alle landets frie skoler – det er klart, at det har jeg ikke mulighed for.
Men det, vi taler om her, er altså at slå ned på donationer, som er uhensigtsmæssige, og som vi simpelt hen ikke ønsker – og så bare slå ned på aktiviteter per se.
Og der har det hele tiden været mit opdrag som minister at sørge for at målrette indsatserne på en måde, så vi generer de frie skoler
mindst muligt, men samtidig sørge for at slå hårdt ned der, hvor vi kan se at der er problemer.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-06:
Og det bliver ikke mere rigtigt af, at ministeren siger det fra Folketingets talerstol.
Men nu stiller jeg så det samme spørgsmål, som nu bliver stillet for sjette gang: Hvad er det for nogle konkrete problemer, det ville skabe, hvis man vedtog det her beslutningsforslag?
Jeg spørger helt oprigtigt, for hvis der nu er nogle friskoler i dag, som indgår i nogle gode samarbejder med Rusland eller Egypten eller USA, og som vi kunne tage ud og besøge og spørge om værdien af det, så synes jeg da, det er en relevant indvending.
Jeg har bare ikke kunnet finde dem.
Og tak for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at følge lidt op på noget af det, som hr. Alex Ahrendtsen og hr. Jacob Mark er inde på.
For jeg sidder også og undrer mig lidt over, hvad det er, der er problemet med det her forslag.
Jeg har faktisk forsøgt at undersøge det her, og de friskoler, jeg kender, er finansieret af det statslige tilskud og så forældrenes egenbetaling.
Jeg kender ikke til nogen, der er finansieret af USA eller Australien eller Japan, men jeg kender kun en lille del af friskolerne, og ministeriet kender jo dem alle sammen, så kan ministeren komme med nogle eksempler på nogle skoler, som i dag ville blive kvalt, som ministeren siger?
Merete Riisager (LA), 2018-12-06:
Ordføreren for Socialdemokratiet har tidligere sagt, at man ønsker at skære det nuværende antal elever ned til halvt så mange, som der er.
Så det er klart, at det jo er sådan en mere overordnet strategi og intention.
Men det er jo min opgave, kan man sige, at bekæmpe de problemer, der er, og sørge for, at frie skoler i det hele taget kan gøre det, de gerne vil.
Og så længe det sker på et ordentligt og demokratisk grundlag, kan der jo ikke være nogen, der har interesse i at forhindre dem i det.
Så vi skal slå ned der, hvor problemerne er, og det vil jeg meget gerne indgå i en dialog med DF omkring, for det er jeg meget optaget af.
Men den her tilgang med, at det er lige meget, hvem det rammer, kan jeg ikke købe.
Jacob Mark (SF), 2018-12-06:
Det er nok der, vi er lidt uenige.
Altså, jeg mener selvfølgelig, at civilsamfundet i Danmark skal kunne samarbejde med vore skoler, men jeg kan ikke se, hvorfor det skal være sådan, at man skal kunne få bedre økonomiske vilkår, fordi man får støtte fra lande, der f.eks. ligger uden for Europa.
Der må jeg bare sige, at jeg stadig ikke har hørt noget sådan konkret eksempel på et rigtig godt samarbejde, der er i dag, som vil forsvinde med det her forslag.
Jeg er med på, at der er nogle lande, man ikke kan få tilskud fra længere, men kan ministeren sige noget konkret om, hvor det her forslag vil være virkelig skidt?
Merete Riisager (LA), 2018-12-06:
Det handler vel om, at man politisk ikke skal, altså at staten ikke skal ikke stille hindringer i vejen for civilsamfundet, medmindre det er absolut nødvendigt.
Det er lige præcis det, det handler om.
Og der, hvor det bliver absolut nødvendigt, hvad jeg er fuldstændig enig med Dansk Folkeparti i, er jo, hvis der er udemokratiske kræfter, som blander sig i civilsamfundet.
Det, vi taler om her i dag, er så de frie skoler.
Det ønsker vi ikke.
Men det er klart, at et lille land som Danmark jo ikke skal hindre fuldstændig almindelige frie organisationer, demokratiske organisationer, i at deltage i civilsamfundet i Danmark.
Det ville være højst besynderligt, hvis vi gjorde det.
Jacob Mark (SF), 2018-12-06:
Tak for det.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide lidt mere om, hvorfor ministeren synes, det her er en dårlig idé.
