runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-21:
Jamen det er simpelt hen forkert, når hr. Hans Andersen siger, at Socialdemokratiet mener noget i regering og noget andet herefter.
Vores ønsker er præcis de samme, nemlig at sikre, at folk, der kommer fra uden for Europa, kan komme hertil, hvis det er på nogle vilkår, hvor de sikrer nogle kompetencer, vi ikke selv er i stand til at give danske virksomheder.
Derfor har vi heller ikke noget imod, at der kommer folk fra Australien på de nuværende ordninger.
Der er flere udlændinge på det danske arbejdsmarked, end der nogen sinde har været før, og de styrker dansk økonomi.
Det er godt, og det er vi glade for.
Det, som det her lovforslag handler om, er jo at åbne nye dele af arbejdsmarkedet op, nemlig store dele af det ufaglærte og faglærte arbejdsmarked for folk fra uden for Europa.
Det mener vi ikke er rimeligt.
Vi mener, det bør være sådan, at hvis der skal køres busser og lægges brolægning i Danmark, så kan vi godt gøre det med folk, der allerede bor i Danmark.
Der er rigeligt med folk, der er på overførselsindkomst.
Og hvis det skulle ske, at det ikke kan lade sig gøre, så har vi hele det europæiske arbejdsmarked.
Der er ingen grund til, at vi får folk fra Kina til Danmark for at køre bus.
Hans Andersen (V), 2019-02-21:
Nu var det jo sådan set et spørgsmål om, om vi skulle have nogen fra Australien hertil og ikke fra Kina.
Spørgsmålet går jo på en faglært fra Australien, der kan bidrage til vækst.
Hvad er problemet i, at vedkommende kommer hertil, i øvrigt under ordnede forhold?
Socialdemokratiet undlader jo at sige, at hvis man kommer hertil fra det øvrige Europa, så kan man sådan set komme ind i landet og arbejde og ikke altid under de forhold, vi ønsker.
Det kan man gøre, men hvis man kommer fra Australien og efter de ordninger, vi ønsker at vedtage, så kommer man altså ind og arbejder under ordnede forhold.
Jeg har ikke forstået, hvorfor modstanden skal være så stor.
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-21:
Det er ikke så kompliceret.
Det synes jeg er rimelig simpelt.
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-21:
Der er vel ikke noget galt i, at en australier kommer til Danmark, hvis bare man overholder reglerne og overholder beløbsgrænsen på de 418.000 kr.
Og Hr. Hans Andersen siger selv, at det drejer sig om de tilfælde, hvor man overholder alle reglerne.
Men er det ikke korrekt, at man kan hente alle dem fra Australien hertil, man vil, bare man overholder beløbsgrænsen og overholder de regler, der er?
Martin Henriksen (DF), 2019-02-21:
Når Dansk Industri beder om, at der kommer mere udenlandsk arbejdskraft, synes jeg altid, at Venstre tager positivt imod den melding fra Dansk Industri.
Men jeg kan ikke erindre det.
Derfor er det, ligesom om hvis Dansk Industri siger, at de vil have mere udenlandsk arbejdskraft, og det gør de jo med jævne mellemrum, så er der kun ét svar fra Venstre og de øvrige regeringspartier, og det er: Ja, det lyder da som en rigtig god idé.
Men er der ikke en eller anden øvre grænse for Venstre?
Når der allerede arbejder over 200.000 udlændinge i Danmark, som mig bekendt faktisk er et rekordhøjt antal,
er vi så ikke ved at nå en øvre grænse for, hvor mange udlændinge vi også kan absorbere på det danske arbejdsmarked?
Mads Fuglede (V), 2019-02-21:
Regeringen mener, at jobs avler jobs.
Hvis man får kvalificeret arbejdskraft hertil, vil det skabe flere jobs, hvor nogle af de danskere, der har svært ved at komme ind på arbejdsmarkedet, vil få en lettere adgang til arbejdsmarkedet.
Så ved at vedtage det her hjælper vi alle, både vores fælles velfærd, de danskere, der har svært ved at komme ind på arbejdsmarkedet, og udlændinge, der gerne vil bidrage til Danmark.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-21:
Tak for det.
Velstand er en vigtig del af fundamentet for, at danskerne kan leve gode liv, at vi kan få offentlig service af høj kvalitet, og velstand kommer grundlæggende af to ting: hvor meget der samlet set bliver arbejdet i et samfund, og hvor produktive vi er, når vi arbejder.
