runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Valentin (SF), 2022-01-28:
Hvis man er født og opvokset i Danmark og er her, til man er fyldt 18 år, ja, så mener vi, at man skal have et dansk statsborgerskab.
For hvis man har været i landet, fra man blev født og i hele ens barndom og ungdom, så er man jo dansk.
Det ville være helt absurd at skulle, som nogle ender med at skulle, begynde at affinde sig med, at det i virkeligheden er et andet land, der er ens hjemland, til trods for at man måske ikke engang taler sproget dér, og til trods for at man føler sig som dansker.
Så hvis man har været i Danmark, lige fra man blev født, til man er 18 år, ja, så skal man have dansk statsborgerskab.
Sikandar Siddique (FG), 2022-01-28:
Frie Grønne – og her vil jeg gerne adressere statsministeren og integrationsministeren – kommer gerne til forhandlinger, og vi kommer gerne med vores input til, hvordan vi kan lave en solid og omfattende antiracistisk handleplan.
Her afslutningsvis vil jeg lige spørge ordføreren fra SF: Er det SF's holdning, at man, når man bliver født i Danmark, så automatisk skal have et dansk statsborgerskab?
Jeg er nemlig usikker på, hvor SF står i det spørgsmål.
Carl Valentin (SF), 2022-01-28:
Nej, jeg tror egentlig ikke, at det er det, som kommer til at være i fokus her.
Det, som jo er hele udgangspunktet for at skulle lave den her handleplan, handler først og fremmest om den kortlægning, vi får af racisme i Danmark.
Så synes jeg egentlig, vi skal udarbejde den handlingsplan på baggrund af de konklusioner, som man kommer frem til, i forhold til hvordan racismen er udbredt i Danmark.
Jeg tror, at noget af det, som bliver centralt, bliver at se på de overfusninger, som der er af minoritetspersoner i det offentlige rum, og den vold, som der er, hadforbrydelser osv.
Det kan også være mobning i skoler, som er racistisk motiveret osv.
Jeg tror, der er mange ting at tage fat på i forbindelse med det arbejde.
Sikandar Siddique (FG), 2022-01-28:
Tak til ordføreren.
Jeg vil sige, at det var en mega forfriskende tale.
Det var utrolig godt at høre SF tale integrationen op og nuancere debatten.
Overordnet set synes jeg, det var rigtig, rigtig godt.
Det er ikke for at skabe en akavet stemning nu, men det er ikke meget lang tid siden, at statsministeren stod på Folketingets talerstol, mens jeg stod dernede og spurgte til en antiracistisk handleplan, og statsministeren sagde: Jeg kan ikke fordrage handlingsplaner.
Vi blev ved, og vi blev ved, og nu får vi så en antiracistisk handleplan.
Det er Frie Grønne lykkelige over.
Det har været en mærkesag for os, og vi har kæmpet indædt for at presse regeringen og dens støttepartier.
Mit spørgsmål er: Når I nu eller når vi nu – jeg ved ikke, hvordan det kommer til at være – skal udarbejde den her antiracistiske handleplan, vil SF så fokusere på det etnicitetskriterie, der er i ghettoloven, altså i forhold til at man også kigger på den del, i forhold til om det er diskriminerende, og om der er noget racistisk over den del?
Er det noget, man overvejer at kigge på, når vi skal arbejde med den antiracistiske handleplan?
Mads Fuglede (V), 2022-01-28:
Dem er jeg helt enig i.
Jeg har haft en stor interesse for fru Pia Kjærsgaards politiske liv, og jeg synes, det er en utrolig vigtig politisk karriere at blive klogere på.
Noget, jeg har været meget opmærksom på, er, at man i lang tid fra fru Pia Kjærsgaards side eller fra partifællers side fremsatte beslutningsforslag med ønske om, at de skulle blive til lovforslag på et tidspunkt.
Der blev leet af dem, de blev udskammet, og det var ikke noget, man sådan kunne tage seriøst hernede.
Det er pludselig ikke noget, vi rynker på næsen ad.
Derfor tror jeg, at det er meget vigtigt, at man holder sig for god til at lave sådan nogle skel i dansk politik.
De er kunstige, og Danmark ville have været et ringere land, hvis meget af det, fru Pia Kjærsgaard tidligt har arbejdet for, ikke i dag var almindeligt integreret i dansk lovgivning.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-01-28:
Jeg var lige ude i læsesalen her ved siden af et øjeblik, og så kom jeg ind, og så tænkte jeg: Det kan da ikke være rigtigt.
