runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Bramsen (S), 2022-03-03:
Nu talte jeg faktisk om børn, der har forældre, der bor i andre lande, og som er nødt til at flyve, for DSB har med deres børneservice en glimrende ordning for de børn.
Det er jo nogle af de dilemmaer, vi sidder og kigger på, for hvad er det, man skal vægte?
Det har vi ikke lagt os fast på endnu.
Det, vi sidder og kigger på, er, hvilke konsekvenser det vil have.
Det synes jeg også er den rigtige måde gøre det på.
Vi skal have et klart billede af, hvad konsekvenserne er af de afgifter, vi beslutter os for – hvis vi beslutter os for afgifter – eller konsekvenserne af andre virkemidler.
Hans Christian Schmidt (V), 2022-03-03:
Jamen altså, man har jo lov til at komme med en ny strategi.
Den strategi, vi har lige for øjeblikket, hørte jeg godt at hr. Henning Hyllested sagde noget om, men hr. Henning Hyllested skal særlig læse forarbejderne, som var helt fantastiske.
Men jeg vil bare sige, at jeg faktisk synes, at det, ministeren siger, er helt rigtigt, altså at man selvfølgelig skal kunne lave de beregninger osv. Så det vil jeg kun kvittere for.
Det vil også være naturligt for en ny minister, for man kan hurtigt i den store luftfartsdebat blive fanget i et eller andet, og der vil jeg bare kvittere for, at ministeren kommer til luftfartskonferencen.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-03-03:
Tak for det spørgsmål.
Det er netop derfor, at jeg nævner Neste og Eni i starten af min tale her, for de har jo de her kunstigt producerede brændstoffer, som altså ikke er et biobrændsel, men 100 pct. kunstigt produceret, og som derfor ikke har en CO 2 -udledning.
Thomas Jensen (S), 2022-03-03:
Jamen altså, det, som regeringen lægger op til, er at komme med et udspil og så indkalde Folketingets partier til forhandlinger, sådan at vi får det bredt funderet i Folketinget med den fremtidige strategi, der skal være for luftfarten.
For vi skal sørge for, at vi ikke afskaffer muligheden for, at man kan flyve ind og ud af Danmark og man kan flyve internt i Danmark, men samtidig skal vi også lægge et pres for at sikre, at den grønne omstilling bliver drevet på vej.
Og der skal vi være realister.
For som jeg også har nævnt i min ordførertale her, er det nogle teknologier, som er i deres vorden, og vi skal jo ikke komme og stille en masse krav, som flyselskaberne ikke kan opfylde.
Vi skal have et tæt samarbejde, som jeg ser det, sådan at vi sikrer os, at konkurrenceevnen for den danske luftfartssektor også holdes i top, selv om vi laver den grønne omstilling.
Henning Hyllested (EL), 2022-03-03:
Jeg skal prøve at blive klar over, om der er en forskel, og hvad forskellen eventuelt er, mellem, om regeringen vil fremlægge – og nu spørger jeg regeringspartiet – en samlet plan, eller om det er en ny strategi.
I den forbindelse vil jeg så høre om noget, for ordføreren, hr. Thomas Jensen, siger, at man går ind for en stærk luftfartsbranche, og at man satser på at komme til at flyve helt grønt indenrigs i 2030, men som jeg gjorde opmærksom på i min ordførertale, er det jo en forsvindende lille del af problemet.
Så vil der blive taget højde for det i den her enten samlede plan eller nye strategi, hvad det nu måtte blive?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre lidt om.
Henning Hyllested (EL), 2022-03-03:
Det er rigtigt – og det er også det, som de der forskellige undersøgelser viser – at det er de højestlønnede, de bedst stillede i vores samfund, der flyver mest, og derfor er det jo fuldstændig korrekt, at når man så pålægger flyrejser en eller anden afgift, så har den faktisk en social profil, som er udmærket.
Vi ønsker bare ikke, hvis det er det problem, der opstår, at folk skal fratages muligheden for at flyve.
Vi synes faktisk, det er i orden, at folk tager til Mallorca en gang om året, eller hvor tit det nu kunne være – helst ikke for tit.
Vi synes, man skal holde sin ferie i nærområderne, men det skal vi jo ikke bestemme.
