runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Geertsen (V), 2022-05-10:
Tak for det.
Jeg kender jo normalt ordføreren som en forstandig mand, i hvert fald på andre politiske spørgsmål.
Men jeg er simpelt hen i tvivl om, hvorvidt hr. Peder Hvelplund forstår, hvad forbeholdet går ud på.
Og det kommer sådan lidt i forlængelse af SF's ordførers spørgsmål.
Lad os forestille os, at det bliver et ja.
Der bliver enighed i EU om, at man gerne vil sende en fredsbevarende styrke til Ukraine.
Kan Danmark så deltage i det?
Ja, hvorfor skulle man ikke det?
Det er, fordi hr. Peder Hvelplund insisterer på, at det skal være sådan.
Kan hr. Peder Hvelplund ikke se, at det er fuldkommen absurd, at vi som medlem af EU ikke kan være med i nogle missioner, som vi i øvrigt kan sige fra og til i forhold til fra gang til gang, mens der er lande uden for EU, der rent faktisk har mulighed for at deltage i de her missioner?
Er hr. Peder Hvelplund ikke enig i det?
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-10:
Jeg synes, det er meget besynderligt.
Hr. Martin Geertsen står og opfinder nogle missioner i en fremtid, som ikke er her endnu, og siger, at dem skal vi da kunne deltage i.
Men de er der ikke endnu, og der er ikke nogen, der siger, at vi ikke vil kunne deltage.
Der er til gengæld nogle missioner i dag, som foregår i Afrika i forhold til træning af den libyske kystvagt, som begår systematiske menneskerettighedskrænkelser i forhold til Den Centralafrikanske Republik, hvor en EU-bataljon bliver brugt af Wagnergruppen i dag.
Det er jo det, vi forholder os til i dag.
Det er det, vi stemmer om.
Og så kan hr. Martin Geertsen have alle mulige forestillinger om, hvordan verden vil udvikle sig i fremtiden.
Min pointe er: Hvis Danmark vil deltage i den fredsbevarende aktion i Ukraine, har jeg meget svært ved at se, at der var nogen, der skulle have en interesse i at forhindre Danmark i at gøre det.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-05-10:
Der er svaret så: Nu skal vi ikke snakke om noget, vi skal tage stilling til i fremtiden, men om det, vi skal tage stilling til nu, altså om vi skal deltage i det forsvars- og sikkerhedspolitiske samarbejde.
Men handler det ændringsforslag, som Enhedslisten har stillet, ikke om noget, man opfinder ude i fremtiden?
For det, at nogle taler for traktatændringer, betyder jo ikke, at der bliver gennemført traktatændringer, og der skal jo være enstemmighed for at lave så store traktatændringer.
Så er det ikke Enhedslisten selv, der opfinder noget i fremtiden, som ikke har særlig meget at gøre med i dag?
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-10:
Så det er bare for at sikre, at med den udvikling, der måtte ske, har befolkningen en garanti for, at det forbehold, som befolkningen har fået, fortsat opretholdes.
Det ene spor drejer sig om den situation, der er her nu, som handler om, hvad vi skal tilslutte os, og hvad det er for nogle aktioner, som EU udfører i dag, som vi gerne vil deltage i – er det migrationsbekæmpelse i Libyen?
Er det i Den Centralafrikanske Republik?
Er det i Mozambique?
Er det i Mali?
Er det de aktioner, som efter min opfattelse er temmelig tvivlsomme, der er tale om?
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-05-10:
Nu gør ordføreren jo så det samme igen, nemlig står og blander tingene sammen, altså om det handler om det, vi tager stilling til i dag, eller om et eller andet, som Enhedslisten forestiller sig vil ske i fremtiden.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-05-10:
Jamen jeg vil bare kommentere på de insinuationer, som så ikke er rettet mod mig, da jeg er så heldig eller uheldig ikke at være udpeget til konferencen om Europas fremtid, altså at jasigerne sådan set bare er dovne, fordi de ikke går på talerstolen under en anden behandling for at få en video til sociale medier.
Jeg vil bare spørge: Har hr. Morten Messerschmidt selv været i Europaudvalget, hvor der også har været mulighed for at drøfte udkommet af konferencen om Europas fremtid?
Jeg er med på, at der ikke er helt så mange seere til de møder, men der er dog kamera på.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-10:
Nu kender jeg jo også ordføreren fra coronahåndteringen, og det er klart, at hvis vi skulle have håndteret corona udelukkende efter en hvad nu hvis-tilgang, så er det muligt, at håndteringen havde set anderledes ud.
