runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anna Falkenberg (SP), 2024-10-03:
Tak for spørgsmålet.
Og også tak for den rigtig gode tur, vi havde til Færøerne.
Jeg glæder mig jo over at kunne vise jer lidt af Færøerne og også vise nogle andre aspekter som f.eks. idræt og kultur, for det synes jeg virkelig også er noget, der er en styrke på Færøerne, og det er noget, vi gerne vil vise frem ude i verden.
I forhold til ordførerens konkrete spørgsmål til sikkerhedspolitiske prioriteringer har vi fra Sambandspartiets side et stærkt ønske om, at vi samarbejder om at ruste os til de tider, vi befinder os i i dag, hvor Færøerne jo er blevet en vigtig del af den geopolitiske spænding, der er, og hvor verdens stormagter kigger hen mod os.
Et af hovedelementerne for vores parti er jo en øget overvågning.
Der kommer nu en radar, som skal overvåge vores luftrum, men vi mangler altså en del, når det gælder overvågning under vandet og på havoverfladen.
Vi lægger vægt på, at vi generelt udøver suverænitetshåndhævelse i de områder, som Færøerne og Nordatlanten udgør.
Per Husted (S), 2024-10-03:
Tak for en god tale, og tak for et godt samarbejde.
Vi var meget imponerede.
Jeg husker stadig vores besøg på stadion, hvor vi så ordførerens hold spille.
Det var rigtig sjovt – resultatet er nok ikke noget, vi skal tale om i dag.
Men for at gå over til den alvorlige del er det jo ingen hemmelighed, at vi i rigsfællesskabet oplever et forværret trusselsbillede, ikke mindst i Arktis, og at vi derfor i de her år investerer massivt i vores forsvar og beredskab, så vi er i stand til at forsvare os selv og være beredte, hvis krisen skulle ramme os.
Vil ordføreren sætte nogle ord på til sit partis sikkerhedspolitiske prioriteringer og ønsker?
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Nej, det kan jeg sige med sikkerhed.
Det er ikke noget, jeg siger; det er noget, de økonomiske vismænd siger.
Den største drivkraft for økonomisk ulighed i Danmark og den største drivkraft for skævvridning mellem land og by er boligskattestoppet.
Så det er jo klart, at det er de velstillede i de store byer i Danmark, der har tjent kassen på det boligskattestop, hvorimod dem, der har tabt, er landdistrikterne og yderområderne i Danmark.
Og vores fælles tese var, at man næppe betalte en rejse for en højt kvalificeret medarbejder og ansatte vedkommende, hvis ikke man havde den klare formodning, at vedkommende kunne arbejde og forsørge sig selv og være der.
Der ligger jo også i det, at man omvendt kan konkludere, at hvis ikke man kan forsørge sig selv, og hvis ikke man bidrager til det danske samfund, så har man ikke opholdstilladelse i Danmark længere.
Så den regulerer jo lidt sig selv, kan man sige.
Hvis Ali endelig kommer på en overenskomst og kommer og arbejder på et pizzeria, så er det fint med mig, så længe vedkommende arbejder og overholder reglerne og bidrager til det danske samfund.
Men hvis man ikke gør det, må man jo så rejse tilbage igen.
Frederik Vad (S), 2024-10-03:
Tak for det.
Noget, der var lidt overset op til Radikales landsmøde, var, at hr. Martin Lidegaard sagde, at nu stod udlændingepolitikken ikke i vejen for, at Radikale Venstre kunne indgå i en regering.
Det synes jeg er interessant, al den stund at Radikale Venstre jo i sin reformalliance med Liberal Alliance og Konservative har foreslået, at man skulle kunne komme her til landet uden en arbejdstilladelse, og så først søge om den, når man kom hertil.
Det vil sige, at hvis Alis Pizzeria havde brug for arbejdskraft fra udlandet, så mente den alliance, som hr. Martin Lidegaard er en del af, at man skulle kunne komme til landet og først der søge en arbejdstilladelse; et totalt brud med de ordninger, vi har i dag, hvor folk skal have en tilladelse på hånden, før de får fodfæste på vores territorium.
Mener hr. Martin Lidegaard stadig det?
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Det har fru Franciska Rosenkilde desværre fuldstændig ret i.
Den er for lav, og den bliver for langsomt indfaset.
Men det er også noget af det, som vi prøver at kigge på om vi kan ændre noget ved.
