runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2017-12-05:
Man skal ikke lege med normaffald.
Derfor er der krav til, at det skal være indhegnede områder, og i det her tilfælde står det i containere.
Inde i containerne skal der være intakte tromler, tønder, og det er jo det, påbuddet har været om, altså at Mærsk ikke har levet op til kravene, og derfor har fået en række påbud.
Jeg synes, de har været for langsommelige til at overholde påbuddene.
Og det er jo en vurdering, der netop bygger på, at det er meget lavradioaktivt affald.
Det er også det, jeg har svaret spørgeren i spørgsmål 205, hvor der også peges på, at en flyvetur fra Tokyo til København på cirka 12 timer vil give en strålingsdosis på 0,06 millisivert, hvorimod man i 2 meters afstand fra hegnet i forhold til normaffaldet ved ophold i 1 time, mens man lapper sin cykel, vil få en strålingsdosis på 0,000006 millisivert, sådan for at få proportionerne med.
Christina Egelund (LA), 2017-12-05:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti ønsker med det her forslag selvstændigt at kriminalisere handlinger, som forhindrer tvangsudsendelse at en udlænding.
I forslagets bemærkninger nævnes, at en række af de handlinger, som ønskes selvstændigt kriminaliseret, i forvejen er kriminelle.
Det kan f.eks. være at forstyrre den offentlige orden, vold, trusler, hån og skældsord.
Omvendt nævnes det, at det ikke er kriminelt at forhindre et fly i at lette eller at opfordre andre til at gøre det.
I Liberal Alliance mener vi selvfølgelig, at det skal have en konsekvens, hvis man forhindrer politiet i at gøre sit arbejde, men de straffe, som lægges op til i forslaget her, er i den lidt vilde ende.
Der nævnes en minimumsstraf på 5 år og op til 10 år i mere organiserede tilfælde – det vil betyde, at vi eksempelvis skal straffe det at uddele en brochure hårdere, end vi gør ved langt de fleste grove voldsforbrydelser.
En voldtægt straffes typisk væsentligt mildere end det, der lægges op til her.
Det er en vigtig afvejning i et retssamfund, at der er en fornuftig proportionalitet mellem forbrydelse og straf.
Det giver i vores optik ikke mening at skulle sætte folk i fængsel i årevis for f.eks. at dele brochurer ud.
Desuden er der noget helt galt i, at man med forslaget vil straffe den samme handling meget hårdere, hvis den foregår i sammenhæng med tvangsudsendelser, end hvis den foregår i andre situationer.
Råber man skældsord efter en betjent, vil det som regel give en bødestraf – samme skældsord vil med det her forslags gennemførelse give 5 års fængsel, hvis betjenten er i gang med en tvangsudsendelse.
Det synes vi ikke helt hænger sammen, som det skal, og det illustrerer sådan set problemet i at putte en hel masse forskelligartede handlinger i samme kasse og straffe dem ens.
Liberal Alliance kan ikke støtte forslaget.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-12-05:
Det er jo et helt legalt synspunkt at have.
Jeg deler ikke nødvendigheden af, at det skal stadfæstes.
Vi har i dag en »bør«-regel, som er overflødig, og det er derfor, vi fjerner den.
Der er ingen jægere, der har en interesse i at skulle medvirke til den praksis, som ordføreren beskriver, der kunne være et udkomme af det – og derfor ser jeg ikke nogen grund til at gøre det.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-12-05:
Socialdemokratiet er jo af andre årsager ikke med i det her lovkompleks, men jeg vil bare kraftigt opfordre til, at man overvejer, om ikke det er nødvendigt at lave en lovbeskyttelse af, at man ikke skal drive jagt i yngletiden.
I en masse andre sager er det jo tilfældet, at man lovfæster noget, som vi i øjeblikket er enige om, for at sikre, at det tidsmæssigt ligger fast, også ud over den minister, der er i øjeblikket, og det Folketing, der er i øjeblikket.
Så hvis man er enige om, at der ikke skal drives jagt i yngletiden, så synes jeg man skal sikre det i loven.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-12-05:
Fordi vi ganske enkelt opfatter det som unødvendigt.
Der er ikke tale om, at man har den praksis i dag, og det skal man heller ikke have.
Der er en høj grad af etik omkring det at drive jagt i Danmark, og derfor finder vi det helt overflødigt at skulle skrive det.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-12-05:
Tak for det.
