runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2022-05-10:
Jeg nævnte jo også andre grupper, men også de studerende, og grunden til, at jeg nævner de studerende, er, at det godt kan være, at nogle studerende kan have et studiejob ved siden af, men det er jo ikke alle studerende, der kan det.
Altså, vi har jo egentlig defineret vores studietid som værende på fuldtid, så det er også begrænset, hvor meget man egentlig bør skulle arbejde ved siden af.
Og så ligger mange studier jo i de store byer, og der er boligpriserne bare dyre, så en su dækker sjældent hele huslejen.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-05-10:
Altså, jeg skal jo sige tak for talen, men jeg synes egentlig, at det er meget skuffende.
Men først og fremmest tillykke med den nye ministerpost.
For at tage det første mener Rådet for Digital Sikkerhed simpelt hen, at man ikke bør have Datatilsynet liggende under Justitsministeriet.
Men derudover var det et enigt Retsudvalg – inklusive retsudvalgsmedlemmer fra Socialdemokratiet – som efter Se og Hør-skandalen indstillede, at man flyttede Datatilsynet, netop for at der ikke skulle herske tvivl om det.
Derudover vil jeg sige, at det, at man i et skema lige kommer halvanden centimeter længere ned i et lovforslag – som vi nogle gange ser er på hundredvis af sider – og man skriver, om det har dataetiske konsekvenser eller ej, kan jeg simpelt hen ikke forstå skulle være bureaukratisk.
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-10:
Det er rigtigt nok, at der tilbage i, jeg tror, det var 2015 var et enigt retsudvalg, men så vidt jeg lige husker, fra da jeg for nylig læste op på det, var det ikke et enigt Retsudvalg, der mente, at Datatilsynet skulle flyttes, men et Retsudvalg, der mente, at man skulle undersøge mulighederne for det.
Og i øvrigt er der jo siden dengang i Bruxelles vedtaget et nyt direktiv, og det er jo i forlængelse af det direktiv, vi nu kan sige, at der ikke er noget i strid med EU-reglerne, i forhold til at Datatilsynet hører under Justitsministeriet som en uafhængig myndighed.
Det er en uafhængig myndighed, og det understreges vel også af, at Datatilsynet også rejser alvorlig kritik af Justitsministeriet.
Så det er jo ikke sådan, at de er påvirket af politiske beslutninger.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-05-10:
I forhold til de to andre elementer, netop om konsekvensvurderingerne, må man bare sige, at selv om man i dag kan skrive i et lovforslag, at der er dataetiske konsekvenser, så ser vi, at det ikke sker, ligesom Dataetisk Råd heller ikke er automatisk høringspart i de her ting, og vi har bare et samfund, der ændrer sig hastigt i de her år i forhold til brugen af kunstig intelligens og samkøringen af data, og hvad det ellers betyder af retssikkerhed for både borgere og virksomheder.
Og der synes jeg, det er beskæmmende, at vi vedtager lovforslag med hovedet under armen, som vi bl.a. så det med et skatteforslag ved juletid.
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-10:
Jeg synes ikke, vi skal vedtage lovforslag med hovedet under armen, og jeg har godt fulgt lidt med på sidelinjen i forhold til det lovforslag fra Skatteministeriet og kan også forstå, at hvis man kunne gøre det forfra, havde man nok haft nogle ekstra høringsparter på det lovforslag.
Men jeg tror også bare, vi skal huske på, når vi diskuterer, hvad der skal være obligatoriske elementer i et lovforslag, at der – det har jeg tidligere hørt – også er folk, der siger, at vi skal have en vurdering af, hvad det betyder for uligheden, eller hvad det betyder for verdensmålene eller klimakonsekvenserne, og at vi på den måde også ender med at udvande, hvad der er af obligatoriske bemærkninger i lovforslaget.
Og jeg tror, vi skal passe på med at udvide det for meget.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-10:
Tak for det.
Med det her beslutningsforslag lægger forslagsstillerne op til tre forskellige ting, for det første at regeringen sørger for, at Datatilsynet overflyttes fra Justitsministeriets ressort til Folketinget, for det andet at fremtidige lovforslag skal indeholde en obligatorisk vurdering af konsekvenserne for behandlingen af borgernes data, og for det tredje at Dataetisk Råd skal høres ved alle lovforslag, der vedrører behandlingen af borgernes data.