Så på den måde er vi da parate til at give social kompensation, hvis det er nødvendigt.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2022-03-03:
Tak for det.
Henning Hyllested (EL), 2022-03-03:
Jeg skal jo så her begrunde forespørgselsdebatten om luftfart.
Den danske luftfartsstrategi, som den ligger i dag, er fra juli 2017, og den består altovervejende af generering af flere ruter og flere daglige afgange til og fra Danmark og internt indenrigs i Danmark.
Den skulle øge Danmarks internationale tilgængelighed, og der blev satset på økonomisk vækst, beskæftigelse og sammenhængskraft mellem landsdelene.
Desuden indeholdt den en udbygning af Københavns Lufthavn – det var længe før coronaen – så det var muligt at gå fra at modtage 30 millioner passagerer til at modtage 40 millioner passagerer.
Men der er ikke en lyd om klima i den luftfartsstrategi, og man må jo sige, at der er løbet meget vand i åen siden.
Klimaet er kommet højt på dagsordenen, valget i 2019 var et klimavalg.
Vi har fået en ny regering, og vi har i den forbindelse indgået aftale om et forståelsespapir, hvor vi har fået en 70-procentsmålsætning om CO 2 -reduktioner.
Vi har også siden fået coronapandemien, som effektivt satte en stopper for flyvning både nationalt og internationalt, og som jo på det nærmeste lagde luftfartsbranchen ned.
Men vi har faktisk også i begyndelsen af coronaen fået en rapport fra Luftfartens Klimapartnerskab, som vi i hvert fald i Enhedslisten tog godt imod.
Der var faktisk en række progressive og fornuftige forslag, som der fint kunne arbejdes videre med.
Det gælder udledningerne fra brændstof i form af CO 2 og NO x -partikler, men det er også på grund af de kondensstriber, som flytrafikken medfører, især når man flyver i stor højde.
Transportsektoren er i forvejen en stor synder, når vi snakker om udledninger, og luftfarten er altså en rigtig stor synder inden for den.
Regeringen, især i form af den tidligere transportminister, har jo varslet en plan for luftfartens grønne omstilling, men vi har nu ikke hørt noget endnu.
Man har holdt kortene ret tæt ind til kroppen.
Men en sådan plan kunne jo passende være i form af ny luftfartsstrategi med klimaet som omdrejningspunkt.
Det synes vi at tiderne tilsiger at man gør.
Jeg vil bare høre om noget.
Hr. Niels Flemming Hansen snakker en del om det her iblandingskrav.
Det er jo rigtigt, at det også ligger som forslag fra klimapartnerskabet.
Det er der jo en stående diskussion om.
Klimarådet og også andre sætter jo spørgsmålstegn ved det, altså at hvis det er biobrændstoffer, man forestiller sig at blande i, så er det faktisk et tvivlsomt iblandingskrav, som måske ikke hjælper så meget på klimaet, og det er der en lang række grunde til, som jeg ikke skal remse op her.
Så hvad forestiller ordføreren sig man snakker om, når man snakker iblanding?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2022-03-03:
Tak for det, og tak for det her udmærkede initiativ.
Jeg noterede mig ved hr. Henning Hyllesteds tale, at han sagde, at det jo er de velstillede, der flyver mest.
Dermed er det også implicit, at en flyafgift eller et klimabidrag vil være progressivt.
Har Enhedslisten så forladt idéen om, at man skal kompensere for klimabidraget med en eller anden form for social ordning?
Har man forladt den tanke?
Det ville glæde mig.
Henning Hyllested (EL), 2022-03-03:
Når jeg er sådan lidt skeptisk, og jeg var jo også inde på det i min ordførertale, i forhold til det her fokus på indenrigsflyvningen, så er det, fordi det er en meget, meget lille del af problemet.
Jeg vil godt lige høre, om der i en eventuelt ny plan indgår en udvidelse, i overensstemmelse med de sådan hidtidige planer, af Københavns Lufthavn, Kastrup?
Man har været lagt ned her på grund af pandemien osv. osv., og man kunne jo måske godt opfordre til, at man lige tøver en kende og ser, hvordan luftfartsbranchen retter sig.
