runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Villadsen (EL), 2022-05-23:
Jamen jeg synes jo, det er så rørende, at Liberal Alliance på den måde pludselig er begyndt at gå så meget op i de fattigste i vores samfund og i den stigende ulighed – dejligt.
Det gør vi også i Enhedslisten, og derfor er jeg enig i, at det er et problem, at uligheden – godt nok målt på Ginikoefficienten – er steget.
Der er en aftale, vi ikke er med i i Enhedslisten, som er med til at øge uligheden målt på Ginikoefficienten, og det er »Danmark kan mere I«.
Det er en aftale, som bl.a. fjerner den grønne check fra kontanthjælpsmodtagere, og det er klart, at det skubber til uligheden.
Men afgifterne har jeg ikke noget imod.
Det, jeg egentlig har noget imod, er, at man ikke laver noget som kompensation.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-23:
Tak for det.
Bare rolig, jeg vil ikke spørge ind til NATO.
Jeg ved godt, at ordføreren ikke selv er så skør.
Nå, jeg vil derimod tale om den stigende fattigdom, som er en følge af regeringens og venstrefløjens politik, også den politik, som Enhedslisten understøtter.
Jeg er selvfølgelig med på, at Enhedslisten synes, der er gennemført mange gode ting i den her valgperiode, men jeg tænker, at det må forholde sig sådan, at man ikke bryder sig om, at de 10 pct. fattigste i Danmark har fået mindsket deres disponible indkomst som følge af den politik, der bliver ført hos venstrefløjen.
Og det er jo en udvikling, der primært er drevet af de stigende skatter og afgifter.
Man kunne inspireret af Enhedslisten kalde det fattigdomsafgifter.
Når man sænker ydelserne, er det jo fattigdomsydelser, og når man øger afgifterne, der rammer de fattigste, må det være fattigdomsafgifter.
Jeg vil egentlig bare lige høre Enhedslisten: Hvilke af de 42 skatte- og afgiftsstigninger, som regeringen har gennemført, fortryder Enhedslisten mest at have lagt stemmer til?
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-05-23:
Så kunne jeg godt tænke mig at høre: Hvis de fordele er gældende nu, hvorfor er de så ifølge Enhedslisten ikke det på den lange bane?
Signe Munk (SF), 2022-05-23:
Nu var Enhedslistens ordfører jo rigtig god til at komme med kritikken af NATO, men jeg fik ikke rigtig svar på, hvordan alternativet til NATO ser ud.
Jeg kan forstå, at der skal bygges en ny sikkerhedsarkitektur som et alternativ til NATO.
Et nordisk forsvarssamarbejde skal styrkes.
Men netop Sverige og Finland er jo på vej til at søge optagelse i NATO.
De har åbenlyst sagt, at de ikke ser et nordisk forsvarssamarbejde som et alternativ til NATO.
Så kunne Enhedslisten lige lade kritikken af NATO ligge for en stund og så delagtiggøre os andre i, hvordan den her alternative sikkerhedsarkitektur ser ud, som jo så er forudsætningen for, at man kan melde sig ud af NATO?
Mai Villadsen (EL), 2022-05-23:
Det er det klare svar, men vi arbejder meget hårdt på, at verden skal være et sted, som bliver mere fredelig, og det tror vi ikke på, modsat SF, sker, ved at der bliver brugt mange flere penge på våben i en uendelighed, som er det, NATO kræver af sine medlemslande.
Vi tror modsat jer ikke på, at en 2-procentsoprustning af alle NATO-landene i al evighed er særlig klogt.
Vi tror ikke på, at det at gøre ens oprustning afhængig af ens bnp er særlig fornuftigt.
Og så synes vi, at de offensive krige – man kan kalde det, hvad man vil – som NATO har været ude i, har været skrækkelige.
Det ved jeg at SF også synes.
Så det kommer vi til at arbejde imod.
Men tror jeg på, at det vil lykkes?
Det ved jeg ikke om jeg gør, og det er derfor, vi som socialister stadig peger på, at der bør være alternativer.
Er SF virkelig så fremmed over for det?
Signe Munk (SF), 2022-05-23:
Jeg vil gerne fortsætte lidt i samme spor, for som jeg har forstået det, har Enhedslisten besluttet, at udmeldelse af NATO ikke er aktuelt lige nu, da der ikke er et alternativ.
