runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-27:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg blev egentlig også bare lidt nysgerrig.
Nu siger ordføreren, at han ikke lige kan redegøre for de tekniske detaljer i, hvad vi så ellers kunne gøre i forhold til at dæmme op for kvotekonger.
Men når der nu de sidste 11 år er lukket over 50 mindre havne i Danmark og de mindre kystfiskere, som er dem, som bruger bæredygtige redskaber og bl.a. udleder mindre CO2, simpelt hen bliver presset væk fra erhvervet – når vi har små samfund, som dør, hvor det så ikke kun er fiskeriet, men også er turismen omkring fiskeriet og hele livet omkring havnen, som så også forsvinder – hvad mener ordføreren så om den udvikling?
Det tilskrives netop også, at vi har haft nogle kvotekoncentrationer, hvor kapitalophobningen er blevet så stor, at de simpelt hen har ædt de små, og derfor lukker de her små havne rundtomkring i Danmark.
Hvad mener ordføreren om den udvikling?
Jesper Petersen (S), 2018-11-27:
Jeg vil bare skynde mig og kvittere over for hr. Hans Kristian Skibby og erklære mig villig til at være med til den her drøftelse af, hvad kriterierne skal være for, hvornår man er en lille virksomhed.
Vi behøver ikke at have nogen lang diskussion om det nu, og ordføreren er her også i stedet for hr. Dennis Flydtkjær.
Jeg vil bare sige, at jeg havde fået den forståelse, at det var en del af aftalen, at det præcis var sådan her, at snittet var lagt, og er det det ikke, går vi absolut meget gerne ind i en diskussion om, om det kan lægges lidt lavere.
For det er rigtig nok nogle rimelig høje beløb, der er puttet ind i den her afgrænsning.
Det vil vi gerne være med til i udvalgsbehandlingen at drøfte.
Carsten Bach (LA), 2018-11-27:
Det er Liberal Alliance helt klart, fordi vi gerne vil sidde med ved det bord, hvor de her regler og fiskeripolitikken skal evalueres og formes i de kommende år.
For vi håber jo rent faktisk på, at der kan komme en lille smule mere fornuft ind i Folketinget efter et kommende folketingsvalg og også fremadrettet, som kan få justeret de her ting ind igen – sådan at der, som jeg også gav udtryk for i min tale, bliver mulighed for, at fiskerne kan drive deres erhverv og fiske de fisk op, de har kvoteandel til, og at der kan være en økonomisk rentabilitet i det, ligegyldigt om det er den lille kystfisker på Fyn eller den store pelagiske fisker i Hirtshals eller Skagen.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-27:
Tak for det.
Når Miljø- og Fødevareministeriet i alt for mange år, alt for lang tid har ladet store kapitaltunge fiskere, de såkaldte kvotekonger, udkonkurrere mindre kystfiskere på usund vis, efter min opfattelse, så er det ikke bare et udtryk for et kæmpe demokratisk problem; det er egentlig også noget, der gør uendelig skade på det bæredygtige kystfiskeri.
For hvis der er nogle, der har lidt under den her udemokratiske håndtering af kvotekoncentrationerne, er det dem, som jeg nævnte før, og som DF's ordfører nævnte før – nemlig de små kystfiskere, der fisker skånsomt, dem, som fisker med stor respekt for naturen, dem, som fisker med stor respekt for de små samfund, dem, som har et minimalt brændstofforbrug, dem, som bruger fiskeredskaber, der ikke påvirker havbunden, dem, som ikke har særlig stor bifangst.
De har alle sammen en efter en måttet dreje nøglen om til fordel for kvotekongernes kæmpetrawlere, som vistnok om året i bifangst har det, der svarer til 1.000 Toyota Aygoer, hvis man fylder dem.
Det har en tidligere fiskeriminister udtalt.
Så jeg er egentlig rigtig glad for den pakke, der er blevet lavet.
Og vi i Alternativet er rigtig glade for den fiskeripakke, som især Socialdemokratiet og DF – endnu en gang ros til dem for at have sat det i gang – har været frontløbere på, og vi er et stort flertal bag.
Det er nemlig et stort skridt på vejen til at lappe hullerne i det demokratiske system og sikre en større mangfoldighed i forhold til fiskekvoterne og vores fiskeri.
