runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-01-12:
Tak for det, minister.
Vi er jo fuldstændig enige om, at det på den måde, som det foregår i øjeblikket, ikke er godt nok.
Grunden til, at jeg stiller spørgsmålet, er, at der ud over Dansk Industri og Dansk Erhverv også er en lang række regionale og lokale erhvervsorganisationer, bl.a. Erhverv Aarhus, Erhverv Randers og mange andre i Østjylland, hvor jeg er valgt, som simpelt hen er ude og ikke bare hejse de gule flag, men også de røde flag.
Altså, det her er så alarmerende og bekymrende.
Hvis vi ønsker at skabe vækst i vores land, skal der gøres noget nu.
Ministeren nævner jo, at der er tilført den her engangsbevilling på 12 mio. kr., og det er på sin vis positivt nok.
Problemet er bare, at der indtil videre intet er sket i forhold til sagsbehandlingstiden.
Som jeg har forstået det, er sagsbehandlingstiden på visse områder næsten fordoblet i forhold til det servicemål, som man egentlig har besluttet politisk.
Det er altså simpelt hen ikke holdbart.
Det er i hvert fald ikke holdbart, når vi taler om, at det både er virksomheder, universiteter, men jo egentlig også de enkelte medarbejdere, som simpelt hen reelt ikke ved, om de er købt eller solgt.
For når man ikke har fået den her tilladelse, kan man ikke få lavet en bankkonto, og man kan heller ikke få etableret sig i Danmark som arbejdstager, og det gør jo, at der reelt ikke sker noget som helst.
Så svaret er jo, at indtil de der 12 mio. kr. eller måske endda endnu flere midler begynder at udmønte sig, har vi en udfordring.
Derfor kunne mit opfølgende spørgsmål jo være: Hvad med at kopiere noget af det, som vi i Venstre har anbefalet, nemlig at efter biometrien bliver taget, så skal der maks. gå 14 dage?
Det vil sige, at det ikke skal være det der servicemål på 1 måned, som vi allerede er langt væk fra, men 14 dage.
Det vil man kunne forholde sig til.
Er ministeren enig i det?
Jens Rohde (KD), 2022-01-12:
Det er jo dejligt at få sådan et svar, og det stiller jeg mig tilfreds med.
Jeg er meget glad for, at vi deler den bekymring – selvfølgelig under den forudsætning, at vi jo alle sammen, og det vil jeg kraftigt understrege, har en interesse i, at vi får mere genbrug.
Den målsætning har vi i fællesskab.
Dan Jørgensen (S), 2022-01-12:
Næh, det er helt rigtigt.
Det mener jeg heller ikke vi skal.
Mona Juul (KF), 2022-01-12:
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til den kritik, som der er rejst af ombygningen af Aarhus Hovedbanegård, hvor bl.a. Aarhus Kommune mener, at borgernes retssikkerhed bliver kompromitteret, som det bl.a. fremgår af Jyllands-Postens artikel »Aarhus Kommune kritiserer lovforslag om ombygning af Aarhus Hovedbanegård«?
Benny Engelbrecht (S), 2022-01-12:
Tak for spørgsmålet.
Ombygningen af Aarhus Hovedbanegård er et helt centralt anlægsprojekt i en kæde af meget store projekter, som er nødvendige for, at de nye elektriske tog kan køre mellem Fredericia og Aalborg.
En anlægslov er i den forbindelse et vigtigt redskab for at sikre, at projektet kan gennemføres til tiden.
Et bredt flertal i Folketinget, også spørgerens parti, har besluttet at følge Banedanmarks indstilling om at samle alle delprojekterne på Aarhus Hovedbanegård i et samlet projekt, sådan at perioden med sporspærringer og støjgener bliver mindre.
Samtidig er der fra Banedanmarks side lagt op til en stor indsats for, at flest mulige af de støjende arbejder gennemføres i dagtimerne, og det sker jo altså så på bekostning af passagerernes mulighed for at tage toget.
Skulle man yderligere minimere støjende arbejde om aftenen og om natten, ville det betyde, at togpassagererne blev generet endnu mere, og vi kan risikere at skulle have en længere periode med en helt lukket Aarhus Hovedbanegård.
