runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-16:
Jamen det gør jeg, fordi Danmarksdemokraterne jo går ind og fortæller danskerne, hvad de står for, og så siger vi: Jamen hvis Enhedslisten kommer med noget godt, er vi ikke så bekymrede for at lave en vedtagelsestekst og for den sags skyld heller ikke for at stemme for noget fra Enhedslisten på nogen områder.
Men når man laver tåbeligheder, siger vi i Danmarksdemokraterne jo altid nej.
Og det er derfor, at Danmarksdemokraterne f.eks. ikke er med i aftalen om CO 2 -afgiften på landbruget, som Venstre jo var stor fortaler for, eller afskaffelsen af store bededag.
For der tør Danmarksdemokraterne i egen ret godt sige: Vi er store nok til at stemme for gode forslag fra venstrefløjen, men vi er også store nok til at sige nej, når der kommer tåbelige forslag fra regeringen.
Erling Bonnesen (V), 2025-05-16:
Tusind tak for det.
Der er ikke nogen partier, der, uanset hvad, får noget igennem fuldstændig alene.
Vi er glade for den indflydelse, som vi får nu også på det her område.
Så kan jeg jo konstatere, at vi i Venstre sammen med andre, også i nogle situationer sammen med ordføreren, har fået nogle ting igennem.
Jeg kan så forstå, at Danmarksdemokraterne bruger deres tid på at lave vedtagelsestekster sammen med Enhedslisten og andre, som man plejer at være dybt uenige med.
Det er så det, man bruger tiden på i Danmarksdemokraterne.
Men held og lykke med det.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-16:
Jeg kan faktisk ikke mindes, at der er nogen af de ting, som Venstre har fået igennem helt af sig selv.
Jeg vil faktisk komme med den påstand, at der er ret mange partier med i alle aftalerne.
Jeg har også været i forhandlinger, hvor Venstre har siddet og sagt, at enten er man med her, eller også må man slet ikke være med.
Men hvis Venstre har brug for, at jeg anerkender, at Venstre en gang imellem får et korn af Socialdemokraterne, så de kan sige, at det har de haft indflydelse på, så gør jeg selvfølgelig det.
Det, vi i Danmarksdemokraterne er interesseret i, er, at vi går skridtet videre og siger: Okay, nu har selv Venstre og regeringen opfattet, at der er en klimakrise, så skal vi ikke rent faktisk lave en langsigtet plan i forhold til de resultater, der kommer af den om 100 år?
Og der bliver jeg bare nødt til at sige, at der lader Venstre til at have mistet den progressive takt, som ordføreren jo selv stod og var fortaler for hoppe.
Det var jo ordføreren for Danmarksdemokraterne, der blev nødt til at tænke: Hvad er der dog gået galt for Venstre?
Og jeg kunne kun komme frem til, at det, der har flyttet, at Venstre var et fremsynet parti, der viste, at det her skulle tages seriøst, var at deltage i regeringen.
Erling Bonnesen (V), 2025-05-16:
Tak for det.
Allerførst vil jeg give ros for det kunstneriske indtryk og for den underholdende del af talen.
Det er altid underholdende at høre Danmarksdemokraternes ordfører.
Og ja, i Venstre er vi glade for den indflydelse, vi får, og jeg har også redegjort for en lang række af de her ting, som vi netop har haft indflydelse på og har fået sat i værk osv. Så mit spørgsmål til ordføreren er egentlig ganske kort.
Nu har jeg rost ordføreren for det kunstneriske indtryk, så vil Danmarksdemokraternes ordfører rose undertegnede for de ting, som vi i Venstre har fået igennem af resultater, som er klare og tydelige, og som er fakta?
Erling Bonnesen (V), 2025-05-16:
Ordføreren ved udmærket godt, at ordet garanti står ikke i den politiske ordbog, for det er et farligt ord at bruge i politik.
Men jeg kan bare sige, at vi i Venstre medvirker til at få lavet den bedst mulige sikringsplan, også på klimaområdet, for de kommende år, der tager højde for de aktuelle udfordringer, vi har.
Thomas Monberg (S), 2025-05-16:
Det er jo altid godt at tro på noget – det gør jeg i kirken, når jeg er der.
Hvordan vil Danmarksdemokraterne finansiere det?