I Alternativet ønsker vi selvfølgelig at tage skridtet endnu længere og styrke det bæredygtige fiskeri ved grundlæggende at ændre det nuværende system med omsættelige kvoter og opsige fiskekvoterne og så i stedet lade staten eje dem og låne dem ud.
Men derudover har vi sammen med SF og Enhedslisten foreslået at indføre en fradragsordning, så naturskånsomme fiskere fritages for skat ved første kvotetildeling.
Derudover foreslår vi at lave en dansk mærkningsordning – og den er jo forhåbentlig og heldigvis på vej – i forhold til fisk, der er fanget naturskånsomt, så det bliver nemmere for forbrugeren at støtte de små, bæredygtige fiskere.
Endelig har Alternativet jo anbefalet, at vi får en kommission, der undersøger, hvad der egentlig er sket i det politiske system, som har muliggjort den her forkerte forvaltning fra skiftende fiskeriministre og deres embedsværk igennem så mange år, ikke kun for fiskeriets skyld, men egentlig også generelt for os politikere, så vi kan lære – det er jo ikke det eneste ministerium, som har haft forvaltningsudfordringer.
Og det kan vel også bruges som led i det, vi kalder afbureaukratisering, i forhold til vores politiske system. Så vi skal have rettet op på de store demokratiske huller i systemet og have det bæredygtige kystfiskeri til at blomstre, for det er til gavn for os, det er til gavn for naturen, og det er til gavn for miljøet, og det italesætter vores udfordring med, at vi i 2050 måske vil have mere plastik i havet end fisk – sådan som forskerne siger det.
Så det her alarmcentralsforslag, 112, kan Alternativet godt støtte.
Rosa Lund (EL), 2018-11-27:
Jeg skal ikke sige så meget om det her beslutningsforslag, blot at vi i Enhedslisten har nogle bekymringer i forhold til forslaget.
For det første er der det her med, at der gives adgang til flere typer data, som myndighederne kan opsamle.
Det er bl.a. ansigtsgenkendelse og dna-registrering.
Det er vi meget bekymrede for, fordi vi frygter, at det betyder en yderligere overvågning af borgerne.
Vi er for det andet bekymrede for, at myndighederne i højere grad, end de kan i dag, ligesom kan dele de her informationer, fordi vi igen frygter, at det vil betyde et større indgreb i retten til privatliv og en større overvågning.
Omvendt kan man sige om det her forslag, at det vil gøre det lettere for borgerne både at udrejse og indrejse, fordi der bliver givet denne lettere adgang.
Så det er ligesom en afvejning af de to ting.
Til sidst kan jeg bare sige, at der er nogle ting i det her forslag, som vi i Enhedslisten skal have afklaret.
Vi vil sende nogle spørgsmål over til ministeren igennem Europaudvalget.
Så er det også vores klare opfattelse, at hvis vi siger nej til det her, vil det få ret store konsekvenser for det mellemstatslige samarbejde på det her område.
Derfor vil vi ikke stemme imod, men vi er heller ikke helt tilhængere af forslaget, så det ender nok med, at vi stemmer gult.
Men som sagt sender vi nogle spørgsmål over til ministeren, og så må vi jo se, om der kan komme en afklaring.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-11-27:
Tak, og tak for svaret på det spørgsmål.
Mener ministeren ikke helt overordnet, at hvis det er, at vi skal tage egentlig og rigtig stilling til det – nu har jeg ligesom udtrykt vores overordnede holdning til forslaget – så er det meget brugbart, at vi har de regionale forordninger, vi kan kigge på, og at man derfor venter, til de har det officielle nummer, som jo også er der, at de 6 måneder går i gang i forhold til Danmarks tiltrædelse?
Det er lidt ærgerligt, at vi egentlig ikke behandler det mere i dybden, for det er jo nogle ret gennemgribende forordninger, der er tale om.
Karsten Hønge (SF), 2018-11-27:
De sikkerheds- og migrationsudfordringer, som Europa står over for, herunder terrortruslen, nødvendiggør en effektiv kontrol af, hvem der rejser ind i Schengenområdet, samt effektive redskaber til at forebygge og efterforske grænseoverskridende kriminalitet.
Det er en nødvendig forudsætning, hvis man skal have et Europa uden indre grænsekontrol.