For at hjælpe borgerne i Aarhus under ombygningen er der med lovforslaget som noget ganske særligt givet mulighed for kompensation og genhusning til de naboer, der er særligt udsatte.
Det har også tidligere været efterspurgt af Aarhus Kommune i forbindelse med deres høringssvar.
Derfor vil jeg gerne understrege, at vi alle sammen har en fælles interesse i, at ombygningen bliver klaret til tiden og med færrest mulige gener for naboer og passagerer.
Derfor vil jeg også invitere spørgeren sammen med De Konservatives transportordfører til en kaffesnak, hvor vi kan vende de spørgsmål, der måtte være, herunder også, hvordan vi kan tage initiativ til at sikre dialog mellem kommune, Banedanmark og mit ministerium i form af møder eller tilsvarende, med henblik på at finde ud af, hvordan vi bedst muligt hjælper hinanden i det videre forløb – og ikke mindst sikrer, at naboerne kan få en genhusning eller kompensation.
Mona Juul (KF), 2022-01-12:
Tak til ministeren.
Vi kommer helt sikkert til sådan et kaffemøde – tak for invitationen.
Jeg vil dvæle lidt ved det her med det retssikkerhedsmæssige, for der er jo en professor i forvaltningsret ved Københavns Universitet, der hedder Michael Götzsche, der udtaler, at der er en retssikkerhedsmæssig udfordring, hvis man afskærer klagemuligheden; og hvis man afskærer klagemuligheden efter miljøbeskyttelsesloven, er det en ret drastisk ændring.
Er det virkelig vanlig praksis i Transportministeriet, at man i sådanne sager fjerner borgernes klagemulighed til en anden instans end Transportministeriet selv, og finder ministeren det slet ikke retssikkerhedsmæssigt betænkeligt, at man fjerner borgernes klageadgang?
Carl Valentin (SF), 2022-01-12:
Tak for det svar, og tak til ministeren for at tage det her rimelig seriøst, efter vi er flere, der har råbt op om det.
Vi vil også rigtig gerne inddrages i arbejdet med at ændre på den bekendtgørelse, så vi får stoppet det her.
Det hele bunder jo i en sag, hvor en gruppe dyrevenner, der hedder De Glemte Danske Ræve, har afsløret, at en tidligere minkavler har indespærret katte i bittesmå bure.
Og der er jo også tale om en person, som formentlig også tidligere har indespærret ræve, til trods for at det er et direkte brud på det danske forbud mod ræveavl, og det synes jeg er ret alvorligt.
Jeg kunne snakke længe om dyr i den danske industri, der lider af flere forskellige grunde fuldstændig lovligt.
Altså, der er høns med brækkede brystben; der er køer, der får fjernet deres kalve 12-24 timer efter fødslen; der er svin med mavesår osv.
Og det kunne vi diskutere i lang tid, ikke?
Men i sager som dem her, hvor der er direkte brud på lovgivningen, mener jeg, at det er helt afgørende, at vi er enige om, at det for det første skal stoppes med det samme, og at det for det andet ikke skal gentage sig.
Særlig det sidste vil jeg gerne spørge lidt ind til.
Derfor vil jeg høre ministeren, om ministeren ikke også vil ændre lovgivningen, sådan at man, hvis man f.eks. bryder loven og indespærrer en masse ræve i bure og opdrætter dem til pels, til trods for at det er ulovligt, også skal have frataget retten til at have dyr i fremtiden, sådan at vi får stoppet de her mennesker, der åbenlyst ikke respekterer den danske dyrevelfærdslov.
Benny Engelbrecht (S), 2022-01-12:
Det er en ganske særlig situation, hvor ganske mange også, tror jeg, lidt har overset, at det, som lovforslaget jo i virkeligheden handler om, er at kunne sikre en ret generøs kompensation til de naboer, som bliver generet.
For vi kommer ikke uden om, at man bliver generet; det gør passagererne i øvrigt også.
Formålet er at finde en måde at gøre det på, der er så gnidningsfri som muligt, ligesom vi i øvrigt kender det fra metrobyggeriet i København, hvor der også blev indført nogle noget mere vidtgående erstatninger end dem, som man normalt kender.
Mona Juul (KF), 2022-01-12:
Der er heller ikke nogen tvivl om, at lige præcis det der med kompensation til borgerne jo er interessant.
