runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-05-29:
Tak for det.
Jeg vil godt lidt tilbage til et spørgsmål, som har verseret i den her debat, lige så længe vi har siddet her, snart i et døgns tid.
Det er spørgsmålet om Socialdemokratiets problemer – og jeg mener virkelig, det er problemer – med de mærkværdigheder, der foregår.
Erhvervsministeren roser den person, som ledede mødet med en islamisk bøn, som sin gode ven.
Fru Christel Schaldemose var selv med til at arrangere mødet med en islamistisk organisation, og det duer ikke, at statsministeren nu bare svarer, som jeg har hørt hidtil, at man også er imod kønsopdelt svømning osv.
Jeg vil godt vide, om statsministeren tager fuldstændig afstand fra det, der åbenbart foregår i Socialdemokratiet i øjeblikket, hvor statsministeren prøver at fortælle, at man fuldstændig har omlagt udlændingepolitikken.
Men på mig virker det ikke sådan.
Mette Frederiksen (S), 2024-05-29:
Jeg tror nok, at det møde, hr. Morten Bødskov deltog i, var tilbage i 2017, og det er trods alt noget tid siden.
Jeg var ikke til stede på de møder, der bliver omtalt, så jeg ved ikke, hvad det er, der er foregået.
Jeg kan jo give min egen holdning til kende, og jeg er ikke tilhænger af kønsopdelte politiske møder.
Det er jeg ikke i Socialdemokratiet, det er jeg heller ikke i andre sammenhænge.
Som jeg sagde det før, og det kan jo lyde sådan lidt frisk, så mener jeg, at Gud har vigepligt, når det handler om vores demokrati og vores politiske arrangementer og diskussioner og møder i Danmark.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-05-29:
Det er jo det samme svar, vi får hele tiden, og det, jeg tror der er behov for, er, at statsministeren erkender, at der altså er nogle ledende personer i statsministerens parti, som har en anden opfattelse.
Det må de jo have, siden de deltager i sådan nogle møder.
Så lad os sige: Okay, det var i 2017 – jeg synes, det er slemt nok – men det nylige møde med fru Christel Schaldemose, som er spidskandidat til det valg om godt og vel 10 dage, eller hvornår det er, er da et kæmpe problem.
Der synes jeg, man har behov for, at statsministeren siger: Det går ikke.
Jeg har sagt det, og det vil jeg simpelt hen ikke finde mig i.
Det har vi hørt så tit, men hvad mener statsministeren om, at så ledende politikere inden for hendes eget parti åbenbart svigter i den her sag?
Mette Frederiksen (S), 2024-05-29:
Som jeg sagde det før, har jeg ikke deltaget i de møder.
Jeg kender ikke til dem andet end det, der er blevet sagt her i Folketingssalen.
Jon Stephensen (UFG), 2024-05-29:
Kig godt op på loftet her.
Det er rart med en lille øvelse her, hvor vi har siddet og kigget så meget ned.
Prøv at kigge godt op på loftet her, og se på de tre smukke figurer – om ikke havets minister, så er det Neptun, havets gud, og i forhold til de to andre, der er afbildet i loftet, er det uvist for mig, hvem det er, men jeg har en fornemmelse af, at det minder mig og os om naturens væsentlighed og om, at der er noget, der er større end os.
Der er noget, der er større end os.
Alligevel oplever verden i øjeblikket det største tab af natur og dyreliv grundet menneskelig aktivitet.
De største årsager til tab af biodiversitet er menneskets ændringer i brugen af land og hav som udnyttelse af dyr og planter til fødevarer og materialer.
Landbrug, skovbrug og fiskeri tegner sig tilsammen for næsten tre fjerdedele af artstabet.
Vi mærker det også i Danmark.
Der er færre bier, sommerfugle, der basker med vingerne, eller skrubber, der kilder en under fødderne, en sommerdag man er ude at bade.
Selv om det ikke giver mening at gøre naturen op i penge, er det på tide, at vi gør det.
Ifølge Verdensbanken afhænger over 50 pct. af verdens bruttonationalprodukt af naturressourcer som vand og andre råvarer, og når økosystemer kollapser eller bliver nedbrudt, rammer det hele forsyningskæden og skaber konflikter og har andre ting som konsekvens.
Lige nu er der varmerekord og 52 grader i Indien – 52 grader.
Danmark har som land været heldigt ikke at være påvirket på samme måde, men vores åer, vandløb, fjorde og indre hav mærker det.