For os, der ikke er helt indviede i Enhedslistens diskussioner og overvejelser, ville det være formålstjenligt at høre: Hvad er det så for et alternativ, hvad er tidsplanen for at få det opbygget, hvem skal være med, og hvornår er det alternativ så godt, at man så melder Danmark ud af NATO?
Mai Villadsen (EL), 2022-05-23:
Jamen fordelene er da lige så gældende på den lange bane.
Vi vil bare gerne have et samarbejde, hvor alle ulemperne ikke er med, og derfor arbejder vi for at ændre de samarbejder, vi er en del af, indefra eller lave alternativer.
For problemerne med NATO lige nu er det kæmpe bidrag til oprustning, som NATO står for, og det er også, at nogle af de medlemsstater, der er med, er enormt bekymrende at være samarbejdspartnere med.
Man kan se på Tyrkiet, som lige nu prøver at presse et af de svenske parlamentsmedlemmer til udlevering til Tyrkiet, fordi vedkommende er kurder.
Det er simpelt hen så forkasteligt.
Men de to ting hænger jo sammen.
Netop de ting, vi rejser en kritik af, mener vi ikke bør hænge sammen, eller vi mener, at de bør være en del af et andet sikkerhedspolitisk samarbejde.
Det bør være mere inklusivt.
Det bør bero mere på diplomati og fredsbevarende missioner.
Det skal ikke bero på en 2-procentsoprustning, som ene og alene er styret af bnp.
Og så synes jeg måske heller ikke, at nogle af de medlemslande, som er dybt udemokratiske – det gælder i hvert fald et af dem – bør være en del af det.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-05-23:
Vi står selvfølgelig altid ved de aftaler, vi indgår – det er klart.
Men jeg har det også sådan, at den aftale er lavet i en tid før den 24. februar, og før vi begyndte at tale om uafhængighed af russisk gas, og hvordan det i det hele taget påvirker os.
Og jeg har det sådan, at hvis der er noget, man burde kigge på der, så synes jeg, man fordomsfrit skal gøre det.
Så vi står ved aftalen, men vi synes, at hvis der er nogen, der kommer og siger, at der er et problem, så må vi da aldrig være bange for at undersøge fakta – det har vi ikke noget problem med.
Thomas Jensen (S), 2022-05-23:
Men mener hr. Søren Pape Poulsen så personligt, at det var det rigtige at gøre i den konkrete situation i Europa-Parlamentet, altså at blokere for, at vi kunne få den her udfasning af fossile biler?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-05-23:
Det er jeg rigtig glad for.
Det synes jeg er konstruktivt.
Og det er jo netop rigtigt, at virkeligheden er en anden nu, og at det skal gå endnu hurtigere, end vi nok havde planlagt, og derfor kommer vi også til at skulle bruge biogassen andre steder.
Så er der det faktum, at de medarbejdere, som laver det her, er de samme, som vi meget ofte skal bruge til f.eks. udbygning af elnettet – og jeg tror, at hr. Søren Pape Poulsen og jeg er enige om, at det er virkelig, virkelig vigtigt, at der bliver sat rigtig mange kræfter ind nu på den udbygning af elnettet nu, som vi får brug for.
Så hvis det er de samme, kunne vi måske beslutte os for i hvert fald at udskyde det her med gasledningen.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-05-23:
Det er et ret interessant spørgsmål, som tager udgangspunkt i, at det er os, der har foreslået en ny fordelingsmodel.
Vi har jo ikke sagt, at der skulle være en ny fordelingsmodel.
Jeg anerkender fuldt og helt, at der er modeller i dag, men her i fordelingszonen får det jo bare nogle voldsomme konsekvenser, nemlig at ca. 15 pct. ikke får deres førstevalg.
Der er to diskussioner i det her: Den ene er den her ideologiske diskussion, som jeg bare ikke kan have, nemlig at det er forældres indkomst, der skal afgøre, hvor børn kan gå på ungdomsuddannelse.
Det synes jeg er meget, meget forkert.
Og så har vi en anden diskussion, der handler om, hvordan vi sikrer både økonomi og elever til nogle udkantsgymnasier, så de også kan overleve i fremtiden.
Det synes jeg er to forskellige diskussioner.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-05-23:
Tak for det.
Jeg får lyst til at stille et spørgsmål efter de mange spørgsmål fra Det Konservative Folkeparti om den såkaldte tvangsfordeling af gymnasieelever, hvor man jo får sådan et billede af, at man tager den enkelte elev og ser, hvor staten bedst kunne tænke sig at placere vedkommende.