Med det her forslag vil regeringen gøre det nemmere for udenlandsk arbejdskraft at komme til Danmark, for det er godt for dansk økonomi, og det er også godt for danskerne, at der kommer folk hertil for at arbejde.
Det bidrager simpelt hen til dansk velstand og dermed til dansk velfærd.
Det er simpelt med til at finansiere offentligt forbrug og offentlige ydelser.
Siden 2004 er der kommet rigtig mange til Danmark for at arbejde.
Rigtig mange er kommet fra Østeuropa.
De skal have en stor tak for at komme hertil.
De har været med til at gøre Danmark til et mere rigt og mere velstående land.
De har holdt hånden under tusindvis af danske arbejdspladser.
Vi synes, det er uforståeligt, at der ikke kan findes et flertal i Folketinget for at vedtage et forslag, som vil kunne gøre det nemmere for virksomheder at få den arbejdskraft, som de har behov for.
Logikken bag at sige nej synes at være, at det skulle udgøre en eller anden konkurrence for danske lønmodtagere, at der kommer folk hertil for at arbejde.
Det virker måske også intuitivt rigtigt på rigtig mange mennesker, at det skulle forholde sig sådan, men det gør det ikke.
Arbejdsmarkedet er ikke sådan en stoleleg, hvor der er et bestemt antal arbejdspladser, og hvis der kommer flere til landet, bliver der bare andre, der skubbes ud.
Tingene tilpasser sig hinanden.
Så antallet af arbejdspladser tilpasser sig udbuddet af arbejdskraft og omvendt, hvis altså der er den arbejdskraft til rådighed, og det er jo det, der er problemet lige nu.
Lige nu er vi i en situation, hvor der er mangel på arbejdskraft.
Vi nærmer os en situation som den, vi så i 2006.
Det er jo det, der er pointen.
Derfor er det her et udtryk for rettidig omhu, altså at man griber ind, inden man kommer i en situation, hvor der opstår store kapacitetsproblemer på arbejdsmarkedet, hvor man får uholdbare lønstigninger, der overstiger produktivitetsudviklingen, og dårligere konkurrenceevne.
For hvad sker der så?
Ja, så fører det før eller siden til en ny tilpasning, dvs. højere arbejdsløshed, og hvem rammer det?
Det rammer primært dem i bunden af lønskalaen.
Den nuance synes jeg fuldstændig mangler på venstrefløjen.
Det er en logik, som vi ikke forstår.
Vi synes, det er ærgerligt, at der nok ikke findes et flertal for hele det her forslag.
Jeg synes, det er uforståeligt, men sådan må det være.
Nu har vi gjort vores stilling klar.
Det mener vi er sund fornuft.
Det vil være godt for danskerne, og det vil være godt for dansk økonomi.
Christian Juhl (EL), 2019-02-21:
Jeg stillede tre små ubureaukratiske forslag til, hvordan vi kunne få klarhed over, hvem af os der havde ret med hensyn til det med, om der er mangel på arbejdskraft – f.eks. at arbejdsgivere altid skulle have pligt til at slå jobbene op på Jobnet og kontakte jobcenteret og fagforeningen, før de kunne tillade sig at sige, at de ikke kunne få deres arbejdskraft.
Hvorfor er det ikke et helt basalt krav, vi stiller til arbejdsgiverne, for at vi kan finde ud af, hvad der er fakta?
Min erfaring fra 20 år i fagforeningen er, at hver eneste gang der er snak om mangel på arbejdskraft og vi kommer og leverer arbejdskraft, endda højt kvalificeret arbejdskraft, så er der ikke brug den.
Det er bare en snak.
Vil ordføreren være med til at indføre den slags regler, så vi kan finde ud af, hvad der er fup, og hvad der er fakta, i hele den snak om mangel på arbejdskraft?
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-21:
Jamen det er der ikke behov for.
Det ligger jo sådan implicit, at der skulle være sådan en slags diskrimination af danskere på det danske arbejdsmarkedet, men at danske virksomheder på en eller anden måde skulle diskriminere danskere, er jo ikke rigtigt.
Det er jo simpelt hen forkert.
Og igen, så hviler Enhedslistens argumentation på en fuldstændig forfejlet logik om, at der skulle være et bestemt antal arbejdspladser på det danske arbejdsmarked, og hvis der kommer folk hertil, er der nogen, der bliver skubbet ud i en arbejdsløshedskø.
Sådan er det ikke.
