runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2016-11-10:
Jeg tror, at den bedste måde at sikre en omkostningseffektiv grøn omstilling på – for det mål har vi tilfælles; det er jo kun en succes at udbygge med vedvarende energi, når det samtidig bliver det billigste, sådan som det er lykkedes i Danmark, så det mål deler vi – er, at der er stabilitet i alle udbud.
Det kræver, at man kan stole på de aftaler, der bliver lavet.
Og hvis man kan det, ville jeg foretrække, at man havde siddet i forligskredsen og taget den her drøftelse, i stedet for at regeringen havde stillet sig op på et pressemøde og opsagt energiforliget og droppet udbuddet.
Det var jo dejligt at se mundvigene gå lidt opad i stedet for nedad på Venstres ordfører.
Altså, det kunne være, at ministeren ville gøre det klart for os, om de her priser, hvis man skal sammenligne dem reelt med ilandføring osv., er de samme priser, eller om de kystnære er lidt dyrere eller lidt billigere.
Jeg forstod det sådan, at de kystnære stadig er lidt billigere, men dog mindre billige, end vi troede.
Det vil jeg medgive hr. Thomas Danielsen.
Altså det, der er vores udfordring, er jo, at ud over prisen er der også Danmarks troværdighed som udbyder og stat på spil her.
Der er også et tidsperspektiv, for hvis vi udskyder dem tidsmæssigt, får vi altså nogle problemer, fordi der er så mange gamle vindmøller, der falder ud over de næste 10 år.
Derfor kan man ikke bare udskyde det i en uendelighed.
Men man kunne da godt for min skyld undersøge, om man kan få de kystnære i det projekt, der nu ligger, uden større forsinkelser og uden større prisstigninger længere ud.
Det er der jo noget der kunne tyde på, sådan som priserne på Kriegers Flak er blevet.
Ja, men den tak vil jeg gerne sende tilbage til fru Pia Olsen Dyhr, som jo var med til at lave det forlig, og som skubbede på i den rigtige retning – og det gjorde SF hele vejen igennem, også med den tidligere ordfører på området – og det er jo så også anledning til at takke alle partier i Folketinget, der var med i den aftale.
For det var jo alle partier bortset fra Liberal Alliance, der bakkede op om den aftale, og som derfor også kan tage æren for, at vi er kommet så langt og har skabt så mange arbejdspladser.
Og så kunne man da håbe på, at det også kunne fjerne lidt af surheden fra ikke mindst Dansk Folkepartis og regeringens ansigter – de må da også glæde sig i dag sammen med os andre.
Thomas Danielsen (V), 2016-11-10:
Kriegers Flaks møller er billigere, fordi de bliver bygget til et eksisterende projekt.
Det er derfor, man ikke kan sammenligne dem en til en.
Men du kan jo så bare sige, at de er billigere, fordi de bliver bygget til et eksisterende projekt, fordi du sparer nogle ledningsomkostninger.
Grunden til, at de møller, man vil producere på Vestkysten, er så dyre, er, at man vil placere dem et jomfrueligt sted fuldstændig ugeneret af møller i forvejen.
Der kunne være nogle pointer i måske at drøfte at lave en tilbygning på Vestkysten på et tidspunkt, hvor man får brug for elektriciteten.
Dermed sikrer vi samtidig, at vi opnår en billigere grøn omstilling, og det er jo det, der er formålet for Venstre.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-10:
Jeg er meget enig i stort set alt, hvad De Radikales ordfører har sagt fra talerstolen i dag.
Ordføreren efterspørger, hvordan der kommer entusiasme fra regeringens side.
Jeg tror, at den nemmeste løsning på det er at skifte regering.
Så ville man kunne få noget engagement, noget entusiasme ind i den grønne omstilling igen.
Et aspekt, jeg gerne vil høre om, er PSO'en.
Jeg ved, at ordføreren har kigget på, hvad der sker ude i Europa, og hvad der kunne være løsningen.
Jeg synes, det ville være rigtig interessant, hvis vi kunne lade os inspirere af noget, som allerede er blevet godkendt eller er i proces i andre EU-lande.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren finder, at det er den tjekkiske model eller den tyske model, eller hvad det er for en model, som kunne være den bedste, hvis vi skal frem til at få en erstatning for vores nuværende gode PSO-system, hvor alle elforbrugere er med til bidrage til den grønne omstilling.
