runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2024-10-23:
Tak for ordet, og tak for spørgsmålet, som udspringer af, at regeringen i forbindelse med finanslovsforslaget for 2025 har lagt op til, at politiets bindinger på dyrevelfærdsområdet bortfalder.
Baggrunden for det er, at regeringen vil reducere antallet af ansatte i staten med 1.000 årsværk.
Justitsministeriets andel af det udgør 94 årsværk.
Forslaget om at fjerne politiets bindinger på dyrevelfærdsområdet har været drøftet i forligskredsen bag politiets og anklagemyndighedens økonomi, og på baggrund af de drøftelser i forligskredsen afsøger Rigspolitiet og Justitsministeriet aktuelt mulighederne for at finde et alternativt forslag til opgavebortfald, som dermed så også erstatter forslaget om bortfald af politiets bindinger på dyrevelfærdsområdet.
Det er selvfølgelig noget, forligskredsen vil blive orienteret nærmere om, når det konkrete alternativ foreligger.
Lad mig også bare herudover slå fast, at regeringen generelt er meget optaget af at styrke dyrevelfærden.
I starten af året indgik regeringen f.eks. en bred politisk aftale om dyrevelfærd.
Jeg deltager selvfølgelig også gerne løbende i en dialog om, hvordan politiets indsats på dyrevelfærdsområdet kan forbedres.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-23:
Vil ministeren på baggrund af regeringens oplæg til politisk prioriteret opgavebortfald på forslaget til finansloven for 2025, hvor det under § 11, Justitsministeriet, fremgår, at der inden for kategorien tilsyn og kontrolopgaver vil bortfalde »bindinger på dyrevelfærdsområdet«, oplyse, hvilke bindinger der konkret er tale om, og vil ministeren garantere, at der ikke vil ske besparelser på politiets tre velfungerende specialiserede dyrevelfærdsenheder, og at der fortsat vil være en dyrevelfærdsenhed hos alle 12 politikredse?
Sophie Løhde (V), 2024-10-23:
Det er da godt nok besynderligt.
Hvis det her er et forslag fra Danmarksdemokraterne, som man synes man skal prioritere som led i finanslovsforhandlingerne, hvorfor har Danmarksdemokraterne så ikke prioriteret at foreslå det, når Danmarksdemokraterne kommer til finanslovsforhandlinger i Finansministeriet.
Det er jo utroværdigt at stå her gang efter gang og sige, hvorfor vi ikke bruger penge på det ene eller det andet eller det tredje, og når det så kommer til forhandlingerne, hvor man kan sige, hvad der er vigtigt for en som parti at få ind i finanslovsforhandlingerne, så bliver der desværre ikke plads til det.
Så jeg må igen henvise til, at forslag skal finansieres; det er gammeldags, men det er nu engang den måde, vi fører en ansvarlig økonomisk politik på.
Jeg vil ikke være afvisende over for, at man kan lave en MTV på et tidspunkt, men det kræver, at finansieringen er fundet.
Vi kan nu engang ikke bruge af midler, som vi har vedtaget og igangsat til den igangværende sæsonvaccinationsindsats, før vi også har klarhed over, hvorvidt der overhovedet er nogen midler i overskud.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-10-23:
I forbindelse med beslutningsforslaget i foråret var der bred enighed om, at vi skulle se på de midler, der var afsat til covid, og det er fuldstændig rigtigt, at det først er ved afslutningen af året, at man kan vide, om der er midler til rest.
Samtidig vil jeg da godt oplyse, at vi i Danmarksdemokraternes forslag til finanslov har finansieringen af de her forslag, hvis det endelig er den vej, vi skal ind på.
Men jeg vil gerne høre, om ministeren ikke er med på, at det, der er i beslutningsforslaget fra foråret, siger, at hvis der er midler tilbage fra covid-forebyggelsen, skal de kunne bruges til den her MTV.
Sophie Løhde (V), 2024-10-23:
Jeg ved ikke nogle gange, om Danmarksdemokraterne tror, at der står sådan nogle pengetanke rundtomkring, hvor man bare lige kan hive nogle millioner op og sige, at så bruger vi dem.
