runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2020-06-23:
Tak for ordet, og tak for ordførertalen.
Ordføreren nævner udlændingepolitikken, som helt åbenlyst stadig har en række mangler, men det her handler jo i lige så høj grad om værdipolitik.
Det er klart, at jo flere muslimer der kommer hertil, jo mere indflydelse er der risiko for at islam får på vores samfund.
Men hvis man ligesom holder udlændingepolitikken ude af det og så spørger – med de mennesker, der så er her – hvad det er for et værdigrundlag, vi ønsker at vores samfund bygger på, så handler det jo om at skubbe noget af det tilbage, som vi kan se maser sig på.
Ordføreren selv og ministeren siger, at de ikke vil have det her i Danmark.
Så venter man på, om det her bliver et problem i Danmark.
Det kan godt være, at der ikke har været mange bønnekald i Danmark og ikke har været mange ønsker om bønnekald i Danmark, men islam er et problem i vores samfund.
Kan ordføreren ikke medgive det?
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-23:
For cirka en uge siden diskuterede vi et forslag, der havde nogenlunde samme hensigt som i det, vi skal diskutere i dag.
Kernen i forslaget er jo at forbyde bønnekald, så vi ikke ser seancer som den, der udspillede sig i Gellerupparken i april.
Her gjaldede et muslimsk bønnekald ud over et boligområde, og den slags skal aldrig blive hverdag i Danmark.
Forskellen på de to beslutningsforslag, er, så vidt jeg kan se, et par sproglige ændringer, som sikrer, at vi nu holder os inden for grundlovens rammer.
Og jeg har en smule svært ved at se relevansen af, at vi nu skal fremføre de samme argumenter for hinanden, som vi gjorde for godt og vel en uge siden, men jeg stiller naturligvis op, når et antal partier i Folketinget ønsker en genudsendelse.
Jeg kunne bedre forstå blå bloks begejstring for at have fundet fælles fodslag i en udlændingepolitisk sag, hvis den rummede en reel udlændingepolitisk uenighed med Socialdemokratiet, for jeg fornemmer, at det tit er det, man leder efter.
Det gør det som bekendt ikke.
Bliver bønnekald pludselig noget, der begynder at blive mere hyppigt, skal Folketinget træde til og sørge for, at det bliver stoppet.
Vi vil ikke have bønnekald i Danmark som det, vi så i Aarhus for nylig.
Virkeligheden er, at vi har et bredt forankret flertal, som sikrer en stram udlændingepolitik i Danmark, uanset hvad der står i bemærkningerne til det her beslutningsforslag.
Paradigmeskiftet står ved magt.
Reglerne for familiesammenføring, for permanent ophold og statsborgerskab er præcis de samme som før valget.
Hvad der kan virke lidt komisk
er, at den svulstige retorik i de politiske bemærkninger til det her beslutningsforslag hænger lidt dårligt sammen med det, som de blå partier selv har leveret – naturligvis undtagen Nye Borgerlige, fordi de som bekendt ikke havde ansvaret for, hvad der er foregået her i Folketinget før folketingsvalget grundlovsdag sidste år.
I 2015 strømmede det ind over de danske grænser med flygtninge og migranter.
Venstreregeringen var totalt handlingslammet, og vi husker alle sammen scenerne fra motorvejene dengang.
Dansk Folkeparti, som på det tidspunkt var blå bloks største parti, sad på hænderne og gjorde intet.
Omvendt fortjener Folketingets blå partier jo ros for, at de lægger mandater til den bredt forankrede udlændingepolitik sammen med Socialdemokratiet.
Men det har et komisk skær, når det, man så kan diske op med for anden gang på 2 uger, er et forslag, hvor vi er enige om substansen, altså at vi ikke vil have bønnekald i Danmark.
I Socialdemokratiet har vi blot den lidt mere pragmatiske tilgang, at vi venter med at lovgive, til vi ved, om der er et problem.
Foreløbig har der boet muslimer i Danmark i fire-fem årtier, og mig bekendt har der i den tid været ét bønnekald.
Sagen bliver naturligvis anderledes alvorlig, hvis det på et tidspunkt skulle vise sig, at bønnekald bliver et problem.
I den situation er vi i Socialdemokratiet også klar til at gribe ind, og måtte den dag komme, ser jeg frem til, at vi kan samarbejde om det.
