runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Larsen (KF), 2024-05-16:
Jamen det er jo ganske klart; nu fandt jeg ud af, at det rent faktisk er Region Nordjylland, der sørger for at kradse pengene ind.
Der må jeg bare sige, jeg jo ville synes, at den var meget bedre placeret i kommunerne, for de har jo et setup for og en tæt kontakt til de der mennesker, som ikke har lært at tale dansk endnu.
Det synes jeg jo ikke hører hjemme i sundhedsvæsenet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-16:
Tak for det.
Så der er alle mulige grunde til, at det bare bliver langsomt og bureaukratisk, og så er der også nogle administrative udgifter forbundet med det, som man kunne have brugt meget mere fornuftigt til mere sundhed, og så må integrationen klares et andet sted.
Så tak for at bringe det herind, og jeg håber, at vi måske kan hjælpes ad med at prøve at få lavet et eller andet fornuftigt i udvalgsarbejdet efterfølgende.
Per Larsen (KF), 2024-05-16:
Jamen tak for det, fru Kirsten Normann Andersen.
Det er klart, at vi selvfølgelig er åbne for at lave en beretning, som kan favne bredt, og som kan eliminere noget af alt det bureaukrati, der er i forhold til det her.
Det siger sig selv.
Altså, det er så mange mennesker, der er involveret i det rundtomkring i vores sundhedsvæsen, og det er på mange måder ganske uhensigtsmæssigt.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-16:
Mange tak, formand.
For snart 6 år siden indførte et flertal her i Folketinget jo det meget omtalte tolkegebyr, og det betyder som bekendt, at borgere efter 3 års ophold her i Danmark selv skal betale for tolkning i sundhedsvæsenet, hvis de har behov for det.
Argumenterne for tolkegebyret handler, må man forstå, om integration, om rimelighed, om incitamenter til at lære dansk og om at få udlændinge i Danmark til at høre til i samfundet, og på overfladen kan det jo lyde harmløst og måske endda fornuftigt.
For hvem kan være imod samhørighed i det danske samfund?
Men én ting er de påståede intentioner, og noget andet er virkeligheden.
Faktum er jo, at det siden indførelsen ikke har haft nogen positive konsekvenser.
Tværtimod er listen af negative konsekvenser og argumenter imod tolkegebyret vokset støt år for år, og kritikerne af ordningen omfatter jo stort set alle relevante aktører og organisationer på området, men bliver der lyttet til det?
Tolkegebyret skaber ulighed i sundhed og ikke bare det, men det rammer også specifikt en i forvejen ekstremt udsat patientgruppe, der lider under ulighed i sundhed.
Det går særlig ud over de mest sårbare patienter, der ikke kan eller har ressourcerne til at lære dansk, og det rammer deres familier og deres pårørende.
Og hvis I er i tvivl om det, så tal med eksempelvis Dansk Selskab for Indvandrersundhed.
Tolkegebyret øger bureaukratiet i et i forvejen presset sundhedsvæsen.
Man pålægger vores sundhedspersonale en administrativ byrde, der ikke letter deres arbejde eller er til gavn for patienternes sundhed, der er ingen gevinster.
Tolkegebyret skader patientsikkerheden, det øger risikoen for misforståelser og derved også for enten overbehandling, underbehandling, fejlbehandling eller, som fru Kirsten Normann Andersen var inde på, for flere test end nødvendigt, tolkegebyret har store etiske, retslige og lægefaglige konsekvenser, og det er en økonomisk underskudsforretning.
Vores sundhedsvæsen bruger flere penge på at administrere gebyret, end vi får ind som gebyr.
Vi bruger penge i vores sundhedsvæsen på en ordning, der skader patienterne.
Tolkegebyret er dumt, det er dyrt, og det er skadeligt, og selvfølgelig bør det afskaffes.
Så jeg vil stille alle de partier, der i sin tid argumenterede for tolkegebyret som en slags integrationsprojekt, spørgsmålet: Har det virket efter hensigten?
Har det fået flere flygtninge til at lære dansk?
Hvor mange ældre udlændinge har taget en tur ned på sprogcenteret, inden de skulle indlægges?
Jeg synes, det er trist at opleve den manglende lydhørhed.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-16:
Tak for talen.