Vi kan jo ikke trylle og få 90 mandater i morgen til at ændre det, så vi må bruge det, vi har, til at trække aftalen i en så rigtig retning som muligt.
Men det er jo altid en afvejning, når man så står med et resultat, og vi har ikke gjort det op med os selv endnu: Er det her noget, vi overhovedet vil forsvare og lægge stemmer til, eller er det for dårligt, og hvad er for og imod, og hvad er vores muligheder for så at påvirke det til noget bedre senere?
Den beslutning har vi ikke truffet endnu på det her område.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Tak for svaret.
Men vi ved jo, at det, der ikke er til forhandling, er CO 2 -afgiften, og den skulle ligesom være hoveddriveren i den grønne omstilling i landbruget.
Det var faktisk det, der var opdraget i den såkaldt grønne trepartsaftale.
Den ligger fast, den er meget lav, lavere end det, som både Klimarådet, Svarerudvalget og alle de andre anbefaler.
Hvordan kan Radikale sidde med ved et bord og forhandle grøn aftale med så lav en klimaafgift, der er på bordet her?
Frederik Vad (S), 2024-10-03:
Det er her, hvor det går lidt galt, synes jeg, for der kan jo komme folk hertil, som vi ikke kan sende retur, iranere f.eks. Hvis iranere kommer ind i landet her og så først søger en arbejdstilladelse her uden at få den, så kan vi jo ikke sende de folk tilbage til Iran.
Og det giver jo ikke mening.
Så hr. Martin Lidegaards politik går sådan set ud på at sige, at mennesker kan komme hertil uden at være på en erhvervsordning.
Og hvis de så ikke bliver en del af en erhvervsordning, kan de sådan set bare blive her, hvis de tilfældigvis kommer fra et land, som vi ikke kan sende folk retur til.
Det er da at åbne en ladeport for indvandring, hr. Martin Lidegaard.
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Vi går ind i de forhandlinger om den grønne trepart med det klare mål, ønske og håb, at vi kan få de virkemidler og de håndtag ind i aftalen, der gør, at det faktisk kan føre til den vision, som jeg stadig væk køber ind på, at kunne tage 4.000 ha land ud, det er min ambition, til skov og til natur, og det vil også give mindre animalsk produktion i Danmark, og det vil løse rigtig mange udfordringer i forhold til kvælstof, klima og natur.
Som jeg sagde, kom det ikke af sig selv.
Jeg tror ikke, at den aftale, der ligger nu, i sig selv sikrer det, men vi går ind i de her forhandlinger med henblik på at sikre, at det faktisk vil ske, og hvis ikke vi får nogen reduktioner inden for de første måneder og år, har vi garanti for, at der så sker noget andet, der vil få det til at ske.
Så det er for tidligt for os at forlade det rum.
Vi har stadig et håb om, at vi kan ændre det til noget, vi kan være i.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Tak til ordføreren for talen, og tak for også at være optaget af den grønne dagsorden ligesom mit eget parti.
Jeg er også glad for at høre, at ordføreren er bekymret for den her såkaldte grønne trepartsaftale, der er i gang lige nu.
Jeg har også flere gange hørt Martin Lidegaard være utilfreds med nogle af de forskellige forlig, der er blevet indgået, hvor man er gået på kompromis, og så ender man faktisk med et dårligt resultat, og hvad skal man så gøre ved det?
Jeg vil gerne spørge hr. Martin Lidegaard, om det ikke er på tide, at vi grønne partier trækker en streg i sandet og ikke lægger vores mandater til uambitiøs klimahandling eller mangel på handling fra den her regerings side og siger: Vi vil ikke længere være med til forhandlingerne, medmindre vi får reel, ambitiøs klimahandling, hvilket den her trepartsaftale jo desværre ikke bidrager med.
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Altså, jeg synes, det er synd at spilde talent.
Det er synd for det enkelte menneske, og det er synd for samfundet.
Jeg går ikke ind for, at alle skal på det almene gymnasium.
Jeg vil gerne have, at de unge selv vælger.
Og man skal bestå folkeskolen, man skal vejledes, og det skal vurderes, om det er det rigtige.
En anden grund til, at jeg er imod at indføre det her store karakterkrav, er jo, at man får en helt anden 8.- og 9.-klasse, hvor man jo virkelig skal kæmpe for så at kunne komme på det almene gymnasium.