Der er kvælstof og fiskedød som konsekvens af, at vi ikke for år tilbage stoppede udledningen fra landbruget.
Der er giftigt spildevand, stormflod er stadig hyppigere, og vores forbrug er skadeligt.
Vi kan ikke længere snige os uden om, at vi også her i Danmark skaber forandringer, der ikke er gode for vores klima og naturens betingelser for at overleve.
I fredags blev det økonomiske råderum opjusteret med 11 mia. kr. frem mod 2030.
Allerede nu går debatten på, om vi skal bruge dem på skattelettelser eller velfærd ude i kommunerne.
Hvad med, at vi prøvede at afsætte 11 mia. kr. til klimaforbedringer og naturgenopretning?
Det kunne være en fælles opgave for os alle her i salen, og jeg tror, at Danmark er parat til forandring, hvis vi gør det socialt retfærdigt, afbalanceret og forsvarligt.
Jeg håber, at viljen er til stede, og at det at inkludere natur og klima, når vi tænker vækst og velfærd, er noget, vi gør meget mere fremover.
Tak for ordet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-05-29:
Jeg synes bare, jeg er nødt til at tage ordet på nuværende tidspunkt.
Vi skal alle sammen møde igen til afstemningerne kl. 10 i morgen, og jeg går ud fra, at mange gruppemøder kl. 9 er aflyst.
Jeg vil faktisk bare have lov til at sige til formanden og Præsidiet, at det her ikke duer.
Man taler om stress, man taler om sygdom, man taler om dårlig kommunikation, hvor Folketinget ikke rigtig kan finde ud af tingene, og det her er ikke medvirkende til, at der sker noget på området.
Det her med at sidde næsten til kl. 3, efter at vi har været på siden kl. 9 i morges, er ikke værdigt for folkestyret.
Det bliver jeg bare nødt til at sige.
Det kan godt være, at folk synes, det er upassende, og det kan godt være, folk synes, det er forkert at tage ordet, men jeg har faktisk ret til at gøre det, for jeg må bare sige til Folketingets ledelse, at jeg synes, det er noget, man skal tage op.
Det er ikke noget, der må ske igen.
Inger Støjberg (DD), 2024-05-29:
Jeg vil også bare sige tak for en fuldstændig fremragende tale her, hvis lige jeg ikke tror jeg har hørt i Folketinget.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-29:
Det lyder utrolig spændende og utrolig vigtigt og relevant, for det er jo faktisk nogle af de steder, hvor rigsfællesskabet og vores del af verden i det hele taget er temmelig udfordret.
Noget af det, som i hvert fald diskuteres mest i en dansk kontekst, er jo en, hvad skal man sige, underprioriteret konfliktforebyggelses- og fredsforskning.
Kunne det være noget, hvor man fra Grønlands side også kunne bidrage til det i en nordisk-arktisk-rigsfællesskabs-kontekst, altså det egentlig at forske i konfliktforebyggelse og så dermed også bidrage til, at vi kunne placere os klogere i verden?
Aaja Chemnitz (IA), 2024-05-29:
Tak for spørgsmålet, og tak for samarbejdet.
For nogle år siden fik IA afsat nogle penge til at skabe et videncenter på Ilisimatusarfik, vores universitet i Grønland.
Man har et rigtig godt samarbejde med Forsvarsakademiet her i Danmark, men man har også et rigtig godt samarbejde med Ted Stevens Center i Alaska.
Så det her med strategisk at kompetenceopbygge på allerhøjeste niveau, men også med henblik på at skabe vores egne anbefalinger til vores egne politikere, ser jeg sådan set som noget, som er i alles interesse, i forhold til at det ikke bare handler om krudt og kugler i Grønland, men at det også handler om, hvordan vi bevarer freden.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-29:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for en rigtig god tale.
Jeg vil gerne sige tillykke med den nye strategi »Grønland i Verden – »Intet om os, uden os««, som jeg ved er en forståelse og et princip, som ligger ordføreren og ordførerens parti meget stærkt på sinde.
Jeg er også glad for at læse, at der i strategien er den her strøm af idealet om pacifisme og idealet om afspænding, til trods for at verden og hermed også Arktis i virkeligheden bliver stadig mere anspændt, og at der er en ambition om stadig væk at friholde Arktis, kan man sige, fra sikkerhedspolitik og de sådan tunge dynamikker, der ligger i den.
Det er enormt vigtige pejlemærker.