Og man behøver jo bare kigge ud i den virkelige verden, og så vil man se, at der siden 2004 er kommet rigtig mange hertil.
Hvad er det?
Arbejdsløsheden er nu lav i Danmark.
Har det betydet lavere lønninger?
Lønningerne er steget i samtlige brancher, også for ufaglærte.
Så man skader dem, man påstår man kerer sig om, og det synes jeg er ærgerligt.
Christian Juhl (EL), 2019-02-21:
Det ændrer ikke på, at jeg har min erfaring, helt konkrete erfaring ude fra virkeligheden, ude fra livet, igennem 20 år omkring det her spørgsmål.
Hvad angår de mennesker, der er arbejdsløse i dag: Hvordan får de et job af at se andre komme ind og tage det job, de måske kunne have fået, når de har kvalifikationerne?
Hvorfor skal de forbigås?
Hvorfor skal vi ikke prøve at få dem ind, som har gået rigtig lang tid i Danmark uden at have haft en chance på de arbejdspladser, som jeg kender?
Er det måske, fordi de har et klart fagligt krav om en ordentlig løn og ordentlige arbejdsforhold?
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-21:
Altså, virkeligheden er jo den, at organisationsgraden på f.eks. DA-området er lige så høj for udlændinge, som den er for danskere.
Det er altså simpelt hen ikke rigtigt, at det forholder sig sådan, som hr. Christian Juhl prøver at bilde os ind at det gør.
Det er det jo simpelt hen ikke.
Hr. Christian Juhl kan ikke rigtig forklare, hvorfor det har været sådan i den virkelige verden, for lønnen er steget og arbejdsløsheden er faldet i perioden, der strækker sig over de sidste 14 år, hvor der er kommet rigtig mange udlændinge, primært fra Europa, for at arbejde i Danmark.
Det har været en situation, som vi alle sammen har vundet på.
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-21:
Jeg vælger at gå ud fra, at Liberal Alliance selvfølgelig ikke går ind for fri indvandring og heller ikke for fri arbejdskraftindvandring.
Dermed må der vel være en eller anden form for grænse, som også Liberal Alliance bakker op om – en eller anden form for beløbsgrænse.
Nu foreslår regeringen så de her 350.000 kr., og jeg har tidligere hørt Liberal Alliance sige nogle andre tal.
Hvad er egentlig partiets politik?
Skal det være minimum på overenskomstmæssigt niveau, eller skal det være, så man kan forsørge sig selv, eller er det det, som regeringen lægger frem?
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-21:
Jamen det er fuldstændig korrekt forstået, at vi går ind for, at der er en grænse.
Jeg mener, vi har sagt 220.000 kr.
Altså, lige så snart man er over 200.000 kr., er man en nettobidragsyder til det danske samfund.
Jeg kan ikke forstå, at vi skal holde folk ude, som kommer her for at bidrage, og som skal rejse igen i det øjeblik, de ikke har noget job.
Altså, det forstår jeg simpelt hen ikke.
Vi er helt med på, at der ikke skal komme folk hertil, som ligger andre til last.
Det skal vi holde nede.
Derfor går vi ind for en stram udlændingepolitik, men vi går ind for, at folk, der vil det her samfund, og som bidrager, skal være velkomne.
Jeg forstår ikke helt Socialdemokratiets logik.
For man vil gerne være med til nogle ting, som jo også vil medføre, at der kommer flere og arbejder, men det er så ikke noget problem.
De ting, som jeg fornemmer Socialdemokratiet gerne vil være med til, vil jo også betyde, at der kommer flere, fordi det bliver nemmere at komme hertil.
Og der vil være nogle, der vil vælge Danmark i stedet for andre lande.
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-21:
Den går ud på, at de nuværende regler er ganske udmærkede, nemlig 425.000 kr. om året.
Det betyder, at det højtlønnede danske arbejdsmarked er åbent for folk uden for Europa, men at almindeligt faglært og ufaglært arbejde er for folk, der primært bor i Danmark, sekundært i Europa.
Det, som jeg så kan forstå der er uenighed om mellem Socialdemokratiet og Liberal Alliance, er folk, der tjener mellem 220.000 kr. og 425.000 kr.
Det er alligevel en ret stor del af det danske arbejdsmarked, som vi er uenige om, og derfor vil jeg gerne spørge Liberal Alliance, om det virkelig er Liberal Alliances politik, at alle, der kan få et job til 220.000 kr. i Danmark, skal have en arbejds- og en opholdstilladelse i Danmark.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-21:
Nej, men så svarede ordføreren jo sådan set på, at ét er, at det lovforslag så ikke er blevet vedtaget, men regeringen må så åbenbart mene det, for de ønsker lovforslaget vedtaget – ellers havde vi det vel ikke i salen.