Jeg ser frem til, at vi kan gentage debatten fra sidste uge.
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-23:
Jeg har i hvert fald selv fået én henvendelse fra Islamisk Trossamfund, som bad om tilladelse til at lave bønnekald, og der svarede jeg tilbage, at jeg ikke kunne give den tilladelse, og at jeg heller ikke kunne give afslag, fordi der ikke er nogen lovgivning, der regulerer det.
Så spørgeren har ret i, at den oplysning jo ikke er ny for mig.
Mads Fuglede (V), 2020-06-23:
Men jeg så svaret på det spørgsmål, der blev stillet til ministeren, og der var svaret jo, at der havde været de her tre henvendelser.
Så det er jo tre henvendelser, som ministeren må have været bekendt med, da ministeren sidst sagde, at problemet ikke var stort nok.
Er det ikke rigtigt forstået?
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-23:
Jeg er stadig væk af den overbevisning, at en enkelt ghettoblaster på en fodboldbane i Gellerup ikke nødvendigvis skal få Folketinget til at vedtage ny lovgivning.
Men jeg må også bare erkende, at den ghettoblaster ikke står alene – vi har fået henvendelser fra Islamisk Trossamfund, som driver flere forskellige moskeer, og vi kan se, at det er en diskussion i andre lande.
Og så synes jeg, det er rettidig omhu, at vi får afklaret juraen, hvis der hen over sensommeren kommer flere bønnekald og vi bliver nødt til som Folketing at forholde os til, hvad vi gør ved det.
Så vil jeg meget nødig stå som minister og sige, at vi lige skal starte med at afklare juraen, for det synes jeg ikke ville være rettidig omhu.
Så nu har vi givet gult kort til ghettoblasteren i Gellerup, og hvis der skal komme et rødt kort, skal vi vide, hvad det er for et juridisk grundlag, vi gør det på, og derfor er vi nu gået i gang med at undersøge, hvilke handlemuligheder vi har.
Vi har i Danmark tusindvis af muslimer, som er i stand til at praktisere deres religion på samme måde, som tusindvis af kristne i Danmark er i stand til at praktisere deres religion, nemlig som en personlig sag, noget, som man ikke har behov for at trække ned over hovedet på andre, men hvor man hviler i sin religion og praktiserer den, uden at det virker anmassende over for andre mennesker.
Der må vi kende vores værdier og stå fast på det, vi står for.
Birgitte Bergman (KF), 2020-06-23:
Vi er sammen med de andre aftalepartier bag beskæftigelsesreformen enige om en aftale, der skal styrke opkvalificering af ufaglærte med 340 mio. kr. fra 2020-2023.
Og der er rigtig mange gode elementer i dette lovforslag, som vi godt kan støtte.
Det Konservative Folkeparti vil gerne være med til at forenkle systemet for opkvalificering og bruge de 340 mio. kr., der allerede er sat klogt af i beskæftigelsesforliget fra 2014, så ledige kan komme styrket ud på arbejdsmarkedet.
Vi vil naturligvis gerne være med til, at flere ledige kan komme på kurser og efteruddannelse, så de kan varetage nye funktioner inden for samme fagområde eller blive omskolet til nye brancher.
Og det her er ikke mindst målrettet områder, hvor der forventes at være behov for arbejdskraft.
Men vi ser ikke noget behov for at bruge yderligere 390 mio. kr. på højere dagpenge, sådan som regeringen og en række andre partier i Folketinget ønsker.
Derfor er jeg også tilfreds med, at Det Konservative Folkeparti fik delt regeringens opkvalificeringsudspil op i to dele – et lovforslag om at anvende ubrugte midler, 340 mio. kr., til opkvalificering af ledige og at forenkle systemet, og det er det, vi behandler nu, og et andet lovforslag, hvor man vil bruge yderligere 390 mio. kr. af det økonomiske råderum på højere overførselsindkomster.
Det sidste kommer vi ikke til at stemme for.
Vi vil kun være med i den her aftale, der fordeler de midler, som allerede er afsat til uddannelsesindsatser på beskæftigelsesområdet.
Det Konservative Folkeparti stemmer for dette lovforslag.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-23:
Vores dilemma i Danmark er jo, at vi, når vi taler islam, som jo ikke bare er en religion, men også en politisk ideologi, har at gøre med et fænomen, som presser sig ind i vores samfund.
