runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sigurd Agersnap (SF), 2025-11-27:
Tak for det.
Jeg er simpelt hen ikke enig i ordførerens udlægning af, dels hvad vi hørte på høringen i Beskæftigelsesudvalget, dels hvad man mener i fagbevægelsen og blandt arbejdsmarkedets parter.
Hvis du spørger FOA, BUPL, Danmarks Lærerforening, Dansk Socialrådgiverforening og Dansk Sygeplejeråd, efterspørger de jo alle sammen en løsning, hvor man går ind og kigger på dagpengene.
Det skal ikke stå i stedet for, at man laver noget i overenskomsterne, men de efterspørger alle sammen, at politikerne også træder frem og siger: Vi vil også bidrage til en løsning.
Så det er overhovedet ikke så entydigt, som ordføreren fik udlagt det før.
Det synes jeg var en god idé.
Men det er jo også en udvidelse af en rettighed, som rammer ind i noget, der ellers var arbejdsmarkedsreguleret.
Hvad er den grundlæggende principielle modstand, som vi må forstå på modstanderen der er, eller grundlæggende principielle forskel på den ret til sorgorlov, man vedtog med finansloven, og så det at udvide retten til barnets sygedage med tredje, fjerde eller femte dag?
Kim Valentin (V), 2025-11-27:
Altså, en af de vigtigste forskelle er, at vi kan se – det kunne vi også tage fat i til den her høring – at de jo sådan set allerede er motiveret for at flytte overenskomsterne med fritvalgskonti eller andre måder, de forhandler på, i en retning af, at forældrene får en større fleksibilitet i forbindelse med barns sygdom.
Jeg synes, der er en forskel der, som vi ikke helt kan komme udenom.
De er i gang med det, og vi får at vide: Lad nu være med at blande jer i det.
Og det får ordføreren også at vide, hvis ordføreren henvender sig til fagforeningerne.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-11-27:
Man har jo lavet store ting, som også påvirkede overenskomsterne: Man lavede lønløftet i starten af den her regering; man afskaffede store bededag.
Nu må vi så forstå på ordføreren, at der er kommet sådan en meget principiel modstand mod faktisk at udvide rettighederne på arbejdsmarkedet, også selv om der er en meget stor del af fagbevægelsen, der efterspørger, at man sætter sig sammen i et rum og laver nogle løsninger, hvor man kompenserer noget med dagpenge og noget i overenskomsterne.
Var det ordførerens opfattelse, at der var velvillighed os nogen af fagforbundene, da man afskaffede store bededag, eller var der velvillighed, da man kiggede på lønløftet?
Er det den grundlæggende forskel?
Karsten Hønge (SF), 2025-11-27:
Som jeg ser det, indeholder den samlede beskæftigelsesreform mange gode initiativer.
Det var virkelig på tide at få ryddet op i meget af det, og det er alt lige fra overflødige samtaler til det der sanktionsregime, der er.
Der er mange gode initiativer i den samlede beskæftigelsesreform.
Det er der ingen tvivl om.
Her kommer jeg også til at tænke på, om der ikke var en sang, hvor de sang noget med, at de engang var så tæt eller vi engang var så tæt?
Sådan var det vel også med Socialdemokratiet og fagbevægelsen engang, og derfor tænker jeg, at jeg her især lige vil citere fra det høringssvar, som fagbevægelsen har sendt til en socialdemokratisk minister, hvor der står: »FH er derfor stærkt bekymret for, at de foreslåede lofter vil medføre, at kommunerne ikke igangsætter ellers nødvendige og relevante indsatser over for ledige, så de kan bringes hurtigt og varigt tilbage på arbejdsmarkedet.«
Jeg tror også, at det jo er rigtigt, at det ikke altid har været nødvendigt og relevant med alle de indsatser, der har været før, så på den måde var der god grund til at få ryddet op i det.
Men det, som fagbevægelsen her sætter fingeren på, er netop, at de er bange for, at man ikke igangsætter ellers nødvendige og relevante indsatser.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-11-27:
Tak for det, formand, tak for ordet, og tak til ordførerne for bemærkningerne til lovforslaget her.
Det er jo en uge siden, at vi behandlede det første af de syv lovforslag, der udmønter den her historisk store forenkling af beskæftigelsesindsatsen, og i dag fortsætter vi med endnu et lovforslag.