Regeringen mener, at det er o.k., at man åbner op for udenlandsk arbejdskraft, samtidig med at man sparer på uddannelse, sparer på aktivering for kontanthjælpsmodtagere, ikke gør noget ved, at der er 18 pct. ledige fleksjobbere.
Det kan godt være, at det ikke kommer igennem, men det er noget, regeringen mener.
Det synes jeg da også er interessant – at det faktisk er den indrømmelse, jeg får fra ordføreren.
Mads Fuglede (V), 2019-02-21:
Altså, nu skal man huske, at det her lovforslag jo ikke er vedtaget – der er jo ikke åbnet for udenlandsk arbejdskraft i det omfang, vi gerne vil.
Så det er lidt mærkeligt at skulle høre, at lovforslaget her er udgangspunkt for, at noget virker som et pres på de danskere, der måtte komme ind på arbejdsmarkedet.
De kommer ikke ind, selv om det her lovforslag ikke er vedtaget.
Vi finansierer alt det, der sådan er det offentlige Danmark, mere eller mindre med skat på lønarbejde.
Så jo flere jobs vi skaber, jo bedre vilkår vi har for vores erhvervsliv, des mere velfærd får vi, des bedre et samfund er vi.
Så er der noget omkring sammenhængskraften, hvor jeg meget gerne vil komme hr. Martin Henriksen i møde.
Det er bare noget, jeg mener vi mere skal se i den kontekst, der handler om vores flygtningepolitik og det at holde styr på asyltilstrømningen til Danmark, frem for det, der handler om mennesker, der kan og vil komme til det danske arbejdsmarked for at gøre os alle sammen rigere.
Det er to forskellige debatter, som vi skal passe på vi ikke blander sammen.
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-21:
Der er jo nogle mennesker, der stort set altid er i arbejde, uanset om der er højkonjunktur eller lavkonjunktur.
Så er der også en masse af vores medborgere, som sidder yderst på bænken, når der bliver delt fyresedler ud i lavkonjunkturer, og som til gengæld har mulighed for at komme ind på arbejdsmarkedet og tjene deres egne penge, når det går godt.
Det er også derfor, jeg mener, at arbejdspladser og vækst er den bedste socialpolitik, man overhovedet kan føre.
De mennesker kunne tidligere meget let komme ind på arbejdsmarkedet, når der var opsving, fordi der kun var den arbejdskraft, der var til stede i Danmark.
Så fik folk faktisk fleksjob og seniorjob og praktikpladser, og folk, der måske havde brug for lidt ekstra støtte og ikke kunne producere helt på samme niveau som alle andre, blev også en del af det arbejdende fællesskab.
Min oplevelse af det danske arbejdsmarked nu er, at selv om vi befinder os midt i en højkonjunktur, har de svært ved rigtig at få fat, bl.a. fordi det er meget lettere at ringe til udlandet og så bare hyre nogle, der kan producere med hundrede ti procent i timen fra første dag.
Er det ikke lidt asocialt, at Venstre er så fokuseret på at åbne døren for resten af verden i stedet for at sige til arbejdsgiverne, at nu må de altså også hjælpe nogle af dem, der er her, og som nu har chancen for at komme ind og bide sig fast?
Mads Fuglede (V), 2019-02-21:
Jeg er enig med hr. Mattias Tesfaye i, at det er meget, meget vigtigt, at vi løfter de kræfter i det danske samfund, der kan få adgang til arbejdsmarkedet, og får dem opkvalificeret, så de kan komme ind.
Der er for os ikke tale om et enten-eller, det er et både-og.
Vi skal både blive rigere og klogere med udenlandsk arbejdskraft, og vi skal sørge for, at vi får virksomhederne til at tage det sociale ansvar, det er at lave lærlingepladser og andet, der gør, at underkvalificeret dansk arbejdskraft kan passe ind på det danske arbejdsmarked.
Det skal være et både-og.
