runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2020-12-03:
Jeg abonnerer ikke på det synspunkt, at islam kun er én ting, og at man kan karakterisere og definere en verdensreligion med, så vidt jeg husker, cirka 2 milliarder tilhængere på kun én måde.
Jeg har oplevet islam i mange forskellige afskygninger, og jeg har oplevet islam, præcis som fru Mette Thiesen siger det her, og det er jeg stærk modstander af.
Men jeg har også nogle steder i verden oplevet andre udgaver af islam, nemlig en mere tolerant, en mere ligestillingsorienteret og en mere religionsfri udgave med tilladelse til netop religionsfrihed og større lighed mellem kønnene.
Derfor abonnerer jeg ikke på, at islam bare er én ting.
Jeg synes, at det, der er væsentligt her, er, at uanset hvilken skoleform det måtte være, skal vi bekæmpe intolerance, kvindeundertrykkelse og opildnen til antidemokratiske holdninger.
Det er sådan set ligegyldigt, hvad skolen måtte have af navn eller som formålsparagraf.
Hvis de gør det, synes jeg, at vi skal bekæmpe det, men det gør man ikke med forslaget her, for her skærer man alle skoler med mere end 50 pct. internationale elever over en kam.
Det er jeg ikke tilhænger af.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Det er faktisk også derfor, at vi stiller et ændringsforslag.
Det gjorde vi sådan set også, sidste gang der var et lignende forslag til behandling i salen, for det skal selvfølgelig handle om de muslimske friskoler.
Der er altså noget, ordføreren har misforstået, for islam betyder underkastelse.
I islam er den politiske del også en meget, meget vigtig del, og i Nye Borgerlige har vi jo den klare holdning, at islam ingen indflydelse skal have i Danmark.
Når ordføreren netop siger, at det er vigtigt for ordføreren med demokrati, ligestilling mellem kønnene og frihed, så klinger det meget hult, at Venstre ikke bakker op om at fjerne statstilskuddet til muslimske friskoler, som abonnerer på præcis det modsatte af de gode danske værdier som frihed, demokrati og ligestilling mellem kønnene.
Kristian Jensen (V), 2020-12-03:
Nu bliver det måske en lille smule mere filosofisk.
Jeg anser mig selv for at være et kristent menneske, men meget forskellig fra mange af de kristne kræfter, der eksempelvis er i Polen eller Irland.
Alligevel er både polakker og irere og jeg kristne.
På tilsvarende vis kender jeg rigtig mange forskellige udgaver af, hvad islam kan være.
Derfor skelner jeg mellem en politisk udgave af islam, som man ser i nogle lande og regimer, og troen islam.
Det oplever jeg bare ikke at fru Mette Thiesen gør i det ændringsforslag, der vil blive stillet, og derfor kan jeg allerede nu sige, at vi heller ikke kommer til at støtte ændringsforslaget.
Marianne Jelved (RV), 2020-12-03:
Jeg har lavet taler og taler.
Den her gang har jeg valgt kun at bruge citater.
Så er det sagt.
Jeg starter med at citere overskriften på det forslag til folketingsbeslutning, som vi behandler nu.
Der står: »om at afskære statsstøtte til visse friskoler, hvor over halvdelen af eleverne har udenlandsk baggrund«.
Så går jeg over til notitsen fra Justitsministeriet, som har lavet otte siders analyse af, hvorvidt det beslutningsforslag strider mod ting, som det ikke må stride mod.
Jeg citerer lige konklusionen, det er det sidste afsnit på side 8: »Det er derfor på det foreliggende grundlag Justitsministeriets vurdering, at det vil rejse væsentlige spørgsmål i forhold til EMRK artikel 14 sammenholdt med artikel 2 i 1. tillægsprotokol at indføre en tilskudsbetingelse om, at friskoler, der har mere end 50 pct. elever med udenlandsk baggrund, skal betinges af, at den pågældende friskole kan dokumentere, at den ikke modvirker de udenlandske elevers integration i det danske samfund.«
Så vil jeg citere to frihedsrettigheder fra grundloven.
Den første er fra § 70: »Ingen kan på grund af sin trosbekendelse eller afstamning berøves adgang til den fulde nydelse af borgerlige og politiske rettigheder eller unddrage sig opfyldelsen af nogen almindelig borgerpligt.«
Den anden er fra § 76 i grundloven: »Alle børn i den undervisningspligtige alder har ret til fri undervisning i folkeskolen.
