runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-21:
Jamen jeg vil bare sige, at jeg sådan set er helt enig i, at høringssvarene i dag netop kommer fra de mere professionelle borgere repræsenteret ved organisationer eller i hvert fald som minimum ressourcestærke borgere.
Noget af det, som vi i Alternativet er særlig bekymrede for, er partirepræsentationen, der er, som jeg har nævnt før, nede på 2-3 pct.
Den var meget, meget højere før i tiden.
For os at se
er det et udtryk for, at partierne som platform ikke længere kan være den eneste deltagelsesform.
Har SF andre idéer til, hvordan vi kan inddrage borgerne?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-05-21:
Det må jeg indrømme at jeg ikke sådan lige har tænkt over nu.
Vi plejer at have en masse idéer på lager af den slags, men lige på stående fod er jeg måske træt efter at have haft virkelig mange forslag siden kl. 13 i dag.
Jeg kan faktisk ikke komme i tanker om det lige nu.
Men jeg er ret sikker på, eftersom jeg i hvert fald husker, at vi havde en valgkampsmærkesag op til valget, som netop handlede om demokrati, og der ligger helt sikkert nogle ting, som jeg bare ikke kan genkalde mig lige nu.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-21:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg bliver nødt til lige at komme med en rettelse og sige, at et borgerting ikke nødvendigvis behøver at være konsensusbaseret.
Det vil faktisk typisk være flertalsbaseret.
Det så vi også i forbindelse med Klimaborgertinget, som Folketinget faktisk nedsatte i sidste valgperiode.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvorfor der er den modstand fra ordføreren og ordførerens parti i forhold til bare at lave et forsøg med borgerting.
Det er forholdsvis harmløst.
Vi har også Det Etiske Råd og Det Økonomiske Råd.
Vi har forholdsvis mange råd, som jo egentlig i deres format minder ret meget om deliberativt demokrati.
Det er ordførerens parti jo sådan set ikke imod.
Så det, vi foreslår, er jo egentlig bare et forsøg med en anden type vidensopsamling og deltagelse.
Hvad er modstanden mod bare at lave et forsøg?
Hvad har vi at tabe?
Tak til ordføreren for et godt spørgsmål og for at rejse en debat om vores demokrati.
Jeg vil bare lige til det første sige, at jeg jo ikke her fra talerstolen har sagt, at man ikke kan blive valgt til Folketinget som løsgænger.
Det kan man godt, så det tror jeg ikke at jeg har nævnt i talen.
I forhold til stemmedeltagelsen er det rigtigt, at vi i Danmark har en høj stemmedeltagelse sammenlignet med andre lande, og det er virkelig godt.
Vi så også ved sidste valg nogle bekymrende tegn.
Antallet af blanke stemmer slog eksempelvis rekord.
Det er rigtigt nok, at stemmedeltagelsen er høj, men nu er demokrati jo meget mere, end at vi går til valg hvert fjerde år.
Som jeg også nævnte i talen, er det en livsstil, og det handler også om tillid, og kigger vi i tillidsundersøgelserne, kan vi se, at danskerne har en dalende tillid til politikere.
Så det er altså noget, vi kan se tegn på, samtidig med at stemmedeltagelsen er høj.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-21:
Hvis man bliver spurgt i en voxpop, om man kan lide politikere,
kan man i hvert fald altid finde på en, man ikke kan lide.
Det ville jeg også kunne.
Men virkeligheden er så, at det samme parti, som siger det her med, at 85 pct. ikke er nok til, at man kan have tillid til demokratiet, så har en spidskandidat til europaparlamentsvalget, der siger, at Europa skal have meget mere magt, og det er et valg, som danskerne i hvert fald ingen tillid har til, for der stemmer kun godt over 60 pct.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-21:
Jeg synes ikke, præmissen for ordførerens ellers gode spørgsmål hænger sammen i den her sammenhæng.
