runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-02-08:
Måske deler jeg så alligevel ikke helt læsningen af forhandlingssituationen på europæisk plan lige nu.
For der er stadig væk diskussioner i Rådet.
Altså, der er nogle, der synes, at vi skal være mere ambitiøse, og som derfor stemmer nej til det, der ligger, og nogle, der synes, at det går for langt, og som derfor også stemmer nej.
Så hvor det præcis og forhåbentlig snart ender under Belgiens formandskab, tør jeg faktisk ikke spå om.
Men det er klart, at jeg følger det meget tæt, og at vi i Danmark presser på for en ambitiøs løsning inden for det mandat, vi har fået fra Europaudvalget, og at vi, når det så ligger, så i Danmark må tage stilling til, hvordan vi griber den nationale implementering an, selvfølgelig i et samarbejde med arbejdsmarkedets parter.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-08:
Det er jeg virkelig glad for, og jeg tror også, der er rigtig mange i hele landet, som er rigtig glade for at mærke, at det bliver taget alvorligt, når de står frem.
Ordførerens tale fik mig til at tænke på det her med, hvor mange der anmelder det.
Der er faktisk også flere, også nogle af dem, jeg talte med i frisørsalonen, og jeg hører det også fra andre, der siger, at dem, de har talt med, faktisk ikke har anmeldt det.
Så de 99,7 pct., der har fået et afslag, er jo på en eller anden måde også et tal, der dækker over et mørketal, fordi der er mange, der ikke engang gider kaste sig ud i den her proces, når de kan se, hvor få der faktisk får medhold.
Så det er bare virkelig vigtigt, at vi kan blive enige om det sammen, og det vil jeg bare kvittere for.
Nick Zimmermann (DF), 2024-02-08:
For Dansk Folkeparti er det også vigtigt, at vi skaber et arbejdsmarked og et sikkerhedsnet, der er trygt for den enkelte dansker.
Det nytter selvfølgelig ikke noget, at vi har et fag, hvor man fra starten skal indstille sig på, at man ikke kan modtage en erstatning, hvis man bliver skadet.
Der er helt sikkert noget, vi bør kigge ind i, for de her mennesker anmelder jo ikke skaderne uden en årsag.
Derfor er jeg i hvert fald også positivt indstillet på, at vi får lavet en række ændringer inden for området.
Helt generelt er Dansk Folkeparti meget positive i forhold til det her, og vi håber også på, at der kan landes en god beretning.
Katrine Robsøe (RV), 2024-02-08:
Selv tak.
Jeg tror faktisk på, at der både for bioanalytikere, frisører og helt sikkert også for andre faggrupper er en udfordring her, og jeg ser det egentlig som en meget naturlig udvikling i vores arbejdsskadeanerkendelse og i det samfund, vi er i, at vi også kommer ind og kigger på det her.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-08:
Tusind tak.
Jeg er helt enig i, at det her jo ikke er nogen mavefornemmelse.
Vi kan netop se, at Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø viser, at frisører er på topto over de mest fysisk krævende jobs, og omvendt kan vi også se, at 99,7 pct. får en afvisning.
Det vil sige, at det i den årrække, man har kigget på – fra 2006 til 2023 – faktisk kun er fem personer i gennemsnit, der har fået anerkendt deres arbejdsskade.
Det er jo helt tydeligt, at der er et misforhold dér.
Så jeg er bare rigtig glad for, at ordføreren vil være med til at sikre, at den beretning bare ikke skal blive en syltekrukke, og at vi får noget tidsstyring på det.
Så tusind tak for det.
Katrine Robsøe (RV), 2024-02-08:
Tak for det, tak for debatten, og tak for, at vi har den her i dag i salen.
Jeg har ikke noget lægefagligt at bygge det på; det er bare sådan rent intuitivt og menneskeligt, at jeg synes, det virker skørt.
Det virker derfor også, som om der er et hul her, som bør kunne fikses.
Jeg synes også, at debatten i salen i dag indtil videre tyder på, at der er nogle ting her, som vi er enige om rent faktisk gerne at ville løse.
Så skal vi bare lige finde ud af at gøre det i fællesskab og finde vejen derhen.
Jeg er ret glad for, at ministeren rent faktisk er indstillet på at finde en vej frem i det her, så vi får den viden, der skal til, for at Erhvervssygdomsudvalget rent faktisk kan indstille til ændringer af det her.