Ministeren siger, at ministeren gerne vil diskutere videre med Dansk Folkeparti, og jeg kan også forstå, at regeringen og Dansk Folkeparti egentlig har lavet en aftale i forbindelse med finansloven om at kigge på det her.
Men ministeren siger så, at forslaget her har nogle uhensigtsmæssigheder.
Og det, jeg kan forstå er uhensigtsmæssighederne, er, at man ikke kan få tilskud fra nogle bestemte lande, f.eks. USA.
Men i sig selv mener jeg ikke det er en uhensigtsmæssighed.
Altså, jeg mener, at skolevæsenet skal finansieres i Danmark.
Så hvorfor er det uhensigtsmæssigt?
Hvad er det, der fungerer godt i dag, f.eks., som ikke vil kunne fungere i fremtiden?
Jeg ved ikke, om ministeren kan blive lidt mere konkret.
Merete Riisager (LA), 2018-12-06:
Jamen det vil jo selvfølgelig være eksempler.
Det vil det være med alting.
Men vi skal ikke indskrænke friheden.
Jeg gav to eksempler, som altså er hypotetiske eksempler, vil jeg sige, og ikke eksempler fra den virkelige verden
Altså pointen er her, at vi skal slå ned der, hvor problemerne er, men vi skal jo ikke kvæle vore civilsamfund og heller ikke deres generelle demokratiske, ordentlige interaktion med omverdenen.
Christian Juhl (EL), 2018-12-07:
Tak for det.
Og tak for meldingerne omkring ytringsfrihed og forsamlingsfrihed.
Mener ministeren, at regeringen og myndighederne i Danmark optrådte i overensstemmelse med regeringens grundlag omkring forsamlings- og ytringsfrihed, da vi oplevede den meget omtalte sag om tibetflagene og demonstranter, der blev fjernet, fordi kinesiske politikere skulle køre på de danske veje?
Anders Samuelsen (LA), 2018-12-07:
Det har jeg ikke nogen kommentarer til.
Der er en kommission, der arbejder med sagen i øjeblikket.
Søren Espersen (DF), 2018-12-07:
Tak til udenrigsministeren.
Vi skal ikke diskutere etkinapolitikken i dag – det er i hvert fald ikke min hensigt.
Det er ikke emnet for diskussionen.
Emnet er den arrogance, hvormed Kina, som de selv udtrykker det, håndhæver etkinapolitikken.
De fortolker den nemlig på den måde, at hvis Danmark, det officielle Danmark eller private instanser, formaster sig til f.eks. at tale med eller mødes med repræsentanter for Tibet eller fra Taiwan, bliver Kina rasende og truer.
Truslerne kommer, sofistikeret nok, aldrig pr. mail eller pr. brev, altid telefonisk eller ved personlig henvendelse.
Vi husker jo, hvordan det var i 2009, som udenrigsministeren også henviser til, hvor det var ved at ødelægge alt for danske eksportvirksomheder, at statsminister Lars Løkke Rasmussen havde modtaget Dalai Lama til en samtale på Marienborg.
Alt med Danmark syntes at være gået i stå; containere blev glemt på havnekajen, ingen nye licenser blev givet, chikane på chikane.
Kina overholdt på alle måder WTO-reglerne.
De efterlader sig aldrig spor, når de truer eller chikanerer.
Og alle her ved, hvordan det gik: Så snart Kina havde fået den danske regering til at sende en verbalnote med den tekst, Kina forlangte, kørte det atter for dansk eksport.
I mine skoledage fik man en guldbamse som belønning, hvis man mødte frem nyvasket og havde opført sig ordentligt og i øvrigt siddet pænt på stolen – det gjorde jeg altid – men nu om dage uddeler Kina pandabamser som belønning, og vi, undskyld udtrykket, labber det hele i os.
Så begejstrede er vi i Danmark over, at vi ikke længere er i bad standing i forhold til et kommunistisk diktatur, at regering og myndigheder rask væk tilsidesætter grundloven, når man beordrer politiet til at slå ned på fredelige demonstranter, således at den store kommunistiske fører ikke skal føle sig krænket og ikke tabe ansigt.