Jeg forstår ikke, at når man spørger ministeren eller jægerne eller nogle af de partier, som står på mål for den her lovændring, så er den entydige melding, at man ikke ønsker jagt i yngletiden.
Men man fjerner jo en regel, som måske, måske ikke yder en beskyttelse af dyrene, lige præcis i forhold til at der ikke skal være jagt i yngletiden.
Hvorfor ikke indføre en regel, så man i lovgivningen får slået den holdning fast, som ministeren her i dag giver udtryk for, nemlig at der ikke skal være jagt i yngletiden, for den beskyttelse findes ikke i lovgivningen i dag?
Jeg er helt åben over for, at klimaforandringerne betyder ændrede yngletider, og derfor kan man lave dispensationsmuligheder.
Jeg er helt åben over for, at der er dyrearter, som kan jages i yngletiden, fordi hannen eksempelvis ikke deltager i yngelplejen.
Så der er eksempler, hvor dispensation er helt på sin plads, men hvis ministeren og de partier, der står bag loven, og jægerne er af den opfattelse, at der ikke skal jages i yngletiden som udgangspunkt, hvorfor laver man så ikke den beskyttelse i lovgivningen?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-12-05:
Tak for det.
Jeg vil bare lige knytte en enkelt kommentar til et aspekt af vores ændring, nemlig den såkaldte »bør«-regel, som har vakt lidt debat nogle steder.
Nogle er af den opfattelse, at en ændring af »bør«-reglen i jagtloven vil give mulighed for jagt på dyr, der har unger, og det vil jeg bare her korrigere.
Som udgangspunkt drejer ændringen sig om en regel i jagtloven, der i dag reelt ingen juridisk betydning har i forhold til fastsættelse af jagttider, da reglen alene anvender ordet bør i stedet for f.eks. »kan« eller »skal«.
»Bør«-reglen er således alene vejledende, og det er allerede i dag muligt at fastsætte jagttid inden for perioden den 1. februar til den 31. august.
Aktuelt er der f.eks. jagttid på kronkalv i februar og jagttid på råbuk fra den 16. maj til den 15. juli.
I perioden den 1. februar til den 31. august er der stor variation i yngletid for forskellige arter.
For de jagtbare pattedyr vil der således være stor forskel på, hvornår de har ynglesæson.
Især i begyndelsen og slutningen af »bør«-perioden er man uden for yngletiden for en række jagtbare pattedyr.
Regeringen ser ingen grund til at have en nedskreven regel, som ikke har nogen funktion i praksis, og derfor ændrer vi nu reglerne, så de klarere afspejler praksis.
Det er anført, at regeringen og Dansk Folkeparti vil give tilladelse til jagt på ynglende dyr.
Det er altså ikke korrekt.
Heri indgår en vurdering af, om jagten kan forstyrre andre arter, og inddragelse af jagtetiske hensyn, herunder at man ikke jager i perioder, hvor arten er trængt.
Det vil således fortsat indgå i overvejelsen om fastsættelse af jagttid, om den enkelte vildtart har behov for særlig beskyttelse i dele af året, f.eks. i yngletiden, eller af andre særlige grunde, f.eks. at der er mangel på føde, nøjagtig som det sker i dag. Så vi ændrer altså en symbolsk regel, men i praksis kommer vi ikke til at ændre proceduren for fastsættelse af jagttider.
Liselott Blixt (DF), 2017-12-05:
Jeg hørte ikke ministeren svare på, om hun ville være tryg ved, at hendes barn skulle lege med nogle tønder, der var tæret igennem.
Det kan jeg måske få et svar på.
Og så vil jeg selvfølgelig spørge, om den her lov, når den bliver gennemført, vil sikre en hurtigere reaktion for at hjælpe befolkningen i de områder, hvor man har radioaktivt affald.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-12-05:
Det affald på Esbjerg Havn, som vi taler om i forhold til Mærsk, er jo det såkaldte normaffald.
Det er naturligt forekommende radioaktivt affald, som er et restprodukt af den olieudvinding, der har været i Nordsøen, og der er så nogle meget, meget lave radioaktive forekomster.
Mærsk har i den konkrete sag fået en række påbud, som jeg synes de har været for langsomme til at overholde.
Det påhviler de virksomheder, som har skabt normaffaldet – og det er i det her tilfælde Mærsk i forbindelse med deres olieproduktion – at betale for en ordentlig håndtering af det.
