runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2022-09-22:
Der er her tale om et lovforslag, som har enorme implikationer.
Boligmarkedet er et kæmpe marked.
Det er rigtig mange mennesker, det kommer til at gå ud over.
Det er meget store økonomiske bevægelser, der er i spil.
Samtidig er der en juridisk kompleksitet i det og nogle bekymringer, som er blevet rejst, som er langt større, end der er ved det helt gennemsnitlige lovforslag.
Og i den situation er det bare meget svært at forstå, at der bliver lavet den her form for lovsjusk og hastebehandling af noget, der er så centralt.
Det er meget svært ikke at sidde tilbage med en opfattelse af, at det, der haster her for regeringen, er at blive klar med en gave til en udvalgt vælgergruppe op til et folketingsvalg – og at det er vigtigere for regeringen end at have en ordentlig lovkvalitet.
Og vi synes, at vi fortjener en ordentlig kvalitet i det arbejde, vi laver, både som regering og som Folketing.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-09-22:
Jeg har fuld respekt for, at De Konservative modsætter sig hastelovgivning.
Det er jo et synspunkt, man kan have.
Men jeg er til gengæld glad for, at Venstre og Dansk Folkeparti sammen med regeringens støttepartier og Socialdemokratiet kunne gennemføre hastelovgivningen, for det hensyn, der taler for at lave hastelovgivning, er, at vi ønskede at beskytte lejere, der ellers pr. 1. januar 2023 kunne risikere meget, meget voldsomme huslejestigninger.
Så af hensyn til lejerne hastede det.
Og jeg står fuldt ud ved, at det er det hensyn, der har trumfet.
Jeg er ikke enig i, at der er tale om sjusk; jeg mener, der er tale om et gennemarbejdet lovforslag, men det er helt generelt bedst at lave lovgivning efter den almindelige procedure.
Heidi Bank (V), 2022-09-22:
Jeg må indrømme, at jeg synes, at ministeren, oppe fra talerstolen i dag, har været lige rigelig højt oppe på den høje hest.
Men når det er sagt, kræver det jo, at der er nogle respektfulde rammer om, hvordan man så gør det.
Og her har man fra ministerens side valgt at gøre det, at man har sendt det i høring så sent og med så kort frist, at dem, der skulle høres om den her lovgivning – altså alle dem, der sidder og ved, hvad det betyder ude i virkeligheden; dem, der repræsenterer sosu'erne, sygeplejerskerne og alle de andre, der kommer til at betale den her regning – fik det, der reelt svarer til 2 timer og 16 minutter inden for normal arbejdstid til at give en besvarelse på et stofområde, som er utrolig komplekst, og hvor vi i forbindelse med sammenskrivningen jo sad i måneder og arbejdede med det her.
Og en af grundene til, at vi faktisk sad der, var, at Venstre også på det tidspunkt måtte gennemtrumfe en eksperthøring.
Det måtte vi også den her gang, og det er jo grunden til, at vi overhovedet har fået en større uddybning og en bedre viden om, hvor rammerne er for det her.
Altså, mener ministeren, at det er ordentligt – 2 timer og 16 minutter?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-09-22:
Jeg synes, det er rigtig fornuftigt, at udvalget kunne blive enige om at lave en eksperthøring.
Det er jo ikke noget, jeg som minister blander mig i, men jeg kan konkludere, at der har været en noget mere saglig debat på den anden side af eksperthøringen, end der var før.
Så det kan jeg kun bifalde.
I forhold til høringsperioden er det jo korrekt, at den var kort.
Den løb fra fredag til mandag, så det krævede af høringsparterne, at der blev arbejdet i weekenden.
Det er jo også sådan, at jeg selv har holdt møde med EjendomDanmark forud for høringen, så parterne var opmærksomme på, at der ville komme en høringsmulighed, og at den ville blive kort, og derfor har man også haft mulighed for at forberede sig lidt på den høringsproces, der har været.
Heidi Bank (V), 2022-09-22:
For god ordens skyld: Det blev udsendt fredag eftermiddag kl. 15.44 med en frist mandag kl. 10, og der blev i øvrigt ikke sendt information til partierne om, at fristen var mandag kl. 10 – bare lige for, at det skal stå helt klart.
