runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Preben Bang Henriksen (V), 2024-04-02:
Tak for det.
Det er godt og vel 10 år siden, at vi debatterede en eventuel konkurskarantæne og vi indførte den som en regel i konkursloven.
På det tidspunkt sagde Venstres ordfører – og jeg er alt for fint et menneske til at nævne, hvem det var – at der var én mangel ved det pågældende forslag, og det var, at karantæneregistreret ikke var offentligt tilgængeligt.
Det får vi imidlertid nu, og derfor skal der lyde en stor tak til justitsministeren for at have benytte sig af den ene af de fire løsningsmodeller, som man fandt frem til i rådet.
Det, at det bliver et offentligt tilgængeligt register, er jo det, der gør registeret noget værd, for nu at sige det på godt dansk.
Derved bliver registreret noget værd, og derfor kommer Venstre til at gøre nøjagtig det samme, som vi anbefalede for 10 år siden, nemlig at gå ind for et offentligt tilgængeligt register og det vil sige stemme for det her forslag.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-03:
Så det er det her med voldsmandens veto, som vi også havde det ved koranlovsdebatten, hvor man siger, at der er nogle, der misbruger vores system, og at vi med den trussel, der er, hvor definerbar den så end er, så skal skære i alle borgeres rettigheder.
Og jeg synes med ministerens svar stadig væk det er dybt bekymrende, at det netop potentielt set kan være journalister, der har et legitimt formål med at diskutere eller undersøge, hvordan politiet arbejder, som kan ses som et eksempel på nogle, som måske ikke skulle have haft aktindsigt.
Men det er rigtigt, at ministeren så forstår det med hensyn til, hvordan vi beskytter borgerne, på en helt anden måde.
Jeg synes, vi skal beskytte borgernes rettigheder, sikre borgernes rettigheder, og så lade politiet løse det der, hvor der sker noget retsstridigt.
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-03:
Nu tror jeg, jeg nævnte eksemplet med DR-dokumentaren som et billede på, hvordan folk, der sidder hjemme bag skærmene, kan udøve så effektiv og systematisk en chikane mod bl.a. politifolk – politifolk, som i øvrigt slet ikke havde berøring med den omtalte sag i DR-dokumentaren, en dokumentar, som i øvrigt også er blevet bestridt på mange forskellige punkter, og som jeg på mange måder også synes er skandaløs.
Men det er bare for at sige, at de moderne medier, de sociale medier, i dag i vid udstrækning bliver brugt til at chikanere offentligt ansatte, som står i den yderste linje i vores demokrati.
Det er socialpædagogerne, det er politibetjentene, og det er fængselsbetjente, og det er i noget omfang også sygeplejerskerne, og dem mener jeg at vi skal kunne beskytte bedre.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-03:
Der er jo stor forskel på det, og hvis det er retsstridigt, har vi allerede nogle steder, hvor man kan håndtere det, og derfor behøver man jo ikke begrænse aktindsigtsrettighederne.
Men grunden til, at jeg er interesseret i det, og at jeg skal forstå det her med de tungtvejende hensyn, er jo, at det kan blive sådan en gummiparagraf for alting, og ministeren nævnte selv ved førstebehandlingen det her eksempel med en DR-dokumentarfilm.
Var det eksempel nævnt som et eksempel på nogle, der ikke skulle have haft aktindsigt, hvis de havde anmodet om det?
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-03:
Altså, hvis journalister eller forskere, hvis det er det, de kalder sig – det er jo ikke beskyttede titler, og der er jo mange, der kalder sig selv journalister, bl.a. hr. Rasmus Paludan – søger om aktindsigt i informationer, som kan bruges retsstridigt, så mener jeg da ikke, at de skal have adgang til de informationer.
Derudover tror jeg, at spørgeren og jeg har en forskellig indgangsvinkel til, hvordan vi bedst beskytter vores demokrati.
Jeg synes jo netop, at vores demokrati er under angreb, når der er enkeltpersoner, hvad enten de har siddet i fængsel eller de i øvrigt har været i berøring med politiet, der misbruger adgangen til aktindsigt til så at udøve chikane på de myndighedspersoner, som jo står i demokratiets forreste række.
Så jeg ser jo i virkeligheden det her som en beskyttelsesforanstaltning for vores demokrati.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-03:
Bortset fra, hvis der så er de her tungtvejende hensyn, som jo så er de relevante at diskutere.