Vi ved f.eks., at SAS er i gang med store omstillinger.
Thomas Jensen (S), 2022-03-03:
Er man ude på rejse i verden, vil man nok, når man kommer hjem til Københavns Lufthavn, også erfare, at der rent faktisk er nogle trængselsproblemer, når man kommer rundt i lufthavnen, og derfor kan vi også se på, hvordan vi kan udvikle vores lufthavn, sådan at det er en god lufthavn at rejse til og rejse fra, og sådan at flyselskaberne også i fremtiden ser det, som at Københavns Lufthavn er en hub.
Men selvfølgelig skal vi også bidrage til, at det bliver med en grøn omstilling for øje.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-03-03:
Så vidt jeg er orienteret – og det siger jeg på den måde, fordi SF ikke blev inviteret til de forhandlinger – har regeringen lavet en aftale om at udvide Københavns Lufthavn eller i hvert fald sikre grundlaget for, at det kan gøres.
I den forbindelse har jeg sagt, at jeg synes, det virker utidigt, og jeg synes, det virker, som om man slet ikke har haft et fokus på, hvordan det harmonerer med vores klimamål.
Det er det, jeg har sagt.
Og derfor tror jeg ikke, det er nødvendigt at blande det ind i en luftfartsstrategi, i og med at det nu er en realitet i kraft af andre aftaler.
Men i fald at det skulle, ville det være et krav fra os, at det skal kunne leve op til både de internationale og de nationale klimamål.
Henning Hyllested (EL), 2022-03-03:
I den gamle luftfartsstrategi var der, ud over at vi skulle flyve meget mere, også et voldsom fokus på udvidelse af Københavns Lufthavn.
Der vil jeg høre, om det fortsat skal være gældende i en eventuel ny luftfartsstrategi, eller hvordan SF stiller sig til det, når vi engang ser et eller andet fra regeringen.
Hans Christian Schmidt (V), 2022-03-03:
Jeg er sådan set enig i, at man skal skubbe på en udvikling, men jeg synes altid, at man skal lytte til det marked, som skal få det her til at virke, og her siger man jo netop, at hvis man laver nogle afgifter, eller hvad man nu gør, så skal man huske at beholde pengene inde i erhvervet, for så kan de bruge dem til at lave nogle omstillinger.
Jeg tror faktisk, at vi i de mange, mange år, jeg selv har fået lov til at være i Folketinget, indimellem har taget fejl på den måde, at vi ikke har sikret, at de her penge skulle have lov til at blive brugt til det, vi gerne ville.
Man har også brugt dem til lidt andre ting.
Men lad os tage forhandlingerne, og så ser vi på det.
Henning Hyllested (EL), 2022-03-03:
Det glæder mig selvfølgelig, og jeg vil selvfølgelig også gøre opmærksom på noget med hensyn til rapporten, der kom fra klimapartnerskabet, hvilket jeg lige vil understrege.
For hr. Hans Christian Schmidt var inde på at sige: Venstrefløjen siger altid »uha«, når det er noget med markedet, ikke?
Nej, vi var meget positive over for klimapartnerskabets rapport.
Ikke overraskende synes hr. Hans Christian Schmidt og Venstre jo, at udviklingen skal være markedsdrevet.
Betyder det, at man helt afviser at bruge, hvad skal man sige, politiske virkemidler såsom nudging af den ene eller den anden slags, eller hvad man nu kunne forestille sig, til at drive udviklingen frem?
Jeg gør opmærksom på, at det er rigtigt, at man i klimapartnerskabet havde en forestilling om, at man skulle være CO 2 -neutral i 2030 på indenrigsflyvning, men det er en meget, meget lille del af klimabelastningen, mens man jo på udenrigsdelen, hvis vi sammenligner med 1990, har en stigende udledning og en stigende klimabelastning fra CO 2 .
Det forsvinder vel ikke bare af sig selv.
Det er jo ikke ukendt, at Enhedslisten ikke tror, at det slår til med markedet her, men tror, at man er nødt til at gøre et eller andet.
Er det virkelig Venstres holdning, at det skal vi ikke blande os i?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-03-04:
Det er meget nemt at sige, men vi har jo også brug for at blive betrygget i, at det her foregår ordentligt.