Realiteten er jo, at man tager udgangspunkt i elevernes ønsker, og spørgsmålet er så, hvad man gør med den gruppe af elever, som ikke får opfyldt deres førsteprioritet, ligesom vi også i dag har en gruppe, der ikke gør det.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre: Hvilken elevfordelingsmodel ønsker Det Konservative Folkeparti, og hvordan vil Det Konservative Folkeparti sikre små udkantsgymnasier og en elevsammensætning omkring byerne, så gymnasierne overlever?
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-05-23:
Vi har intet imod minimumsnormeringer – det er bare ikke noget, staten skal bestemme.
Det står jo kommunerne frit for at lave minimumsnormeringer.
Jeg synes, det er fremragende, hvis de gør det, men jeg mener bare ikke, det skal besluttes herinde.
Altså, så vidt jeg ved, har bl.a. Helsingør og Frederiksberg gjort det.
Nu er Frederiksberg så overtaget af Enhedslisten, men før de blev det, var det jo en konservativ borgmester, der bl.a. stod for, at der skulle være minimumsnormeringer.
Så min modstand mod minimumsnormeringer er ikke sådan principiel – det er mere, at det tror jeg man er bedst til at håndtere i den enkelte kommune, og så aftaler man økonomien hvert år i juni måned med regeringen.
Astrid Carøe (SF), 2022-05-23:
Vi så jo også, sidste gang Konservative var ved regeringsmagten, at man prøvede at effektivisere i det offentlige – man sparede 2 pct. på uddannelse og sundhed.
Det havde jo konsekvenser derude, og det er også derfor, vi har stoppet de besparelser igen.
Så tror ordføreren virkelig, at vi kan skære mere ind til benet?
13 mia. kr. er mange penge, og det er jo kun på et enkelt område.
F.eks. hører vi jo også ordførerens parti sige, at Konservative ikke vil bakke op om minimumsnormeringerne.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-05-23:
Vi synes ikke, det er velfærd at give arbejdsløse indvandrere højere ydelser.
Vi synes ikke, det er velfærd at have OECD's dyreste jobcentre osv. osv.
Den diskussion skal vi jo kunne tage, og jeg håber, vi kan tage den med det udgangspunkt, at der måske også er steder i det offentlige, hvor vi både kan skære noget væk, kan spare, men også blive dygtigere.
Og det er jo noget af det, der skal finansiere vores planer.
Astrid Carøe (SF), 2022-05-23:
Tak for det.
Lad os efter den snak om poster og statsministre snakke om politik, som ordføreren spørger om.
Det Konservative Folkeparti har foreslået sænkninger af en række skatter, og det har jo en pris.
F.eks. foreslår I, så vidt jeg har forstået, at sænke boligskatterne med 13 mia. kr.
Og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, hvor de penge skal komme fra, hvis Konservative skal leve op til det, som man har sagt til vælgerne man vil gøre.
Hvor skal de penge komme fra?
Er det fra vores velfærd, er det fra vores børn?
Vi har også lige brugt en masse penge på forsvaret, som jo så nu ikke længere er tilgængelige.
Så hvor skal pengene komme fra til de skattelettelser, som ordføreren lover?
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-05-23:
Jeg har lyst til at give spørgeren en række eksempler fra mit politiske liv, for jeg har vist taget rigeligt ansvar.
Jeg stod fuldstændig i spidsen for det og fik alle de tæsk, der kunne ligge på mig, dengang jeg som udvalgsformand lukkede et antal skoler i Viborg Kommune.
Jeg har som justitsminister også mildest talt stået i spidsen for at lave rigtig mange tiltag, der ikke blev særlig populære.
Jeg mener, at jeg tager ansvar i den her sal hver eneste dag, og jeg mener, at jeg og mit parti tager ansvar for rigtig mange aftaler, som vi er med i.
Jeg lægger mig ikke i slipstrømmen af nogen, jeg tager ansvar hver dag.
Men jeg kan så forstå, at hvis man er partileder og ikke bekender sig som statsministerkandidat, så er man ikke ansvarlig.
Det er et interessant synspunkt, der er kommet frem.
Camilla Fabricius (S), 2022-05-23:
Jeg er glad for, hvis mit spørgsmål har gjort, at hr. Søren Pape Poulsen er klar til at tænke nærmere over det.