Det er en ideologi, som er i kontrast til vores frihed, vores levevis, vores demokrati, og det er en ideologi, som har den effekt på samfund, at den jo ikke tillader sekulær lovgivning og de frihedsrettigheder, vi har.
Er ministeren opmærksom på, at det ikke bare på det her område, men på en række andre områder kan være nødvendigt at tage et opgør med islam?
Jette Gottlieb (EL), 2020-06-23:
Tak for det.
De to forslag, vi behandler her i dag, hænger jo sammen.
Og de hænger sammen i en ramme, der hedder, at uddannelse, videreuddannelse og efteruddannelse bør være en integreret del af vores arbejdsliv.
Og det, der har været galt indtil nu, er jo netop, at der har været alt for mange forhindringer for, at det blev en integreret del af vores arbejdsliv.
Der ligger én type barriere i virksomhedernes måde at planlægge på, og der ligger en anden type barriere i de love, regler og lovsæt, der har været.
Jeg har altid sagt, at man skal bruge den korteste vej til varigt arbejde, og det kræver altså, at man har noget opkvalificering og uddannelse med inde i billedet.
Desværre er det blevet administreret sådan i kommunerne, at man ofte har sagt nej til kurser, fordi man tænkte, at det dels var lidt dyrt for kommunen, fordi man ikke havde 100 pct. refusion på området, dels måske var en omvej, fordi man ikke kunne være sikker på, at det førte til noget.
Derfor har der været rigtig mange både praktiske og lovbestemte hindringer for, at det reelt blev til noget.
Når man så samtidig er i en situation, hvor det heller ikke bliver til noget, mens man er i arbejdslivet, kommer vi i en situation, hvor efteruddannelse ikke er en selvfølge og videreuddannelse ikke er en selvfølge, og det er det, vi skal frem til.
Vi skal også frem til en mere visionær opfattelse af, hvordan sammenhængen mellem erhvervsuddannelserne og efteruddannelserne er, sådan at de uddannelsesændringer, måske i et dynamisk produktionsliv, nødvendigvis også må føre videre ind i, at de, der allerede har uddannelserne, skal have mulighed for at tage de pågældende kurser.
Der er fjernet nogle snubletråde – fint med det – og derfor stemmer Enhedslisten også for forslaget, men der mangler meget endnu.
Der er også et problem med, at vi har tingene liggende i to forskellige ministerier, som ikke altid får snakket lige godt sammen, nemlig Børne- og Undervisningsministeriet og Beskæftigelsesministeriet.
Jeg tror også, at man skulle arbejde lidt med at få lavet en mere visionær måde at samspille på.
Karsten Hønge (SF), 2020-06-23:
Coronakrisen har ramt os alle sammen hårdt, og krisen har kastet alle mulige hjælpepakker af sig, helt nødvendig førstehjælp for at redde arbejdspladser, kulturliv og fritidsliv.
Men det har netop været førstehjælp.
I dag behandler vi lovforslag, som rækker længere, og som peger ind i fremtiden.
Voksen-, efter- og videreuddannelse trækker alle videre.
Titusinder mister jobbet, men hvis vi er smarte, bruger vi tiden til at blive klogere.
De ledige skal i gang så hurtigt som muligt, og det skal være attraktivt at hoppe på uddannelsestoget, for det er så ubetinget en investering for Danmark, at vi kommer hurtigt og klogere videre.
Lad os derfor bruge krisetiden snusfornuftigt ved at investere i fremtiden.
Efter krisen skal de ledige tilbage på arbejdsmarkedet, og mange skal omstille sig og indgå i nye arbejdssituationer, jobs og brancher.
Derfor skal vi fjerne barrierer for uddannelse og styrke de lediges chancer for at komme tilbage i job.
Samira Nawa (RV), 2020-06-23:
Mange tak.
Lovforslaget her kommer ud af en aftale om styrket opkvalificering, og det er et hastelovforslag, fordi mennesker skal have muligheden for at opkvalificere sig i kølvandet på coronakrisen og den ledighed, der har ramt.
De tidligere ordførere har egentlig meget fint forklaret indholdet af aftalen og lovforslaget, så jeg vil bare sige, at Radikale Venstre støtter det.
