runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-04-20:
Jeg skal gerne gentage det, jeg sagde i min tale, for det er så ikke blevet sagt tydeligt nok.
Jeg synes, at EU er et oplagt sted at starte den her proces, der skal til, for at vi internationalt får det regelsæt, der skal til.
Man kan enten sige, at vi tager det skridt for skridt og vi hver dag kæmper for, at vi kommer videre for at passe på kloden, eller også kan man sige, at det går helt forfærdeligt, og at vi ser den ideelle løsning.
Der er jeg bare meget mere pragmatisk indrettet.
Jeg vil hellere gå et lille skridt hver dag, end jeg vil sidde og vente på, at man til sidst tager et stort skridt.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-04-20:
Hvis man så kigger på det her med økomord, hvem er det egentlig præcis, man tænker på?
Altså, det bliver lidt en diffus diskussion.
Hvem er det, der er tale om?
Er det, når en kineser hælder store portioner af affald ud i havet, som jo også er dumt?
Det er bare for at sætte det her punkt lidt i perspektiv.
Det handler jo om enkeltpersoner, ikke lande.
Så hvem er det, vi er efter med det her?
Hvem er det, man regner med at sådan en straffedomstol skal retsforfølge for økomord i klima- og miljøsager?
Altså, det er lidt nemmere, når det er en general for en hær af børnesoldater; men hvem er det, man skal retsforfølge, hvis det handler om skovhugst i Brasilien eller forurening i Kina?
Kan ordføreren sætte et par afklarende eksempler på, hvem det egentlig er, vi taler om?
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-04-20:
Ja, det kan jeg, for jeg synes faktisk, det er ligetil.
Det er sjældent, at vi ser en enkelt skovhugger, der går ud og fælder et træ, og som dermed er med til at ødelægge Amazonas; men der er nogle meget store virksomheder, der står bag, og som har besluttet, at nu vil de have det her skovområde.
Der sidder nogle ejere der, som har et ansvar.
Der er nogle ejere af olieselskaberne, som vælger at producere olie i meget sårbare økosystemer, som pumper olie op og ikke gør det forsvarligt, fordi det er lidt billigere lige at hoppe over, hvor gærdet er lavest.
Og som resultat ser vi nogle kæmpe olieforureninger.
Kim Valentin (V), 2022-04-20:
Jeg er sådan set ikke uenig i det, der er blevet sagt, men det var også mere en kommentarer, som jeg hører det.
Jeg hører også, at ordføreren anerkender ordførertalen, og at den viser den rigtige retning.
Derfor vil jeg også tillade mig at drage den konklusion, men ellers hører jeg jo nok noget lige om lidt, at vi sådan set er enige i, at det skal være en ordentlig løsning, der findes på det her.
Jeppe Kofod (S), 2022-04-20:
Jeg deler fuldstændig det synspunkt, som hr. Christian Juhl her kommer med, om, hvor vigtig domstolen er.
Danmark er jo også gået forrest og har, som jeg nævnte i mine bemærkninger, bevilget penge specifikt til efterforskningen af de forfærdelige forbrydelser, vi ser blive begået i Ukraine, mens vi taler her i Folketingssalen, på grund af den russiske invasion, som er i strid med al international lov og ret.
Det er vigtigt, at vi kan det.
Jeg havde selv lejlighed til i sidste uge, da jeg var i Luxembourg, at drøfte nogle af de her spørgsmål med chefanklageren for domstolen og udtrykke den danske støtte til det – også til at lægge pres på ligesindede EU-lande, for at man også kan bidrage finansielt til domstolen.
Så vi er helt i front i den kamp, også med ratifikationerne af Romstatutten.
En af de ting, der er vigtig for os, er, at vi hele tiden får flere og flere lande med til at blive statsparter i domstolen.
Det er vigtigt for domstolens effektivitet og legitimitet globalt.
Christian Juhl (EL), 2022-04-20:
Tak, og tak til ministeren for redegørelsen.
Når nu det fylder så meget, at Den Internationale Straffedomstol ikke har kapacitet til også at tage det her område ind, og når der bliver argumenteret med, at de i forvejen er langt bagud, hvad mener ministeren så, at der kan gøres, for at de kan blive up to date og måske følge lidt bedre med i forhold til de forfærdelige krigsforbrydelser, der sker?