Og når jeg stiller spørgsmålet, er det, fordi det at turde at tage ansvar og lederskab for Danmark også handler om politik, altså om at turde at sætte kraft og handling bag sine ord.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-05-23:
Jeg havde sådan håbet, at spørgeren ville følge op på den tidligere spørger, så vi kunne få en god politisk diskussion om tilbagetrækning, Arnepension, og hvad det nu hedder, for det synes jeg er relevant og derfor, vi er her.
Det andet er jo sådan noget proces- og snakdiskussion om, hvem der er kandidat, og hvem der ikke er kandidat.
Jeg har ikke meldt mig som statsministerkandidat, men jeg kan forstå, at der en stor længsel i Socialdemokratiet efter, at jeg skal gøre det, så det må jeg gå hjem og overveje.
Camilla Fabricius (S), 2022-05-23:
Tak for det.
Og tak for talen.
Hr. Søren Pape Poulsen har talt ret meget om ansvar og om lederskab, men jeg kunne godt tænke mig at høre, om Søren Pape Poulsen er klar til at sætte sig i statsministerstolen.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-05-23:
Altså, mit spørgsmål tog udgangspunkt i, at der er gymnasier, der er truet og risikerer at måtte lukke, både i udkanten – Tørring Gymnasium, Fjerritslev Gymnasium.
Odsherreds Gymnasium, Faaborg Gymnasium – og omkring de større byer; og uanset hvem der har foreslået en model, ja, så har vi ønsket at tage ansvar for det problem i Radikale Venstre
Så spørger jeg så Det Konservative Folkeparti: Hvilke konkrete modeller enten for elevfordeling eller på anden vis, altså hvilken politisk løsning har Det Konservative Folkeparti på det problem, at gymnasier må lukke, hvis man anerkender den problemstilling?
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-05-23:
Men det er jo sådan, at allerede i dag, hvis man nu kigger bredt på landet, kan der være nogle elever, der søger nogle steder hen, hvor der ikke er plads, og hvor der sker en fordeling, tit til gavn for de små gymnasier, og sådan anerkender jeg faktisk at det bestemt kan være.
Jeg kan kigge på nogle situationer fra min egen egn.
Det kræver, at der er plads, og hvis der ikke er plads, sker der en fordeling.
Det er et svært område, vil jeg ikke undlade at sige.
Men den fordeling, vi har i dag, synes jeg er den bedst mulige, og så må vi sikre de gymnasiers økonomi.
Det er bare ikke det, der fylder i den her debat.
Det, der fylder i den her debat, er den her ideologiske tvangsfordeling nogle bestemte steder, som man ikke vil sige højt også handler om etnicitet.
Halime Oguz (SF), 2022-05-23:
Tak for det.
Nu kan man jo høre, at Det Konservative Folkeparti har en stor interesse for gymnasieaftalen, og de er meget kritiske, må man forstå, for det er en ideologisk diskussion.
Det handler om tvang, og det handler om frihed.
Det handler også om at tage det frie valg fra nogle mennesker.
Jeg er faktisk rigtig glad for, at vi i SF er en del af den aftale, for det er vigtigt, at vi bor blandet, og at vi ikke lukker os om os selv i nogle små samfund og klaner.
Så jeg kan ikke forstå, hvorfor man er imod den ene aftale og for den anden aftale.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-05-23:
Men det ved danskerne også, inden de går til valg.
I øvrigt er jeg rigtig glad for og stolt over at kunne sige, at Venstre og Det Konservative Folkeparti har været sammen i regeringer i mange, mange år, og takket være det er der blevet ført rigtig meget god borgerlig politik, i øvrigt i samarbejde med andre partier på borgerlig side.
Men altså, tak for den store interesse for vores ve og vel.
Vi har det rigtig godt.
Kasper Sand Kjær (S), 2022-05-23:
Det er nok over mit lønniveau at svare på.
Men grunden til, at det er interessant, hr. Søren Pape Poulsen, er jo, at Venstre og Konservative vel ikke er ens.
Altså, der er vel forskel på det politiske indhold, afhængigt af om det er en Venstremand, der sætter sig i statsministerstolen, eller det er en konservativ, og derfor er det vel reelt for danskerne at få at vide, hvad det er, man kan regne med, hvis man stemmer på De Konservative: Er det et kandidatur til statsministerposten og at tage ansvaret og lederskabet i landet, eller er det en opbakning til en Venstreledet regering?