Bent Bøgsted (DF), 2020-06-23:
Tak for det, formand.
Den her aftale er jo en aftale i rækken af aftaler til at styrke opkvalificeringen af de ledige, og det er der jo også ekstra behov for i den her tid, hvor der er rigtig mange, der er ledige, er blevet sendt hjem og er blevet afskediget.
De skal have en anden type job, en anden uddannelse, og det her er et led i den mulighed, de har for det, og det skal ses i en tæt sammenhæng med det forslag, som vi lige har behandlet om opkvalificering af de ledige, og et af de punkter, der ligger heri, og som jeg også er meget glad for – det ligger også i det andet punkt – er netop, at man får ret til at tage en uddannelse, hvis man har en aftale med en arbejdsgiver.
Tidligere var det sådan, at man kunne få et kursus, og nu får man ret til det, og det er et stort skridt i den rigtige retning, og det betyder også noget for de ufaglærte, når de skal til at se på, hvilke muligheder de har for at få et job.
Det kan være, at de skal tage en længerevarende uddannelse og blive faglært, det kan være, at de skal have nogle andre typer kurser, end de er vant til at tænke på, men det skal hele tiden være målrettet til, hvor man kan få et job, og det bliver det både med den her og den tidligere aftale.
Så alt i alt synes vi, at det her giver den rigtige retning, at de ledige får nogle flere kompetencer, og at de også får mulighed for at skifte jobområde, hvilket der er mange der har behov for, og ikke mindst er der også blevet afsat penge til dem, der skal ned at lave Femern Bælt-forbindelsen.
Det er også noget af det, der ligger i de her lovforslag, som vi behandler i dag.
Det har der så ikke rigtig været talt om, men det betyder faktisk noget, at man kan få noget ekstra uddannelse, der er jobrettet.
Når man ser på de muligheder, som de ledige har i dag, og man ser på, at der faktisk stadig væk er mange jobopslag, men at mange af de ledige mangler et kursus eller to, så er det rigtig træls at få at vide, at du faktisk ikke kan få et kursus – og det duer ikke.
Hvis det giver et job, er det den store gevinst, hver gang man får en i beskæftigelse.
Der tror vi i Dansk Folkeparti på, at de aftaler, der er kommet i dag – det er begge to hasteforslag – er med til at give et løft til de ledige i den her triste tid, vi har, hvor der er en stor usikkerhed derude blandt lønmodtagerne, både hos dem, der er sendt hjem med kompensation, dem, der er afskediget, dem, der er sendt hjem på dagpenge.
De ved ikke, hvad fremtiden bringer endnu, men så kan vi jo i hvert fald gøre det, at vi benytter tiden og muligheden for at give dem en opkvalificering til, når arbejdsmarkedet kommer rigtigt i gang igen.
Men Dansk Folkeparti støtter selvfølgelig det her forslag, da det også er en god aftale, som vi har været med til at indgå.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-06-23:
Som jeg sagde i min tale ved den sidste sag for lidt siden, skal vi sikre, at flere faglærte får en uddannelse.
Det er vigtigt for samfundet, og det er ikke mindst for virksomhederne, og hvis det viser sig, at det at tage en uddannelse er for bøvlet og for besværligt og ikke har indbygget den fleksibilitet, der er nødvendig, så vil det rent faktisk gøre, at flere vælger det fra, og det er netop en af grundene til, at uddannelsesløftet er blevet brugt alt for lidt.
Derfor er jeg rigtig glad for de ændringer, dette lovforslag lægger op til.
Og lad mig lige kort nævne nogle af dem.
Uddannelsesløftet kan fortsætte efter dagpengeperioden på den ydelse, man har krav på, eller via voksenlærlingeordningen og skal ikke stoppe ved dagpengenes udløb.
Det er jo klart, at det, når man har en 2-årig dagpengeperiode, også er svært at nå at få sig en erhvervsuddannelse inden for den periode.
Man kan tage en uddannelse, som ikke nødvendigvis har skolepraktik; jobparate kontanthjælpsmodtagere over 30 år kan få del i puljen eller tage et grundforløb, hvorefter de kan fortsætte på voksenlærlingeordningen; og man kan dele det op og tage de ting, som man mangler eller har brug for, f.eks. et grundforløb, hvor man i dag kun kan få den fulde erhvervsuddannelse.