Jeg tænker, at vi får en stribe ting, der skal tages stilling til, når der sandsynligvis bliver indsamlet det nødvendige bevismateriale i Ukraine.
Men det er jo vigtigt, at sådan en domstol har en kapacitet, både for at være en autoritet, men også for at have den opbakning, som er nødvendig, for at folk kan sige, at det er alvorligt at komme for Den Internationale Straffedomstol.
Vi har jo hørt despoter sige: Så holder vi os bare hjemme hos os selv.
Derfor mener jeg, at vi må finde de penge internationalt.
Jeppe Kofod (S), 2022-04-20:
Tak til hr. Rasmus Nordqvist.
Bare lige indledningsvis vil jeg sige, at jeg er helt enig i, at tilgangen til det her er, at det er vigtigt, at man med verdensmålene in mente har en debat, som tager højde for alle dele af det her spørgsmål.
Jeg er simpelt hen ikke overbevist om – heller ikke med den kapacitet, der er i straffedomstolen – at det er det rigtige at gøre, altså at tilføje den her forbrydelse, som ikke er klar, og hvor det vil være svært overhovedet at nå til en situation, hvor man kan fælde en dom.
Tværtimod tror jeg faktisk, at det vil være rigtig vigtigt, at vi styrker samarbejdet i EU omkring de her spørgsmål.
Jeg ved, det er noget, man debatterer bl.a. i Europa-Parlamentet; jeg har selv været med til det.
Det vil Danmark gerne støtte.
Vi vil med ligesindede lande gerne være med til at drøfte, hvordan vi kan styrke det at forsvare naturens ret over for den ødelæggelse, som jeg er enig i alt for omkostningsfrit kan foretages af folk, som ikke respekterer natur, miljø og klima.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-04-20:
Og tak til ministeren for en, synes jeg, grundig og nuanceret tale, og jeg deler sådan set også dele af de bekymringer, som man giver udtryk for i forhold til kapaciteten.
Ministeren var inde på, at man har en diskussion løbende med ligesindede lande eller andre lande, som er optaget af de her spørgsmål.
Kan ministeren løfte sløret lidt for, om der er diskussioner om, om der er andre måder at løfte den her problematik på, ligesom vi jo er gået i gang med en hjemlig gennemgang af vores lovgivning på området for også at se på faunakriminaliteten osv.?
Er der diskussioner i andre fora, hvor man ville kunne løfte den her debat, som jeg også synes er meget vigtig, om, hvordan det egentlig er, at vi går efter dem, som begår kriminalitet på den her måde mod vores miljø, vores klode og vores klima?
Jeppe Kofod (S), 2022-04-20:
Til fru Susanne Zimmer vil jeg sige, at for det første har den her regering et klart ønske om, at Danmark er et grønt foregangsland, der går forrest i kampen for klima, miljø og natur i verden, og det gør vi også.
For det andet påvirker vi sammen med ligesindede lande også den dagsorden.
Det, der bare er afgørende for, at det lige præcis er straffedomstolen, der skal bruges som et redskab, er jo, at der er grundlag for det.
Jeg skal ikke gentage alle argumenterne, og det har jeg heller ikke tid til, men vi risikerer jo at svække en domstol, og vi risikerer også at gøre noget, der ikke er retspraksis for, heller ikke i nogen lande, som er partner til domstolen.
Så derfor er det rigtig vigtigt, at vi tænker os rigtig godt om, og derfor synes jeg, at debatten er vigtig.
Men som jeg nævnte, synes vi, at domstolen allerede nu med det, der ligger, og de sager, der kører, har behov for støtte og fokus.
Og det betyder ikke, at vi ikke er enige i, at økomord og klima-, miljø- og naturdebatten er vigtig.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-20:
Jeg har glædet mig til den her debat.
Olieudslip ødelægger livsgrundlaget for tusindvis af mennesker og dyr.
Det er tydeligt, at vi ikke passer godt nok på vores klode og det liv, der bor på den.
Derfor taler vi meget mere om klima og biodiversitet, end vi nogen sinde før har gjort.
Men den internationale jura er ikke fulgt med, hverken globalt eller i forhold til videnskaben eller de værdier, som vi alle vægter så højt.