Det at være et parti som f.eks. Alternativet eller andre i Folketinget, der måtte gå ind for, at EU måske skal bestemme mere på bestemte områder, synes jeg ikke er noget, som har noget med forslaget her og med borgerinddragelse at gøre.
Det, vi foreslår, er at gøre noget ved, at mange danskere ikke oplever, at partierne er en platform for dem, og gøre noget ved, at vi har den her dalende tillid.
Peter Kofod (DF), 2024-05-21:
I forslaget lægger man jo meget vægt på repræsentation, men jeg kan da komme på mange metoder, hvor man kan udtrække 100 danskere ud af 5½ millioner – eller det skal selvfølgelig være de myndige, går jeg ud fra – på en måde, hvor det ikke ville være særlig repræsentativt på nogen som helst måde.
Det er jo der, hvor vores repræsentative demokrati er enormt smukt – for du får den vare, du stemmer på.
Hvis man ikke bryder sig om mig eller er enig med mig, kan man stemme på f.eks. fru Christina Olumeko fra Alternativet.
Det er der ikke mulighed for, hvis det er lodtrækning.
Så hvordan vil ordføreren egentlig bruge en metode, der sikrer retfærdighed i udvælgelsen af danskere til et borgerting?
Men jeg er bare nødt til at spørge om noget.
Repræsentation kan jo være mange ting.
Man kan godt bruge køn, alder, og hvor man måtte bo henne i landet, geografi og uddannelseslængde.
Jeg ville sikkert også i mit lokalområde være i stand til at finde en, der er lige så gammel som mig, er mand, har min religion og hudfarve og har en uddannelse, der er lige så lang som min, og som, selv om vi har gennemlevet meget af det samme, kunne finde på at stemme på ordførerens parti eller hr. Kim Edberg Andersens parti eller hr. Ole Birk Olesens parti.
Så selv om vi måtte være fuldstændig ens, i forhold til hvordan vi ser ud, og hvordan vi opfatter os selv, kan vi være holdningsmæssigt meget forskellige.
Og det er jo den repræsentation, som jeg synes at Folketinget sikrer, men som et borgerting aldrig ville sikre.
Kan ordføreren ikke se det?
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-21:
Tak for spørgsmålet.
Nu forstår jeg det bedre.
Ordføreren har helt ret i, at Folketinget repræsenterer 11 partiers forskellige holdninger.
Jeg tror ikke, at man kan sige, at en person med en bestemt alder og en bestemt uddannelse og med en bestemt geografi vil have den samme holdning på tværs af gruppen – tværtimod.
Men idéen med borgertinget – hvilket Folketinget ikke lykkes med særlig godt lige nu – er at repræsentere forskellige oplevelser.
Det er det, borgertinget kan.
Nu går vi lidt ned i noget metodisk, men det, der er med stratificeret lodtrækning, er, at man vælger nogle strata, som borgerne skal repræsenteres på.
Det vil typisk være alder, uddannelse, indkomst, geografi og muligvis også nogle andre ting, som jeg har glemt.
Men det er typisk de kategorier, man kigger på.
Derudover kan der godt være skævheder.
Nu glemte jeg den anden del af spørgsmålet fra ordføreren.
Vil spørgeren gentage det?
Tak til ordføreren for en rigtig fin tale.
Jeg bliver bare lidt forvirret over begrundelsen fra ordføreren.
For som jeg forstår det, vil man stemme imod beslutningsforslaget her, fordi man ikke mener, at et borgerting skal være over Folketinget.
Det forstår jeg godt.
Men det foreslår vi heller ikke i forslaget.
Vi foreslår, at de anbefalinger, borgertinget måtte finde frem til, bliver behandlet af Folketinget.
Så vi foreslår ikke, at det skal være over Folketinget.
Kan ordføreren ikke på en eller anden måde forklare mig, om jeg har misforstået, hvad ordføreren begrunder det med?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-21:
Jeg lover at gøre det helt kort.
Men det er, fordi ordføreren sætter nogle præmisser op, som dybest set ikke rigtige.
Punkt 1: Du kan sagtens blive valgt til Folketinget uden at være medlem af et parti.