Det var faktisk hr. Jens Rohde, der begyndte, synes jeg, at vende tilbage til noget i fordums tid, hvor der var nogle partier, man ikke kunne basere sine stemmer på.
Det troede jeg vi var kommet langt forbi, må jeg sige.
For man kan jo bare i den her debat i dag se, at i hvert fald størstedelen af partierne roser Dansk Folkeparti for den indsats, der har været gjort netop inden for det her emne.
Jeg vil bare godt have en bekræftelse fra hr. Mads Fuglede af, at det da er helt uhørt, at der stadig væk i nogle politikeres hoveder er partier, som er demokratisk valgt, som man ikke vil basere sine stemmer på.
Altså, jeg er dybt overrasket over, at nogen folketingsmedlemmer kan komme dertil.
Mads Fuglede (V), 2022-01-28:
Jeg har egentlig ikke nogen frygt for, at der skulle være sådan en eller anden form for højere kaste i Indien eller andre steder, der har en bedre moral end andre.
Jeg tror, at det, der er vigtigt, er, at her har man nogle mennesker, som kunne gøre gavn i Danmark som programmører eksempelvis – eller andet faglært arbejde – og jeg er ret sikker på, at vi vil opleve, som vi har oplevet med andre, der er kommet ind på beløbsordningen, at der vil være et minimum af udfordringer med dem i den henseende, at de overhovedet måtte få tid til at begå noget kriminelt.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-01-28:
Jamen det tror jeg at hr. Mads Fuglede har ret i, hvis vi taler om de her berømte hjertekirurger og hjernespecialister, og nu nævnte hr. Mads Fuglede programmører.
Men når man er så langt nede i beløbsgrænsen, så vi taler 30.000 kr. før skat, så er det vel ikke den gruppe, vi taler om længere.
Og anerkender hr. Mads Fuglede ikke, at jo længere ned, man kommer i månedsløn, des mere vil man så også se folk komme netop med en kulturel bagage, som ikke hører til det øverste lag i samfundet, men måske dér, hvor vold over for kvinder – det kunne også være ens egen ægtefælle – er en fuldstændig almindelig del af hverdagen?
Mads Fuglede (V), 2022-01-28:
Når man ser på de mennesker, der kommer ind via beløbsgrænsen, så er de faktisk – på tværs af religiøse overbevisninger og andet – mindre kriminelle end gennemsnitsdanskeren.
Så når vi skal gøre en indsats for at håndtere de udfordringer, der kommer med de kulturelle sammenstød, der har været på baggrund af indvandring fra kulturkredse, der er anderledes end vores, og især de sammenstød, der har været mellem en dansk kristen kultur og muslimsk indvandring, jamen så er det bare det forkerte sted at fokusere.
Det er ikke de 50 programmører fra Indien, der giver udfordringer – det er andre steder, problemet har fat.
Det er også mennesker, der er her, så længe der er et arbejde til dem, så længe der er et grundlag for, at de er her.
Så vi skal skelne mellem de her to grupper.
Det er meget vigtigt, at vi gør det og fokuserer dér, hvor der er et reelt problem.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-01-28:
Det var nu ikke for at få ros, jeg sagde det, men tak for det.
Det var sådan set bare ud fra et demokratisk synspunkt, at jeg ville give udtryk for, at alle partier er lige gyldige, når de er valgt til Folketinget, og jeg synes, det gælder hele vejen rundt.
Nu var det vist specielt Nye Borgerlige, det gik ud over, men jeg hørte også, at vi blev brugt i argumentationen.
Det irriterer mig, at hr. Jens Rohde ikke er her – han kommer nok tilbage.
Men tak for rosen; det var ikke derfor, jeg spurgte, men derfor labber man det jo i sig alligevel.
Det var egentlig bare ud fra de der demokratiske grundprincipper, som hr. Mads Fuglede jo er helt enig i.
Tak for det.
Jo, det er jo rigtigt, og jeg synes, hr. Carl Valentin så lidt træt ud, da han omtalte, at den her debat jo faktisk kommer hver januar.
Det vil jeg godt love at den kommer til fremover, hvis jeg overhovedet har noget at skulle have sagt.
Men jeg vil godt lige høre om en ting, som jeg har gjort ved de andre debatter.
Indvandringen bliver jo fra socialistisk side omtalt som et meget, meget positivt element; det er jeg langtfra enig i.
Jeg synes ikke, at indvandringen som sådan har bidraget til noget som helst positivt i det danske samfund.