Forældre eller værger, der selv sørger for, at børnene får en undervisning, der kan stå mål med, hvad der almindeligvis kræves i folkeskolen, er ikke pligtige at lade børnene undervise i folkeskolen.«
Det sidste citat er ude fra Vandrehallen, hvor vi har glasmontrerne med forskellige love, herunder fire gange grundlov.
Der står på væggen fire værdier: »Retsind«, »Lovsind«, »Frisind«, »Storsind«, og det har stået der siden 1918.
Jeg har ikke kunnet finde, hvor det citat kommer fra, men jeg siger bare: Det udtrykker den danske kultur.
Og det, vi taler om her, er faktisk en ændring af den danske kultur, som vi kan se den på Vandrehallens mur.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-03:
Venstres ordfører sagde jo, at det stort set ikke var noget problem at have arabisk baserede friskoler eller tyrkiske friskoler, hvor man kun møder sine egne fra samme kulturbaggrund, samme etniske baggrund og samme religiøse baggrund.
Hvad er ordførerens holdning til, at vi har arabiske friskoler, og at vi har tyrkiske friskoler, der er betalt af danske skatteydere – skoler, som har elever, der stort set kun møder deres egne med samme baggrund?
Hvad er ordførerens holdning til sådanne skoler?
Gavner sådanne skoler integrationen?
Marianne Jelved (RV), 2020-12-03:
Man kan ikke skære de skoler over én kam.
Det er derfor, vi har tilsyn med dem.
Det er derfor, nogle skoler er blevet lukket: Fordi de ikke førte en god nok skolepolitik eller gav en undervisning, der var god nok i forhold til de krav, der er i loven om de frie skoler.
Hvis nogen ønsker, at de tyrkiske elever samles i en skole, så forhindrer jeg det ikke, for jeg stoler stadig væk på det, der står i grundloven: »Ingen kan på grund af sin trosbekendelse eller afstamning berøves adgang til den fulde nydelse af borgerlige og politiske rettigheder«.
Det er det, jeg står for.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-03:
Så Det Radikale Venstre synes, at det er helt fint, at araberne klumper sig sammen i deres egne skoler og ikke møder danske elever og dansk kultur og dansk samfund, og det gælder så også for tyrkerne.
Det her beslutningsforslag vil jo gøre op med det.
Så vil man fremover højst kunne have 50 pct. af f.eks. arabere, og derefter skulle skolen fyldes op med andre elever, bl.a. danske elever eller andre elever, så der kunne komme en vis form for integration.
Marianne Jelved (RV), 2020-12-03:
Nu vil jeg citere lidt fra beslutningsforslaget, som vi forhandler om her.
Der står: »Folketinget pålægger regeringen inden udgangen af indeværende folketingsår at iværksætte de nødvendige regelændringer, der medfører, at statsstøtte kun gives til friskoler, hvor over halvdelen af eleverne har en udenlandsk baggrund,«
– og så kommer det centrale – »hvis den pågældende skole kan dokumentere, at den ikke modvirker de udenlandske elevers integration i det danske samfund.«
Og der føres altså tilsyn med det frie skolevæsen.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Tusind tak.
Jeg har før hørt ordføreren bruge begreberne frisind, lovsind, retsind osv., og ordføreren nævner selv grundloven.
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig, at jeg ville sige noget, men det klinger jo en lille smule hult, når vi p.t. står i en situation, hvor Radikale Venstre, som selv mener, at de sætter grundloven og loven højt, holder hånden under en regering, som bryder grundloven, og som lyver om det.
Mener ordføreren virkelig, at Radikale Venstre står et godt sted lige nu?
Marianne Jelved (RV), 2020-12-03:
Jeg mener bestemt hvert et ord, jeg siger her fra denne talerstol.
Det er der overhovedet ingen tvivl om.
Og jeg mener det inde i hjertet.
Hvis fru Mette Thiesen er i tvivl om det, må hun lytte bedre efter næste gang.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Jeg er rigtig god til at lytte efter, og jeg hører ordføreren nævne grundloven, og jeg hører ordføreren citere det, der står på væggen herude.
Og det klinger bare hult, når man fra Det Radikale Venstres side står med muligheden for faktisk at gøre, hvad man siger, i forhold til en regering, som har begået grundlovsbrud og lovbrud, og som har løjet om det.
Så klinger det altså bare hult, at man står her og siger, at man synes, at grundloven er vigtig.