I nabopakkebekendtgørelsen for Metrocityringen fremgik det meget tydeligt, hvilken kompensation borgerne kunne forvente.
I den sag, som vi taler om nu her, er der ingen sikkerhed for omfanget af kompensation eller opstillet kriterier for, hvem der er omfattet, som jeg forstår det.
Derfor er jeg ligesom Aarhus Kommune meget bekymret for, hvordan berørte borgere sikres deres nattesøvn og dermed sundhed i perioden med de her anlægsarbejder, for det vil selvfølgelig genere.
Hvorfor vil ministeren fjerne Aarhus Kommunes mulighed for at regulere støjende anlægsarbejder og dermed afveje hensynet til projektets fremdrift over for borgernes sundhed?
Benny Engelbrecht (S), 2022-01-12:
Jeg tror, at jeg lige vil gentage det, jeg også sagde indledningsvis, nemlig at det faktisk var Aarhus Kommune, der ønskede, at man kunne sikre borgerne.
Og jeg er ikke sikker på, at man til fulde har forstået det behov, der er, for så at sikre den lovgivningsmæssige ramme, der er omkring det.
Bl.a. for at sikre, at også Folketinget og Transportudvalget forstår de elementer, der er omkring det, vil jeg sikre, at der bliver lavet en teknisk gennemgang af lovforslaget, forud for at lovforslaget bliver førstebehandlet.
For formålet er ikke at genere borgerne mest muligt, men tværtimod at sikre, at borgerne bliver kompenseret for de gener, de uundgåeligt vil få, når vi skal sikre elektrificering af jernbanen.
Mona Juul (KF), 2022-01-12:
Jamen så er det godt, at vi har et kaffemøde, tænker jeg, for der er i hvert fald nogle ting, der skal præciseres der, og hvis Aarhus Kommune kan vælge nogle andre muligheder, skal vi jo have det på banen.
Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt, at Transportministeriet selv skal kunne bestemme grænser og regler for forurening og gener under ombygningen, og at klager samtidig kun kan ske til Transportministeriet, sådan at ministeriet jo både står for ombygningen og for behandling af klagerne?
Benny Engelbrecht (S), 2022-01-12:
Igen er vi i en situation, som er lidt dilemmafyldt, for på den ene side har Aarhus Kommune ønsket de her meget vidtgående muligheder for at kompensere, og på den anden side ønsker kommunen så altså ikke den lovgivning, der følger med.
Så man har lidt haft to modsatrettede høringssvar afgivet i den her forbindelse – noget, som jeg i øvrigt også personligt har undret mig over at Aarhus Kommune har gjort.
Det ændrer ikke på, at jeg selvfølgelig også har tænkt mig at leve op til, at vi også tager dialogen, som jeg også tilkendegav indledningsvis; altså både inviterer Aarhus Kommune til dialog, men også tager drøftelsen bredt i Folketinget, som jo også står bag de store ambitioner, vi har, om udbygning.
Carl Valentin (SF), 2022-01-12:
Hvad vil ministeren gøre for at stoppe indespærring af ræve og katte i små bure?
Rasmus Prehn (S), 2022-01-12:
Først og fremmest tak for spørgsmålet.
Lad mig starte med at slå fast, at jeg finder det fuldstændig uacceptabelt at indespærre ræve og katte permanent i små bure – og finder det sted, skal det stoppes med det samme.
Jeg vil også understrege, at det er ulovligt at opdrætte ræve og katte til pelsproduktion.
Det er selvfølgelig tilladt at holde og opdrætte katte som kæledyr, og privat kan man holde tamme ræve som familiedyr.
Men indespærring af ræve og katte i små bure er efter min opfattelse ikke i overensstemmelse med intentionerne i dyrevelfærdsloven.
Efter dyrevelfærdsloven skal dyr behandles omsorgsfuldt, og de opholdsrum, hvor man holder dyr, skal have en passende størrelse og være indrettet på en sådan måde, at dyrets behov tilgodeses.
Rigtig mange mennesker holder katte, og for at gøre det helt klart, at man ikke må holde katte permanent i små bure, vil jeg nu udstede klare regler herfor i en bekendtgørelse om dyrevelfærdsmæssige mindstekrav til at holde kat.
Jeppe Bruus (S), 2022-01-12:
Jo, det gør indtryk, når interessenterne henvender sig og kommer med vigtige budskaber.