Jeg synes, det grundlæggende er en god måde, vi har vores arbejdsskadesystem bygget op på, og det er ikke et princip, vi i Radikale Venstre ønsker at ændre på.
Jeg er nemlig enig i, at det ikke bare skal være Folketinget, der står og lige føler for det ene eller det andet, men at det skal ske på et oplyst grundlag.
Det er fra Radikales side fuldstændig afgørende, at vi rent faktisk sørger for, at det bliver meget tydeligt, hvad der mangler af viden, for at vi kan træffe en afgørelse her, og så Erhvervssygdomsudvalget rent faktisk kan lave en indstilling til ministeren.
Så det er et obspunkt for Radikale Venstre.
Jeg håber rigtig meget, at vi kan lave en beretning, så vi nemlig ikke laver en syltekrukke og har en eller anden afstemning hernede, der bare sætter en stopper for det, men rent faktisk får skabt noget handling.
Det vil vi i Radikale Venstre i hvert fald rigtig gerne være med til.
Tak for ordet.
Helle Bonnesen (KF), 2024-02-08:
Det vil vi rigtig gerne.
Jeg ville være ked af, at det her ender med en simpel afstemning her i salen.
Så helt sikkert.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-08:
Jeg ser meget frem til konferencen, og jeg er enormt enig.
Altså, hvad gør vi, for at man kan holde til at blive i faget?
Der kan også være helt konkrete problemstillinger som graviditet.
Der er noget her, vi kan gøre så meget bedre, altså for at forbedre arbejdsmiljøet.
Jeg håber ikke, at vi skal ud i, at Konservative ikke kan stemme for.
Jeg håber, at vi lander på at kunne lave en beretning, som også kigger særligt på det her med det kraftanvendelse, som jo vedrører frisører, bioanalytikere, laboranter og andre faggrupper, og jeg vil bare se frem til samarbejdet dér.
For mig er det ikke vigtigt, at det bliver på den her måde.
Vi er jo bare kommet med et forslag, et opråb, for at tage det, de oplever, alvorligt, og fordi der er gået så mange år, hvor der ikke er sket noget.
Så jeg vil bare høre, om Konservative vil prøve at være med i en beretning.
Nick Zimmermann (DF), 2024-02-08:
Tusind tak for det.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-02-08:
For jeg tror på, at med det her er det bedre at komme i gang og få nogle regler i EU.
Så er det rigtigt, at det er et minimumsdirektiv, og det betyder, at man nationalt kan tage stilling til, om man vil gå videre.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-08:
Et platformsdirektiv kan lyde så teknisk, tørt og for nogle måske også kedeligt, men det er jo meget konkret.
For det handler om, hvilke barselsrettigheder man har, hvis man bliver gravid, om man får løn under sygdom, og hvad det egentlig er for nogle ting, der gælder der, og om man, hvis man bliver arbejdsløs, har ret til arbejdsløshedsunderstøttelse, altså alle de her forskellige dele, og der vil jeg gerne spørge lidt mere ind til det.
For regeringen har jo selv sagt, at de bakker op om en formodningsregel i stil med den, som Kommissionen foreslår.
Det, som vi ser bliver forhandlet lige nu, er udvandet gevaldigt.
Heldigvis er det et minimumsdirektiv, og oversat betyder et minimumsdirektiv, at vi kan gå længere, og at vi her lokalt kan gøre det bedre, og derfor vil jeg rigtig gerne høre, hvad der er regeringens planer for at gå videre end det, som det ser ud til at EU gennemfører.
Heldigvis kan vi jo godt fokusere på flere ting, og det gør vi hele tiden.
Vi kan prøve at gøre nogle ting på EU-niveau, men vi kan samtidig gå længere i Danmark.
Asbest kunne være et eksempel, og der er mange andre eksempler.
Hvad vil regeringen gøre, for at vi her går videre?
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-08:
Tak, formand.
Hvad sker der, hvis jeg er ude for en ulykke?
Er jeg forsikret?
Hvad, hvis jeg bliver syg?
Det er nogle af de spørgsmål, som alt for mange ansatte stiller sig selv, og hvor særlig platformsarbejdere er i klemme.
Det er simpelt hen et problem i Danmark, at vi på en eller anden måde bare har åbnet en kæmpe port for, at man kan udnytte lønarbejdere i alt for vidt omfang, og at de simpelt hen ikke bliver stillet bedre.