For grunden til, at jeg synes, at det her lovforslag er ekstremt alvorligt, og at vi bliver nødt til at diskutere det meget grundigt, er jo, at vi er inde ved kernen af vores demokrati, og jeg ser det som et brud på vores sociale kontrakt.
Regeringen og systemet og embedsfolkene får en masse magt af borgerne, men til gengæld kræver det så, at borgerne kan følge med i, hvad der sker.
Det er ligesom der, hvor vi kan have et demokratisk og åbent samfund, og hvis vi ikke har det, har borgerne ikke adgang til viden om systemet, som har magt over dem, og derfor kan vi ikke kalde os et demokrati.
Borgerne har altså en ret til information og viden om samfundet.
Men man kan også sige det på en anden måde, altså at folk, hvis de ikke har adgang til tilstrækkelig viden, så ikke kan udøve deres demokratiske rettigheder, som står i grundloven.
F.eks. har vi ytringsfriheden i grundloven, men for at man kan udøve sin ytringsfrihed og sin praksis omkring politik, kræver det, at man har adgang til viden, så man kan danne sig en god viden og ytre sig om relevante forhold.
Derudover gælder det, kan man også sige, i forhold til forsamlingsfriheden og i det hele taget også i forhold til det at lave politik sammen, hvor det også kræver, at vi har adgang til viden og information, så vi kan udøve vores politiske rettigheder.
Så grundlæggende er spørgsmålet netop, hvad der sker i det her lovforslag, og ministeren siger, at det ikke ændrer ved retstilstanden, og det står der også i lovforslaget.
Men det, der ligesom er humlen i det, hvis man læser langt nok ned i lovforslaget, er de her undtagelser, altså hvis der er tungtvejende hensyn, og det er jo den definition, det så handler om.
Så hvis ministeren siger, at intentionen med forslaget ikke er at begrænse det for forskere og journalister, vil ministeren så være med til at fjerne de undtagelser i forhold til de tungtvejende hensyn og støtte det ændringsforslag, som jeg er ved at få stillet, hvor det handler om, at man siger, at det her lovforslag aldrig nogen sinde skal kunne bruges i forhold til at begrænse journalister og forskeres adgang til at danne den her information, som er så vigtig for vores demokratiske samfund?
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-03:
Tak for ordet, formand, og også tak for spørgsmålet.
Formålet med lovforslaget er alene – og jeg gentager alene – at beskytte offentligt ansatte bedre, fordi det skal være trygt at være offentligt ansat, både på arbejdet og i fritiden.
De nuværende regler om aktindsigt tager ikke i tilstrækkelig grad højde for risikoen for chikane, bl.a. fordi de er udformet i en tid uden sociale medier, som vi kender dem i dag.
Det gør vi noget ved med det her lovforslag.
For det andet lovfæster vi den allerede i forvaltningsloven forudsatte adgang til at kunne afslå anmodninger om en partsaktindsigt, der er motiveret af retsstridige eller lignende hensigter.
Der er alene tale om en tydeliggørelse af adgangen til at afvise sådan nogle aktindsigtsanmodninger og altså ikke en ændring af retstilstanden, heller ikke for hverken journalister eller forskere.
Endelig ændrer vi for det tredje reglerne, så der i videre omfang vil kunne tages hensyn til den offentligt ansattes tryghed i vurderingen af, om den ansattes navn skal kunne udleveres i forbindelse med en aktindsigtssag, og der er lagt ind som en forudsætning i lovforslaget, at der skal foreligge meget tungtvejende hensyn til den ansattes tryghed, for at en offentligt ansats navn ikke skal kunne udleveres til journalister eller forskere.
Tak for ordet.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-03:
Jeg har det her spørgsmål: Såfremt regeringens lovforslag nr. L 116 om ændring af lov om offentlighed i forvaltningen og forvaltningsloven gennemføres, er det da ministerens intention, at journalister og forskere på nogen som helst måde kan blive omfattet af indskrænkningen af adgangen til aktindsigt?
Vil ministeren forholde sig til mit spørgsmål, der handler om den her souschef?
For ministeren siger, at det i princippet kan gælde alle, og at det kommer til at afhænge af en konkret vurdering, men det er jo det, der skaber den her meget, meget usikre retssituation, altså at vi ikke ved, hvornår man kan få et afslag og med hvilken begrundelse.
Men jeg har også stillet nogle konkrete ændringsforslag, som netop handler om at tage det her eksempel med souschefen ud og så få skrevet direkte ind og præciseret, at det her kun handler om embedsfolk, der er i direkte kontakt med nogle borgere, og ikke generelt.
