runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-01-28:
Tak for det.
I december 2021 viste den nye medborgerskabsundersøgelse fra Udlændinge- og Integrationsministeriet, at den største opbakning til religiøse særhensyn, f.eks. muligheden for at bede i arbejdstiden, findes blandt muslimer, der er opvokset i Danmark.
Muslimer, der er født i Danmark eller er kommet hertil som børn, ønsker i højere grad religiøse særhensyn end muslimer, der er kommet til Danmark efter det fyldte 12. år.
51 pct. af de adspurgte fra MENAPT-landene, som er 30 år eller derover, mener, at det ikke er i orden, at deres datter har sex før ægteskabet.
Det samme gælder for 2 pct. af persongruppen fra Danmark og for 17 pct. af øvrige personer fra ikkevestlige lande.
MENAPT-lande er lande i Mellemøsten og Nordafrika samt Afghanistan, Pakistan og Tyrkiet, og det er en landegruppe, som ret præcist sætter fingeren på problemerne med indvandring, fordi det er de lande, hvorfra der er kommet mange indvandrere, og fordi borgerne i de lande næsten alle er muslimer.
Andre tal fra undersøgelsen viser, at 56 pct. er enige i, at offentligt ansatte skal have lov til at bede i arbejdstiden.
79 pct. er enige i, at offentlige institutioner skal acceptere forskellige religiøse spilleregler i forhold til madordninger, f.eks. på plejehjem, i daginstitutioner og skolekantiner.
41 pct. er enige i, at arbejdsløse ikke skal kunne afvise tilbud om job ud fra deres egen religiøse overbevisning, uden at det har konsekvenser for dem.
Det kommer næppe bag på nogen, at især kvinder fra de nævnte MENAPT-lande, som er opvokset i Danmark, er dem, der ønsker religiøse særhensyn i det offentlige.
Undersøgelsen viser med al tydelighed, at der er store problemer med indvandringen, specielt fra de muslimske lande.
Året 2021 har budt på mange andre tilfælde, hvor indvandrere fra MENAPT-landene skiller sig ud.
Jeg ser frem til en god debat om de problemer og udfordringer, der følger af indvandringen.
Tak for det, og tak for besvarelsen og selverkendelsen.
Selverkendelsen har jeg jo oplevet nogle gange, når jeg har rejst den her debat, og det er jo godt med det fra statsministerens side, bestemt, for det er bedre sent end aldrig – bare det ikke er for sent.
Jeg har bare et par spørgsmål, specielt i forhold til at man skal ville Danmark.
Det er jo sådan blevet en moderne bemærkning at sige, og jeg er fuldstændig enig i det.
Der mangler jeg, at statsministeren følger op i forhold til det, der sker rundtomkring i kommunerne.
Jeg ved jo, at partifællerne rundtomkring i kommunerne, statsministeren og mange andre partier desværre slet ikke har samme holdning i forhold til tørklæder i offentlige rum, i forhold til bederum, i forhold til svømmehensyn, mænd og kvinder osv.
Så er der en anden ting, som jeg synes er meget interessant, og det er kvinderne, som alle taler om, og det handler om alt det her med social kontrol osv., og man jubler, og det synes jeg man skal gøre med god grund, over, at rigtig mange indvandrerkvinder får høje uddannelser.
Men det stopper, når de bliver gift.
Jeg går ud fra, at statsministeren har set det.
Familien lægger så bånd på, og så stopper jobbene.
Så langt, så godt, men ikke godt nok.
Mette Frederiksen (S), 2022-01-28:
Nu var jeg faktisk på besøg i en af landets kommuner i går, nemlig Herlev Kommune, og besøgte et stort plejecenter for at diskutere ældrepolitik, og så er man jo altid igennem sådan flere forskellige delelementer.
Og det første besøg, jeg har,
er på anden sal på plejecenteret, og der sidder en gruppe ældre borgere, og vi har en god samtale, og så sidder der tre medarbejdere, en med oprindelige danske rødder, og så sidder der et søstrepar, som er kommet hertil udefra, og som har været sosu'er igennem rigtig, rigtig mange år og passet deres arbejde og er utrolig vellidte på det her plejecenter, og det fortæller jo bare noget om, hvor mange nuancer der er i diskussionen.