Så vi står også ved en skillevej i forhold til den danske model og løn- og arbejdsvilkår.
Det er presset, ikke mindst i forhold til nogle af de kreative konstruktioner, der kommer ved brug af platforme.
Jeg havde meget gerne set, at vi generelt fik et lønmodtagerbegreb og en lønmodtagerdefinition, der gælder for alle.
Det tror jeg ikke at man i Folketingssalen helt er modne til endnu, men jeg håber, at vi sammen kan blive enige i hvert fald at gøre det i forbindelse med platformsarbejde, hvor vi har haft så mange eksempler på, og hvor det er så tydeligt, at der er noget galt.
Så det glæder jeg mig rigtig meget til.
Jeg glæder mig til den forhandling, der kommer, og jeg håber, at vi sammen kan støtte op om alle de ansatte, der har stået frem og fortalt om de problemer, de oplever, og som trods hårdt organiseringsarbejde og andre ting jo virkelig bliver udfordret rigtig, rigtig hårdt.
De fortjener vores opbakning.
De fortjener at mærke, at Folketinget står på deres side, og det håber jeg I vil være med til.
Tusind tak.
Jeg vil gerne kvittere den anden vej og kvittere spørgeren tilbage, men jeg mener egentlig, at takken skal videre til dem, som er stået frem, menige medlemmer, frisører, bioanalytikere og andre, men selvfølgelig også deres valgte tillidsrepræsentanter ved foretræde og for at levere argumenterne til os, for det gør, at vi kan se, at det giver mening.
Så vil jeg sige, at nogle gange synes jeg, at ting skal til afstemning, fordi der er for meget uld i mund og folk skal bekende kulør.
Vi har jo ikke besluttet det endnu, det skal vi finde ud af, men når jeg synes, det kan give mening at sige, at vi skal lave en beretning, så er det også, fordi jeg faktisk har tillid til, at nogle af de ting, som der er blevet sagt, kan føre noget godt med sig, og at det er det, der vil gøre det endnu bedre fremadrettet og måske vil gøre, at vi faktisk kan få skabt et bedre arbejdsmiljø for de berørte.
Og så synes jeg, at det giver mening at lave en beretning, hvis det kommer dem, som det drejer sig om, til gavn.
Astrid Carøe (SF), 2024-02-08:
Tak for det.
Ordføreren og jeg er jo igen og endnu en gang ikke synderlig uenige på det her område.
Jeg vil bare igen sige tak til ordføreren for at rejse debatten her i Folketingssalen og så dele begejstringen over, hvor god en debat det har været, og hvor meget det virker, som om det faktisk er noget, man vil gå videre med og kigge på bredt blandt partierne her i Folketinget.
Det er måske, fordi vi kan se tallene, men jeg synes også, at det er meget sigende, at der er så mange, der har været oppe, godt nok med anekdoter, men med egne anekdoter om, at man kender folk, der virkelig har fået ondt af at arbejde som frisør.
Så håber jeg jo også meget på, vi kan lande den her beretning, og jeg vil også takke ordføreren for at gribe den mulighed i stedet for, hvad der jo nogle gange kan være det nemme, bare at tage den i salen og få en afstemning.
Jeg tror faktisk, vi kan rykke mere med en fælles beretning, men lad os se, hvad udvalgsarbejdet udvikler sig til.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-02-20:
Tak for det, formand.
Det ser ud til, at vi har fået et nyt medlem i Moderaterne.
Du er hjertelig velkommen!
Jeg vil spare jer for alle teknikaliteterne i det her lovforslag.
Det har de foregående ordførere været inde på.
I Moderaterne støtter vi lovforslag nr. L 102, som gennemfører dele af EU's drikkevandsdirektiv.
Lovforslaget repræsenterer nemlig ikke blot en opfyldelse af EU's krav, men også en fortsættelse af Danmarks lange tradition for at sikre rent og sikkert drikkevand til alle borgere.
Med dette lovforslag tager vi nye skridt til at sikre, at vores børn og børnebørn også vil nyde godt af rent drikkevand.
Selv om lovforslaget i høj grad handler om at implementere EU's minimumskrav, skal det bemærkes, at Danmark på flere områder faktisk går længere end de nye krav.
F.eks. har vi i Danmark en lavere grænseværdi for indholdet af bly i drikkevand.