Punkt 2: Nu har ordføreren og ordførerens parti gentaget det her med, at danskerne ikke har tillid til politikere, men alligevel er det 85 pct., der stemmer til et folketingsvalg.
Det er jo en ret stor andel.
Men 85 pct. af danskerne valgte alligevel at bruge en oktoberdag sidste år i regnvejr på at tage fri fra arbejde og gå ned at stemme.
Der er tusindvis, der sidder og tager imod stemmesedlerne.
Er det ikke et eller andet sted sådan lidt flabet at sige, at danskerne ikke har tillid til demokratiet, når 85 pct. af danskerne gang på gang alligevel vælger at stemme til folketingsvalget?
Så har man vel tillid til demokratiet.
Mai Mercado (KF), 2024-05-21:
Jo, det vil jeg meget gerne uddybe, for det står meget tydeligt i forslaget, at man ønsker at indføre et deliberativt demokrati, hvor man altså har et repræsentativt demokrati efterfulgt af den her meget sådan store borgerinddragelse.
Der siger jeg bare helt stille og roligt: Det er vi ikke enige i; vi er stærke tilhængere af det repræsentative demokrati, hvor der altså er 179, som bliver valgt til Folketinget og på den måde repræsenterer og afspejler befolkningen, og derfor kommer vi ikke til at stemme for beslutningsforslaget.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-21:
Skal det så forstås sådan, at hvis vi fjerner den sætning, vil det blive mindre farligt for Det Konservative Folkeparti?
For for mig at se, og jeg tror også for hr. Christian Friis Bach, er det ikke så nødvendigt, at der står »deliberative demokratiske processer«, så det kan vi godt fjerne.
Jeg tror mest af alt, at det var et forsøg på at referere til noget litteratur, man kunne læse op på.
Men vi kan jo sagtens fjerne det.
Vi har det jo også i kommunerne og regionerne, så det er jo ikke, fordi vi foreslår en helt ny demokratiform.
Vi forsøgte bare at sætte ord på, hvad det er for en litteratur, vi refererer til.
Men ville man på en eller anden måde kunne gør det mindre farligt for Det Konservative Folkeparti, hvis man på den måde tonede det ned?
Mai Mercado (KF), 2024-05-21:
Når man så samtidig med det, som jeg også fremhævede i min tale, har en række forskellige gode måder, hvorpå man kan sikre borgerinddragelse, synes vi, det er helt fint, at det er en af bevæggrundene til, at vi afviser det her beslutningsforslag.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-21:
Er det Dansk Folkepartis politik, at kommunerne og regionerne skal have frataget muligheden for at nedsætte borgerting?
Tak til ordføreren for talen.
Jeg har bemærket, at ordførerens kollega hr. Alex Ahrendtsen har haft et beslutningsforslag – nej, jeg tror faktisk, det var en forespørgselsdebat – her i Folketingssalen, hvor vi diskuterede kommunale folkeafstemninger, som lå ordførerens kollega meget på sinde, og som vi jo i Alternativet også støttede.
Det er jo faktisk det modsatte af det, ordføreren er inde på, nemlig at den bedste og eneste måde, vi skal repræsentere os selv på, er ved at vælge folk.
På samme vis har vi jo også fra Folketingets side givet kommunerne og regionerne mulighed for at lave borgerting, borgersamlinger og så også de her § 17, stk. 4-udvalg.
Så kan ordføreren ikke forklare mig, hvordan det kan være, at man gerne, også i ordførerens parti, ser de her initiativer være mulige for kommuner og regioner, men ikke i Folketinget?
Mai Mercado (KF), 2024-05-21:
Det ender med at blive sådan lidt pjattet, for loven om tryghedsvagter har jo ikke noget med det her beslutningsforslag at gøre, og det siger ordføreren i virkeligheden også selv, når han ligesom prøver sådan at padle udenom og ikke rigtig svare.
De to ting har jo ikke noget med hinanden at gøre.