Hvad bliver de brugt til?
De bliver lige nu brugt til at finansiere det sæsonvaccinationsprogram, som skal i fuld gang nu her, og hvor vi jo ikke endegyldigt kan konkludere, at der er nogle midler i overskud, før det sæsonvaccinationsprogram er slut.
Så hvis det er, man også ønsker, at der skal ske en prioritering af en MTV for et millionbeløb, så skal man jo spille det ind i finanslovsprocessen, og der bemærkede jeg, at Danmarksdemokraterne arm i arm med de andre blå partier trådte op til finanslovsforhandlingerne.
Det var bare ærgerligt, at det her ikke var et af de forslag, som Danmarksdemokraterne så bragte til bordet som led i finanslovsforhandlingerne.
Der var det tinglysningsafgift og kriminalforsorg og andre ting, som var kravene til finansloven.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-10-23:
Jeg er udmærket klar over, at de 29.000 ikke nødvendigvis er det, der kan forebygges, men det er også derfor, vi har brug for at få lavet undersøgelsen.
Vi har jo faktisk i foråret behandlet et beslutningsforslag, B 98, fra Danmarksdemokraterne, og der blev et bredt flertal i Folketinget jo faktisk enig om, at vi skulle se på, om eventuelle uforbrugte midler til håndtering af covid-19 i 2024 kunne bruges til at finansiere den nødvendige MTV.
Så vil jeg gerne høre, om ministeren er indstillet på, at vi fortsat følger op på, om man allerede nu ved, om der er midler tilbage, eller om man er indstillet på, at vi til december kan få en snak om, hvad vi så kan gøre.
Kan vi få gennemført den undersøgelse?
Carsten Bach (LA), 2024-10-23:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne forsøge at underbygge en pointe, som hovedspørgeren brugte før, for her i starten af oktober kunne både Dyrenes Beskyttelse og også flere danske medier referere til en stor europæisk undersøgelse, der viser et udbredt og faktisk også stigende ulovligt hvalpesalg online.
Det er organiserede kriminelle, der spekulerer i salg af hvalpe, der for det første er taget for tidligt fra deres mor, men som for det andet heller ikke har de rette vaccinationer; de har måske endda også fået klippet både hale og ører.
Fænomenet kendes også som såkaldte hvalpefabrikker.
Der er ingen omtanke for hvalpenes ve og vel og kun fokus på et hurtigt salg, hvor de her organiserede kriminelle jo endda udgiver sig for at være privatpersoner på sociale medier.
Det vurderes faktisk, at problemet også eksisterer i Danmark, og at det kun kan blive større fremadrettet, og at det vil være et større antal anmeldelser, der vil ramme politikredsene i den kommende tid.
Det er jo anmeldelser, der skal håndteres på den ene eller den anden måde.
Er ministeren enig med Dansk Kennel Klub og Dyrenes Beskyttelse i den vurdering?
Og hvad er det, regeringen vil sætte i stedet for, hvis den her alternative finansiering ikke kan findes?
Hvad vil regeringen så sætte i stedet for de her dyrevelfærdsenheder?
Peter Hummelgaard (S), 2024-10-23:
I forhold til det sidste spørgsmål synes jeg stadig, det er en omgang for tidligt at kunne redegøre for eller tage stilling til, al den stund at regeringen ikke har besluttet det endnu, for det kræver jo enighed i forligskredsen, da det er forligsbelagt.
Og så må jeg også bare sige som en generel bemærkning, at der jo er et eller andet paradoksalt ved, at navnlig spørgerens parti, Liberal Alliance, er dem, der råber allerhøjest og allertydeligst op om, at man med lethed kan reducere i antallet af statsligt ansatte, men når det så begynder at blive konkret, kan man også mærke, at det begynder at gøre ondt.
Det gør det jo på de fleste, for det er svært at få øje på dygtige statsligt ansatte, som ikke varetager vigtige funktioner, men der skal jo prioriteres.
Regeringen har sagt, at vi vil reducere med 1.000 årsværk.
Liberal Alliance, som jeg husker det, også i det finanslovsforslag, man har lagt frem, har sagt 2.000 årsværk, og måske mener partiet endda, at det skal være endnu højere.