Beskæftigelsesreformen handler grundlæggende om at frisætte, forenkle og afbureaukratisere beskæftigelsesindsatsen, og vi gør op med idéen om, at det er os herinde på Christiansborg, der bedst ved, hvad den enkelte borger har brug for.
Vi giver kommunerne friere rammer til at målrette indsatsen til den enkelte borgers behov og prioritere indsatsen, ud fra hvad der virker bedst, i forhold til at borgerne kommer i job.
Vi afskaffer en række proceskrav.
Det betyder bl.a, at der skal holdes en halv million færre samtaler.
Vi skal ikke bruge ressourcer på samtaler med ledige, der selv kan finde et arbejde.
Vi skal gøre det, fordi kommunen og den enkelte sagsbehandler vurderer, at det giver mening.
Det frigiver tid og midler til, at kommunerne kan målrette indsatsen mod de borgere, der har allermest brug for den, og ud fra hvad der virker bedst.
Med det lovforslag, vi behandler i dag, indfører vi en øvre grænse for kommunernes udgifter til øvrig vejledning og opkvalificering samt mentorstøtte.
Med reformen får kommunerne rammerne, friheden og spillerummet til at gøre det, og det giver dem en god mulighed for at give vejledning, opkvalificering og mentorstøtte som indsats.
Men vi skal bruge færre penge på det og bruge dem mere meningsfuldt.
Med lovforslaget indfører vi også en forældelsesfrist i ydelsesrefusionen.
Det er noget, vi har aftalt med KL i økonomiaftalen for 2025.
Det kan lyde lidt teknisk, men det er en forenkling, fordi kommunerne fremover kun skal opbevare data i 3 år i stedet for de nuværende 10 år.
Det er dyrt at opbevare data, og dermed sparer kommunerne administration og penge.
Jeg ser frem til den videre behandling af både det her lovforslag og de seks andre, så vi kan få beskæftigelsesreformen ud at fungere i kommunerne.
Karin Liltorp (ALT), 2025-11-27:
Tak for det.
Jeg er jo en af dem, der kommer til at gentage mig selv.
Det er bl.a., at vi har et smadderdyrt beskæftigelsessystem, og vi er også helt med på, at vi skal spare der.
Men det, der forekommer mig lidt absurd, er, at vi stadig væk bruger mange milliarder på de i virkeligheden stærke led og på at kontrollere dem.
Ordføreren bliver så ved med at bruge ordet frihed, frihed og frihed.
Jeg elsker også frihed, men realiteten er jo, at man fyrer 3.500 medarbejdere, tror jeg det er, og man undlader at indkalde de her mennesker, der er længst væk fra arbejdsmarkedet, til møder.
Jeg har meget svært ved at se, hvad man har frihed til andet end at lade være med at indkalde til møder og lade være med at komme med et tilbud til de mennesker, der er i udsatte positioner.
Jeg ved ikke, om ordføreren kan hjælpe mig med at opklare, hvordan det her hænger sammen med frihedstanken.
Er det friheden til at gøre ingenting?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-11-27:
Jeg er selvklart lydhør for et hvilket som helst forslag, der kommer fra et af regeringspartierne, ligesom jeg mere generelt også er åben.
Men det er klart, at åbenhed er vigtigt, og det er det jo af to grunde.
Det er det både for at kvalificere det, vi gør, men helt ærligt, og det synes jeg også står lysende klart efter at have lyttet til repræsentanterne for Danmarksdemokraterne og Dansk Folkeparti, det er det jo også for at sikre den folkelige opbakning til det, vi gør.
For det, vi gør, er ikke en naturgiven ting.
Vi kan jo se, og flere ordførere var også inde på det, at det går baglæns rundt i verden: at lande, der har været oppe og efterleve den her målsætning, ikke gør det længere, og at USA laver dramatiske besparelser, som jo altså også risikerer at sætte f.eks. det afrikanske kontinent endnu mere i hænderne på kinesere og russere og andre.
Det er ikke nogen dansk interesse.
At kæmpe for det synspunkt, som jo er sværere end at stille sig op og spørge, om vi ikke kunne spare 1 mia. kr. her og så bruge den på ældreområdet, fordrer også åbenhed og folkelig inddragelse.