Det skal de.
Det er Sundhedsstyrelsens vurdering, at der ikke har været nogen sundhedsrisiko, uagtet at Mærsk har været for langsommelige til at opfylde de påbud, de har fået.
Det er klart, at de her regler skal være med til at sikre, at både barnet, der punkterer i vejkanten, og medarbejdere på Esbjerg Havn eller andre steder, hvor der håndteres normaffald, er tilstrækkelig beskyttede.
Liselott Blixt (DF), 2017-12-05:
Mange tak.
Jeg takker for ministerens svar på det her.
Der var bare ikke noget svar til undertegnede i forhold til det radioaktive affald, som vi i et par år har set ligge i Esbjerg.
I et svar til undertegnede skriver ministeren, at hvis man kom cyklende og punkterer ude foran Mærsk Olie, vil man blive udsat for en stråledosis, der ikke er ret stor.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2017-12-05:
I dag behandler vi et lovforslag, som skal sikre, at vi får implementeret EU's strålebeskyttelsesdirektiv.
Dermed får vi en mere tidssvarende lovgivning på strålingsområdet, hvor nyere teknologier og strålingsudstyr medfører, at vi er nødt til at få opdateret lovgivningen.
Derfor kan Det Konservative Folkeparti støtte forslaget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-12-05:
SF støtter også forslaget om ioniserende stråling og strålebeskyttelse.
Det handler både om sikkerhed, men også om penge.
Jeg har noteret mig ud fra et svar, at regeringen prioriterer sikkerheden både for patienter, borgere og ansatte, og det er vigtigt for SF.
Til gengæld udestår spørgsmålet om finansiering, som andre også har sagt, og jeg tænker, at ministeren nok kan komme et svar på det en lille smule nærmere enten i udvalgsbehandlingen eller i besvarelsen herfra.
Men SF støtter som sagt forslaget.
Marlene Borst Hansen (RV), 2017-12-05:
Den her lov er en implementering af strålebeskyttelsesdirektivet, der er et såkaldt minimumsdirektiv.
Det skal være implementeret i dansk ret senest den 6. februar 2018, og det er så det, vi gør med det her lovforslag.
Med lovforslaget foreslås radioaktivitetsloven og røntgenloven ophævet og erstattet med én samlet lov.
Lovforslaget indeholder de overordnede principper og rammer for beskyttelse mod ioniserende stråling i overensstemmelse med strålebeskyttelsesdirektivet, og Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-12-05:
Mine kolleger har udmærket redegjort for, hvad det her lovforslag handler om, nemlig at vi som mennesker konstant udsættes for stråling, og at nogle udsættes mere for det end andre, bl.a. dem, der arbejder med medicinske undersøgelser eller i erhverv, hvor der arbejdes med radioaktive stoffer.
I det lovforslag, vi behandler nu, er der forbedringer, i og med at vi implementerer det her strålebeskyttelsesdirektiv, og derfor er vi også positive over for lovforslaget.
Men jeg vil blot sige, at vi er positive over for lovforslaget og stiller spørgsmål i udvalgsbehandlingen.
Stine Brix (EL), 2017-12-05:
Tak for det.
Mine foregående kollegaer har på fremragende vis redegjort for, hvad det er for et lovforslag, vi behandler.
Anledningen er jo, at vi inden for det næste stykke tid skal have implementeret stråledirektivet i dansk lovgivning, og det har så givet anledning til, at man har gennemskrevet og moderniseret den lovgivning, som vi allerede har på området.
På enkelte områder er der også tale om nogle små forbedringer, og derfor kan vi godt fra Enhedslistens side støtte det lovforslag, der ligger.
Jeg har et enkelt spørgsmål til ministeren.
Socialdemokratiets ordfører var også inde på det, nemlig at lovforslaget her betyder en lille merudgift for staten.
I og med at man må forvente, at der bliver flere gebyrer pålagt regionerne, så må vi jo gå ud fra, at det betyder, at man skal gennemføre det her DUT-princip, altså at staten på en eller anden måde skal udligne den udgift.
Derfor har jeg et spørgsmål, der vedrører, hvor de penge kommer fra.
Jeg tror også, det stod på den forhenværende finansministers skrivebord, hvilket man kunne se, når man kom ind til ham: Hvor skal pengene komme fra?