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-21:
Når vi i Socialdemokratiet oplever, at der bliver skåret ned på, hvor mange penge de danske erhvervsskoler får til at uddanne nye faglærte, og vi oplever, at danske ledige får skåret ned på deres mulighed for at uddanne sig, mens de går ledige, og vi oplever, at regeringen skærer ned på den fælles indsats, som myndighederne gør for at kontrollere danske løn- og arbejdsvilkår i den fælles myndighedsindsats mod social dumping - vi står og ser på det, samtidig med at vi ser en regering, som ønsker at åbne yderligere op for det danske arbejdsmarked – så kan det da ikke undre, at et socialdemokratisk parti siger nej tak.
Mads Fuglede (V), 2019-02-21:
Nu synes jeg lidt, vi er vidne til noget jonglering med tal på en facon, der er lidt i strid med virkeligheden.
Det, at der bliver brugt færre penge på de her elevpladser, skyldes jo også, at der er færre elever derude.
Det er nettosummen, vi taler om.
Vi taler ikke om summen pr. hoved.
Der er jo intet i det her forslag om, at man ønsker at underminere de ansættelsesvilkår og den lønramme, som er aftalt af arbejdsmarkedets parter på det danske arbejdsmarked.
Jeg synes, det er et underligt spørgsmål.
Christian Juhl (EL), 2019-02-21:
Jamen det er jo reelt det, der er i arbejdsgivernes interesse.
Og når de ikke snakker om mangel på arbejdskraft, men mangel på arbejdsudbud, ligesom LA gør, så er det, fordi de ved, at arbejdsudbud i en vis størrelse alt andet lige presser lønningerne.
Det andet spørgsmål er så, hvis det forrige var et underligt spørgsmål, som det ikke var til at svare på for Venstres ordfører: Når vi har op mod 8.000 unge mennesker, som går og leder efter en praktikplads hos en arbejdsgiver, er det så ikke på tide, at vi også lægger et pres på de arbejdsgivere og siger: I har et samfundsmæssigt ansvar, hvis de her skal uddannes, for det er jer selv, der får brug for dem om 3-4 år?
Mads Fuglede (V), 2019-02-21:
Jo, det er jeg fuldstændig enig i.
Vi skal lægge så stort et pres, vi overhovedet kan, på erhvervslivet, for at der er lærlinge- og praktikpladser nok, sådan at de løfter den del af deres ansvar.
Det er et kæmpeproblem, at der stadig væk er så stort et efterslæb på det.
Det skal jo bare ikke være begrundelsen for, at vi lukker døren for noget, der gør os alle sammen rigere.
Det skal være et både-og, ikke et enten-eller.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-21:
Jeg synes egentlig, det er ret interessant at lytte til det her, for ordføreren siger, at det for Venstre og regeringen er et både-og, og at det er vigtigt at løfte alle, og at man vil opkvalificere danske lønmodtagere.
Jeg er bare nødt til at sige, at det jo er noget helt andet, der sker.
Altså, det, man sådan set gør, betyder, at vi har 100.000 arbejdsløse, vi har tusinder af unge, der går og ikke laver noget som helst og ikke har nogen uddannelse, vi har 18 pct. ledige fleksjobbere.
Vi har masser af folk derude, der godt kan og vil, hvis de får en chance, men den chance får de bare ikke, fordi vi har en regering, der bare gerne vil have noget udenlandsk arbejdskraft ind og ikke giver dem her en chance.
Nu kan jeg så stille et andet spørgsmål.
Den her regering har faktisk lige nøjagtig sparet 1 mia. kr. på aktivering og opkvalificering af folk på kontanthjælp.
Man har simpelthen sparet 1 mia. kr., så de her mennesker ikke har mulighed for at få opkvalificering – de her mennesker, som egentlig burde kunne tage de job.
Virker det så ikke meget, meget underligt, at vi skal stå og lytte til, at vi har en regering, der siger både-og, når man sådan set bare på den ene side sparer på de danske lønmodtagere og på den anden side gerne vil have udenlandsk arbejdskraft ind?
Virker det ikke mærkeligt?
Christian Juhl (EL), 2019-02-21:
Jeg vil sige, at jeg har siddet ret mange år i en lokal 3F-fagforening og i perioder lyttet til vores lokale arbejdsgivere.
Og de har sådan cirka hvert andet til tredje år haft en eller anden kampagne i gang, hvor de har sagt: Vi kan ikke få den arbejdskraft, vi gerne ville have.
Så er vi inden for 24-48 timer mødt frem sammen med nogle af vores ledige kollegaer og har sagt: Her er i hvert fald tre, hvornår kan de begynde?
Så har de hver eneste gang sagt: Nej, det er ikke lige nu, vi mangler dem.