Christian Friis Bach (V), 2025-11-27:
Tak for det.
Jeg vil bare kvittere for en god tale og som sagt et godt lovforslag.
Det er slet ikke det.
Men i lyset af de kommentarer, der også har været nu her, og vi har drøftet, tænker jeg, det også kunne være en god idé, vi talte sammen om, hvorvidt vi kunne gøre noget mere for at styrke åbenheden helt generelt.
Vi har jo et åbent Danida og høringsportalen osv., men det kunne da godt være, vi kunne gøre noget mere der for også at imødekomme den bekymring, som hr. Karsten Hønge har udtrykt, og gøre noget mere for at sikre, at endnu flere ting kom ud i åben høring, så endnu flere kan engagere sig i det.
Den åbenhed, som Danida står for, er helt afgørende, og det kunne godt være, vi kunne se på nogle initiativer der som opfølgning på den drøftelse, vi har haft her i dag.
Men tak for det.
Katrine Robsøe (RV), 2025-11-27:
Tak for det.
Hvor er det dejligt at stå med det her lovforslag, som jo udspringer af den nye udviklingspolitiske strategi, som vi i Radikale Venstre selvfølgelig også er meget glade for at være en del af.
Forslaget her handler meget konkret om, at vi skal have lavet om på det vejledende organ og den eksterne vejledning, man kan få på det her område.
Vi ønsker, at der skal være et bredt engagement fra interessenterne, også uden for Udenrigsministeriet selv, så vi rent faktisk får dem hørt, både civilsamfundsorganisationer og erhvervsliv og alle de andre, som er med inde omkring dansk udviklingsbistand.
Det er enormt vigtigt, at vi i Danmark fastholder det niveau, vi har i dag, for rent faktisk at gøre en positiv forskel i en verden, der lige nu har brug for, at vi som land står fast på at være en stabil faktor inden for udviklingsbistand.
Derfor er jeg også enormt glad for den strategi, vi fik lavet, og tak til udenrigsministeren for at stå i spidsen for et rigtig godt forhandlingsforløb på det her område og for at holde fast i de 0,7 pct. Så tak for det.
Med de ord vil jeg bare meddele, at Radikale Venstre naturligvis støtter forslaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-27:
Lovforslag L 58 har til hensigt at nedlægge Udviklingspolitisk Råd, det råd, der i dag rådgiver udenrigsministeren om strategier og bevillinger på udviklingsområdet, og i stedet oprette nye rådgivende fora, hvor relevante danske aktører, civilsamfundsorganisationer, erhvervsliv og forskningsmiljøer, inddrages tidligere og mere systematisk i beslutningsprocesserne.
Tanken er at skabe en mere fleksibel struktur og styrke forankringen af udviklingspolitikken blandt civilsamfund, erhvervsliv og forskningsmiljøer.
Lovforslaget ændrer også betegnelsen for Investeringsfonden for Udviklingslande, som nu skal hedde Impact Fund Denmark.
Og der lægges op til, at udenrigsministeren fremover skal fastsætter rammerne for inddragelsen af aktører via en bekendtgørelse.
Dansk Folkeparti anerkender, at regeringen med det her forslag forsøger at tilpasse den eksisterende struktur til en ny virkelighed, men det ændrer ikke på det grundlæggende forhold, at vi i Dansk Folkeparti er kritiske over for hele præmissen for dansk udviklingsbistand.
Det er og bliver vores holdning, at Danmark bør prioritere sine midler for at løse de mange udfordringer, vi står med herhjemme
, ikke for at sende store beløb ud i den tredje verden i et naivt håb om, at det vil føre til forandring, som vi desværre meget sjældent ser realiseret i praksis.
Vi er også skeptiske over for, at man nu vil samle en ny gruppe af aktører, der i høj grad vil være de samme bistandsprofessionelle og ngo'er, som allerede i dag præger området.
Det kan let blive et lukket kredsløb, hvor de samme stemmer bliver ved med at rådgive hinanden uden nogen egentlig folkelig eller politisk kontrol.
Det er en debat, vi gerne tager, og som vi mener at det her forslag også burde være en anledning til at rejse.
Dansk Folkeparti kan ikke bakke op om forslaget.
Karin Liltorp (ALT), 2025-11-27:
Tak for det.
Og tak for talen.