Det er den tilsyneladende ikke for Det Radikale Venstre -- desværre.
Marianne Jelved (RV), 2020-12-03:
Det er derfor, Det Radikale Venstre satte sig i spidsen for at få lavet en undersøgelseskommission eller en parlamentarisk kommission.
Det er for at få ret og rimelighed i det og få det, der er forkert, frem i lyset.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-03:
Jeg forsøgte jo at få Venstres ordfører og De Radikales ordfører til at forholde sig til problemet med de 100 pct. etnisk baserede friskoler.
Det har hr. Jacob Mark forholdt sig til: Han bryder sig ikke om dem, han ville ønske, at de ikke var der.
Dansk Folkeparti er fuldstændig enig.
Det er et kæmpeproblem, at de kun møder deres egne fra dagtilbud til skole til efterskole og for nogles vedkommende også gymnasier, der så samtidig er styret af Erdogan, sådan som det er for de tyrkiske skoler og gymnasier.
Så tak for det tilsagn.
Så kommer vi til selve beslutningsforslaget.
Det tager jo netop hånd om det, som ordføreren ikke kan lide, nemlig at man højst skal have 50 pct. med udenlandsk baggrund, hvis det er, at man skal modtage statstilskud.
Hvorfor i alverden stemmer man så ikke for det her glimrende beslutningsforslag?
Kristian Jensen (V), 2020-12-03:
Jeg er tilhænger af, og Venstre er tilhænger af, at vores frie skoler, både friskoler og frie grundskoler, har deres frihed fremadrettet.
Jeg er modstander af, at man indfører for mange krav og for mange regler, i forhold til hvordan en friskole skal opføre sig og hvilke mål det er, deres elevgrundlag skal følge.
Og jeg ved, når vi kigger rundt, at nogle skoler overstiger det mål, som hr. Jacob Mark forsøger at sætte her, fordi de rent faktisk mange steder løfter det sociale ansvar i landsbyer og i områder, hvor folkeskolen i dag ikke gør det i tilstrækkelig grad.
Og derfor er jeg ikke tilhænger af, at man lægger yderligere krav ned over frie grundskoler.
Jacob Mark (SF), 2020-12-03:
Jamen SF vil gerne gøre det på både folkeskoler og på frie grundskoler.
For ligesom da vi lavede aftalen, da hr. Kristian Jensen var finansminister, så mener vi, at det er et problem, hvis der er alt for mange børn fra udsatte boligområder, der samler sig på de samme skoler og på de samme daginstitutioner.
Man skal mødes på tværs.
Hvorfor er det et problem i daginstitutionerne, hvis det ikke er et problem i de frie grundskoler?
Og var det egentlig ikke sådan, at de private daginstitutioner, de selvejende daginstitutioner, også blev omfattet af kravet?
Hvorfor skal det så ikke gælde for de frie grundskoler?
Sikandar Siddique (UFG), 2020-12-03:
Tak til ordføreren.
I forlængelse af spørgsmålet fra ordføreren vil jeg høre, om ordføreren, Jens Joel, er enig med statsministeren, der har været ude at sige, at vi skal lukke de muslimske friskoler.
Eller om ordføreren er enig med ministeren, som var på før, og som sagde, at det her ikke handler om muslimske friskoler, men at det handler om at få en blandet sammensætning.
Jens Joel (S), 2020-12-03:
Det er jo svært, når præmissen for spørgsmålet er, at hr. Sikandar Siddique mener, at to af mine partifæller er uenige, og jeg ikke anerkender, at de er uenige.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-12-03:
Tak for svaret.
Så vil jeg lige høre, hvad Socialdemokratiets holdning er til, at forslaget, som det bliver begrundet af Justitsministeriet, ikke støder mod grundlovens § 70, og at den professor, man bruger som begrundelse, er ude og modsige ministeriet og siger, at vedkommende på ingen måder er enig i udlægningen af den.
Hvad er Socialdemokratiets holdning til det?
Jens Joel (S), 2020-12-03:
Jeg er ikke jurist, men jeg vil sige, at Socialdemokratiet ikke har en holdning til, hvilke jurister der har ret.
Vi konstaterer bare, at vi selvfølgelig holder os inden for gældende lovgivning.
Det er klart, sådan må det være.
Det er det, vi har som opgave som politikere.
Men de jurister, der strides om, hvordan man skal fortolke den, må gøre det, for det er de ærlig talt bedre til, end jeg er.