Nu nævnes der 4 milliarder, og der nævnes 130 milliarder hernede.
Hvordan vil Danmarksdemokraterne finansiere det?
Er det kun en statslig opgave?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-16:
I Danmarksdemokraterne er vi jo ikke bundet af at have hævet klimadebatten op til at være nr. 2, hvor kun forsvaret er foran.
Det var jo ordføreren, der sagde det – men der var mange ting, der var nr. 2 til sidst.
Men det er rigtigt, at hvis man tager den analogi, er der rigtig mange ting i klimadebatten, vi skal have styr på.
Det kan være, vi finder en god løsning, der kan rulle det hele tilbage.
Derfor synes vi, at det, der skal til, er, at vi får nogle eksperter ind og får nogle rigtige priser på bordet.
Og nej, jeg tror, det her bliver fælles, men der er nogle ting, der skal betales af staten, det kommer vi slet ikke uden om.
For der er danskere, der har bebyggelser ud mod vandet, der er bygget engang, hvor man ikke vidste, at der var klimaforandringer.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-16:
Uden at kunne huske det præcist tror jeg ikke, at denne ordfører kom med den endegyldige løsning på alle problemerne i forhold til klimadelen.
Det tror jeg ikke denne ordfører kom med.
Jeg tror, at denne ordfører sagde, at det her godt kan blive dyrt, og at staten selvfølgelig skal komme med noget.
Det tror jeg ordføreren sagde.
Men det her er alligevel lidt frisk sagt af en moderat, som jeg kan huske har stået og svaret mig oppe fra talerstolen på, hvorfor man sagde noget andet 3 uger senere.
3 uger er jo lang tid for et moderat, inden man skifter mening.
Så man kan sige, at det, at der står to forskellige ordførere, som har divergerende meninger, lige netop viser, hvorfor vi skal være enige.
Det er det i hvert fald for de partier, som tager det seriøst, og det er jeg ikke sikker på at Moderaterne gør.
Henrik Frandsen (M), 2025-05-16:
Okay, så det er altså ikke staten, der skal betale hele regningen, kan jeg konstatere.
Det var jo så det meget, meget tvetydige svar, der kom i første omgang, som blev præciseret nu her.
Det vil sige, at Danmarksdemokraterne jo så ikke er enige med sig selv, kan jeg konstatere.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-16:
Det er lidt problemet, at når man i ét regeringsparti har brugt sine to spørgsmål, er det svært at sidde og tekste det over til den næste ordfører, som så skal nå at læse det – for svaret kom jo efterfølgende.
Jeg sagde, at en del kommer til at ligge hos staten, og at en del kommer til at ligge privat.
Så der er svaret på det.
Det, jeg plejer at sige, når jeg kritiserer Moderaterne, er, at jeg faktisk endnu ikke har prøvet at se en moderat på talerstolen, der har sagt noget som helst, som man kunne bruge til noget som helst konkret.
Det står jeg ved.
Men mit klare svar kom faktisk, og jeg tror, det kom i svaret lige efterfølgende.
Så man skulle have hørt efter i stedet for at have travlt med at tænke: Nu skal vi spørge Kim, hvorfor han ikke svarer klart, når vi er et parti, der er kendt for overhovedet ingenting at sige heroppe, der giver mening.
Det er lidt søgt.
Svaret kom.
Selvfølgelig bliver det her en del af regningen.
Der er nogle mennesker, der har brug for at få hjælp fra staten, og nogle, som vi bare bliver nødt til at sige til, at hvis de som voksne mennesker selv vælger at bygge ude et eller andet sted, så er det ikke naboen, der skal betale regningen.
Det er god borgerlighed.
Men selvfølgelig skal vi hjælpe dem, der ikke kan.
Virkeligheden er jo også bare, at der ikke kommer et dige langs Vestkysten.
Det ved vi alle sammen nu.
Der kommer ikke et 12 m højt dige ude ved Vestkysten.
Det ved vi alle sammen at der ikke bliver penge til.
Henrik Frandsen (M), 2025-05-16:
Nej, det var ikke det, jeg sagde.
Vi har en hovedstad, og vi har et metrosystem, som er truet osv.
Der har staten måske en større andel.
Så har vi nogle sommerhusområder, hvor man har mange private lodsejere.
