runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2021-03-10:
Man skal altid passe på med at gøre en enkelt person, uanset om vedkommende bærer det ærefulde hverv at være tillidsmand, til sandhedsvidne.
Men nu er det blevet rejst, og så skal det tjekkes.
Jeg lægger altid til grund, at vores Erhvervsstyrelse på linje med alle de andre styrelser lever op til lovgivningen, lever op til lighedsgrundsætningen.
Det mener jeg vi skal kunne forvente.
Nu er der sat spørgsmålstegn ved det, og så får vi det selvfølgelig undersøgt yderligere, og jeg skal gerne tilbyde, at de tre spørgere, der indtil videre har været på her, skal få direkte besked, når det er undersøgt, selvfølgelig.
Der er ikke tvivl om – i hvert fald ikke i min verden – at turismeerhvervet i hovedstaden er rigtig, rigtig hårdt ramt af coronakrisen.
Derfor er jeg også glad for, at Erhvervsministeriet, Københavns Kommune og Wonderful Copenhagen i slutningen af februar kunne lancere en fælles genopretningsplan for turismen i hovedstaden, og det er den plan, der hedder »Comeback Copenhagen«, for det er vigtigt, at dansk turisme og vores gode, stærke hovedstad får et comeback, når vi er ude af den her krise.
Planen har til formål at gøre hovedstaden og erhvervet klar til en tid, hvor der igen kommer turister, ligesom den skal bidrage til, at hovedstaden bliver rustet til at fastholde sin internationale markedsposition.
Det skal bl.a. ske, ved at der sættes ekstraordinært ind med markedsføring af hovedstaden, når markederne åbner.
Det er for at tiltrække både internationale og danske gæster.
Ligesom spørgeren har jeg selvfølgelig også bemærket, at der i Københavns Kommune er nogle drøftelser om et udkast til en ny restaurations- og nattelivsplan, der bl.a. indeholder forslag om en mere restriktiv praksis for tildeling af nattilladelser.
I forhold til det udkast, der er offentliggjort, er det vigtigt for mig at understrege, at spørgsmålet om udstedelse af nattilladelser og bevillinger er et kommunalt anliggende.
Jeg mener helt generelt, det er vigtigt, og det får jeg bare lyst til at fremhæve her igen i dag, at vi bakker op om det danske restaurationsliv, da det er særlig hårdt ramt af følgerne af corona.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-10:
Det bliver en balance mellem hele uddannelser på rent engelsk og så at supplere med engelske elementer i de uddannelser, vi allerede har.
Og i forhold til valgfag vil jeg godt bekræfte det, jeg startede med at sige, nemlig at vi kommer til at reducere på de uddannelser, som 100 pct. er på engelsk, men jeg vil i samme øvelse godt være med til at se på, om vi så kan åbne yderligere for f.eks. valgfag på engelsk.
Ulla Tørnæs (V), 2021-03-10:
Mange tak.
Hvad er ministerens holdning til, at der i relation til konfliktramte virksomheder sker brud på lighedsgrundsætningen, når Erhvervsstyrelsen udbetaler lønkompensation?
Simon Kollerup (S), 2021-03-10:
Tusind tak, formand, og også tak til spørgeren for spørgsmålet.
Som sagen er oplyst for mig, er jeg tilbøjelig til ikke at være enig i præmissen for spørgsmålet om, at der i relation til konfliktramte virksomheder skulle ske brud på lighedsgrundsætningen, når Erhvervsstyrelsen udbetaler lønkompensation.
Erhvervsstyrelsen har, som spørgeren ved, jo tidligere redegjort for håndteringen af udbetaling til virksomheder berørt af faglig konflikt.
I redegørelsen fremgik det, at sagsbehandlingen blev sat i bero, for så vidt angik ansøgninger fra virksomheder, hvor Erhvervsstyrelsen var opmærksom på, at de var berørt af faglig konflikt, og da regelgrundlaget var fuldt afdækket, blev sagsbehandlingen genoptaget.
Dette er sket på et sagligt grundlag med iagttagelse af lighedsgrundsætningen.
Efter den 29. maj 2020 har der været regler, som afskærer medarbejdere i stillingskategorier omfattet af faglig konflikt fra at blive omfattet af ordningen.
Reglerne følger det fulde neutralitetsprincip og blev implementeret for ansøgninger modtaget efter udstedelsen af bekendtgørelsen af den 29. maj 2020.
