runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-05-08:
Det er helt i orden.
En af de helt store sejre i politik er jo, når ens politiske modpart – godt nok efter nogle forsømte år, men alligevel – begynder at fremføre ens politiske visioner med samme glød og endda også gør dem til sin egen.
Det er noget, man skal glæde sig over, og jeg snakker selvfølgelig om Venstres ihærdige forsøg på at relancere sig som Danmarks grønne parti.
Det er sandelig en synder, der forsøger at omvende sig.
For Venstre har jo utallige gange skåret i klimaindsatsen – nogle gange med held, andre gange er det lykkedes for os andre at forhindre det – men håbet er jo lysegrønt.
Omvendte syndere bliver jo oftest de mest rettroende.
Det ved vi fra folk, der tidligere har røget, der bliver ikkerygere.
Det er næsten svært at være sammen med dem.
Jeg håber derfor virkelig også at opleve det hos Venstre de kommende måneder, hvor vi formentlig kan blive enige om både en ambitiøs og bred politisk aftale på energi- og klimaområdet.
Vi er jo så småt gået i gang med forhandlingerne, men her inden vi rigtigt er kommet i gang med dem, vil jeg gerne spørge statsministeren: Vil statsministeren være med til at øge ambitionsniveauet i det nye energiforlig, så vi som minimum sikrer, at vi får tre havvindmølleparker inden 2030?
Eller mener statsministeren, at én havvindmøllepark er ambitiøst nok for et nyomvendt grønt parti?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-05-08:
Tak for det.
Jamen jeg kender godt den der følelse.
Det er rigtig, rigtig dejligt, og jeg er glad for, at fru Pia Olsen Dyhr bruger ordet relancere frem for lancere.
Altså, vi lancerer os ikke, vi relancerer os, og det betyder, at vi har været der før, og det er rigtigt, at vi har syntes, at nu skulle vi lige relancere os.
For vi har været der hele tiden, grønne og omstillingsparate og med et regeringsansvar i 13 ud af 17 år, hvor Danmark, kan man sige, har tredoblet volumen i den bæredygtige energi.
Vi har i øvrigt samtidig tredoblet vores grønne teknologieksport, og ja, det har vi haft et medansvar for.
Vi har været med i alle energiaftaler.
Vi skal ikke tage æren af det hele, men vi skal da heller ikke stå og afskrive det.
Så er spørgsmålet: Skal vi ikke bygge fire eller fem parker?
Vi kan også bygge seks og så gøre dem lidt mindre hver især – eller ti – som så kun er en fjerdedel af størrelsen.
Altså, det er jo en mærkelig konkurrence; vi skal jo bygge det, der er nødvendigt, for at nå vores mål, og jeg kan sige med sikkerhed, at vi kommer til at bygge mere havvindenergi end den ene park, vi konkret har foreslået.
Hvis man læser vores udspil og ikke bare har besluttet sig for på forhånd, at man ligesom vil give det en populistisk udlægning, så kan man jo også se, at det er sådan, det forholder sig.
Der er én konkret park med en produktion, der modsvarer indbyggertallet i de syv største danske byer, og der er et klart tilsagn om, at der skal bygges mere.
Præcis hvor og hvordan skal man træffe beslutning om, når vi når lidt længere frem.
For det skal jo afspejle teknologiudviklingen.
Det er jo også derfor, vi går i gang med at screene danske farvande for 10 GW, som, hvis ikke jeg husker helt forkert, svarer til den strøm, der kan forsyne omkring 100 millioner mennesker.
Der bor 5,8 millioner i Danmark, og det er da, fordi vi vil det her.
Det afgørende er: Har man ambitionen om at tage dem, og har man sat ressourcerne af til det?
Det har vi gjort.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-05-08:
Nu har jeg faktisk gjort den lille ting at gide at læse regeringens oplæg – det burde egentlig ikke overraske statsministeren, eftersom jeg selv sidder og forhandler ovre i Energi-, Forsynings- og Klimaministeriet – og jeg noterer mig, at det eneste, man har lagt op til, er vedtagelsen af én havvindmøllepark i perioden 2024-2027, og at man skal overveje at planlægge to mere, eventuelt inden 2030.