Derfor skal mit spørgsmål nummer to være: Er det en god idé at modernisere vagtloven?
Altså, jeg har ikke hørt nogen herinde i dag sige, at det ikke er en god idé at modernisere vagtloven.
Hvorfor i alverden skal vi så vente på en forsøgsordning relateret til en ordning, som slet ikke har noget med det her at gøre, før vi overhovedet kan komme i gang?
Det synes jeg stadig væk ordføreren mangler at svare på.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-05-21:
Men så kan fru Mai Mercado jo igen igen invitere mig på kaffe, så vi kan vende det her beslutningsforslag.
Jeg er enig i, at vi skal revidere lov om vagtvirksomhed.
Vi skal bare gøre det grundigt, og vi skal gøre det ordentligt.
Jeg mener stadig væk, at det er relevant at afvente den forsøgsordning, der er i forhold til tryghedsvagter, for det handler om, at der er tryghed for borgerne i Danmark, hvordan vagter skal agere, at de skal være veluddannede, og om de kan agere i det offentlige rum.
Jeg mener klart, at der er nogle erfaringer, vi kan drage derfra, så det holder jeg fast i.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-21:
Vil ordføreren ikke bare lige bekræfte mig i, at den forsøgsordning med de der kommunale tryghedsvagter er baseret på, at man som udgangspunkt skal være ansat som godkendt vagt i kommunen eller ansat i en autoriseret vagtvirksomhed, og at vi så derfor faktisk godt kan sige, at det her med vagtvirksomhed, hvor vi ikke har revideret loven siden 1986, jo ikke behøves at vente til 2026?
Men Moderaterne tænkte så, at det ville være en opportun mulighed for at skyde det her til hjørne i stedet for at forholde sig til det, som fru Mai Mercado faktisk siger.
Der er ikke nogen herinde, der ikke siger, at loven trænger til revidering.
Er det ikke bare sandheden?
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-05-21:
Altså, forsøgsordningen trådte i kraft den 1. maj, og det, der ligesom er vigtigt i forhold til det, er jo, at borgernes tryghed i lokalområderne skal sikres.
Det gælder særlig også, hvis man kigger ind i f.eks. de offentlige rum, hvor der særlig er behov for flere ansvarlige voksne, og hvor man bl.a. har tryghedsvagterne.
Tryghedsvagterne skal også gennemgå en særlig uddannelse for at kunne komme ud at operere, og der er da klart nogle erfaringer dér, man kan bruge i forbindelse med beslutningsforslaget her.
Det, der bare lige er vigtigt at nævne, er, at det er et forsøg.
Det vil sige, at kommunerne kan vælge at bruge tryghedsvagter, og at de også kan vælge at lade være.
Derfor har det selvfølgelig også noget at sige, i forhold til om vi så har et tilstrækkeligt grundlag til at kunne få nogle erfaringer ud fra den forsøgsordning.
Jeg tænker egentlig, jeg vil gentage mig selv, hvis jeg skal svare på dit spørgsmål, for jeg mener stadig væk, man skal afvente de erfaringer, der kommer efter en forsøgsordning med tryghedsvagter.
Jeg mener ikke, man kan sige, at det slet ikke har noget at gøre med det her beslutningsforslag, som ordføreren lægger vægt på, når han siger, at jeg cykler derudad.
Jeg synes egentlig, jeg cykler i den rigtige retning.
Og ja, regeringen er ikke klar til at kigge på lov om vagtvirksomhed på nuværende tidspunkt, men de er åbne over for at gøre det, når erfaringerne foreligger.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-21:
For vagter har vi siden 1986 ikke ændret loven for.
Nu har vi så ansat nogle i kommunerne også, og så mener Moderaterne, at det er nok.
For vi har ansat de vagter, som er nøjagtig de samme vagter, som der snakkes om, og så skal vi ikke kigge på det før efter 2026.
Det giver jo ingen mening.
Virkeligheden er, at de vagter, kommunerne har, er de samme vagter, som vi synes vi skal revidere loven for.