Mens EU's direktiv tillader en grænseværdi på op til 10 mikrogram pr. l indtil år 2036, har vi en strengere grænseværdi på 5 mikrogram pr. l i Danmark.
Andre eksempler inkluderer lavere grænseværdier for stoffer som arsen og PFAS.
Det synes vi jo er godt, og det skal vi selvfølgelig holde fast i.
Med lovforslaget bevarer og styrker vi hermed det høje danske beskyttelsesniveau for drikkevand, hvilket er en styrke, vi skal være stolte af, og vi skal selvfølgelig fortsat arbejde med at beskytte vores drikkevand.
Med lovforslaget understreges derfor vores engagement i at sikre sunde og sikre levevilkår for alle i Danmark.
Vi skal sikre, at vores drikkevand forbliver rent, sikkert og tilgængeligt for alle, nu og i fremtiden.
Tak for ordet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-02-20:
Tak for det.
SF kan ikke støtte det her forslag, og det kan vi ikke, fordi regeringen jo allerede har sat gang i et arbejde på det her område, og jeg tror nu engang, at vi hellere vil afvente, at der kommer et gennemarbejdet forslag, end at støtte det her på nuværende tidspunkt.
Det kommer an på den konkrete udformning, vil jeg sige.
Det er ikke altid, vi støtter skærpede straffe.
Nogle gange gør vi.
Det er dem, der ligesom skal opleve, at der bliver rettet op på den skade, der er begået imod dem, og det er også nødvendigt for at sikre, at folk ikke begår selvtægt.
Men hvor ville jeg ønske, at der i myriaden af de mange strafforslag var lige så mange forslag til, hvordan vi sikrede, at gerningsmænd undgik at blive gerningsmænd igen.
Jeg synes ikke, at vi gør det godt nok i vores fængsler.
Vi er kommet et stykke ad vejen med den sidste kriminalforsorgsaftale, men det er stadig væk for svært, når man bliver løsladt.
Der er stadig væk for stor tilbagefaldsrisiko.
Når der ikke er styr på misbrugsbehandling, når man ikke kommer ud til en bolig, og når der ikke er noget job eller uddannelse klar, så er det, at der er stor risiko for, at man falder i igen.
Der kunne jeg godt tænke mig at der var lige så mange gode forslag, som der var forslag om strafskærpelser.
Så vil jeg sige i forhold til skærpede straffe, at jeg også nogle gange ville ønske, at vi gjorde mere for opdagelsesrisikoen.
Nu nævnte hr. Mikkel Bjørn et eksempel med en gruppevoldtægt.
Vi var på besøg hos Rigsadvokaten, som siger, at ni ud af ti sager om voldtægt simpelt hen aldrig bliver til noget.
Vi ved jo desværre, at især voldtægtsofres møde med politiet går rigtig, rigtig dårligt.
I hvert fald den undersøgelse, vi har fra 2020, viser, at halvdelen af dem, som mener sig udsat for voldtægt, har en dårlig oplevelse hos politiet, når de mødes der.
Så i stedet for bare at lægge mere oveni kunne jeg godt tænke mig, at vi opdagede flere ting og øgede opdagelsesrisikoen, fordi det faktisk også er noget af det, der har en præventiv effekt.
Så vil jeg igen nævne, at der også er meget mere, vi kunne gøre i forhold til ofrene.
Jeg nævner det, stort set hver gang jeg står her, men jeg synes stadig væk, det er en udfordring, at ofrene efterlades med regningen for psykologhjælp.
Der er en 40-procentsegenbetaling, og vi ved f.eks., at dem, der bliver voldtaget, typisk er meget unge kvinder, som formentlig også er studerende, og som dermed har dårligt råd til at lægge egenbetalingen for psykologhjælp.
Vi kunne gøre mere for at forbedre politiets møde med ofrene.
Vi kunne sikre, at de her fodlænker til stalkere og voldelige partnere blev en reel mulighed, så man som offer undgik at skulle se sig over skulderen hele tiden i frygt for at blive passet op af en ubehagelig ekspartner.
Der var så mange ting, som jeg synes vi også kunne gøre, men som jeg synes den retspolitiske debat er meget fattig på.
Så med de ord vil jeg sige, at det her forslag støtter vi ikke.
Vi afventer, at regeringen kommer med noget, og så tager vi stilling på baggrund af det.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2024-02-20:
Tak, formand.