Herefter skal virksomheder i forbindelse med ansøgningen på tro og love erklære, om de har medarbejdere i stillingskategorier omfattet af faglig hovedkonflikt, hvori virksomheden er part.
Erhvervsstyrelsen lægger virksomhedens erklæringer til grund i forbindelse med forudbetaling af lønkompensation, og hvis en virksomhed i løbet af kompensationsperioden har medarbejdere i stillingskategorier omfattet af faglig konflikt, vil virksomhedens endelige kompensation blive justeret i forbindelse med efterkontrollen.
Ulla Tørnæs (V), 2021-03-10:
Som det er ministeren bekendt, drøftede vi jo spørgsmål i relation til lønkompensationsordningerne, når der er varslet en konflikt over for virksomheder.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at gentage, at vi i Venstre har nikket til lønkompensationsordningerne for at holde hånden under danske arbejdspladser.
Fordi det bl.a. blev afdækket af Venstre, at der faktisk skete en forskelsbehandling imellem en række virksomheder, uden at der var lovmæssig hjemmel til det, så udstedte ministeren på ny en bekendtgørelse i slutningen af maj måned, det er korrekt.
Men det, der får mig til at stille spørgsmålet i dag, er, at jeg hæftede mig ved, at en repræsentant for 3F i Danmarks Radio i midten af februar måned understregede, at ham bekendt var det alene den virksomhed, som også var genstand for drøftelserne i foråret, nemlig Jensens Bøfhus, som er udelukket fra at kunne få lønkompensation, fordi der er en lovligt varslet konflikt i forhold til virksomheden.
Det får mig så til at stille spørgsmålet i dag i lyset af det.
Og når nu 3F i Danmarks Radio kan understrege, at det dem bekendt alene er én virksomhed, som er udelukket fra at få lønkompensation, så rejser jeg spørgsmålet her: Hvordan sikrer ministeren, at lighedsgrundsætningen så også respekteres i forbindelse med administrationen og udbetalingen af lønkompensationsordningen?
Simon Kollerup (S), 2021-03-10:
Jamen tak for det opfølgende spørgsmål her.
Jeg har ikke hørt den pågældende radioudsendelse, og det er i virkeligheden også ligegyldigt, for det bliver jo gengivet her, hvad der blev sagt.
Jeg lægger til grund – og det mener jeg gælder for alle myndigheder i deres sagsbehandling – at også Erhvervsstyrelsen, når de udbetaler lønkompensation, sikrer, at lighedsgrundsætningen er overholdt.
Og som det er oplyst mig, har jeg ikke grundlag for at skulle tro andet.
Så hvis der er hold i noget af det, der er blevet sagt i Danmarks Radio, så er det selvfølgelig noget, vi vil få undersøgt.
Men jeg har ikke grundlag for at tro, at der ikke skulle ske en overholdelse af lighedsgrundsætningen.
Ulla Tørnæs (V), 2021-03-10:
Jamen det vil jeg da blot så benytte lejligheden til at opfordre ministeren til at tjekke.
Hvis man skal henholde sig til de oplysninger, som jeg fik i foråret gennem beskæftigelsesministeren, så er der samlet set i størrelsesordenen 600 virksomheder, som er på listen over virksomheder med varslede konflikter, altså i virkeligheden virksomheder, som ikke i henhold til den bekendtgørelsesændring, som ministeren udstedte i maj måned, ville være omfattet af lønkompensationsordningerne.
Er det korrekt forstået?
Simon Kollerup (S), 2021-03-10:
Jeg er ikke bekendt med listens omfang og med, hvor mange virksomheder der er omfattet.
Men uanset om det er få eller mange, skal der ske en overholdelse af lighedsgrundsætningen, når vores myndigheder administrerer, og det gælder også for Erhvervsstyrelsen.
Som sagen er oplyst mig, har jeg ikke grundlag for at mene, at der ikke skulle ske en opfyldelse af det.
Men når spørgeren rejser det, får vi selvfølgelig undersøgt, om der skulle være problemer.
Det håber jeg ikke der er, det forventer jeg heller ikke der er.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-10:
Det er jo ikke kun i Danmark, vi sidder og undrer os og synes, at tingene sejler i Bruxelles.
Vi har også flere regeringer, især i Østeuropa, som simpelt hen har valgt at sige, at nu gider de altså ikke bare at følge det der embedsmandsspor, som udgår fra Bruxelles, og de er på eget initiativ begyndt at godkende sputnik og købe, jeg tror, det er fra Rusland, og lader også både sig selv og befolkningerne vaccinere og sådan nogle ting.