Altså, ordføreren har fuldstændig ret; hvis det er sådan, at man siger, at en aktion i Ukraine alene skal baseres på, hvad der er omfattet af EU-forsvarsforbeholdet, og at man insisterer på, at Danmark ikke kan komme til at deltage på andre måder, nej, så kan Danmark ikke deltage.
Jeg har bare rigtig svært ved at se, hvad rationalet skulle være i det.
Hvorfor skulle man ønske at sikre, at Danmark ikke kunne deltage?
Hvis Danmark har et udtrykt ønske om at deltage, hvorfor skulle man så ikke sikre, at man laver et bilateralt samarbejde, så man kunne sikre, at Danmark også kunne bidrage, præcis som vi har gjort i Ukraine fra 2014?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-10:
Nej, jeg sender Dansk Folkepartis ordfører.
Jeg anklager jo ikke de fire medlemmer for at være dovne.
Jeg ville da elske, hvis de var dovne, jeg ville da håbe, at alle mine politiske modstandere var sindssyg dovne.
Jeg anklager dem for at snyde.
Jeg anklager dem for at sige ét i Danmark, nemlig at de er imod kvalificerede flertalsafgørelser, men ikke løfter en finger i EU-systemet for at bekæmpe det.
Det er det, jeg anklager dem for.
Det er vel ikke for meget at forlange.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-10:
Det fornemmer man også, om ikke andet så på de indledende ord i Jens Rohdes tale.
Hvis vi skal flytte blikket bare en lille smule, kunne vi jo kaste det på de Gaulles fædreland, på Frankrig, og dér se på, om der er noget, der måske dementerer eller går imod det, som hr. Jens Rohde tænker om forholdet mellem EU og NATO.
For et af de store slagord i fransk politik er jo blevet l'autonomie européenne, altså europæisk autonomi – at man skal kunne selv, altså uden amerikanerne.
Macron har direkte peget på amerikanerne ved siden af kineserne og russerne som et modsætningsland til den EU-hær, som han jo taler så varmt om.
Han har erklæret NATO for både irrelevant og for, hvad der vel bedst kaldes for sådan hjernedødt, altså »dans un coma dépassé«, altså i en koma, der er gået endnu videre.
Finder hr. Jens Rohde det betryggende i forhold til det fremtidige militære forhold mellem EU og NATO?
Jens Rohde (KD), 2022-05-10:
Nu skal man huske, hvad omstændighederne var ved det, for det var jo en amerikansk præsident, som satte spørgsmålstegn ved, hvorvidt musketereden overhovedet var gældende – artikel 5 i traktaten.
Det er klart, at hvis du har en amerikansk præsident, som sætter spørgsmålstegn ved artikel 5 i NATO-traktaten, ved musketereden, så er vi jo henne et sted, hvor NATO-alliancen er død.
Også den tyske kansler gjorde jo på daværende tidspunkt en hel del ud af at sige, at vi bliver nødt til i Europa selv at kunne håndtere nogle sikkerhedspolitiske interesser, da vi ikke længere kan regne med amerikanerne.
Nu kan vi glæde os over, at der er kommet en amerikansk præsident, som jo også over for Putin har sagt, at man er parat til at forsvare hver eneste tomme af Europa.
Det er godt – men der er også en forventning om, at vi skal kunne selv.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-10:
Men vi kunne jo også vælge at engagere os så meget i NATO, at enhver, der måtte blive valgt til præsident i USA, kan se, at europæerne gerne vil, bl.a. ved at leve op til 2-procentsmålsætningen.
Og NATO er jo andet end USA.
NATO er jo også Canada, Storbritannien, Norge, Island, Tyrkiet, altså mange lande, som ikke er med i EU, men som jo skaber en helt anden muskelkraft, hvilket hr. Jens Rohde jo egentlig bekræftede før, da han sagde, at alle EU's lande er små lande, og netop derfor har vi brug for både briterne og amerikanerne især.
Jens Rohde (KD), 2022-05-10:
Og det er jeg fuldstændig enig med hr. Morten Messerschmidt i.
Men det er også sådan, at der især siden i 2003 har været en meget kraftig udvikling i det europæiske forsvars-, udenrigs- og sikkerhedspolitiske arbejde, som jeg ikke synes det er hensigtsmæssigt at vi stiller os uden for – hverken ud fra et solidarisk synspunkt eller sådan set ud fra vores egne interesser.