Kønsopdelt svømmeundervisning – for bare at tage fat i det – er jo ikke positiv særbehandling i mine øjne, men det er jo at ligge under for et forkert syn på piger og drenge og mænd og kvinder, og jeg synes, det er noget af det bedste i det danske samfund, at drenge og piger har gymnastik sammen.
Selvfølgelig har vi det, selvfølgelig svømmer vi sammen, for hvis ikke man vil det, hvad er det så egentlig et udtryk for?
Så er det jo et udtryk for, at man seksualiserer vores børn, og det vil jeg da under ingen omstændigheder være med til.
Så kønsopdelt svømmeundervisning er ikke positiv særbehandling, men det er at anerkende et syn på drenge og piger og mænd og kvinder, som jeg er grundlæggende imod, og som ikke har hjemme i Danmark i mine øjne.
Marcus Knuth (KF), 2022-01-28:
Tak til statsministeren for den her – synes vi jo også – meget, meget vigtige debat, og jeg synes jo, Mette Frederiksen er rigtig, rigtig god til at sætte fokus på problemerne, men ikke til at løse dem.
Undskyld, statsministeren.
Jeg begynder igen.
Tak til statsministeren.
Statsministeren har sat stor fokus på det her problem og bl.a. sagt, at en ud af fem med ikkevestlig baggrund født i 1997 begår kriminalitet.
Det kan jeg supplere med friske tal fra udlændingeministeren om, at mere end en ud af fem fra Somalia og Irak, der har fået tildelt permanent ophold, efterfølgende begår kriminalitet.
Men når jeg så spørger udlændingeministeren, om vi nu kan få nogle nye forhandlinger om reglerne for permanent ophold, fordi der er så mange med ikkevestlig baggrund, der begår kriminalitet efter og før de har fået permanent ophold, så får jeg at vide, at reglerne for permanent ophold sådan set er fine, som de er.
Mener statsministeren vitterlig, at det er i orden at stå og sige, at vi har de her problemer med kriminalitet og ikkevestlig baggrund, men at man samtidig ikke vil indkalde til forhandlinger om en opstramning af reglerne for permanent ophold?
Mette Frederiksen (S), 2022-01-28:
Nu har vi jo også haft forhandlinger omkring statsborgerskab i den her valgperiode og under den her regering, og vi har lavet – synes jeg – en god aftale, hvor der jo er opstramninger, og det er vi blevet kritiseret for.
Men jeg synes, det er rigtigt at gøre, og min grundlæggende holdning er den, at man, hvis man begår kriminalitet af alvorlig karakter og er udlænding, som udgangspunkt ikke skal kunne blive i Danmark.
Det er min grundlæggende holdning.
Så er vi jo på forskellig vis også underlagt nogle internationale forpligtelser, som den her regering respekterer, og den regering, som hr. Marcus Knuth ønsker at være en del af, kommer også til at respektere de samme internationale spilleregler.
Det er jeg sådan set ikke i tvivl om, og så må vi jo inden for de spilleregler, der er, nå så langt, som vi overhovedet kan.
Men jeg mener, at vi har en fælles interesse i, at folk, der kommer hertil udefra, og som ikke overholder spillereglerne og begår alvorlig kriminalitet, selvfølgelig som udgangspunkt kan udvises.
Sikandar Siddique (FG), 2022-01-28:
Tak til statsministeren.
Apropos arbejde, som statsministeren går rigtig meget op i, ved vi jo godt, at de her kvinder med tørklæde faktisk er overrepræsenteret i forhold til at tage en videregående uddannelse, men at undersøgelser viser, at de skal sende 60 pct. flere ansøgninger for at få et job.
Så det vil sige, at det, som jeg synes der mangler i statsministerens tale, også er at sige: Okay, der kan være nogle kulturelle og nogle religiøse ting, der lægger bånd på det, men der er altså også tale om nogle strukturelle ting i vores samfund.
Hvad vil regeringen og statsministeren gøre for, at de her kvinder – de her stærke kvinder, der vil være selvstændige og stormer frem på uddannelserne – også rent faktisk kan få et arbejde bagefter?
Mette Frederiksen (S), 2022-01-28:
Altså, arbejdet omkring det må jo gå sin gang; det skal jeg ikke stå og definere her fra talerstolen.
Jeg tror, det er rigtigt, at der er mennesker med udenlandsk baggrund, der oplever forskellige former for diskrimination.
Det tror jeg er rigtigt, og jeg har jo også hørt eksempler på det med, at hvis man ændrer på navnet, så kan man pludselig komme i betragtning til en jobsamtale.