Pointen er bare – og det er ikke en konkurrence om tal, altså om det er ti, otte eller syv, for der synes jeg faktisk statsministeren latterliggør et erhverv, der er så vigtigt for Danmark – at vi er nødt til at komme op på de der ca. 2.400-3.000 MW, når vi snakker om det her, og at vi jo er bagefter.
Jeg noterede mig, at statsministeren den dag, han lancerede det, sagde: Vi bygger verdens største havvindmøllepark.
Jamen briterne er ved at bygge en på 1.200 MW, og det, I taler om i jeres regeringsoplæg, er 800 MW.
Så vi er hele tiden bagefter.
Jeg vil gerne have, at vi er skridtet foran, for vi ved, det skaber arbejdspladser i Danmark; vi ved, at det betyder, at resten af verden kigger mod Danmark.
Så hvorfor ikke, når I nu er nygrønne, springe ud i det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-05-08:
Jamen jeg ved ikke, om der er noget særlig grønt i at stå og tale sort, sådan som man gør her.
Altså, jeg forstår det ikke.
Prøv lige at høre: Det grønne ligger i, hvad det er for en mål, vi har, og om vi har viljen til at nå det.
Det er min regering, der har sat det mål, at Danmark skal være uafhængig af fossile brændstoffer i 2050.
Det er min regering, der har sat det meget ambitiøse mål, at halvdelen af det samlede danske energiforbrug allerede i 2030 skal komme fra bæredygtig energi.
Det er en stor ambition, og vi har viljen til at nå det.
Så kan jeg forstå, at den vilje skal betvivles, fordi vi ikke har fremlagt konkrete forslag, med hensyn til om vi præcis i 2025, 2027 eller 2028 skal lave en havvindmøllepark på den og den matrikel eller en anden matrikel; om den skal være på 600 MW, 800 MW eller 1.200 MW.
Det gør os da ikke mindre grønne, det gør os måske lidt klogere.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-05-08:
Jeg bliver så glad, for vi kommer altid i en runde, hvor statsministeren bliver en lille smule vred.
Det kom vi så også endnu en gang.
Men pyt, jeg er et meget overskudsagtigt menneske, så det lever jeg med.
Men pointen er jo, at regeringen har lagt det frem med 50 pct. VE i 2030.
Det er sådan set fint nok, men hvis man hører på Klimarådet, så anbefaler de jo 55 pct., og hvis man kigger på den udbygning, vi har lavet hidtil, så kunne vi faktisk snakke 60 pct.
Så på en eller anden måde vil jeg sige, at 50 pct. da er en lille smule slapt for et nyomvendt grønt parti, så jeg håber, at statsministeren vil noget mere.
Hvis vi nu kigger til Norge, for der sidder faktisk en regering, der minder lidt om den danske regering, dog med Dansk Folkepartis søsterparti også i regering, nemlig Fremskridtspartiet, så har de jo langt flere ambitioner.
De foreslår bl.a. biler fri for fossile brændstoffer.
Efter 2025 må der ikke være nyindkøbte diesel- og benzinbiler.
Er det ikke der, man måske også kan kigge lidt hen for at få noget inspiration til det næste skridt?
For jeg håber jo og er meget begejstret over, at Venstre begynder at springe i den grønne trøje.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-05-08:
Jeg er ked af, at fru Pia Olsen Dyhr vedvarende ligesom oversætter mit engagement til, at jeg skulle være sur, altså, jeg er overhovedet ikke sur.
Jeg forholder mig til, at vi foreslår noget, der virker, og holder det op imod, hvad andre har foreslået før os.
Hvad var målsætningen for den tidligere regering, som fru Pia Olsen Dyhr selv deltog i, præcis hvad angår VE-målsætninger i 2030?
Hvor meget uberørt skov var det, der blev lagt ud under den tidligere regering?
Bobbob.
Hvor mange penge var det, der blev sat af til at introducere elbiler lige ud over lige på valgdatoen?
Det er bare det, jeg forholder mig til.
Hvis Socialistisk Folkeparti så vil gå ind i de forhandlinger med en ambition om, at 50 pct. ikke er nok, og at det skal hedde noget andet, så må man jo gå ind med det.
