runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Ravn (S), 2021-05-12:
Jo, men igen står vi jo i en situation, hvor ordføreren for Dansk Folkeparti sagtens kan finde eksempler på gakkede regler.
Jeg skal medgive, at det kan man godt.
Jeg vil også sige og konkludere på det her lovforslag, at her har vi altså at gøre med et forslag, som med den her lovgivning letter administrative byrder for virksomhederne og tilpasser lovgivningen til nye EU-regler, og det ser jeg som et klart fremskridt.
Så må vi jo efterhånden tage nogle af de gakkede regler op, som ordføreren for Dansk Folkeparti italesætter her.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-05-12:
Der er afgift på luftboblerne i vin.
Jeg vil høre, om ordføreren er enig i, at det er lidt gakket, når der er afgift på vinen i forvejen, og hvis man er det fra Socialdemokratiets side, hvorfor foreslår man så, at det nu bliver udvidet til flere produkter?
Med det her lovforslag siger man, at hvis der er en champagneflaskelignende prop på et produkt, skal der også afgift på luftboblerne i de produkter.
Kan man ikke selv se, at det er lidt mærkeligt?
Troels Ravn (S), 2021-05-12:
Det lovforslag, vi nu skal behandle, har til formål at lette de administrative byrder for erhvervslivet og sikre, at lovgivningen er gennemskuelig for virksomheder og rådgivere.
Herudover tilpasser dele af lovforslaget en række afgifter, så de er i overensstemmelse med nye EU-regler, der skal sikre harmoni i reglerne på tværs af EU-landene.
For det første omhandler lovforslaget tilpasninger af en række afgifter, som er EU-harmoniserede.
Disse tilpasninger omhandler en ny digital løsning, som skal erstatte den eksisterende papirbaserede løsning for bevægelse af beskattede varer i EU.
Det vil lette den administrative proces betydeligt for de virksomheder i EU, der handler med transport af beskattede varer inden for EU.
For det andet giver lovforslaget virksomhederne mulighed for via en digital adgang at foretage kontrol af, hvorvidt den virksomhed, de sælger afgiftspligtige varer til, må modtage varer uden afgift.
Dermed kan virksomhederne selv foretage kontrollen digitalt i stedet for som nu at skulle ringe til Skattestyrelsen og få det bekræftet.
Det er også en lettelse af en administrativ byrde, der gør det lettere for virksomhederne.
For det tredje indeholder lovforslaget en række tilpasninger af eksisterende lovgivning til EU-regler.
Bl.a. præciseres reglerne for afgiftsfritagelse af alkohol, der indføres et nyt identifikationsnummer til udenlandske virksomheder i anledning af de nye e-handelsregler, og tidspunktet for momsfradragsrettens indtræden præciseres.
For det fjerde indeholder lovforslaget en række ændringer, der skal sikre en korrekt beskatning.
Forslaget retter bl.a. op på, at udlejningsvirksomheder og køreskoler har kunnet sælge deres køretøjer uden at betale moms af fortjenesten.
Derudover lægger forslaget op til en ændring af bestemmelsen om udveksling af køretøjsoplysninger, så skatteforvaltningen får bedre mulighed for at opkræve køretøjsrelaterede afgifter.
Socialdemokratiet støtter forslaget, og jeg skulle hilse fra Enhedslisten og SF og sige, at det gør de to partier også.
Morten Bødskov (S), 2021-05-12:
Men det, at det er alt afhængigt af, hvad det er for en situation, man spørger til, gør selvfølgelig, at det kræver et detaljeret svar, og derfor får man det svar i et folketingsudvalg.
Det er ikke nogen uvant procedure, og at anklage et helt Folketing for, at man ikke forstår det lovforslag, som man her sidder med, er måske lige at trække den lidt for langt.
Eksempelvis har vi i aftalekredsen brugt tid på at diskutere de her ændringer, været dybt nede i det og alle sammen bekræftet hinanden i, at der var et godt grundlag for at foretage de her justeringer, således at vi kunne få den effektive sagsbehandling, som vi gerne vil have.