Jeg mener helt klart, at det vigtigste råstof, vi har i Danmark, er vores arbejdskraft, og jeg er ikke et sekund i tvivl om, at det er dygtige medarbejdere ude på arbejdspladserne, som gør en kæmpe forskel.
Dette er en klar forbedring.
Jeg er sikker på, at det kan betyde, at endnu flere vil tage en erhvervsuddannelse, og at det også er et løft af uddannelsesløftet.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Birgitte Bergman (KF), 2020-06-23:
Sikke noget sludder og vrøvl.
Vi mener, at vi godt for 340 mio. kr. kan være med til at opkvalificere ledige, punktum.
Og det har aldrig været konservativ politik at lægge yderligere penge til dagpengesystemet, og det kommer vi aldrig til at gøre.
Vi mener ikke, det er måden til at få flere til at uddanne sig på.
Det kan vi jo se.
De sidste mange, mange år er det jo ikke lykkedes.
Så jeg kan ikke forstå, hvorfor det skulle lykkes ved at putte yderligere 110 pct. i.
Jeg synes ikke, det er rimeligt over for de lavtlønnede.
Bent Bøgsted (DF), 2020-06-23:
Konservative siger, at det her er 110 pct.
Man tager det her og kobler det sammen med en voksenelevplads, som Konservative så også er imod i den her forbindelse.
Man skal ikke kunne studere videre på en voksenelevplads, hvis man tager en uddannelse på 110 pct. af dagpengesatsen måske i et år og så tager en efterfølgende uddannelse som voksenlærling i 2 eller 3 år.
Det vil Konservative ikke være med til.
Det er en mærkelig politik.
Tilbage står bare for os andre, at det virker, som om Konservative siger: Vi vil gerne beholde nogle ufaglærte for at have billig arbejdskraft til arbejdsgiverne.
Birgitte Bergman (KF), 2020-06-23:
Jeg forstår slet ikke spørgerens præmis, for vi er jo ikke imod, at folk skal opkvalificere sig.
Derfor er vi også med i den anden aftale, hvor vi bruger 340 mio. kr. på at få opkvalificeret ufaglærte ledige, men vi tror ikke på, at det hjælper noget at poste yderligere 400 mio. kr. i.
Dem vil vi hellere bruge på, at vi støtter virksomheder derude, så folk får lov til at beholde deres job.
Lige nu er der jo rigtig mange, der er arbejdsløse, og vi har jo stadig brug for at have ufaglærte i visse typer af brancher.
Bent Bøgsted (DF), 2020-06-23:
Jeg skal bare lige have det helt på det rene, for ordføreren siger, at Konservative synes, det godt med opkvalificering og uddannelse.
Alligevel siger ordføreren, at Konservative ikke vil være med til, at lavtuddannede får en faglig uddannelse, at de kan tage en uddannelse på 110 pct. af dagpengesatsen i en periode, eller at dem, som vi har arbejdet på at få koblet på, kan overgå til at få en voksenelevplads.
Hvad er det, der gør, at fru Birgitte Bergman fra Konservative er imod, at ufaglærte får en faglig uddannelse?
For det blev sammenlignet med en ufaglært, der får mindre ved at sidde ved kassen end en, der så tager en uddannelse.
Men dem, der sidder ved kassen, kan også tage en uddannelse, hvis de blev arbejdsløse, og dermed få en højere løn.
Hvad er det, der gør, at Konservative ikke vil have, at ufaglærte får en faglig uddannelse?
Morten Dahlin (V), 2020-06-23:
Men vi er simpelt hen ikke enige.
Altså, problemet eksisterer, og hvis Socialdemokratiet vitterlig mente det, som hr. Stoklund står og siger fra talerstolen nu, nemlig at man ikke vil have bønnekald, kan man jo bare stemme for og så forbyde de her larmende bønnekald.
Og i forhold til moskeer er det, så vidt jeg ved, den nuværende regering, som har en minister, der er blevet udpeget af statsministeren, og som, da hun var borgmester i Roskilde, deltog i arrangementer og i fejringen af en moské, hvor mænd og kvinder sad adskilt og ikke måtte give hånd til hinanden.
Så der har hr. Stoklund vist ikke noget at lade os høre for.