Marianne Jelved (RV), 2020-12-03:
Altså, det er jo lige et deja-vu, det her.
Vi har overværet den her seance mange gange, og nu har jeg fundet ud af, hvad det er, Socialdemokratiet irriterer mig med, så nu bliver jeg nødt til at få luft.
Der er rigtig mange gode eksempler på ensidigt sammensatte skoler, og det er ikke kun muslimske, det er også på rigtig mange andre områder, der bliver nævnt.
Nu savner jeg bare, at Socialdemokratiets ordfører også siger noget om, hvilke redskaber man så vil bruge.
Hvordan får vi Gentofte Kommunes skoler til at blive blandede skoler?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Eller hvad med Lyngby-Taarbæks skoler?
Jens Joel (S), 2020-12-03:
Fru Marianne Jelved har ret i, at der er noget deja-vu over det her, og jeg vil også sige, at vi jo har diskuteret det her før, og jeg tror faktisk også, at det er et af de steder, hvor Socialdemokratiet og Radikale har nogle sammenstød, i forhold til hvad vi opfatter eksempelvis friskolernes rolle som i det her samfund.
Til spørgsmålet om, hvordan man sikrer en blandet elevsammensætning, vil jeg sige, at vi lige nu sidder konkret – og det ved fru Marianne Jelved også godt, for hun er med i diskussionerne – og diskuterer det på ungdomsuddannelserne.
Men man skal sige, at skolerne skal afspejle befolkningssammensætningen bredere.
Jeg forestiller mig ikke, hvis det er det, fru Marianne Jelved spørger til, at man skal køre børn fra Gentofte til Aabenraa for at få en fuldstændig ensartet elevsammensætning på tværs af hele landet, men vi kan modvirke den polarisering, vi ser lige nu, også på andre skoler end dem, som Dansk Folkeparti sikkert har ment.
Marianne Jelved (RV), 2020-12-03:
Altså, jeg er parat til at diskutere alt, hvad vi gerne vil diskutere her i salen, eller hvor vi mødes.
Men jeg synes, det er rigtig, rigtig svært, når der ikke kommer nogen eksempler på, hvilke redskaber man kan bruge.
Og det gør der jo ikke.
Det er derfor, jeg nævner Gentofte og Lyngby-Taarbæk Kommuner, som er to meget velstillede kommuner.
De har et fremragende skolevæsen
Hvordan gør man det?
Jens Joel (S), 2020-12-03:
Jamen jeg er sådan set enig i, at når vi skal finde ud af, hvordan vi løser det her problem, er vi selvfølgelig nødt til at blive konkrete på det.
Der er – og det har ministeren jo også redegjort for, og det sagde jeg også i maj måned – vi jo i gang med at kigge på, hvad vores bud på det vil være.
Så det, vi yder som tilsagn her, er jo kun at sige, at vi sådan set er enige i den problemstilling, der bliver rejst, og vi mener også, at det redskab, som med det her beslutningsforslag bliver taget op af kassen, kan vi ikke bruge, men vi vil gerne diskutere andre redskaber.
Og fru Marianne Jelved har selvfølgelig ret i, at De Radikale jo ikke kan forholde sig til, om de er enige i det eller ej, før vi har fremlagt de konkrete redskaber.
Det er indlysende.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-03:
Mange af de her muhamedanske friskoler er ikke kun religiøse friskoler, de er også etnisk baserede friskoler, forstået på den måde, at der er arabiske friskoler, altså friskoler, hvor der stort set kun er arabiske elever, og så er der også tyrkiske friskoler, hvor der kun er tyrkiske elever.
Med andre ord kan de gå fra ghettoen over i skolen, og så kan de gå hjem til ghettoen igen og stort set kun møde deres egne.
Synes ordføreren ikke, at det er et kæmpe problem, og at det ikke gavner integrationen, men tværtimod støtter parallelsamfundene, så de ikke får noget at gøre med os danskere?
Kristian Jensen (V), 2020-12-03:
Det er da et kæmpe problem, at vi har ghettoer, for hvis vi ikke havde ghettoer, men havde en blandet befolkningssammensætning, så ville det jo ikke være sådan, at man kunne være – hvis spørgerens præmis er korrekt – i sine egne etniske baggrunds-lommer i Danmark, altså hvis vi ikke havde ghettoerne.