Så vil ordføreren ikke bare lige fortælle mig, hvad det er, Moderaterne mener ændrer sig, fordi en privat uddannet vagt fra et autoriseret privat firma pludselig bliver ansat gennem en lov herinde i kommunen?
Så ophører al lyst til at revidere en lov fra 1986.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-05-21:
Nu synes jeg, at spørgeren cykler lidt rundt i det samme, og at jeg egentlig har svaret på spørgsmålet.
Mai Mercado (KF), 2024-05-21:
I Det Konservative Folkeparti bakker vi op om det her beslutningsforslag fra SF, som egentlig blot har til formål at nedsætte et udvalg, altså etablere en arbejdsgruppe.
Det burde jo være helt simpelt, og jeg synes, der er noget galt med den demokratiske form, vi har her i Folketinget, når man ikke engang som regering vil være villig til at nedsætte en arbejdsgruppe, selv om alle egentlig synes, det en god idé at få kigget på at modernisere den vagtvirksomhedslov, som er fra 1986, og som jeg tror de fleste mener ikke er tidssvarende længere.
For meget har ændret sig i det danske samfund, siden vagtvirksomhedsloven blev vedtaget, og beslutningsforslaget nævner en række forhold, som vedrører både vagters udførelse af vagtopgaver og også det omkringliggende samfunds anvendelse af vagter.
Det er et beslutningsforslag, der kommer vidt omkring, det må man give SF, og grundlæggende tror jeg også, man må sige, at SF nok har et større ønske om at regulere mere og også gå længere end Det Konservative Folkeparti.
Men der er også dele af det her beslutningsforslag, som vi gerne vil være med til at se på.
Eksempelvis anerkender vi, at de vagter, som varetager vagtopgaver, også bør være uddannet dertil.
Det er ikke holdbart, når markeder og festivaler hyrer egne vagtkorps, giver dem en uniform på og lader, som om de er reelle vagter, til trods for at de har nul erfaring og nul træning, og at vagterne så dermed heller ikke har det tilstrækkelige niveau, som man bør kunne forvente, når man ser en vagt patruljere.
For uniformen indgyder respekt, og det skal den også, og så skal kvaliteterne jo selvfølgelig også følge derefter.
Og de brodne kar, som er i den branche, skal selvfølgelig væk.
Vi har også senere i den her samling et selvstændigt beslutningsforslag med resten af blå blok om at gøre det muligt for boligforeninger og grundejerforeninger at kunne hyre vagter.
Det kan man heller ikke i dag, og det bør jo også medtages i et kommende udvalg.
For det er ulogisk, at man kan hyre en vagt til sin private matrikel, som kan være øjne og ører, og at man kan møde vagter i storcentre, men man kan ikke hyre en julevagt til lige at gå en runde i et villakvarter og være de ekstra øjne og ører, når folk er væk ved juletid eller andre højtider.
Så summa summarum bakker vi op om nedsættelse af den her arbejdsgruppe.
Det burde hele Folketinget egentlig gøre, også selv om vi altså ikke går så langt i det her forslag, som SF gør.
Men der er behov for at få moderniseret vagtvirksomhedsloven fra 1986.
Zenia Stampe (RV), 2024-05-21:
Tak for det.
Vi støtter forslaget, fordi det lyder fornuftigt.
Jeg vil så bare også samtidig være ærlig og sige, at jeg også godt ved, at de har virkelig meget at se til i Justitsministeriet.
På en eller en måde kan man jo også godt fornemme, og det er virkelig ikke en kritik, at nogle gange, når man ikke får flertal for eller får regeringen til at støtte sådan et forslag, som faktisk er fornuftigt, og jeg synes også, vi hører flere steder, at det giver god mening, så er det jo, fordi der på en eller anden måde er nok på spisesedlen i forvejen.
Måske skulle man som parti, også Radikale Venstre, nogle gange tænke over, om man bare skal sige ja til alle gode idéer, eller om man skulle prøve at tage lidt hensyn til regeringen.