Der er huller i lovgivningen, og dem er vi nødt til at få lappet, og tilføjelsen af økomord er én måde at lappe de huller på.
Økomord – eller på engelsk ecocide – dækker bogstavelig talt over det, vi gør, når vi ødelægger vores hjem eller andres hjem, man kunne også sige naturmord, og en tilføjelse af økomord er som sagt en måde at lappe nogle af hullerne i den internationale jura på.
Der er en lang række lande, som har haft økomord oppe at vende i deres nationale parlamenter, FN's generalsekretær støtter åbent kampen for, at økomord gøres til en forbrydelse som en del af Romstatutten, og det samme gør aktivister over hele verden.
Den internationale kampagne for at ende økomord tager fart rundtomkring os.
I Frie Grønne synes vi, det er på sin plads og helt naturligt, hvis vi i Danmark vil støtte kampen for at kriminalisere økomord på lige fod med f.eks. folkemord og krigsforbrydelser ved Den Internationale Straffedomstol.
Det kan gøres på flere forskellige måder.
Belgien vedtog f.eks. i december sidste år en resolution, der pålagde den belgiske regering at arbejde for at skabe en alliance af foregangsstater, som de kalder »willing states«.
Det er en alliance, der aktivt skal gå forrest og bane vejen for at kriminalisere økomord, og det er en alliance, som vi selvfølgelig håber at Danmark også går med i, og jeg glæder mig til at høre, hvad ministeren har at sige, og ser frem til debatten.
Trine Bramsen (S), 2022-04-20:
Men jeg synes også, at debatten her i dag med al tydelighed viser, at der er mange forskellige perspektiver på det her, og det, der i hvert fald ikke skal herske tvivl om, er, at der, hvor den danske regering står, er et sted, hvor vi har et klart ønske om at implementere EU's vejpakke.
Vi tror på, at det er det stærkeste redskab i forhold til på tværs af grænser at komme det her til livs.
Vi tror også på, at det forslag, der her ligger på bordet, vil være med til at understøtte de, der har fair arbejdsvilkår, og gøre livet surere og sværere for dem, der ikke forstår, hvordan man behandler sine medarbejdere.
Henning Hyllested (EL), 2022-04-20:
Men jeg konstaterer bare, at jeg synes, der er en forskel på det her lovforslag og det, vi også har behandlet tidligere med implementeringen af dele af vejpakken omkring tredjelandskørsel, hvor vi jo dengang voldsomt kritiserede, at man ikke havde lønkravet med i forbindelse med tredjelandskørsel.
Her synes jeg, der er taget voldsomt meget hensyn til arbejdsgivernes henvendelser, både fra DA, men også fra de mange vognmandsorganisationer.
Jeg synes virkelig, at man, som jeg sagde i min ordførertale, har lagt sig lidt fladt ned, i hvert fald på nogle punkter, i forhold til de henvendelser, der er kommet, eller den kampagne, der er ført fra arbejdsgiverorganisationernes side, og jeg kan ikke helt forstå, hvorfor der skal være den forskel.
Jeg synes, man her sådan skolder fagbevægelsen lidt.
Trine Bramsen (S), 2022-04-20:
Tak for det.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi følger det her område tæt.
Vi deler et fælles ønske om, at der skal slås ned på de brodne kar.
De brodne kar er der, og de ødelægger det for de rigtig mange – og det er det store flertal – der godt kan finde ud af at overholde nogle ordentlige arbejdsvilkår.
Men det er også vigtigt med inddragelse, når vi skal implementere lovgivningen, og der har det været vigtigt for Transportministeriet med en tæt inddragelse af både DA og FH, netop for at sikre den her balance, og at vi lægger det i forlængelse af den krog, hvor arbejdsmarkedets parter har spillet en central rolle, og det er også derfor, at kontrollen skal ske som en udvidelse af den eksisterende vej- og virksomhedskontrol på køre-hvile-tids-området.
Man kan selvfølgelig godt ønske sig endnu mere, men det, der har været vurderingen af det her, er, at der ligger et rigtig godt snit.
Henning Hyllested (EL), 2022-04-20:
Først kunne jeg da godt tænke mig, at ministeren prøvede at kommentere de kommentarer, der har været fra især borgerlig side om, at det her er en overimplementering, og jeg kunne jo lige så godt have sagt, at man f.eks. i forbindelse med et tidligere lovforslag omkring lønkravet i forbindelse med tredjelandskørsel lavede en klart utilfredsstillende underimplementering.