Og derfor er det jo, at vi, da Venstre sad i regering og Dansk Folkeparti var et aktivt og dygtigt støtteparti,
netop lavede en strategi for at bekæmpe ghettoerne i Danmark, så vi fik flyttet flere familier ud, så man ikke havde de her lommer, hvor man kunne gå blandt sine egne etniske grupperinger uden at komme i kontakt med et blandet samfund.
For jeg ønsker ligesom spørgeren, at borgere, uanset hvilken etnisk afstamning de har, kommer i kontakt med danskere og med andre udlændinge – folk fra Norge, Sverige, Tyskland, alle de mennesker, der er med til at sammensætte Danmark på den måde, vi nu er engang er en sammensat nation på.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-03:
Ghettoer har ikke noget med det her at gøre.
Arabiske forældre sender deres børn over lange afstande, for at de kan være sammen med deres arabiske fæller.
Så derfor har det jo ikke noget at gøre med ghettoer, og derfor spørger jeg igen: Synes ordføreren, at det gavner integrationen, at tyrkerne kan holde sig til tyrkerne i deres egne skoler, og at araberne kan holde sig til deres egne og dermed ikke være en del af det danske samfund?
Kristian Jensen (V), 2020-12-03:
Nu var det sådan set spørgeren, der startede med at spørge om en situation, hvor man kunne gå fra, og jeg citerer, ghettoen til en arabisk folkeskole uden at møde andre danskere.
Så hvis der er nogen, der har bragt ghettoerne ind i det spørgsmål, jeg svarede på, så er det spørgeren.
Jeg synes, problemet er, hvis skoler ikke er diverse nok – det synes jeg er et problem.
Jeg synes bare ikke, at alting, som jeg mener er et problem, skal løses med lovgivning.
jeg tror, at det forslag, der ligger her, er den forkerte medicin til at løse det problem, vi gerne vil have løst.
Jacob Mark (SF), 2020-12-03:
Så vil jeg egentlig gerne høre om en ting, for jeg blev nysgerrig på Venstres politik.
Vil det sige, at Venstre er indstillet på at lave en model, hvor der må være en maks andel på de frie grundskoler for udsatte boligområder, præcis ligesom vi har gjort på dagtilbudsområdet sammen med Venstre i den foregående periode?
Kristian Jensen (V), 2020-12-03:
Det er sådan, at jeg går meget ind for det, som hr. Jacob Mark præcis spurgte om, nemlig frie grundskoler.
Og frie grundskoler er ikke styrede grundskoler – så kan man vælge noget andet.
Og jeg går ind for frie grundskoler og dermed også en fri ret til, at man kan beslutte, hvad det er for en skoleform, man har, og at man dermed ikke styres af hverken hr. Jacob Mark eller andre, i forhold til hvor mange der skal være fra bestemte sociale samfundslag.
Jeg ved, at rigtig mange friskoler og frie grundskoler tager et kæmpemæssigt socialt ansvar.
Og der er meget forskel på, hvilke skoler der gør hvad.
Og derfor vil der være nogle skoler, som langt overstiger elevandelen fra økonomisk svage familier i forhold til folkeskolerne.
Men der vil jo også være, hvis man kigger på det, en lang række folkeskoler, der ikke har det krav, som hr. Jacob Mark her snakker om at man skal pålægge friskolerne.
Og hvis hr. Jacob Mark gerne vil styre skoleudviklingen i Danmark, vil jeg anbefale, at man startede med at styre der, hvor det i forvejen er politisk styret, i stedet for at styre det, der er frit.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Jamen det kan jeg godt.
I var med i en politisk aftale om at give mulighed for at lave lokale fordelingsudvalg – der var alle partier undtagen Nye Borgerlige med – hvor man netop har mulighed for at tvangsfordele elever.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-12-03:
Tak, jeg forstår.
Ja, det er jo indtil videre; indtil vi får fundet en løsning, har vi jo stemt for, at det fortsætter, som det er nu.
Der er jo ikke hundrede procent frit valg i dag.
Der er jo kapacitetslofter og andet, der gør, at ikke alle kan få den plads, de ønsker.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Jo, men I var også med i den oprindelige aftale; det hænger bare ikke helt sammen
Men jeg håber rigtig meget, at I holder ord den her gang, når I nu sidder med ved bordet til gymnasieforhandlingerne.
Det skal jeg i hvert fald nok holde jer op på, hvis I ikke gør.
Stol trygt på det.