Så vil udenrigsministeren, når nu statsministeren ikke vil være her, bekræfte, at rejsen til Israel var et nederlag for EU, for det, at man så i nogle lande begynder at køre sit eget spor, må da være et billede på, at EU har slået fejl i den her sammenhæng også?
Troels Lund Poulsen (V), 2021-03-10:
Efter denne kunstpause vender vi tilbage til ministeren.
Altså, i bund og grund er det, der kommer frem i dag, jo ret interessant.
Vi har haft lejlighed til at diskutere det her spørgsmål gentagne gange med beskæftigelsesministeren, men også med erhvervsministeren, og det er erhvervsministeren, der har ansvaret for det.
Jeg anerkender også, at erhvervsministeren i dag siger, at han så må finde ud af, om Erhvervsstyrelsen har givet urigtige oplysninger.
Men man kunne måske også have forestillet sig, at erhvervsministeren faktisk var forberedt på den her diskussion, for det er jo trods alt en sag, der har verseret igennem lang tid.
Det, der jo er ret mærkeligt og i bund og grund faktisk er en vaskeægte skandale, er det, at det ser ud til – ud fra de papirer, man kan se, og som er offentligt tilgængelige – at der bliver lavet en forskelsbehandling, så der er én virksomhed, der er blacklistet, og at andre, som er omfattet og ramt af konflikt, får udbetalt lønkompensation.
Derfor synes jeg sådan set nok, at ministeren bør være ret klar i mælet om, hvornår man så kan forvente, at der ikke bliver lavet den her ulovlige administration fra Erhvervsstyrelsens side – og hvad det skal have af konsekvenser.
Simon Kollerup (S), 2021-03-10:
Jeg er bange for, at jeg alene kan komme til at gentage mig selv.
Jeg vil gerne slå fast, er det er vigtigt for mig som erhvervsminister, at Erhvervsstyrelsen – det gælder i øvrigt for alle offentlige myndigheder, men nu har jeg ansvaret for Erhvervsstyrelsen – selvfølgelig administrerer ud fra lighedsgrundsætningen, som er kernen i spørgsmålet her.
Jeg har ikke grundlag for at tro, at det ikke skulle ske.
Men der bliver bragt oplysninger frem, og der har været sagt noget i radioudsendelser, og der er bragt nogle ting på nogle hjemmesider, og det beder jeg selvfølgelig Erhvervsstyrelsen om at følge op på.
Det har jeg ingen interesse i, og det stemmer jo heller ikke overens med lighedsgrundsætningen, hvis man arbejder på den måde.
Så det går jeg ikke ud fra er tilfældet, men jeg får det selvfølgelig undersøgt.
Troels Lund Poulsen (V), 2021-03-10:
Det kvitterer vi for.
Jeg håbede på, at det havde været muligt at få et mere fyldestgørende svar i dag.
Men hvornår vil man stille i udsigt, at det her så bliver undersøgt?
For sandheden er, at vi har haft de her drøftelser i lang tid.
Jeg tror, at fru Ulla Tørnæs fra Venstre nærmest allerede har lavet sagsbehandlingen for Erhvervsstyrelsen, og der har så også været god hjælp fra andre.
I bund og grund er det, der nu bliver oprullet, jo en vaskeægte skandale, nemlig at man er i den situation, at der er virksomheder, som, om man så må sige, oplever en forskellig sagsbehandling, alt efter hvilket navn de har.
Simon Kollerup (S), 2021-03-10:
Jamen det vil jeg selvfølgelig sætte i gang med det samme.
Jeg har ikke hørt den radioudsendelse i Danmarks Radio, der blev henvist til.
Med al respekt for den gode danske fagbevægelse skal det selvfølgelig efterprøves, hvad der måtte komme af udsagn selv fra deres side i en radioudsendelse.
Så nu ved jeg, hvad det er, det handler om, og jeg går ud fra, at der er nogle, der allerede lytter med og er gået i gang, men ellers bliver de bedt om det, når jeg kommer tilbage på kontoret.
Ulla Tørnæs (V), 2021-03-10:
Jamen tak for det, altså for at ministeren vil gå hjem og få det efterprøvet.
Jeg som politiker tænker bare, om det ikke har undret ministeren.
Vi har nu bl.a. i adskillige samråd drøftet, at der findes den her liste ovre hos kollegaen, beskæftigelsesministeren, STAR, hvor der er en liste med i størrelsesordenen 400-600 virksomheder.