Vi skal gerne sikre noget, hvor der er en vis afbalancering i det, og derfor vil jeg gerne høre, hvad det er for en europæisk model, ordføreren synes er den bedste løsning.
Martin Lidegaard (RV), 2016-11-10:
Tak for det.
Lad mig starte med at sige, at den første halvdel af hr. Søren Egge Rasmussens analyse angående en ny regering deler jeg til fulde.
Hvad angår PSO-løsningen, er det sådan set vores principielle holdning, at man burde bevare den nuværende PSO og så udbygge den med netop en løsning, som er EU-medholdelig.
Vi har først været på den tjekkiske og østrigske model.
Vi havde faktisk gerne set, og det har vi lagt frem i vores 2025-plan, at man måske beholdt PSO'en for erhvervslivet, og så puttede den for borgerne på finansloven.
Noget tyder på, efter at vi har stillet de tekniske spørgsmål om det, at det ikke er så let at skille ad, og derfor tror jeg, at den enkleste løsning i dag ville være at beholde PSO-systemet og så udbyde de ca. 50 MW vedvarende energi på det tyske marked, som vil gøre den EU-medholdelig.
Det har altså også den fordel, at man styrker konkurrencen over grænserne.
Tyskland skal jo udbyde endnu mere vedvarende energi hos os, og det ville faktisk være en yderst enkel måde at gå til det på.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-10:
Det svar er jeg meget glad for, og jeg er også glad for, at der var andre ordførere til stede, sådan at den erkendelse måske også kan brede sig til f.eks. Dansk Folkeparti.
En løsning, hvor man åbner grænserne lidt og ikke har alt for mange grænsebomme på elektriciteten ved grænserne, kunne være noget, som kunne gøre, at vi kan bibeholde vores nuværende system, hvor alle bidrager, og så konkurrenceudsætte en mindre del.
Så jeg er meget glad for det svar.
Martin Lidegaard (RV), 2016-11-10:
Jeg kan i hvert fald garantere hr. Søren Egge Rasmussen, at jeg bringer det med, hvor end jeg går og står, også som finansordfører, over for de ministre, der har det ansvar.
Det er vores foretrukne løsning, det er den, vi arbejder for.
Når det er sagt, vil jeg sige, at vi ikke udelukker en såkaldt finanslovsløsning, hvis vi kan finde den rigtige finansiering og vel at mærke kan få sikkerhed for, at der så er de midler, der skal være, til at investere i vedvarende energi også ud over 2020.
Så det er jo sådan en plan B.
Vi kan høre, at der er mange, også af de større partier i Folketinget, der ønsker PSO'en på finansloven, men så må i hvert fald en vigtig ting være, at vi sikrer også det næste energiforlig.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-11-10:
Jeg vil gerne følge lidt op på PSO-spørgsmålet, for jeg er sådan set enig med ministeren i, at vi skal have folk til at bruge mere el fra vind, det er sådan set mere miljømæssigt fornuftigt, end hvis de benytter sig af el fra f.eks. kul.
Men vores udfordring med afskaffelse af PSO'en er, at vi kommer til at se et øget elforbrug, og derfor siger Klimarådet også, at der bliver tale om et øget CO2-udslip.
Hvis man vil hindre det og samtidig sikre, at folk kan få adgang til el, kan man jo lave kompenserende tiltag på anden vis i form af f.eks. varmepumper i fjernvarme, og man kan indføre afgifter på f.eks. kul og olie.
Vil regeringen være villig til at kigge på kompenserende tiltag, så vi ikke kommer til at se, at vi lige pludselig får et øget CO2-udslip netop på grund af afskaffelsen af PSO'en?
Jeg vil gerne takke ordføreren, for ordføreren var jo klimaminister tilbage i 2012, da energiaftalen blev lavet, hvor man netop havde et højt ambitionsniveau, og hvor vi netop leverede på, at der skulle sættes nye møller op i Danmark.
Derfor vil jeg bare sende takken tilbage for den der begejstring over, at der er kommet lave bud – og det er historisk lave bud, både på Kriegers Flak, men også de kystnære møller, hvor prisen jo også er meget lav.
Så jeg vil bare sende takken tilbage.