Men det, jeg egentlig vil spørge om i forhold til den kontrol, som så skal finde sted, er, hvorfor man i Transportministeriet er gået væk fra, at man ikke skal kunne komme på en virksomhed uden en retskendelse.
Jeg ved godt, at vi havde diskussionen i forbindelse med et tidligere lovforslag, men jeg synes alligevel, man skulle have taget det med.
Det kunne så godt være, at man igen havde fået et flertal imod sig, men så ville vi vide, hvem det er, der vil have nogle effektive midler i kampen mod social dumping, og det synes jeg måske ville være rigtig rart at få udstillet.
Det samme gælder godtgørelsen til chaufførerne.
Hvorfor er den væk?
Og hvorfor er vejsidekontrollen kun forbeholdt pauser?
Det mener jeg faktisk ikke er nødvendigt, og jeg synes ikke, argumentationen i høringsnotatet er tilstrækkelig.
Og hvorfor er det med tilbageholdelsen af køretøjerne sådan gået frem og tilbage, om jeg så må sige?
Trine Bramsen (S), 2022-04-20:
Jeg vil gerne sige tak til ordførerne for bemærkningerne til lovforslaget om kontrol af arbejdstid og også for de spørgsmål, der er stillet.
EU's vejtransportsektor har med sin grænseoverskridende karakter i alt for mange år oplevet unfair konkurrence og ringe arbejdsvilkår.
Behovet for klare regler, der ikke blot forbedrer, men sikrer ordnede forhold i vejtransportsektoren, har aldrig været større.
Vi skylder at beskytte de mange chauffører, der løfter en vigtig samfundsmæssig opgave hver dag, og som er af stor betydning for vareforsyningen til og fra Danmark og i Danmark.
Og vi skylder de virksomheder, som efterlever reglerne, et fair grundlag at konkurrere på.
Med vejpakken har vi fået styrket etableringskravene til virksomheder, vi har fået klare regler om udstationering og køre-hvile-tid, og nu får vi klare regler for, hvordan kontrol af arbejdstid skal håndhæves.
Formålet med lovforslaget er at implementere vejpakkens bestemmelser om kontrol af arbejdstid i dansk ret, der er et vigtigt supplement til de øvrige dele af EU's vejpakke, som er trådt i kraft.
Lovforslaget indfører som noget nyt en myndighedskontrol som en udvidelse af den eksisterende vej- og virksomhedskontrol på køre-hvile-tids-området.
Med de nye kontrolelementer vil både færdselssikkerheden og beskyttelsen af chaufførernes arbejdsvilkår blive forbedret, samtidig med at vi gør op med de konkurrenceforvridninger, vi har set udspille sig i den danske vejtransportbranche.
Transportministeriet har sammen med arbejdsmarkedets parter haft en lang proces omkring, hvordan disse kontrolelementer kunne passe ind i den danske arbejdsmarkedsmodel.
Mange modeller har i den forbindelse været i spil, men en model, der bygger på en myndighedskontrol, vurderes i sidste ende at være den mest gangbare, hvis modellen skal leve op til vejpakkens bestemmelser.
Jeg vil endnu en gang takke for bemærkningerne.
Tak for ordet.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-20:
Tak til ordføreren.
Jeg vil jo sige, at selv om jeg ikke synes, det er en ambitiøs vedtagelsestekst, glæder det mig rigtig meget, at vi har fået debatten i dag, hvor nogle har snakket om noget, som man ikke vidste noget om i forvejen, og at vi dog har en vedtagelsestekst, som flytter det i den rigtige retning.
I Frie Grønne havde vi jo selvfølgelig ikke forestillet os, at vi kunne gå ud og få det her implementeret i Romstatutten næste år, for der er en organisation, som har arbejdet med det her i 50 år, så der er jo noget at bygge videre på.
Spørgsmålet er så bare, hvad det er, der skal ske nu, for det her oplæg er jo ikke noget, der er færdigt, det er et oplæg til, at der er noget, der skal gøres færdigt, og at der skal tages nogle initiativer i forhold til at samarbejde med de lande, som faktisk er gået i gang med at arbejde med det her på internationalt niveau.