Men i offentligheden er det kun én enkelt virksomhed, der har udtalt sig om at være blevet ramt af den her forskelsbehandling.
Har ministeren slet ikke studset over det tilfælde, altså at der måske er sket en forskelsbehandling her, og at det alene har beroet på det navn, som den pågældende virksomhed har, og at man ikke har forvaltet ud fra lighedsgrundsætningen?
Jeg har i hvert fald, kan jeg roligt sige.
Og jeg blev så bekræftet, da jeg hørte radioudsendelse med repræsentanten for 3F.
Simon Kollerup (S), 2021-03-10:
Som spørgeren ved, har jeg jo haft flere anledninger hen over det seneste lille års tid til at studse over det, og derfor har jeg selvfølgelig også været meget opmærksom på, at der skulle administreres korrekt, og også, at der har været – som jeg tror jeg redegjorde for på det seneste samråd – en dialog mellem den konkrete restaurationskæde og Erhvervsstyrelsen om at finde en løsning.
, så derfor har jeg lagt til grund, at der var fundet en brugbar løsning.
Nu kommer der oplysninger frem i dag, og dem skal vi selvfølgelig have tjekket.
Jeg synes kun, det er fint, at det bliver taget op igen, og så må vi jo på den igen.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-03-10:
Hvad mener ministeren at Københavns Kommunes ambitioner om kraftigt at indskrænke antallet af bevillinger til servering af alkohol efter midnat vil betyde for ministerens initiativ »Comeback Copenhagen«, som har til formål at genrejse restaurations- og turismebranchen i København efter coronanedlukningen?
Magnus Heunicke (S), 2021-03-10:
Mig bekendt er der de pågældende steder befolkningssammensætningsmæssigt og boligforholdsmæssigt tale om, at der generelt er en overrepræsentation af mennesker, der kommer med en ikkevestlig baggrund, altså ikkedansk etnisk herkomst.
Det er ikke kun det, der driver smitten, men der er en helt klar overrepræsentation, og derfor skal vi selvfølgelig sætte ind der.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-10:
Tak for svaret.
Men siden da har jeg arbejdet på en skole i kommunen i næsten 6 år, og mine forældre bor der også stadig.
Og incidenstallet i Fredensborg Kommune har været oppe over 200, og lige nu er det på knap 160.
Bydelen Kokkedal har været hårdest ramt efterfulgt af Nivå, Humlebæk og Fredensborg, og de to sidstnævnte bydele har næsten ingen smittede haft.
Jeg har fuld forståelse for, hvis ministeren ikke kender Fredensborg Kommune som sin egen bukselomme, men jeg vil alligevel gerne spørge, om ministeren kan fortælle lidt om befolkningssammensætningen i Kokkedal og Nivå kontra Humlebæk og Fredensborg.
Astrid Krag (S), 2021-03-10:
Tak for det.
Dokumentaren tager jo bl.a. fat i en lang række af de påbud og skærpede tilsyn, som socialtilsynet netop har lavet på institutioner, hvor kvaliteten ikke har været høj nok, i forlængelse af det, som spørgeren efterspørger.
Ét påbud og én skærpet sanktion er jo en for meget, fordi det er udtryk for en kvalitet, der ikke har været høj nok.
Men i forhold til det, som spørgeren spørger ind til, handler dokumentaren jo bl.a. om de påbud, der er givet.
Så vil jeg bare sige, at jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at vi selvfølgelig skal anbringe til noget bedre, når vi tager ansvaret for de børn, hvor forældrene ikke kan tage vare på dem.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-10:
Det bliver jo så interessant at følge, om statsministeren også vil give en undskyldning til alle de børn, der nu i det danske samfund bliver systemsvigtet.
Men det, jeg godt vil høre ministeren om, er netop i forhold til det, ministeren var ude at sige, altså at det er kommunernes ansvar.
Så er spørgsmålet igen, når kommunerne ikke lever op til deres ansvar, hvad det så skal have af konsekvenser.
Det har ikke hjulpet de her drenge.
Man har ikke hørt noget til det personrettede tilsyn.
Der er ikke nogen, der har lyttet til de her børn i forhold til de udfordringer, de har haft.
Hvilke konsekvenser skal det have, at der er et stort systemsvigt fra den danske stats side, så det her sker?
Astrid Krag (S), 2021-03-10:
Jeg vil gerne gøre det meget klart, at jeg mener, at det her også er et politisk ansvar for os –
det er jo derfor, vi sidder og har forhandlinger lige nu om »Børnene Først«, om at forbedre området for de mest udsatte børn i vores samfund.