Så længe det samarbejde foregår dybt integreret i nogle fælles aftaler og erklæringer med NATO om, hvem der varetager visse opgaver, så ser jeg det som en komplementær funktion og ikke som et modsætningsforhold.
Peter Skaarup (DF), 2022-05-10:
Tak til hr. Jens Rohde, om ikke andet så i hvert fald for at være en, der helt åbent og ærligt taler om den her debat.
Altså, jeg synes jo, der er et slående fravær af dem, som er en del af det, man kunne kalde jasiden her i Folketinget.
De tager åbenbart slet ikke ordet.
Det er åbenbart ikke vigtigt nok med den her folkeafstemning til, at man engagerer sig.
Men tak til hr. Jens Rohde for i hvert fald at gøre det .
Spørgsmålet er jo så: Tror vi på det, som jeg forstår hr. Jens Rohde gør, nemlig det, der handler om en EU-hær?
Altså, tror vi på, at EU på vegne af bl.a. Danmark kan stå for at give bare et gran af sikkerhed og tryghed til den danske befolkning?
Jeg må sige nej.
EU er jo en joke i forhold til forsvarssamarbejdet.
Ser man på, hvem der reelt bidrager til den ukrainske side mod russerne, må man sige, at EU-landene jo i forhold til USA og England er meget, meget små.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre hr. Jens Rohdes vurdering: Kan man have en tro på, at EU på noget som helst tidspunkt reelt vil være i stand til at forsvare sig selv?
Jeg tror da absolut, det er det, som jasiden tror på og vil prøve i den her folkeafstemning, altså at rette op på nogle systemfejl.
Jeg tror bare slet ikke, det bliver set som troværdigt af den danske befolkning, hvilket er nødvendigt i forhold til at rette op på de her systemfejl.
Det er ikke ved at bidrage med 2 pct. for landenes vedkommende.
Det er ved at bidrage med langt mere.
Er der en vilje til og en tro på, at det rent faktisk kan lade sig gøre?
Har vi råd til det?
Kan vi det?
Nej, det kan vi ikke.
Vi er nødt til fortsat at have USA og i øvrigt England i en central rolle.
Derfor er EU en joke på forsvarsområdet.
Jens Rohde (KD), 2022-05-10:
Der er jo en økonomisk side af den sag, og den går jo også i retning af at udvikle et europæisk forsvarsmarked.
Det ville vi faktisk kunne have rigtig stor glæde, så vi komplementerer hinanden og ikke laver nogle dumme overlap, hvor vi ikke får det optimale ud af vores økonomi.
Det er jo sådan en økonomisk side af den sag.
Men ret beset er der ikke nogen vej uden om, hr. Peter Skaarup, at vi som europæere er nødt til i højere grad selv at se på, hvad der gavner vores fælles sikkerhedspolitiske interesser.
Vi lever på det samme kontinent, og derfor deler vi skæbne samme, og derfor er vi nødt til at gøre tingene i fællesskab.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-10:
Man kan sige, at når man giver den slags gaver, er det jo vanskeligt, når der så ikke er nogen, der tager imod dem.
Altså, jeg kan da se hr. Kim Valentin, jeg hørte, at hr. Jan E. Jørgensen var her, jeg kan også se hr. Rasmus Nordqvist, og fru Eva Kjer Hansen var her da tidligere.
Jeg har budt op til dans.
Jeg har budt op og sagt: Kom med jeres gode argumenter.
Indtil videre kan vi kun finde de gode argumenter, I tidligere har brugt, og som peger i retning af, at man skal stemme nej.
Jens Rohde (KD), 2022-05-10:
Det har jeg, men det kræver vilje at gøre det.
Det er ikke noget, der kommer af sig selv.
Jeg synes jo, at Dansk Folkeparti gør lidt det, som jeg meget, meget ofte har diskuteret med hr. Morten Messerschmidt både i radioprogrammer og fra talerstolen.
Altså, der er jo lidt den der tendens til hos Dansk Folkeparti, at man sådan letter ben op ad fællesskabet for bagefter at sige, at det lugter.
For hvis EU er en joke i dag i forhold til at være en sikkerhedspolitisk garant – lad os gå ind på den præmis, som hr. Peter Skaarup stiller op – skulle man så ikke gøre noget ved problemet?
Hvorfor ikke gøre noget ved de systemfejl i det europæiske samarbejde, som gør, at der er udfordringer demokratisk set, at der er udfordringer, i forhold til hvad vi er i stand til sikkerheds- og udenrigspolitik, og at der er en lang række andre udfordringer?
