runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz (IA), 2023-10-26:
Tak for ordet.
Naalakkersuisut har i forbindelse med den forestående ændring af det grønlandske klage- og erstatningssystem efterspurgt muligheden for at benytte de danske myndigheder til behandling af sager om patienterstatning.
Det er positivt, at man med det her lovforslag udvider muligheden for, at Ankenævnet for Patienterstatningen også har mulighed for at behandle klager fra Grønland.
Derfor er det også vigtigt at sige, at Grønlands selvstyre jo i dag har ansvaret for sundhedsområdet i Grønland – vi har ansvaret i dag, men vi ønsker at gøre det anderledes fremadrettet.
Derfor er det positivt, at Indenrigs- og Sundhedsministeriet har imødekommet ønsket fra naalakkersuisut, og vi vil sådan set bare benytte anledningen til at sige tak for, at man har lyttet til naalakkersuisut, vores regering hjemme i Grønland, i forhold til et lidt tættere samarbejde på sundhedsområdet.
For mig at se
er det en del af en lidt større indsats, man er nødt til at gøre for at se, om Grønland og Danmark skal arbejde lidt tættere med hinanden.
Så vi tager et lille skridt ad gangen, og det her er et af de gode skridt, som vi tager.
Så der vil vi gerne sige tak fra Inuit Ataqatigiits side.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-10-26:
Tak for det.
Langt hen ad vejen er jeg enig med ordføreren.
Vi skal være på, og demokratiet er vigtigt.
Så er der alligevel den her ene ting, hvor jeg bliver noget bekymret, og det er det her med, at kommuner og regioner selv skal kunne vælge, om det skal være vederlag eller tabt arbejdsfortjeneste.
Jeg har siddet i både kommuner og regioner, og jeg har spurgt begge steder, og det er altså ikke, fordi de svar, jeg får derfra, er, at det er sådan et synderlig stort problem, så argumentationen forstår jeg ikke.
Det, jeg ikke ønsker, er, at vi gør det mindre attraktivt for folk at deltage i demokratiet, fordi det lige pludselig får en hårdere økonomisk konsekvens, end det burde have.
Jeg har været begge steder, og guderne skal vide, at det ikke er timelønnen, man får meget ud af i forvejen.
Så det kan jeg være stærkt bekymret for.
Hvorfor er det, at ordførerens parti mener, det er en god idé, at kommuner og regioner selv sætter de her regler?
Hvorfor beholder vi dem ikke bare, som de allerede er?
Stinus Lindgreen (RV), 2023-10-26:
Jeg er fuldstændig enig.
Der er ikke et simpelt svar på det her.
Det skal selvfølgelig være mundtlig information og skriftlig information og måske andre typer af information.
Så jeg vil egentlig blot høre, om vi kan blive enige om, at vi skal følge det her felt og diskutere, om der er andre ting, vi ikke kan tilbyde i dag, som vi måske skal tilbyde, f.eks. videomateriale, som jeg nævnte fra talerstolen før.
Sophie Løhde (V), 2023-10-26:
Det vil jeg meget gerne give tilsagn om, altså at det er vigtigt, at vi fortsat følger det.
Ellers føler jeg mig også overbevist om, at hr. Stinus Lindgreen så vil sørge for at følge mig med henblik på opfølgning.
Så det kan være et gensidigt tilsagn her i Folketingssalen.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-10-26:
Tak for det.
Altså, jeg satser ikke på at få lige så meget ros, så jeg nøjes bare med at stille de spørgsmål, jeg også stillede fra talerstolen, for jeg tænkte, at jeg lige så godt kunne benytte tiden her i salen.
Det er vigtigt for mig, at patienterne føler sig inddraget.
Jeg tror faktisk nemlig, at de mener det.
Så er der det spørgsmål om, hvorvidt den videnskabsetiske komité vil kunne stille vilkår om, at den forsøgsansvarlige informerer forsøgspersonerne.
Betyder det, at den videnskabsetiske komité skal informere patienterne?
Det gælder også i forhold til Nationalt Center for Etik, der stiller en anmeldelsesdatabase til rådighed for komitéen og den forsøgsansvarlige: Skal komitéen og den forsøgsansvarlige anmelde deres forsøg til den her database?
Sophie Løhde (V), 2023-10-26:
Selv om det er torsdag og lidt sent på eftermiddagen, er det jo ikke sådan, at jeg skal stå og være fedtet med rosen.