Så må man jo også gå ind og vise, hvor ressourcerne skal komme fra, for nu har vi jo i fællesskab taget ansvaret for at afskaffe PSO'en, lægge det hele ind på finansloven, og derfor er en ny havvindmølle jo i direkte konkurrence med en børnehave eller en sygehusseng eller en cykelsti eller noget andet.
Jeg synes, det er en forfærdelig gang sammenblanding af mål og midler.
Altså, vi stiller det krav til skolerne, at de skal løfte børn, så hvert barn både går lige så nysgerrigt ud af folkeskolen, som man mødte ind den første dag med tornysteret på ryggen, og får opbygget de faglige færdigheder, der skal til, for at man kommer videre her i livet.
Det er det, der er det centrale set fra Christiansborg, som en fordring til den danske folkeskole.
Der tager vi det enkelte barns parti.
Det er derfor, vi siger: I er nødt til at sørge for, at børnene er sprogparate til at starte i 1. klasse, og hvis ikke de er det, er I nødt til at gøre dem sprogparate ved at give dem et tilbud i sommerferien om noget intensiv læring eller andet.
Det er at tage vare på det enkelte barn.
Det at sidde på Christiansborg og beslutte, præcis hvor mange elever af hvilken etnisk herkomst der må være på en eller anden skole i en eller anden given bydel i Danmark, er da detailstyring.
Jeg har set skoler, bl.a. i Aarhus, som jo afspejler lokalområdet, for hvis der bor mange med anden etnisk baggrund end dansk, jamen så bor der mange med anden etnisk baggrund end dansk i det skoledistrikt, som godt er i stand til at bringe eleverne videre.
Så kan der være et andet sted, hvor man ikke er i stand til det, og så er der et problem.
Og så skal vi da presse skolen til at levere løsningen uden at diktere, præcis hvad den skal gå ud på.
Det er sådan, jeg har det som liberal og som en, der går ind for det kommunale selvstyre.
Trine Torp (SF), 2018-05-08:
At tale om ligestilling synes jeg måske nok er lige skrapt nok.
Altså, det er jo langt størstedelen af sagerne, som der ikke kan være fuld prøvelse på.
Jeg synes jo, det er meget underligt, at man laver forskelsbehandling mellem de private projekter og fællesprojekterne, hvor der er to forskellige slags klagemuligheder, og at det er meget få af projekterne, som reelt er fællesprojekter.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-08:
Tak for det.
Der er jo et høringssvar fra Uddannelsesforbundet, der ligesom fortæller, hvordan de grundigt har forsøgt at undersøge, hvad konsekvenserne af det her lovforslag kan være.
På de 11 sprogcentre, der er, har de været rundt og spørge de studerende, hvad de vil gøre, hvis det her bliver vedtaget.
80 pct. af de studerende har planer om at blive i Danmark, fordi de har et arbejde, fordi de er i gang med at studere, men blot 30 pct. har tænkt sig at fortsætte på danskuddannelsen, hvis det her lovforslag går igennem.
Og der kunne jeg bare godt tænke mig at høre fra Socialdemokraterne, nu man har haft de her betænkeligheder, som jeg godt forstår, om ikke man er bekymret for, at det her reelt vil skade integrationen på eksempelvis arbejdsmarkedet, hvor vi vil have mennesker, som bliver boende i Danmark, som har et arbejde, som kommer til at bo her i rigtig mange år, måske resten af deres liv, men som ikke får lært dansk og dermed bliver dårligt integreret på sigt.
Er det virkelig smart jævnfør den store diskussion, vi ofte har, om, at vi bør være bedre til at sikre en integration af folk i Danmark?
Mattias Tesfaye (S), 2018-05-08:
Jeg har også godt læst høringssvaret fra Uddannelsesforbundet, og der er også flere andre høringssvar, der er inde på noget af det samme.
Jeg tror, det er svært at foretage en præcis vurdering af, hvor mange der vil fravælge danskuddannelserne på baggrund af det her lovforslag.
Men jeg vil sige det på den måde, at hvis den undersøgelse, Uddannelsesforbundet har lavet, ender med at holde vand, altså at 70 pct. vil droppe danskuddannelserne, så har vi et problem.
Men jeg tror så heller ikke, at det vil få den betydning – trods alt.