Det er mit spørgsmål til ministeren, og kan det besvares her mundtligt i dag, vil det være fint.
Ellers skal vi nok følge op skriftligt på det spørgsmål.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-12-05:
Tak for det.
Målet med det her lovforslag er dels at sikre, at strålebeskyttelse i Danmark lever op til internationalt anerkendte og aftalte krav, dels at samle eksisterende regler og beføjelser i én lov.
Olie Gas Danmark
har i deres høringssvar anført, at Danmark i størst muligt omfang skal undgå særregulering og tilordne sig fælles standarder om muligt, og kvitterer for, at dansk lovgivning nu på dette område forsøges indrettet parallelt med andre landes regulering og EU-direktivet.
Lovforslaget giver således god mening i flere henseender, og Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Jeg har undervejs i forløbet være meget opmærksom på gebyrstrukturer og administrative byrder, og jeg kan se, at flere private aktører og ligeledes Danske Regioner har kommenteret dette i deres høringssvar.
Ifølge Sundheds- og Ældreministeriet vil den ændrede gebyrstruktur indebære en opjustering af gebyrsatserne, så de svarer til de nuværende omkostninger forbundet med Sundhedsstyrelsens strålebeskyttelsesarbejde tillagt de opgaver, der følger af EU-direktivet.
Det indebærer en samlet gebyrstigning på 6,4 mio. kr. årligt fra 2018 og frem.
Gebyrændringen er ifølge ministeriet en nødvendig forudsætning for, at Danmark kan leve op til direktivets krav til strålebeskyttelsesarbejdet, og ministeriet skriver videre, at de relevante aktører, som vil blive påvirket af de nye gebyrsatser, vil blive hørt i forbindelse med Sundheds- og Ældreministeriets udmøntning af gebyrstrukturen på bekendtgørelsesniveau, ligesom der vil blive gennemført en høring af regioner og kommuner i forhold til de økonomiske konsekvenser af lovforslaget.
Desuden har man justeret lovforslagets specielle bemærkninger til § 24 med en mere detaljeret beskrivelse af de forventede økonomiske konsekvenser af den foreslåede gebyrstruktur for henholdsvis offentlige og private betalere.
Gebyrændringen er således ifølge ministeriet en nødvendighed, og relevante parter vil blive hørt.
Også dette har haft betydning for Liberal Alliance, når vi støtter forslaget.
Kaare Dybvad (S), 2017-12-06:
Så siger jeg tak til ministeren for denne omgang.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-12-06:
Jeg tror, det vil være et problem at indskrive i loven, at der ved genhusning ikke må tilbydes en genhusningsbolig, som på nogen måde er dyrere end den bolig, man kommer fra.
Jeg tror, det ville reducere mulighederne for at kunne genhuse folk markant, hvis man ikke måtte tilbyde boliger, der var blot en smule dyrere.
For at overgangen til den nye bolig ikke bliver for stor huslejemæssigt, er der den her indfasningsstøtte, og den gør så, at man det første år i det her tilfælde formentlig går fra en husleje på omkring 5.000 kr. til omkring 7.000 kr., og det synes jeg ligger inden for rimelighedens grænser.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-12-06:
Hvad er ministerens reaktion på, at TV 2 med Operation X-programmet »Den brændende sandhed« i oktober 2017 afslørede, at store modehuse systematisk brænder tøj af?
Kaare Dybvad (S), 2017-12-06:
Det første år er det jo så en stigning fra 5.000 til 7.333 kr., hvis min hovedregning ellers holder, men det stiger jo så løbende, og som jeg forstår ministeren, ser ministeren ikke noget problem i, at man eksempelvis tilbyder boliger, der er så meget dyrere.
Synes ministeren ikke, at det er at sætte genhusningsmulighederne ud af spillet?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-12-06:
Altså, der står ikke noget i reglerne om, hvilken husleje der skal være.
Der står noget om boligens standard og beliggenhed.
Derfor er der det, vi kalder indfasningsstøtten, som jo altså andrager to tredjedele af forskelsbeløbet det første år, og så aftrappes den gradvis over de næste 10 år.
Så det vil sige, at det første år kommer man ikke til at have en udgift på 12.000 kr. i forhold til oprindelig 5.000 kr.; man kommer til at have en udgift, der er en tredjedel af forskellen, dvs. en tredjedel af 7.000 kr.
Det må være godt 2.000 kr. i forøget husleje det første år, hvis man modtager indfasningsstøtte.