Det gør det altid.
Til det andet omkring det præcise tidsperspektiv: Nu blev det til en replik, og jeg tænker, at man får lejlighed til at høre det – nu kan jeg se, at sundhedsministeren nikker – og derfor tror jeg, at jeg vil lade nogle andre, nemlig dem, der skal præsentere det udspil, svare på det spørgsmål.
Hans Andersen (V), 2022-01-12:
Tak for det.
Jeg sidder også og undrer mig.
Det var Socialdemokratiet, som var imod oprettelsen af regionerne, og som var imod den valgfrihed, vi gennemførte tilbage i 2001, hvor patienterne stod på ventelister i årevis.
Men lad nu det ligge.
Gør det ikke indtryk på ordføreren, at Lægeforeningen, KL og Danske Regioner sådan set presser meget på og nu siger helt klart, at coronaen ikke skal være undskyldningen for ikke at komme i gang?
Det er sådan set det klare budskab fra de mange, mange organisationer, der er derude i virkeligheden.
Gør det ikke indtryk?
Så skal jeg bare forstå, om det er ved udgangen af første kvartal, at der både skal være et udspil og en forhandling, eller er det i foråret?
For mig er der altså stor forskel.
Jeg tror sådan set, at både patienter og personale venter utålmodigt.
Martin Lidegaard (RV), 2022-01-12:
Tak til statsministeren for de indledende bemærkninger.
Vi er også utålmodige, men vi er mest optaget af, at vi får en god langsigtet aftale, der rækker fremad og løser problemerne.
Mangel på arbejdskraft er et problem i alle dele af det danske samfund i dag, som statsministeren også adresserede i sin nytårstale, men i sundhedsvæsenet tror jeg alle kan mærke, at manglen på sygeplejersker, jordemødre og læger har nået et niveau, der ikke bare lige løses med et fikst greb eller én løsning, og jeg tror, der er en større forståelse hen over midten for, at der skal mange instrumenter og redskaber til at løse det.
Mit spørgsmål til statsministeren er derfor: Vil statsministeren og regeringen kigge fordomsfrit på det?
Det er jo klart, at der skal flere uddannede til, og det er også klart, at der skal mindre bureaukrati til, men hvad med f.eks. udenlandsk arbejdskraft?
Kunne det også løse en del af det?
Mette Frederiksen (S), 2022-01-12:
Det løser jo allerede en del af det i dag.
Jeg tror faktisk, at vi har så mange dygtige medarbejdere, hvis man kigger på den samlede sundhedsindsats, at vi vel er der, hvor vi i dag ville kunne sige, at vi ikke ville kunne få det til at fungere, hvis alle de mennesker forlod vores sundhedssektor og vores pleje- og omsorgssektor.
Mangel på arbejdskraft er en del af problemet, men der er jo også andre, og det, vi også kommer til at diskutere med hinanden, er, at vi i mine øjne stadig væk bruger for mange af vores sundhedsmidler, når skaden er sket.
Vi bruger langt størstedelen af midlerne i sundhedsvæsenet, når folk er blevet syge, på at reparere, på at behandle og på at medicinere, og vi ved jo godt, at hvis vi blev bedre til forebyggelse i Danmark, ville vi ikke alene spare nogle sundhedsmidler, som kan bruges bedre, vi ville også få bedre liv.
Og når vi kigger ind i, at de fleste af os kommer til at leve længere og givet også får flere kroniske sygdomme, skal forebyggelsen også have en meget mere central placering.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-01-12:
Tak for det, og tak for besvarelsen.
Jeg synes også, det har lært os noget om, hvordan vi kan løse opgaver på en anderledes, mere rationel og effektiv måde.
Så der er rigtig meget viden, som vi i virkeligheden kan tage med os ind i fremtiden.
Mit spørgsmål går i virkeligheden på, om det er klogt på nuværende tidspunkt sådan at kaste alt op i luften, eller om det bliver vigtigt at prioritere nogle af de mest åbenlyse problemstillinger, der er i samfundet lige nu.
Altså, dokumentaren »Opråb fra sygehuset«, som TV 2 viste for nylig, viste jo netop et personale, som er presset helt urimelig meget.