Men så må man jo også komme med nogle idéer til, hvor det så er, der skal reduceres, når man ikke bryder sig om de forslag, regeringen lægger frem.
Jeg er meget enig, og hvad angår den konkrete sag, synes jeg som sagt, at vi må afvente landsrettens vurdering.
Men jeg kan generelt sige, at ja, jeg er meget, meget optaget af og også bekymret for det billede, vi ser i en række europæiske lande, navnlig i Sverige.
Vi har også set eksempler på det i Danmark, hvor der sidder personer, også i offentlige stillinger, med betroede opgaver og med indsigt i bl.a. systemer, som er med til at muliggøre kriminalitet.
Og jeg frygter, at den trussel kun vil være stigende, ligesom vi jo i forvejen ved, at truslen om andre staters og efterretningstjenesternes påvirkning af vores systemer og enkeltpersoner desværre også er høj.
Serdal Benli (SF), 2024-10-23:
Det, jeg hører på ministeren, er, at vi kommer til at følge op på det her, og at vi nu må afvente, hvad kan man sige, den retslige proces, der er i gang, og det er jo dejligt, at sagen sådan set også er blevet anket og kommer videre i retssystemet.
Så jeg hører ministeren sige, at det her ikke er noget, vi slipper, men at vi kommer til at have fokus på det her.
Vi har også hørt om lignende sager, hvor der selvfølgelig også er fældet dom i forhold til nogle situationer.
Men når vi er oppe i det her omfang, og når det sker i en tid, hvor vi netop også lever med forskellige former for cybersikkerhed og trusler udefra, både fra regimer, men også fra enkeltpersoner, der prøver at tilgå vores borgeres informationer, så er det ret vigtigt, at vi er obs på, at vi har lukket alle de huller, der er i vores systemer.
Peter Hummelgaard (S), 2024-10-23:
Jeg vil bare endnu en gang sige, at af principielle grunde er jeg meget tilbageholdende med at udtale mig om konkrete sager, der er under behandling eller har været behandlet ved domstolene.
Men jeg vil bare generelt sige, at det er fuldstændig uacceptabelt, hvis det er, at offentligt ansatte bevidst misbruger de oplysninger, som det offentlige er betroet, for alle borgere skal kunne føle sig trygge ved det.
Vi har jo haft nu her i foråret og forsommeren en stor debat om det, min partifælle kaldte den tredje erkendelse: Kan der være folk, der sidder forskellige steder, der misbruger deres embeder i andre sagers tjeneste?
Vi ved, at det er et velkendt fænomen i Sverige, hvor man taler om at muliggøre, altså at kriminalitet muliggør en række forskellige kriminelle forhold, og derfor tror jeg ikke, det er sidste gang, vi komme til at diskutere det her sagskompleks.
Den konkrete sag ... [Lydudfald]
... uden for det.
Serdal Benli (SF), 2024-10-23:
Tak for orienteringen, og også tak for, at ministeren sådan set deler samme bekymring, i forhold til at det er ret vigtigt, at vi sikrer vores borgeres retssikkerhed, og at det i det her tilfælde også gælder for offentligt ansatte, at de ikke misbruger deres embeder til det her.
Det, man så kan undre sig over, er, at der alligevel finder en frifindelse sted i byretten, når den enkelte medarbejder netop har tilgået 16.690 borgeres informationer.
Kan det være udtryk for, at der i lovgivningen alligevel er nogle huller, og skulle man måske se efter i sømmene, om der måske er en nedre eller øvre grænse, i forhold til hvornår man skal sanktionere det her?
For der kan også være offentligt ansatte, der som en del af deres arbejde, fordi de sådan set har adgang til systemer, kan komme til at slå op i registre, hvor de tilgår informationer, som de ikke skulle have; det er jo selvfølgelig forståeligt nok.
I det her tilfælde virker det, som om det er noget, der er ret målrettet, og det er 1.900 konkrete søgninger, der er foretaget i systemet her, hvor man så derigennem er nået frem til 16.690 borgeres informationer.
Peter Hummelgaard (S), 2024-10-23:
Tak for ordet, og også tak til spørgeren for spørgsmålet.