Kaare Dybvad (S), 2017-12-06:
Tak for det svar.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-12-06:
Tak for spørgsmålet.
Indledningsvis vil jeg sige, at jeg naturligvis godt kan se, at det vil være et problem for mange mennesker at skulle gå fra at betale 5.000 kr. til at betale 12.000 kr. om måneden i husleje.
Jeg vil dog gøre opmærksom på, at der i LLO's artikel ikke fremgår de nærmere omstændigheder omkring genhusningen, herunder hvorvidt den nævnte beboer blev tilbudt andre boliger.
Artiklen fremhæver blot huslejestigningen i det pågældende tilfælde som et eksempel.
Det er derfor ikke sikkert, at der kun er blevet tilbudt denne ene lejlighed til 12.000 kr. om måneden.
Ifølge genhusningsreglerne skal den tilbudte bolig have passende kvalitet, udstyr og beliggenhed.
En beboer har ret til én gang at afvise en tilbudt bolig, selv om den opfylder kravene til kvalitet, udstyr og beliggenhed, og få tilbudt en anden bolig i stedet.
En beboer har ligeledes i indtil 2 år efter anvisningen af en genhusningsbolig ret til at få anvist en anden eller rettere en tredje bolig.
Dermed kan en beboer få anvist op til tre genhusningsboliger.
Så selv om den nævnte bolig til 12.000 kr. om måneden havde en passende kvalitet, udstyr og beliggenhed, kunne beboeren have takket nej til boligen og stadig have krav på at få tilbudt en anden bolig.
Beboeren kunne som nævnt også bo i boligen i op til 2 år og stadig have mulighed for at få anvist en anden bolig.
Det er som nævnt ikke muligt ud fra oplysningerne i artiklen at slutte, at kommunen kun har anvist én bolig.
Det er heller ikke muligt at vide, om Frederiksberg Kommune på tidspunktet for anvisningen kun havde mulighed for at anvise den pågældende bolig til 12.000 kr. om måneden.
Derfor kan eksemplet heller ikke bruges som et tegn på, at kommunerne forsøger at omgå lovens regler.
Reglerne om genhusning stiller i øvrigt ikke krav til den anviste boligs husleje, men en genhuset beboer har mulighed for at få indfasningsstøtte til at afhjælpe i forhold til en eventuel huslejestigning.
Indfasningsstøtten udgør i det første år efter indflytningen i genhusningsboligen to tredjedele af forskellen mellem beboerens hidtidige leje og den nye leje i den nye bolig.
Indfasningsstøtten aftrappes over 10 år.
Kaare Dybvad (S), 2017-12-06:
Tak for det, formand.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at en beboer kun er blevet tilbudt en permanent genhusningsbolig af Frederiksberg Kommune til 12.000 kr. om måneden, jf. artiklen »Sagde ja til genhusning men: Lejen steg fra 5.000 til 12.000 kr.«?
Mener ministeren, at det er rimeligt, at en beboer kun er blevet tilbudt en permanent genhusningsbolig af Frederiksberg Kommune til 12.000 kr. om måneden, jf. artiklen »Sagde ja til genhusning men: Lejen steg fra 5.000 til 12.000 kr.«?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til Lejernes LO's medlemsblad for lejere i den private og almene udlejningssektor Vi lejere fra november 2017.
Jeg har ikke yderligere her.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-12-06:
Ja, det er muligt, at kommunen ikke må det.
Det er faktisk muligt.
For der er nogle offentlige støtteregler, som vil blive berørt af det.
Altså, man har solgt en grund til en billigere pris, end man ellers ville kunne få, mod en betingelse, og så beslutter man pludselig, at folk altså får den til den pris dér.
Men betingelsen frafaldes, og så skulle man egentlig have betalt noget mere.
Så vi skal have undersøgt, hvordan det er, kommunen kan gøre her.
Men man kan sige fra starten, at kommunen jo er fri til at sælge grunden videre uden betingelse om tillægskøbesum.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-12-06:
Tak for det, og jeg læser spørgsmål 19 op: Hvad er ministerens reaktion på, at TV 2 med Operation X-programmet »Den brændende sandhed« i oktober 2017 afslørede, at store modehuse systematisk brænder tøj af?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2017-12-06:
F.eks. var det sådan, at man allerede tilbage i 2010 lavede en stikprøveundersøgelse af den såkaldte udlændingeudligning.