I strategien er der et ønske om at oprette et fredscenter i Grønland med forskning.
Vil ordføreren ikke sætte nogle flere ord på det?
For jeg synes, det lyder utrolig spændende, hvordan det også kan bidrage til at realisere nogle af de mål, der ligger i strategien.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-05-29:
Mange tak.
Jeg ser sådan set meget klart en fremtid, og jeg plejer også at bruge et konkret eksempel med, at hjemme hos os har vi fire børn, og to af dem har aftjent værnepligt, og det har de gjort frivilligt.
Det synes jeg sådan set er en god måde ligesom at bygge tingene op på stille og roligt.
Helle Bonnesen (KF), 2024-05-29:
Nu ved jeg jo, at emnet optager ordføreren virkelig, virkelig meget, og ordføreren nævnte også i sin tale det her med fremtidens unge og Grønlands unge.
Kan ordføreren se en mulighed i, at netop forsvaret kunne blive en del af den interesse i unge eller den udvikling, der skal ske for unge, og hvad er unges syn på sikkerhedspolitik?
Aaja Chemnitz (IA), 2024-05-29:
Mange tak.
Den bedste måde at beskrive forsvarspolitikken i det grønlandske samfund på er at kigge bare 5-10 år tilbage, og min vurdering er, at forsvarspolitikken mere eller mindre var et blankt papir.
Så der var ikke en masse holdninger til, hvordan vi skulle gøre det.
Det er først her i de sidste 5-10 år, at der er begyndt at komme meget mere fokus på de få, der trods alt har aftjent værnepligt.
Det her med at bygge tingene op er sindssygt vigtigt, og det er ret vigtigt for mig at sige, for at man i Danmark forstår, hvordan vi ser på det i Grønland.
Der er et ønske om at aftjene værneret, kan man sige.
Der var 289, der søgte om at komme til Kangerlussuaq og på Arktisk Basisuddannelse; 70 af dem blev vurderet egnet.
Så der er rigtig mange blandt de unge, som ser en fremtid inden for forsvaret, men det skal gøres på grønlandske præmisser.
Så vi er nødt til at bygge det op strategisk i forhold til at have de kompetencer i Grønland, på sigt.
Helle Bonnesen (KF), 2024-05-29:
Vi er jo i en tid med masser af uro i verden.
Derfor har vi meget diskuteret forsvar og sikkerhed, og det gælder selvfølgelig også i forhold til Grønland.
For nylig blev der landet en stor forsvarsaftale her på Christiansborg, og den omhandlede værnepligt i Danmark, herunder kvindelig værnepligt, som vi har diskuteret en hel del.
I dag er det jo blevet muligt at aftjene værnepligt i Grønland, og modsat i Danmark er det frivilligt.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens holdning til, om værnepligt i Grønland rettelig burde være værnepligt, eller om den burde bibeholdes som værneret.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-05-29:
Men jeg synes, at den helt tidlige indsats er noget af det, som jeg i hvert fald kommer til at bruge meget mere krudt på i det kommende år.
Det bliver bl.a. omkring børn fra 0 til 3 år, men sådan set også på de yngste trin i folkeskolen.
Henrik Frandsen (M), 2024-05-29:
Det er så også et rigtig godt eksempel på et sted, hvor man stadig væk kan udvikle det gode samarbejde, og hvor man kan sige, at hvis man går ind i det med et åbent sind og igen har den der tanke om, at nogen må gøre noget, og at det kunne være en selv, så kunne det jo være, at det kunne være fru Aaja Chemnitz og det kunne være os her i Folketinget, som i fællesskab kunne finde gode løsninger.
Jeg ved ikke, om fru Aaja Chemnitz kan sætte et par ord på det.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-05-29:
Mange tak.
Jeg tror jo på, at for ligesom at skabe en stærk uddannelsesmæssig baggrund i Grønland er vi også nødt til at kigge på folkeskolen, og vi er nødt til at se på, hvad det er for nogle grundlæggende kompetencer, man får med sig derfra.
Jeg talte med lærerforeningen i Grønland, som hedder IMAK, her for ikke så lang tid siden, og de gav bl.a. udtryk for, at vi har unge, som primært taler engelsk, ikke nødvendigvis skoleengelsk, men YouTubesprog på engelsk.
Det synes jeg da i hvert fald er noget, som jeg godt kan være lidt bekymret for.
Så jeg synes, at det her med at se på, hvordan vi kan skabe den gode folkeskole, er sindssyg vigtigt for det grønlandske samfund.