Jeg kan forstå, at dommen er anket til landsretten, og sagen er derfor en verserende sag ved domstolene, og af den grund vil jeg ikke udtale mig om den konkrete sag.
Men jeg kan generelt oplyse, at der findes en række regler, der beskytter mod, at offentligt ansatte misbruger sagsbehandlingssystemer til at foretage uberettigede opslag i andres personlige oplysninger, og sådan skal det naturligvis også være.
For det er fuldstændig uacceptabelt, hvis det er, at offentligt ansatte bevidst misbruger de oplysninger, som det offentlige er blevet betroet, og alle borgere skal kunne føle sig trygge ved at få behandlet deres sager, uden at der er uvedkommende, der snager i deres oplysninger.
En af de regler, der beskytter mod offentligt ansattes misbrug af sagsbehandlingssystemer, er straffelovens § 263, som handler om uberettiget at skaffe sig adgang til en andens data.
Ligeledes kan det efter straffelovens § 155 være strafbart, hvis en offentligt ansat misbruger sin stilling.
Straffelovens § 263 har en strafferamme på 1 år og 6 måneders fængsel, mens § 155 har en strafferamme på 4 måneder og i særlige tilfælde helt op til 2 år.
Jeg kan i øvrigt oplyse, at der er flere eksempler på, at offentligt ansatte er blevet straffet for stillingsmisbrug efter straffelovens § 155 ved at have foretaget uberettigede opslag i sagsbehandlingssystemer.
Jeg synes derfor foreløbig, at vi skal afvente, at landsretten har haft lejlighed til at tage stilling til sagen.
Tak for ordet.
Sophie Løhde (V), 2024-10-23:
Jeg kan i øvrigt også se i den forløbne uges pressedækning, at der fejlagtigt er blevet lavet den her kobling, hvilket jeg synes er lidt ærgerligt.
Jeg er sådan set også fuldt ud åben over for, at man på et tidspunkt kan overveje at skulle belyse, hvor stort et forebyggelsespotentiale der er, ved at lave en MTV.
Men det kræver så også, at finansieringen er til stede til at kunne foretage den.
Peter Hummelgaard (S), 2024-10-23:
Det er ikke, fordi vi ikke har overvejet det, men jeg synes bare, det er en ombæring for tidligt.
Vi skal have lov til i de partier, der deltager i den forligskreds, at drøfte, om det her er et af de områder, hvor det er, at der skal være et prioriteret opgavebortfald, og hvad man så i øvrigt gør med de opgaver i stedet.
Det skal vi have lov til at drøfte i forligskredsen, og lige nu er der en drøftelse af, om man måske ikke helt kan finde det opgavebortfald og de årsværk et helt andet sted end på de specialiserede dyrevelfærdsenheder.
Det er det, vi afsøger lige nu.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-23:
Jeg prøver lige kort at opsummere, hvad jeg har hørt ministeren sige, altså at man lige nu i politiforligskredsen afsøger alternativer til opgavebortfaldet.
Det er jeg glad for, for det sender jo et tydeligt signal om, at man ikke vil prioritere dyrevelfærd, hvis man vil skære i dyrevelfærdsenhederne.
Men jeg synes, det er lidt foruroligende, at ministeren så ikke, hvis man overvejede at skære i det, har forholdt sig til, hvad man så ville have sat i stedet for.
Så det vil jeg egentlig gerne give ministeren en chance for at svare på en sidste gang.
Peter Hummelgaard (S), 2024-10-23:
Det passer sådan set fint ind i regeringens linje, for det her skal man jo ikke se som en nedprioritering af regeringens ambitioner på dyrevelfærdsområdet.
Vi har identificeret det her område som et, hvor man mener, at man godt vil kunne organisere politiarbejdet, og det er jo igen den generelle diskussion om enhedspoliti over for specialenheder.
Der er valgt med det seneste politiforlig at lave specialenheder ude i landets politikredse.
Vi valgte jo i øvrigt også i samme ombæring noget andet.
Nu har både ordføreren og medspørgeren også nævnt, hvor organiseret noget af det her brud på dyrevelfærd er, og man kan jo sagtens diskutere, om det er klogere at efterforske i f.eks. vores National enhed for Særlig Kriminalitet.