Det gør vi måske, men vi indfører 29.000 nye sider.
Men jeg ved godt, at den anden fortælling er bedre.
I ordførerens tale bliver der igen snakket tillid og værdighed.
Jeg har nok svært ved at se tilliden og værdigheden i det her, så der står vi selvfølgelig forskelligt.
Og i samme ombæring vil jeg gerne høre, hvem ordføreren tror reformen her burde fokusere på at hjælpe.
Jens Joel (S), 2025-11-27:
Men det er jo lige præcis det med – og det er i øvrigt enslydende med det, som socialrådgiverne siger – at det her handler om at sige, at nu har kommunerne fået en frihed, og det er ret vigtigt, at den ikke bliver brugt til at gøre ingenting for de ledige.
Vi har jo så også gjort det, at der bliver en mere direkte sammenhæng imellem, hvad du gør, altså hvor godt det virker, og den økonomi, du har til rådighed.
Det vil sige, at det helst skal være sådan, at det både er menneskeligt rigtigt og en god forretning for kommunerne faktisk at få hjulpet de ledige i job.
Der har vi i det gamle system desværre kun målt på kommunerne, i forhold til om de levede op til lovgivningen.
Vi har faktisk aldrig spurgt: Virker det faktisk?
Kommer de i arbejde?
Gør I noget for dem, der er længst fra arbejdsmarkedet?
Og der tror jeg, at vi er bedre stillet i den diskussion, også med de gode argumenter eller de risici, kan man sige, som nogle af de faglige stemmer påpeger.
Det er jo dem, vi skal tage med over for kommunerne i diskussionen, og vi skal sikre, at det ikke bliver frihed til ingenting.
Karin Liltorp (ALT), 2025-11-27:
Det er jo netop det, at man bliver ved med at poste milliarder ud til dem, der godt kan selv.
Det er jo ikke noget med, at systemet er god til at få dem ind på arbejdsmarkedet; de kan faktisk godt, og de vil selv.
Derfor ville jeg jo synes, at det var helt oplagt at investere i dem, der er længst fra arbejdsmarkedet, og det er jo netop det, man ikke gør med den her reform.
Så mit andet spørgsmål er bare, om det gør indtryk på ordføreren, når fagfolkene derude så entydigt siger, at det her kommer til at skubbe mange flere tættere på førtidspension.
Hvordan forholder ordføreren sig til det?
Jens Joel (S), 2025-11-27:
Ja, og jeg kan godt forstå, at socialrådgiverne bruger den her debat til at sige: Hey, pas nu på, at friheden ikke bliver brugt til at gøre ingenting.
Og derfor synes jeg, det er rigtigt, når socialrådgiverne siger: Det er det, vi kommer til at holde kommunerne op på.
Det er jo ikke sådan, at vi fjerner alle de penge eller de fleste af de penge, vi bruger på det her.
Det er rigtigt, at der er en besparelse, men jeg tror også, de fleste vil kunne genkende, at man i det gamle system også nogle gange har gjort ting, f.eks. givet tilbud, fordi man var nået dertil i kalenderen, hvor man skulle give et tilbud, også selv om hverken socialrådgiveren eller den ledige tænkte, at det var vejen frem.
Karsten Hønge (SF), 2025-11-27:
Så så langt giver jeg egentlig hr. Jens Joel ret.
Det, jeg lige vil starte med, er, at netop fordi hr. Jens Joel sagde noget i retning af, at den her ændring vil gøre, at den enkelte socialrådgiver i højere grad kan leve op til sit fag, så vil jeg jo gerne høre hr. Jens Joels holdning til høringssvaret fra netop Dansk Socialrådgiverforening.
Der står: »Dansk Socialrådgiverforening finder det problematisk, at en omfattende reform af beskæftigelsesindsatsen gennemføres sammen med en massiv besparelse.
Dansk Socialrådgiverforening er stærkt bekymret for, at det foreslåede loft over ØVO og mentorstøtte vil betyde, at kommunerne ikke kan iværksætte de tilstrækkelige og nødvendige indsatser overfor de ledige, så de kan bringes tilbage i beskæftigelse.«
Altså, det var jo røsten fra socialrådgivernes organisation.
