Torsten Gejl (ALT), 2026-02-05:
Tak, formand.
Det har faktisk været en meget stor dag for retssikkerheden her i Folketingssalen i dag.
Det ser ud, som om Alternativet sammen med DF og LA har fundet flertal for, at der skal laves en model til en dansk forvaltningsdomstol, som det kommende Folketing kan tage stilling til.
Og jeg tror, det er den helt rigtige måde at gøre det på.
Det vil betyde, at Ankestyrelsen bliver skiftet ud med en reel retsinstans, en rigtig retssal, hvor kommuner, regioner og stat vil blive dømt, hvis de laver ulovligheder eller tillader ulovligheder i danskernes sager.
Forvaltningsdomstolen er den lille mands eller kvindes hjælp i kampen mod det offentlige system, når det offentlige system ikke følger sine egne regler på de store velfærdsområder.
Det kan være sager på børneområdet, handicapområdet, sundhedsområdet, socialområdet, området for hjemløse, beskæftigelsesområdet, sågar skatteområdet – og ikke bare der.
Hvis forvaltningsdomstolen bliver fuldt udbygget, vil den også kunne skabe retssikkerhed på natur-, miljø- og klimaområdet.
Det vil blive dyrenes retssal.
Det vil blive havets retssal.
Det vil blive den retssal, der kan stoppe ulovlig offentlig forvaltning over en bred kam.
Danmark er det eneste land i EU, der ikke har en forvaltningsdomstol, og jeg nægter at tro, at det er, fordi vi er klogere end alle de andre lande på det her punkt.
Lige fra jeg kom i Folketinget for 10 år siden og gennem mine 10 år som social- og beskæftigelsesordfører, er jeg blevet dybt chokeret over manglen på retssikkerhed, som er så udbredt i vores land.
De kunne ikke få det, de havde ret til, fordi systemet ikke ville give dem ret.
Det var kræftsyge mennesker, der blev sendt i jobtræning, folk, der ikke kunne få deres førtidspension, næsten uanset hvor syge de var, mennesker med handicap, der blev frataget livsnødvendige hjælpemidler, hjemløse, der ikke fik den bolig, de havde ret til, og ulovlige tvangsfjernelser af børn, der ødelagde familier for resten af deres liv.
De seneste 10 år har der været 500.000 klager til Ankestyrelsen fra borgere, der har været i klemme i systemet.
Og det er bare dem, der orkede at klage.
Mon ikke der er en halv million mennesker mere, der ikke havde de fornødne kræfter eller ressourcer til at klage til Ankestyrelsen, når de mente, at der var forkerte eller ulovlige afgørelser i deres sager?
Tusinder af sager har Ankestyrelsen sendt tilbage til kommunerne med krav om omgørelse.
Nogle er sendt frem og tilbage mellem Ankestyrelsen og kommuner masser af gange.
Oftest har Ankestyrelsen stadfæstet kommunernes afgørelser, men der er også mange sager, hvor borgerne har fået ret.
Og så har der været tusinder af sager, hvor der direkte har været tale om ulovlige afgørelser, ikke mindst fra kommunerne.
Her er det helt store problem, at det offentlige kan lave ulovlige afgørelser i danskernes sager og tilmed spare penge på det, uden at det har nogen som helst konsekvens.
Derfor bad Socialudvalget sidste år Rigsrevisionen om at undersøge Ankestyrelsens tilsyn med og håndtering af ulovlige kommunale afgørelser på socialområdet.
Det førte til, at Rigsrevisionen udvalgte og undersøgte 555 ulovlige afgørelser på socialområdet.
Undersøgelsen endte med en hård kritik af Ankestyrelsens tilsyn og bekræftede det, vi alle sammen vidste, nemlig at uanset hvor stor en ulovlighed en kommune har lavet i en borgers sag, og uanset hvor store konsekvenser det har haft for den pågældende, kan kommunen allerhøjst risikere en vejledende samtale, og den kan derfor lave samme ulovligheder i en ny borgers sag dagen efter; at selv om kommunen får at vide, at den skal ændre praksis, er der ingen opfølgning på, om den gør det; at kommunen kan se bort fra lægeerklæringer og alle andre vigtige dokumenter, som en borger måtte komme med i sin sag, og kun tage de dokumenter med i bedømmelsen af sagen, som det passer kommunen, og dermed sende de udvalgte dokumenter videre til Ankestyrelsen; ja, og så i det hele taget, at det hele tager en uendelighed i sagsbehandlingstider.
Den kritik har selvfølgelig ført til, at vi nu sidder og prøver at lappe på udfordringen i Ankestyrelsens tilsyn i forhandlingerne med socialministeren og sundhedsministeren i de her dage.
Jeg kan selvfølgelig ikke referere fra forhandlingerne, men på Alternativets vegne kan jeg da sige, at vi gerne bidrager til at lappe på systemet som en midlertidig forbedring.
Men vi ser det danske klagesystem og retssikkerhedssystem med Ankestyrelsen i spidsen som værende dysfunktionelt.
Jeg kender stort set ikke nogen borgere, advokater, private socialrådgivere eller aktivister, som har tillid til Ankestyrelsen og til systemet, som det ser ud.
Systemet er tømt for tillid.
Der er tale om en systembrist.
Der er et alternativ.
Vi er nødt til meget, meget seriøst at vurdere, om Danmark skal have forvaltningsdomstol.
Derfor var der også mødt rigtig mange mennesker frem til vores konference på Christiansborg i går, der gik ud på at finde ud af, hvordan en dansk forvaltningsdomstol kan se ud.
Tak for en supergod tale.
Vi har siddet i Social- og Boligministeriet til, jeg ved ikke hvor meget; det hed satspuljen dengang, senere reserven, men også alle mulige andre lovgivninger, der forsøger at skabe et bedre liv for dem, der kravler hen ad bunden af samfundet på røv og albuer – undskyld, formand.
Nogle gange er det rigtig rart at tale om det, der samler en, og også, at vi kan enes om noget, der i virkeligheden ikke er så politisk, men måske mere etisk, som retssikkerhed.
Så tak for talen, tak for at kæmpe for den retssikkerhed, og tak for det sociale gen, som altid har været i DF.