Og da jeg pressede hr. Carl Valentin i en tidligere debat, nævnte han bl.a. hiphopkultur som et godt element, og det grinede vi så lidt ad.
Det kan da godt være, men det er jo lidt smalt.
Har hr. Carl Valentin i det år, der er gået, fundet på andre ting, hvor selve indvandringen bidrager til noget godt i det danske samfund?
Carl Valentin (SF), 2022-01-28:
Jeg er farvet af at elske hiphop, og når man elsker hiphopkulturen, kan man jo ikke undgå at lægge mærke til alle de minoritetsdanskere, som laver god hiphopmusik.
Men selvfølgelig har jeg set folk fra rundtomkring i verden bidrage på andre måder til det danske samfund.
I virkeligheden har jeg lyst til at spørge, hvordan fru Pia Kjærsgaard kan overse, hvad de her mennesker bidrager med.
Jeg kan ikke tage en bus, en linje 5C, eller møde op i den lokale kiosk eller gå til lægen eller blive podet, eller hvad ved jeg, uden at jeg ser masser af skønne mennesker bidrage på arbejdsmarkedet, være en del af vores samfund.
Vi har sågar mennesker her i Folketinget, som er af anden etnisk baggrund end dansk.
Jeg synes, der er masser af mennesker fra andre lande, som er kommet hertil og bidrager positivt til det danske samfund, og jeg har svært ved at forstå, hvordan man helt kan overse det.
Det synes jeg faktisk er ret utroligt.
Sikandar Siddique (FG), 2022-01-28:
Tak for ordet, og tak til ordføreren.
Der har jo længe været en diskussion om, om De Radikale har rykket sig, eller om de ikke har rykket sig, og så går De Radikale ud og siger: Vi har ikke rykket os, det har altid været sådan, I har bare ikke vidst det.
Så kommer hovedbestyrelsen og siger noget andet, og så kommer Zenia Stampe-fraktionen og siger, at det ikke er sådan, osv. osv.
Lad os lige få det på plads her en gang for alle, for man må jo sige, at man ikke hørte hr. Morten Østergaard sige det, som ordføreren lige sagde, nemlig at udlændingepolitikken skal være stram.
Jeg er 35 år og har fulgt De Radikale i mange, mange år, også i mine unge dage, og det er første gang, jeg hører en radikal ordfører sige, at udlændingepolitikken skal være stram.
Så kan vi ikke lige få klargjort af ordføreren: Har man rykket sig til højre?
Er det det rigtige at sige?
Er man rykket mod en strammere udlændingepolitik, eller er man ikke rykket mod en strammere udlændingepolitik?
Kathrine Olldag (RV), 2022-01-28:
Jeg synes faktisk, det er et meget relevant og interessant spørgsmål, men jeg synes også, at vi historisk set kan se, at selv om vi er følsomme – og det mener jeg i øvrigt alle partier er, fordi det jo er vælgerforeningerne, der vælger deres kandidater både til byråd og Folketing – handler det også om, hvad vælgerforeningen vælger af tilgang til det; så på den måde er der jo en demokratisk og fri og åben tilgang, som der skal være i et demokrati.
Og det være sagt, er det jo ikke sådan, at jeg mener, at f.eks. hele den radikale folketingsgruppe er endt som værende en trojansk hest i Folketinget, trods alt.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-01-28:
Jo, men det er jo ikke folk, der lige melder sig ind og så finder ud af, at det humanistiske bekendelsesgrundlag er uforeneligt med sharia; det er jo folk, der bliver valgt til byråd, valgt som folketingskandidater.
Det er jo meget prominente folk, vil jeg sige til fru Kathrine Olldag, og der synes jeg måske, det kalder lidt mere på en refleksion over, om Radikale Venstre har en for naiv tilgang til nogle af de her folk, som måske derfor betragter Radikale Venstre som en fuldstændig åben trojansk hest, man kan benytte sig af, for så at komme ind og islamisere det danske samfund.
Kunne det være sådan noget, der også ligger bag?
Kathrine Olldag (RV), 2022-01-28:
Nu tror jeg ligesom også, vi ser det hos andre venstrefløjspartier.
I hvert fald på det udlændingepolitiske område ser vi, at der bliver man tiltrukket af en mere human tilgang til udlændingepolitikken, men det er jo sådan, at når man så kommer ind, stiller vi jo også nogle krav om, at religionen aldrig nogen sinde må trumfe de grundlæggende demokratiske principper.