Hr. Stinus Lindgreen har jo en ph.d., så man skal passe på med at starte et spørgsmål med ligesom at kritisere kildekritikken.
Men at man i begrundelsen for, om det her er godt eller skidt, nævner nogle, som kalder sig Indvandrersundhed, tror jeg det var, svarer lidt til at spørge, om tomaterne i Coop smager bedst, og så få dem, som sidder i bestyrelsen for Coop, til at lave undersøgelsen.
Selvfølgelig er det det.
Hr. Stinus Lindgreen nævner en ting i sin præmis, som jeg anerkender; jeg anerkender Radikales præmis med, at det skal være gratis, og jo flere udlændinge, jo bedre.
Altså, det er sådan et Stine Bosse-synspunkt, som er blevet adopteret af Moderaterne, og som jo kommer en til en fra Radikale.
Men hr. Per Larsen sagde tidligere, at der jo faktisk skete noget positivt, dengang det her blev indført, og det er en præmis, som jeg håber hr. Stinus Lindgreen i hvert fald anerkender, altså at antallet af folk, der havde behov for at få en tolk, faldt drastisk.
Der var jo mennesker, der udnyttede systemet før.
Er det ikke fuldstændig korrekt, hr. Stinus Lindgreen?
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-16:
Hvis spørgsmålet er, om det er korrekt, at antallet faldt, så ja, det er jo et faktum; det er klart.
Og jeg er enig i, at jo færre der har behovet, jo bedre.
Altså, det ville da være fantastisk, hvis der ikke var nogen, der havde behov for tolkning; det ville da være det bedste.
Det ville da være fantastisk, hvis alle, der kom til Danmark, lærte dansk.
Det er bare ikke det, det handler om.
Det her handler om, at der er så mange negative konsekvenser ved det, uagtet at man havde gode intentioner, da man indførte det og troede, at det ville fremme integrationen.
Blot lige til hr. Kim Edberg Andersens information vil jeg sige, at det ikke bare er en eller anden tænketank.
Det er lægefaglige personer, der bare har et fokus på et bestemt område.
Og det er dem, der siger det.
Det handler ikke om en eller anden tomat i Coop, som udtaler sig om sig selv.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-16:
Jamen selv om man har taget en uddannelse som læge, tænker jeg ikke, at man er sådan fuldstændig upartisk eller upolitisk.
Der ville jeg nok kunne finde en læge eller to, der udtalte sig, hvor det var politisk farvet.
Det er bare det, jeg siger.
Jeg siger så også til hr. Stinus Lindgreen i forhold til den præmis med, at det koster noget for nogen, at det gør det jo også, hvis vi får et system, som bliver endnu dyrere, fordi vi igen får nogle tal for de mennesker, som udnytter systemet.
For virkeligheden er – og det er jo i sidste ende det, som jeg i årtier har forsøgt at overbevise Radikale om, og jeg ved, at det er svært – at verden ikke er lavet af penge, og alting, vi laver herinde og prioriterer, koster, så hvis vi bruger flere penge på det, bliver der jo færre penge til sundhed uanset hvad.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-16:
Jeg tror måske, jeg forstod, hvad det var, ordføreren prøvede at sige, men jeg er uenig.
Pointen er jo, at her har vi en ordning, der koster penge, altså, vi bruger penge på at administrere en ordning, som ikke virker efter hensigten.
Jeg går ud fra, at ordføreren går ind for at mindske bureaukrati og at bruge pengene fornuftigt i sundhedsvæsenet, og ordføreren sidder jo selv i en region og ved, at man er rimelig presset på budgetterne.
Det her var en måde faktisk at give mere luft i økonomien, ikke meget – det er ikke milliarder, vi snakker om – men det vil fjerne en byrde, det vil give nogle flere penge, og det vil være til gavn for patienterne.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-16:
Ordføreren siger flere ting, jeg har lyst til at kommentere på.
Ordføreren nævner bl.a., at det ikke kan være danskernes ansvar at betale for tolkning, men faktum er jo, at det er det, man har indført; man har indført et system, hvor vi betaler og sundhedsvæsenet betaler for en ordning, der ikke fungerer.
Så foreslår ordføreren, hvis jeg forstod ordføreren korrekt, at løsningen skulle være at sætte gebyret op, så det rent faktisk matcher de udgifter, der er forbundet med det.