Der er et højniveaugymnasium, og så er der et praktisk gymnasium, og sådan som det har fungeret indtil nu, vil de unge opfatte det som et A- og B-hold.
Det er ikke noget, jeg ønsker, tværtimod.
Det er derfor, jeg ønsker ligestilling.
Mette Thiesen (DF), 2024-10-03:
Jeg beklager, formand.
Jeg synes faktisk, at ordføreren siger, at det er synd for de unge mennesker.
Jeg synes ikke, det er synd, hvis man ikke kommer ind på et gymnasie, hvor man ikke hører til, og hvor man ikke har den karakter, der skal til for netop at tage den gymnasiale uddannelse.
Jeg mener heller ikke, det er almendannende.
Altså, 10. klasse kan vi godt blive enige om er almendannende, men en gymnasial uddannelse går videre til noget akademisk.
Så kan der være erhvervsuddannelser og alt muligt andet, som leder videre til noget andet.
Så jeg forstår ikke den der holden fast i det.
Hvorfor er Radikale Venstre så forhippede på, at alle skal på gymnasiet?
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Folk bliver jo pædagoger, folk går ind i erhvervslivet, og nogle tager en erhvervsuddannelse; rigtig mange gør bl.a. det efter hf.
Jeg kan tale for mig selv: Da jeg gik ud af folkeskolen, var jeg en dreng, og mit karaktersnit var ikke noget at prale af for nu at sige det ligeud.
Jeg var ikke kommet på gymnasiet, hvis adgangen var 7 i nutidens karakterer.
Men de fleste drenge, der kommer i gymnasiet, bliver til unge mænd i løbet af de 3 år.
De udvikler sig, de får almen dannelse, og de er glade for at gå der.
Der er måske et mindretal, der falder fra – det er der jo; der er 9 pct., der falder fra – men i forhold til erhvervsuddannelserne og andre uddannelser er det jo en meget lille gruppe, og hvis jeg skal vælge imellem at lukke gymnasiet af for de tusindvis af unge, der drømmer om at tage en almen dannelse-uddannelse, eller leve med, at der så er en lille gruppe, som falder fra og vælger noget andet, vælger jeg da klart det sidste.
Mette Thiesen (DF), 2024-10-03:
Tusind tak, og tak for talen.
Det lyder jo lidt på ordføreren, som om det er en menneskeret at gå i gymnasiet.
Jeg skal bare for mit vedkommende – jeg har arbejdet i den danske folkeskole i 11 år – sige, at den danske folkeskole i dag er indrettet til de stille piger.
Den er ikke indrettet til drengene.
Der er altså også rigtig, rigtig mange, som ender med at gå i gymnasiet, og som slet ikke burde gå i gymnasiet, men som eksempelvis burde tage en erhvervsuddannelse eller meget andet.
Derfor synes jeg, det giver rigtig god mening, at man sætter barren op.
Og så er det jo også en anerkendelse af kompetencer.
Det kan godt være, at man i Radikale Venstre mener, at alle skal være akademikere, men det gør vi bestemt ikke i Dansk Folkeparti.
Så det er jo også en anerkendelse af forskellige kompetencer, at ikke alle skal i gymnasiet, og der har der været lidt den glidebane igennem de sidste faktisk 30 år nærmest, at man skulle presse nærmest så mange som muligt igennem gymnasiet.
Mener ordføreren ikke reelt set, at det er et svigt af børnene, hvis man ikke siger til dem: Det er ikke gymnasiet, der er for dig, du skal noget andet?
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Hvis en virksomhed i dag ansætter en iraner på de nuværende vilkår, så vil man i princippet have den samme udfordring – i princippet!
Virkeligheden viser jo bare, at den udfordring har vi ikke.
Vi siger ikke, at man ikke skal have nogen tilladelse.
Vi siger ikke, man ikke skal tjekke forholdene og overholde reglerne.
Vi siger bare, at den meget lange tid, der i dag går, fra en virksomhed ønsker at ansætte en medarbejder, og til man faktisk kan få tilladelsen, synes jeg er for lang tid, og det er, fordi regeringen ikke har ryddet op i SIRI og alt muligt andet.
Men det er da basically det samme princip.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-10-03:
I Liberal Alliance kerer vi os også meget om det faglige niveau i gymnasierne, og der er flere og flere gymnasielærere og rektorer og lektorer på universiteterne, der råber op om, at det niveau, der er på gymnasiet, ikke er højt nok.