Det indgik i den føromtalte rapport fra 2012, og KORA lavede en ny undersøgelse i 2013, også af udlændingeudligningen.
Begge undersøgelser pegede i retning af, at der er behov for en nedjustering af ordningen.
Samlet vurderes det ud fra et konservativt skøn, at volumen i ordningen er omkring 50 pct. højere, end hvad der vurderes fagligt underbygget.
Den daværende SR-regering vurderede, at det ville man ikke gøre noget ved, på trods af at vi ved, at en række københavnske vestegnskommuner og de største byer i Danmark dermed sandsynligvis har fået alt for meget.
Det kommer vi også til at tage ind i arbejdet, og derfor tror jeg, det er godt, at vi tager de forskellige elementer ind i det.
Den tidligere Venstreregering og den nuværende trekløverregering har altså vurderet, kan man sige, i samme stil som den regering, som hr. Rasmus Prehn har været en del af det parlamentariske grundlag for.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-12-06:
Tak for det, formand, og tak for spørgsmålet.
Regeringen arbejder for en mere cirkulær økonomi og er opmærksom på, at en vigtig del af en mere cirkulær økonomi er øget genbrug og genanvendelse.
Det er vigtigt, at vi udnytter alle ressourcer bedst muligt til fordel for både miljø og økonomi, og det er en ambition, som regeringen deler med dansk erhvervsliv.
Ministeriet har ikke på nuværende tidspunkt tal for, hvor meget genanvendeligt tekstil, virksomheder sender til forbrænding, men jeg kan se, at Bestseller f.eks. har oplyst, at det drejer sig om 0,1 promille af deres samlede produktion.
Hvis en tøjproducent i dag vælger at sende tøj til forbrænding som affald, er det forbundet med betaling af et gebyr for affaldshåndteringen.
Modsat er det i sagens natur ikke forbundet med omkostninger at vælge at donere tøj til genbrug.
Ud over det miljømæssigt prisværdige i genbrug og genanvendelse frem for forbrænding er der således også et økonomisk incitament til tøjproducenterne til ikke at forbrænde tøj som affald, når det ikke er nødvendigt.
Jeg er oplyst om, at mulighederne for genanvendelse af tekstil er en del af problemets kerne, da der på nuværende tidspunkt ikke er et effektivt marked for genanvendelse af tekstilaffald, hverken i Danmark eller i udlandet.
Den bedste situation er derfor, at virksomhederne bruger de muligheder, de har, for at aflevere overskydende tøj til genbrug.
Hvis tøjet indeholder skadelig kemi, kan det selvsagt hverken genanvendes eller genbruges.
Jeg kan oplyse, at i henhold til affaldsbekendtgørelsen skal virksomheder kildesortere deres affald, og hovedreglen er, at virksomheder skal udsortere det affald, som kan genanvendes eller klargøres til genbrug.
Det er kommunerne, som klassificerer affaldet og fører tilsyn med, at affaldsbekendtgørelsen overholdes.
Rasmus Prehn (S), 2017-12-06:
Jamen mange tak til ministeren for at stille op her i spørgetiden og give svar på det her spørgsmål.
Det er jo noget, der har fyldt rigtig meget i de kommuner, som har opdaget, hvor meget de føler sig snydt på grund af den her beregning.
Navnlig i Nordjylland, hvor Nordjyske Stiftstidende har lavet et rigtig flot stykke arbejde, et stykke journalistisk gravearbejde for at komme i dybden med det her, er det noget der fylder rigtig meget.
Og jeg tror sådan set ikke, at der er nogen, der er ude på, som ministeren siger, at skyde på nogen eller at have et politisk skyderi, for det er ikke et spørgsmål om en politisk polemik eller en eller anden ideologisk kamp.
Det, det handler om, er, at man har haft et sæt spilleregler, altså haft nedskrevet nogle regler for, hvordan man skal fordele de her penge.
Man har så på forunderlig vis ikke haft de optimale tal, så man kunne fordele pengene på den rigtige måde.
Så må det da være ministerens opgave at sige, at man er blevet gjort opmærksom på et problem, og at det må løses.
Der er et sæt spilleregler, og de må skulle overholdes.
Hvorfor er det, ministeren mener, at det kun kan løses ved at blande det op i den helt store debat om et fremtidigt nyt udligningssystem?