Mette Kierkgaard (M), 2024-01-16:
Tak for ordet, formand.
Og tak til fru Pia Kjærsgaard fra Dansk Folkeparti for forslaget.
Med beslutningsforslaget, som vi skal behandle i dag, ønsker Dansk Folkeparti at pålægge regeringen i indeværende folketingsår at tage initiativ til at sikre, at alle medarbejdere i ældreplejen, der har direkte kontakt med ældre, både taler og skriver og forstår dansk på et tilfredsstillende niveau.
Jeg vil gerne helt til at starte med slå fast, at jeg grundlæggende er enig i, at det er helt afgørende, at personalet i ældreplejen har de rette kompetencer til at tage sig af vores ældre, og det gælder selvfølgelig også de sproglige kompetencer.
Derfor deler jeg egentlig også Dansk Folkepartis holdning til, at personalet i ældreplejen skal have de nødvendige danskkundskaber.
At kunne skrive, tale og læse dansk er også afgørende for at kunne dokumentere det, der er nødvendigt, og som der er behov for at dokumentere, men også for at kunne forstå det, der er dokumenteret af en kollega.
Det er også vigtigt at sikre, at ældre borgere selvfølgelig har tillid til og er trygge ved de medarbejdere, der kommer i borgernes hjem.
Så jeg er med andre ord helt enig i intentionerne bag beslutningsforslaget, men jeg er grundlæggende uenig i, at det er nationale standarder, der er løsningen.
I alt for mange år har man fra Christiansborgs side forsøgt at løse problemer på ældreområdet ved at indføre nye regler, nye dokumentationsstandarder og nye dokumentationskrav.
Det har man gjort med de helt rigtige formål og de allerbedste intentioner for øje.
Men det har bare ikke medført en bedre ældrepleje, og derfor mener jeg heller ikke, at vi skal fortsætte med at vælge den vej, når der opstår udfordringer.
Jeg mener, at vi bliver nødt til erkende, at de bedste løsninger i mange tilfælde skal findes lokalt, for det giver for mig at se ikke mening, at vi fra centralt hold skal diktere, hvor god omsorgen skal være for den enkelte, hvordan det gode ældreliv ser ud, eller – som det er relevant i det her tilfælde – præcis hvilke kompetencer der er de rette i forbindelse med et konkret stillingsopslag.
Hvad der udgør de nødvendige sproglige kompetencer, afhænger f.eks. også af, hvilke konkrete opgaver man skal varetage, hvilke borgere man skal yde omsorg for, og hvilket kollegialt setup man i øvrigt indgår i.
Derfor mener jeg også, at det er et ledelsesansvar at sikre, at de ansatte i ældreplejen har de rette kompetencer, ligesom det er rammerne i dag, herunder også de sproglige kompetencer til at varetage et konkret job.
Det ansvar gælder også, selv om det kan være en udfordring at få besat stillingerne.
Jeg har interesseret mig lidt for de gode eksempler, der også er, fra kommuner, som faktisk har taget den her udfordring op, og hvor man har kigget på det her med, hvordan vi egentlig opkvalificerer udenlandsk arbejdskraft gennem danskundervisning.
F.eks. har Lolland Kommune investeret et millionbeløb i at hente dygtige medarbejdere fra bl.a. Spanien, Norge, Italien og Rumænien til at udfylde huller i vagtplanen, hvoraf flere senere er blevet fastansat.
Her til foråret modtager man i Lolland Kommune et nyt hold, som først skal på sprogskole i 4 måneder, og derefter har de et introduktionsforløb, inden de kommer ud at arbejde med borgerne.
Et andet eksempel er plejehjemmet Møllehuset i København.
Her har man arbejdet aktivt og målrettet med at rekruttere udenlandsk arbejdskraft, også fra steder uden for EU.
Her bliver de udenlandske medarbejdere ansat som ufaglærte i plejestillinger, mens de lærer dansk.
Det betyder, at de kan lære sproget, mens de er i en plejefaglig kontekst, så de også får det faglige ordforråd ind under huden.
Det er blot to af mange eksempler.
Jeg kunne også have uddybet eksemplerne fra f.eks. Varde Kommune.
Derfor har jeg egentlig også som ældreminister tillid til, at det er et ansvar, som både kommuner og også private leverandører løfter.
Tak for spørgsmålet, og jeg vil egentlig sige to ting i forhold til det her med at styrke sprogstøtten og sprogscreeningen: Der har jo også været tidligere aftaler omkring styrkelse af, hvordan vi indretter danskundervisningstilbuddene, og i treparten for 2023 blev der afsat en pulje til særlig indsats for fastholdelse af elever, også med fokus på sprogstøtte.
Tak for bemærkningen.
Vi er enige om, at dansk er en forudsætning for relationsarbejdet, for dialogen og for dokumentationen.
Men fru Pia Kjærsgaard og jeg er grundlæggende uenige om tilgangen, i forhold til hvordan vi sikrer det.
Jeg tror rigtig meget på, at man får et lokalt ansvar, også for sprogudviklingen, når det forankres i den lokale ledelse.
Og så skal vi sætte rigtig meget fokus på at skabe rammerne ved bl.a. at styrke sosu-uddannelsen.