Jeg sad herinde sammen med Esben Lunde Larsen, da hans afhandling var under diskussion.
Og der viste det sig jo klart i det forløb, at afhængigt af om man var i det ene eller det andet fakultet, var der faktisk forskellige rammer og regler for, hvad der var o.k., og hvad der ikke var o.k.
Det gør det jo mærkeligt, når man sidder ude i samfundet og kigger ind på noget.
Og man siger: Er det her virkelig ordentlig forskning?
Det giver da næsten sig selv, at hvis et mindre forskningsmiljø selv skal vurdere, om tingene er i orden eller ej, så bliver det nogle andre mekanismer; så er det kollegaerne.
Vi har brug for den her armslængde for at sikre, at der faktisk kommer et overordnet niveau.
Jeg forstår ikke ministeren.
Ministerens parti støttede jo også V 137 for knap et år siden.
Jesper Petersen (S), 2022-03-04:
Når det handler om sager, der har at gøre med egentlig videnskabelig uredelighed, altså hvor vi er inde i noget, der er ret alvorligt, med plagiering og forfalskning osv., så er der et centralt nævn for det, men som jo altså modtager oplyste sager fra de enkelte institutioner.
Jeg synes, at argumentationen her på en måde er en mistillid til hele det system og hele den tradition, vi har, for, at de enkelte universiteter og forskningsmiljøer sørger for at røgte og holde kvalitet, integritet og faglighed omkring det at følge videnskabsetik og sørge for, at man har en ordentlig integritet og kvalitet af forskningen i det daglige.
Det er klart i universiteternes egen interesse, at de lever op til det.
Det er jo som sagt at følge en meget klar anbefaling fra ekspertudvalget om videnskabelig uredelighed, at de enkelte institutioner entydigt har ansvaret og jo også pligten til at sørge for, at der er integritet og kvalitet i forskningen.
Ja, og den vedtagelse henviste jeg jo faktisk til i min tale her, fordi den i høj grad lægger vægt på, at der skal ske en akademisk selvregulering, og dermed ikke, at staten skal overtage ansvaret for at gå ind og vurdere forskning eller metoder.
Det kan vi jo godt have en diskussion om, men altså, der er et centralt nævn for sager om egentlig videnskabelig uredelighed, og i de sådan mindre sager om mere tvivlsom forskningspraksis har man ansvaret lokalt.
Det skal man ikke kunne skubbe fra sig.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-03-04:
Tak for det, formand, og tak for ordet, og tak til forslagsstiller en ; der er ikke så mange af dem, der har fremsat forslaget, der er til stede ved debatten i dag.
Det er selvfølgelig lidt ærgerligt.
Men jeg vil sige, at i en tid med misinformation og propaganda er forskning et vigtigt sted at finde fakta og evidens, og med de kriser, som vi står over for nu, tror jeg at alle kan se vigtigheden af, at vi har forskning, der er i verdensklasse.
Derfor er jeg helt enig med forslagsstillerne, når de understreger, at troværdighed og integritet i dansk forskning er vigtigt.
Med det sagt har vi, som ministeren også var inde på,
allerede et effektivt system, som håndterer brud på ansvarlig forskningspraksis, så vi og omverdenen fortsat kan have tillid til forskningen i Danmark.
Jeg ser derfor heller ikke nogen grund til at lave systemet
fundamentalt om.
De nuværende regler for håndtering af sager flugter tæt med anbefalinger fra ekspertudvalget om videnskabelig uredelighed og i virkeligheden også med de diskussioner, som vi jo tidligere har haft her i Folketingssalen.
Jeg tror ikke, at en centralisering og øget bureaukratisering af det nuværende system vil skabe bedre forskning, måske snarere tværtimod.
Vi støtter derfor ikke beslutningsforslaget.
Det er der et par grunde til.
For det første er der det åbenlyse i, at vi har verdensklasseforskning i Danmark, som er anerkendt internationalt.
Den status opnår man kun, ved at forskere hver dag går på arbejde for at sikre god og ansvarlig forskning og forskningspraksis.
For det andet vil det her forslag centralisere beslutninger, som hører til lokalt.
Den nuværende behandling af sager sikrer, at sagerne tages op i det relevante forskningsmiljø, og at man fortsat arbejder lokalt med forskningsintegriteten i det daglige.