I den konkrete sag er det kommunens ansvar at følge op.
Vi så eksemplet med en 12-13-årig, der gennemførte et væbnet røveri for så at blive anbragt et sted, hvor han kom i kontakt med hårde bandekriminelle og blev stofmisbruger.
Det skal en kommune jo følge op på: Har vi anbragt barnet til noget bedre?
Det var det, spørgeren selv beskrev.
Nej, det har man da ikke, når et barn kommer ud i et stofmisbrug under en anbringelse.
Men politisk har vi ansvar for at tage nogle greb, der gør, at det her ikke kan finde sted, og at vi får en højere kvalitet i anbringelserne.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-10:
Jamen det er jeg da helt enig i.
Vi kan tage alle de politiske tiltag, vi vil, herinde fra Folketingets side, men det betyder jo ikke noget i forhold til implementeringen af de tiltag, vi har vedtaget ved lov.
Vi har jo Barnets Reform, som ikke er fuldt implementeret endnu i alle 98 kommuner, og så bygger man ovenpå.
Men når vi ser systemsvigt på systemsvigt, er jeg bekymret over, at regeringens løsning er flere tvangsadoptioner og flere tvangsanbringelser, fordi vi netop i det her eksempel kan se, at der bestemt ikke er sket forbedringer.
Astrid Krag (S), 2021-03-10:
Tak for det.
Noget af det, der er fuldstændig grundlæggende for regeringen med »Børnene Først«, er, at vi skal lytte langt mere til børnene.
Børnene skal have en langt stærkere stemme i deres egen sag, for det er deres eget liv.
Børnene ved ganske meget om, hvad det er for en hverdag, de oplever.
Det er jo ikke sket i de her sager, hvor børn fortæller, hvordan de ikke er blevet hørt – hvordan de ikke er blevet hørt, i forhold til om det er det rigtige match, og om de er et sted, der kan tage vare på dem.
De er ikke blevet hørt, i forhold til at de har oplevet, at deres grænser er blevet overskredet.
Og derfor er det da meget grundlæggende, at vi nu skal have en ny barnets lov, hvor vi i alle processer sørger for, at barnets stemme står allerstærkest.
Og så er jeg meget enig med spørgeren – jeg håber, at vi i fællesskab kan følge det meget, meget tæt, så det også betyder en forandret hverdag for børnene derude, for det er jo det, der er det helt afgørende.
Peter Skaarup (DF), 2021-03-10:
Mange tak.
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad mener ministeren om den klare sammenhæng mellem indvandrertunge områder og superspredning af covid-19, som vi har set det i Vollsmose, og mener ministeren herunder, at det er nødvendigt at lukke disse områder helt ned?
Magnus Heunicke (S), 2021-03-10:
Tak for det.
Vi har jo i de seneste uger desværre set en alarmerende smitteudvikling lokalt flere steder i landet, bl.a. de steder, som bliver nævnt af spørgeren her: Ishøj, Kolding og Vollsmose i Odense.
Derfor er det også vigtigt, at der hurtigt bliver iværksat smittedæmpende tiltag.
Og der er sat ind med flere tiltag.
Der er øget testindsats lokalt med teststeder; der er opfølgende indsats fra Styrelsen for Patientsikkerhed; der er uddeling af informationsmateriale; der er dør til dør-kontakt med borgerne med opfordring om at lade sig teste; der er lukning af institutioner – daginstitutioner, skoler og fritidsklubber.
Så er der kommunikation fra kommunen, også på de sociale medier, en målrettet kommunikationsindsats, og det er også på flere sprog de steder, hvor dansk ikke tales i alle husstande.
Og så er der kontakt til større foreninger i det pågældende område, og det kan være kulturelle eller religiøse foreninger, boligforeninger m.v.
Og så er der simpelt hen dagligt fokus på smittetal i skoler og institutioner.
Det er virkelig afgørende vigtigt, at vi har et tæt samarbejde med de relevante kommuner om intensiveret kommunikation.
Og der sker også det, at borgerne via sms får besked om at lade sig teste.
Det tror jeg er afgørende, altså at vi fortsætter det her.
Hvad er så grunden til, at nogle områder rammes hårdere end andre?
Jamen hvis man spørger vores eksperter, er der mange forskellige grunde.
Noget smitte kommer fra skoler og institutioner, hvilket vi jo vidste: Når man åbnede dem, er der noget smitte der.