Det er ikke et spørgsmål, det er en kommentar, men jeg synes sådan set, det er på sin plads at anerkende den forrige regerings store ambitionsniveau, for det er jo i virkeligheden det, der har lagt grunden for det, der kommer i dag.
Så tak for det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-10:
Jamen energiforliget er jo blevet modelleret et par gange, og der står jo meget præcist i det eksisterende energiforlig, at der er 350 MW kystnære møller.
Og det udbud, vi lige har oplevet er blevet gennemført, er blevet markant billigere end forventet af alle, og lige i halen af det har vi så haft et udbud af Krigers Flak, som også er blevet markant billigere.
Jeg kan sagtens se, at man kan gennemføre begge projekter, uden at det fordyrer det samlede energiforlig.
Angående puljen til forsøgsmøller har der jo været afholdt et udbud, hvor en del af midlerne så er blevet tildelt, og så er der så 22 MW tilbage, hvor jeg ved, at der var flere ansøgninger til midlerne.
Og hvis det blev udbudt igen, kan jeg sagtens forestille mig, at der ville være kystnære projekter, hvor man ville synes det var attraktivt at få en rimelig afregning på nogle forsøgsmøller på 22 MW.
Så det er jo noget, der ikke er blevet udmøntet endnu.
At finansministeren så har lagt sin klamme hånd på det og vil skære de penge væk, er så en anden ting.
Men det står jo fortsat i energiforliget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-11-10:
Det synes jeg faktisk vil være en kæmpemæssig gevinst, at vi kommer til at gå i den retning.
Vi kommer til at bruge mere grøn el i større dele af samfundet.
Jeg tror også, vi vil se virksomheder, som vil gå væk fra at bruge fossile brændsler og vil skifte til at bruge el, når prisen på el bliver mere konkurrencedygtig.
Thomas Danielsen (V), 2016-11-10:
Det er ikke ond vilje, men jeg forstår simpelt hen ikke, om ordføreren i virkeligheden mener, at energiforlig ikke går på to ben, hvor man dels prøver at aftale, hvor mange megawatt vi ønsker produceret, og dels prøver at aftale, hvor mange midler det her må koste.
Er det så uagtet, hvad den endelige pris bliver, altså om den går 2 mia. kr. mere ud over det, vi egentlig havde forventet?
Betyder det så, at det bare skal implementeres?
I sidste uge så vi jo et eksempel på, at man rent faktisk kan lave havvindmøller tæt på land, som ikke generer nogen, og gøre det billigere end de kystnære vindmøller, fordi det lægges sammen med en eksisterende havvindmøllepark.
Og hvad hvis man nu kunne gøre det samme på Vestkysten, altså rent faktisk opnå billigere vindenergi ved at gøre det smartere?
Ville det så ikke være interessant for Enhedslisten?
Eller er formålet i sig selv, at der bare skal svines så meget som muligt med energimidlerne, for så er vi mere ambitiøse, jo flere penge, vi bruger?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-10:
Jeg synes, ordføreren skulle tale pænt om energiforliget, for det er faktisk et ambitiøst energiforlig.
Og når man sammenligner med prisen på Kriegers Flak, må man sige, at man lige skal huske at tage kablet med, som forbrugerne kommer til at betale over deres nettarif, så det bliver sådan set noget, der ender på en pris for forbrugeren på cirka 47 øre pr. kilowatt over 50.000 fuldlasttimer.
Det svarer sådan set til det udbud, der har været omkring de kystnære møller på 47 ½ øre, hvor der er 300 mio. kr. til kabel, som projektet skal bære.
Og det er sådan set fair, at man lægger de to tal sammen for at sammenligne de projekter.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-11-10:
Det er jeg da rigtig glad for, for med det svar må Liberal Alliance jo springe ud som den store tilhænger af vindkraft i Danmark, eftersom det er den billigste energiform, vi overhovedet har ifølge de to bud, vi har fået på Kriegers Flak og på de kystnære møller.
Så jeg vil spørge ordføreren, om ordføreren så ændrer indstilling til de kystnære vindmøller og derfor vil bakke dem op, fordi det faktisk er den billigste energiform, eller om Liberal Alliance fører sådan et helligt korstog for, at vi alligevel skal have a-kraft i Danmark.