Meningen med det her lovforslag er at mindske personfarlig kriminalitet, og det ønske deler vi selvfølgelig i Alternativet.
Her har jeg studeret Justitsministeriets forskningsgennemgang af området fra 2020 og prøvet at se, om jeg kunne blive klogere på det.
»Der er ikke tydelig evidens for, at strengere straffe har såkaldte generalpræventive, afskrækkende effekter over for befolkningen.«
De fleste studier peger på, at straffens strenghed, altså f.eks. ubetinget fængsel frem for betinget straf med tilsyn, ingen effekt har på folks tilbøjelighed til at begå kriminalitet.
Faktisk viser nogle studier, at strengere straffe som f.eks. afsoning i fængsel kan føre til, at gerningsmænd bliver mere tilbøjelige til at begå kriminalitet igen.
Og det her er altså fra Justitsministeriets gennemgang af forskningen på området.
Men hvis vi skal se på begge sider af det her beslutningsforslag, hvad er der så af fordele ved højere straffe?
Der findes til gengæld ikke evidens for en længerevarende effekt i forhold til ofrenes hævnfølelse, og det er usikkert, om straf har en effekt i forhold til ofrenes psykiske trivsel.
« Hvis vi bliver ved fordelene ved det her forslag, ja, så er der en generel evidens for, at der findes en indespærringseffekt, om end effekten er relativt lille.
Det vil sige, at når folk er bag tremmer, så kan de naturligvis ikke begå kriminalitet.
Ministeren nævnte også nogle sideeffekter.
Hvis man tager kriminelle mennesker ud af det miljø, de er i, kan det være, at det er lettere at forebygge kriminalitet i det miljø.
Så det er selvfølgelig også en positiv effekt.
Når Alternativet stemmer imod det her forslag, er det, fordi vi risikerer, at folk begår mere kriminalitet, når de kommer i fængsel.
Altså, fængslerne virker også nogle gange som en slags kriminalitetsskoler.
Det er over 680.000 kr. om året, altså svarende til et værelse på et godt trestjernet hotel i København.
Der spørger vi: Kan vi bruge de penge smartere?
Det Kriminalpræventive Råd anbefaler, at man opprioriterer uddannelse, vredeshåndtering og misbrugsbehandling, og at de indsatte i højere grad får mulighed for at tale med fængselspersonalet, mens de afsoner deres straf.
Jeg tror, det kan være en kæmpefordel, hvis vi investerer yderligere i exitprogrammer, for vi skal jo have de her mennesker, der begår personfarlig kriminalitet, ud af kriminaliteten, ud af fængslerne og ind i et nyt liv.
I og med at det er ganske mange penge, der er i spil her, kunne man måske bruge dem til exitprogrammer, hvor arbejdsgivere betales for at hjælpe de her mennesker i arbejde hurtigt, efter at de kommer ud, så de så at sige bliver betalt for deres risiko ved at hjælpe til med det her.
I og med at arbejde jo er noget af det, der især hjælper folk på benene igen, vil jeg faktisk gerne bruge nogle af de penge til at forsøge på det i stedet for at bruge dem til at have folk siddende endnu længere tid bag lås og slå.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-20:
Så kunne man jo bare slå op i et register og se, hvilken forbrydelse der ville resultere i hvilken straf.
Virkeligheden er desværre ikke sådan.
Dermed ikke sagt, at den forbrydelse eller andre forbrydelser ikke er grufulde og forfærdelige, men vi har et retssystem, som skal medtage alle mulige nuancer og perspektiver, og jeg er meget glad for og tilfreds med, at det netop er et system, som ikke er politisk, der har tid og ressourcer til at se på alle nuancerne.
Det er derfor, at det ikke er her i Folketinget, vi skal udmåle straf.
Jeg kan ikke forholde mig til konkrete sager her fra Folketingets talerstol, for jeg kender ikke alle detaljerne i en sag.
Det er det, som vi har et retsvæsen til.
Det er derfor, man udmåler og træffer afgørelse om straf i en retssal og ikke i Folketingssalen.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-20:
Tak for det.
Vi er efterhånden nået dertil, hvor der hver eneste måned eller uge er nye historier om forfærdelige voldsepisoder, voldtægter og mord, hvor gerningsmænd idømmes fuldstændig hovedrystende lave straffe.