Så at sætte lighedstegn mellem, at man ikke kan få svar på detaljerede enkeltstående spørgsmål, som afgøres af, hvad det er for en situation og kontekst, de skal ses i, og at hele Folketinget ikke har forstået det her, tror jeg ikke man kan, for de ting er ikke ensbetydende med hinanden.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-12:
Ja, og grunden til, at jeg spørger, er jo, at jeg godt vidste, at skatteministeren ikke kender svaret på det, og det var for at illustrere, at skatteministeren faktisk ikke kender sit eget lovforslag, og det er egentlig ikke noget, jeg bebrejder skatteministeren.
For jeg har også selv stået i den situation som minister, at jeg har fremlagt lovforslag, som jeg kun havde et ganske overfladisk kendskab til.
Men jeg synes faktisk, det er interessant, at vi her – både ministeren og Folketinget – sidder og træffer en beslutning på et så ringe forståelsesgrundlag, som vi gør her, og mit instinkt siger mig, at vi, når vi ikke forstår tingene bedre end det, så må sige nej til dem.
Morten Bødskov (S), 2021-05-12:
Det kan vi svare mere detaljeret på i Folketinget udvalgsarbejde, for det er afhængigt af, hvilke situationer man står over for.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-12:
Mange tak.
Jeg vil spørge skatteministeren, om han kan redegøre for det, der hedder korrektionspuljen, som er en del af lovforslaget her.
Det fremgår flere gange, så jeg vil gerne spørge skatteministeren, hvilke beløb der indgår i den, og hvilken rente den bliver forrentet med.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-12:
Tak for ordene.
Jeg tror også, at vi lige så stille er ved at forstå noget, som man ikke lige havde nået at tænke over, nemlig at vi er ved at sælge meget jord, og at det kan være, at det går rigtig, rigtig hurtigt.
Hvad tænker ordføreren, hvis det nu er sådan, at den her arbejdsgruppe finder ud af, at der faktisk er blevet solgt jord i et stigende tempo, at vi måske er oppe på 5, 8 eller 10 pct.?
Har ordføreren idéer til, hvad vi kan gøre?
Hvordan kan vi dæmme op for det, hvis vi faktisk ikke mener, at en stor del af vores landbrugsjord skal være på udenlandske hænder?
Zenia Stampe (RV), 2021-05-12:
Det skal jeg ikke kunne afvise.
Jeg har selv lige siddet med en historie om en kro i Hyllinge på Sjælland, der er brændt ned, og der er bare ikke rigtig nogen, der gider komme og rydde op på den der brandtomt, fordi ejeren bor i Litauen.
Der er måske lidt mindre bekymring, når man sidder langt væk.
Så det skal jeg ikke kunne afvise.
Men vi må jo så bare samtidig erkende, at der også er danskere, der køber ødegårde i Sverige, og at der er danske landmænd, der producerer i Østeuropa og Kina.
Så det går jo begge veje.
Det skal man selvfølgelig også lige have med i overvejelserne, før man ligesom sætter sig på sit eget land.
Så siger man i hvert fald nej til, at danskerne skal sætte sig på andre lande.
Det er selvfølgelig også en interessant diskussion.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-12:
Der er også en del af følelser i det her, når man snakker om det, og når man tænker over, at vi sælger vores jord.
Forestiller ordføreren sig, at hvis en større del af Danmark er ejet af folk, der bor på den anden side af jorden, eventuelt ejet af kapitalfonde, er det sværere for dem at bekymre sig om vores drikkevand, sværere for dem at bekymre sig om klima og biodiversitet?
Det skal ikke forstås sådan, at de ikke skal overholde reglerne, men at den der følelse af at bo i sit eget land og dyrke jorden i generationer måske gør, at man passer lidt bedre på det hele.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-12:
Jo, det kan jeg godt, og det er også derfor, det er fornuftigt, at vi får noget viden.
Jeg bryder mig ikke om at handle, før jeg har viden på plads, for så handler man i affekt, og det synes jeg er den forkerte måde at handle på.
Det er egentlig også derfor, jeg anholder den måde at italesætte det på.
Jeg synes, det er godt, at vi får viden på plads.
Og så bliver jeg bare igen nødt til at sige: Ligegyldig hvem der ejer landbrugsjord, skal den dyrkes, så den ikke belaster vores miljø, vores klima og vores natur.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-12:
I min tale vil ordføreren høre, at der er kapitalinteresser, hvor man planlægger at opkøbe dansk landbrugsjord for 100 mia. euro – i hvert fald for milliarder af euro.