Carsten Bach (LA), 2016-11-10:
Hellige korstog er vist noget, der hører fortiden til, tror jeg, også i Liberal Alliance.
Teknologineutralitet er vigtigt for os, og vi, eller i hvert fald jeg her og nu, anerkender fuldstændig, at priserne er for nedadgående på bl.a. vindstrøm.
Der er så andre ting i forbindelse med forsyningssikkerhed osv., der gør sig gældende, når vi snakker vindmøller, og når vi snakker kystnære havvindmøller, er der så også andre ting som landskabelige relationer, som man skal tage i betragtning.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-10:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Liberal Alliance fortsat går ind for, at der skal være et atomkraftværk i Horsens meget tæt på Liberal Alliances leders bopæl, for det har han tidligere givet udtryk for.
Jeg er sikker på, at der er mange østjyder, der, hvis det ville være det billigste, vil være interesseret i at høre, om det er noget, som Liberal Alliance går ind for.
Der kan være kort tid til valgkampen, og så vil det jo være rart at vide, hvad det er for en energipolitik, som Liberal Alliance stiller op med.
Men ellers er det korrekt, hvad SF's ordfører er inde på, at vi jo kan komme i en situation, hvor Liberal Alliance sådan virkelig bliver forkæmper for de nyeste og største vindmøller eller de nyeste og største solcelleparker, fordi de ender med at være billigere end de fossile anlæg, der står nu.
Men det med atomkraften vil jeg gerne have et klart svar på.
Carsten Bach (LA), 2016-11-10:
Jeg skal virkelig love for, at atomkraften har gjort sit indtog i Folketingssalen i dag.
Jeg ved ikke, om jeg kan svare meget anderledes, end jeg gjorde til fru Pia Olsen Dyhr, at vi egentlig er begejstrede for teknologineutralitet, når vi kigger bredt på den danske energisektor, og at vi jo i den forbindelse ligesom i mange andre forbindelser også hylder markedets kræfter og også er meget opmærksomme på prisdannelsen.
Vi anerkender fuldstændig og har også øje på, hvordan prisudviklingen er på vindmøllestrøm, men som jeg også sagde til fru Pia Olsen Dyhr, er der andre ting, når vi snakker vindmøller, der gør sig gældende, bl.a. forsyningssikkerheden.
Der er også sundhedsmæssige aspekter i forhold til de mennesker, der bor i nærheden.
Det gør de måske ikke så meget, hvis vi snakker egentlige havvindmølleparker, men der kan jo så også være landskabelige hensyn at tage osv.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-10:
Jamen jeg må konstatere, at der kan være rigtig meget uld i munden på en liberal, når vi skal diskutere atomkraft.
Der var sådan set nogle rimelig klare svar og nogle forbehold med hensyn til vindmøllerne, og hvordan de kunne genere, men der var ikke det helt store forbehold over for atomkraft i Horsens, altså at det kunne have nogle negative effekter på lokalsamfundet.
Jeg synes egentlig, at det er lidt ærgerligt, at vi ikke kan få klare svar fra Liberal Alliance.
Carsten Bach (LA), 2016-11-10:
Jeg anerkender fuldstændig og vil også meget gerne gøre det her fra talerstolen nu, at der kan være visse andre uheldige omstændigheder i forbindelse med atomkraft, men jeg mener måske ikke, at diskussionen er helt så relevant, så jeg tror, at jeg vil prøve at afmontere diskussionen om atomkraft i Folketingssalen, i hvert fald for i dag.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-11-10:
Tak for spørgsmålet.
Der er møde i energiforligskredsen i morgen tidlig kl. 7.00, hvor vi også kommer til at diskutere biogas og energibesparelser og andre ting.
Men jeg er fortsat af den opfattelse i forbindelse med varmepumper, at det er fornuftigt at satse på, og vi kan prøve at kigge på, hvilke muligheder der er.
Vi har faktisk tidligere på året set på rejsehold og på demonstrationsprojekter og andre tiltag, og der bliver, i forbindelse med at vi får fordelt nogle penge til energibesparelser, også afsat ressourcer til at kigge på varmepumper.
Så det er jo en proces, vi er inde i, og denne proces vil jeg gerne fortsætte.
Carsten Kudsk (DF), 2016-11-10:
I dag behandler vi lovforslag nr. L 29, som omhandler flere forskellige ting.