Og derfor er der jo også nogle, der slår sig på Radikale Venstre, og som forlader Radikale Venstre igen.
Det har vi også set, historisk set.
De er inde at snuse lidt, og så finder de ud af, at der alligevel er lidt for liberalt for dem, og så smutter de igen.
Så det er lidt også den historiske bevægelse, vi har set.
Og det være sagt, vil jeg også sige, at i modsætning til ordførerens eget parti har vi f.eks. ikke nogen eksklusionsparagraf.
Man kan ikke bare ringe til de her folk og så sige til dem, at de skal forlade partiet.
Så vi tager samtalen, og hvis det så i samtalens løb viser sig, at vi ikke kan mødes, jamen så må vedkommende jo så finde ud af, hvad vedkommende stiller op med det.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-01-28:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for allerede i sin tale at tage fat i den her sag med en Gökce, som man må sige har nogle meget bekymrende synspunkter, der gøres gældende her, om Samuel Paty.
Det, som jeg selvfølgelig ikke kan lade være med at tænke på, er, hvilke overvejelser ordføreren gør sig om, at den slags mennesker med det her, ja, muslimske udgangspunkt søger ind i ordførerens parti.
Det er jo ikke første gang, vi har set det.
Altså, jeg mindes da, hvordan en fru Mona Sheikh var medlem af Det Radikale Venstre , mens hun ikke ville tage afstand fra dødsstraf og anden kritik bl.a. af homoseksuelle; jeg husker en fru Sherin Khankan, der også var medlem af Det Radikale Venstre, som ikke ville tage afstand fra sharia.
Kathrine Olldag (RV), 2022-01-28:
Jeg tror faktisk ikke rigtig, at vi kan presse mere, end vi gør.
Der sker mange ting i de her forhandlingslokaler, og der bliver også talt med store bogstaver tit og ofte.
Noget af det, jeg gerne vil kvittere for her, som det her måske giver mig anledning til, er det forhold, at lige præcis fordi dårlige historier har været ude i pressen om dansk-internationale par, har Venstre jo erkendt, at de under Inger Støjberg måske gik for langt, og har rakt hånden ud til ministeren og sagt, at nu får vi kigget på reglerne for sammenføring i forbindelse med ægteskaber for dansk-internationale par.
Så en gang imellem lykkes det altså med et pres både fra politisk hold, men bestemt også fra medierne og folk.
Pernille Vermund (NB), 2022-01-28:
Jeg vil gerne vende tilbage til diskussionen eller debatten, der var om islamisk kultur og den indflydelse, islamisk kultur har bl.a. på vold, integration i et samfund, som er demokratisk osv., og jeg har en kort bemærkning til hr. Alex Ahrendtsen, som fremstiller det, som om Nye Borgerlige vil åbne for yderligere migration fra de muslimske lande, herunder Indonesien, hvilket ikke er korrekt.
Når vi ønsker at sænke beløbsgrænsen, er det jo netop kun for lande, som vi ved vi har gode erfaringer med, og dermed ikke for MENAPT-landene, og der adskiller vi os lidt fra regeringen.
Jeg er fuldstændig enig i, at når vi taler islamisk kultur, er det jo grupper, og det er generelt.
Der kan være enkeltindivider – det ser vi også i Danmark – som klarer sig godt, og som er velintegrerede.
Der kan også være folk, der kommer hertil, som er kristne eller har anden kulturel baggrund, men det ændrer jo ikke ved, at når man åbner for migration fra de lande, hvor der er de her problemer, jamen så vil risikoen for, at det enkelte individ er en del af det billede, jo være større.
Anerkender ordføreren ikke det?
Kathrine Olldag (RV), 2022-01-28:
Jeg vil gerne underholde på den her fredag med, at min egen mor, som er medlem af Socialdemokratiet, heller ikke kendte til Radikale Venstres udlændingepolitik, om end hun har været mor for Radikale Venstres udlændingeordfører i et halvt års tid.
Så det er op ad bakke med at få talt med befolkningen om, hvad det her egentlig har af konsekvenser.
Og det ser man jo ofte ikke, før man oplever det nært på egen krop – en klassekammerat eller en svigerdatter, når man til familiefesten pludselig kommer til at sidde og tale om, hvad det er for nogle effekter, det her har.
Men jeg tror, det er en fælles indsats, og det er jo noget, hvor vi har alle mulige platforme til at kunne kommunikere det på.
