Marianne Bigum (SF), 2024-02-06:
Tak for ordet.
Det har været et travlt år og et spændende år, og vi står nu med en redegørelse på otte tætpakkede sider med en masse spændende ting, og vi når ikke det hele.
I tillæg til det her har vi haft rigtig travlt også med at lave en ny europapolitisk aftale.
Jeg deler det, der blev sagt her fra talerstolen, med, at det har været en rigtig god proces.
Jeg synes, vi har landet en rigtig god aftale.
I den her aftale slår vi fast, at vi med den nye geopolitiske virkelighed har brug for et helhjertet dansk EU-engagement, at EU-samarbejdet er den vigtigste platform for dansk udenrigspolitik, og at EU-samarbejdet er helt afgørende for vores velstand, sikkerhed, tryghed og miljø og natur.
Det er også en central del af aftalen, at Danmark skal arbejde for at styrke EU på den globale scene – noget, vi i SF har ment i mange år.
Styrkelsen af EU på den globale scene skal bl.a. ske, ved at vi aktivt bruger de eksisterende muligheder for at træffe afgørelser om f.eks. EU's sanktioner ved kvalificeret flertal.
Samtidig kommer vi tættere på samarbejdet med en gruppe af lande, med Tyskland i spidsen, der arbejder på at finde en model for flertalsafgørelser i dele af EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik.
I SF ser vi meget frem til at følge det her arbejde, og jeg håber, at ministeren her kan give os en status på, hvordan det går.
I europaaftalen er der også bred enighed om, at Danmark skal arbejde for, at Ukraine og andre nabolande mod øst og på Vestbalkan tilbydes et klart og troværdigt perspektiv om medlemskab af EU.
Dette ligger også i klar forlængelse af SF's politik og betyder, at vi kan støtte op om et EU, der på sigt udvides til en større klub, selvfølgelig med respekt for, at de enkelte lande lever op til Københavnerkriterierne og er klar til et EU-medlemskab.
I forbindelse med aftalen har det været vigtigt for os, at lige og fair vilkår for lønmodtagerne i EU er en klar dansk målsætning, og at den fri bevægelighed for arbejdskraften i EU skal være fair og fungere i fuld respekt for nationale arbejdsmarkeds- og velfærdsmodeller.
Heldigvis er det, takket være SF, kommet til at stå tydeligt i aftalen, og det er vi tilfredse med.
Vi er også tilfredse med, at vi i aftalen har fået sat en masse grønne aftryk, og at vi har givet grøn omstilling, cirkulær økonomi og biodiversitet en højere politisk prioritering.
Når vi nu ser på den redegørelse, vi diskuterer i dag, synes jeg, at den kommer godt rundt, men vi savner noget om kampen for lønåbenhed – en sag, som vi i SF har arbejdet meget med i EU – og ikke mindst spørgsmålet om åbenhed i EU-institutionerne, som var noget, den forrige regering faktisk var optaget af.
Her er der brug for flere ambitioner fra regeringens side.
Det samme gør sig i den grad gældende i spørgsmålet om miljø- og naturgenopretning.
Man kan under afsnit 4 om den grønne omstilling læse, at fit for 55-pakken kunne bidrage til at opdatere EU's nationale bidrag, at den kan gøre EU i stand til at overopfylde sit 2030-mål, og at EU gennem aktivt klimadiplomati fik skubbet på for et ambitiøst resultat ved COP 28.
Jeg er da heller ikke i tvivl om, at vi har haft travlt, at vi har knoklet på, og at EU har rykket noget.
Spørgsmålet er bare også lidt, om vi har rykket nok, og det synes jeg faktisk ikke fremgår helt tydeligt af den her redegørelse.
Men heldigvis har vi i Folketinget et nyhedsbrev, der hedder EU-nyt, og jeg vil lige bidrage lidt fra et af de seneste nyhedsbreve, vi har fået ud.
Vi har EU's Miljøagentur, som simpelt hen melder, at EU langtfra er i mål med de grønne målsætninger.
Det peger på behovet for øjeblikkelig handling, hvis EU's miljø- og klimamål skal nås i 2030.
Det er på rigtig mange parametre, at vi ikke leverer i EU.
Det er på den cirkulære økonomi, det er i forhold til nulforurening og et giftfrit miljø, og det er i forhold til at mindske miljø- og klimabelastningerne i forbindelse med produktion og forbrug.
Så når man kigger på de her seks prioriterede emner, som vi burde nå i 2030, så melder Miljøagenturet simpelt hen klart ud, at ingen af de seks tematiske prioriterede mål for 2030 ser ud til at kunne nås til fulde med den nuværende udvikling.
Udviklingen går for langsomt, og det vil på mange områder kræve helt op til en nidobling af hastigheden for at nå i mål i 2030.
Rapporten konkluderer, at der er behov for øjeblikkelig handling, hvis målene fra det ottende miljøhandlingsprogram skal nås i 2030.
Det savner jeg faktisk lidt at vi forholder os til i den her redegørelse.
Ja, selvfølgelig har vi lavet noget; vi sidder ikke og laver ingenting.
Ja, selvfølgelig har EU lavet noget; de laver ikke ingenting, Men det er også, at der er meget mere, vi burde gøre for at nå de målsætninger, vi stiller os.