Det er ikke noget, vi har ansvar for her, men det er noget, vi kan være med til at understøtte.
Henrik Frandsen (M), 2024-05-29:
Tak for ordet, hr. formand,
og tak for talen, fru Aaja Chemnitz.
Det er en tale, som er virkelig konstruktiv og positiv, og det er jo den måde, vi også kender fru Aaja Chemnitz på.
Og i øvrigt et stort tillykke med ordenen, som bliver båret på smukkeste vis på landets fornemste talerstol.
Tillykke med den.
Mit spørgsmål eller min kommentar går på, at det bliver nævnt i talen, at de unge har et kæmpe ansvar.
Det er Grønlands fremtid, og der bliver sagt, at nogen må gøre noget.
Fru Aaja Chemnitz nævner selv, at »nogen« måske kunne være en selv, og så er det jo nærliggende at tænke, at de »nogen« også kunne være de unge, som bærer den store fremtid i Grønland foran sig, og som vi også kan høre på det, der bliver sagt, er i gang med at uddanne sig og på den måde kan tage vare om Grønlands fremtid.
Jeg kunne godt tænke mig at få sat nogle flere ord på, hvordan fru Aaja Chemnitz ser mulighederne for, at de »nogen« kan løfte Grønlands fremtid.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-05-29:
Det ser vi sådan set bestemt at vi i Grønland kunne være med til at bidrage til, ikke kun i rigsfællesskabsregi, men netop også, når vi kigger til Nunavut og til Alaska; der er rigtig meget at lære af hinanden, men der er faktisk også rigtig meget at lære fra Grønlands side om, hvordan vi skal forholde os til det her.
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-29:
Mange tak.
Jeg vil egentlig gerne følge op på det spørgsmål, som hr. Alex Vanopslagh var inde på, for jeg synes, det har kæmpestore perspektiver for både Danmark, Grønland og Europa at tænke det der sammen.
Jeg tror, det er vigtigt, at sådan et initiativ starter i Grønland og tager udgangspunkt i de visioner, som den grønlandske regering og det grønlandske folk har for Grønlands egen fremtid, og det gælder også en mere selvstændig økonomi.
Men spørgsmålet er, hvordan det så starter.
For det er jo noget kompliceret noget, og skal man lave råstofproduktion og sende jord, kræver det en langvarig og stabil finansiering og statslige garantier for at aftage en del af produktionen.
Det er komplicerede processer, og spørgsmålet er, hvordan man bedst starter sådan en proces.
Det tror jeg ikke der er nogen bedre til at svare på end fru Aaja Chemnitz.
Anna Falkenberg (SP), 2024-05-29:
Tak til ordføreren for en rigtig god tale, og tak til ordføreren for et rigtig godt samarbejde i det daglige, som jeg sætter enormt stor pris på.
Jeg vil gerne spørge ordføreren ind til nogle af de ting, som ordføreren er inde på i talen, nemlig de forhandlinger og det samarbejde, vi har med regeringen her i Danmark nu, bl.a. på justitsområdet og på forsvarsområdet.
Oplever ordføreren, at regeringen derhjemme i Grønland også har et initiativ i de forhandlinger, der er, f.eks. på forsvarsområdet, og hvad er det så for nogle prioriteringer, som regeringen i Grønland kommer med til de forhandlinger, som også kommer nu her den næste tid?
Aaja Chemnitz (IA), 2024-05-29:
Altså, jeg forholder mig sådan set til det punkt, der har været i Inatsisartut.
Det, der er vigtigt for mig, er at sikre, at de debatter, der er, sker på et faktuelt grundlag.
Der synes jeg, at det er vigtigt, at det her ikke er et spørgsmål om at stå og skændes om, hvad man har talt om i Inatsisartut.
Jeg synes, at det er vigtigt, når vi har den debat, også med vores kollegaer herinde, at vi sikrer, at det sker på så faktuelt et grundlag som overhovedet muligt.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-05-29:
Jamen vi diskuterer jo mere det, at det grønlandske folketingsmedlem fra IA, som også er repræsenteret i Grønland i regeringen, og som har været med til at tage den her beslutning om aktivering af selvstyrelovens § 21, står herinde og siger, at aktiveringen var forkert, og at det, som Siumut har sagt, var forkert.
Det er det, vi diskuterer herinde i salen.