Jeg synes egentlig, at Radikale Venstre trækker i den modsatte retning ved at puste til de her fordomme om, at høje adgangskrav er lig med en finere uddannelse, og jo længere uddannelse man har, jo finere er det.
Jeg kan godt forstå, at debatten har betydet, at der er nogle unge, der har fået de fordomme, og derfor burde man forsøge at lægge den debat ned i stedet for bare at ville have et lige adgangskrav på alle uddannelser og så ikke rigtig kere sig om det faglige niveau, der er på uddannelserne.
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Min pointe er, at hvis man fra regeringens side vælger at lave et radikalt højere karakterkrav til en form for gymnasium og et meget lavere til en anden, så signalerer man, at det ene har et højere niveau end det andet.
Man kan godt mene, at det er snobberi bare at tænke, at de unge kan få den tanke, men jeg tror, at rigtig, rigtig mange unge vil tænke sådan.
Jeg tror, der er meget kultur i det her.
Jeg tror, at noget af det, der er gået galt, er, at vi allerede har differentieret karaktererne, sådan at de unge opfatter det som finere at gå på det almene gymnasium end at gå på andre ungdomsuddannelser.
Jeg opfatter hånd og ånd som fuldstændig lige gode.
Det er derfor, jeg ønsker lige adgangskrav.
De stimulerer hinanden – de fleste uddannelser har et element af begge dele, men det at lave en uddannelse med f.eks. et karakterkrav på 7 – nu nævner jeg bare et tal, for jeg ved jo ikke, hvad regeringen har tænkt sig at gøre – så vil man jo afskære op mod en tredjedel af de unge fra at kunne komme på det almene gymnasie.
Det kan jeg simpelt hen ikke se fornuften i.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-10-03:
Og tak for det, jeg vil kalde en klassisk radikal tale med fokus på klima, børn og unge.
Jeg er enig i det, hr. Martin Lidegaard har sagt om taxameteret, og jeg har også forstået, at Radikale Venstre går ind for stx'en eller erhvervsrettet hf.
Men jeg må også sige, at der, hvor det clasher lidt for mig, er, når jeg hører Radikale Venstres ordfører sige rundtomkring, at man deler unge op i et A- og et B-hold.
Så må jeg bare stille spørgsmålet: Hvem er det så, der er uddannelsessnobbet, hvis man siger, at det automatisk er sådan, at de unge, der kommer ind på det almene gymnasie, er A-holdet, mens dem, der vil komme ind på stx'en, er B-holdet?
Hr. Martin Lidegaard skrev for et stykke tid siden på sin facebookside, at han aldrig var blevet toppolitiker, hvis han ikke havde gået i gymnasiet.
Hvad tror hr. Martin Lidegaard personer med en erhvervsuddannelse sidder og tænker, når de læser den slags?
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
, hvis det, hr. Thomas Skriver Jensen spørger om, er, om vi herinde ved bedre, hvad den enkelte unge ønsker at vælge eller ej, så er svaret nej.
Jeg tror som udgangspunkt, at den enkelte unge ved bedst.
Jeg anerkender så, at nogle havner forkert, men jeg føler nok ikke, at det er lige så mange, som hr. Thomas Skriver Jensen vil gøre det til.
91 pct. gennemfører og langt de fleste af dem læser videre.
Der er jo et langt større frafald – helt op til 40-50 pct. – på erhvervsuddannelserne og de andre uddannelser.
Sådan er det ikke på de almene gymnasier, men der er stadig væk nogle, der ikke er havnet det rigtige sted, og jeg er med på at lave andre gymnasiale tilbud til dem.
Det, jeg er imod, er at lave et klassedelt gymnasium, hvor det kun er elitens børn, der kan komme ind på højniveaufagene, i stedet for at der er lige og fri adgang, så man kan vælge det, der passer til en.
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-10-03:
Derfor skal mit opfølgende spørgsmål bare være: Ville det ikke være bedre og i øvrigt også meget mere ordentligt over for de unge mennesker, som ikke skal læse videre på en videregående uddannelse, hvilket et stx-gymnasie jo er vejen til, at de mødte en form for krav og blev hjulpet over på en uddannelse, som også kunne hjælpe dem godt og værdigt videre, så de ikke skal gå – som jeg i øvrigt selv gjorde – og mistrives i 3 år på et gymnasie, før de finder den rigtige hylde?
Ville det ikke være bedre for de unge?