Der skal man måske have en anden model, hvor det jo i høj grad er nytteprincippet, der gælder.
Så har man en kommune, hvor der er et havneanlæg, hvor det så er mange kommunale og fælles værdier osv., der gælder.
Så der er mange forskellige modeller, der skal i spil her, men nytteprincippet er godt.
Tak for ordet.
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at trykke mig ind, men nu var der alligevel noget, der fik mig til at gøre det.
Hr. Kim Edberg Andersen plejer jo at bryste sig af, at det er vigtigt, at man svarer klart og tydeligt på de spørgsmål, der bliver stillet, og han misser ikke en lejlighed til at sige det, hvis vi andre ikke gør det.
Det er egentlig derfor, jeg gør det.
Jeg godt kunne tænke mig at få et svar på det spørgsmål, som hr. Thomas Monberg stillede om finansieringen af klimasikringsopgaven i fremtiden, og hvor han jo spurgte: Er det staten, der skal betale hele regningen her?
Jeg synes ikke, vi fik et klart svar på det, så jeg kunne godt tænke mig at spørge: Er det staten, der skal betale hele regningen her?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-16:
Der er jo ingen tvivl om, at vi desværre historisk har pumpet flere penge i København, sådan at de har alle de gode historiske bygninger, de store storekongeslotte og Christiansborg, og det er jo nok også nogle ting, som vi i Nordjylland kan leve med, altså at vi ligesom bruger nogle ekstra penge på at sikre det.
Men det var faktisk derfor, jeg var inde på at spørge, om vi allerede nu skal være voksne nok til at tage en snak med kommunen og planlæggeren om, hvorvidt løsningen på det her i lige nøjagtig i dit område på den lange bane måske er at begynde at bygge byen indad i stedet for ud imod vandet.
For jeg kan godt forstå, at folk gerne vil bo ude ved vandet, og jeg kan også godt forstå, at det er attraktivt at sælge grundene der.
Men der skal vi jo være de voksne i klassen, der siger, at virkeligheden er, at I skal bygge indad, og det bliver selvfølgelig ikke populært.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-16:
Tak til ordføreren for at udfolde det og også for at anerkende, at det her hurtigt bliver en debat om mange milliarder.
Men det handler jo også om moral og værdier, og hvad det er, vi skal redde.
Andre partier har også spillet ind med, hvad de synes er vigtigt, og det er jo i hvert fald nogle af de ting, som vi i Enhedslisten synes mangler i debatten at vi får frem, altså at alle får en mulighed for at komme på banen, også på en forskningsmæssig baggrund, med hensyn til, hvad der er vigtigt, og hvad vi skal prioritere.
For vi kan ikke prioritere det hele.
For det er jo ikke, fordi det er et nulsumsspil, men i sidste ende skal vi træffe nogle vigtige beslutninger, og der er det vigtigt, at vi er ærlige over for hinanden om, hvad det er, vi skal prioritere, og hvordan vi skal prioritere det.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-16:
Hvis vi ruller tiden tilbage til dengang, vi havde aftalen om terrænnært grundvand, var jeg jo ude at sige, at jeg synes, det er problematisk, at der er dele af landet, hvor man kommer til at stå med en regning, hvor der er andre dele af landet, der kommer ind under det her.
Det her er ligesom værd at sikre, og det er jo der, hvor vi på et eller andet tidspunkt får de helt store ideologiske debatter, altså hvorfor jeg, som bor i midten af Nordjylland, skal betale for, at Magnus kan have sit sommerhus helt ud til kysten, når jeg har betalt for et dige.
Det er jo det ligesom svært for mig at retfærdiggøre.
Men der er ingen tvivl om, og det tror jeg faktisk alle partier herinde er enige om, at det bliver store regninger.
Der, hvor vi har en stor problemstilling, er, at der er rigtig mange af de små kommuner ude i landet, hvis borgere fremadrettet kan regne med, at det er 30.000-40.000 kr. om året, de skal bruge i klimasikring, og der så er andre kommuner, hvor de kun skal af med 1.000 kr., og det er derfor, jeg siger, at vi ikke kan lave den her løsning eller i hvert fald uddele den regning på en mere fair måde.