Den centralisering vil betyde, at man fuldstændig afkobler forskningsmiljøerne.
For det tredje skaber beslutningsforslaget mere bureaukratisering.
Intentionen med Nævnet for Videnskabelig Uredelighed er vel netop, at de skal behandle alvorlige sager som videnskabelig uredelighed effektivt.
Jeg tror ikke på, som ministeren også var inde på, at mere bureaukrati vil hjælpe på sagsbehandlingen.
Så afslutningsvis: Vi har et effektivt system, som håndterer brud på ansvarlig forskningspraksis, så vi stadig væk kan have tillid til den forskning, der bliver bedrevet i Danmark, og vi stemmer derfor ikke for beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-03-04:
Ordføreren har jo fuldstændig ret i, at vi har verdensklasseforskning i Danmark, heldigvis.
Det er vi rigtig glade for, det har vi meget stor glæde af i rigtig mange sammenhænge, og det skal vi opretholde og holde fast i.
I rigtig mange andre sammenhænge er vi firkantede på, at der skal være armslængde.
Der skal være armslængde, når vi bevilger forskningsmidler; der skal være armslængde, når man siger, hvem der skal kunne lave hvilke forskningsprojekter, netop for at det er uvildigt og man er sikker på, at det bliver gjort ordentligt.
Det her forslag handler om at skabe mere armslængde til den vurdering af, om et forskningsprojekt er redeligt eller uredeligt, eller om der er nogle andre problemer med det, så det netop ikke er nogle i miljøet, der skal sidde og vurdere det.
Hvordan kan det være, at Socialdemokraterne ikke vil støtte det?
Tak for det.
Tak for ordførertalen.
Jeg bliver jo lidt bekymret, når ordføreren siger, at der skal være en gatekeeper, for jeg bliver bekymret for, hvad det er, den gatekeeper skal holde uden for gaten.
Altså, det her må jo handle om, at vi skal have tingene frem.
Jeg forstår godt, at man kan problematisere, at vi ikke har en kortlægning af problemets størrelse; det har vi også før ønsket at få, så jeg er sådan set glad for at høre ordføreren give tilsagn om, at Venstre vil være med til at presse på for, at vi får sådan en undersøgelse.
For det er klart, at det vil kunne give grundlag for at sige, at det her er nødvendigt, eller at finde ud af, at det slet ikke er nødvendigt.
Så for den sags skyld vil jeg meget gerne bekræfte, at det går vi da meget gerne ind i at få skabt.
Men for lige at vende tilbage til det konkrete spørgsmål: Mener fru Ulla Tørnæs ikke, at der kan være brug for større armslængde i forhold til dem, der sidder ude på de enkelte institutioner nu og skal være gatekeepere i forhold til vurderingen af de her projekter?
Så vi skal bare lade beslutningen ligge derude.
Jeg undrer mig over, fordi jeg hører ordføreren i andre sammenhænge tale om armslængde og vigtigheden af armslængde, at det er lige meget i den her sammenhæng.
Så skal vi bare lade det ligge tæt på i stedet for at sige, at vi faktisk har brug for at være hundrede procent sikre på – netop for at sikre troværdigheden og netop i lyset af den debat, der også har været, som i nogle sammenhænge godt kan skabe usikkerhed om, hvad det egentlig er, der foregår, og hvordan det foregår – at vi skaber et system med en reel og ordentlig armslængde.
Vil det ikke være formålstjenligt?
Bjørn Brandenborg (S), 2022-03-04:
Nej, for jeg synes i virkeligheden, der har været – også på det seneste – en god debat om det her.
Jeg synes, at den nye rektor fra det område, jeg selv kommer fra, på SDU, Jens Ringsmose, skrev en udmærket kronik om det i Berlingske, som netop handler om, at der også er en gensidig overenskomst.
Når vi viser universiteterne den tillid, at det er dem, som er med til at bestemme, hvad der forskes i, og hvem der gør det, så har universiteterne også et ansvar for at sørge for, at det er ordentlig forskning, at der er en akademisk selvregulering, at der er pluralisme i forskningen, og de andre ting, som vi også har været omkring ad flere omgange.