Sidste gang, det officielle Danmark, mig bekendt, blev truet,
Vi modtog en mundtlig bandbulle af en kinesisk minister, og jeg fik som formand for Nævnet og partifælle til Folketingets formand af ham instrukser om, at jeg skulle give hende besked på at sige nej til besøget.
Vi, der var til stede, var lamslåede.
Nu ville skæbnen, at Folketingets formand så ikke rent tidsmæssigt havde mulighed for at mødes med tibetaneren, og i stedet havde jeg så et møde med ham på mit kontor.
Og næste dag modtog Nævnets sekretariat en telefonopringning fra den kinesiske ambassade – en vred protest over, at jeg havde haft mødet.
Det var bare en telefonopringning, som det altid er.
Kina efterlader sig som nævnt aldrig spor, når de truer eller chikanerer.
Sådan opererer de; det er deres facon.
De er smidige, de er snu, de er kyniske – ligesom den tyske regering var i 1930'erne.
Med elegance og med en meget sofistikeret kynisme har det kommunistiske regime fået vredet Danmarks arm godt om på ryggen.
Kina styrer.
Jeg skal på vegne af Dansk Folkeparti – der var desværre ikke flere, der syntes, at de ville være med – fremsætte følgende forslag til vedtagelse:
Så man er godt kendt med de ting – det behøver jeg ikke at gennemgå.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-12-07:
Tak til ordføreren.
Jeg kan bekræfte forløbet fra Beijing; jeg sad også og blev meget overrasket.
Jeg deler i høj grad en række af hr. Søren Espersens betragtninger omkring kinesernes adfærd rundtomkring i verden, men jeg har alligevel et spørgsmål, for man kan køre helt den samme kritik i forhold til Rusland.
Rusland forsøger helt tilsvarende at destabilisere i vores del af verden og har gjort det omkring brexitafstemningen i Storbritannien, i den svenske valgkamp, og FE forventer, at man vil gøre det i den danske valgkamp.
Jeg er selv personligt overbevist om, at Rusland havde en finger med i spillet i den her kritik, der var, af FN's Global Compact, som vi diskuterede forleden dag.
Vil hr. Søren Espersen levere den samme kritik af Rusland?
Kan vi forvente, at Dansk Folkeparti kører en tilsvarende forespørgselsdebat om Rusland; får man af krabasken på samme måde, som vi har hørt om her?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-12-07:
Hvis man ønsker at dykke ned i en længere diskussion om det, kan jeg sige, at der tilbage i 2011 blev lavet en ret stor rapport om optjening af danske velfærdsydelser.
Jeg tror, at det vil være en god idé at genopfriske den, i hvert fald for hr. Rasmus Helveg Petersen.
Der kan man se en lang række af de overvejelser, der er om det med at lave optjeningsprincipper for velfærdsydelser.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-12-07:
Må jeg spørge om mere end hvad?
Det er altså ikke tilstrækkeligt at have været på arbejdsmarkedet her det år, hvor man har optjent dagpengeret.
Men hvad er så tilstrækkeligt?
Det virker ikke, som om der reelt er et økonomisk argument nedenunder.
Det er en eller anden fluffy fornemmelse af rimelighed, som aldrig rigtig bliver boret ud.
Hvorfor er det lige 7 ud af de seneste 8 år?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-12-07:
Altså, om nogen har jeg jo ikke noget imod, at man kommer til Danmark og bidrager.
Det synes jeg er en rigtig, rigtig god idé.
Så er spørgsmålet bare, hvor meget man skal bidrage med, inden man kan få adgang til de danske velfærdsydelser, og der synes jeg, det giver god mening, at man skal bidrage noget mere, inden man kommer i den situation.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-12-07:
Jeg kan forstå på ministeren, at 60 pct. af dem, som rammes af den her forandring, er tredjelandsborgere, og at det derfor er sund fornuft.
Længere gik argumentationen ikke.
Er disse 60 pct. reelt problematiske?
Har de ikke lovligt ophold, har de ikke betalt skat, og har de ikke været en del af det arbejdsmarked, som ministeren selv gerne vil gøre det lettere at rekruttere til?
Søren Espersen (DF), 2018-12-07:
Men jeg synes, at det, hr. Holger K. Nielsen siger, drejer sig om noget lidt andet.
Jeg har ikke nogen eksempler på, at Rusland har bedt en restaurant om ikke at modtage besøg fra Ukraine.