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Jeg synes endda, det er en vanvittig god idé, især derude, hvor der ikke er så mange unge, at lægge alle de forskellige uddannelser og de forskellige gymnasier for den sags skyld under samme tag, så man også kan skifte mellem linjerne, hvis man nu er kommet ind på stx og skulle have været inde på den praktiske eller omvendt.
Jeg synes, det er en fremragende idé.
Det er også vores egen idé.
Der, hvor jeg synes, det bliver asocialt og faktisk lige præcis bliver til et klassegymnasium, er jo, når man siger, at højniveaufagene kun er for eliten.
Det er ikke for de drenge, der ikke var i stand til at få et ret højt karaktergennemsnit i folkeskolen.
Det ved vi jo godt præcis hvem rammer: Dem, der i dag går i 10. klasse, dem, der i dag går på hf, og dem, der kommer fra ikkeboglige hjem; ikkeakademikerhjem.
Det er dem , man rammer med den her politik.
Det er jo egentlig sjovt, at det er mig, der skal stå og forsvare socialdemokratiske kerneværdier her fra talerstolen.
For jeg vil bevare den frie og lige adgang for alle, så det er de unge selv, der får lov at forfølge deres drømme, uanset om de er født med et leksikon i numsen eller ej.
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-10-03:
Først tusind tak til hr Martin Lidegaard for lige at ridse en stor del af grundene op for alle her i salen til, hvorfor der ikke er et flertal for en rød regering.
Jeg synes, det er en lille smule vildt.
Der er næsten tale om regulær elitær klassekamp fra hr. Martin Lidegaard oppe på talerstolen.
Der er mange steder, man kunne vælge at slå ned.
Jeg synes, der er kommet mange gode spørgsmål.
Jeg vil vælge at følge en lille smule op på det sidste, hr. Martin Lidegaard bliver spurgt om, i forhold til hvorfor der skal være et karakterkrav, som måske bliver en lille smule højere.
De sidste 9 år er antallet af ubrugte studenterhuer for folk under 30 tredoblet, samtidig med at mistrivslen hos unge mennesker, der f.eks. sidder i gymnasieklasserne, bare buldrer derudad.
Det er jo, fordi der er kommet nogle mennesker ind på en uddannelse, som de tror de passer til, men som de ikke passer til, og fordi de ikke bliver hjulpet godt videre til et andet tilbud.
Det er jo derfor, vi er nødt til at levere nogle politiske svar for at sikre, at der er et ordentligt tilbud til de mennesker også.
Vil hr. Martin Lidegaard ikke være med til at gøre det?
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Jeg må udtrykke mig meget uklart.
Jeg er ikke imod at lave en ny uddannelse.
Jeg støtter idéen om at erhvervsrette hf.
Jeg ønsker at udvide mulighederne for den gruppe af unge og lave bedre erhvervsuddannelser.
Det er jo ikke der, uenigheden er.
Vi er overhovedet ikke uenige om det.
Det, vi er uenige om, er, hvorvidt vi skal lave et adgangskrav på 6 eller 7 til det almene gymnasium, hvilket vil lukke ikkeboglige børn ude, de fleste drenge ude og yderområdernes børn ude.
Det er det, vi er uenige om; ikke at vi skal åbne for flere muligheder.
Det er vi enige om er en god idé.
Astrid Krag (S), 2024-10-03:
Det er jo meget godt, at de Radikale gerne vil lytte til de unge.
Jeg synes også, De Radikale skylder et svar på, hvad der så er af tilbud til de unge, som hr. Martin Lidegaard ikke har talt så meget om i dag, nemlig dem, der i dag ikke kan komme ind på det almene gymnasium.
Og så synes jeg faktisk også, hr. Martin Lidegaard og Det Radikale Venstre skylder at lytte til de unge, der sidder i gymnasieklasserne i dag, hvor vi ved, at mere end hver tredje faktisk savner, at gymnasiet var mere virkelighedsnært, mere praktisk orienteret.
De savner den gymnasieuddannelse, vi gerne vil lave, som vi jo vil åbne op for over 11.000 flere unge end i dag.
Og det skal være uddannelser, der åbner flere døre.
Jeg forstår ikke, hvorfor De Radikale kan være så meget imod det.
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Vi lytter jo til de danske gymnasieelever, vil lytter til de danske gymnasielærere, vi lytter til rigtig mange forældre, der er bekymrede for, at deres børn, især drengebørn, ikke kan vælge det, de vil.