Så er der også nogle af de her boligområder, jeg har nævnt her, hvor der er borgere, der har job, der kræver fysisk fremmøde.
Der er også tætte boligforhold med få kvadratmeter og mange mennesker, der bor sammen.
Der er sociale barrierer – det kan være sprogbarrierer, som jeg var inde på – og der kan også være kulturelle barrierer.
Uanset hvad, så skal der sættes ind.
Corona kender jo ikke forskel.
Den smitter, hvor den kan, og derfor skal der sættes ind, uanset hvad, og vi er klar til at bruge alle de redskaber, vi kan, for at sætte ind.
Peter Skaarup (DF), 2021-03-10:
Tak for svaret.
Det, som jeg må sige jeg og Dansk Folkeparti efterlyser,
Vi kunne godt tænke os, at vi får de her tal omkring vores ghettoområder væsentlig nedbragt.
F.eks. i Vollsmose har vi jo i de seneste dage set en udvikling, der er eksplosiv, hvor vi ser et såkaldt incidenstal på over 700, og selv om det er faldet en lille my her over den sidste eller to dages tid, er det jo stadig væk voldsomt, voldsomt høje tal dér i forhold til andre dele af landet, plus at det på landsplan også ses at være sådan, at indvandrere og udlændinge desværre ikke er gode nok til at følge restriktionerne.
Der er noget kulturelt, der er noget indgroet, som vi også spørger ind til her i spørgetiden, der gør, at de smittetal, vi ser, er voldsomt høje i forhold til gennemsnittet for den øvrige befolkning i Danmark.
Man har kigget på smittetallet for den her gruppe, og det ligger på ca. 20 pct., hvor det for den almindelige samlede gennemsnitlige befolkning er på 8 pct.
Det vil sige, at vi har en større smitte blandt indvandrergrupperinger i Danmark, og det er jo båret af de her ghettoer.
Og hver gang vi har set nogle af de her store udbrud, ja, så er det næsten sådan, at de er startet omkring nogle af vores ghettoområder eller skoler i Danmark.
Så jeg kunne godt tænke mig, at regeringen fortæller, hvad mere regeringen rent grundlæggende vil gøre ved det.
Man taler om isolation, man taler om mundbind og sådan noget, men som også mange eksperter har været inde på, er en af udfordringerne jo med det her, at hvis folk ikke er erkendt testede, altså, at vi ikke kan konstatere, om de er smittet, er det jo ikke ret meget værd, at man laver isolation, for man ved ikke, hvem man skal isolere.
Magnus Heunicke (S), 2021-03-10:
Tak for uddybningen.
For det første er der en ting til spørgerens ellers, synes jeg, meget præcise skildring her, som jeg er nødt til at sige, og som jeg tror det er vigtigt vi også siger her i Folketinget, og det er: Det går ikke at skære alle over en kam.
Spørgeren fik sagt, at udlændinge, folk af anden etnisk herkomst, generelt – det lød sådan i hvert fald – er dårlige til at overholde de her restriktioner, og det er jo ikke tilfældet.
Det kan simpelt hen ikke lade sig gøre at skære alle over en kam.
Der er jo heller ikke noget om, hvorfor det skulle være tilfældet.
Peter Skaarup (DF), 2021-03-10:
Nu var vi jo inde på muligheder i Epidemiudvalget her i den her uge, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens vurdering af, at regeringen og Dansk Folkeparti, fordi vi stod jo faktisk sammen der, ikke kunne få flertal for de tiltag, vi gerne ville lave der.
Så vil jeg også godt lige spørge: Hvad forestiller regeringen sig, at der skal ske fremadrettet, hvis det her fortsætter, altså, hvis vi ser de her incidenstal på over 700 i Vollsmose?
Magnus Heunicke (S), 2021-03-10:
Det er en helt korrekt beskrivelse: at der jo ikke var et flertal i Folketinget for at gå videre med det, som myndighederne anbefalede, nemlig en pligt til at lade sig teste og – hvis man var positiv – lade sig isolere.
Det er bare test, opsporing og isolation, der er så afgørende, og vi får ikke konkret testet nok i Vollsmose; det var jo myndighedernes klare indstilling.
Og det skuffede og overraskede mig også, at Folketinget ikke fulgte myndighedernes klare indstilling.
Men når der ikke er et flertal i Folketinget, kan vi jo ikke gå videre med den indstilling, og så må vi jo gøre alt muligt andet, og det er vi så i gang med.