Datasikkerhed og dataetik er et vigtigt emne, og jeg er sikker på, at vi alle på tværs af partier er enige om vigtigheden i, at borgernes data behandles lovligt og sikkert.
I Socialdemokratiet mener vi dog ikke, at de tre initiativer, som beslutningsforslaget lægger op til, er den rigtige vej at gå.
I forhold til Datatilsynet er tilsynet efter reglerne i databeskyttelseslovgivningen allerede en uafhængig tilsynsmyndighed, også af Justitsministeriet.
Der er altså ikke nogen instruktionsbeføjelser, og tilsynet tilrettelægger og varetager selv sine opgaver.
I forhold til et eventuelt obligatorisk datapunkt i bemærkningerne fremgår det allerede klart af lovkvalitetsvejledningen, at et lovforslags bemærkninger, hvis lovforslaget giver anledning dertil, bør indeholde et punkt om forholdet til databeskyttelseslovgivningen.
I det hele taget skal alle væsentlige konsekvenser af et lovforslag fremgå af bemærkningerne.
I forhold til Dataetisk Råd er det allerede sådan i dag, at Dataetisk Råd bør høres, når det kommer til lovforslag om behandlingen af borgernes data.
Det fremgår således klart af lovkvalitetsvejledningen, at alle offentlige myndigheder og organisationer m.v., der er berørt af en lov, bør høres over lovudkastet.
Vi er helt enige med forslagsstillerne i, at vi skal værne om borgernes data, men det er ikke vores opfattelse, at der er behov for ændringer på de nævnte områder.
Tværtimod kan vi godt være bekymrede for, at forslagsstillerne vil gøre nogle i forvejen tunge og komplicerede processer unødigt tungere.
Vi kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-05-10:
Den offentlige sektor undergår en form for revolution i de her år, men den er måske lidt usynlig for mange af os, der ikke befinder os i maskinrummet.
Og rigtig mange af de ting kan, hvis de bliver brugt rigtigt, være en stor gevinst, men bliver de brugt forkert, kan de udgøre en kæmpe trussel for borgernes retssikkerhed.
Det er bare et område, som jeg desværre synes er ekstremt underbelyst fra politisk side.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-10:
Jeg og Socialdemokratiet er helt enige med fru Lisbeth Bech-Nielsen i, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at værne om borgernes data, og min redegørelse for det her bunder i, at jeg synes, at vi i dag har en lovgivning, som også muliggør, at vi kan gøre det.
Jeg kender ikke til den konkrete sag fra Skatteministeriet, som både spørgeren og for lidt siden også ministeren nævnte, men jeg er fuldstændig enig i, at vi selvfølgelig skal sørge for, at de parter, som et lovforslag berører, også bliver spurgt.
Og hvis ikke de gør det, tænker jeg, at der et eller andet sted i et ministerium er en god grund til det.
Ellers er det jo sådan, at hvis man som part synes, at vi skal være opmærksomme på noget, eller man gerne vil indgive et høringssvar, så er det tilgængeligt for alle at følge med i de lovforslag, som bliver fremsat i Folketinget.
Peter Skaarup (DF), 2022-05-10:
Tak for det.
Jeg vil på vegne af Dansk Folkeparti sige lidt om det her forslag, som vel egentlig er den nye justitsministers debut i Folketingssalen – det tror jeg.
Men uanset det handler det her om at opklare kriminalitet, og Dansk Folkeparti har egentlig ikke nogen fine fornemmelser i forhold til det.
Med det her forslag ændrer man nogle slettefrister for fingeraftryks- og dna-registeret, sådan at fristerne for en sletning bliver forlænget.
Samtidig lægger man i virkeligheden det her ind under den samme lovgivning, hvilket giver meget god mening, da der principielt ikke skal være stor forskel på, om det er et fingeraftryk eller noget dna, man afgiver.
Det er et middel til at identificere folk og dermed til – i den her forbindelse – at kunne opklare kriminalitet.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi i Dansk Folkeparti synes, at har man været sigtet eller dømt for noget kriminelt, bør politiet for altid kunne gemme ens fingeraftryk og dna.