Men når alt det er sagt, har regeringen ikke taget stilling til det endnu, fordi vi lige nu afsøger alternativer.
Carsten Bach (LA), 2024-10-23:
Tak for besvarelsen.
Liberal Alliance er jo med i den store dyrevelfærdsaftale, også omtalt tidligere, ved fødevareministeren, og vi er meget gerne med til at prioritere nogle midler.
Vi er ikke med i politiforliget, og der er det jo så forligskredsen, der skal prioritere midler, som ministeren nævner.
Vi har jo tidligere hørt fra regeringen, bl.a. sidste år, at der nærmest ikke var nogen grænser for, hvor meget man ville prioritere det her område, retssikkerhed og dyrevelfærd.
Man ville øge strafferammer osv. osv., og det er jo noget, som Liberal Alliance meget gerne vil være med til, fordi det også giver nogle øgede efterforskningsmuligheder for politiet.
Men det, at man jo så nu som regering faktisk vil fjerne de her enheder, ser det ud til, er, ligesom om det ikke rigtig passer ind i den linje.
Så hvad er regeringens linje egentlig i forhold til efterforskningen af dyrevelfærdssager?
Det kunne jeg godt tænke mig ministerens svar på.
Serdal Benli (SF), 2024-10-23:
Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt, at loven ikke kan finde anvendelse til at straffe misbrug af 16.690 borgeres fortrolige oplysninger, sådan som det beskrives i artiklen »Misbrugte adgang til tusindvis af tyrkeres oplysninger – frifundet af retten« fra Sjællandske Nyheder den 3. oktober 2024?
Jeg er færdig.
Peter Skaarup (DD), 2024-10-23:
Jeg kan åbenbart ikke rigtig få udenrigsministeren til at sige det, men jeg kan jo ikke høre det anderledes, end at udenrigsministeren siger noget her i dag, der er totalt anderledes end det, som statsministeren har sagt.
For statsministeren siger til Weekendavisen, siger til Jyllands-Posten, siger til Ritzau og alle mulige steder i den uge, hvor Folketinget åbner, at vi ikke skal udelukke militær indgriben, altså at man skal gennemtvinge en tostatsløsning ved hjælp af militær.
Og det er rigtigt, som udenrigsministeren siger: Det kan ikke lade sig gøre.
Altså hverken den ene eller den anden eller den tredje part i den her konflikt ønsker det.
Terrorbevægelserne ønsker det ikke, og Israel ønsker heller ikke, at der bliver gennemtvunget noget militært.
Så kunne udenrigsministeren ikke bare sige over for Folketinget i dag, at statsministeren har begået en fejl?
Hun har sagt noget, der ikke holder.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-10-23:
Jeg tror jo ikke, at der er nogen, der er i stand til at løse situationen i Mellemøsten i én sætning.
Og det, jeg gør her, er at folde nogle nuancer ud, som jeg i øvrigt også har den klare oplevelse af at statsministeren selv har gjort foreholdt sine egne citater.
Hvis man skal sætte det på kort form, er regeringens position den, at vi er nødt til at presse mere på for at få skabt en tostatsløsning, altså at tvinge en tostatsløsning igennem, fordi vi har med parter at gøre, som aktuelt ikke ser det som vejen frem.
Så det er det internationale samfund nødt til at sætte mere strøm til og sætte mere handling bag.
Og ja, det vil ikke kunne lade sig gøre at lave en tostatsløsning, uanset hvor meget tvang eller frivillighed den hviler på, uden at der også vil være en militær komponent i det, ligesom der jo allerede er det i forhold til den normaliseringsaftale, Egypten for mange, mange år siden har lavet med Israel, hvor der er en multilateral styrke til stede i Sinaiørkenen.
Så når man lander en tostatsløsning, vil en del af det skulle være, at der er nødt til at være en eller anden form for international militær tilstedeværelse for at sikre, at den løsning implementeres.
Det forholder den her regering sig åben over for.
Vi har ikke noget design på det.
Vi har heller ikke taget stilling til, om det ville være en multilateral styrke, som Danmark skal deltage i.