Der har jeg sådan set den tillid til universiteterne, at det er noget, universiteterne sørger for at der også er fremadrettet.
Derfor synes jeg ikke, der er brug for en centralisering af det område.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-03-04:
Uden at skulle gentage præcis det, som ministeren sagde, for det var jo præcis det, som ministeren svarede, synes jeg heller ikke, at en centralisering ville være løsningen.
Og generelt er jeg faktisk meget imod centralisering af alle mulige andre institutioner også
, men jeg synes heller ikke, at en centralisering af det her område ville være løsningen.
Hvis man kigger på, hvordan de forskellige universiteter håndterer det her, er det jo typisk ved faktisk at have repræsentanter fra forskellige fagligheder, som sidder med og vurderer, hvis der kommer spørgsmål om, hvorvidt der er ordentlig praksis i den forskning, der bliver lavet.
Så synes jeg også bare, at vi har haft den her diskussion før.
Det er op til ledelserne på universiteterne at sørge for, at der er fri og uafhængig forskning, at der er pluralisme i forskningen.
Det havde vi en lang og god debat om ikke bare her i Folketingssalen, men jo også alle mulige andre steder.
Og jeg synes, at hvis vi skal stå på det, vi vedtog i forsommeren, som er, at det er universiteternes ansvar, må vi også give dem mandatet herfra til at sørge for, at det også er det i fremtiden.
Derfor synes jeg ikke, at vi skal centralisere den her beslutning og kludre det sammen med alt muligt andet bureaukrati.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-03-04:
Tak for det.
Nu taler ministeren om omdømme og integritet, og samtidig siger han, at man ikke ønsker en afkobling fra de enkelte forskningsmiljøer.
Vores bekymring er jo sådan set, at når vurderingen af det her ligger ude i de enkelte forskningsmiljøer, bliver der en risiko for, at man i det lokale miljø måske ikke vurderer så optimalt, som man burde vurdere.
Det, vi gerne vil med det her, er, hvad vi jo normalt priser meget herinde, nemlig at sikre armslængde til dem, der skal vurdere, om et givent forskningsprojekt er i orden.
Noget af den diskussion, vi har mange steder i samfundet i dag, handler jo om mistillid: Hvad er det for noget mærkelig forskning, der kommer?
Hvorfor gør de det ene, og hvorfor gør de det andet?
Hvordan skal jeg så kunne have tillid til, at man i den enkelte lille forskningskreds eller det enkelte forskningsfelt vurderer, om det her er i orden eller ej?
Der har vi brug for at få det løftet væk.
Ulla Tørnæs (V), 2022-03-04:
Mange, mange tak til formanden for denne fleksibilitet, og undskyld, at jeg ikke lige nåede ned i salen, men de foregående punkter tog lidt kortere tid, end jeg havde forventet.
Da vi i maj-juni måned sidste år behandlede en midlertidig løsning på SPS-lovgivningen, tror jeg nok jeg var så bramfri, at jeg kaldte den oprydning, som lovforslaget var udtryk for, en oprydning i noget gevaldigt rod.
Inden vi fandt frem til den midlertidige løsning, blev den lovmæssige situation omkring SPS beskrevet således, at reglerne ikke var blevet efterlevet, at reglerne var utilstrækkelige, og at reglerne skulle laves om midlertidigt.
Derfor er det også glædeligt, at vi nu med det lovforslag, som vi har til behandling her, i fuld enighed er nået frem til en permanentgørelse af den midlertidige løsning, som vi gennemførte sidste år.
Det er gode nyheder, synes jeg, for de studerende med funktionsnedsættelse, at de heller ikke efter den 1. juli i år risikerer at miste SPS til dele af deres uddannelsesperiode på grund af reglerne om støtteramme, støttetid og maksimal forsinkelse i SPS-loven – stor ros til ministeren for det.
Og vi støtter selvfølgelig en permanentgørelse.
Vi ønsker ikke at administrere i blinde; vi ønsker tværtimod at etablere et retmæssigt og nødvendigt lovgrundlag, så der ikke er tvivl om, hvem der er berettiget til at modtage specialpædagogisk støtte under en videregående uddannelse.
Venstre kan støtte lovforslaget.