For ellers vil vi jo bare se masseflytninger fra nogle kommuner til andre kommuner, hvor det er billigere at flytte hen.
Der skal staten ind i det, og så skal vi jo helt ærligt sørge for at ramme de rigtige.
Hvis dem, der i dag bygger et hus, ikke kan være i tvivl om, at der kommer klimaforandringer, så kan jeg simpelt hen ikke retfærdiggøre over for dem, der så er gode borgerlige mennesker og tager deres ansvar seriøst, at de i al fremtid skal betale for det.
Det er jo også social retfærdighed, at vi godt kan kræve af mennesker, der bygger, efter de er blevet opmærksomme på, at der er klimaforandringer, at de selv står for en større del af regningen, end dem, der bliver ramt af noget de ikke vidste kom.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-16:
Tak, og tak til ordføreren.
Generelt tænker jeg også i dag, at ordførerens input gør, at Socialdemokratiet måske fortryder, at de afskaffede store bededag, for så kunne de være sluppet for at være her i dag og i stedet sidde og spise varme hveder et andet sted.
Men nok om det.
For debatten her i dag handler jo om at få sat turbo på en proces for at lave lansigtet planlægning, og noget af det, vi i oppositionen er enige om, er, at der ikke sker nok, og at den planlægning, der sker, ikke er langsigtet nok, og at man ikke bruger nok ekstern viden, og så skal vi, når vi skal finde svarene og løsningerne, nok komme op at skændes på tværs af fløjene.
Men jeg ved også, at vi i det her spørgsmål på tværs af fløjene deler vores bekymring i forhold til social retfærdighed, så jeg er alligevel nysgerrig på, hvad der, når det kommer klimasikring, er vigtigt for ordføreren, og hvilke principper der dér er styrende.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-16:
Hvis ministeren så flytter sig til, at det ikke kun er ved kysterne, de her jernmarker skal være, men faktisk over hele landet, er det lige før, man som danskerne er flest bliver danmarksdemokrat, for de her jernmarker skal jo ikke være nogen steder.
Det er jo rart at høre, at ministeren er gået med til, at der i hvert fald er en kystzone allerede nu, hvor ministeren er blevet danmarksdemokrat.
Det er rart.
Men i forhold til det her med, at man vil bygge ved vandet, er det jo en problematik, for det vil rigtig mange mennesker.
Du kan spørge en hvilken som helst ejendomsmægler i Danmark, og vedkommende vil sige, at hvis der er noget, der er nemt at sælge, er det der, hvor man kan se på vandet.
Så er det jo også sådan, at lige nøjagtig i forhold til Lolland er det jo fantastisk tillokkende, når man nu endelig kan få folk til at bygge og de gerne vil ud til vandet – så siger man jo ja.
Jeg ved, at i Rebild Kommune har vi gjort det samme; vi har dybest set bygget nede i en sump, for det var der, hvor priserne var høje.
Og det er rigtig træls nu, når vi skal til at betale for at dræne det i resten af kommunen, fordi ministeren fik den brillante idé.
Men virkeligheden er jo, at vi både skal have fat i lokalpolitikere og lokalplanlæggere i forhold til at italesætte det.
Det er en træls snak at tage, især for Lolland, og Lolland – jeg har også set kortene – er jo helt væk på nogle af de kort
Det er jo en træls snak, men er det ikke en nødvendig snak?
Magnus Heunicke (S), 2025-05-16:
Jeg opfatter pointen med solceller som sådan en provokation og ikke som et reelt forslag, for jeg kan ikke forestille mig, at vi skal bygge solceller ude på Danmarks kyster.
Jeg er ikke tilhænger af at plante kysterne til med solceller.
Jeg mødes af og til med Lollands dygtige borgmester, som kæmper og gør det godt for Lolland, og nu er der faktisk endelig kommet vækst på Lolland, ikke mindst takket være Femernforbindelsen, men også Vestas, og det er virkelig positivt, at der sker noget godt på Lolland.
Det, han siger til mig, er: Hvor er de steder, folk godt vil bygge?
Det er på kajen i Nakskov, direkte ud til Nakskov Fjord.
Han er jo så glad, for det er meget, meget længe siden, at der for alvor har været store investorer, men de er jo nødt til at investere på en måde, sådan at det, de bygger der, er klar til den nye virkelighed – om det skal være på søjler, eller hvordan det skal være.