Jens Joel (S), 2025-11-27:
Først og fremmest er det ikke alle dem, der er relativt tæt på arbejdsmarkedet, som ikke også har brug for eksempelvis jobrettet uddannelse.
Altså, det at kunne få en faglært uddannelse eller et kortere kursus kan være nødvendigt for at kunne komme videre fra ét job til et andet, og det skal man selvfølgelig stadig væk have muligheden for.
Jeg er ikke enig i, at det her skal bruges til at gøre mindre for de udsatte.
Jeg er ikke enig i, at det skal bruges til, at flere bliver skubbet i retning af førtidspension.
Tværtimod håber jeg jo, at den frihed, vi giver til at tage individuelle hensyn og bygge det op, også med få løntimer, der, hvor man måske kan have brug for en pause, men hvor man ikke nødvendigvis skal have pause hele tiden, kan være en måde, hvorpå nogle af dem, der er længst fra arbejdsmarkedet, kan få en fod indenfor og få smag for det.
Det er det, der er opgaven i den her øvelse.
Karsten Hønge (SF), 2025-11-27:
Jamen igen vil jeg sige, at jeg synes, hr. Jens Joel har pointer omkring, at der har været iværksat ting tidligere, som egentlig ikke på den måde indholdsmæssigt gav så meget mening.
Men jeg syntes bare, det var lidt stærk kost, at hr. Jens Joel direkte refererede til en socialrådgivers arbejde, når socialrådgivernes organisation klart advarer mod den her lov.
Så vil jeg sige, at der jo var engang, hvor Socialdemokratiet havde et særligt forhold til fagbevægelsen.
Så vil jeg så læse her fra Fagbevægelsens Hovedorganisations høringssvar.
Der står: »FH på er derfor stærkt bekymret for, at de foreslåede lofter vil medføre, at kommunerne ikke igangsætter ellers nødvendige og relevante indsatser over for ledige, så de kan bringes hurtigt og varigt tilbage på arbejdsmarkedet.«
Kim Valentin (V), 2025-11-27:
Til det sidste kan jeg sige, at reformen fokuserer på det enkelte menneske, og det er jeg tilfreds med.
Til det første, ordføreren siger, om, at vi afskaffer 30.000 sider og så indfører 29.000 sider, vil jeg sige, at det er forkert; det er jo fuldstændig forkert.
Så der må jeg spørge ordføreren, nej, det ved jeg godt at jeg ikke må, men så vil jeg da godt tale med ordføreren bagefter og retlede hende, for det, hun siger, er fuldstændig forkert.
Der er et meget, meget mindre antal sider.
Hvor mange det er, ved jeg ikke lige nu, men det er et meget mindre antal sider, der er i den nye lovgivning.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-27:
Tak for ordet, formand.
Når jeg tager ordet her til tredjebehandlingen i dag, er det, fordi jeg gerne vil advare om, at jeg tror, Folketinget er ved at begå en fejl i den her sag.
Når folk bliver skilt, kan det godt være konfliktfyldt, og en sund politik ville være en 7-7-deling af børnene, og at man også lavede en deling af det, vi nu kalder børneydelsen eller børnepengene, så den gik til hver af forældrene.
Problemet i det, som man nu gør her, er, at man siger, at hvis den ene forælder har barnet 9 dage og den anden forælder har barnet 7 dage, så går alle pengene fremover til den person, som har børnene 9 dage.
Det synes jeg ikke er et system i balance; når 1 dag fremover kommer til at afgøre, hvem der får hele ydelsen, så bliver det til et problem.
Hvis vi gerne vil have, at begge forældre skal tage ansvar for børnene, så duer det ikke, at vi laver et system, hvor vinderen får det hele og den anden bare skal betale.
Jeg forstår godt hensigten med, at den forælder, der har barnet mest, selvfølgelig skal have de fleste af pengene.
Det giver mening.
Men jeg ville have foretrukket at anbefale, at man havde lavet et system, som var proportionalt, så forældrene fik pengene i forhold til det antal dage, som de så havde børnene, og den ene ikke fik alle pengene.
For den forælder, som har barnet 5 dage, har jo stadig væk udgifter.
Det er 36 pct. af tiden.
Nu mister de forældre hele børneydelsen, og de skal stadig væk betale børnebidrag til bopælsforælderen.