Det er jo sådan, at det blev nævnt flere gange i forhandlingslokalet, at vi gerne ville have beregninger på det.
Det var i særdeleshed Dansk Folkeparti, der sagde det, og vi bakkede op omkring det, fordi vi syntes, det var en god model.
Hvordan i alverden kan det være, at man ikke greb muligheden for boligstøtten, hvis man gerne hurtigt vil hjælpe dem, der står og har brug for det?
For lige nu er der nogle lejere, der kommer til at skulle vente helt til 1. januar med at få hjælp, fordi man ligesom ikke kunne gøre det her noget tidligere.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-09-22:
Vi mener, at der er flere årsager til, at boligstøtteløsningen er dårlig, bl.a. har hverken Dansk Folkeparti eller Venstre jo peget på finansiering.
Hvis man, sådan rigtigt, skal mene, at man har en model, som man kan forholde sig til, er det altid meget godt, at man også lige kan vise, hvor pengene kommer fra – særlig i en situation, hvor inflationen er på 9 pct., og hvor det derfor ikke længere alene er et spørgsmål om at finde finansiering, men også et spørgsmål om at gøre sig overvejelser om, om det er fornuftigt at bruge de penge.
Jeg mener, at risikoen for at skubbe yderligere til inflationen er et meget vigtigt argument imod den model, som på flere områder, mener jeg, er langt dårligere end den generelle model, vi har fundet her.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-09-22:
Arh, det med finansiering kræver jo lige, at regeringen har regnet på tallene først, før man kan fremlægge, hvor meget finansiering man skal have.
Nå – lad det nu ligge.
I den eksperthøring, som vi havde, kom det jo frem, at en af konklusionerne fra Hanne Mølbech var: Det kan derfor heller ikke udelukkes, at lovindgrebet vil være ekspropriativt – det var det, hun konkluderede – fordi der mangler en analyse af de økonomiske konsekvenser.
Det vil sige, at man ikke kunne stadfæste, hvor stort omfanget ville være, fordi der manglede økonomisk analyse.
Dr. jur. Peter Mortensen mener, det kan være ekspropriativt, fordi der ikke er proportionalitet i det, for man kunne have lavet et indgreb, f.eks. med en boligstøtte, hvilket ville have været mindre indgribende over for udlejer.
Så er der på den anden side to andre eksperter ovre i Justitsministeriet, som har en anden vurdering af de her ting.
Og der kunne jeg godt tænke mig, at man kunne sætte sig ned og få en grundig analyse af det, så det nemlig kunne blive bearbejdet.
Og det er jo det, som jeg mener går galt med den her hastebehandling; at der også blandt eksperter er noget usikkerhed omkring omfanget af det her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-22:
Ministeren sagde tak for samarbejdet til de partier, der står bag, og jeg vil sige: selv tak for at være med til her at kunne lave noget, som er til gavn for lejerne.
Og hvis man skal kigge fremad, er vi jo i en situation, hvor vi alle sammen er frit stillet.
Der er ikke noget forlig omkring den private udlejning.
Det giver jo mulighed for, at vi kan lave nye tiltag.
Og jeg synes jo, at vi har oplevet, at den her markedsleje, som gælder for ejendomme opført efter 1992, medfører for høje huslejer.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren har en vurdering af, om vi ikke bør gå ind at ændre på markedslejen for nyopførte ejendomme, altså for ejendomme, der bliver opført fremadrettet – næste år eller året efter?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-09-22:
Det må være op til ministeren, hvis han vil beklikke dr. jur. Peter Mortensens integritet – det har jeg ingen grund til at gøre.
Men problemet her er jo, at selv om der ikke er tale om generel ekspropriation, konstaterer eksperterne jo, at man ikke kender til omfanget af de enkelte, som der så kan være.
Det kan være mange, det kan være få, men fordi der ikke ligger en grundlæggende dataanalyse af, hvad konsekvenserne vil være derude, så kan man ikke fastslå, hvor stort omfanget af det ekspropriative vil være.
Og deri ligger udfordringen jo.
Og hvis man ikke havde lavet en hastebehandling, havde man kunnet få undersøgt det, og så kunne den bekymring enten være blevet bekræftet eller afvist.