For har man begået kriminalitet, er det jo en af de konsekvenser, man må leve med, nemlig at så efterlader man ikke blot spor hos den forurettede, men også i politiets registre.
Og støder politiet senere ind i de her spor, kan de nemt opklare forbrydelsen.
Det er der jo i øvrigt en del eksempler på har kunnet lade sig gøre, også i nogle af de rigtig, rigtig alvorlige sager.
Nu er der jo så tilsyneladende ikke flertal for det med slettefristerne, så vi må vel i Dansk Folkeparti leve med, at man så omvendt differentierer, i forhold til hvor lang tid sporet skal sikres, afhængigt af hvilken kriminalitet man bliver dømt for.
Så fra den nuværende maksimale grænse på de 10 år til henholdsvis 15, 25 og 40 år er der absolut tale om et skridt i den rigtige retning set med Dansk Folkepartis øjne.
Der er mærkeligt nok ikke flertal, tilsyneladende, for at gemme de her oplysninger for altid, og det hænger måske sammen med den her dom, som skiftende regeringer har villet rette sig efter.
Men kan vi i stedet for være med til, at de bliver gemt i længere tid end nu, er vi selvfølgelig indstillet på det, som der lægges op til i det her forslag.
Men det er klart, at vi under udvalgsbehandlingen vil efterprøve, om det kan lade sig gøre at rykke fristerne yderligere, for jo mere kriminalitet, specielt den alvorlige kriminalitet, vi kan opklare ved at have de her oplysninger liggende, jo bedre.
Der er jo grimme sager, f.eks. den med Amagermanden, drabet i Herlev for nylig, som heldigvis, måske, bliver opklaret, der er Emilie Meng-sagen, som ikke er opklaret endnu, tilsyneladende, og mange andre sager, hvor det kan være et rigtig godt middel at kunne beholde – også i lang tid – de her oplysninger i systemerne.
Så hvorfor nogen nogen sinde har fundet på, at man skal slette de her oplysninger, har vi svært ved at forstå.
Så vi vil under udvalgsbehandlingen efterprøve, om det virkelig ikke kan lade sig gøre at forlænge og gerne helt afskaffe de her frister, sådan at man kan beholde oplysningerne længst muligt til gavn for politiets arbejde.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-05-10:
Jeg vil gerne sige selv tak for det samarbejde, som vi har haft på det her område.
Jeg tænker, at det på et tidspunkt bærer frugt.
Vi fortsætter kampen for at forbedre det her.
En anden ting i forhold til det er, at jeg jo heller ikke synes, at der er nogen gode grunde til, at man ikke får undersøgt tingene til bunds, medmindre man er bange for, hvad det viser.
Men jeg synes under alle omstændigheder, at det er et vigtigt område, og jeg er virkelig meget ked af de familier og børn, der bliver ramt, også i forbindelse med ikke at få den rigtige støtte og ikke den rigtige hjælp, de lange sagsbehandlingstider, der er i Familieretshuset osv. osv.
Tak for ordet.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-10:
Tak for det, formand.
Det lovforslag, vi skal behandle nu, er et forslag til en ny hovedlov om politiets behandling af dna-profiler og fingeraftryk.
Dna-profiler og fingeraftryk er jo to vigtige typer af bevismidler, som kan have afgørende betydning for en straffesags afgørelse.
Derfor er det vigtigt, at politiet har de bedste muligheder for at gøre brug af de her værktøjer, når de skal efterforske og opklare grov kriminalitet.
Dna-profilregisteret er i dag reguleret af dna-profilregisterloven, som er af ældre dato, og der findes ikke specifik lovregulering af fingeraftryksregisteret.
Med det her forslag til en ny hovedlov har man valgt at opdatere reglerne og samle dem i en enkelt lov, som så indeholder bestemmelser om bl.a. optagelse, opbevaring og sletning af dna-profiler og fingeraftryk.
Lovforslaget viderefører en del af gældende ret og praksis på området, men det indeholder også en række nye tiltag.
For det første indfører forslaget differentierede slettefrister for oplysninger om sigtede personer.