Mange ting kan godt være rigtige på en og samme tid.
Jeg møder også folk med indvandrerbaggrund, der siger: Jeg har faktisk ikke selv oplevet nogen former for racisme i det danske samfund.
Jeg oplever også folk, der siger: Jeg har oplevet noget.
Jeg synes også, det er vigtigt at sige, at på det arbejdsmarked, vi har lige nu, hvor der er stor, stor mangel på arbejdskraft, er det mit indtryk, at vejen til at komme ud i arbejde nok ikke har været nemmere, lettere i mange, mange år, end den er netop nu.
Så det er jo også den her tid, vi skal bruge til at få dem, som står uden for arbejdsmarkedet, med ind.
Rosa Lund (EL), 2022-01-28:
Tak for det, og tak til statsministeren for en god tale, som vi jo får mulighed for at diskutere lidt mere her i løbet af dagen.
Jeg vil gerne fortsætte lidt der, hvor statsministeren slap, nemlig ved manglen på arbejdskraft.
Vi står jo også i en situation, hvor der er nogle mennesker, som har gjort præcis det, som statsministeren står og siger: De har taget en uddannelse.
De har taget de danske værdier til sig.
De vil rigtig gerne være her og bidrage på det danske arbejdsmarked
, men fordi de kommer fra Syrien, har de fået frataget deres opholdstilladelser og skal nu sendes tilbage til Assads regime.
, at man på den ene side siger, at vi mangler arbejdskraft, og at vi gerne vil have al den arbejdskraft, vi kan få, og at man på den anden side siger til de mennesker der tager de danske værdier til sig: Vi fjerner din opholdstilladelse, og så skal du i øvrigt tilbage til den diktator, du er på flugt fra?
Jeg ville ønske, at det bare var noget, jeg stod og fandt på, men vi har set mange eksempler på syriske medborgere, som er i Danmark lige nu, som gerne vil bidrage, men som ikke kan få en opholdstilladelse, fordi vores regler er for stramme.
Marcus Knuth (KF), 2022-01-28:
Nu lægger hr. Sikandar Siddique nogle ord i min og andre ordføreres mund, som jeg ikke synes er rigtige.
Der er jo ikke nogen, der står og siger, at man ikke er velkommen, hvis man kommer fra et bestemt land.
Vi sætter fokus på de problemer, der er, og alt andet lige må en af vores fornemste opgaver herinde da være at løse problemerne.
Det er jo ikke alle de mennesker, der opfører sig pænt, der skaber problemerne, og det er derfor heller ikke dem, vi bruger masser af tid på at tale om.
Men det er netop over for dem, der begår kriminalitet, vi vil sætte ind, og det er derfor, jeg har været så konkret i min tale med et forslag om at stramme op på nogle af de regler over for dem, der begår kriminalitet.
Sikandar Siddique (FG), 2022-01-28:
Det er bare, fordi langt de fleste ordførere i dag har sagt, at størstedelen af udlændinge, minoriteter, efterkommere gør det godt, og så er der et mindretal, der er problemer med.
Samtidig har vi jo også igen og igen – også i dag under debatten – fået at vide, at det er MENAPT-lande, altså Tyrkiet, Pakistan, Mellemøsten, vi ikke har lyst til at få flere folk fra.
Det, jeg ligesom gerne vil have ordføreren til at reflektere over, er, om ordføreren kan forestille sig at vokse op og bo i sit eget land og så have følelsen af, at man ikke er velkommen.
Marcus Knuth (KF), 2022-01-28:
Jeg vil sige, at jeg håber, at det sender et signal om, at et meget bredt flertal herinde i det her lokale er bekymrede, især over de kriminalitetsstatistikker, der er.
Og den del af talen fra statsministeren vil jeg da gerne rose og bakke op om for at sætte fokus på problemet.
Vi er så ikke helt enige i, om man skal kigge på f.eks. reglerne for permanent ophold.
Men når et så bredt flertal herinde langt hen ad vejen i hvert fald anerkender de problemer, der er, synes jeg, det sender et sundt signal om, at hvis man kommer til Danmark fra et sted ude i verden, skal man opføre sig pænt.
Sikandar Siddique (FG), 2022-01-28:
Tak for ordet, formand, og tak til ordføreren.