Det handler nemlig lige præcis om rigtige mennesker og effekten af de her ting, og derfor er det også vigtigt, at vi får udset os de områder, hvor vi har strammet for meget.
Men grundlæggende set er Radikale Venstre jo enige i, at udlændingepolitikken skal være stram, og at der gerne må stilles krav, men der er altså nogle steder, hvor vi er gået for langt, og hvor det altså bliver skørt.
Jens Rohde (KD), 2022-01-28:
Tak for en god tale.
Jeg er meget enig med fru Kathrine Olldag.
Jeg tror heller ikke, at der er 80 pct. af befolkningen, der er enige i den politik, der bliver ført, for når dens konsekvenser i det virkelige liv over for rigtige mennesker åbenbares for dem, ryster de fleste på hovedet.
Så langt, så godt.
Vi er bare ikke så mange, der har den virkelighedsopfattelse.
Så spørgsmålet til Radikale Venstre er jo: Hvad gør vi ved det?
Carl Valentin (SF), 2022-01-28:
Nej, det er det ikke, for man kan ikke tale om indvandringen uden også at tale om de individer, som den her gruppe af mennesker består af.
Hvis man skal tale om det mere generelt, må jeg da også sige, at jeg faktisk tror, at indvandring til vores samfund også er med til at gøre os mere åbensindede, mere forstående for vores omverden.
Det, at vi møder fremmede kulturer i vores hverdag, som andre mennesker også har taget til sig, gør, at vi får en bedre forståelse, ikke bare for det land, som vi lever i, men også den verden, vi lever i, og det synes jeg sådan set er positivt.
Det er ikke, fordi jeg ikke anerkender de mange problemer, der også er forbundet med indvandringen.
Det tror jeg også jeg har talt om flere gange fra netop den her stol.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-01-28:
Jeg kender næsten svaret, og hr. Carl Valentin har også forsøgt tidligere.
Det enkelte individ – ja!
Det er slet ikke det, jeg taler om.
For også fra tidernes morgen har kulturpersonligheder fra alle lande og sådan noget bestemt bidraget individuelt, men indvandringen som sådan har kun været negativ for det danske samfund – negativ!
Indvandringen som sådan er ikke positiv.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-01-28:
Tak for det.
Jeg kender jo hr. Mads Fuglede som en mand, der virkelig forstår sig på folkelighed, på kultur, på sammenhængskraft og alt det, som er væsentligt, især i et land som Danmark, der i modsætning til andre lande, som hr. Mads Fuglede kender indgående, ikke er et indvandrerland.
Derfor er det jo interessant, når hr. Mads Fugledes parti kommer med lempelser i forhold til indvandringspolitikken, bl.a. for nogle af de lande, hvor man kan sige der er mange kulturelle brydninger.
Det kunne eksempelvis være folk fra Indien, som jeg forstår at hr. Mads Fugledes parti i et udspil sammen med Nye Borgerlige, De Konservative og LA ønsker at gøre det langt lettere for beløbsmæssigt at komme til Danmark.
Jeg ved jo, at hr. Mads Fuglede er en sindig mand, og der kunne det være, at han ville tage os med ind i de overvejelser, han og hans parti har gjort sig om alle de kulturelt determinerede problemer, der er i Indien: undertrykkelse af kvinder, vold mod bestemte kaster, vold mod religiøse grupper osv.
Hvordan vil han forhindre det, når han samtidig vil sænke beløbsgrænsen til det, jeg tror svarer til 30.000 kr. brutto om måneden?
Jens Rohde (KD), 2022-01-28:
Men ligesom fru Pernille Vermund har sat V og K i en benlås, kunne Radikale Venstre jo overveje lidt at gøre det samme.
Vi har jo hørt den radikale leder tale rigtig mange gange om at trække tæppet væk under den eksisterende regering, hvis ikke der kommer nogle andre resultater på bordet.
Om det lige har været i udlændingespørgsmål, ved jeg ikke, men man kunne jo godt overveje – ikke med trusler om at vælte regeringen, skidt være med det – hvordan man kunne lægge et lidt større pres på vores gode minister.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-01-28:
Fru Kathrine Olldag fra Det Radikale Venstre sagde meget rigtigt, at mange virksomheder er ligeglade med deres medarbejderes baggrund.
Mit spørgsmål til Venstres ordfører er, om ikke det er bedre for det danske samfund at have udlændinge med en vestlig baggrund og en baggrund, som lader sig tilpasse det danske samfund, set i lyset af de enorme problemer, vi har haft med mange borgere med en muhammedansk baggrund?
