Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-01-23:
Tak for ordet.
Beslutningsforslag B 61 er fremsat af repræsentanter fra Liberal Alliance, som ønsker, at regeringen ophæver kunstcirkulæret.
Liberal Alliance mener, at cirkulæret giver anledning til fejlprioriteringer og spild af offentlige midler til udsmykning.
Forslagsstillerne mener derfor ikke, at staten skal afsætte faste udgifter til kunst i statslige byggerier.
Bemærkningerne til beslutningsforslaget runder dog af med at fremhæve, at kunst i det offentlige rum er vigtigt, og den sidste del kan vi godt være enige om, altså at kunst i det offentlige rum er vigtigt.
Men det fortsætter jo også, at der bliver skabt et rum, hvor kunsten kan opstå.
Kunstcirkulæret er et centralt redskab til at sikre, at dette rum bliver tænkt ind, når vi som stat investerer i det byggede miljø.
Regeringen kan derfor ikke støtte forslaget om at ophæve cirkulæret.
Statens bygninger omfatter rigtig mange forskellige dele af vores samfund.
Det er f.eks. forsknings- og uddannelsesmiljøet på universiteterne.
Det er arbejdsmiljøet for de ansatte i statens kontorbygninger.
Det er også det offentlige rum, som borgerne oplever i mødet med staten.
Kunst er med til at bygge bro mellem de institutioner, som bygningerne huser, og det civilsamfund, som de er en del af.
Kunst kan fortælle historier om os selv og om vores omverden.
Den kan bringe den omkringliggende natur, den lokale historie og de store samtaler ind i vores hverdag.
Det er med til at skabe en identitet og et tilhørsforhold, som er væsentligt for, at vi kan skabe tilknytning til det sted, vi befinder os på.
Kunsten giver kort fortalt noget tilbage til borgerne.
Derfor er det vigtigt, at vi som stat har kunsten for øje, når vi investerer i det offentlige rum, og netop det sikrer kunstcirkulæret.
Bestemmelserne i kunstcirkulæret omfatter byggeprojekter, der enten helt eller delvist er finansieret af staten, og som har håndværkerudgifter til mindst 1 mio. kr. eksklusiv moms.
For disse byggeprojekter skal der afsættes midler til kunstnerisk udsmykning svarende til 1,5 pct. af håndværkerudgifterne.
Håndværkerudgifter omfatter jo bl.a. de primære bygningsdele, vvs-anlæg eller mekaniske anlæg.
Formålet med kunstcirkulæret er at give alle borgere adgang til kunst og skabe indtjeningsmuligheder for udøvende kunstnere.
Når vi investerer i kunst, investerer vi altså i kvaliteten af vores bygninger, og det følger heraf, at arkitektur og kunst hænger sammen.
Kunsten kan derfor findes i mange forskellige afskygninger.
Det kan både være det tankevækkende maleri i receptionen.
Det kan være en vægskulptur, der er integreret som en del af bygningsmurene.
Det kan være en aktiv del af de praktiske elementer som lysinstallationer eller skiltning i bygningen, altså en måde, hvorpå man kan finde rundt i en bygning.
Med kunsten udvikler vi miljøer, hvor vi ikke bare opholder os, men hvor vi også kan trives.
Derfor er bestemmelserne i kunstcirkulæret vigtige.
Forslagsstillerne fremhæver, at kunsten skal tage udgangspunkt i brugerne.
Det er jeg enig i.
Det fremgår derfor også i vejledningen til cirkulæret, af kunsten skal være udformet til stedet og den sammenhæng, som det skal præsenteres i.
Og kan vi blive bedre til og møde både brugernes behov og selvfølgelig også sikre en stærk lokal opbakning, så er jeg sådan set også enig i den del.
Men udgangspunktet er, at der jo skal sættes midler af til det.
Forslagsstillerne peger også på, at forsvarets undtagelse fra kunstcirkulæret er et udtryk for, at cirkulæret ikke fungerer.
Det er jeg bestemt ikke enig i.
Det er vigtigt for mig at slå fast, at undtagelsen af forsvarets bygninger er en midlertidig undtagelse, der løber frem mod 2033 og er et udtryk for en prioritering af midler til genopbygning af forsvaret i en helt ekstraordinær sikkerhedspolitisk situation.
Det er ikke en falliterklæring for cirkulæret som helhed.
Til sidst vil jeg bare sige, at hvis kunstcirkulæret bliver ophævet, vil adgangen til kunst i det daglige blive væsentlig nedsat, både for os borgere, men især for dem, som færdes i bygningerne.
Det er et tab for samfundet, medarbejderne i statens bygninger og borgerne, som bruger det offentlige rum.
Byggerierne, som cirkulæret omfatter, er enten helt eller delvis finansieret af staten.