Jeg mener, de bunder i systemfejl.
Og det er mærkeligt, at vi ikke kan have den diskussion, hvor vi siger: Så lad os da gøre noget ved de systemfejl og så få det ændret.
Jens Joel (S), 2022-05-10:
Jeg tror, at det vil være de fleste bekendt, at vi har sagt temmelig mange gange, at den 24. februar ændrede tingene sig.
Det har hr. Morten Messerschmidt jo også redegjort for.
Men hr. Morten Messerschmidt var også frisk under førstebehandlingen og sagde: Kom endelig ned i salen.
I tør jo ikke at debattere.
Jeg har gjort mig selv til ordfører for jeres skyld.
Jamen det takker vi for, hr. Morten Messerschmidt.
Det var ærgerligt, at hr. Morten Messerschmidt ikke kunne blive til hele behandlingen.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-05-10:
Men jeg vil egentlig bare spørge: Mener hr. Morten Messerschmidt, at han har hold i sine anklager om, at ordførerne ikke har passet deres arbejde eller ikke har modarbejdet det?
Har hr. Morten Messerschmidt bevis for det?
Jens Joel (S), 2022-05-10:
Vi er nok uenige om mangt og meget her, men nu bruger hr. Morten Messerschmidt utrolig lang tid på at kritisere kollegaer for ikke at være til stede, og så vil jeg bare bede hr. Morten Messerschmidt om at bekræfte, at hr. Morten Messerschmidt forlod salen, da vi var under halvvejs gennem i førstebehandlingen af det her forslag, fordi hr. Morten Messerschmidt ikke havde tid til at behandle sagen.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-10:
Ja, jeg overlod det til vores EU-ordfører.
Det føler jeg mig overbevist om at hr. Jens Joel også har prøvet et par gange.
Når nu hr. Jens Joel tager ordet, vil jeg spørge, om det er rigtigt, at hr. Jens Joel i en tv-udsendelse den 23. februar, altså dagen før Putin gik ind i Ukraine, tilkendegav, at han forsvarer forbeholdet.
Jeg tror, også det var på dk4 – jeg tror snart, at vi skal have dk4 på finansloven, for det er virkelig public service, der vil noget.
Men er det rigtigt, hr. Jens Joel, og hvorfor?
Carsten Kissmeyer (V), 2022-05-11:
Jamen forskning i atomkraft foregår jo faktisk i Danmark.
Der er to selskaber, der arbejder med de her thoriumreaktorer, og de har fået private midler.
Jeg anerkender, at der ikke er offentlige midler i de to selskaber, men der er private midler, og derfor kan man sige, at der faktisk er en forskning i atomkraft i Danmark.
Jeg ved ikke, om der på universiteterne er nogle elementer af forskning i atomkraft.
Men vi må bare sige, at vi har satset på at arbejde med andre former for energiproduktion, og det er vi faktisk blevet rigtig gode til.
Og jeg tror, at noget af det, vi virkelig skal forske i fremadrettet, er, at vi kan sikre, at vi kan gemme den vedvarende energi, vi producerer, når vinden blæser og solen skinner, og så få det transformeret, så vi har en sikker og billig elforsyning og energiforsyning i det hele taget i Danmark.
At vi har nok energi, der er billigt nok, og der er grønt, er en forudsætning for det velfærdssamfund, vi har.
Peter Seier Christensen (NB), 2022-05-11:
Jamen det er rigtigt, at der bliver forsket i Danmark i private virksomheder.
De er meget langt fremme og har kunnet tiltrække rigtig store investeringer, så derfor forstår jeg ikke, at vi ikke vil bakke det op fra offentlig side.
Er det ikke et problem?
Carsten Kissmeyer (V), 2022-05-11:
Hvis universiteterne vælger at forske i atomkraft, vil vi ikke stemme imod det.
Altså, vi har ikke sagt til universiteterne, at de ikke skal forske i atomkraft.
Men det er klart, at den beslutning, man traf i 1985, har haft en afledt effekt – det anerkender jeg.
Men vi må bare sige, at lige nu er der jo så rent faktisk et fokus på at skaffe energi nok, ikke bare i Danmark, men som nogle har været inde på, er der lande, som ikke har gode vindressourcer og ikke har gode solressourcer, og som har brug for energi på anden vis.
Og det anerkender vi.
Anne Paulin (S), 2022-05-11:
Men Tyskland er jo selv imod, at atomkraft skal opfattes som grøn i taksonomien, så jeg ved ikke, om det argument i sig selv holder.