Så jeg kan da også godt sådan uddele lidt ros til SF's ordfører, hvis det kan være med til at fremme den positive stemning og velvillige behandling af regeringens lovforslag i øvrigt.
Altså, det betyder jo konkret, at de vil skulle tage stilling hertil, og jeg medvirker meget gerne til, også i den videre udvalgsbehandling, at få præciseret, hvad det er, der præcis skal forstås ved de enkelte elementer.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-10-26:
Tak for det.
Det her er jo en sag, der har rumsteret i mange år og været debatteret i mange år.
Tilbage i 2016 anbefalede Det Etiske Råd allerede dengang, at ældre og svagelige borgere – sådan tror jeg de formulerede det – skulle have friheden til selv at bestemme, om de ville genoplives.
Problemstillingen var lidt, at dengang havde man svært ved at pege på en praktisk løsning, der også kunne fungere ude i virkeligheden.
Der har været rigtig mange sager siden, hvor dilemmaet igen er kommet i spil og har været diskuteret, og det er derfor, jeg er rigtig glad for, at et bredt flertal i Folketinget nu har fundet frem til en pragmatisk løsning, som jeg synes at der med forskellige vinkler på det også er en god opbakning til ude blandt alle de organisationer og alle de personalegrupper, der skal have med det område at gøre.
Løsningen er blevet en elektronisk registrering, så man relativt hurtigt og let kan få adgang til de her oplysninger, og de kan også relativt hurtigt opdateres, så der ikke sker fejl.
Vi kender alle sammen sagen med Christian Eriksen.
Heldigvis er vi rigtig, rigtig gode til at genoplive efterhånden, og der er rigtig mange, der får et godt liv efter genoplivning.
Så derfor er forventningen jo også, at det primært er folk, der kan se frem mod, at der måske ikke er så mange år tilbage, der vil vælge det her.
Det betyder også i forhold til den usikkerhed og den tid, der skulle bruges i de tilfælde, hvor det er ældre personer, der får et hjertestop, at der vil man i højere grad skulle bruge den tid i de sager, hvor der nok er en større chance for, at folk vil tilvælge det.
Derudover er det jo også sådan, at også yngre mennesker, der har et konkret forløb i forbindelse med en indlæggelse, jo i dag har muligheden for at fravælge det.
Så det er dem, der ikke har et indlæggelsesforløb, som ikke vil have det her valg.
Det er en pragmatisk og etisk overvejelse i ét stort sammensurium, og det er jo politik, når det er bedst, og når det er værst, men det er det, vi er nået frem til.
Og jeg tror, at det er noget, vi alle sammen vil kunne være i, og som også kan komme til at fungere i en virkelighed, hvor det også skal fungere for vores sundhedsfaglige medarbejdere.
Det er også vigtigt at sige, at det her jo ikke gælder for f.eks. hjerteløbere og andre; det er sundhedsfagligt personale, der har mulighed for at slå op i det her register, og derfor skal hjerteløbere og andre bare fortsætte deres gode arbejde med at redde de mennesker, som de bliver tilkaldt til, også i fremtiden.
Med de ord vil jeg sige, at Venstre bakker op, og vi er glade for, at vi har fundet en løsning, der er bred opbakning til, i en svær sag, som har givet etiske udfordringer og hovedbrud, både i sundhedsvæsenet og her på Christiansborg, i rigtig mange år.
Og så vil vi selvfølgelig følge tæt op på og være i tæt dialog med de fagpersoner, der skal have det her til at fungere ude i virkeligheden og se på, om der er nogle ting, vi skal have justeret, eller om det kommer til at fungere på en så god måde, som vi håber på her på Christiansborg.
Tak for ordet.
Monika Rubin (M), 2023-10-26:
Mange tak.
Når et menneske falder om med hjertestop, er tiden en afgørende faktor, for så pumper hjertet ikke blod rundt i kroppen, vores organer får ikke ilt, og for hvert minut der går uden førstehjælp, mindskes chancen for overlevelse
med ca. 10 pct.
Det er derfor meget, meget positivt, at statistikken for overlevelse efter hjertestop uden for hospital er markant forbedret de sidste 20 år – faktisk firedoblet, for at være helt nøjagtig.
Hjertestartere er også opsat på nærmest hvert gadehjørne, og undervisningen i førstehjælp er blevet hverdagskost på arbejdspladser og undervisningssteder, for ved et hjertestop tæller hvert sekund.