Med lovforslaget lægges der op til slettefrister på henholdsvis 10, 15 og 20 år.
Om det er 10, 15 eller 20 år, fastsættes ud fra strafferammen for den overtrædelse, der er blevet rejst sigtelse for.
For det andet foreslås det, at der også indføres differentierede slettefrister for oplysninger om dømte personer.
Med lovforslaget lægges der op til slettefrister på henholdsvis 15, 25 år og 40 år for oplysninger om dømte personer.
Også her lægges der op til, at opbevaringsperioden bliver fastsat ud fra strafferammen for den overtrædelse, der har været rejst sigtelse og er sket domfældelse for.
For det tredje lægges der med lovforslaget op til, at oplysninger om dømte personer, som er blevet dømt for en forbrydelse med en strafferamme på mere end 16 års fængsel, som udgangspunkt ikke skal slettes.
I Socialdemokratiet mener vi, at politiet skal have de bedst mulige redskaber til at opklare kriminalitet.
I den forbindelse er det bl.a. afgørende, at flest mulige vigtige oplysninger bliver bevaret så længe som muligt.
Vi synes derfor, det her er et godt forslag, som vil sikre politiets muligheder for at bruge disse vigtige værktøjer.
Vi støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-05-10:
Jeg vil bare gerne høre ordføreren om noget.
I nogle af høringssvarene bliver det antydet, at der måske kan være et problem i forhold til Menneskerettighedsdomstolens praksis, artikel 8, hvad angår dem, der er sigtede, men ikke dømte, altså at de her lister bliver udvidet.
Hvad har Socialdemokratiet af holdning til det i forhold til de høringssvar, der er lidt kritiske?
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-10:
Det, jeg har at sige til det, er jo, at det er Justitsministeriets vurdering, at det her er inden for rammerne af konventionerne og vores internationale forpligtelser.
Det er jo bl.a. også noget af det, der ligger til grund for, at vi laver ændringer og nu kommer med det her lovforslag.
Det er, fordi der også var en vurdering af, at den gamle lovgivning ikke levede op til de forpligtelser, som vi havde.
Så vi læner os op ad den vurdering, som kommer fra ministeriet, altså at det her er inden for rammen.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-05-10:
Tak for det.
Det er et af politiets vigtige efterforskningsredskaber, vi har at gøre med i dag, og her er man ude at lave en fælles lovgivning, der vedrører både optagelse, opbevaring og sletning i henholdsvis dna- og fingeraftryksregisteret.
Det er noget, som vi i Venstre kan tilslutte os.
Man indretter forslaget på en måde, så ikkedømte personer har en slettefrist, der divergerer efter strafferammen på den forbrydelse, som man er tiltalt for, 10, 15 og 20 år.
80-årsperioden er opgivet efter kritik fra Menneskerettighedsrådet .
Så det, vi har nu, er jo altså kun, at det er forvaringsdømte og folk, der sidder og har en straf på 16 år, der har evigt hjemme i registrene her.
Vi synes i Venstre, at det er en udmærket afvejning, ministeren har foretaget her.
I den forbindelse kan vi heller ikke undlade at bemærke, at der er et hensyn til folk, når det kan konstateres, at de er uskyldige, altså dem, der har deres aftryk i registrene, og hvor man kan konstatere, at de ikke har noget at gøre med den pågældende gerning.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-05-10:
Tak til ministeren for at fremsætte det her lovforslag.
Jeg skal med det samme sige, at vores retsordfører ikke kan være til stede i salen i dag, og jeg har derfor lovet at læse talen op på vegne af hende.
Forslaget, vi behandler, udgør en øvelse i at afveje forskellige vigtige hensyn mod hinanden.
I SF hilser vi det generelt velkommen, at lovforslaget lægger op til at indføre en samlet og mere simpel lovregulering af politiets registre.
Det må alt andet lige forventes at skabe en større klarhed over retsgrundlaget for dem, der havner i registrene, som Socialdemokratiets ordfører også var inde på.
I lovforslaget lægges der samtidig op til væsentlig længere slettefrister på helt op til 20 år for dna-profiler for personer, der er sigtet, men ikke dømt.