De tre forordninger, vi diskuterer i dag, giver på flere områder nye muligheder for at udveksle oplysninger, både i forbindelse med grænsekontrol, efterforskning og tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold.
De nye muligheder er med til at effektivisere og udvide brugen af Schengeninformationssystemet, som er en afgørende forudsætning for, at Schengensamarbejdet kan fungere; f.eks. giver systemet nye muligheder for hurtigt at kunne slå alarm, hvis en såkaldt fremmedkriger rejser ind i Schengen.
Vi mener, at forordningerne om oprettelse af drift og brug af Schengeninformationssystemet på områderne for henholdsvis indrejseog udrejsekontrol samt politisamarbejde og strafferetligt samarbejde vil bidrage til at bekæmpe terrorisme, organiseret kriminalitet og grænseoverskridende kriminalitet.
Derfor støtter SF forslaget.
Der har hidtil ikke være noget EU-system til deling af afgørelser om tilbagesendelse af tredjelandsborgere eller til overvågning af gennemførelsen af det, og vi mener, at det er vigtigere at have nogle rammer om tilbagesendelse.
Systemet, som vi nu står med, har nogle udfordringer, bl.a. om deling af oplysninger med tredjelande, men det er bedre med et system, som der nu lægges op til at få, og vi kan derfor støtte forslaget.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-11-27:
Man kunne jo gøre det så kort, som Socialdemokratiet gjorde.
For det, vi har med at gøre her, er jo nogle ting, som vi ligesom skal tiltræde for at være en del af Schengensamarbejdet.
For der er masser af ting, man kunne pege fingre ad og sige: Det her er godt nok kritisk.
Jeg har nogle af de samme betænkeligheder, som Enhedslisten havde, i forhold til øget overvågning af al den data osv.
Dog har jeg et spørgsmål til ministeren.
Når man får et beslutningsforslag med så mange x'er, plejer det gerne at være, fordi forordningerne ikke nødvendigvis er færdigforhandlet og helt færdige i forhandlingerne mellem Rådet, Parlamentet og Kommissionen osv.
Så derfor har jeg et spørgsmål: Hvorfor er det egentlig allerede på nuværende tidspunkt, at vi skal gøre det her, i stedet for når vi har de endelige forordninger?
Det har vi tidligere diskuteret i forhold til nogle andre forordninger, som også skulle ryge igennem med et beslutningsforslag, inden man faktisk havde dem foran sig og kunne forholde sig til dem.
Og det synes jeg lidt er en ting, som vi bør diskutere igen, altså om det virkelig er nødvendigt.
Vi har 6 måneder, fra de er vedtaget, til at vi skal tiltræde dem.
Og der synes jeg, at en ordentlig behandling af det ville være, at vi faktisk sad med de endelige forordninger foran os for at kunne gøre det.
Men alt i alt er det jo en bunden opgave at være med i det her, hvis man ønsker at være med i Schengensamarbejdet.
Henrik Dahl (LA), 2018-11-27:
Tak for det, formand.
Det synes vi jo alt sammen er godt, altså at vi styrker kontrollen med EU's ydre grænser og kontrollen internt i Schengenområdet.
Og derfor bakker vi op om beslutningsforslaget.
Jeg skal også hilse fra vores moderparti, Radikale Venstre, og sige, at de også støtter B 32.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-11-27:
Jeg skal indledningsvis oplyse, at jeg også i den her anledning holder tale på vegne af Det Konservative Folkeparti.
Dermed baggrunden for denne hilsen.
Tak for ordet.
Danmark og EU står over for store sikkerhedsmæssige og immigrationsmæssige udfordringer.
Det gælder alt fra grænseoverskridende kriminalitet, terrortrusler, presset fra ulovlige immigranter osv.
Det er udfordringer, der kræver internationalt samarbejde, og som bedst løses på EU-niveau.
Desværre står vi i Danmark også med en anden udfordring, og det er, at vi har et retsforbehold.
Det er et forbehold, der medfører, at vi ikke automatisk er en del af de fælleseuropæiske aftaler, der omhandler retlige anliggender, og et forbehold, der medfører, at Danmark ikke har indflydelse på reglernes udformning, idet vi ikke deltager i de pågældende drøftelser.
Det gælder bl.a. den seneste aftale om SIS-forordningerne, som er en forkortelse for Schengen Information System.