Jeg har ikke noget imod, at folk gengiver, hvilken opfattelse de har af, hvad der er foregået på et møde.
Men det, som jeg lige går ind og påpeger, er, når man direkte prøver på at citere helt ordret, hvad andre folk har sagt på et møde.
Så synes jeg måske, man overskrider nogle ting, men det kan jo så være et spørgsmål om semantik.
Med hensyn til den anden del af det: Vi skal jo passe på, at vi ikke står her og laver ny lovgivning med tilbagevirkende kraft, men det bliver rullet tilbage efter 2 år af sig selv.
Jeg tror, at det, jeg vil gøre, hvis der bliver et blåt flertal, er, at jeg vil sætte mig ned og få undersøgt det her til bunds med det samme.
Jeg vil sætte en grundig undersøgelse i gang for at se, hvad omfanget af det her er.
Hvor mange bygninger kan risikere, at det er ekspropriationslignende?
Jeg vil simpelt hen bede om at få det her undersøgt.
Og så vil jeg så sætte mig ned og sige, at nu var der det forlig, og det gør så, at Nye Borgerlige kan være med, fordi der ikke er noget forlig mere, og så kan man jo sætte sig ned og finde en bedre ordning, hvis det er det, man synes der skal til.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-22:
Så det vil sige, at Nye Borgerlige ikke vil skynde sig med at få tilbagerullet dette lovforslag, men vil sætte sig ned og prøve at finde ud af, om der er rimelighed i det, og så ligesom lade stå til, fordi der jo skal laves et nyt indeks over de næste 2 år.
Det er jo sådan set en begrænset lovgivning, som har sine begrænsede effekter på udlejningsmarkedet.
Er det sådan, jeg skal forstå ordføreren?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-09-22:
Man skal forstå det på den måde, at når jeg mener, der er noget, der er hastet igennem og ikke er ordentligt belyst, ja, så er det første, jeg vil gøre, at sætte mig ned og få det ordentligt belyst, for at jeg ikke laver samme fejl, som jeg mener et flertal af Folketinget begår lige nu.
Mona Juul (KF), 2022-09-22:
Tak for det, og tak til ministeren for at gå på talerstolen.
Det er nemlig meget nyttigt.
Så kan det også være, at ministeren kommer af med noget af vreden og ikke kun på de sociale medier.
Vi er simpelt hen nødt til at have ordentligheden på plads her, hr. minister, for det er jo ikke bare noget, man smider om sig med og kaster om sig med.
Det er jo sådan, at Peter Mortensen, som er juraprofessor på Københavns Universitet med speciale i ejendomsret og ekspropriation, siger, at aftalen indebærer en risiko for at overtræde grundlovens § 73 og dermed en risiko for at skulle betale en milliarderstatning til landets udlejere.
Det er da meget, meget alvorligt, og jeg forstår simpelt hen ikke, at den ansvarlige minister ikke på forhånd har sikret sig, at det lovforslag, vi skal stemme om i dag, er totalt væk fra, at der overhovedet kan være noget som helst brud i forhold til ekspropriationen.
Ministeren siger jo selv, at det kun er de generelle indtryk, og generelt taler man ikke om ekspropriation.
Det er simpelt hen ikke godt nok.
Jeg må så spørge om en anden ting.
Jeg spurgte nemlig også Enhedslisten om det.
Jeg stiller det samme spørgsmål, som jeg gjorde til Enhedslisten: Hvad er det for nogle udlejere, der står tilbage?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-09-22:
Jeg tror, det er klogt af fru Mona Juul at gå væk fra debatten omkring grundlovsbrud og ekspropriation.
Det er meget, meget klogt, men man skulle have tænkt over det, før man slynger den slags ud i debatten.
Det underminerer den demokratiske samtale, vi har med hinanden.
Det er det, der er konsekvensen ved at sige den slags.
I forhold til huslejebranchen er jeg ganske fortrøstningsfuld.
Der har igennem en årrække været en betydelig indtjening i branchen, og det er en bred branche bestående af udenlandske og danske aktører, og det er også mit billede, at det vil være det i starten.