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-05-23:
Tak for den uendelig store interesse for det borgerlige Danmark.
Jeg er rigtig, rigtig glad for, at det er sådan hos Socialdemokraterne.
Altså, jeg har jo svaret på spørgsmålet.
Lige i øjeblikket konstaterer jeg, at der er en statsministerkandidat på blå side, og at så har vi en statsminister.
Så er jeg blevet stillet det samme spørgsmål, som hr. Kasper Sand Kjær lige stiller mig, mange gange, og jeg har bare sagt, at hvis det er aktuelt for mig at melde mig som det, skal jeg nok gøre det, inden der bliver udskrevet valg.
Det kan være, jeg skal skynde mig, for jeg tror, det kommer lige om lidt.
Kasper Sand Kjær (S), 2022-05-23:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg forstod tidligere på hr. Jakob Ellemann-Jensen, at han ikke læser meningsmålinger.
Det kan jo sagtens være, at det også gør sig gældende for hr. Søren Pape Poulsen, så jeg kan bare oplyse ordføreren om, at i meningsmålingerne nu igennem det meste af valgperioden har det været sådan, at Venstre og Konservative har ligget nogenlunde lige.
Nogle gange har Konservative været lidt foran, og nogle gange har Venstre været lidt foran, men de har ligget nogenlunde lige.
Og nu nærmer vi os jo, at der er et år tilbage af valgperioden, og derfor er det vel legitimt nok for danskerne at få at vide, hvem den borgerlige statsministerkandidat er: Er det hr. Søren Pape Poulsen, eller er det hr. Jakob Ellemann-Jensen?
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-05-23:
Jeg tror, at et stort flertal af danskerne er meget, meget taknemlige for, at det ikke er Enhedslisten, der styrer asylpolitikken i Danmark, for jeg ved jo godt, hvad det ville føre til.
Men når vi taler om folk fra Ukraine, anerkender jeg simpelt hen ikke præmissen for spørgsmålet.
Jeg har jo aldrig nogen sinde sagt – ingen har sagt – at der er nogle, der skal være mindre i ly for Putins bomber end andre.
Vi har bare sagt, at det måske er på forskellige grundlag, for Ukraine hører til vores nærområde; der er 2 timers flyvning til Kyiv, der er 3 timer til Rom.
Ukraine er i vores nærområde, og derfor vil vi godt lave en særlov for ukrainere, men ikke for alle andre.
Alle de andre må så være en del af det almindelige asylsystem.
Det var bare det, vi sagde – det var bare det, vi sagde.
Rosa Lund (EL), 2022-05-23:
Jamen jeg bifalder sådan set, når der er plads til nuancerne i dansk udlændingepolitik, for det er en sjældenhed.
Men jeg vil dog alligevel spørge igen: Hvorfor er Putins bomber værre, hvis man er ukrainsk statsborger, end hvis man bor i Ukraine uden at have ukrainsk statsborgerskab?
Altså, hvorfor oplever man krigen anderledes?
Det er det, jeg ikke forstår.
Vi har det jo sådan i Enhedslisten, at vi skal hjælpe ukrainerne så meget, vi overhovedet kan, og at vi skal bekæmpe Putin.
Så er det bare, jeg ikke forstår, hvorfor det er lige her, Konservative har behov for at have en nuance, i forhold til hvem der skal have hjælp, når vi bekæmper Putin.
Det giver ingen mening.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-05-23:
Ja, vi tillod os jo at have et temmelig nuanceret synspunkt, og det kan jeg godt se selvfølgelig er for dårligt.
Vi havde det sådan, at selvfølgelig skal alle hjælpes væk fra Putins bomber.
Så skulle vi bare tage stilling til, om det var ukrainerne, eller om det var ukrainerne og alle andre, som også var i Ukraine, som kunne få asyl.
Der havde vi jo bare den holdning, at de skulle under de almindelige asylregler, og så gjorde vi noget særligt for ukrainerne.
Det ser ikke ud til at blive ret mange, og det er jo kun godt.
Lige nu kan vi jo komme til at stå i en situation, hvor f.eks. syrere og afghanere, der først har været i Ukraine, er i Danmark på nogle andre regler end de syrere og afghanerne, der er kommet hertil oprindeligt.
