Morten Bødskov (S), 2020-04-23:
Tak for det, og tak for opbakningen til forslaget.
Det er jo, som det også har været fremme i dag, tydeligt, at hovedparten af arbejdet her i salen lige i øjeblikket handler om den forfærdelige situation, vi står i, både for dansk økonomi og danske lønmodtagere, i lyset af coronavirusspredningen.
Derfor er jeg sådan set meget glad for og vil gerne kvittere for, at vi på trods af den alvorlige situation, vi er i, også har tid og overskud til at kigge på nogle af de andre alvorlige problemer, der er for vores samfund.
Der er ingen tvivl om, at det er afgørende, at vi får set på genopretningen af inddrivelsen af gæld til det offentlige.
Det er afgørende, at vi sikrer, at den her fremdrift, som der jo trods alt har været den seneste tid på området, fortsættes, for at sikre, at vi kan have en inddrivelse, som er med til at understøtte, at enhver svarer sit.
Lovforslaget er, som det også har været fremført, fremsat i forlængelse af aftale om styrkelse af den offentlige gældsinddrivelse fra juni 2017, som blev indgået af et enigt Folketing.
Selv om der stadig er store problemer på inddrivelsesområdet, er der faktisk også lyspunkter i den indsats, som vi står bag her i Folketinget – lyspunkter på vej mod genopretningen af inddrivelsen af gælden til det offentlige.
Det nye inddrivelsessystem er stort set færdigudviklet.
De primære inddrivelsesskridt er systemunderstøttede og allerede taget i brug i Gældsstyrelsen, og det er positivt.
Det er også positivt, at over 300 offentlige kreditorer indtil videre er tilsluttet det nye inddrivelsessystem og nu kan sende ubetalte krav til inddrivelse.
Der udestår dog stadig en omfattende opgave med at gøre hovedparten af den samlede gældsmasse klar til inddrivelse.
Store dele af gælden i det gamle inddrivelsessystem – det, som hedder DMI – er ramt af datafejl.
Der kan eksempelvis være tvivl om, hvornår gælden er stiftet, eller om samme gældspost er indsendt flere gange af en kreditor.
Dataproblemerne kan skyldes tvivl om gældens gyldighed som følge af fejl i EFI-systemet og også kreditorernes systemer og praksis ved indsendelse af gældsposter til inddrivelse, herunder fra skatteforvaltningen selv.
Fælles for alle de her fejl er, at de nødvendiggør oprydning i gældsmassen.
Den oprydningsindsats har primært til formål at klargøre gæld til at blive overført til det nye inddrivelsessystem og sekundært at øge andelen af den gæld, som altså ligger i det nuværende DMI-system, og gøre den klar til inddrivelse.
Oprydningen kan både ske ved en manuel gennemgang af gælden og ved en automatiseret afhjælpning af de fejl, vi ser nu.
Der er allerede fra 2018 udført en omfattende oprydning af gælden til det offentlige med henblik på at udbedre datafejl og afklare tvivl om gældsposternes retskraft, som det hedder i det sprog, vi bruger på det her område.
Tilbage til det lovforslag, vi behandler i dag: Lovforslaget har jo bl.a. til formål at understøtte den videre oprydningsindsats, så oprydningen kan gennemføres på den mest effektive måde.
Lovforslaget er således et vigtigt skridt i retning af, at gæld med en kursværdi på op imod 18 mia. kr. potentielt kan overføres til mere effektiv inddrivelse i det nye inddrivelsessystem.
De foreslåede ændringer tager bl.a. sigte på at udskyde forældelsen af gældsposter under inddrivelse og forlænge paralleldriftsperioden, hvor inddrivelsen sker i flere systemer, med yderligere 3 år.
Herudover foreslås, som det også har været fremme, en lempelse af kravet om sædvanlig rykkerprocedure og underretning til skyldnere om overdragelse til inddrivelse, så bl.a. en manglende adresse på skyldneren ikke forhindrer, at gæld oversendes til inddrivelse.
Det er også nødvendigt at fastsætte regler vedrørende indsigelser om forældelse for at undgå, at en skyldner efter f.eks. 15 år kan påstå, at en gældspost er forældet, og få ret, fordi dokumentationen for et forældelsesafbrydende skridt ikke længere er til stede.