Her på Christiansborg har vi 15 hjertestartere placeret rundtomkring, og det glæder altså mit lille lægehjerte.
Jeg har undervist i hjerte-lunge-redning, lige siden jeg startede på medicinstudiet, og derfor kan det her lovforslag måske også for nogen synes en smule skævt, altså at vi i dag behandler et lovforslag om at give borgere over 60 år retten til at fravælge forsøg på genoplivning i tilfælde af hjertestop.
Men det mener jeg absolut ikke er skævt.
For det her lovforslag handler om selvbestemmelse, om værdierne i vores samfund og om respekten for, at man som menneske har ret til bestemme over sin egen krop og sit eget liv, også i døden.
Og det er sådan set allerede en mulighed i dag, at syge mennesker kan fravælge behandling eller have et ønske om ikke blive genoplivet i tilfælde af hjertestop under et konkret sygdomsforløb.
Men med det her lovforslag ønsker vi at udvide målgruppen, så alle borgere over 60 år, der er habile, altså som er i stand til at træffe sådan en beslutning, kan fravælge at blive genoplivet i tilfælde af hjertestop.
Med oprettelsen af et centralt register, hvor man kan registrere sit fravalg af genoplivning ved hjertestop, sikrer vi, at borgernes ønske bliver respekteret.
Men samtidig skal vi dog sikre, at det ikke er en beslutning, der tages i affekt eller i et øjebliks fortvivlelse, og derfor træder fravalget af genoplivningsforsøg også først i kraft, 7 dage efter at det er registreret, så man sikrer sig en eventuel genovervejelse af beslutningen, og så man som borger kan trække sin beslutning tilbage og eventuelt tale med sine pårørende om det, inden det træder i kraft.
Med det her lovforslag ønsker Moderaterne at give vores ældre medborgere retten til at træffe beslutninger om eget liv og egen livsafslutning i langt højere grad end den dag i dag og ikke mindst sikre, at deres valg bliver hørt og respekteret.
Derfor støtter vi selvfølgelig lovforslaget.
Tak for ordet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-10-26:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler her, indfører en rettighed, hvorefter habile borgere, der er fyldt 60 år, får mulighed for at fravælge forsøg på genoplivning i tilfælde af hjertestop.
Tilkendegivelsen skal ske på sundhed.dk eller via en fysisk blanket.
Det er en udmøntning af en politisk aftale fra 2020, som så også er blevet præciseret i 2022.
SF er en del af aftalen, og derfor støtter vi også op om forslaget her.
Alligevel vil jeg knytte et par kommentarer til forslaget.
Det er nemlig ikke første gang, vi diskuterer muligheden for at give ældre habile borgere ret til fravalg af genoplivningsforsøg.
Min personlige holdning til emnet har ikke ændret sig siden dengang.
Jeg mener stadig væk, at vi skal passe på med at gøre døden til et bureaukratisk, medicinsk projekt, som hver eneste borger skal tage stilling til.
Det er, tro det eller ej, faktisk de færreste af os, der har lyst til at forholde sig til, hvordan vi skal herfra, i det mindste i utide.
Det synes jeg er vigtigt at vi minder os selv om en gang imellem, for vi får det en gang imellem til at lyde, som om vi kan planlægge livet frem til den dag, hvor vi skal herfra.
Det kan vi faktisk ikke, og de fleste mennesker har egentlig heller ikke lyst til det, men har egentlig bare lyst til at leve livet, indtil det er slut.
Fremkomsten af nye teknologier betyder, at vi kan redde rigtig mange mennesker, og hermed kan vi også forhindre nogle i at komme herfra helt naturligt.
Jeg anerkender, at det har skabt nogle behov for at bede om at blive fritaget.
Så selv om jeg er bekymret for, at vi skal regulere noget, som burde være et anliggende mellem sundhedspersonalet og en patient, som de kunne afklare med hinanden, så har jeg også i praksis set, at det er lettere sagt end gjort.
Derfor er jeg også glad for, at vi er lykkedes med pragmatiske løsninger, og det synes jeg også at lovforslaget er udtryk for.
Derfor støtter SF selvfølgelig også op om forslaget, og jeg håber i virkeligheden bare, at ministeren også vil tilkendegive, at det her forslag skal følges op og følges tæt i forhold til implementeringen.