Det syntes vi bare var forkert, og derfor stillede vi et ændringsforslag.
Og så stemte vi jo for det samlede lovforslag.
Vi har da taget lige så meget ansvar.
Vi havde bare en holdning om, at den nuance burde gøre en forskel, og det er vi så uenige om.
Rosa Lund (EL), 2022-05-23:
Tak for det.
Putins krig har drevet rigtig mange mennesker på flugt – det er jo det, der sker, når der er krig.
Jeg og Enhedslisten mener, at vi har et forbandet ansvar for at hjælpe de mennesker, som flygter fra Putin.
Jeg synes også, at det har været dejligt at opleve, hvordan det sådan har været et nybrud i dansk udlændingepolitik, at man nu står klar med åbne arme.
Men jeg må dog også sige til hr. Søren Pape Poulsen, at jeg ikke forstår, hvorfor det er så vigtigt for De Konservative, at der er nogle mennesker, som flygter fra Putins krig, vi ikke hjælper.
Så kan hr. Søren Pape ikke forklare mig, hvorfor bomberne skulle falde anderledes på dem, der ikke er ukrainske statsborgere, men bor i Ukraine?
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-05-23:
Det kommer an på, hvad Bruxelles ringer om.
Men hvis det handler om noget så vigtigt, som at vi skal have et budget i EU, kan vi jo ikke sidde her og være med online på telefonen, mens regeringen sidder og forhandler.
Så er vi tilbage til hele holdningen om, om Danmark skal være med i EU, og hvordan vi skal placere os i EU, om danske virksomheder har gavn af, at vi er medlem af EU, om danske lønmodtagere har gavn af det, og alt det siger jeg ja til, og derfor mener jeg også, at det var rigtigt dengang at give regeringen et forhandlingsmandat.
Vi gav dem jo ikke mandat til, at de kunne bruge pengene bagefter herhjemme, som de havde lyst til.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-23:
Jeg synes ikke, at udtrykket at stå fast er særlig dækkende, for det, der jo var sagen, var, at vi havde en statsminister, der på et område, hvor hun kunne have nedlagt veto, sagde, at 5 mia. kr. mere i EU-bidrag var gakgak.
Så laver hun en aftale med hr. Søren Pape Poulsen, hvorefter man så forpligter Danmark til at betale 4,5 mia. kr. mere, og det var så ikke gakgak.
Så forskellen mellem gakgak og ja og ned til veto er altså kun 0,5 mia. kr. Kan hr. Søren Pape Poulsen ikke godt forstå, at det er en lille smule underligt så, at man skal have tillid til, at hr. Søren Pape Poulsen vil være i stand til at sige nej, næste gang Bruxelles ringer?
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-05-23:
Nej, det kan jeg overhovedet ikke forstå.
Den her diskussion om EU-budgettet har vi haft før i salen, og den tager vi gerne igen.
Og så er det selvfølgelig den til enhver tid siddende regerings ansvar at anvise, hvor man vil finde den finansiering.
Det, vi stemte for, var jo, at de fik mandatet, og det ville jo være et brud med, hvad vi ellers har gjort – jeg siger ikke, hvad Dansk Folkeparti har gjort, men hvad vi ellers har gjort her i Folketinget – og det stod vi bare fast på.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-23:
Jeg vil godt tage hr. Søren Pape Poulsen 2 år tilbage i tiden, da vi var nogle, der havde håbet på, at regeringen dengang ville sige nej til det EU-budgetforslag, der var kommet fra Kommissionens side, hvor statsministeren sagde, at det ville være ren gakgak, hvis Danmark skulle betale 5 mia. kr. mere, og Danmark kunne jo have nedlagt veto, hvis det var det, vi ville, for sådan er reglerne jo også på det område.
Der var vi en del i blå blok, som faktisk var enige i, at det var gakgak, og at Danmark derfor burde nedlægge veto.
Men hr. Søren Pape Poulsens parti blev bløde i knæene, og mens vi andre blå partier og Enhedslisten stemte nej, var det hr. Søren Pape Poulsen, der gjorde, at statsministeren så kunne komme til Bruxelles og ikke kom hjem med en regning på 5 mia. kr., men på 4,5 mia. kr. Kan hr. Søren Pape Poulsen godt forstå, at det kan være en lille smule utroværdigt, at han skulle være manden, der kan sige nej, når Bruxelles kalder, eller når statsministeren bare kan ringe til ham?