Ordføreren plejer jo, når vi har debatter og forhandlinger, at være meget fokuseret på ulighed i sundhed og at hjælpe dem, der har mest behov for det.
Her vil man ramme en gruppe, som i forvejen er ekstremt udsat, og det er ikke noget, jeg står og finder på.
Det er jo det, de lægefaglige foreninger siger.
Det handler ikke om folk, der ikke vil lære dansk.
Det handler om nogle, der af forskellige årsager ikke kan .
At der så kan være et par stykker, som har boet her i 13 år og haft en kiosk på Nørrebro, eller hvad eksemplet var før, så fred være med det.
Langt de fleste er jo ikke i den gruppe.
Det handler om nogle andre typer af mennesker.
Så mener ordføreren, at det vil øge uligheden i sundhed, hvis man gør, som ordføreren foreslog?
Mette Thiesen (DF), 2024-05-16:
Når jeg taler om ulighed i sundhed, taler jeg om danskere.
Jeg taler ikke om mennesker, der er kommet hertil, og som ikke gider tilpasse sig Danmark.
Det er derfor, jeg slet ikke mener, at det her er et argument.
Jeg køber ikke ind på præmissen om, at det her er en sårbar gruppe.
Det er nogle mennesker, der har boet i Danmark i rigtig, rigtig mange år, og som har haft alle muligheder for at bo i verdens bedste land.
De kan tage uddannelse uden beregning, de kan det ene og det andet, de kan bo og leve og have det godt i fred og tryghed med deres familier, og alligevel har de valgt at leve i ghettoer og ikke gide lære sproget.
Vi kan se, at efterkommere, ja, både første, anden, tredje generation osv., er megakriminelle.
Det her er altså ikke en sårbar gruppe.
Jeg køber ikke den præmis.
Det er nogle mennesker, som, når man rækker dem lillefingeren, tager hele armen, og rigtig mange af dem burde slet ikke være her.
Og der har danskerne, Danmark, desværre været alt fra godtroende i rigtig mange år.
Så nej, jeg køber ikke den præmis.
Med hensyn til den her ordning, der ikke fungerer, vil jeg sige, at vi jo kan høre på tallene, at den har fungeret, i og med at der er færre, der har brug for tolkning.
Så mener vi sådan set, det er ret legitimt bare at sige: Lad os bare indkræve det, det koster, og måske også gerne lidt til.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-16:
Jeg mener nok, ordføreren kom lidt uden for, hvad det er, vi taler om her, i forhold til kriminalitet og alt muligt andet.
Langt de fleste lærer jo dansk.
Det er jo ikke det, det handler om.
Det handler om den relativt lille gruppe på omkring, hvad er det, 10.000 patienter, der har brug for tolkning i sundhedsvæsenet.
Det er dem, vi snakker om.
Det er dem, de lægefaglige foreninger siger er særligt udsatte, og det er i forhold til dem, de siger, at vi øger uligheden i sundhed.
Anerkender ordføreren ikke de lægefaglige selskaber og den bekymring, der bliver rejst fra hele den sundhedsfaglige del af det danske sundhedsvæsen?
Per Larsen (KF), 2024-05-16:
Jeg vil selvfølgelig gerne kvittere for de anerkendende ord, og så kan man jo ikke vide, hvad fremtiden bringer.
Nu er der jo nogle, som sidder i en regering, som forhindrer dem i at gøre, som de måske har mest lyst til, og vi må så se, hvordan det kommer til at se ud fremadrettet.
Runa Friis Hansen (EL), 2024-05-16:
Jeg lover at være rar.
Det plejer jeg at være over for hr. Per Larsen.
Vi er jo også begge to fra Nordjylland, og det er åbenbart et tema i dag
Jeg vil også bare kvittere for ordførerens tale.
Det gør mig glad og fortrøstningsfuld i forhold til det videre arbejde i udvalget.
Henrik Frandsen (M), 2024-05-16:
Altså, Moderaterne er enige i regeringens politik.
Vi har sat os ned sammen med de to andre partier og formuleret et regeringsgrundlag, og det bakker vi op om.
Det er ikke hundrede procent Moderaternepolitik, det er heller ikke hundrede procent Venstrepolitik, det er heller ikke hundrede procent socialdemokratisk politik – til gengæld er det regeringens politik, og det bakker vi op om.