Det er jo ministeriets vurdering og også min vurdering, at det her ikke vil have nogen nævneværdig betydning for værdien af de aktiver, der er på det her område.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-22:
Altså det, som står på Søren Papes facebookside, hvor man først refererer til minksagen, er: For regeringen kan være på vej til at begå endnu et grundlovsbrud med sin aftale om huslejeloftet.
Altså, det er jo det, som også får pulsen op hos mig, nemlig at man forsøger at køre en kampagne imod det her.
Og det kan jo ikke udelukkes, at der kommer enkeltsager.
Jeg har bare ikke set de der enkeltsager blive beskrevet.
Er det en særlig finansiering, er det en eller anden udlejningsejendom, altså nogle byggematerialer?
Så der kunne jeg godt tænke mig, om ministeren vil forholde sig til det lillebitte forbehold, der står i de juridiske vurderinger, hvor man siger, at man i almindelighed ikke betragter det her som ekspropriation.
Er det ikke fornuftigt, at man har sådan en lille – hvad skal man sige – påtegning om, at det altså ikke er noget, der generelt er grundlovsbrud eller ekspropriation, men at man jo ikke kan udelukke, at der kunne være en ejendom et eller andet sted i kongeriget, som havde nogle særlige vilkår, og som så skal håndteres efter den her sikkerhedsventil i huslejeloftet?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-09-22:
Jo, det synes jeg er fornuftigt.
Den juridiske vurdering, der ligger til grund for lovforslaget fra Justitsministeriet, og den juridiske vurdering, der bliver bakket op af eksperterne på høringen – jeg tror, det var i tirsdags – gør det selvfølgelig også useriøst at tale om et erstatningsbehov i milliardklassen.
Altså, når vurderingerne fra juristerne bredt set er, at der ikke er generelle udfordringer i forhold til ekspropriation, så kan det ikke nytte noget, at man bringer et tal ind i debatten, som handler om milliarder, og ligesom lader, som om man har en forventning om, at der skal udbetales erstatning til alle.
Så taler man i hvert fald imod bedre vidende, og det skal man jo forsøge at undgå.
Så jeg synes, det er noget underligt at bruge det tal.
Den juridiske vinkel, der ligger, er jeg jo hverken tilfreds eller utilfreds med – den er jo, som den er, og det er et udtryk for jura, og jeg er ikke jurist.
Jeg er tilfreds med, at der er en vurdering fra Justitsministeriet.
Når regeringen lægger et forslag frem, når vi forhandler, så spørger vi selvfølgelig Justitsministeriet, og vi er tilfredse med, at Folketinget fik afholdt en eksperthøring, som i det store og hele bakker op om den juridiske vurdering.
Det gør, at vi kan vedtage lovgivningen på et solidt fundament.
Jamen jeg må bare sige, som jeg også har sagt tidligere, at De Konservative tidligere har stemt for lovgivning, hvor man har haft den samme vurdering i forhold til ekspropriation.
Så i givet fald må det være et nyt princip for De Konservative, at man ikke kan stemme for forslag, som har den her type vurdering vedrørende ekspropriation.
Så er jeg også nødt til at sige i forhold til ordentlighed, at det jo er fru Mona Juul, der har haft anklagerne omkring grundlovsbrud, og det må fru Mona Juul være i stand til at underbygge, og det er fru Mona Juul jo ikke.
For hvis der i særlige tilfælde bliver tale om ekspropriation – hvad jeg ikke kan afvise, Justitsministeriet peger på, at de ikke mener, at der er generelle udfordringer, de kan ikke komme i tanker om, at der skulle være nogle eksempler, hvor der skulle være tale om ekspropriation, men hvis der skulle være tale om ekspropriation – så er der hjemmel i grundloven til at udbetale erstatning, og derfor kan der jo aldrig blive tale om et grundlovsbrud.
Derfor, hvis man vil sige den slags, synes jeg, man skylder den demokratiske debat at kunne underbygge det, og det kan fru Mona Juul ikke.
Anne Paulin (S), 2022-09-22:
Tak for det.
L 211 har til formål at gøre erhvervspuljen mere attraktiv for virksomheder at søge.
Det giver rigtig god mening, fordi erhvervspuljen ikke har haft lige så stort afløb som forventet, men mest af alt fordi vi står i en situation, som kalder på, at det bliver muligt at benytte erhvervspuljen til flere formål.