Der er tale om nogle elektroniske databaser, hvor myndighederne fra de respektive Schengenlande kan lægge indberetninger op om personer og genstande.
Det er et redskab, som politi, toldvæsen og domstole har stor nytte af, og som kun kriminelle kan være imod.
Med en vedtagelse af beslutningsforslaget i dag får vi trods vores retsforbehold mulighed for at tilslutte os det udvidede Schengeninformationssystem, som de øvrige EU-lande er enige om.
Der skal fremover indberettes om tilbagesendelsesafgørelser, om børn, der er i fare for at blive bortført, om fingeraftryk, der er fundet på et gerningssted for en alvorlig forbrydelse, og omkring indrejseforbud.
Udvidelsen af Schengeninformationssystemet medfører, at danske myndigheder får endnu bedre forudsætninger for at bekæmpe og forhindre grænseoverskridende kriminalitet, terror og ulovlig immigration.
I Venstre er vi meget optaget af at løse de sikkerhedsmæssige og immigrationsmæssige udfordringer, som Danmark og EU står over for, og derfor kan vi varmt tilslutte os forslaget.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-11-27:
Jeg tror, jeg vil gøre det lidt mindre kort end ordføreren for Socialdemokratiet, for det er jo trods alt en vigtig sag, vi står over for i dag.
Justitsministeren har bedt Folketinget tage stilling til, om Danmark skal tilslutte sig tre Schengenrelaterede forordninger på mellemstatsligt grundlag.
Det drejer sig om retshåndhævelsesforordningen, grænseforvaltningsforordningen og tilbagesendelsesforordningen.
Fælles for de tre ændrede forordninger er, at de sikrer en bedre udnyttelse af de muligheder, der ligger i Schengen Information System.
F.eks. gøres det obligatorisk at registrere tredjelandsstatsborgere, der er udstyret med et indrejseforbud; der etableres adgang til at gemme oplysninger om finger- og håndaftryk fra ukendte, der er mistænkt for alvorlig kriminalitet; og børn, der er i risiko for at blive bortført af en forælder, kan nu også optages i SIS.
Grundlæggende er Dansk Folkeparti som bekendt modstander af Schengen.
Det hænger dog ikke sammen med mulighederne for udveksling af informationer i SIS-regi, men med ambitionen om et grænseløst Europa, hvor medlemslandene ikke må opretholde grænsekontrol over for hinanden uden accept fra Kommissionen.
Som bekendt drøftes det fremtidige grundlag for Schengens konstruktion i disse måneder.
Det er Dansk Folkepartis ønske at fastholde udveksling af informationer, som disse tre forordninger også er udtryk for, men uden at skulle give afkald på grænsekontrol inden for Schengenområdet, som er en stor fordel for Danmark.
Siden indførelsen af grænsekontrollen mellem Danmark og Tyskland er mere end 6.500 personer blevet nægtet indrejse til Danmark.
Værdien af oplysninger som de i forordningerne nævnte forøges jo faktisk tværtimod af, at der er grænsekontrol ved flere landegrænser mellem medlemsstaterne.
Sandsynligheden for, at en tredjelandsborger, der er erklæret uønsket i Schengenområdet, pågribes, er jo større, hvis vedkommende ikke blot skal passere én grænsekontrol, men adskillige under vedkommendes færd i Europa.
Det samme gør sig gældende for ukendte personer, hvis finger- eller håndaftryk gemmes i SIS, som følge af at de er mistænkt for alvorlig kriminalitet.
Dansk Folkeparti vil heller ikke undlade at gøre opmærksom på, at der er forhold i forordningerne, der kunne forbedres, hvad vi også har peget på i Europaudvalget.
Således er opbevaring af oplysninger om personer på i udgangspunktet maksimalt 3 år meget lavt sat, særlig når der henses til, at genstande kan opbevares i 10 år.
Hvis en person eksempelvis er udvist af Schengenområdet, fordi vedkommende skønnes at være til fare for borgerne, så er det ikke smart, at oplysninger om vedkommende slettes efter 3 år.
Det er desuden problematisk, at oplysninger om tredjelandsstatsborgere, der har fået statsborgerskab i et Schengenland, skal slettes.
Det kan f.eks. dreje sig om personer, der skønnes at være til fare for rigets sikkerhed, men som i henhold til statsløsekonventionen alligevel bliver statsborgere i Danmark eller et andet EU-land.