Jeg skulle i øvrigt hilse fra Enhedslisten og sige, at de også støtter forslaget.
Louise Brown (LA), 2023-10-26:
Tak for det, formand.
Forslaget, vi behandler her, er et forslag, som giver enhver borger over 60 år, som er ved sine fulde fem, mulighed for at fravælge genoplivning ved hjertestop, som det er blevet sagt et par gange allerede.
I dag har vi allerede det, der hedder en livstestamenteordning, og også en behandlingstestamenteordning.
I den her ordning kan enhver borger, der er over 18 år, og som ikke er under et værgemål, der omfatter personlige forhold, herunder helbredsforhold, oprette et behandlingstestamente.
I det kan man frasige sig livsforlængende behandling i tre situationer: hvis man er uafvendeligt døende, i tilfælde af fremskreden alderssvækkelse, ulykke, hjertestop eller lignende, der har medført så svær invaliditet, at patienten varigt vil være ude af stand til at tage vare på sig selv fysisk og mentalt, eller i den situation, hvor behandling kan føre til overlevelse, men hvor de fysiske konsekvenser af sygdommen eller behandlingen vurderes at være meget alvorlige og lidelsesfulde.
Men så lader det alligevel til, at der er nogle huller i osten, for
er man nu over 60 år og ved sine fulde fem, men ønsker ikke en eventuel genoplivning ved et hjertestop, måske fordi man netop ikke ved, hvilket liv man vågner op til, kan man ikke rigtig frabede sig det i dag.
I forbindelse med aftalen om det gode ældreliv, der blev indgået i 2020, blev aftaleparterne enige om, at den her føromtalte mulighed skulle være en rettighed for alle habile borgere over 60 år.
Og der skal heller ikke herske nogen tvivl om, at vi i Liberal Alliance bakker op om et nej tak til genoplivning, hvis det er det, man ønsker.
Derfor kommer vi også til at stemme for det her forslag.
Per Larsen (KF), 2023-10-26:
Tak for det, formand.
Emnet har her under debatten været meget godt belyst, og det stammer jo netop fra aftalen om det gode ældreliv fra 2020.
Det er jo en mulighed for mennesker, som er i en situation, forestiller jeg mig, hvor de måske sammen med deres læge kommer frem til en konklusion om, at det måske vil være uhensigtsmæssigt, og at det kan have store konsekvenser, hvis der indtræder et hjertestop, og at det kan udvikle sig til en forfærdelig situation.
Vi støtter selvfølgelig forslaget.
Det er det, der er lavet en aftale om.
Hvis der opstår nogle uhensigtsmæssigheder, må man jo kunne evaluere på det på et tidspunkt for at se, hvordan det er gået, og så rette det til, hvis der bliver behov for det.
Stinus Lindgreen (RV), 2023-10-26:
Tak, formand.
Som vi efterhånden har hørt et par gange, omhandler lovforslaget en rettighed, hvorefter habile borgere, der er fyldt 60 år, kan frabede sig forsøg på genoplivning i tilfælde af hjertestop.
Det kommer af den aftale, som alle vi partier herinde indgik for et par år siden, og som vi nu udmønter i dag.
Jeg synes, det er blevet belyst godt af de tidligere ordførere, at det er et komplekst og dilemmafyldt emne.
Jeg synes, det er landet et godt sted.
Derfor bakker vi fra Radikale Venstres side naturligvis op om lovforslaget.
Der er en ting, der bliver nævnt i høringssvarene.
Der bliver nævnt mange gode ting i høringssvarene, synes jeg, om de etiske overvejelser omkring vigtigheden af information til borgerne om, hvad det er, man siger ja til, hvordan man kan trække sit tilsagn tilbage, og hvordan vi kan sikre datasikkerheden.
Alt det her er utrolig vigtigt og belyst rigtig godt i det høringsnotat, vi har modtaget fra ministeren.
Så tak for det.
Der nævnes bl.a. fra Dansk Selskab For Patientsikkerhed, Danske Regioner, Dansk Sygeplejeråd og andre, at den løsning, vi er ved at udvikle her, også burde dække fravalg efter allerede gældende regler.
Ved livs- og behandlingstestamente, som også har været nævnt tidligere, findes f.eks. fravalg i forbindelse med en aktuel sygdomssituation og lægeligt fravalg.
Det synes jeg er utrolig relevant at få belyst.