Det vil gøre det muligt for flere virksomheder at få støtte til elektrificering i stedet for at fortsætte på naturgas.
Lovændringen vil også gøre det muligt at sætte tempoet op for virksomhedernes grønne omstilling, fordi de kan gå i gang med projekterne med det samme, når de har indsendt en ansøgning, i stedet for at skulle vente på tilsagn.
Ligeledes fjernes der krav om konkurrenceudsættelse.
Derudover fjernes mulighederne for f.eks. at få tilskud til nye gaskedler.
Det er afgørende i den tid, vi er i, at vi kan agere hurtigt for at få danskerne og danske virksomheder bedst muligt igennem energikrisen.
Socialdemokratiet støtter derfor lovforslaget.
Og jeg skulle hilse fra hr. Rasmus Helveg Petersen fra Radikale Venstre og sige, at Radikale også støtter lovforslaget.
Marie Bjerre (V), 2022-09-22:
Tak for det.
For os i Venstre startede den her sag med, at vi blev kontaktet af gartnerierhvervet, som havde nogle udfordringer med de her høje energipriser.
Vi har en særlig udfordring med erhvervspuljen.
Den kunne kun bruges til effektiviseringer, men ikke til omlægning.
Derfor syntes vi, det gav god mening at få ændret erhvervspuljen; det pressede vi på for i Venstre, og det lykkedes heldigvis, så eksempelvis også gartnerierhvervet og mange andre kan bruge erhvervspuljen til at søge midler til også at lave omlægning, til at komme på billigere fjernvarme eller få installeret biomassekedler.
Derfor er vi også meget positive over for det her forslag.
Vi er også glade for, at det er lykkedes at få inkluderet transportsektoren i lovforslaget.
Vi er dog lidt kede af, at det ikke er lykkedes at få fiskeribranchen med.
En anden ting, vi også får ændret med det her lovforslag, er, at man kan søge om de her midler allerede fra 1. november.
Det var sådan, at der var lagt op til, at man først skulle bruge erhvervspuljen midt i vinter.
Det er godt tiltrængt på markedet, så vi støtter forslaget, og jeg skal hilse fra både Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti og sige, at de også støtter lovforslaget.
Karsten Filsø (SF), 2022-09-22:
Tak for det.
I SF har vi i mange år arbejdet for en større uafhængighed af fossile brændstoffer.
Derfor giver det her lovforslag rigtig god mening.
Tidligere har vi udelukkende fokuseret på de klimamæssige perspektiver, men nu har vi også en forsyningsmæssig del inde over.
Først og fremmest er vi positive over for det punkt, der muliggør projekter, der sparer på CO 2 -udslippet, og som ikke nødvendigvis er energibesparende.
Sådan er verden nu engang skruet sammen, altså at selv om man kan skifte over til noget andet, bruger man stadig væk meget energi.
Det er der mulighed for her, og det synes vi er rigtig godt.
Det andet er det, at vi stopper for tilskud til installation af nye gaskedler.
Det er jo tudetosset, at vi har gjort det hidtil, så det er på høje tid.
Så alt i alt bakker vi op om det her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-22:
Tak for det.
Så har vi jo endnu en hastebehandling.
Enhedslisten støtter de ændringer, der er lagt ind i lovforslaget, men jeg vil også gøre opmærksom på, at vi har en energisektor, som ændrer sig så hurtigt, at man skal være helt åben over for, at noget kan være anderledes, end det plejer at være.
Og med de høje energipriser, vi har i øjeblikket, vil jeg da også opfordre til, at man alle steder i samfundet kigger på, hvor man kan reducere sit energiforbrug og sine energiomkostninger.
Det kunne jo også være noget, som ikke har offentlig støtte.
Den mulighed er der.
Jeg har noteret mig, at der er nogle af de her coronahjælpepakker, som faktisk gør, at der er nogle økonomiske vilkår, som er mere fordelagtige, hvis man går ind og laver investeringerne.
Der er jo også en lang ønskeliste i forhold til anden omstilling.