Jeg forestiller mig selv at være i den situation, at jeg selv tog til et andet land og studerede og fik mulighed for at tage et portugisiskkursus, som kostede 16.000 kr., men jeg kun skulle betale 2.000, og jeg havde planer om at bo i det land resten af mit liv – ville det så virkelig være de 2.000 kr., der ville gøre, at jeg ikke ville tage det kursus i portugisisk?
Det tror jeg ville være virkeligheden for nogle, men dog for et lille mindretal og slet ikke 70 pct.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-08:
Tak for det.
Lad os så sige, at det ikke bliver 70 pct., der fravælger, men kun bliver 50 pct., der fravælger, så er det jo også ganske mange.
Og realiteten er jo nok, at for en hel del af de her mennesker er det ikke sikkert, at de har sat sig ned og gjort sig klart, at de 100 pct. sikkert vil blive i Danmark i al fremtid, men de har et job nu, de er glade for, og så udvikler livet sig, og så ender de med at blive i Danmark, ligesom rigtig mange gæstearbejdere tidligere gennem danmarkshistorien har gjort det, men det er så bare i en situation, hvor de ikke har lært dansk.
Og der tænker jeg bare, om ikke det er at skyde os selv i foden.
Er det ikke dumt ikke at få lært folk ordentligt dansk fra start jævnfør alle de erfaringer, vi har med problemer med integration?
Mattias Tesfaye (S), 2018-05-08:
Jo, jeg synes, det er vigtigt, at folk får lært dansk, når de kommer til Danmark, men egentlig synes jeg heller ikke så meget, at det er det, vi diskuterer her, men mere, hvem der skal betale for det.
Og her synes jeg godt, at der kan være rimelighed i, at ligesom andre voksne danskere, der er i beskæftigelse, efter fyraften betaler penge for at gå på aftenskole eller tage en diplomuddannelse, så kan de udenlandske arbejdstagere, der kommer til Danmark og vil lære dansk, også godt være med til at betale lige godt 10 pct. af prisen på den uddannelse, som vi giver dem.
Det synes jeg er rimeligt.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-08:
Tak for ordet.
Regeringen og Dansk Folkeparti har aftalt, at der skal indføres deltagerbetaling for danskuddannelse til en række herboende udlændinge, og det kræver så en lovændring af danskuddannelsesloven.
Med lovforslaget foreslås det at indføre deltagerbetaling for udenlandske arbejdstagere og EU-borgere, udenlandske studerende og også en række andre grupper, som i dag har ret til danskundervisning, på 2.000 kr. pr. modul.
Og det kan Dansk Folkeparti naturligvis støtte, og vi ser gerne mere af det i den nærmeste fremtid.
Vederlagsfri danskuddannelse bibeholdes for eksempelvis flygtninge, for de vil fortsat have ret til danskuddannelse uden egenbetaling, når dette forslag er vedtaget.
Det danske samfund bruger mange ressourcer på de mange indvandrere, som er kommet, og som løbende kommer til Danmark, og derfor har vi indført optjeningsprincipper på en række områder, og vi ser dagens forslag som en naturlig videreførelse af dette vigtige arbejde.
Hvis folk ender med at blive permanent i Danmark – det kan der være forskellige årsager til – og de så har behov for at lære det danske sprog, så synes vi, det er rimeligt nok, at vi stiller krav om, at de gør en indsats, og vi synes også, at det er rimeligt nok, at der kommer et vist element af deltagerbetaling på undervisningen.
Med disse bemærkninger kan vi støtte forslaget.
Marcus Knuth (V), 2018-05-08:
Lovforslaget her kommer i forlængelse af en aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti, som bl.a. har som formål at sikre lavere skat på arbejdsindkomst.
En del af finansieringen til den her aftale skal findes ved at indføre delvis deltagerbetaling på danskuddannelserne.
Deltagerbetalingen vil fremover gælde for udenlandske arbejdstagere og studerende, og betalingen vil altså ikke berøre udsatte grupper som f.eks. flygtninge.
Dermed kan vi slå to fluer med et smæk ved både at sikre et bedre incitament til at komme i arbejde og en mere effektiv danskuddannelse her i Danmark.
Der er folk, der ganske enkelt ikke møder op, og der er klasselokaler, hvor der er flere tomme pladser end acceptabelt.
Det er desværre det, man nogle gange ser.