Jeg kan også forstå på høringsnotatet, at man hos Sundhedsdatastyrelsen allerede ser på, hvordan det kan lade sig gøre.
Og det er i hvert fald noget, vi kommer til at have opmærksomhed på i udvalgsarbejdet.
Med de ord bakker vi i Radikale Venstre op om lovforslaget.
Mette Thiesen (DF), 2023-10-26:
Jeg synes egentlig, der er blevet sagt det, der skal siges om det her lovforslag.
Det er både blevet ridset fordele og ulemper op, og der er blevet ridset op, at det her er en aftale, som vi lavede for efterhånden nogle år siden.
Jeg synes egentlig ikke, jeg vil sige yderligere, andet end at vi selvfølgelig som altid, når det er så komplekse lovforslag som det, vi taler om her, glæder os til at følge udvalgsbehandlingen også med det her lovforslag, men at vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig også støtter det her lovforslag.
Det kan jo sagtens være, at man er i den her gruppe, hvor man måske har et rigtig dårligt hjerte, har oplevet at have haft hjertestop rigtig mange gange og er blevet genoplivet rigtig mange gange.
Der synes vi altså, at det er i orden, at man så klart og tydeligt kan sige: Jeg har ikke lyst til at blive genoplivet igen og have de meget store og komplekse problemstillinger, der kan følge med efter et svært hjertestop.
Det er selvfølgelig sagt med respekt for, at det her er meget, meget svært og er lidt af et minefelt, men jeg synes egentlig, lovforslaget rammer det meget godt ind, også baseret på den politiske aftale, vi lavede for nogle år siden.
Så vi glæder os til at følge det i udvalgsbehandlingen, men vi støtter selvfølgelig også det her lovforslag fra Dansk Folkepartis side.
Nikoline Erbs Hillers-Bendtsen (ALT), 2023-10-26:
Tak for ordet, formand.
I Alternativet går vi meget op i, at man skal have retten til at bestemme over sin egen krop.
Det er jo noget af det, der er fokus på i det her lovforslag, og det byder vi jo hjertelig velkommen.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi også er bekymrede over den grænse, der er blevet sat på omkring de 60 år.
Hvilke signaler kan det sende ud, at vi sender et klart statement om, hvornår ens liv måske ikke længere er værdigt?
Det er nogle bekymringer, som vi også håber man vil tage med i det videre arbejde, ligesom vi også håber, at man vil tage bekymringerne om hele det praktiske forløb, når man har fravalgt genoplivning, med, for det er noget af det, der går os meget på i den her behandling.
Men som udgangspunkt støtter vi jo, at man har retten til at bestemme over egen krop også i det her tilfælde, men der er nogle bekymringer, som skal med i arbejdet omkring lovforslaget, og som vi håber ministeren har særlig fokus på.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-10-26:
Tak for det, formand.
Lige indtil LA gik på talerstolen, havde jeg tænkt mig at gå op at sige: Det er et godt forslag; det støtter Nye Borgerlige naturligvis.
Så sagde ordføreren for LA, at man skulle være ved sine fulde fem.
Så i udvalgsbehandlingen vil jeg håbe at vi kan sikre, at jeg også lige kan få lov til at få muligheden, når jeg bliver 60.
Naturligvis støtter vi forslaget.
Det er et godt forslag.
Det er meget teknisk, men det er et godt forslag.
Så såfremt jeg også kan få muligheden, også når jeg ikke er ved sine fulde fem, vil jeg sige, at Nye Borgerlige naturligvis støtter forslaget.
Det vil jeg ikke.
Men det er jo, fordi det her bliver lagt ud, som om vi nu strammer op, og det gør vi jo så reelt ikke.
For det, Moderaterne siger, er: Vi smider det her ud i samfundet – vi siger, at det her er en opstramning, for det er også for skidt, hvis de tager hjem, og efter 10 år skal de også stadig væk kunne sendes hjem, men vi har faktisk ikke tænkt os at sende nogen hjem.
Så Moderaterne må jo et eller andet sted i den store gruppe, de har, have haft en snak om, hvad der skal til.
Hvad skal der egentlig til, for at Moderaterne er klar til at smide folk ud, ifølge det her lovforslag?
Mohammad Rona (M), 2023-10-26:
Vi bruger ikke udtrykket at smide folk ud.
Vi er jo selvfølgelig med på, at hvis du begår kriminalitet i Danmark, skal du selvfølgelig ikke være her.