Det er altså en fordobling af den nuværende 10-årige opbevaringsperiode, og det er i den høje ende.
Men vi skal selvfølgelig også huske på, at slettefristerne ved tidligere lovrevisioner har været væsentlig højere oppe, og at de løbende er blevet justeret både op og ned som følge af retspraksis ved Menneskerettighedsdomstolen og politiske tiltag i øvrigt.
Hvad angår de situationer, hvor der faktisk falder dom, er vi i SF af den overbevisning, at slettefrister baseret på den konkret udmålte straf frem for på strafferammen for den rejste sigtelse vil give en bedre balance mellem hensynet til politiets arbejde og hensynet til privatlivets fred.
Det er også klart, at sådan en model ikke ligger lige for af rent tekniske grunde.
Spørgsmålet er, om vi med det her forslag har ramt balancen rigtigt.
Det er vigtigt for os i SF, at de udvidede slettefrister for sigtede, men ikke dømte personer, ikke kompromitterer Menneskerettighedsdomstolens praksis eller medfører brud på artikel 8.
Det er der flere af høringssvarene som antyder vil være tilfældet.
Vi har derfor brug for at få belyst foreneligheden med vores internationale forpligtelser, inden vi forholder os endeligt til det her meget vigtige forslag.
Tak for ordet.
Samira Nawa (RV), 2022-05-10:
Mange tak.
Forslaget her indfører differentierede slettefrister for sletning af dna-profiler og fingeraftryk, og det er sådan set godt, at vi får de differentierede slettefrister, for der er tvivl om, hvorvidt den nuværende lovgivning lever op til vores internationale forpligtelser.
Men i Radikale Venstre er vi kritiske over for opbevaring af dna-profiler og fingeraftryk, når det kommer til de ikke dømte, sådan som det er formuleret i lovforslaget.
Derfor vil vi gerne afsøge muligheden for et ændringsforslag i stil med det, som Institut for Menneskerettigheder anbefaler i deres høringssvar, nemlig at undtage de ikke dømte.
Det handler om det samme, som SF's ordfører var inde på for lidt siden, nemlig om vi kommer til at krænke retten til privatliv, og vi vil gerne afsøge muligheden for et ændringsforslag, før vi tager stilling til, hvordan vi stiller os over for det samlede lovforslag.
Britt Bager (KF), 2022-05-10:
Det Centrale Dna-profilregister er af afgørende betydning for politiets mulighed for at efterforske og opklare kriminalitet, herunder at fastslå en persons identitet.
Med lovforslaget her laves der en samlet hovedlov, som regulerer både fingeraftryk og dna, og der ændres på slettefristerne.
Jeg synes, at man med forslaget har fundet en god balance mellem hensynet til politiets arbejde og hensynet til privatlivets fred, og derfor bakker Det Konservative Folkeparti op om forslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-05-10:
Altså, bankerne bliver ikke retsforfulgt og de kriminelle bliver heller ikke retsforfulgt, fordi politiet ikke har ressourcer til det.
Hvor længe skal det stå på, synes hr. Peter Skaarup?
Altså, når vi ikke et tidspunkt, hvor vi siger, at nu skal vi ind og beskytte fru Jensen mod det her?
Eller skal vi bare acceptere, at sådan er tingenes tilstand, nemlig at der er frit slag for de kriminelle på det her område?
Tak for det.
Forslaget, vi behandler fra SF, indeholder tre elementer.
Jeg skal ikke trætte Tinget med at gentage dem, for de to foregående talere har til fulde beskrevet dem.
Lad mig tage dem i omvendt rækkefølge: Det sidste synes vi er en glimrende idé, altså at Dataetisk Råd skal være høringspart.
Jeg har slået det efter, og det ser ud til at være 15 ualmindelig kompetente personer, men jeg noterer også det, ministeren siger, nemlig at det er de vist allerede i dag.
Berørte organisationer høres i dag, og der er de imellem.
Men hvis der mangler støtte til det, kan man regne med Venstre.
Det kan man derimod ikke til de to andre punkter.
Det første er, at Datatilsynet skal overflyttes, fordi de ikke er uafhængige.
Derfor ser jeg heller ingen grund til at lave om på den.