I forhold til om integrationsindsatsen ligger bedst i sundhedsvæsenet eller i kommunerne, tænker jeg, at integrationsindsatsen er en bred indsats, som indbefatter rigtig, rigtig mange områder i dette land.
Så jeg mener ikke, jeg kan sige, at integrationsindsatsen enten skal ligge i sundhedsvæsenet eller i kommunerne.
Per Larsen (KF), 2024-05-16:
Så lad mig prøve at spørge på en anden måde i forhold til økonomien.
Vi ved jo, at hvis det er sådan, at man har behov for tolkebistand, så er man sandsynligvis også meget tæt knyttet til kommunen og er faktisk afhængig af, at kommunen leverer en god indsats.
Mener ordføreren ikke, at det måske kunne være mest hensigtsmæssigt, at man så, hvis man skulle beholde det her gebyr, lod kommunerne løse opgaven i forhold til hele det administrative?
Henrik Frandsen (M), 2024-05-16:
Nu er jeg jo ikke sundhedsordfører, men sådan som jeg har sat mig ind i problemstillingen, er det i dag regionerne, der har opgaven, i og med at det er dem, der driver sundhedsvæsenet i Danmark.
Hvorvidt lige præcis den her del af et meget, meget stort kompleks skal flyttes over i kommunerne, har jeg simpelt hen ikke forudsætninger for at sige.
Men min umiddelbare holdning vil være, at det jo nok vil være at blande to økonomier sammen, og at det vil give en kæmpestor bureaukratisk opgave, og det vil nok i sidste ende ende med at gøre opgaven endnu dyrere, fordi man skulle dele økonomien mellem kommunerne og regionerne.
Så jeg vil umiddelbart nok ikke tro, at det er en god idé.
Runa Friis Hansen (EL), 2024-05-16:
Tak for det.
Jeg tror efterhånden, jeg har forstået, hvad det er, Moderaterne mener, også selv om jeg også er nordjyde.
Men det ændrer bare ikke på, at det for mig er spøjst at gå til valg på bl.a. at fjerne tolkegebyret.
Det var en mærkesag for jer.
Både udenrigsministeren og fru Monika Rubin har jo været ude at sige, at det er tosset, og at børn ikke skal sidde hos lægen og tolke for deres forældre, at det er symbolpolitik, og at det ikke gavner integrationen.
Så jeg vil bare gerne have bekræftet, at selv om I stemmer nej til det, som vi synes er et rigtig godt forslag, så er det fortsat Moderaternes politik, at det er dumt at have et tolkegebyr.
Henrik Frandsen (M), 2024-05-16:
Altså, jeg kan jo bekræfte – og jeg tror også, at jeg sagde det i min ordførertale – at vores kommunikation i valgkampen var, at vi mente, at tolkegebyret skulle fjernes, og argumenterne er også korrekt beskrevet.
For at man ikke skal være i tvivl, og for at man også kan forstå det på nordjysk osv., vil jeg endnu en gang sige, at vi i Moderaterne ikke er kommet igennem med 100 pct. af vores politik, da vi lavede et regeringsgrundlag.
Men til gengæld står vi på mål for hele regeringsgrundlaget, vi står på mål for regeringens politik, og det gør vi også på det her punkt.
Runa Friis Hansen (EL), 2024-05-16:
Jeg har egentlig ikke flere spørgsmål, men blot en kommentar om, at vi da er rigtig glade for, at der nu er andre end os fire partier i Folketinget, der går ind for det her.
Henrik Frandsen (M), 2024-05-16:
Altså, vi kommer jo ikke til at stemme for beslutningsforslaget, det vil jeg gerne lige slå fast.
Det sagde jeg også i min ordførertale, så det er bare lige, så vi er helt sikre på det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-16:
Tak for det.
Jeg tror nok, at jeg bare er opdraget på den måde, at det ikke rigtig hjælper noget at mene noget, hvis man egentlig ikke også har tænkt sig at gøre noget.
Det kan jeg forstå er den position, Moderaterne har indtaget lige nu.
Man mener ganske vist det rigtige, men man har ikke tænkt sig at stemme rigtigt i forhold til det foreslag, selv om man faktisk er gået til valg på det, og selv om man faktisk har gjort gældende, at det her tolkegebyr er et bureaukratisk monster.