Så ville det ikke være bedre, at man helt droppede at sænke den beløbsgrænse, som Venstre er bannerførere for?
Mads Fuglede (V), 2022-01-28:
Det er principielt set
altid et problem for et demokratisk samfund, at man har en stor gruppe borgere, som opholder sig et sted, hvor de ikke kan påvirke den politiske proces – det vil det altid være.
Men man bliver nødt til at se på, hvad årsagerne til det er.
De ting bliver man nødt til at tage med i en sådan beregning.
Nogle af dem er ikke nogen, der skal være her permanent.
Det er nogen, der skal tilbage og genopbygge landene, de kommer fra.
Og det ville jo være rigtig mærkeligt, hvis man på grund af deres forældres midlertidige ly her så havde gjort deres børn til danske statsborgere undervejs, hvis de i virkeligheden skal tilbage til eksempelvis Syrien.
Sikandar Siddique (FG), 2022-01-28:
I Frie Grønne mener vi jo, at de er danske, fordi de er født her.
At der så er noget lovgivning, der er så bøvlet, at man ikke automatisk får et dansk statsborgerskab, gør dem ikke til udlændinge.
Men grunden til, jeg stiller spørgsmålet, er, at 440.000 borgere, der bor her i Danmark, ikke har stemmeret.
De er tilskuere til demokratiet.
Og hvert tiende barn, der fødes i Danmark, fødes uden et dansk statsborgerskab.
Igen vil jeg sige, at jeg godt ved, at vi ikke er enige om, at de automatisk skal have et statsborgerskab, men jeg vil godt høre ordførerens betragtninger i forhold til spørgsmålet: Bliver det ikke et demokratisk problem, når den her gruppe på 440.000 borgere vokser, og når hvert tiende barn ikke får det?
Altså, lige om lidt har vi 700.000, 800.000, 1.000.000 mennesker, der ikke har et dansk statsborgerskab.
Er det ikke et problem for demokratiet?
Mads Fuglede (V), 2022-01-28:
Altså, hvis de ikke har dansk statsborgerskab, så er de jo udlændinge, der bor i Danmark.
Hvis deres forældre havde fået dansk statsborgerskab og havde fået børn i Danmark, så havde børnene jo været danske statsborgere.
De har en mulighed for at blive danske statsborgere.
Der har vi opstillet nogle objektive kriterier, som man kan søge på baggrund af.
Men indtil da er de jo udlændinge, der bor i Danmark.
Sikandar Siddique (FG), 2022-01-28:
Tak for ordet, formand, og tak til ordføreren.
Jeg vil egentlig gerne stille det samme spørgsmål, som jeg stillede til Socialdemokratiets ordfører.
Venstre er, i hvert fald endnu, oppositionens største parti.
Derfor tror jeg, der er behov for, at vi i udlændingepolitikken får styr på, hvad det er, vi mener, når vi bruger de forskellige termer og begreber.
En mand og en kvinde kom til Danmark i 1970'erne; de har boet her siden dengang, de har fået børn, og deres børn har så også fået børn.
Den tredje generation er født i Danmark, men har ikke dansk statsborgerskab.
Betragter man dem i Venstre som udlændinge eller som danske?
Mads Fuglede (V), 2022-01-28:
Det kan vi sagtens gøre i fællesskab.
Jeg har besøgt mere end 100 produktionsvirksomheder i Vestjylland på det seneste, og de beder os om at hjælpe dem med at skaffe også udenlandsk arbejdskraft.
Det er et meget stort ønske derude, og det er vores politik at få afhjulpet det problem, og derfor har vi også fremsat et forslag, som er meget bedre end det, som Radikale Venstre valgte at bakke op om.
Jeg håber da, at I bliver klogere.
Kathrine Olldag (RV), 2022-01-28:
I den aftale, der bliver lavet nu, er der en håndfuld elementer, som også er Venstres aktive politik.
Så vi synes egentlig, det er utroligt, at Venstre ikke kan gå med og spise de få kameler, der er i den aftale.
Så vil jeg egentlig gerne komme med en invitation: Jeg ved jo, at ordføreren stiller op i samme storkreds som mig – skulle vi ikke tage rundt og besøge nogle af de produktionsvirksomheder, som har haft gavn af beløbsordningen, og som har presset på for, at vi får sænket grænsen, i rigtig mange år, fordi de rigtig gerne vil have flere ingeniører og flere maskinteknikere?