Når vi tilbyder gratis kurser, tager man ikke kurset lige så alvorligt, som hvis det er sådan, at man selv betaler for en del af omkostningen – og jeg understreger, at det er en del af omkostningen.
Vi mener nemlig, at hvis man selv er med til at betale, er motivationen til at gennemføre et kursus langt højere.
Derfor er min forventning med det her lovforslag, at vi får gennemførelsesprocenten på danskuddannelsen til at stige, og vi skulle også gerne have frafaldet til at falde.
Jeg har undersøgt det meget, meget nært og har fået at vide, at den forberedende voksenuddannelse, hvor man også kan tage danskkurser, fortsat er gratis.
Man kan også blive tilbudt danskundervisning som en del af aktiveringen af sin kommune, som også fortsat vil være gratis.
Det vil sige, at det her altså ikke vil betyde, at man som herboende grønlænder eller færing altid vil skulle betale for sin danskundervisning.
Af den årsag støtter Venstre forslaget, og jeg skal hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de også støtter det.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-08:
Tak for det.
Jeg vil høre, om Venstre vil være indstillet på, at man arbejder videre med at udvide det her til at gælde andre grupper, bl.a. flygtninge.
I Dansk Folkeparti mener vi jo, at det vil være fint, hvis flygtninge kunne holde fast i deres modersmål, fordi de skal sendes tilbage til deres hjemlande på et tidspunkt.
Men der er jo et bredt flertal herinde, der mener, at flygtninge skal lære dansk.
Og hr. Marcus Knuth sagde jo selv, at hvis man selv betaler for det, har man en ekstra motivation til at lære dansk.
Så ud fra den argumentation, som hr. Marcus Knuth lægger for dagen, kan man så forstå, at Venstre også mener, at det skal udfoldes til at gælde andre grupper, herunder flygtninge.
Marcus Knuth (V), 2018-05-08:
Vi deler Dansk Folkepartis målsætning om, at flygtninge skal tilbage til hjemlandet hurtigst muligt.
Og i det tidsrum, hvor de er i Danmark, mener vi at de skal styrke deres kvalifikationer, herunder deltage i det danske arbejdsmarked.
Der er det danske sprog altså en styrke for en flygtning, der måske får et job på et slagteri eller et lager eller et job med rengøring.
Og idet mange flygtninge kommer hertil med, lad os sige, svækkede forudsætninger, mener vi, at de danskkurser for flygtninge, der er lige nu, er passende, således at vi kan sørge for, at flest mulige kommer ud på arbejdsmarkedet, bliver opkvalificeret og dermed er endnu bedre rustet til at tage hjem og genopbygge deres land, så snart muligheden er der for det.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-08:
Men hr. Marcus Knuth sagde jo selv, at der kunne være noget fornuft i at lægge noget deltagerbetaling ind.
For de, der så deltager i undervisningen, bliver i højere grad forpligtet til at følge undervisningen og også lære det, som de bliver undervist i, altså i det her tilfælde det danske sprog.
Og hvis nu hr. Marcus Knuth mener, at det er rigtig vigtigt, at flygtninge lærer det danske sprog, så må det vel med hr. Marcus Knuths egne ord være en fantastisk god idé at sørge for, at der så også kommer deltagerbetaling på den undervisning, som flygtninge deltager i, så de såkaldte flygtninge også får lov til at betale for den undervisning, som de deltager i, ligesom de her grupper, udenlandske studerende osv.?
Er det ikke en god idé, hr. Marcus Knuth?
Marcus Knuth (V), 2018-05-08:
Jeg kan præcisere, at vi jo også mener, at flygtninge, i modsætning til tidligere, nu skal hurtigst muligt ud på arbejdsmarkedet.
For kombinationen af danskkurser og det at være på arbejdsmarkedet er noget, tror jeg, som ruster en til at kunne godt nok dansk, forhåbentlig inden for en kort periode, til at kunne indgå i arbejdsmarkedet.
Men vi mener altså, at brugerbetaling for folk, der lige akkurat har fået opholdsstatus som flygtninge, og som måske har meget begrænsede midler, kan risikere at hindre adgangen til arbejdsmarkedet, og det vil ikke være hensigtsmæssigt.
Mattias Tesfaye (S), 2018-05-08:
Hvordan skal Danmark håndtere, at stadig flere mennesker, der er opvokset i andre lande, ønsker at bosætte sig i Danmark?