Man har kun de embedsmænd, man har, og vi sætter jer til alt muligt.
Jeg vil bare gerne medgive, og det er ikke nogen kritik af SF, men bare i forhold til regeringen, at jeg også godt ved, at der er et eller andet hensyn fra regeringens side, der handler om, hvor meget man kan overkomme på en gang.
Og jo flere partier vi også bliver i det her Ting, jo flere gode idéer har vi til, hvad regeringen skal bruge sit embedsværk til.
Så hvis/når det falder i dag, er det ikke noget, som vi vil gå ud og være voldsomt rasende over, men omvendt vil jeg også gerne rose SF for at tage debatten herind i Folketingssalen.
Jeg vidste ikke, at lovgivningen var så gammel.
Nu diskuterer vi jo jævnligt, hvad sikkerhedsbranchen skal: Hvordan skal den i virkeligheden kunne ikke aflaste politiet og ordensmagten, men på en måde supplere?
Derfor er det jo et område, som fylder mere og mere, som er vigtigt, og som derfor også fortjener en tidssvarende lovgivning.
Derfor vil jeg, ja, meget radikalt i dag, gerne rose SF for at fremsætte forslaget og sige, at vi støtter det, men også sige, at jeg sådan set har forståelse for, at regeringen lige nu har andre ting, de i hvert fald gerne vil beskæftige sig med, før det her kommer.
Men vi kommer også til at støtte det, næste gang SF forhåbentlig tager det med i salen, og så kan det være, at der på det tidspunkt er lidt mere tid i Justitsministeriet til at give sig i kast med det her vigtige område.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-05-21:
Det er et godt spørgsmål, for dybest set er det jo et spørgsmål om konkurrence mellem to liberale erhverv.
Den ene opfylder reglerne, den anden gør ikke, og det er jo ikke rimeligt, at der er nogen, der kan snylte sig ind på markedet på den her måde.
Jeg er ikke for godt inde i selve markedet, herunder hvor mange der via en almindelig schæferhund har lavet en vagtvirksomhed, men jeg vil da nok sige, at hvis vi har et område, hvor der fordres autorisation, er det altså også meningen, at der skal være en vis kontrol.
Det følger autorisationen efter min mening.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-05-21:
Men der er ingen kontrol, for jeg har spurgt.
Så jeg synes, vi har at gøre med et marked, som udvikler sig en lille smule ureguleret.
Der er nogle virksomheder, som gør det, de skal, og det betaler de jo selvfølgelig en pris for med den risiko, at de så bliver underbudt af nogle af de andre virksomheder, og det synes jeg jo måske ikke er helt fair.
De vandt udbuddet, og nu går udbuddet så ikke om.
Er det fair?
Preben Bang Henriksen (V), 2024-05-21:
Det var op til flere spørgsmål på en gang.
Når fru Karina Lorentzen Dehnhardt, der ved mere om det, end jeg gør, siger, at der ikke føres nogen kontrol, må jeg sige, at det er, fordi politiet er overbelastet.
Understreger det ikke bare, at det kunne være et af de områder, der burde udliciteres?
Det samme gælder inden for våbenlovsområdet.
Taletiden gør, at jeg ikke lige kan svare på det sidste.
Jeg kender heller ikke det tilfælde.
Mai Mercado (KF), 2024-05-21:
Jeg kunne simpelt hen ikke lige lade være med at tage ordet for at stille et spørgsmål, som relaterer sig til noget af det, både Moderaterne har sagt, Venstre har sagt og Socialdemokratiet har sagt, nemlig at man henviser til de kommunale tryghedsvagter.
De kommunale tryghedsvagter har jo for så vidt ingenting at gøre med det beslutningsforslag, som ligger her.
Det her beslutningsforslag, som vi behandler i dag, handler om at få revideret loven om vagtvirksomhed, så jeg vil egentlig bare lige høre og få bekræftet fra ordføreren, at det intet har at gøre med den forsøgsordning, som lige nu kører, med de kommunale tryghedsvagter.