Kim Valentin (V), 2022-04-20:
Jeg synes, at det var at bande.
I virkeligheden er det sådan, at jeg kunne gentage min tale, for det, jeg sådan set siger, er jo, at problemet er et reelt problem.
Og så må jeg lige undskylde over for ordføreren for Frie Grønne og sige, at det selvfølgelig er Frie Grønne, der kommer med den forespørgsel.
Christian Juhl (EL), 2022-04-20:
Jeg må gerne sige jeg om mig selv, kan jeg huske.
For det første vil jeg sige, at jeg ikke kan tage æren for det her forslag.
Det har andre retten til at tage.
Men jeg kan sige til Venstres ordfører, at det altså ikke er dem, der er budbringerne, som skal skældes ud og pålægges ekstra pligter.
Det er også dem, der sidder på deres stol og siger, at vi må tænke os meget om, som har pligt til det.
Det er både Venstre, Socialdemokratiet, Konservative og Radikale Venstre, og I kan nævne alle de partier, der er med, og også tage løsgængerne med.
Vi har alle sammen et kollektivt ansvar for at tænke hurtigere og handle hurtigere, end vi gør i øjeblikket.
Ellers når vi det ikke.
Det er jo det, der er galt, og derfor har ordføreren også et forbandet ansvar, det håber jeg ikke er at bande, men altså et meget, meget stort ansvar.
Kim Valentin (V), 2022-04-20:
Jeg respekterer replikken, men jeg må bare vende den om og sige: Det er jo jer, forespørgerne, der skal tænke sig ekstra grundigt om.
Det er jo jer, der skal tænke jer om.
Hvad er det, I prøver at tvinge igennem med det her?
Det skal gøres ordentligt.
Det er det, der er vigtigt.
Det skal ikke være sådan en halvfærdig løsning på noget meget vigtigt, der er et stort problem.
Christian Juhl (EL), 2022-04-20:
Jeg vil egentlig gerne have, at de gamle store partier ikke kun siger, at det jo er problematisk, hvis vi ødelægger straffedomstolen osv., og at vi skal tænke os rigtig grundigt om.
Kan I ikke høre, at det rent faktisk kan lyde, som om man siger: Nå, jeg vil hellere gå meget langsommere, måske endda gå lidt baglæns?
Man kunne i stedet for at sige, at vi må tænke os
godt om, sige: Nu skal I bare høre her!
Punkt 1: Det er et alvorligt problem, det er endda en eksistentiel trussel, vi har på den her klode.
Punkt 3: Vi skal bruge al vores tid sammen med de andre, når vi diskuterer det emne, til at finde konkrete løsninger, vi skal måske endda nedsætte en tænketank i Danmark eller i Europa eller i Norden, eller hvor det nu er.
Vi har altså vidst, ja, siden 2015 har vi i hvert fald været enige om, at det her er en eksistentiel trussel for menneskeheden.
Så derfor har vi jo haft lidt tid til at tænke over det.
Så det er vist på tide, at også de store partier begynder at løfte sig op og siger: Nu må vi finde de idéer, der er nødvendige for at komme videre.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-20:
Det skal netop defineres.
Men det skal jo ske.
Det er ikke nok, at man bare snakker om, at det skal defineres, så det er egentlig det, mit spørgsmål går på: Hvad er det, ordføreren tænker der konkret skal ske i næste måned eller til næste år for at få det her i gang?
For vi har bare brug for, at det kommer i gang.
Annette Lind (S), 2022-04-20:
Vi ved alle – og vi har mange diskussioner her i salen om Putins krig i Ukraine – at den jo er helt forfærdelig.
Derfor er det jo også sådan, at vi fra regeringens side og fra Socialdemokratiets side laver rigtig mange tiltag.
I går fremlagde vi »Danmark kan mere II«, og vi har lavet en grøn skattereform.
Men om det her sagde man før, at man ikke kun skal lave hensigtserklæringer.
Hvis man ikke kun skal lave hensigtserklæringer og lave symbolpolitik, bliver man nødt til at gå helt ned i dybden med at få det defineret.
Og så længe det ikke er defineret, kan vi ikke sætte det på som en krigsforbrydelse eller en forbrydelse i sig selv.