Det er grundlæggende det spørgsmål, som vi her i Folketingssalen tager stilling til i over 100 forskellige udgaver gennem hver eneste folketingssamling.
I dag skal vi så forholde os til, om de studerende, udenlandske lønmodtagere og EU-borgere, der kommer til vores land, skal betale en del af deres frivillige danskuddannelse selv.
Et modul på de her særlige danskuddannelser, hvor underviserne har den bedste uddannelsesbaggrund, koster ca. 16.000 kr.
Regeringen foreslår, at deltagerne selv skal betale de 2.000 kr.
Det vil give omkring 150 mio. kr. ekstra i statskassen hvert år – dels direkte fra deltagergebyret, dels fordi regeringen vurderer, at det vil få færre til at gennemføre uddannelserne.
Flygtninge og familiesammenførte er forpligtet til at følge integrationsprogrammet og vil fortsat få danskundervisningen betalt fuldt ud af staten.
Vi har diskuteret forslaget frem og tilbage i Socialdemokratiet.
På den ene side ønsker vi, at flest mulige lærer dansk, på den anden side synes vi, det er rimeligt, at udenlandske studerende og folk, der kommer hertil for at arbejde, selv er med til at betale lidt af deres danskundervisning.
Men vi er endt med at støtte lovforslaget, og det er først og fremmest, fordi vi tror på, at det kan øge udlændinges vilje til at møde op og følge med i undervisningen.
Hvis vi som danskere bosatte os i Grækenland, tror jeg også, at de fleste af os ville være taknemmelige for, at den græske stat betalte knap 90 pct. af sprogundervisningen i græsk.
Endelig skal vi huske på, at tusindvis af danskere tager uddannelse ved siden af deres arbejde, som de betaler endog meget høje beløb for.
Socialdemokratiets betænkeligheder går først og fremmest på den forventede nedgang i aktiviteten.
Herudover vil vi også være særlig opmærksomme på, hvorvidt det her lovforslag betyder ekstra administration for udbyderne af danskuddannelse, sådan som det påpeges af dem i nogle af høringssvarene.
Med de ord kan vi støtte lovforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-05-08:
Fra SF's side ønsker vi det tilbage i udvalg.
Der er kommet fire svar i dag, og det er lidt sent i forhold til at sikre en ordentlig behandling, og det har jeg også forstået at ministeren er positivt indstillet over for.
Morten Østergaard (RV), 2018-05-08:
Det er jo fascinerende.
Altså, man vil gerne diktere, at der skal være prøver i børnehaveklassen, selv om ingen i folkeskolen efterspørger det.
Men man vil ikke gå ind og gøre det, som virkeligheden kalder på, nemlig at tage fat om det reelle problem, at vores folkeskole bliver mere og mere opdelt – det, som både bekymrer forældre, hvis børn er tosprogede, fordi de gerne vil have, at de går i en skole, hvor flertallet ikke er tosprogede, og bekymrer dem, der har valgt folkeskolen fra, fordi de ikke havde lyst til, at deres børn skulle gå på en skole, som var helt eller næsten domineret af børn, der havde tosprogsbaggrund og samme sproglige udfordringer.
Det er da barokt, at det, man kan finde ud af på Christiansborg, er detailstyring af lærernes arbejde og at have mistillid til skoleledernes indsats, mens det at tage hånd om det, der åbenlyst er en strukturel udfordring, nemlig at sørge for, at vores børn går i skole sammen – det kald fra virkeligheden om at tage fat om det reelle problem – har man ikke modet til.
Jeg spørger bare: Hvorfor ikke?
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-08:
EU er et meget vigtigt samarbejdsorgan for Grønland.
På trods af at vi ikke er medlem af EU, er vi alligevel det vigtigste OLT-land i EU som samarbejdspartner, og vores partnerskabsaftale løber i en periode på 7 år ad gangen.
EU-budgetterne er under forhandling lige nu, og det har naturligvis også en afgørende betydning for dansk støtte under hele forhandlingen til den grønlandske del i rigsfællesskabet.
Så jeg vil gerne spørge lidt til statsministerens eget bud på, hvordan situationen ser ud nu, og hvilken støtte Grønland kan regne med på det felt.