Det vil være for præmaturt at tage den diskussion, men vi har et åbent sind over for det.
Peter Skaarup (DD), 2024-10-23:
Tak for det, og det er jo selvfølgelig meget, meget interessant at høre, hvad udenrigsministeren siger til det her, fordi statsministeren var så langt fremme i skoene, kan man godt sige, omkring den her måde, hun ville gennemtvinge en tostatsløsning på.
Jeg kan lige læse op fra Weekendavisen, hvad det var, statsministeren sagde; så har vi det sådan mere sort på hvidt.
Der sagde statsministeren altså forleden: »... jeg mener virkelig, at det skal gennemtvinges.
Hamas ønsker ikke en tostatsløsning.
Og der sidder en regering i Israel, som direkte modarbejder en tostatsløsning.
Derfor tror jeg ikke, der er anden vej end at tvinge det igennem, og det er ikke med de gamle virkemidler.
Vi må skille parterne ad.
Og så må vi være til stede der.«
Vi må være til stede med militær.
Jeg kunne bare godt tænke mig at få helt klarlagt: Er det, som statsministeren har sagt, forkert?
Altså, er udenrigsministeren uenig med statsministeren i det, hun har sagt til Weekendavisen?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-10-23:
Vi så jo gerne, at våbnene blev lagt ned, men selvfølgelig ikke kun hos den ene part, for der kunne man jo drage en parallel til det, der sker i Ukraine.
Altså, hvis Ukraine lagde våbnene ned i dag, ville Ukraine ophøre med at eksistere, og det ville jo også være situationen, hvis Israel ensidigt lagde våbnene ned; så ville Israel ultimativt holde op med at eksistere.
Vi synes, der er brug for våbenhviler.
Det er der i forhold til Gaza, og det er der i forhold til Libanon.
Og det er jo våbenhviler, der skal bruges til noget – til noget lidt forskelligt i virkeligheden.
For i Libanon handler det meget om at bruge en våbenhvile til at få skabt forudsætningerne for resolution 1701, tror jeg den hedder – jeg tager lige lidt forbehold over for det, for jeg kan huske tallet forkert – som handler om, at der skal være UNIFIL-styrker til stede i Sydlibanon, og at det libanesiske militær skal have en kapacitet, der gør, at man i Israel kan føle sig tryg.
Så vi taler ikke om ensidigt at lægge våbnene ned.
Hvis vi havde et ønske til nogen, der ensidigt nedlagde våbnene, skulle det være Hizbollah og Hamas.
Charlotte Munch (DD), 2024-10-23:
Hizbollah har bl.a. været ude at sige, at den dag, israelerne lægger våbnene, angriber de.
De vil i hvert fald fortsætte med at angribe.
Hvad tænker ministeren om det, hvis vi ligesom skal tvinge en tostatsløsning igennem på et tidspunkt?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-10-23:
Men igen vil jeg sige, at jeg selv har en klar oplevelse af, at statsministeren ad flere omgange har forholdt sig til det der citat og også nuanceret det.
Ja, at tvinge en tostatsløsning igennem er sådan set regeringens politik, idet man jo så dog lige skal dvæle lidt ved ordet tvinge.
Men vi er mange, der tænker, at vi er nødt til at lægge et stærkere pres på parterne for at fremme den løsning, og at en militær dimension jo er nødt til på et tidspunkt at indgå i det, for en grundforudsætning for en tostatsløsning – og det er desværre bare ikke den eneste – vil jo være hele spørgsmålet om, om der er en troværdig sikkerhedsparaply, og der er nødt til at være en militær komponent i det.
Charlotte Munch (DD), 2024-10-23:
Den sidste sætning er jeg sådan set både glad for at ministeren siger, men også meget enig i, for jeg synes jo, at det er et lidt besynderligt tidspunkt at tale om det på.
Statsministeren siger i artiklen, at det godt nok er hendes egen vurdering, men jeg er alligevel interesseret i at vide, om det at tvinge en tostatsløsning igennem og måske med militær involvering er regeringens politik, altså om det er et spor, som regeringen vil arbejde med fremover i internationalt regi.