Derimod er jeg enig i, at der også foregår en pression fra Ruslands side, men i det spil, vi taler om her, mener jeg ikke at der er nogen særlig sammenligning.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-12-07:
Det kan ikke blive smukkere.
Men det betyder ikke, at jeg ikke prøver at være her under anden- og tredjebehandlingen.
Jeg vil gøre mit ypperste for det.
Mads Fuglede (V), 2018-12-07:
Det er altid beklageligt, når man kan sætte spørgsmålstegn ved, om der hersker ytringsfrihed i Danmark, og det glæder mig, at der er en kommission, der arbejder med det spørgsmål for at få udboret det her.
Det håber jeg aldrig nogen sinde at skulle være vidne til at se gentage sig på dansk jord.
Christian Juhl (EL), 2018-12-07:
Når nu regeringen vil afvente at svare på spørgsmålet om, om det var rigtigt eller forkert, at demonstranter blev forhindret i at vise det tibetanske flag, da Hu Jintao var på besøg, så vil jeg gerne spørge ordføreren, som er medlem af Venstre, om han mener, at det er rigtigt eller forkert, at det skete i 2012.
Jeg vil også gerne spørge ordføreren, om han ikke synes, at det er på tide, at vi fejer for egen dør, før vi går ud i verden og forlanger noget af andre sammen med os, og at vi så også oversætter den verbalnote, sådan at vi har meldt klart ud, og så der ikke er tvivl om den holdning, som jo i andre sammenhænge bliver cementeret ret hårdt, også fra Venstres side, altså at der skal vi stå fast på en række principper.
Søren Espersen (DF), 2018-12-07:
Tak for beklagelsen for det.
Det er, som det er.
Nu kommer der så de her pandaer, som vi har glædet os meget til.
Der må man så gå ud fra – og det har vi også fået at vide – at der vil komme højtstående kinesere til stede for at overrække de her pandaer, når de indtager Københavns zoologiske have.
Er det også Socialdemokratiets opfattelse, at der ved den lejlighed ikke er politi, som forsøger at tage flag væk fra nogen eller afspærre arealer eller forhindre syn fra den kinesiske bil, så man ikke bliver krænket af de her ting?
Det regner jeg også med at Socialdemokratiet som en selvfølge, også i forbindelse med det, der har været diskuteret, vil kræve og forlange.
Nick Hækkerup (S), 2018-12-07:
Budskabet er rigtigt.
Det er derfor, at det vigtigste for mig – sådan har man det jo altid med de her tekster – er de to sidste linjer i teksten, nemlig der, hvor vi siger, at Folketinget opfordrer regeringen til sammen med ligesindede lande at overveje konsekvenserne af Kinas voksende økonomiske, politiske og militære magt, og hvordan Vesten skal forholde sig til det.
Det er i virkeligheden det vigtige for mig
Søren Espersen (DF), 2018-12-07:
Jeg vil sige, at verbalnoten dengang jo faktisk fik tilslutning fra samtlige partier i Folketinget, undtagen Enhedslisten og Dansk Folkeparti.
Det var et af de steder, hvor udenrigsministeren ikke ville handle på egen hånd.
Det er man så begyndt på i stor stil nu.
Men han indbød samtlige partier et efter et, og man sagde ja til det.
Så der var stor tilslutning, undtagen fra de to partier, jeg nævnte.
Jeg kunne egentlig godt have tænkt mig på forhånd at have set det forslag til vedtagelse, som et bredt flertal fremsatte.
Jeg har ikke set det.
Det lyder umiddelbart meget fornuftigt, at man har forsøgt at nå frem til et eller andet sammen, så det ærgrer mig lidt.
Men når vi så ser på Dansk Folkepartis forslag, der egentlig bare siger, at udenrigsministeren opfordres til at meddele de kinesiske myndigheder, at det officielle Danmark så vel som dansk erhverv samt danske kulturinstitutioner ikke længere vil bøje sig for at acceptere kinesisk chikane eller trusler i forbindelse med udenlandske gæsters besøg i Danmark, kunne Socialdemokratiet så godt have skrevet under på det her, eller er det en forkert måde at formulere det på?
Nick Hækkerup (S), 2018-12-07:
Vi kan godt tage debatten på den måde.
Jeg tror i virkeligheden, at hvis vi skal tage debatten konstruktivt, må vi vel starte med at konstatere, at verden har ændret sig.