Så med hensyn til presset i sundhedsvæsenet og manglen på personale, både i kommunerne og i regionerne, er det så i virkeligheden ikke nødvendigt at adressere det problem først?
Mette Frederiksen (S), 2022-01-12:
Jeg vil sige, at i det hele taget synes jeg ikke, vi er der, hvor alt skal kastes op i luften, og vi bliver nødt til, når vi har de politiske diskussioner – det gælder sundhedspolitikken såvel som andre store velfærdsområder – at sige, at der er ganske meget, der fungerer godt.
Jeg er meget enig i, at corona jo har været et forstørrelsesglas på os alle sammen og på vores evne til at håndtere svære situationer og udfordringer, og det har der også været i sundhedsvæsenet.
Efter første bølge gjorde jeg mig selv den umage at være rundt nogle steder i det danske sundhedsvæsen og snakke med forskellige medarbejdergrupper om, hvad der stod tilbage, og en af de ting, som jeg faktisk tror blev nævnt flest gange, var, at hierarkiet forsvandt under første bølge.
Der var ikke forskel på at være sosu-assistent eller overlæge, der var ikke nogen unødvendige møder, der var ikke nogen processer, og måske var det heller ikke altid, man levede op til alt det, som Folketinget har pålagt at man skal i sundhedsvæsenet, fordi det var patienten, der var det eneste, der var vigtigt.
Måske skulle vi også lære af det.
Martin Geertsen (V), 2022-01-12:
Jeg synes, at jeg med mine ører lyttede mig til, at det veg statsministeren lidt udenom at svare på.
Så nu vil jeg sådan set bare gentage spørgsmålet til sundhedsministeren: Kan sundhedsministeren garantere, at Folketingets partier bliver indkaldt til forhandlinger om en robustgørelse af det danske sundhedsvæsen i første kvartal 2022 uanset omstændighederne?
Mette Frederiksen (S), 2022-01-12:
Ja, det kender hr. Jens Rohde godt.
Men jeg synes egentlig, der er god grund til at dvæle ved den her diskussion, for det er jo helt rigtigt, at den sundhedsreform, der lå på bordet, da folketingsvalget blev udskrevet, jo igen betød en yderligere centralisering – der blev sagt noget andet, men også her var der tale om en yderligere centralisering – og det har vi behov for i en sundhedsreform også at gøre op med Jeg synes, det er vigtigt, når vi diskuterer det her, at sige – for sundhedspolitikken er noget af det, der er allerallervigtigst for danskerne, og det er rigtig, rigtig klogt og godt, hvis vi kan lave brede aftaler på det her område – at noget af den centralisering og specialisering, der har fundet sted, har været til det gode.
Det er der grund til at rose skiftende regeringer for.
Altså, vi er blevet bedre til kræftbehandling, vi er blevet bedre på hjerteområdet, og hvad angår en række af specialerne, har vi behov for, kan man sige, et centraliseret sundhedsvæsen for at yde den allerbedste behandling.
Men rigtig mange af os kommer jo til at møde sundhedsvæsenet på en anden præmis – fordi vi er kronikere, fordi vi bliver ældre, eller fordi vi måske har en sundhedsudfordring, som godt kan klares tæt på.
Og det nære sundhedsvæsen har været nedprioriteret, synes jeg, i for høj grad.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-01-12:
Jeg er enig i, at kapacitet er en udfordring, og det er også derfor, det har været kritisk, at kapaciteten på f.eks. planlagte operationer er faldet med 20 pct. i løbet af i år i henhold til de tal, der kom fra Sundhedsstyrelsen her i efteråret.
Samtidig kan vi kigge ind i, at omkring 51, 52 pct. af samtlige sygeplejersker er på fuld tid.
Det vil sige, at 48 pct. er på deltid.
Er det noget, som regeringen også kigger ind i?
Jeg ved, at på andre velfærdsområder, skolelærere og andre, har man ikke altid muligheden for at være på deltid, for der er der krav om, at så og så mange skal være på fuld tid, fordi der skal være bemanding nok, så de kan få det til at hænge sammen.
Er det også noget, som regeringen vil gå ind i?
Vi er enige i, at der er en akut personalemangel, og der bliver en større personalemangel, men når det kun er halvdelen af personalet, der er på fuld tid, ligger der jo også en mængde der, som det ville være oplagt at kigge på.