Det første, jeg vil nævne, er det, der vedrører den ændring, som kommer fra EU.
Det handler om, at virksomheder skal indberette, hvis de modtager statsstøtte, som har en værdi over 500.000 euro.
Vi kan faktisk godt se fornuften i, at danske virksomheder har styr på deres indberetninger til SKAT.
Men andre steder i EU halter det bagefter med indberetninger af statsstøtte.
Så det element kan Dansk Folkeparti godt støtte.
Et andet element i forslaget handler om lavere udgiftsniveau for elektricitet fra land til små erhvervsskibe og nemmere adgang til kørsel med blokvogne i EU.
Det er tiltag, der gør det nemmere at drive virksomhed i Danmark, og det vil Dansk Folkeparti også meget gerne støtte. Vi vil også gerne kommentere høringssvarene.
Dansk Folkeparti har læst dem og set, at der i Dansk Erhverv og Dansk Fjernvarme er en bekymring for, at der blive pålagt unødvendige administrative omkostninger, da de mener, at det er oplysninger, som SKAT allerede er i besiddelse af i dag.
Derfor vil vi fra Dansk Folkepartis side gerne gå mere i dybden med de høringssvar i den videre udvalgsbehandling.
Med disse bemærkninger kan Dansk Folkeparti godt støtte lovforslag nr. L 29.
Louise Schack Elholm (V), 2016-11-10:
Det her lovforslag er som rigtig mange andre lovforslag på skatteområdet et sammensurium af rigtig mange forskellige ting.
Jeg vil starte med at fremhæve den del, der handler om blokvogne.
Årsagen til, at vi tager fat på den her udfordring med blokvogne, er, at vi er blevet opmærksomme på, at danske transportvirksomheder har haft nogle store udfordringer med at køre rundt i andre EU-lande, fordi deres blokvogne ikke har været registreret i køretøjsregistret.
Det er selvfølgelig uhensigtsmæssigt, at vi har en konkurrenceulempe i forhold til andre, og det er derfor, regeringen har taget initiativ til at få blokvogne registreret i køretøjsregistret.
Det betyder også en lettelse af byrderne for virksomhederne, så vi glæder os rigtig meget over at kunne hjælpe her og tage fat om et af de problemer, som man rent faktisk oplever i et erhverv, og få det løst til glæde for os alle sammen.
Derudover gennemfører man med lovforslaget en række af de tilpasninger af lovgivningen, som er nødvendige i henhold til Europa-Kommissionens statsstøttereform, der moderniserer EU's statsstøttepolitik.
Det er, fordi vi gerne vil sikre, at der ikke bliver givet ulovlig støtte i andre EU-lande, og det skal gøres ved at give større åbenhed om statsstøtten.
De virksomheder, der modtager over 500.000 euro i støtte pr. år, vil blive forpligtet til at indberette det til SKAT.
Med lovforslaget vil man også gøre processen med godkendelse af støtteordninger mere fleksibel.
Derudover foreslås der en ændring af lov om afgift på lønsum m.v.
Ændringen skal fritage universiteter, erhvervs- og produktionsskoler m.fl. for lønsumsafgift på undervisningen.
På den måde stilles de afgiftsmæssigt som andre uddannelsesinstitutioner, som er fritaget for denne afgift.
Endvidere foreslås det at ændre i godtgørelsesbestemmelsen vedrørende levering af elektricitet fra land til skibe.
Det er tidligere blevet nævnt af den socialdemokratiske ordfører.
Det vil skabe bedre forudsætninger for, at mindre erhvervsskibe kan vælge miljøvenlig elektricitet frem for fossile brændsler.
Dermed vil alle erhvervsskibe, som ligger ved kaj i havn, modtage elektricitet til en afgiftssats på 0,4 øre pr. kilowatt-time. Lovforslaget indeholder til sidst, men ikke mindst, en række tekniske ændringer i lov om afgift af kvælstofoxider, der skal gøre det lettere at lave en mere præcis opgørelse af afgiften.
På vegne af Venstre skal jeg meddele, at vi naturligvis støtter lovforslaget.
Rune Lund (EL), 2016-11-10:
Det her er jo et lovforslag på skatteområdet, som vi ofte ser dem.
Det er et lovforslag, som indeholder mange forskellige ting.