Det er på vej, og hvor ofte har vi ikke ligesom presset vores bekymring i os, mens de store ting så er sket, og mens det, som vi ikke nåede at frygte, faktisk er sket?
Der er jo en risiko for, at vi måske nu har solgt 5, 6, 7 pct.
Kan ordføreren ikke godt se, at man nogle gange skal handle, før noget sker?
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-12:
Først og fremmest bliver jeg nødt til at anholde den her præmis om, at vi er i gang med at sælge Danmark.
Altså, jeg synes, der bliver tegnet nogle skræmmebilleder op, som er meget uheldige.
Jeg bryder mig ikke om at agere på frygt.
Jeg vil hellere agere på viden.
Derfor er det godt med den her arbejdsgruppe.
Det, jeg synes er nok så vigtigt at snakke om her også, er, at ligegyldigt om det er en udenlandsk kapitalfond eller en lille landmand med 50 ha, skal vi have en ordentlig regulering, der sørger for, at jorden bliver dyrket i overensstemmelse med de ønsker, vi har.
Så det burde ikke have nogen som helst indflydelse overhovedet, fordi vi forhåbentlig har så præcis og stram en regulering, der sørger for, at der ikke kan gås på kompromis med det.
Igen vil jeg sige: Jeg synes, det er en vigtig diskussion, men jeg er bare bekymret for den præmis, den bliver taget ud fra her i det her forslag.
Det er derfor, det er godt, at den her arbejdsgruppe kommer nu med viden, så vi kan diskutere det.
Men jeg er altså ikke bange for, at en landmand kommer fra Holland og har et landbrug i Danmark.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-12:
Tak for en god tale.
Jeg er enig i mange af tingene.
Og når vi har lavet det her og fået det her beslutningsforslag op, er det også, fordi jeg tror, at der er rigtig, rigtig mange, der ikke ved, vi er ved at sælge Danmark, og mange, som ikke ved, at vi fra 2015 til 2018 solgte 3 pct., og vi aner ikke, hvor meget vi har solgt siden.
Så det er jo også et forsøg på at få debatten frem og ligesom få os til at tage stilling til, hvor meget vi vil sælge af vores land.
Hvad tænker hr. Rasmus Nordqvist i forhold til det der med, hvis store kapitalfonde investerer i store dele af Danmark?
Hvilken indflydelse mener ordføreren det vil have på klimaet, på biodiversiteten, på muligheden for, at drikkevandet bliver forurenet osv.?
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-12:
Tak, og tak til hr. Torsten Gejl for forslaget, som jo bringer en vigtig diskussion op, nemlig om, hvordan man ejer jorden, og hvem der skal gøre det, og det er en vigtig diskussion.
Hvordan kan vi i forbindelse med de her store snakke om generationsskifte også forestille os, at vi kan finde på andre måder at eje jorden sammen?
Det synes jeg er nok så vigtig en diskussion, altså i stedet for en nejdiskussion så egentlig at prøve at vende den om og sige: Hvordan kan vi skabe de muligheder, vi gerne vil?
Der er jo nogle ting i det her forslag, hvor jeg egentlig synes det står lidt i vejen for den udvikling, som man godt kunne forestille sig med gode andelsbevægelser, der kunne eje jord sammen, leje ud til landmænd, og hvis det er, at vi begynder at sætte et loft over det på 375 ha, så står det lidt i vejen for det.
Så der er nogle ting i det her forslag, jeg ikke helt kan få til at passe.
Jeg synes, det er rigtig godt, at ministeren har nedsat en arbejdsgruppe, der gør, at vi får noget mere viden, og som det er blevet fremført flere gange, har vi nogle tal fra 2018.
Jeg deler så ikke hr. Torsten Gejls frygt for, at det er 40 pct. af arealet, der nu er solgt siden 2018 og til i dag.
Okay, det var mig, der misforstod, hvad der blev sagt før.
Altså, jeg tror ikke, det er så slemt på nuværende tidspunkt, men det er godt at få en viden på plads og se på, hvordan det her skal indrettes i fremtiden, hvordan vi skal eje jorden, og hvordan vi skal stå for de generationsskifter, der er.
Så synes jeg egentlig også, at den her diskussion omkring udenlandske eller danske ejere er lidt vigtig.