I januar 2021 blev der idømt 10 måneders fængsel og en advarsel om udvisning til en førtidspensioneret somalier, der forgreb sig på en 19-årig kvinde og forsøgte at tvinge hende til oralsex.
Udvist til Afghanistan bliver han aldrig af myndighederne, så lige om lidt er han fri til atter igen at fare rundt og voldtage flere børn.
Det er her i de personlige tragedier, at kampen for lov og orden finder sin dybeste begrundelse.
Det er ikke blot et spørgsmål om retfærdighed, men også om vores evne til som samfund at stå sammen, at beskytte de svage og at bevare det Danmark, vi kender og holder af.
Dansk Folkepartis holdning er klar.
De utallige sager er brutale indgreb i konkrete menneskeliv.
Det er historier om smerte, tab og uretfærdighed, og det er historier, der rækker ud og rører ved os, fordi de minder os om, at ofrene for personfarlig kriminalitet er virkelige mennesker med navne, ansigter og liv, der er blevet uigenkaldeligt forandrede.
Det er vores naboer, vores familie, vores venner.
Deres smerte er vores smerte, og deres tab er også vores tab.
Vi kan ikke fortsætte med at se stiltiende til, mens ofre dagligt udsættes for en nedværdigende behandling af det danske retssystem.
Mange partier taler om hårdere straffe, men når det kommer til stykket, er det meget få partier, hvis overhovedet nogen andre end Dansk Folkeparti, der er villige til markante strafforøgelser og reelle konsekvenser for de mennesker, der udøver kriminaliteten.
Vold og personfarlig kriminalitet skal straffes meget hårdere.
Og begår man flere lovovertrædelser på en gang, skal man også straffes for dem alle sammen.
Kriminelle skal ikke have rabat.
Kampen mod kriminalitet vindes selvfølgelig ikke udelukkende ved straf.
Vi skal også adressere de åndelige og kulturelle årsager, der fører til forfald.
Vi skal genoplive en følelse af fællesskab, af ansvar over for hinanden og af en fælles skæbne; det starter i hjemmet, i skolen, i civilsamfundet og de steder, hvor fundamentet for et retskaffent og ansvarsfuldt liv bliver lagt.
Men det ændrer ikke på, at forbrydere skal straffes hurtigt, hårdt og konsekvent.
Fængselsophold skal være en straf og ikke et højskoleophold.
Vi insisterer på et trygt samlet samfund, og vi vil i Dansk Folkeparti sørge for, at det er voldsmænd og kriminelle, der skal føle sig utrygge.
De skal med andre ord ikke have et ben til jorden.
Så er der indvendinger om, at hårdere straffe ikke virker.
For hvem er det helt præcis, vi taler om, når vi bruger ord som »virker ikke«.
Virker ikke for hvem?
Er det offeret eller de kriminelle, vi taler om her?
For os handler det om retsfølelse og om, at kriminelle mennesker selvfølgelig ikke skal rende rundt i samfundet og begå ny kriminalitet mod sagesløse borgere.
Vi bekymrer os om danskernes tryghed, og jeg håber, at andre partier stempler ind i den kamp.
Tak for ordet.
Mai Mercado (KF), 2024-02-20:
Det er jeg faktisk helt uenig i, for det her er jo ikke et spørgsmål om at få belyst specifikke domme.
Man kan bare stille et generelt spørgsmål til ministeren, og så vil man jo kunne få det generelle svar.
Så jeg tror, at hvis man spørger og gør sig selv den ulejlighed at stille spørgsmålet skarpt og specifikt, får man også et skarpt og specifikt svar.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-20:
Tak for det.
Jeg ved ikke, om fru Mai Mercados erfaringer med besvarelser fra Justitsministeriet og generelt regeringen er bedre end vores i Dansk Folkeparti, men vi har oplevet ad flere omgange, hvor vi har spurgt ind til udfaldet af specifikke ændringer her i Folketinget, altså hvilket udfald de ville få ude i det konkrete samfund, at svaret fra regeringen er, at i og med at de ikke deler den ambition, som Dansk Folkeparti spørger ind til, så finder de ikke anledning til overhovedet at dykke ned i, hvad konsekvenserne af det ønske ville være.
Så det er lidt svært for os i Dansk Folkeparti reelt at få de svar, som vi skal bruge for at lave det, som ordføreren efterspørger.