Der er jo ikke noget nyt i vores positioner, kan man sige – vi kender positionerne – men jeg vil sige, at debatten i dag alligevel har givet lov til, at vi har haft nogle nuancer, og debatten har givet lov til, at vi har kunnet spørge hinanden, uden at de der politikersvar og forsvarspositioner sådan er blevet stillet groft op.
Det synes jeg er positivt.
Jeg har så også derfor forsøgt at stille åbne spørgsmål, så vi får lov til at reflektere lidt over vores positioner, og jeg vil gerne fortsætte lidt ned ad den vej, så jeg vil gerne høre ordføreren om noget.
Det her er et magtfuldt rum – altså, man kan prøve at kigge sig omkring.
Det her er et magtfuldt rum: Vi har en statsminister, vi har ministre, vi har toppolitikere.
Det her er et magtfuldt rum.
Hvilket signal tror ordføreren at det sender ud i samfundet til unge mennesker med minoritetsbaggrund, når magtfulde mennesker i et magtfuldt rum sidder og snakker om, at der, hvor deres forældre kommer eller kom fra, vil vi ikke have folk fra?
Vi vil ikke have folk fra MENAPT-landene – Mellemøsten, Pakistan, Tyrkiet.
Hvad tror ordføreren, uanset hvilken position man har politisk, det sender af signal til de unge mennesker, der skal til at starte et liv, og der skal ud at være Danmarks fremtid?
Marcus Knuth (KF), 2022-01-28:
Virkeligheden er, at der skal ret meget til, før man kommer helt op på en udvisningsdom.
Det er, som om man har grønt lys og så meget, meget rødt lys.
Jeg synes godt, man kunne se på, hvad man kunne gøre i det spænd, således at hvis man begår kriminalitet under en udvisningsdom, kunne man f.eks. miste sit permanente ophold.
Det kunne være ét forslag, som jeg synes kunne være interessant at diskutere, men det kræver, at vi sætter os ned og ser på det, og det håber jeg inderligt at Socialdemokratiet vil.
Rasmus Stoklund (S), 2022-01-28:
Hr. Marcus Knuth læser jo ligesom mig en masse besvarelser på udvalgsspørgsmål, og vi kan trods alt se i rigtig mange af dem, at de udlændinge, der har begået alvorlig kriminalitet, jo netop er kendetegnet ved ikke at være i nærheden af at kunne få permanent ophold, fordi de er så langt fra at leve op til alle de her kriterier.
Derfor synes jeg ikke, at billedet er helt entydigt.
Og jeg synes også, at det hører med, at det jo stadig væk er muligt at udvise folk, selv om de har permanent ophold, og at Højesteret har sanktioneret udvisninger af folk, som er født og opvokset i Danmark, hvor vi så også har haft mulighed for at gøre det uden at komme i karambolage med vores internationale forpligtelser.
Vi er jo helt enige om, at vi ikke skal have udlændinge, der begår alvorlig kriminalitet her, men det billede, jeg synes blev tegnet i talen, synes jeg ikke er retvisende.
Det er mest af hensyn til mødereferatet.
Selv om hr. Marcus Knuth og undertegnede jo er enige om mange ting, synes jeg ikke, det er et rimeligt billede, som hr. Marcus Knuth tegner af reglerne for permanent ophold.
Altså, vi har nogle meget stramme regler, som blev vedtaget før valget, som vi står på mål for, og som vi mener skal være stramme.
Det er sådan, at får du blot den mindste fængselsstraf, får du 12 års karantæne i forhold til overhovedet at kunne søge om permanent ophold – som minimum, men det kan også være en højere karensperiode.
Derudover skal du leve op til en lang række andre kriterier, bl.a. beskæftigelse, ingen forfalden gæld til det offentlige osv. osv.
Der er meget stramme regler, og derfor er det altså ikke det her slaraffenland, som jeg synes hr. Marcus Knuth prøver at tegne et billede af.
Marcus Knuth (KF), 2022-01-28:
Nu er det jo ikke nogen hemmelighed, at det der med at finde sig til rette i et andet parti kan ske for selv de bedste, og det er jo så sket adskillige gange for hr. Jens Rohde, og jeg tror faktisk, Churchill skiftede parti tre gange.
Han begyndte som konservativ, og så blev han liberal, og så vendte han tilbage til de konservative igen.