Jeg prøver lige at gentage det, jeg sagde i talen.
Vi støtter idéen om en ny gymnasial uddannelse, der er mere praktisk orienteret.
Vi støtter at styrke erhvervsuddannelserne, og det er vores eget forslag at lave campusser, hvor man slår alle uddannelserne sammen under samme tag, så man kan skifte imellem dem.
Der, hvor kæden hopper af for os, er lige præcis, at man ikke vil lade de unge vælge selv.
Jeg vil ikke have, at alle går på den almene gymnasieuddannelse.
Det er os, der ønsker at åbne dørene, alle dørene, også til et nyt praktisk område; hf eller epx – jeg er ligeglad med, hvad vi kalder det.
De ting er jeg helt med på, men jeg er ikke med på at smække døren i hovedet på dem, der egentlig gerne ville gå på det almene gymnasium.
Astrid Krag (S), 2024-10-03:
Tak for det.
Hvis jeg må tillade mig at opsummere debatten indtil videre, så er det helt skævt med De Radikale, både når det kommer til de ældre, synet på ældrecheck og Arnepension, og også når det kommer til de unge.
Jeg kan huske, at De Radikale en overgang kørte med et slogan, der hed »Vi lytter«, og så stod der alle mulige forskellige, man lyttede til.
Derfor har jeg i aften bare en appel til De Radikale om at lytte til de unge.
Måske er det chokerende for hr. Martin Lidegaard, men det er ikke alle, der elsker og drømmer om andengradsligninger og litteraturanalyse.
Vi har et gymnasie i dag, der ikke passer til alle vores unge, og derfor vil jeg bare følge op på nogle af mine kollegers meget relevante spørgsmål og spørge: Kan det virkelig passe, at De Radikales bedste svar til de unge, som ikke drømmer om en meget boglig teoretisk uddannelse, men som også har lyst til et par ungdomsår, hvor de kan udskyde deres uddannelsesvalg, have fester og have en skole tæt på, er, at de skal ind på en uddannelse, hvor vi kan se de klarer sig dårligere?
Hver anden af dem, der har de laveste karakterer, falder fra.
Det synes jeg er et udtryk for nogle unge, der ikke trives og ikke er det rigtige sted.
Er det ikke et meget fattigt svar fra De Radikale?
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Altså, når jeg siger, at »vi« skal overveje f.eks. at sanktionere de finansielle institutioner, så mener jeg EU, og så mener jeg, at Danmark og den danske regering skal arbejde for at få det igennem i EU.
Så jeg går ikke ind for bilaterale handlinger fra dansk side på det her område.
Så for at svare på spørgsmålet vil jeg sige, at hvis man skal arbejde for de andre tiltag, vil det også være i EU-regi, at man skal gøre det, hvis det står til os.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-10-03:
Tak for det.
Det er jeg virkelig glad for at høre, for vi har jo haft fælles fodslag på en ret stærk måde mellem vores partier omkring alt det, der har været debatteret i forhold til indsatser i Mellemøsten, og konkret i forhold til konflikten mellem Israel og Palæstina igennem mange år, men ikke mindst siden den 7. oktober 2023.
I foråret havde vi jo et par beslutningsforslag, hvor vi faktisk ikke var helt enige, og hvor Radikale Venstre stemte blankt, nemlig bl.a. til et forslag om at indføre et forbud mod import af bosættervarer, hvor en del af diskussionen handlede om, hvad man kunne gøre på EU-niveau.
Det andet var et beslutningsforslag, som vi fremsatte fra Enhedslistens side, om at afdække mulighederne for indførelse af mulige økonomiske sanktioner mod Israel.
Er det noget, som Radikale Venstre ville genoverveje, såfremt vi fik en ny debat i Folketinget i lyset af krigen?
Steffen Larsen (LA), 2024-10-03:
Nu spurgte jeg ikke ind til Hamas' overgreb, jeg spurgte ind til timingen.
For det er det, Kashif Ahmad skriver, altså at timingen ikke kunne være bedre: Oven på alle de hændelser, der sker lige nu, kunne timingen så ikke være bedre?
Der har også lige regnet raketter ned over Israel, samme dag, som man skriver, at timingen ikke kunne være bedre.
Det, som foregår ved Radikale Venstre i Borgerrepræsentationen, ser umiddelbart meget tonedøvt ud.