Men så bare lige for at få det helt bekræftet: Der er noget med naturgassen, som Venstre ikke er så glade for, men atomkraft er lige så godt som vind og sol i Venstres optik.
Carsten Kissmeyer (V), 2022-05-11:
Når vi snakker klima, som vi gør lige nu, er det faktisk vores vurdering, at med den klimakrise, vi har aktuelt, hvor det er klimagasser, der er udfordringen, så er atomkraft faktisk grøn.
Når vi snakker gas, er situationen jo den, at vores nabo mod syd i meget høj grad vil være afhængig af at have naturgas også i ganske mange år fremadrettet.
Og det er vores incitament til ligesom at gå ind og sige, at den taksonomi – og den har vi haft masser af diskussioner om – kan vi ikke lide med naturgas, men når det er sagt, anerkender vi også, at vi er nødt til at holde et naturgasdistributionssystem kørende i Tyskland og Østeuropa i ganske mange år endnu, for vi kan ikke nå omstillingen.
Og hvis man vælger at sige, at det er en dårlig måde at bruge sine penge på, er vi bange for, at man kan have svært ved at opretholde den forsyning, som giver sikkerhed for den industri i Tyskland, vi også er afhængige af.
Ja, det er faktisk vores synspunkt med den tilgang, vi har til det, og vi har valgt at støtte de to taksonomier.
Der er jo nogle, der ved, at i Frankrig har man rigtig meget a-kraft, og i Tyskland har man rigtig meget naturgas.
Og vi siger, at atomkraft klimamæssigt faktisk ikke er dårligt, fordi det ikke udsender klimagasser.
Vi anerkender, at vi har en stor udfordring med restaffaldet, og derfor håber vi selvfølgelig på, at nogle af de nye teknologier rent faktisk kan sikre, at vi også kan få atomkraft fremadrettet på den ene eller den anden måde, hvor restprodukterne ikke er det problem, de er i dag.
Signe Munk (SF), 2022-05-11:
Tak for det.
Jeg kan med det samme sige, at SF ikke støtter det her forslag.
Vi vil absolut ikke tilbagerulle beslutningen om, at der ikke skal være atomkraft i Danmark, og vi mener som sådan heller ikke, at der skal bruges flere forskningsmidler på området.
Det er sådan, at det er muligt at forske i atomkraft, og den beslutning, der ligger på nuværende tidspunkt, er der, hvor vi står.
Nogle gange kan jeg godt forstå, at der er nogle, der føler sig lidt tiltrukket af, at atomkraft kunne være en løsning i Danmark, nemlig når man ser på klimakrisen og krigen i Ukraine.
Det er jo også, fordi der er partier, der fremfører, at a-kraft både er nemt og billigt i forhold til at reducere vores CO 2 -udledning og til at slippe af med f.eks. russisk naturgas.
Der er blevet givet flere eksempler på, hvor længe det tager at opføre et atomkraftværk med den teknologi, der er i dag, og med de erfaringer, der senest er gjort i bl.a. Finland og England.
De nye teknologier med en thoriumreaktor er i spil, men det er jo stadig væk teknologier, som er under udvikling.
Så det vil jo tage endnu længere tid, inden de overhovedet er klar.
Grundlæggende kan hverken vores naturgasafhængighed af Putin eller klimaet vente på de her processer.
Så det kommer ikke til at hjælpe os i forhold til den akutte krise, hverken når det gælder høje energipriser eller afhængigheden af russisk naturgas, eller i forhold til at nå vores 2030-mål.
Nye Borgerlige går ind med prisen som en begrundelse for, at vi skal have et atomkraftværk i Danmark.
Men det argument giver ikke rigtig mening, når det er billigere at producere el ved sol- og vindenergi end med fossile brændsler og atomkraft.
Det er det også, når man tager højde for, at der er brug for investeringer i elinfrastruktur og energilagring.
Dertil kommer jo alle de øvrige udfordringer, der er i forbindelse med atomkraft, bl.a. risiko for ulykker og CO 2 -udledning i relation til både udvinding af uran, men jo også ved opførslen af selve reaktorerne.
Derudover er der bare lige et ekstremt giftigt affaldsprodukt, som allerede nu volder Danmark problemer, nemlig fra de forsøg, der tidligere blev lavet, og som skal opbevares et sted, og vi har jo et ansvar for at opbevare atomaffaldet, jævnfør internationale aftaler.