Det synes jeg ikke er ligestilling, og man skaber nu, synes jeg, herindefra nogle konflikter, som kan blive trappet op hos nogle forældre, som måske har konflikter i forvejen.
Det vil jeg gerne advare imod.
Jeg synes ikke, der er balance i det her, når man kan gå fra en 8-6-ordning, hvor man deler ydelsen, til en 9-5-ordning, hvor man som den ene forælder får det hele.
Det skaber en skæv incitamentstruktur, og derfor ville jeg bare tage ordet i dag for at advare om det og inderligt håbe, at Folketinget lige besinder sig i det her, som jeg synes er blevet listet lidt i gang og af sted under en kommunalvalgkamp, og som der ikke rigtig har været nogen debat omkring.
Tak for ordet.
Helle Bonnesen (KF), 2025-11-27:
I juni 2025 blev den nye udviklingsstrategi Verden i opbrud – partnerskaber i udvikling aftalt.
Den tager som sagt udgangspunkt i, at Danmark følger FN-målsætningen om, at 0,7 pct. af bni går til udviklingsarbejde.
Det ønsker Det Konservative Folkeparti at støtte op om, og derfor er vi også medunderskrivere af aftalen.
Som en del af strategien lægges der op til, at Udviklingspolitisk Råd nedlægges.
Rådet har fungeret engageret en årrække, men flere har påpeget, at rådet ikke har virket optimalt, og at rådet ofte er kommet for sent ind i processen med begrænset mulighed for reel indflydelse.
På trods af at vi har haft en række både aktive og kompetente deltagere, har rådet ikke haft mulighed for at levere og arbejde så godt som det, man kunne have ønsket sig, da arbejdsforholdene ikke har været optimale.
Derfor var der i aftalekredsen også enighed om nedlæggelse.
Det ses også i høringssvarene, at der i det store hele er opbakning til den beslutning.
Men naturligvis skulle udviklingsarbejdet ikke fortsætte uden at inddrage faglig ekspertise og relevante danske udviklingsaktører.
Derfor etableres der i stedet Partnerskab for Global Udvikling, altså for at sikre netop tunge strategiske input, omsætning til konkret handling og kvalitetssikring.
Ud over Partnerskab for Global Udvikling oprettes også et eksternt fagligt panel.
Forarbejdet med den nye løsning er i fuld gang.
Den nye strategi skal sikre bredere forankring og ikke mindst tidligere inddragelse.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget og ser frem til det videre arbejde, hvor vi ser frem til et transparent forløb med en bred repræsentation, som der også lægges op til.
Tak for ordet.
Henrik Frandsen (M), 2025-11-27:
Der er ingen tvivl om, at det er i Danmarks interesse, at udviklingspolitikken bygger på vores grundlæggende værdier og på en pragmatisk tilgang til en verden i opbrud.
Danmark skal ikke trække sig tilbage.
Det gør vi heller ikke.
Vi skal engagere os klogt i verden.
Med dette lovforslag følger vi op på den brede aftale om den nye udviklingspolitiske strategi, »Verden i Opbrud – Partnerskaber i Udvikling«.
Vi moderniserer rammen for åbenhed og inddragelse, så udviklingspolitikken bliver bedre forankret både politisk, men også ude i samfundet.
Med lovforslaget skaber vi en klar hjemmel til, at udenrigsministeren kan fastsætte regler for nye inddragelsesfora og for åbenhed i forvaltning af udviklingspolitikken.
Der oprettes nye rammer, hvor relevante aktører som civilsamfund, erhvervsliv og organisationer kan give strategiske input til regeringens udviklingspolitiske prioriteter og være med til at omsætte dem til konkret handling.
Samtidig sikres der bedre mulighed for at trække på eksterne faglige kompetencer til kvalitetssikring af større bevillinger.
Det betyder også, at Udviklingspolitisk Råd nedlægges.
Pointen er at styrke fagligheden og tilpasse strukturen til den virkelighed, vi står i, som er mere kompleks, mere forbundet og med behov for mere fleksible former for inddragelse.
Samlet set styrker lovforslaget både åbenhed, legitimitet og kvalitet i dansk udviklingssamarbejde.
Det er en nødvendig modernisering i en verden i forandring, så Moderaterne kan klart støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Lars-Christian Brask (LA), 2025-11-27:
Det kan vi godt støtte, så det gør vi.