For en dygtig landmand fra Kroatien kan lige så godt stå i spidsen for et landbrug i Danmark som en dansker, hvis vedkommende arbejder her, lever her og dyrker landbruget efter den regulering, der nu engang er, og det synes jeg egentlig også er nok så vigtigt at have med inde i den her diskussion.
Det er jo ligegyldigt, hvem der ejer det, for så skal reglerne jo være gode og stramme, så vi sørger for den grønne omstilling, der skal ske.
Så heller ikke der synes jeg helt det når i mål.
Så fra vores side kan vi ikke støtte forslaget, men vi synes, det er en vigtig diskussion at tage, og vi er egentlig også glade for, at ministeren har taget det alvorligt, og at den her arbejdsgruppe er nedsat, så vi kan få mere viden på plads og have en god og fornuftig diskussion om det.
René Christensen (DF), 2021-05-12:
Nej, det tror jeg altså er en forkert præmis at sætte op.
Jeg har selvfølgelig som repræsentant for Dansk Folkeparti sådan den samme følelse af, at jeg gerne vil have, at Danmark er ejet af danskere, og det er jeg sådan set helt enig i.
Men vi ser jo også bare på andre områder, eksempelvis, som jeg nævnte, aktieselskaber og andet, at det bliver solgt til dem, som nu engang byder højest og køber aktierne og ejer dem i en periode.
Jeg vil også sige, at man, hvis man ejer dansk landbrugsjord, så absolut ikke ejer noget af Europas billigste landbrugsjord.
Det er det absolut ikke, og man ville også ødelægge sin investering, hvis man behandlede den på den måde.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-12:
Altså, en tredjedel af verdens landbrugsjord er død, den er blevet til ørken.
Den er simpelt hen blevet overdyrket.
Så landbrugsjord kan sådan set godt forsvinde, mulden kan simpelt hen blive værdiløs, fordi man ikke kan dyrke den længere.
Det er sket mange steder i Østeuropa, hvor der nærmest er ørkener.
Man kan forestille sig, at store kapitalfonde skal have et stort afkast, der gør, at de udpiner jorden lige til grænsen, for reglerne skal de selvfølgelig overholde.
Kunne ordføreren ikke også være nervøs for, at vi simpelt hen mister vores landbrugsjord i den forstand, at der bliver så meget stordrift med monokultur, at jorden bliver så udpint, at værdien af den forsvinder?
René Christensen (DF), 2021-05-12:
Altså, hvis man går på aktiemarkedet, kan alle jo købe.
Jeg kan købe en aktie, og alle andre mennesker kan jo også købe en dansk aktie, og det bliver jo spredt ud på mange nationaliteter, hvis man har et aktieselskab.
Nu taler vi selvfølgelig lige i øjeblikket om, at der skal tages mange arealer ud – det er så en anden tilgang til det – men på de arealer, der bliver tilbage, skal vi jo have en effektiv produktion, som er i samklang med naturen og miljøet, og som skaber vækst og beskæftigelse i Danmark, og som vi kan beskatte, og hvor vi så kan få noget velfærd for de penge, og det er jo sådan set det, der er det vigtige.
Landbrugsjorden forsvinder ikke, men der kan jo altså også være nogle, som er så velhavende, at de ejer noget, som de så ikke vil bruge.
Det har vi jo desværre set eksempler på.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-12:
Tak for talen og anerkendelsen af det her arbejde, trods det at ordføreren ikke helt var enig i, hvordan det skulle løses.
Deler ordføreren den der fornemmelse, jeg også har, altså at man, efterhånden som vores landbrug bliver solgt og vi mister mere og mere jord – f.eks. 10 pct., 20, pct. 30 pct. – så lidt føler, at man mister sit land?
Altså, der er også et eller andet følelsesmæssigt i det, og det er noget, man sandsynligvis aldrig nogen sinde får tilbage.
Hvor tænker ordføreren at grænsen går for, hvor meget af Danmark vi vil have opkøbt af udlandet?
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-12:
Tak for en god tale og nogle velovervejede argumenter, og at ordføreren også ser seriøst på det her.
Når vi sælger så store bidder af landbrug, hvordan skal de små økologiske landmænd og -kvinder så komme ind på markedet?
Hvad tænker ordføreren om det?
Altså, kapitalen er på udkig efter gode investeringer, for kapitalinteresser bryder sig ikke om den negative rente.
Så det er helt sikkert.
Og jord er en meget, meget fin investering.