For nu havde vi et rigtig godt samarbejde på så mange områder.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-05-29:
Jeg synes sådan set ikke, at vi skal stå her og skændes om, hvad der bliver talt om i Inatsisartut.
Jeg tænker, at der er mulighed for at gå ind og se, hvad det er for nogle beslutninger, der er blevet truffet i Inatsisartut.
Der er forskellige debatter hjemme i Inatsisartut om det her spørgsmål, men der kom et ændringsforslag til det konkrete forslag – det er punkt 75 og punkt 125, som jeg refererer til – og det er noget, der kom fra Siumut i den debat, der har været i Inatsisartut.
Men jeg synes, at man selv kan gå ind og se, hvordan tingene forholder sig.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-05-29:
Qujanaq.
Jeg havde ellers glædet mig til at komme med en glad kort bemærkning og takke IA's ordfører for de områder, vi har samarbejdet om i det her folketingsår – indtil jeg blev nødt til at svare på den polarisering og misinformation, som fru Aaja Chemnitz i samarbejde med SF lige kom i gang med.
I stedet for at styrke samarbejdet forringer man det og kalder min del af talen om aktivering af selvstændighedsprocessen for decideret forkert.
Det er jo således, at det i går blev sagt flere gange i det grønlandske parlament, at det er blevet sagt i grønlandske nyheder, og at det er blevet sagt af Inuit Ataqatigiit i det grønlandske parlament, at det er en aktivering af statsdannelse.
Altså, hvis du kigger på selvstyreloven, bygger lovforslaget forenkelt set således på, at man starter med en grønlandsk beslutning om selvstændighed, hvilket er det, der blev besluttet i går.
Som nummer 2 skal Grønland rette henvendelse til den danske stat om gennemførelse af forhandlinger.
Som nummer 3 er der gennemførelse af forhandlinger.
Som nummer 4 er der opnåelse af et forhandlingsresultat.
Som nummer 5 er der samtykke fra det grønlandske parlament.
Som nummer 6 er der folkeafstemning i Grønland.
Som nummer 7 er der samtykke fra Folketinget osv.
Derfor undrer det også, at IA i Folketinget mener noget helt andet end i det grønlandske parlament.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-05-29:
Derfor er det jo et oplagt område at kigge på, netop for også at frigøre os fra det nærmest monopol, Kina har, hvor de jo nærmest sidder på de sjældne jordarter, der er.
Jeg synes, det kunne være interessant også at kigge på forskning, måske også anvendt forskning.
Altså, er der et samarbejde mellem klimaforskning f.eks. og erhvervsudvikling?
Kan vi prøve at tænke lidt kreativt, i forhold til om der er flere områder, hvor vi kan udbrede samarbejdet på erhvervsudviklingsområdet?
»Intet om os, uden os« handler i virkeligheden også om de unge, og det handler også om fremtiden, og fremtiden er deres.
Uanset om det er arktiske parlamentarikere, hvor vi har lavet en pre-event, hvor vi har inddraget de unge, om det er en ungdomskonference, hvor vi taler med de unge om fremtiden i Grønland, eller om det er noget helt tredje, tror jeg, det er sindssyg vigtigt, at man tænker ungeinddragelse ind, men at man også er opmærksom på, at det ikke bliver tokenism, altså at vi bare siger, at nu har vi – tjek – talt med de unge, men at man reelt ønsker at lytte.
Så der er også et spørgsmål om magtskifte mellem reelt at ville inddrage, som jeg synes man skal være opmærksom på.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-29:
Tak for et godt svar.
Det er klart noget, vi kommer til at samarbejde videre om.
Mit næste spørgsmål er egentlig sådan et nysgerrigt spørgsmål.
Jeg synes, jeg hørte ordføreren komme ind på noget omkring ungeinddragelse i et svar til den socialdemokratiske ordfører som en del af en uddybning på hele ordførerens fokus på fremtidens generationer i Grønland og unges uddannelse.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-05-29:
Tak for spørgsmålet og samarbejdet.
Jeg tror, det er vigtigt måske at se lidt særskilt på de forskellige grupper, for jeg tror sådan set, at grupperne har brug for noget forskelligt.
Derfor håber jeg også på, at der kommer et tema om grønlændere, for dem tror jeg man skal gribe anderledes an, end man skal gribe nogle andre grupper an.
Så jeg vil ikke kloge mig på de andre grupper, og det er mere for at have respekt for den del af det.
Noget af det, jeg glæder mig rigtig meget over hjemme i Grønland, er, at man netop har vedtaget en antidiskriminationslov, som IA har kæmpet for i mange, mange år.