Og på den baggrund vil vi kunne støtte forslaget.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-11-27:
Jeg skal gøre det meget kort og meddele, at Socialdemokratiet støtter forslaget.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2018-11-27:
Tak for det.
Nu ved jeg ikke, om hr. Joachim B. Olsen regner mig for at være en del af venstrefløjen eller højrefløjen, eller hvor han placerer mig henne, og hvad han forventer vi vil sige til det her.
Men uanset hvad kan jeg jo høre, at han forventer, at vi går ind for det, og at det er en god idé.
Jeg vil først sige, at overordnet kan vi nok ikke gå ind for forslaget i dets nuværende form, men der er helt klart, hvad hr. Joachim B. Olsen også fremhæver, nogle positive elementer i det i forhold til anden og tredje del af forslaget, som ligestiller forskellige former for investeringer.
Og det synes vi i Alternativet i udgangspunktet er en god løsning, både i forhold til at tiltrække udenlandsk kapital, men også for at ligestille bevægelserne over landegrænserne her.
Så den del er vi egentlig i udgangspunktet positive over for, selv om der selvfølgelig også er nogle punkter at være obs på set fra vores side i forhold til, hvilken del af erhvervslivet og skattesystemet vi gerne vil fremme.
Som det også er blevet nævnt, er det måske mest til erhvervslivets fordel, altså skattelettelser til erhvervslivet, hvor vi i virkeligheden hellere ville have haft lavere personskat på arbejdsindsatser.
Så overordnet kunne vi hellere tænke os lavere skatter på arbejdsindsatser og så en anden form for beskatning på erhvervsområdet.
Bl.a. har vi jo også foreslået skat på finansielle transaktioner, og det kunne man jo så overveje efterfølgende at tale om, når man har ligestillet det her.
Men det vil vi ikke lige blande ind i det her lovforslag, og på den måde er vi positive over for de to dele af lovforslaget.
Så er der det med medarbejderaktier, og det er jo i virkeligheden noget, som Alternativet har foreslået tidligere, altså at hæve muligheden for at give flere medarbejdere aktier som en del af lønnen.
Her synes vi måske bare at man går lidt for vidt.
Vores forslag var 25 pct., så det med medarbejderaktier er egentlig en del af forslaget, som i virkeligheden passer godt med vores politik, men som vi ikke helt kan se os selv i her.
Så hvis man kunne dele det her forslag op, kunne det godt være, at vi kunne være med på de andre dele.
Jeg synes, det er godt, at Dansk Folkeparti fokuserer på de mindre virksomheder her.
Socialdemokratiet nævnte også noget om det, og den diskussion, der er på det område, vil vi se frem til i udvalgsarbejdet.
de 50 pct.
Man må altså godt som virksomhed give yderligere aktier som løn, men det, vi taler om her, er altså at hæve grænsen for, hvornår det falder ind under indkomstbeskatning eller aktiebeskatning.
Og det skal vi lige være opmærksomme på, når vi taler om det, tænker jeg.
Så overordnet set er vi positive over for flere dele af lovforslaget, men vi kan ikke gå ind for det i dets nuværende form.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-11-27:
Tak for ordet, formand.
Jeg er så ikke syg i dag, men står rank og stolt og er glad for at være med til første behandling af det her lovforslag, som er et rigtig godt lovforslag, og som jeg altså troede at selv Enhedslisten ville være for.
For det her er jo i virkeligheden kommunisternes våde drøm.
For kommunisterne mente jo, at det er et centralt problem i den kapitalistiske økonomi, at der er en – synes jeg godt nok påstået – konflikt mellem kapitalejere og arbejdere, mellem udbyttere og de udbyttede, som Marx beskrev det.
Men med det her forslag styrker man jo endnu en gang arbejdernes muligheder for at blive medejere af de virksomheder, som de selv arbejder i.
De får altså et tilhørsforhold til kapitalapparatet, og det kan jeg ikke forstå at nogen på venstrefløjen kan være imod.
Samtidig vil man med det her forslag sikre en mere rimelig beskatning af ETF'er, hvilket jeg mener er enormt vigtigt.
Det er også en sag, jeg har engageret mig meget i.
Det har skatteministeren også, og det synes jeg er rigtig positivt.