Ville det så ikke bare være mere reelt at sige: Det mener Moderaterne ganske enkelt ikke mere?
Henrik Frandsen (M), 2024-05-16:
Så jeg mener jo ikke, at vores grundholdning har ændret sig.
Så kan jeg godt forstå, at der er nogle i salen her, der gerne vil have mig til at tage nogle bestemte ord i munden.
Det kommer jeg så ikke til at gøre her.
Jeg kommer til gengæld til at sige endnu en gang, at når man går i regering sammen med to andre partier, er der en fællesmængde, hvor man kan sige, at alt er ens for de tre partier, men der er nogle ting ude i de tre partiers hjørner, hvor man bare ikke kommer igennem med sine ting.
Jeg tænker, at man sikkert også kunne finde steder, hvor Venstre og Socialdemokratiet ikke har fået noget af det igennem, de har sagt i valgkampen.
Men skal man have enderne til at nå sammen, skal man jo bøje sig mod hinanden, og det er det her simpelt hen et udtryk for.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-16:
Det har jeg sådan set også respekt for, og jeg er med på, at Moderaterne siger, at det mener de ikke mere på grund af det der med regeringen.
Men så er det jo også en gradbøjning af, hvor meget man mener det, man går til valg på.
For Moderaterne var med på ligesom at give køb på det her vigtige princip, som Moderaterne selv var gået til valg på.
Der var det så vigtigere at være i regering end at få afskaffet tolkegebyret.
Så mere mener Moderaterne heller ikke, at det var et vigtigt budskab, de gik til valg på, end at de godt kunne sælge ud af det i et regeringssamarbejde, eller hvad?
Henrik Frandsen (M), 2024-05-16:
Hvis ordføreren spørger til, om Moderaterne er villige til at træde ud af regeringen på grund af afskaffelsen af tolkegebyret, så er jeg nødt til at sige, at det er vi ikke klar til.
Vi synes, at vi får rigtig, rigtig meget værdi ud af at sidde med i regeringen.
Rigtig meget af Moderaternes politik er faktisk direkte aflæsbar – hvis man kan bruge det udtryk – i regeringsgrundlaget.
Så er der en enkelt ting her, som vi var hårdt ude med i valgkampen, men som vi jo desværre må sige at vi ikke kan komme igennem med.
Det lever vi med.
Jeg synes også, vi er ærlige omkring det.
Det er stadig væk vores politik, at det burde fjernes, men det bliver ikke i den her omgang.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-16:
Tak for det.
Jeg sætter stor pris på, at ordføreren faktisk har kigget på virkeligheden og derfor selvfølgelig også kan indse, at der er nogle ting, man tidligere har truffet beslutning om, måske efter sin bedste overbevisning, men som viser sig ikke at fungere efter hensigten.
Så jeg ser meget frem til samarbejdet.
Jeg hørte ikke en fuldtonet opbakning til forslaget, som det ligger her, men i hvert fald en indikation af, at vi kan arbejde videre, for vi er jo enige om målet.
Så det ser jeg frem til i udvalget.
Så tak for det.
Per Larsen (KF), 2024-05-16:
Jamen tak for den anerkendelse.
Som jeg også sagde i min tale her, er vi i hvert fald åbne over for at kigge på løsningsmuligheder.
Jeg tænker jo også, at hvis der er langvarige sygdomsforløb, giver det måske mere mening, end når der er tale om en tolkning til et lille beløb, som så skal håndteres og administreres.
Men der er ingen tvivl om, at setuppet er voldsomt omkostningstungt, og derfor giver det jo heller ikke mening, at man bruger en masse penge på administration, som kunne have været brugt mere hensigtsmæssigt på at sikre, at sundhedsydelserne blev udført så hurtigt og så gelinde som overhovedet muligt.
Runa Friis Hansen (EL), 2024-05-16:
Et væsentligt sted at gøre op med ulighed i sundhed er at sikre gratis og tilgængelig tolkning i sundhedsvæsenet for dem, der har behov.
Partierne bag dette beslutningsforslag mener, at vi skal fjerne tolkegebyret i sundhedsvæsenet, da det skaber ulighed, er sundhedsskadeligt og rammer nogle af de svageste grupper i vores samfund, deriblandt minoritetsetniske ældre.