Det skal være noget, hvor man kan håndtere, at der kommer de her voldsommere vejrhændelser.
Det jo så det, de skal gøre, når de bygger der.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-16:
Tak for det.
Man kunne jo godt tænke tingene sammen.
Og det hænger jo dårligt sammen med solceller.
F.eks. oppe langs kysten her på Sjælland er der jo masser af plads nu, kan man sige, og så kunne man begynde at bygge længere inde, så sommerhusene bare ligger længere inde.
For solceller kan faktisk holde til at blive oversvømmet, altså ikke selve transformatorstationen, men selve solcellerne vil jo godt kunne holde til at blive oversvømmet.
Til det der med at tænke lidt langsigtet vil jeg sige, at selvfølgelig meler jeg min egen kage i forhold til det med solcellerne, men nogle gange hjælper det at sætte fingeren på det ømme sted og provokere lidt for at finde en løsning.
For når vi planlægger, hvad vi bygger, og hvad vi gør rundtomkring, er virkeligheden jo nok, at vi bliver nødt til at have en zone et eller andet sted, hvor vi siger, at om 100 år skal man nok ikke forvente, at det er der, vi bygger en lokal skole eller en produktionsvirksomhed – altså, at vi allerede nu begynder at tage langsigtede træk, også i forhold til planloven, for at sikre os.
Til nogle kommuner kunne man sige, at man helst så, at kommunen om 100 år havde flyttet sig, sådan at byen måske lå 15 m længere væk, end den gjorde tidligere.
Kunne det ikke også være noget, man allerede nu begynder at tænke ind?
Magnus Heunicke (S), 2025-05-16:
Der er faktisk nogle muligheder, som jeg mener vi slet ikke er nået i mål med endnu.
Så det er ikke kun det, man måske tænker, nemlig at det bare er nogle meget, meget høje diger, der skal ødelægge al natur, al kultur og alt friluftsliv.
Det kan godt gøres på en måde, som er langt bedre, og man er faktisk i gang.
Hvis man tager ned til Køge Bugt-området, har de der de første eksempler på noget, de har gjort, og som jeg synes er meget imponerende, og de har planer om mere.
Det er bare et eksempel, som jeg lige sådan kan huske, hvor naturen og den menneskelige udfoldelse får bedre vilkår.
Det må være noget af den vej, vi skal gå.
Katrine Robsøe (RV), 2025-05-16:
Tusind tak for det.
Det vil jeg personligt og Radikale Venstre i hvert fald glæde os rigtig meget til også at arbejde videre med.
For jeg mener, at det faktisk siger ret meget om den balance, vi skal finde, i forhold til hvor pengene til forskellige udbedringer skal komme fra og hvem der har ansvaret for at finansiere hvad, og også i forhold til at man også som enkeltperson og ejer af værdier rent faktisk investerer i at beskytte dem.
Når vi nu skal beskytte dem, er en af de ting, der i hvert fald ligger på ministerens område, jo det her med at tænke natur ind i f.eks. kystbeskyttelsen.
Kan ministeren sætte lidt flere ord på, hvordan ministeren ser at det arbejde skal forme sig?
Magnus Heunicke (S), 2025-05-16:
Det er klart, at jeg har mødtes flere gange med forsikringsbranchen, og de kan jo bare se, at hvis det er sådan, at man på et tidspunkt ender med ikke at kunne forsikre et hus eller en bolig på grund af de her ting, så vil værdien af den bolig nærmest være fuldstændig væk, altså hvis de siger, at de jo ikke kan forsikre noget, hvis det kræver en så høj præmie.
Så derfor er deres indvending, at vi er nødt til at tage det alvorligt.
Der findes jo de her stormflodshændelser, som er under Erhvervsministeriet, så det har jeg også tit samarbejdet med erhvervsministeren om.
Hvis de kommer meget, meget oftere, er vi også nødt til at se på det; så er det heller ikke længere en 20-årshændelse, som fru Katrine Robsøe jo nævner.
Derfor er det også et element.
Altså, hele forsikringssituationen er et vigtigt element.
Katrine Robsøe (RV), 2025-05-16:
Tak for det.