ETF'erne åbner jo mulighed for, at almindelige mennesker kan opnå en stor spredning af deres investering og dermed en lavere risiko på deres investering uden at skulle betale ret meget for det.
Overordnet set overperformer aktivt forvaltede fonde ikke de passive indekser, når man medregner udgifter.
Og derfor er det uhensigtsmæssigt at have et skattesystem, som favoriserer en række aktivt forvaltede fonde.
Grundlæggende burde venstrefløjen også kunne se sig selv i det her.
Hvis flere investerer i ETF'er, som man f.eks. ser det i USA, så er der færre penge til hurtige finansfolk i jakkesæt.
ETF'erne er en af de bedste måder at lave aktieinvesteringer på for almindelige mennesker uden nogen særlig indsigt i investeringer.
Og derfor glæder vi os over, at man sikrer mere rimelige beskatningsvilkår.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-11-27:
Ja, det er korrekt.
Det er naturligvis en del af en aftale, men det, som hr. Dennis Flydtkjær har ment med det her, er jo, at såfremt vi kan få forligspartierne med til at indse, at ud fra de svar, vi har fået om, at der er 94 pct. af de her nye virksomheder, som er under 5 år gamle, som bliver opfattet som værende blandt de her få virksomheder, iværksætterselskaber, så er det altså nok for høj en definitionsgrænse, man har sat, og det er sådan set i respekt for det, at jeg udtaler mig på vegne af Dansk Folkeparti.
Simon Kollerup (S), 2018-11-27:
Nej, der kom jeg nok til at lægge enigheden med hensyn til udviklingen i dansk fiskeri for meget til grund.
Den ser vi i hvert fald ikke ens på, kan jeg så konstatere.
Jeg mener, at der er andre hensyn, der tæller med – sammen med det forhold, at det selvfølgelig skal være rentabelt at fange fiskene hvilket det også er mit indtryk at det er, for folk bliver ved med at fange fisk, og de bliver også fanget i stor stil.
Så er det oplagte spørgsmål jo selvfølgelig – lige så oplagt, som det er simpelt: Hvordan kan det så være, at Liberal Alliance dels er med i den her politiske aftale, dels vælger, som jeg hører det, at stemme for det konkrete lovforslag i dag?
Carsten Bach (LA), 2018-11-27:
Hvad angår de sådan helt tekniske omstændigheder, kan jeg ikke her fra talerstolen sige, hvad der skal sættes i stedet for.
Igen vil jeg sige, at der ikke skal herske nogen tvivl om, at Liberal Alliance egentlig syntes, at fiskerierhvervet var inde i en god gænge, også før man lavede de her aftaler og de her regelændringer.
For mig og for Liberal Alliance er det ikke så afgørende, hvem der egentlig har penge i de her kvoter, og hvis hænder pengene er på.
Det, der, synes jeg, er interessant for erhvervet her, er, at det er økonomisk rentabelt at få fisket de fisk op, der er, og at de fiskere, der har kvoteandelene, også får mulighed for at gøre det.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-11-27:
Jeg tror lige, at vi skal starte med at slå fast, at det altså ikke er Donald Trump, der har opfundet de 2 pct. i bnp til forsvarsbudgettet.
Det var en del af Walestopmødet i 2014, underskrevet og accepteret af den danske regering under Helle Thorning-Schmidt.
Jeg kan ikke huske, om det var, før eller efter SF drattede ud af regeringen.
Men under alle omstændigheder hørte jeg ikke SF protestere højlydt på daværende tidspunkt.
Når det så er sagt, synes jeg faktisk, at hr. Holger K. Nielsen holder den mest urovækkende tale i dag, fordi hr. Holger K. Nielsen formår at definere sig selv og sit parti som et modbillede til USA og dermed i virkeligheden går ind i samme retorik, som Emmanuel Macron og Angela Mergel har startet, om, at vi ikke kan forlade os på dem, at vi ikke kan stole på USA.
Derfor bliver vi nødt til at kunne noget andet og kunne klare os selv, for hvis vi skal kunne klare os selv, så skal EU være en militær stormagt.
Så er der ikke nogen diskussion om det.
Så skal EU være en militær stormagt, og er det det, som hr. Holger K. Nielsen vil?
Så er der godt nok sivet meget vand igennem bækken siden 1992.