Men som ordføreren også siger, er det et problem, hvis forpagtningen bliver for dyr.
Hver gang vi på nogen som helst måde gør det dyrere – for dyrt – for de unge generationer at overtage vores jord, gør vi det lettere for de store kapitalinteresser.
Jeg ser virkelig frem til, at vi ser, hvad den arbejdsgruppe siger, og så kommer ind i en reel drøftelse af, hvordan vi eventuelt kan stoppe, at Danmark i rigtig høj grad bliver solgt ud.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-05-12:
Jeg synes, det kunne være interessant, hvis de her negative renter, folk bliver pålagt, kan medføre, at der er flere, der begynder at tænke sig om, i forhold til om man måske skulle placere sine penge i et eller andet, som gavner samfundet, frem for at få negative renter i en dansk bank.
Kan ordføreren se, at vi måske kan løfte noget der?
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-12:
Det kan jeg i meget, meget høj grad.
Jeg har været i tæt dialog med en pige, der hedder Kirstine, og som har gået på Kalø Økologisk Landbrugsskole.
Hun og hendes jævnaldrende, som gerne vil ind i landbruget, efterlyser en jordbrugsfond.
De efterlyser, at der af staten bliver opkøbt jord, som man så måske kan forpagte ud i starten, eller som kan deles op i stykker, som er små nok til, at de er så billige, at de kan købe dem, og at de, hvis de ikke kan købe dem i starten, så lige så stille kan vinde hævd og rettigheder og ejerskab over dem og så måske købe dem senere.
Så der er et stort håb.
Hun foreslår også, at vi måske skulle være i stand til at give nogle særlige lån til unge landmænd for at få dem ind på markedet, så de kan få fat i deres første bedrift og begynde at udvikle den.
Så svaret er ja, og Alternativet har jo også med i vores store landbrugsudspil, at vi gerne vil bruge et milliardbeløb til en jordbrugsfond og begynde at prøve at stykke nogle meget store arealer ud i nogle bedrifter, der er så store, at man kan leve af dem, men så små, at man har råd til dem.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-05-12:
Jeg synes jo, man også kan bruge den her anledning til at pege på, at der kunne være andre udviklingstendenser, som accelererede.
Det, at landbrugsloven er blevet liberaliseret, betyder jo sådan set, at man kan forestille sig et hvilket som helst ejerskab af jorden, og det er jo der, sådan noget som Økologisk Samsø, hvor man har lavet en fond, som køber jord op og forpagter den ud til tilflyttende unge landmænd, som vil til øen og dyrke økologisk, er ét eksempel.
Det har så givet inspiration til andre: til Danmarks Økologiske Jordbrugsfond, som blev sat i værk på initiativ af Danmarks Naturfredningsforening og Merkur Andelskasse, og som sådan set nu er ude at investere for 100 mio. kr.
Det er jo nogle eksempler, man bare kan kopiere, og jeg kunne godt ønske mig, at der var flere lokalsamfund på landet, der gik sammen og ligesom købte landbrugsjord i fællesskab og definerede, hvad det er, der skal dyrkes, og hvad det er for nogle husdyr, der skal være på den jord.
Kan ordføreren se nogle perspektiver i det?
Per Larsen (KF), 2021-05-12:
Jamen om det er en ung landmand, der indgår et engagement med eksempelvis en pensionskasse, eller det er i forhold til en udenlandsk kapitalfond, eller hvordan og hvorledes det er, kan jeg som udgangspunkt ikke se gør den store forskel.
Hvis det er sådan, at man køber en ejendom, vil man jo typisk også skulle etablere en ret stor gæld, og så er det kreditforeningen og banken, der så har kapitalinteressen, kan man sige.
Det kan også være en pensionskasse, og det kan også være andre former.
Men jeg ser sådan set ikke det som så afgørende.
Per Larsen (KF), 2021-05-12:
Tak for det.
Vi ser flere forskellige muligheder.
For det første er der jo nogle, som er voldsomt energiske og formår at få overbevist deres bank om, at de er så dygtige, at de kan låne tilstrækkelig mange penge til, at de kan købe et landbrug.
Så er der for det andet også eksempler på, at de danske pensionskasser simpelt hen køber nogle ejendomme og sætter nogle unge landmænd til at drive dem, med henblik på at de, når der vistnok er gået en 10-årsperiode, så kan overtage bedriften.