Jeg kunne bare godt tænke mig at spørge igen: Hvad er det helt præcist, der får hr. Stoklund overbevist om, at det her problem ikke kommer til at vokse?
Birgitte Bergman (KF), 2020-06-23:
Vi vil på ingen måde lade virksomhederne sejle deres egen sø.
Vi mener bare ikke, at det i den situation er det rigtige at bruge yderligere 400 mio. kr. fra råderummet; uagtet at der er kommet 48.000 ekstra ledige, er der rigeligt med penge i den pulje, der er i dag.
Vi mener ikke, det er forsvarligt at bruge yderligere 400 mio. kr., og vi mener ikke, at den ordning, der er lavet her, er en ordning, som vil gavne.
Det er derfor, at vi gerne vil være med i det næste lovforslag.
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-23:
Der har jo trods alt været tusindvis af muslimer i Danmark i årevis, som har praktiseret deres religion, som de nu har ønsket det, med faste, med bøn, og hvad der ellers hører til, fuldstændig uden bønnekald.
Så vi kan i hvert fald konkludere indtil videre, at det godt kan lade sig gøre at være muslim i Danmark, uden at der bliver kaldt til bøn.
Så jeg vil også være meget forsigtig med for hurtigt at sætte et lighedstegn mellem, at et bønnekald må være en integreret del af det, at vi har religionsfrihed i Danmark.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-23:
Grundloven giver os trosfrihed, religionsfrihed, men grundloven giver ikke alle mennesker ret til at udføre ethvert ritual, som er religiøst betinget, i Danmark.
Det ville jo være fuldstændig vanvittigt, hvis vi stadig skulle se hekseafbrændinger, eller hvis der skulle være indianske kulturer eller religioner, som havde som en del af deres ritual, at man skulle indtage euforiserende stoffer, som ikke er tilladt i Danmark.
Der kunne også være andre sådan mere makabre ritualer, hvor vi ville sige, at det der kan naturligvis ikke finde sted.
Et islamisk højtalerforstærket bønnekald er en del af et ritual, som er indført for relativt nylig, og som jo ikke er religionen i sig selv, men et ritual, som viser, at islam er til stede i samfundet, at folk skal bøje sig for islam, at man hidkalder til bøn for islam.
Kan ministeren ikke se, at der er en væsentlig forskel på religionsfriheden og så friheden til at udføre ritualer i forbindelse med en religion?
Pause Pause (Pause), 2020-06-23:
Mødet er udsat.
Peter Hummelgaard (S), 2020-06-23:
Mange tak for alle indlæggene i den her debat, tak for en god debat med mange interessante input.
Som jeg indledte med at sige, er det i Danmark arbejdsmarkedets parter, som aftaler vilkår for fravær ved et barns sygdom.
Regeringen er selvfølgelig åben over for gode ideer til at hjælpe forældre, der måtte blive hjemme, fordi deres børn i den helt ekstraordinære tid må holdes hjemme som følge af covid-19.
Det er også derfor, jeg er indstillet på at drøfte emnet nærmere med Folketingets partier på et møde på den anden side af sommerferien.
Og det gælder alle Folketingets partier – for lige at samle op på hr. Bent Bøgsteds indlæg.
Som hr. Bent Bøgsted ved fra et af vores nationalklenodier, nemlig Matador, løses alle store problemer til at begynde med med en kop kaffe.
Afslutningsvis vil jeg sige, at jeg håber at det står klart for alle, at det er vigtigt for mig, at man ikke føler sig presset til at gå på arbejde eller sige sit job op i den her svære tid.
Derfor er jeg også stolt over, at vi i fællesskab fik fundet en rigtig god løsning for vores mest sårbare familier på arbejdsmarkedet, så de ikke skal føle sig presset til at gå på arbejde og risikere at blive alvorligt syge eller sige deres job op i den her svære situation, vi stadig væk er i.
På samme måde skal deres nærmeste pårørende heller ikke være utrygge ved at bringe smitte med hjem efter at have været på arbejde.
Det glæder mig, når vi gang på gang viser, at vi kan stå sammen i de her svære situationer og er i stand til at handle på de konkrete udfordringer, der er.
Jeg ser frem til at drøfte den her problemstilling videre med samtlige Folketingets partier.