Det understøtter jo lidt, hvad DF's ordfører sagde før, at der faktisk er et råb om, at der altid skal være rigeligt med arbejdskraft, som så kan presse lønningerne.
Hvis det er det hensyn, Venstres ordfører mener at man skal tage, så synes jeg ikke, vi skal tilgodese det.
Hvis der reelt var brug for arbejdskraft og vi kunne klare det lokalt, så burde man også efter min mening nøjes med det og først tage dem.
Er ordføreren ikke enig i det?
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-21:
Vores vurdering er ikke, at der er et generelt behov for at øge udbuddet af arbejdskraft i de kommende år.
Hvis man ser bare lidt frem i tiden, øges antallet af hænder på det danske arbejdsmarked med 100.000 på grund af de reformer, der allerede er vedtaget.
Det, der er den danske økonomis og det danske samfunds store udfordring,
er, at vi ikke har nok kvalificerede hænder.
Vores vurdering er faktisk, at der vil være et overskud af folk, der er ufaglærte, i forhold til de stillinger, der er til rådighed i moderne dansk økonomi.
Det er derfor, vi peger på opkvalificering og omskoling, som er et af de vigtigste værktøjer overhovedet for at sikre, at der er kvalificeret arbejdskraft i Danmark.
I det omfang, det ikke kan lade sig gøre, altså at det ikke kan håndteres ved f.eks. at løfte folk fra ufaglært til faglært, mener vi, at der bør være rigeligt med arbejdskraft til det ufaglærte og faglærte arbejdsmarked i Europa, og der er ikke nogen grund til at åbne døren for folk uden for Europa til de stillinger.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-21:
Hvad har Socialdemokratiet egentlig af forslag, som vil øge beskæftigelsen i Danmark, som vil øge udbuddet af arbejdskraft?
Omskoling er ikke at øge udbuddet af arbejdskraft, bare så det ikke bliver nævnt.
Så hvad har Socialdemokratiet af forslag, som vil øge udbuddet af arbejdskraft?
Pause Pause (Pause), 2019-02-21:
Mødet er udsat.
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-21:
Det er selvfølgelig vigtigt at have kontrol med, hvem der kommer hertil og opholder sig i Danmark, og om de personer, der kommer hertil, er dem, de udgiver sig for at være.
Langt de fleste, der får udstedt særlig rejselegitimation, er fuldstændig almindelige mennesker.
Og det kan da ske, at man mister sit pas i et uheldigt øjeblik, hvis en tyv har haft hånden nede i ens taske eller man blot har tabt passet et sted.
Desværre kan vi også se, at der ikke kun er tale om uheldige situationer, som jeg lige har nævnt, men også om mennesker, der udnytter muligheden for at kunne få udstedt et nyt pas til at videregive eller sælge deres særlige rejselegitimation til menneskesmuglere og til folk, der gerne vil komme til Danmark på ulovlig vis.
Og det skal selvfølgelig stoppes, det er klart.
Berlingske kunne i mandags berette, at de svenske myndigheder ud af 400 tyrkiske pas havde opdaget, at hvert tiende var forfalsket, og at salget af falsk legitimation på det sorte marked er stigende.
Set i lyset af det, og også set i lyset af at vi lever i en tid, hvor bl.a. IS-krigere gerne vil vende tilbage til Europa og Danmark, må vi være ekstra opmærksomme, når det kommer til spørgsmålet om rejselegitimation og om, hvorvidt den tilhører de rigtige personer.
Og derfor støtter vi forslaget.
Christian Juhl (EL), 2019-02-21:
Jeg vil gerne spørge Socialdemokratiets ordfører, om ikke det er lidt problematisk, at vi her risikerer at træffe administrative og skønsbaserede beslutninger om ekstra straf, uden de overhovedet har en chance for at forsvare sig over for det.
Det er jo skønsbaseret og administrativt belagt straf, man giver dem i det her tilfælde.
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-21:
Tak for spørgsmålet.
Der er flere steder i det her lovforslag, der bygger på de oplysninger, vi får fra regeringen, og vi har valgt at lægge til grund, at når regeringen mener, at der er udfordringer på det her område, og at der er behov for opstramninger, så vil vi gerne støtte det.
Det har vi gjort flere gange siden sidste folketingsvalg, når det har handlet om rejselegitimation, og det har vi også valgt at gøre her.
Christian Juhl (EL), 2019-02-21:
Der er jo ikke et gran dokumentation for, at der reelt er behov for en stramning på det her område.