Med hensyn til konsekvensberegningerne må jeg sige, at vi har en lovkvalitetsvejledning med nogle obligatoriske punkter, der også indeholder, at alle væsentlige punkter skal være beskrevet.
Jeg ser egentlig ingen grund til at lave mere bureaukrati, som også min kollega var inde på i sine sidste bemærkninger.
Så det bliver et nej til de to første punkter og et ja til det sidste.
Bruno Jerup (EL), 2022-05-10:
Tak for det.
Det her er et rigtig godt forslag – tak til forslagsstillerne for at komme med det her.
Der er ingen tvivl om, at spørgsmålet omkring vores datasikkerhed fremadrettet vil komme til at fylde mere og mere i hele vores velfærdssamfund.
Vi ser, at diskussionen allerede nu er nævnt i forhold til socialområdet, men vi ved også, at der i forhold til sundhedsområdet bare kommer mere og mere, og vi har kun lige set den første lille del af det.
Derfor synes jeg, at det er meget fornuftigt, at man sådan forsøger på at være lidt på forkant med det her emne, for det er faktisk noget, der kommer til at fylde rigtig, rigtig meget i fremtiden.
Derfor synes vi i Enhedslisten, at det her er et godt forslag, og vi støtter alle tre elementer.
Vi synes, det er meget fornuftigt, at Datatilsynet overflyttes, så det kommer til at ligge under Folketinget og ligesom bliver uafhængigt, men opererer direkte under Folketinget.
Det mener vi faktisk er meget fornuftigt.
Vi synes også, at det er fornuftigt, at man får en obligatorisk konsekvensvurdering.
Det er jo sådan, at for nogle typer af forslag vil det i praksis være en linje, hvor der står: Ingen konsekvenser – eller et eller andet i den stil.
Og så vil der være nogle forslag, hvor det er sådan, at der vil komme til at stå noget mere, selvfølgelig fordi det er vigtigt, ikke?
Altså, det kunne jo f.eks. være, hvis det er sådan, at man skal lave en lovgivning på sundhedsområdet, som drejer sig om, hvordan regionerne ligesom skal administrere alle de data, de har om borgerne og patienterne.
Så kan det jo godt være, at man er nødt til at udfolde lidt mere, hvad der ligger i det konkrete lovforslag.
Så det synes vi faktisk giver god mening; også fordi, som jeg startede med at sige, at vi tror, at det her område er noget, der fremadrettet kommer til at fylde mere – meget mere.
Det sidste, om at Dataetisk Råd skal være høringspart, finder jeg det også ganske naturligt at det bliver.
Peter Skaarup (DF), 2022-05-10:
Jeg synes, ministeren siger nogle gode ting her.
Jeg tror måske i virkeligheden, at ministeren så skulle gøre sig den ulejlighed at kigge lidt mere ind i de sager, som i hvert fald i nogle tilfælde ligger på vores borde, på folketingsmedlemmernes.
Der har været nogle sager, hvor en bank, der udmærket godt ved, at den pågældende kunde har været udsat for svindel fra en tredjemands side, og udmærket godt ved, hvem svindleren er, altså fortsætter med at maltraktere den her stakkels kunde over tid, ved domstolene, med krav, med hårde advokater, der er dyre, altså over meget lang tid.
Vil ministeren ikke godt kigge på nogle af de sager og se på, hvad vi kan finde ud af sammen?
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-10:
Jeg har kun hørt om de sager på anden hånd, vil jeg sige, men der bliver man jo også frustreret over, at etablerede banker f.eks. ikke efterlever reglerne om god skik, som jo findes.
Og erhvervsministeren har derfor også understreget over for banker, forbrugslånsvirksomheder og deres organisation, at de altså har pligt til at orientere kunderne om de regler, der gælder på området, og at de ikke må sende rykkere eller forsøge at få borgeren til at betale, hvis de ved, at borgeren ikke har optaget lånet og ikke hæfter for det.
Det kunne selvfølgelig være relevant at følge op på, om det tiltag fra erhvervsministeren også har haft en effekt, for vi må da kunne forvente, at de virksomheder, der arbejder med det her professionelt, også er i stand til at leve op til de regler, der findes, om god skik.