Derfor bliver vi jo nødt til at diskutere med alle andre lande, og det synes jeg sådan set også at vi har lagt op til i vedtagelsesteksten er det, vi vil.
Vi vil arbejde hen imod, at vi skal have det her, men hvis det kun er skrevet på den her måde og ikke diskuteret, kan man ikke sætte det ind i Romstatutten, og så kan man heller ikke få det for straffedomstolen.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-20:
Tak, og tak til ordføreren for at se det her som noget alvorligt.
Jeg vil gerne følge op på hr. Christian Juhls udtalelser, for det, der sker i Ukraine lige nu, er jo helt forfærdeligt.
Det er der jo ingen der er uenige om.
Så hvad er det, regeringen og ordføreren tænker de helt konkret vil gøre, for at det her ikke bare vedbliver at være sådan, at vi observerer, hvad der sker, og hvad andre tager initiativ til?
Hvad er det, regeringen skal tage initiativ til helt konkret?
Annette Lind (S), 2022-04-20:
Men samtidig med det er den her statut simpelt hen så krævende i forhold til tingene, at tingene derfor skal defineres ordentligt.
Det har ingen lande gjort endnu.
Der er slet ingen lande, der har kriminaliseret det her endnu.
Så derfor er vores første mål at få talt med de andre lande om, hvordan definitionen skal være, for uden en definition kan man ikke sætte det på en Romstatut.
Christian Juhl (EL), 2022-04-20:
Jeg tror ikke, at det her spørgsmål er særlig abstrakt for de øgrupper, som er ved at miste deres land, fordi de her øer forsvinder, eller for de oprindelige folk i Brasiliens regnskove, som kan se, at deres levegrundlag totalt forsvinder.
Nogle af dem dør endda i kampen mod de her store firmaer, som bare vil profitere på regnskovens værdier.
Jeg tror, at det er konkret eksistentiel virkelighed for de her mennesker, og derfor er vi nødt til at handle.
Vi kan ikke sige, at vi må vente, til terror kommer på ved straffedomstolen.
Vi er nødt til at handle og gå på to ben, så både klimakatastrofen og den krigsmæssige katastrofe bliver forhindret.
Annette Lind (S), 2022-04-20:
Tak for spørgsmålet, og også tak til Enhedslisten for at støtte vedtagelsesteksten, som vi bredt i Folketinget er enige om.
Det synes jeg da er rigtig væsentligt.
Det første er jo selvfølgelig – og det diskuterer vi meget i mange sammenhænge – at det her skal defineres.
Man skal definere, hvad det er, der skal straffes for.
Lige nu er det symbolpolitik, sådan som det er skrevet i den her forespørgselsdebat.
Vi bliver nødt til at få defineret rigtig meget.
Så længe det er sådan, at sådan noget som brug af atomvåben og terror endnu ikke er skrevet ind i Romstatutten, så bliver vi nødt til at få defineret det, inden vi kan sætte det på som en kriminalisering og til retsforfølgelse.
Men vi arbejder hen imod det, og derfor er vi jo på vej.
Men først skal det defineres ordentligt.
Christian Juhl (EL), 2022-04-20:
Tak for det.
Nu kan jeg høre, at ministeren læser den udtalelse på en måde, og jeg læser den med et lidt andet øje.
Men lad nu det ligge.
Det kommer vi tilbage til, når jeg tager ordet.
Jeg vil gerne spørge Socialdemokraternes ordfører, om ikke det er meningen, at vi skal have en domstol.
For jeg mener, at der i dag er to afgørende trusler for menneskeheden.
Den ene er, at de atomvåben og grimme våben, som findes på den her klode, bliver bragt i anvendelse – og vi mærker jo pustet i nakken i øjeblikket.
Den anden er klimakrisen.
Den er eksistentiel.
Den kan udrydde menneskeheden.
Derfor er vi nødt til at agere meget mere internationalt.
Hvordan mener Socialdemokraterne, at vi skal komme videre med det her, ud over at sige, at vi skal holde øje med det?
Vi er jo nødt til at danne et sted, hvor vi kan sige til de folk, der har så travlt med at profitere på naturen og klimaet, at det går ikke; der stopper vi, og her er en grænse, og I bliver straffet, hvis ikke I overholder de her regler.