Peter Skaarup (DF), 2019-11-01:
Tak for det.
I forhold til det her forslag er der ikke nogen tvivl hos Dansk Folkeparti om, at det er et forslag, der tager et skridt i den rigtige retning.
Og det er i øvrigt også et forslag, der var på tapetet før folketingsvalget, hvor vi mente det samme.
Igen er spørgsmålet i forhold til det her forslag, om vi løser hele opgaven med det.
Og der skal jeg lige gøre opmærksom på, at det her forslag begrænser brugen af samfundstjeneste ved vold i forhold til § 244, men afskaffer ikke brugen af samfundstjeneste.
Og i forhold til § 245 vil det efter regeringens forslag kun være sådan, at man begrænser det, at der gives samfundstjeneste, til ekstraordinære omstændigheder.
I Dansk Folkeparti har vi den klare opfattelse, at det er et skridt i den rigtige retning, ja, men at det også er sådan, at det er forkert, at man, hvis man har begået personfarlig kriminalitet i det hele taget, så bliver underkastet samfundstjeneste.
Jeg ved godt, der er nogle, der så siger: Ja, men ved samfundstjeneste er der mindre såkaldt recidiv, altså mindre tilbagefald til kriminalitet, end det er tilfældet, når man sidder i fængsel.
Man kan så bare sige, at det er lidt som at sammenligne pærer med æbler eller æbler med pærer, for dem, der i dag bliver underkastet samfundstjeneste, er lidt svære at sammenligne med dem, der i dag sidder i fængsel, fordi dem, der bliver underkastet samfundstjeneste, alt andet lige trods alt har begået mindre alvorlig kriminalitet end dem, der sidder i fængsel.
Så derfor kan den direkte sammenligning være lidt svær at lave, også når det kører i den offentlige debat.
Og det er der nogen, der går lidt fejl af, synes jeg – ikke mindst måske nogle af dem, der traditionelt er meget lidt interesseret i at straffe for vold eller i hvert fald kører med forholdsvis korte fængselsstraffe for vold.
I forhold til Dansk Folkepartis syn på samfundstjeneste i det hele taget kan jeg sige, at vi mener, at det er vigtigt, at man er meget mere skarp, end det er tilfældet i dag.
Og dem, der modtager en, der skal afsone en dom i form af samfundstjeneste – det kan være en offentlig myndighed, det kan være et bibliotek, eller hvad det nu er – skal også have at vide, hvad den pågældende har begået af kriminalitet.
Sådan er det jo ikke nu; her bliver det kun oplyst, hvis stedet direkte efterspørger årsagen til, at vedkommende er kommet i samfundstjeneste, hos Kriminalforsorgen.
Helt grundlæggende er det som sagt noget, man skal være meget forsigtig med, altså samfundstjeneste.
Jeg vil være mere tryg ved, at det er en fængselsbetjent eller en, der har baggrund i Kriminalforsorgen, der har at gøre med en person, der har lavet kriminalitet, end f.eks. en bibliotekar.
For det er godt nok svært for en bibliotekar at sætte sig ind i, hvad det er for nogle udfordringer, også sikkerhedsmæssige udfordringer, der kan være med pågældende, når det er en, der har slået et andet menneske i en voldshandling.
Så under alle omstændigheder er Dansk Folkeparti som sagt positive over for det her forslag.
Det går i den rigtige retning, men der er altså godt nok langt igen, indtil vi kan sige til danskerne, at nu kommer man ikke i samfundstjeneste efter at have begået vold, og at nu er der fuldstændig styr på dem, der kommer ud i samfundstjeneste.
Så med det vil jeg bare sige, at vi vil efterprøve og spørge ind til nogle af de her ting under udvalgsbehandlingen – også med den intention, at der muligvis kan blive tale om nogle ændringsforslag fra Dansk Folkepartis side, ikke mindst hvis vi tror, at vi kan få flertal for det sammen med nogle andre.
Men vi har altså et håb om, at det her forslag trods alt bliver vedtaget, for det er et skridt i den rigtige retning.