Så der er masser af problemer, og det er grundlæggende hverken en løsning på dansk energiforsyning, stigende priser eller på at nå vores klimamål her i Danmark.
Derfor bliver det et tak for ordet og et nej tak til forslaget.
Anne Paulin (S), 2022-05-11:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen med mange gode pointer, som jeg deler.
Der er dog en ting, som jeg synes er lidt mærkværdigt, og det er det her med, at Venstre går ind og støtter, at naturgas og atomkraft i den europæiske taksonomi er investeringer, som så kan markedsføres som bæredygtige på lige fod med investeringer i vedvarende energi – i sol og i vind. Mener ordføreren, at atomkraft er en ligeså bæredygtig og grøn energikilde som sol- og vindenergi?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-05-11:
Konservative lægger ikke noget i spørgsmålet.
Jeg ved, at ministeren selvfølgelig også har stor indsigt i, hvad der sker på EU-niveau.
Det andet spørgsmål – hvis man så tager det uden for EU – er: Hvad er ministerens holdning til, at man støtter udviklingen af a-kraft i tredjelande, hvis man f.eks. tager et land som Bangladesh eller lande, hvor man har begrænset adgang til vind og sol?
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-11:
Men grunden til, at Seaborg har opgivet Danmark, er jo, at der ikke er de regulativer, som forudsættes, før man opstiller anlæg i Danmark.
I de øvrige nordiske lande er de jo helt anderledes med på den.
I Finland er der jo stor opbakning til atomkraft, endda fra De Grønne, fordi de anser det for at være grøn energi.
Så hvis vi skal have Seaborg til også at investere i Danmark, forudsætter det jo, at regeringen igangsætter et arbejde, der kan regulere den fremtidige atomteknologi.
Er regeringen interesseret i at starte sådan et arbejde?
Dan Jørgensen (S), 2022-05-11:
Altså, hr. Alex Ahrendtsen kender åbenbart Seaborgs holdning bedre end Seaborg selv.
Jeg bliver nødt til at opfordre hr. Alex Ahrendtsen til at læse det indlæg, som jeg refererer til her, hvor der bliver sagt det modsatte, altså at man ikke ønsker at lave atomkraftværker i Danmark – heller ikke af den karakter, som hr. Alex Ahrendtsen taler om.
Men når vi har muligheden i Danmark for at klare os med alternativer, når vi ved, at alle verdens øjne hviler på os – også på andre, men det er nok fair at sige, at vi helt sikkert er blandt de lande i verden, der er længst fremme, når det kommer til vedvarende energi, f.eks. med den første havvindmøllepark i verden, og nu laver vi energiøer og andet – så ville det da være underligt at begynde at gå en anden vej.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-05-11:
Tak til ministeren for talen.
Jeg vil gerne høre ministeren om, hvad holdningen er til a-kraft på europæisk jord, særlig i lyset af den energikrise – nu taler jeg ikke om Danmark, men om på europæisk jord – vi har, og i forhold til behovet for at udfase russisk gas.
Peter Seier Christensen (NB), 2022-05-11:
Tak for talen.
Der var nogle gode elementer i den, synes jeg – en anerkendelse af, at atomkraft er en nødvendighed.
Mener ordføreren ikke, at atomkraft fortsat vil være en meget stor industri på internationalt plan og formentlig også voksende i forhold til i dag?
Hvis ordføreren mener det, forstår jeg ikke, hvorfor vi ikke skal satse på også at forske i det i Danmark.
Det her beslutningsforslag handler jo ikke nødvendigvis om, at vi skal bygge et atomkraftværk i Danmark, kun at vi skal have forskningen.
Og det er rigtigt, at der ikke er noget forbud imod at finansiere forskning inden for atomkraft, men det foregår bare ikke i praksis på grund af den beslutning, der blev taget tilbage i 1980'erne.
Dan Jørgensen (S), 2022-05-11:
Men jeg anerkender også, at vi kommer til at have a-kraft i verden, og at vi også kommer til at have det i nogle lande, fordi alternativerne dér vile være mere sparsomme.
Og selvfølgelig har man ikke alle steder lige så gode forudsætninger, som vi har i Danmark.
Men det ændrer bare ikke på bundlinjen, nemlig at vi ikke kan begynde at kalde det grønt, for grønt handler ikke kun om CO 2 -udledning.
Det handler også om andre ting, f.eks. affald.
Og så ændrer det ikke på, at i den udstrækning, man overhovedet kan finde alternativer, så bør man gøre det.