Det gælder også i forbindelse med at skabe bedre arbejdsvilkår for dem, netop fordi der er flere på arbejde.
Magnus Heunicke (S), 2022-01-12:
Det er et meget relevant problem, så tak for at bringe det op.
Det er et relevant problem.
Vi kan oversende tallene for forskellige medarbejdergrupper, men sygeplejerskerne er en af de medarbejdergrupper, hvor mange er på nedsat tid.
Forklaringen på, at de er det, er, at de simpelt hen er så pressede, og at der er så meget travlhed, så de ikke kan følge med, og da de også skal kunne trække vejret derhjemme, går de så ofte lidt ned i tid.
Det er jo for mig at se et symptom på, at der er for meget pres i for lang tid, der er kommet flere opgaver og flere patienter, og midlerne er ikke fulgt med, og så har vi situationen, hvor man løber så stærkt, at man er nødt til at gå ned i tid for at kunne følge med.
Så er det jo korrekt, hvad der bliver sagt, nemlig at det så betyder, at afdelingen får endnu flere opgaver, og at hænderne så bliver endnu færre i de timer, hvor man ikke er på fuld tid.
Jeg vil meget, meget gerne give et håndslag på, at vi bredt i Folketinget har en klar ambition om at gøre det mere attraktivt at gå mere op i tid for medarbejdere i sundhedsvæsenet.
Jens Rohde (KD), 2022-01-12:
Jeg kan i hvert fald godt forstå, at der er mange, der frabeder sig det, situationen taget i betragtning.
Det er jo groteske vagtplaner, som nogle af dem, der er på fuld tid, er udsat for.
Det var nu ikke det, jeg ville spørge ministeren om.
Der er en ting, som har slået mig, og det er skrøbeligheden i vores akutberedskab.
Statsministeren nævner det også.
Man kunne jo godt – lidt kontrafaktisk – have forestillet sig, at hvis vi nu havde haft et mere robust akutberedskab, havde vi ikke behøvet så mange restriktioner i forhold til covid-19, for det er jo meget det, vi indretter vores restriktioner efter.
Hvilke tanker gør regeringen sig om at skabe et stærkere beredskab?
Magnus Heunicke (S), 2022-01-12:
Noget af det, som vi har spillet ud med i det deludspil til en kommende sundhedsreform, vi kom med i efteråret, er i større grad at forebygge de akutte genindlæggelser, som jo i den grad belaster patienten.
Der er mange ældre medicinske patienter, som bliver genindlagt, inden for 30 dage efter de er blevet udskrevet.
Vi kender det jo selv, når det sker for vores familier og pårørende: Man bliver meget ofte sendt ind og ud af sygehuset, og det er meget utrygt for den enkelte og for de pårørende.
Derudover er det jo også en stor belastning, fordi det optager en sengeplads.
Og det er jo typisk temmelig banale sygdomme som blærebetændelse eller dehydrering, hvor behandlingen faktisk godt kan rykkes hjem til den enkelte ældres lejlighed, så en akutsygeplejerske kan tage ud og hjælpe til i et samarbejde mellem sygehuset og kommunen.
Det er noget, der vil forebygge de akutte genindlæggelser, og på den måde robustgør det jo også sundhedsvæsenets akutindsats.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-01-12:
Tak for det.
Jeg syntes, det var fantastisk at opleve under coronaen, af tværfaglighed blev dagens ret, og at det skete uden konsulenthjælp og alt mulig andet.
Jeg syntes, det var skønt at opleve, at der var patienter, der nogle gange blev raske, mens de ventede på operation.
Det vidner om, at vores retningslinjer måske ikke altid er så kloge, som vi godt kunne tænke os.
Og jeg synes, det har været fantastisk at opleve, at borgere har taget ansvar i forbindelse med epidemien, deres egen helbredssituation, sundhed, forebyggelse og alt mulig andet.
Men coronaen har bare også vist, at vi har et enormt presset sundhedsvæsen.
Blandt personalet har man oplevet et stort pres i hverdagen, og hvis vi ikke skal kaste alt op i luften – og det er jeg glad for at statsministeren sagde at vi ikke nødvendigvis skal – giver det så ikke mening, at vi prøver at fokusere med nålestiksoperationer, primært i forhold til det pressede sundhedspersonale?