Derudover er det altså et bureaukratisk og dyrt cirkus, vil jeg tillade mig at kalde det, og det tager tid fra patientbehandling i et sundhedsvæsen, som vi jo godt ved er yderst presset.
Igen og igen hører vi historier om et alt for travlt sundhedsvæsen.
Det er en ordning, som lægerne hagler ned.
Det udfordrer den rette behandling og er en dyr og bureaukratisk administrativ ordning.
Det er en ordning, vi burde have afskaffet for længst, og derfor fremsætter vi fire partier i dag beslutningsforslaget om at afskaffe tolkegebyret i sundhedsvæsenet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-16:
Tak for det.
Jeg tror heller ikke, det kom bag på mig, at det er regeringens indstilling, måske med undtagelse af Moderaterne, som jo trods alt har givet udtryk for nogle andre synspunkter i forhold til lige præcis det her spørgsmål.
Reelt set
har det bare vist sig, at den her ordning er enormt bureaukratisk, tidsrøvende og dyr for regionerne og besværlig for lægerne at have med at gøre.
Lægerne siger, at det kan have konsekvenser for patientsikkerheden, når de har svært ved at forstå patienter i situationer, fordi man ikke kan blive enige om, hvordan man løser problemet i situationen.
Så mit spørgsmål til ministeren er: Mener ministeren reelt, at det er rimeligt, at man i et presset sundhedsvæsen skal tage sig af integration, som godt kunne være foregået et andet sted, når man i stedet for har brug for at koncentrere ressourcerne om sundhed?
Sophie Løhde (V), 2024-05-16:
Vi synes, det er rimeligt, at vi som samfund stiller nogle krav til de udlændinge, som har boet i Danmark igennem flere år og har haft mulighed for at lære dansk, og at man dermed ikke bare for tid og evighed kan sidde og fortsætte med at insistere på, at fællesskabets kasse, altså skatteborgernes penge, skal betale for en vederlagsfri tolkegebyrordning.
Det kunne egentlig være interessant at høre, om oppositionen synes, at der overhovedet ikke skal være nogen grænse.
Er det 3-årsgrænsen, man er utilfreds med, eller skal der for tid og evighed bare være fri adgang for andre skatteborgeres regning i forhold til at finansiere, at man kan rekvirere en tolk?
Det her handler om at stille nogle krav til mennesker, der har været i Danmark igennem en årrække.
Det synes vi er rimeligt at man gør.
Hvis man har at gøre med en udlænding, der eksempelvis har en nedsat psykisk funktionsevne eller andet, som gør, at vedkommende ikke er i stand til at kunne tale dansk, så er der selvfølgelig mulighed for, at vedkommende kommer ind under undtagelsesbestemmelserne.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-16:
I SF mener vi også, at man skal stille krav til mennesker, der gerne vil bo her i Danmark, og jeg synes også, at det er vigtigt, at man lærer at tale dansk.
Det er bare ikke altid, man når det i en situation, hvor man får brug for sundhedsvæsenet.
Så det er ikke et spørgsmål om ikke at ville stille krav.
Fællesskabets kasse bliver belastet med ekstra udgifter i regionerne på op til 5 mio. kr. om året, så det er jo ikke sådan, at det her er en pengemaskine, havde jeg nær sagt, i forhold til skatteborgerne.
Men det ændrer stadig væk ikke ved, at regionerne har et enormt bureaukratisk arbejde i forbindelse med at håndhæve den her ordning.
Og jeg spørger så ministeren, om vi dog ikke burde give dem mulighed for at slippe for det.
Sophie Løhde (V), 2024-05-16:
Det er helt korrekt, at det her ikke er nogen pengemaskine.
Det er heller ikke indført for at være en pengemaskine.
Det handler om, hvad der er ret og rimeligt, og om man kan stille nogle krav til udlændinge, der kommer til Danmark, og som har haft mulighed for at kunne lære dansk via en undervisning, som vi stiller til rådighed, altså i forhold til om det så er rimeligt at sige, at efter 3 år kan man blive omfattet af et tolkegebyr, hvis man ikke behersker det danske sprog.
Det synes vi er rimeligt.
Der er en række undtagelsesbestemmelser for dem, der ikke har muligheden, eksempelvis, som jeg nævnte før, på grund af psykisk funktionsnedsættelse.
Der er også undtagelser, for så vidt angår børn og andre situationer.
Beklager, formand.