Så det er ikke, fordi vi vægter støtten til erhvervslivet højest; vi vægter sådan set også udrulning af fjernvarme, energibesparelser og en ambitiøs solcellestrategi, som kommer lige om lidt, meget højt.
Men vi støtter det her lovforslag.
Dennis Flydtkjær (DD), 2022-09-22:
Tak for det.
Det her lovforslag har jo to formål, hvoraf det første er at fremskynde den grønne omstilling, og det andet er at gøre os mere uafhængige af olie og gas fra Rusland, og begge formål bakker vi op om i Danmarksdemokraterne.
Hovedpunktet i forslaget er sådan set, som de andre ordførere også har været inde på, at erhvervspuljen justeres, altså at der er et større fokus på konvertering og omstilling til grøn energi – altså bl.a. væk fra russisk gas.
Jeg kan også se, at høringssvarene til det her lovforslag er grundlæggende positive, og det er jo rigtig godt.
Så jeg kan sige, at Danmarksdemokraterne er positive over for lovforslaget, og vi forventer at stemme for, når vi kommer til tredjebehandlingen i næste uge.
Dan Jørgensen (S), 2022-09-22:
Tak for det.
Energikrisen raser i Europa, Putin bruger energi som et våben, og vi har derfor brug for at gøre os uafhængige af fossile brændsler.
Hvert skridt på vejen, stort som småt, er vigtigt.
Regeringen har sammen med et flertal af Folketingets partier aftalt at justere søgekriterierne i erhvervspuljen.
Formålet er at gøre puljen mere attraktiv for virksomhederne og øge klimaeffekten af puljen.
Det betyder bl.a., at puljen bliver en hjælp til de virksomheder, der ønsker at skifte væk fra gas hurtigst muligt.
Puljen vil kunne understøtte virksomhedernes uafhængighed af fossile energikilder og sikre energibesparelser i en tid, hvor vi skal spare på strømmen.
Vi ønsker at fremme udfasningen af CO 2 i energiforbruget, og derfor vil vi udvide loven til at omfatte et bredt spektrum af mulige støtteaktiviteter.
Aktiviteterne målrettes udfasning af CO 2 samt opsamling, lagring og anvendelse af CO 2 .
Lovens hidtidige sigte som energibesparelses- og energieffektiviseringslov vil dog stadig være centralt og indeholdt i lovens formål.
Der igangsættes i alt syv konkrete tiltag, der skal sikre et større afløb fra erhvervspuljen.
Justeringerne aftalte vi i »Klimaaftale om grøn strøm og varme« af 25. juni 2022.
Det åbner for, at projekter, der sparer CO 2 , men ikke energi, kan opnå støtte fra erhvervspuljen.
Det vil styrke puljens klimaeffekt.
For det andet og det tredje kommer puljen hurtigere ud at virke: Vi fjerner kravet om konkurrenceudsættelse og giver mulighed for, at virksomheder kan igangsætte deres projekter efter indsendelse af ansøgning.
Med det fjerde tiltag imødekommes erhvervslivets ønske om en afbureaukratisering af puljen.
Der udvikles en positivliste med tiltag, som modtager en fast støttesats.
Det giver ansøgeren en større sikkerhed for, at deres projekter er støtteberettigede.
Som følge af det femte tiltag hæves også støttesatsen med en efterfølgende bekendtgørelsesændring, så der sikres et tilstrækkeligt økonomisk fundament for selv de dyreste konverteringer.
Med det sjette tiltag udarbejdes en negativliste med tiltag, som ikke længere kan få tilskud igennem erhvervspuljen, herunder tilskud til installation af nye gaskedler.
Det er med til at fremme Danmarks uafhængighed af russisk gas.
Til syvende og sidst indføres en prioritetsfaktor på 1,25 for gasreducerende projekter, så vi kan hjælpe flere virksomheder med at konvertere væk fra gas og over til grønne energiformer.
Lovforslaget er vigtigt, men samtidig er det vigtigt at understrege, at det bør være et af de tiltag, vi som regering arbejder på for at accelerere omstillingen til grøn energi og sikre en fremtid, hvor vi ikke er afhængige af russisk gas.
Jeg vil endelig gerne takke for interessen for lovforslaget, og jeg ser frem til udvalgsbehandlingen.