Det her er jo et enormt vigtigt emne, som optager mange af os her i Folketinget, men som jo også er enormt komplekst og har mange aspekter.
Vi ser, at vandet kommer fra oven, fra siderne og nedefra, og det gør jo, at det også kan være enormt svært at vurdere, hvad det er det rigtige, og hvad der er det forkerte at gøre.
Jeg tror, vi alle sammen har siddet og været ret bekymrede for, hvor hurtigt klimaforandringerne er kommet, og hvor hurtigt det også har kunnet ses og mærkes i Danmark og jo også for danske husejere og sommerhusejere rundtomkring i hele landet.
Nogle gange er det jo også store værdier, der går tabt, både for os alle sammen fælles, men også for enkeltpersoner.
Der har tidligere været rejst en debat omkring forsikringsmarkedet inden for de her meget store hundredårshændelser, som vi indtil videre har kaldt dem, men som fremover jo nok kommer oftere.
Er det en diskussion, som ministeren også ville have lyst til at gå ind i?
Jeg er med på, at det ligger på erhvervsministerens ressort, men vi har jo et ønske om at finde nogle fælles løsninger på det samlede spørgsmål omkring klimatilpasning.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-16:
Tak til ordføreren.
Mener ordføreren, som jeg tænker på som repræsentant for regeringen, der ofte hylder klimaloven, ikke, at Klimarådets funktion i forhold til vores klimareduktion og vores klimaindsats er enormt nyttig for at sikre os, at der er hånd i hanke med det og sammenhæng mellem videnskaben og vores politiske indsats, og at der egentlig også er nogle, der vurderer det, fordi det er så vigtigt?
Hvad står i vejen for, at nogle af de samme idéer kan gøre sig gældende ved klimasikring, som ordføreren udtrykker skal være en national prioritet?
Hvad er modstanden imod at inddrage eksterne aktører og inddrage et råd, der kan guide os i Folketinget, når vi skal tage store beslutninger, der rækker mange år ud i fremtiden?
Hvad er de gode argumenter for at være imod det?
Magnus Heunicke (S), 2025-05-16:
Jo, det er jo rigtigt, og det er jo sagen, når vi drøfter klimasikring.
Hvis man lige dumpede ned i Folketinget og ikke viste, hvad det var for et land, vi boede i, så kunne man godt tro, at det er helt nyt, og at vi aldrig har overvejet det før.
Vi har jo masser af god erfaring med det, og generationer før os i Folketinget har jo arbejdet med det.
Og hvis man ser den danske tv-serie »Matador«, kan man jo forstå, at de sønderjyske diger spiller en stor rolle – men jeg tror nok, at det var et skalkeskjul for noget helt andet for den gode folketingskandidat fra Varnæsfamilien.
Men hensyn til hvad vi har lært af digedriften – og det gælder både den sønderjyske, men også den lollandske, som jeg nævnte i min oprindelige tale – er der meget at bygge videre på.
Det mener jeg jo ikke vi bør smide ud.
Vi bør sige, at det har vi lært af, og spørge: Hvordan kan vi sikre det?
Og igen vil jeg sige, at natur og også fødevarer, som der blev nævnt her, er den rigtige vej at gå.
Henrik Frandsen (M), 2025-05-16:
Jeg går ud fra, at det er på sin plads at komme med et opfølgende spørgsmål.
Når man er i Vadehavsområdet på Vestkysten, ser man de fantastiske diger, der er lavet der for 100 år siden, for 150 år siden osv., for da kystsikrede de allerede på de kanter.
Det gjorde også, at man har et ordsprog, der hedder: Den, der ikke vil dige, må vige.
Så det vil sige, at hvis ikke man vil kystsikre – hvis vi skal oversætte det til nutidsdansk – så kan man altså ikke blive boende; så må man skride.
De græsklædte sider er ikke bare til overs, de bliver faktisk brugt til fødevareproduktion.
Den bedste måde at vedligeholde diger på er ved at lade får afgræsse på dem, for de trykker på en bestemt måde; de er ikke for tunge, og de er ikke for lette.
Hvis man forestillede sig, at man smed kvæg op på sådan nogle diger der, så ville de træde digerne ned, og så ville de kunne holde.
Men får har lige præcis den vægt, hvor de faktisk er sådan specialdesignet til at kunne vedligeholde diger.