Den første del handler jo om, at der skal ske en større grad af indberetning til SKAT, som så skal tilgå EU, når det handler om statsstøtte.
Det handler jo om mere åbenhed og transparens om statsstøtte, og det synes vi sådan set er positivt.
I det hele taget er mere åbenhed og transparens noget, som vi kan støtte.
Så har vi et spørgsmål om lønsumsafgift, som jo kommer ud af, at en EU-dom fra 2013 vil betyde, at en række uddannelsesinstitutioner ikke længere vil være fritaget for lønsumsafgift, mens andre fortsat vil være det.
Så vi kan godt bakke op om den del af lovforslaget også.
Der er dog nogle høringssvar, som er kommet, fra bl.a. Danske Erhvervsakademier, som undrer sig over, at de ikke er inkluderet.
Mit spørgsmål på vegne af Enhedslisten vil så være, om den liste, der er, er udtømmende.
Hvordan er den liste, der er nu, fremkommet?
Er der andre typer uddannelsesinstitutioner, som skal med her?
Jeg synes, det kunne være relevant at diskutere det under udvalgsarbejdet.
Ændringen af godtgørelsesbestemmelsen for elektricitet fra land til skibe kan vi også bakke op om.
Det er jo bedre, at skibene ikke bruger deres egen dieselmotor, når de skal producere strøm, når de ligger ved kaj, men i stedet bruger strøm, som er mere miljøvenlig og forurener mindre, også i bymiljøet.
Vi ved jo, at skibes dieselmotorer er noget af det mest forurenende.
At mindre skibe på under 400 t bruttotonnage nu får den samme godtgørelse som de store og derfor tilskyndes til at benytte den mere miljøvenlige el, er jo godt.
Men det kunne da være interessant lige at finde ud af, hvilke muligheder lovgivningen giver for helt at forbyde de her skibe at lægge til kaj og bruge deres dieselmotor.
Det er jo rigtigt, at man kan give en godtgørelse for at bruge el fra land, men man kunne også bare sige: I skal bruge el fra land og lade være med at give en godtgørelse.
Det er i hvert fald noget, som jeg vil spørge ind til i forbindelse med udvalgsarbejdet, hvis ikke ministeren kan give et konkret svar her med det samme.
Så er der nogle justeringer i loven om kvælstofoxider, som letter SKATs kontrol, og dem er vi også helt enige i skal være der, ligesom vi også kan støtte det andet element om, at opsamling og genbrug af benzindampe på tankstationer skal fremmes gennem et fradrag.
Det ser vi også som et fremskridt.
Det samme gælder i øvrigt ændringerne af reglerne for registrering og udstedelse af EU's registreringsbevis for blokvogne.
Så vi har nogle spørgsmål, vi vil stille, men samlet set er vi positive over for lovforslaget, som vi læser det nu.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-11-10:
De øvrige ordførere har gennemgået lovforslaget på fornemste vis.
René Gade (ALT), 2016-11-10:
Vi kan også bakke fuldt ud op om initiativet og lovforslaget.
Jeg hæfter mig angående den grønne omstilling bl.a. ved, at der er gode skridt på vejen, som bl.a. Enhedslistens ordfører fremførte lige før.
Det er måske små skridt, men det er naturlige og meget logiske skridt.
Vores skattelovgivning bliver ofte skudt i skoene, at den er meget indviklet og ikkerationel, men der er et eksempel på, når man tanker benzin, at det, man betaler for, pålægges afgift.
Martin Lidegaard (RV), 2016-11-10:
En af de ting, man bemærker som forholdsvis ny skatteordfører, er, at der bliver lovgivet helt utrolig meget på skatteområdet, også ned i de mindste detaljer.
Men så er det jo heldigt, at i det her tilfælde kan Radikale Venstre sådan set støtte alle de mindre ændringer, der er.
Jeg skal ikke her remse dem alle sammen op, men bare sige, at det, vi glæder os mest over, sådan set er, at vi nu får gjort endnu mere ved den udfordring, vi har haft, med, at elafgiften var så høj på den el, der skulle bruges til at erstatte bunkerolie til krydstogtskibe og andre former for erhvervsskibe.
Det er endnu et skridt i den rigtige retning.
Det lykkes faktisk en gang imellem at tage de her kampe, og det er rart at se, at der kommer resultater af det.