Sådan der er flere eksempler på, hvordan unge landmænd kan komme i gang.
Vi ser jo også, at der er nogle, som, når de går på pension som landmænd, måske har flere ejendomme, og når de så splitter det op, kan det jo deles i nogle mindre bidder, kan man sige, hvor man så sælger hver ejendom for sig og sådan noget.
Altså, hvis vi kigger på, hvor mange landbrug der er til salg, så er det rent faktisk ikke ret mange.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-12:
Tak for talen.
Jamen det er jo nemlig rigtigt, at sådan et landbrug skal have en vis størrelse, for at det kan løbe rundt.
Problemet er bare, at når det får en vis størrelse, bliver det nærmest umuligt at købe for små landmænd og -kvinder.
Hvordan skal vi løse det?
Hvordan skal vi prøve at sikre, at de nye generationer af unge landbrugsinteresserede danskere får en mulighed for at komme ind på markedet?
Per Larsen (KF), 2021-05-12:
Tak for det, formand.
Og tak til hr. Torsten Gejl for at bringe det her emne til debat.
Vi har jo et fantastisk landbrug i Danmark – det er stort og betydningsfuldt med 180.000-190.000 arbejdspladser, det giver stor valutaindtjening og stor aktivitet i samfundet, og det bidrager i et omfang, som er imponerende, til den danske velfærd.
Jeg kan undre mig en lille smule over tankegangen i forhold til at begrænse erhvervet og erhvervets udvikling, bl.a. i forhold til hektarareal og i forhold til ejerform.
For det, der er behov for, er jo ikke flere snævre og begrænsende regler, det er derimod noget mere dynamik.
Og det skal vi være glade for, for den enorme produktion, som danske landmænd foretager i udlandet, bidrager jo også til den danske velfærd.
Jeg synes også, man kan være lidt bekymret i forhold til det med begrænsninger i ejerskabet, ud fra hvor man kommer fra – altså, vi har jo også en sommerhusregel i Danmark, som vi sådan set værner om, og den kunne hurtigt komme i spil.
Og uanset ejerform er det landbrug, der drives i Danmark, jo voldsomt regelreguleret.
Vi har jo masser af regulering i forhold til miljø, gødningskemi, regnskaber for alle mulige ting; vi har et landbrug, som producerer sunde og gode fødevarer – faktisk med verdens mindste klimaaftryk pr. produceret enhed.
Og det synes jeg vi skal være glade for, altså at de danske landmænd er så effektive, at der ikke er nogen steder i verden, hvor man producerer fødevarer med mindre klimaaftryk end i Danmark.
Derfor er det jo også værd at udvikle dansk landbrug fremadrettet, for det siger næsten sig selv, at hvis det er sådan, at vi skulle reducere i dansk landbrug, ville klimaaftrykket på den fødevareproduktion, der så skulle foregå et andet sted, vokse, og det ville være uhensigtsmæssigt.
Så lad os sikre, at vi kan producere masser af fødevarer på dansk grund af danske landmænd med et minimalt klimaaftryk.
Det synes jeg vi skal arbejde for, og begrænsninger er ikke det, der er behov for.
Og det med de 375 ha synes jeg bestemt også er uhensigtsmæssigt, for det kan jo netop også betyde, at unge landmænd ikke kan få en produktion, som kan være stor nok til, at de kan eksistere.
Det er jo ingen sag at drive et lille landbrug, hvis det er sådan, at man har ejet det i mange år og ikke har nogen gæld, men hvis man er en ung og ny landmand og skal ud at etablere sig, skal der jo en vis produktion til, før det kan løbe rundt, og derfor er der ikke behov for begrænsninger.
Så vi kommer til at stemme imod forslaget, hvis det kommer til afstemning.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-05-12:
Enhedslisten har flere gange fremsat forslag om sådan en jordbrugerfond, og sidst vi gjorde det – det var tilbage i 2017 – var jeg ordfører på det, og det handlede om oprettelsen af Danmarks økologiske jordbrugerfond i statsligt regi.
Selv om det har det samme navn som den, der er privat, som i øjeblikket er ude at lave gode gerninger, er det sådan set et arbejde, som går helt tilbage til 2001, hvor der blev lavet en rapport, og som ikke blev til noget, fordi der kom en Foghregering.
Men vi har chancen for at tage den rapport op og gøre den til virkelighed.