Sådan er det i hvert fald ikke gået mig, men jeg kan kun sige, at jeg er enig med fru Pia Kjærsgaard, og jeg er glad for, at fru Pia Kjærsgaard lyttede til hele min tale og også til den ros, jeg gav til Dansk Folkeparti for den her debat.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-01-28:
Jeg vil godt lige sige, at jeg har været her hele tiden, men jeg stod bare lige derhenne og hørte faktisk talen, og det bliver mere og mere mærkeligt for mig – og jo, nu er hr. Jens Rohde her.
For jeg tog jo ordet før, hvor jeg også syntes, hr. Jens Rohde kom med nogle antidemokratiske synspunkter, og jeg vil godt sige, mens hr. Jens Rohde hører på det, at man samarbejder med dem, der er at samarbejde med, og som er valgt i det her Folketing.
Så må jeg bare sige til hr. Marcus Knuth, når hr. Jens Rohde siger, at man kan blive mere og mere højreorienteret uden selv at mærke det, og at man bare sådan flyder med strømmen, at man måske også godt kan blive mere og mere venstreorienteret, uden at man mærker det og bare flyder med strømmen, hvor man starter hos Venstre og man så går over til Radikale, og nu er man så blevet en lidt venstreorienteret kristendemokrat.
Altså, der er frit valg på alle hylder.
Men egentlig synes jeg da, selv om jeg generelt synes, at hr. Jens Rohde er en hyggelig mand, at det på det politiske plan var langt mere hyggeligt, at hr. Jens Rohde blev mere og mere højreorienteret uden selv at mærke det.
Marcus Knuth (KF), 2022-01-28:
Jeg er jo bare glad for den nuance, som fru Pernille Vermund selv beskriver her, altså at indvandringen og det, som nogle kalder tilstrømningen, kun er negativt.
Mange af dem, der kommer hertil fra MENAP-lande og især gennem asylsystemet, havner jo i de kriminalitetsstatistikker, jeg nævnte før, men dem, der kommer hertil fra alle mulige andre steder rundtomkring i verden, især for at arbejde, og som er her på en opholdstilladelse, der ophører, når man ikke har et arbejde, er jo et gode for Danmark.
Derfor vil jeg også bare rose Nye Borgerlige for at have den nuance.
Pernille Vermund (NB), 2022-01-28:
Når det overhovedet er relevant at tale om beløbsgrænser og udenlandsk arbejdskraft, er det jo både, fordi det her handler om udlændinge, men også fordi det handler om økonomi, og for os i Nye Borgerlige – og jeg forstår også for de øvrige blå partier i den borgerlige opposition – er vores økonomiske politik også en del af vores værdipolitik.
, det at sikre, at de mennesker, der kommer hertil, rent faktisk bidrager positivt til vores samfund, er jo af værdi, og derfor er det bare bemærkelsesværdigt, at man har partier, som kalder sig borgerlige, men som er fuldstændig fastlåste på, at den arbejdskraft, som der er behov for i virksomhederne, ikke skal have lov til at komme hertil.
Kan ordføreren sætte et par ord på det?
Marcus Knuth (KF), 2022-01-28:
Jeg vil give ordføreren ret i det omfang, at det heldigvis er en mindre gruppe af personer, der begår kriminalitet, altså at det ikke er en stor gruppe.
Men i den gruppe er der altså en hård kerne, og det er dem, vi så gerne vil have en diskussion om at gøre noget ved.
Når det er sådan, at 23 pct. af somaliere, der har fået permanent ophold i perioden 2010-2015, efterfølgende begår kriminalitet, har vi jo et problem.
Jeg er glad for, at der er rigtig mange, der ikke begår kriminalitet, men i forhold til dem, der gør, synes jeg altså at man skal se på reglerne.
I forbindelse med f.eks. reglerne for statsborgerskab er der jo en karensperiode, hvis man får bøder for narkokriminalitet eller for brud på straffeloven, men den karensperiode er der ikke, før man kommer helt op på fængselsstraf, i forhold til permanent ophold.
Det synes jeg simpelt hen er skævt, for det ville ikke overraske mig, hvis mange af dem, der får gentagne bøder fra f.eks. narkokriminalitet og alligevel får statsborgerskab, også er dem, der begår kriminalitet efterfølgende.
Pernille Vermund (NB), 2022-01-28:
Tak, og tak til DF og fru Pia Kjærsgaard for at have indkaldt til dagens debat.
Vi skal styrke de værdier, som generationer af danskere før os har opbygget, og som vi er forpligtet til at videregive.
Det er det, der er ved at ske.