Det er en anden del af det, men vi har ikke den retorik med at smide folk ud som sådan.
Det her lovforslag indeholder jo også de to elementer, som jeg lige har forklaret, i forhold til at det er en individuel vurdering, der sker, og ud over det er der en konvention, der også skal bremse det.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-10-26:
Tak skal du have.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens syn på det, der fremgår af flere høringssvar, og jeg tror også, det fremgår af lovforslaget, nemlig at den her ophævelse af 10-årsreglen reelt ikke rigtig kommer til at betyde noget, andet end at det vil skabe utryghed blandt de flygtninge, der måske f.eks. skal rejse tilbage til der, hvor de flygtede fra, for at besøge et sygt familiemedlem eller noget andet.
Hvordan forholder ordføreren sig til, at det reelt ikke kommer til at have nogen virkning, fordi de europæiske menneskerettigheder vil bremse, at man kan inddrage opholdstilladelsen?
Mohammad Rona (M), 2023-10-26:
Jamen jeg tror faktisk, det er konklusionen på det, jeg sagde før til hr. Kim Edberg Andersen.
Det skal netop være muligt at kunne rejse hjem til sit hjemland, hvis man har en syg mor eller noget i den stil.
Det er jo ikke det, der bremser det her.
Det er jo ikke det, der gør, at man ikke kan rejse ud af landet.
Det, der er med 10-årsreglen,
er, at der vil komme noget, hvis vi så kan se, at vedkommende, der har været politisk forfulgt – og jeg taler af egen erfaring – så bliver ved med at rejse hjem til sit hjemland.
Så er man efter min mening nok ikke politisk forfulgt, altså hvis man kan rejse tilbage til Iran, Afghanistan, eller hvor man nu ellers kommer fra, op til flere gange om året.
Men at rejse hjem til sin syge mor eller sine syge bedsteforældre, eller hvad der nu er, er helt fair – intet problem i det.
Selvfølgelig skal man da det.
Selvfølgelig skal man da det, og det står der heller ikke noget om i lovforslaget at man ikke må.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-10-26:
Men kan ordføreren garantere, at det her ikke vil skabe en masse unødig utryghed blandt rigtig mange mennesker, som er flygtet fra lande?
Kan ordføreren garantere, at det ikke kommer til at gå ud over en rigtig stor gruppe, der vil blive rigtig utrygge, ved at man laver den her lov?
Mohammad Rona (M), 2023-10-26:
Jeg skal ikke kunne sige, hvor stor den gruppe er, og jeg skal heller ikke kunne stå og garantere noget som helst heroppe fra talerstolen.
Jeg kan godt forstå det, hvis det skaber utryghed hos nogle, men jeg tror faktisk, jeg ville være mere utryg, hvis lovforslaget ikke havde de to elementer i forhold til den individuelle vurdering og så menneskerettighedskonventionerne.
Hvis de to elementer ikke indgik i det her, havde jeg nok haft en anden holdning til det, end jeg har i dag.
Zenia Stampe (RV), 2023-10-26:
Omvendt taler vi jo måske her om mennesker, der har boet her i mange år.
Det kan være, at der er opstået den lykkelige situation, at der er blevet fred igen i det land, hvor de er flygtet fra, eller at de ikke længere er politisk forfulgte, fordi der er sket et regimeskifte.
Vil de mennesker så aldrig kunne tage tilbage til det land på ferie eller i forbindelse med sygdom osv.?
Vil man så ligesom fastholde, at fordi du engang flygtede og kom hertil som asylansøger – og nu har boet her i 20 år og virkeligheden har ændret sig – må du aldrig nogen sinde tage tilbage, heller ikke selv om der er opstået fred igen i dit land eller du ikke længere er forfulgt, heller ikke efter 20 år og med familie og integration og alt muligt i Danmark?
Det er jeg bare rigtig glad for.
For der er meget fokus på den her midlertidighed.
Og sådan som jeg forstår ordføreren og Moderaternes position, mener man altså ikke, at folk, der har boet her i 20 år og har slået rødder og fået børn, skal blive ved med at være her med sådan en midlertidig horisont.
Der har de faktisk ret til at føle sig som fuldgyldige medlemmer af samfundet og også have mulighed for at tage tilbage til et hjemland på ferie, fordi omstændighederne måske har forandret sig fundamentalt fra dengang, da de flygtede.