Men så vil jeg egentlig bare høre ordføreren om en anden ting, nemlig om nogle af de udfordringer, man har på nogle af de her indvandrergymnasier, egentlig også bare kunne løses ved, at man satte barren op.
Altså, gymnasiet skal jo ikke være for alle, og mange af de her ikkeuddannelsesparate og i øvrigt uopdragne indvandrerdrenge ville jo, hvis man satte barren op, slet ikke komme ind på gymnasiet.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-12-03:
Det er ikke nogen hemmelighed, at Konservative gerne ville have haft højere karakterkrav til gymnasierne, til stx.
Vi ville jo meget hellere have, at flere kom tidligere ud på erhvervsfaglige uddannelser og gik andre veje.
Og hvis man ikke opfører sig ordentligt, og hvis man forstyrrer alt for meget, så viser det jo egentlig, at man ikke har en interesse for at gå på den læringsinstitution og i øvrigt er til gene for andre, og så burde man kunne få nogle advarsler og i sidste ende bortvises.
Naser Khader (KF), 2020-12-03:
Tak for det.
Tak til ministeren for en fin tale, synes jeg.
Det er også dejligt, at vi her i Danmark har en enhed i Udenrigsministeriet, der fokuserer på det her vigtige emne.
Det, jeg vil spørge om, er: Hvis man kommer ned til de lande, hvor kristne bliver forfulgt, har de den opfattelse, at den, der beskytter de kristne dernede, er Putin – det er ikke Vesten.
Putin har givet udtryk for, at han er den store beskytter af de kristne i den del af verden, og det er, fordi han italesætter forfølgelsen.
Det har vi svært ved at gøre her i Vesten.
Hvad vil udenrigsministeren gøre for at få flere andre vestlige lande til at italesætte forfølgelsen af de kristne rundtom i verden?
Jeppe Kofod (S), 2020-12-03:
Tak til hr. Naser Khader for hans vigtige, vigtige pointe om, at vi skal være synlige i den indsats, som Danmark og vores allierede lande gør i den her forbindelse i forhold til at sætte fokus på forfulgte kristne og andre minoriteter.
Og det er derfor, vi har den alliance, som jeg også nævnte at Danmark er meget aktiv i.
Jeg tror også, at hvis man læser den rapport, som biskoppen af Truro har lavet, kan man se, at Danmark bokser over sin vægtklasse.
Altså, de anerkender faktisk Danmarks indsats her.
Der er behov for – og det kan vi også se af tallene – at beskytte kristne minoriteter bedre.
Ser man på udviklingen i Mellemøsten f.eks., er det tydeligt, at andelen af kristne i mange af de lande er gået dramatisk ned hen over de sidste årtier.
Og det er en udvikling, vi selvfølgelig skal gøre alt for at stoppe.
Naser Khader (KF), 2020-12-03:
Det synes jeg er rigtig fint at høre, men jeg savner lidt, at de vestlige lande taler lidt højere om kristenforfølgelser og italesætter det.
Det, jeg hører, er, at man helst ikke vil italesætte det, for man vil ikke provokere de lande, der forfølger de kristne.
Hvad vil udenrigsministeren og regeringen gøre for at aktivere vores allierede til at italesætte problemstillingen, når de mødes med lande, der forfølger de kristne?
Jeppe Kofod (S), 2020-12-03:
Først skal vi jo selv gøre noget, når vi rejser rundt og mødes med vores kolleger.
Jeg har selv taget det op med den egyptiske udenrigsminister under et af de meget få besøg, jeg har haft, grundet covid-19.
Så jeg synes, det er vigtigt at gøre de her ting og tage det op og påpege religions- og trosfrihed.
Og jeg tror, det er rigtig vigtigt, at vi understreger, at det er religions- og trosfrihed og beskyttelse af minoriteter, ikke mindst de kristne minoriteter, i de lande, hvor de er særlig udsat.
Så det er noget, jeg også opfordrer mine kolleger til.
Danmark er meget aktiv som sagt; vi har haft adskillige udenrigsministermøde, hvor det her har været på dagsordenen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-03:
Ministeren siger i sin tale, at man godt ved, hvordan det står til med kristenforfølgelserne i forskellige lande.
Men kunne ministeren så ikke på talerstolen fortælle om, hvordan det specifikt står til med kristenforfølgelserne i de lande, Danmark samarbejder med, når vi øjensynlig godt ved, hvor det er?