For at bevare tilliden, friheden og trygheden må vi stille krav om, at udlændinge respekterer vores værdier, overholder vores love og bidrager økonomisk til fællesskabet.
Udlændingepolitikken skal løses fra bunden.
Der skal indføres et stop for spontant asyl i Danmark, vi skal stille krav til udlændinge om, at de overholder vores lovgivning, og udlændinge skal selvfølgelig forsørge sig selv.
Det er vores fælles værdier, solidariteten danskerne imellem og følelsen af, at vi er ét folk, der gør os villige til at dele med hinanden.
Når vi gerne betaler skat for at sikre hinanden i svære tider eller livsforhold, til trods for at vi ikke er i familie med hinanden, ikke engang kender hinanden og måske til og med bor flere hundrede kilometer fra hinanden, er det, fordi vi kender hinandens værdier, vi deler værdier, fordi vi føler os forbundet af en fælles kultur, en fælles historie, et dansk værdifællesskab.
Men vores fælles værdier er under pres.
Vi har igennem snart 40 år lukket hundredtusindvis af mennesker ind i vores land, som desværre ikke deler vores værdier, og mange kommer aldrig til det.
Mange troede naivt, at de tilrejsende med tiden ville blive som os og tage vores værdier til sig.
De mange tog grusomt fejl.
Det må og skal vi rette op på, og vi skal gøre det nu.
Det er et ansvar, som påhviler vores generation.
Årtiers lappeløsninger virker ikke.
Vi efterlades konsekvent med dårlige valg mellem illiberale løsninger og mellemøstlige tilstande, fordi der ikke bliver grebet fat om nældens rod.
Det er tid til at vende udviklingen og løse problemerne fra bunden.
Får vi ikke vendt udviklingen nu, kan alt andet være lige meget, for så smuldrer fundamentet under vores frie og trygge samfund, og Danmark forandres for evigt.
Tak for ordet.
Jens Rohde (KD), 2022-01-28:
Jeg skal lige sige til fru Pia Kjærsgaard, at jeg kan og vi kan samarbejde med alle partier.
Vi har i fællesskab, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne,
lige indgået en aftale med regeringen og den der forhadte venstrefløj – det kan jeg mærke kommer til udtryk; det er ikke vores udgangspunkt, men det er jo sådan, at man hele tiden får skyld for nærmest at være i seng med Enhedslisten, fordi man kan lave aftaler med Enhedslisten.
Men det har Dansk Folkeparti jo også gjort her i weekenden.
Sådan skal det være.
Vi kan sagtens lave aftaler med Dansk Folkeparti, og vi kan også sagtens lave aftaler med Nye Borgerlige, hvis det er sådan, at vi er enige om politikken.
Men hvis ikke vi er enige om politikken, gør vi det jo ikke.
Det er afhængigheden af Nye Borgerlige og Dansk Folkeparti, som jeg er betænkelig ved ved en borgerlig regering.
Det er, hvordan i alverden man som borgerlig kan finde på at stemme imod den aftale, som ligger på bordet, og som også har det element med, at der skal mere fokus på vesteuropæisk arbejdskraft, nemlig gennem de tiltag i forhold til at oprette rekrutteringskontorer i f.eks. Tyskland og Vesteuropa?
Pernille Vermund (NB), 2022-01-28:
Det, vi ønsker, er for det første at sikre, at den økonomiske vækst og velstand, vi har i Danmark, også er der fremover.
For os er værdipolitik også et spørgsmål om, at vi også i fremtiden er et velstående land, at vores børn og børnebørn vokser op med samme muligheder, som vi har, og at vi har en økonomi, der kan bære en velfærdssektor, hvor der hele tiden bliver bedre muligheder for behandling osv.
Forudsætningen for det er jo, at vores danske virksomheder kan løbe rundt, og at de kan få arbejdskraft.
Så siger vi så, at hvis de skal have arbejdskraft, skal de selvfølgelig have arbejdskraft på nogle vilkår, som gør, at det er muligt for dem at tiltrække arbejdskraften, men vi skal også sørge for, at de mennesker, der kommer hertil, er mennesker, som ikke ødelægger vores kultur og sammenhængskraft.
Og det er jo derfor, vi har sagt, at vi godt kan lægge nogle flere lande til den her gruppe af investeringslande, som VLAK-regeringen fremlagde i sin tid, men det skal ikke være MENAPT-landene.