Vi tror, det er sindssygt vigtigt hjemme i Grønland, at vi også netop får sikret, at man ikke kan diskriminere, og at der ligesom er et system, der kan gribe ind, når det er, at der sker diskrimination.
Så både i Grønland, men også her kæmper vi for at sikre, at der ikke bliver diskrimineret.
Og vi håber, at regeringen kommer med den her handlingsplan mod racisme, og at der kommer et tema omkring grønlændere inden længe.
Det er i hvert fald det, der er blevet lovet.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-29:
Tak til ordføreren for en rigtig god tale, der kom ind på mange aspekter.
Mit første spørgsmål drejer sig om et område, som IA og Alternativet har samarbejdet om, og du kan nok næsten gætte, hvad det er, nemlig det her med antiracismehandlingsplanen, som jeg tror vi nu har ventet på i næsten 3 år regeringen skulle komme med.
Ordføreren og jeg har stillet nogle spørgsmål til ministeren, og jeg tror, vi har fået to-tre deadlines, som alle sammen er blevet overskredet.
Jeg vil egentlig bare spørge ordføreren om, hvad vi kan gøre sammen for at lægge pres på regeringen, og ikke mindst spørge om, hvad ordførerne håber den her handlingsplan vil indeholde, når det kommer til at bekæmpe diskrimination for grønlandske borgere i Danmark.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-05-29:
Nu samlede vi de grønlandske studerende, og der var også nogle borgmestre, der deltog, og noget af det, som jeg synes er ret opløftende, er, at nogle af kommunerne har sådan nogle sommerferiejobs.
Kunne vi udvide det, sådan at vi f.eks. havde en videnskabsbutik, sådan at grønlandske virksomheder og grønlandske studerende kunne matches i forhold til at være med til at sikre en stærkere tilknytning til Grønland?
Det tror jeg faktisk ville kunne gøre rigtig meget.
Jeg har snakket med Grønlands Erhverv, som sådan set er ret åben over for det, og jeg har talt med Avalak, som er vores studenterforening.
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-29:
Jeg har et andet spørgsmål.
Det slog mig under fru Aaja Chemnitz' tale, at hun har samme optagethed af ungdommen og den næste generation, som vi har i Radikale Venstre.
Hvordan ser Aaja Chemnitz situationen?
Situationen i Grønland er jo, kan man sige, om muligt endnu voldsommere end i Danmark, fordi der er meget stor tilflytning af unge til de store byer og få tilbage i bygderne.
Hvad er de vigtigste greb for at sikre den grønlandske ungdoms fremtid?
Aaja Chemnitz (IA), 2024-05-29:
Det er en stor opgave, du giver mig, og jeg vil sådan set sige, at det er naalakkersuisut, der gør det.
Men jeg er optaget af erhvervspolitik.
Det tror jeg er åbenlyst for de fleste.
Jeg synes, det er vigtigt at se på, om man skulle lave en arktisk investeringsfond, f.eks. i fællesskab.
Jeg synes, det er vigtigt, at se på de muligheder, der allerede er i dag.
F.eks. var EIFO i Grønland til Future Greenland, som er en stor erhvervskonference, og de er meget aktive, kan jeg forstå, på Færøerne, men ikke så aktive i Grønland.
Hvordan kan vi matche projekter med nogle investeringspenge?
Man har i Grønland for nylig indgået den her fiskeriaftale, hvor man vil have ca. 49 pct. af investeringerne udefra og så 51 pct. fra Grønland selv.
Så det er jo interessant at se, om der er penge nok i det grønlandske samfund, og samtidig se på, hvordan vi kan tiltrække investeringer udefra.
Vi står jo over for en tredje delaftale som en del af forsvarsforliget, og der kommer det til at være Arktis og rigsfællesskabet, som er et tema.
Der tænker vi fra Grønlands side, at det generelt bliver vigtigt, at man ligesom får nogle af de ting igennem, vi gerne vil have.
Det er lykkedes at få en flådeplan igennem, bl.a. med gode partier herindefra, som netop skal sige, hvad det er for nogle skibe, der skal indkøbes, bl.a. i Grønland, og hvornår de skal indkøbes, for vi ved, at mange af skibene er forældede.
Vi ved også, at der er et spørgsmål omkring cybersikkerhed, og Center for Cybersikkerhed har udtrykt stor bekymring i forhold til truslen omkring cyber.