Det var sådan set det, jeg prøvede.
Hele mit budskab var, at den der opfattelse af Kina som det nuttede pandaland befolket alene af venlige mennesker, som kun vil alle andre det godt, er en del af historien.
Og vi bliver nødt til at forholde os til, hvordan vi, stående på vores værdier, arrangerer os med den supermagt, sådan at vi, efter min mening, kan blive ved med at opretholde de vestlige værdier som fremherskende i verden.
Christian Juhl (EL), 2018-12-07:
Men verbalnoten blev lavet under en borgerlig regering, som jo ikke forholder sig særlig klart til tingene.
Vi har haft en særlig debat i Folketinget om netop verbalnoten, hvor der ikke blev givet besked om, at den skulle oversættes.
Og Hu Jintao besøgte jo sådan set Danmark i Helle Thorning-Schmidt-regeringens tid.
Dengang blev der jo givet forklaringer, også fra hr. Nick Hækkerups kolleger i regeringen, om, at det nok var nødvendigt i sådan en situation.
Betyder det, at det ser vi ikke fremover i en kommende socialdemokratisk regering?
Nick Hækkerup (S), 2018-12-07:
Jo, på egen grund skal vi selvfølgelig stå fast på, at den intimidering ikke må finde sted.
Det, jeg prøvede at lægge op til i min besvarelse, er, at vi løfter blikket og konstaterer, at hvis nu det er rigtigt, som jeg siger, at Kina er ved at udvikle sig til en supermagt – kulturelt, økonomisk, politisk, militært osv. – så er der altså et behov for, at ikke bare Danmark, men Vesten, forholder sig til, hvordan vi håndterer den situation.
For det her er jo ikke bare et pres, som Danmark oplever.
Det her er jo et pres, som alle lande, der har relationer til kineserne, oplever.
Kineserne er jo også på den diplomatiske front helt fremme med at bruge forskellige værktøjer til at sikre, at deres påvirkning trænger igennem.
Det er klart, at hvis man bare kigger på de her – bestemt vigtige og store, men dog trods alt koncentrerede danske – sager, kan man selvfølgelig ikke mene andet, end at man ikke skal lade sig intimidere på den måde.
Altså, det er der jo ingen, der kan.
Christian Juhl (EL), 2018-12-07:
Tak for det.
Når hr. Nick Hækkerup siger, at Kina er på vej til at blive en af verdens største magter, økonomisk og militært osv., er det så ikke på tide, at vi også siger: Okay, så må vi måske også tale klart?
Vi må forlange, at verbalnoten fra 2009 bliver oversat til dansk, og at man siger til den danske befolkning: I fremtiden vil der ikke ske det, at Hu Jintao, som besøgte os i 2012, eller andre ledere vil blive sikret mod at se et tibetansk flag i Danmark, eller sikret mod, at nogle demonstranter kommer med ikke kinavenlige udtalelser.
Det er i hvert fald to tilfælde, som jo netop har været aktuelle i vores levetid.
Søren Espersen (DF), 2018-12-07:
Jamen jeg synes altså, det er irrelevant i den her sammenhæng.
Jeg vil fuldstændig give hr. Holger K. Nielsen ret i, at der foregår en pression fra russisk side, også i sagen omkring brug af atomvåben mod vores flåde i Østersøen.
Det var da ikke særlig pænt gjort.
Det var da forfærdeligt – forfærdeligt.
Men kan vi ikke godt nøjes med at diskutere Kina.
Jeg vil gerne komme igen og diskutere Rusland, for jeg er fuldstændig enig i forhold til den pression, der foregår; den tager man jo også kampen op mod både i Forsvarets Efterretningstjeneste, og hvad der ellers er.
Undskyld!
Men jeg synes ikke, det er relevant.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-12-07:
Det ved jeg såmænd heller ikke.
Det, jeg ved, er, at Ruslands ambassadør har truet med atomvåben direkte.
Det er måske i virkeligheden lidt værre, og jeg mener, at der sådan set er grund nok til at tage kritikken op.
Derfor må man da have den opfattelse, at der er sådan en vis dobbeltmoral bag Dansk Folkepartis politik her.
Som sagt deler jeg fuldstændig kritikken af Kina, men forventer da også, at Dansk Folkeparti vil svinge krabasken på samme måde i forhold til Rusland.