Vil ministeren være med til at støtte det forslag?
Såfremt regeringens lovforslag nr. L 116 om ændring af lov om offentlighed i forvaltningen og forvaltningsloven gennemføres, er det da ministerens intention, at loven skal være til for at beskytte personale og ikke indskrænke offentlighedens adgang til aktindsigt?
Susie Jessen (DD), 2024-04-03:
Tak, og tak for talen.
Jeg studsede over, at ordføreren sagde, at det var Ali, der oplever mest diskrimination i Danmark.
Jeg vil bare lige bede ordføreren om at bekræfte, at det nok er det jødiske mindretal i Danmark – altså de danske jøder, som i øjeblikket ikke kan gå i fred og ikke kan have en kalot på hovedet uden at blive overfaldet og får malet hagekors ud for deres huse.
Så jeg vil bare lige bede ordføreren om at bekræfte, at det er de jødiske borgere i Danmark, som oplever den allerallerværste diskrimination lige nu.
Christina Olumeko (ALT), 2024-04-03:
Jeg mener hverken, at man kan bekræfte, at muslimer, jøder eller andre etniske og religiøse minoriteter oplever mest diskrimination.
Det har vi ikke data til at kunne sige.
Alle grupper, jøder, etniske minoriteter og muslimer, er nogle af de mest diskriminerede i det her samfund.
Susie Jessen (DD), 2024-04-03:
Ordføreren har måske ikke læst den rapport fra Det Jødiske Samfund om, hvor mange antisemitiske hændelser der er kommet siden den 7. oktober, da Hamas udøvede det her terrorangreb på Israel, hvor de bl.a. også voldtog og lemlæstede en hel masse kvinder.
Jeg vil egentlig bare lige bede ordføreren om at bekræfte, at ordføreren også mener, at vi skal have et kæmpe stort fokus på det jødiske mindretal, fordi der åbenbart er en masse muslimer her i Danmark, der ikke kan lade dem være i fred.
Christina Olumeko (ALT), 2024-04-03:
Der er bestemt udfordringer med antisemitisme i Danmark, og netop, som ordføreren er inde på, er antallet af hændelser mangedoblet.
Så vidt jeg husker, er det en 1.000-procentsstigning, vi ser i de rapporter, vi kan få.
Det er et kæmpeproblem, og derfor var fem ministre og alle Folketingets partier samlet i tirsdags, da vi var i gang med at forhandle nye initiativer på det her område.
Så det er bestemt vigtigt; det er jeg meget enig i, og det kunne være, at vi, Alternativet og Danmarksdemokraterne, skulle gå sammen og sige, at religiøse minoriteter også skal under Ligestillingsministeriet.
Lige nu er det jo ikke et fokus.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Jeg synes, det er ret uhyggeligt at høre Alternativet stå på talerstolen og i den grad fornægte virkeligheden.
Den jødiske minoritet herhjemme udgør omtrent 0,1 pct. af den danske befolkning, men er fuldstændig – altså, vi snakker flere hundrede procent – overrepræsenteret i religiøst motiverede hadforbrydelser.
Så at sige, at hun ikke kan sige, at der er nogle specifikke grupper, der er mere udsatte end andre, er jo simpelt hen fuldstændig skingrende vanvittigt.
Altså, der er slet ingen tvivl om, at jøderne er den mest udsatte religiøse minoritet herhjemme, og det håber jeg da i den grad at Alternativet anerkender.
Christina Olumeko (ALT), 2024-04-03:
Både jøder og muslimer og etniske minoriteter i det hele taget er nogle af de mest udsatte grupper i det her samfund.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Jeg ved ikke rigtig, om jeg fik svar på mit spørgsmål.
Anerkender Alternativet ikke, at jøder er den mest udsatte religiøse minoritet i Danmark?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Det er jeg også.
Tak for det.
Hvis det var udtryk for, at kvinderne pludselig havde store ambitioner om at ofre familieliv og alle mulige andre personlige præferencer til fordel for udelukkende at bruge tid på at specialisere sig på et område og blive den bedste af de bedste og ofre alt andet i den personlige tilværelse, så er det fint, at de får alle 2.000 bestyrelsesposter, hvis det er det, de vil.
Det er der gennemsnitligt set bare færre kvinder der er interesseret i, og jeg forstår dem gudhjælpemig godt.
Det ville jeg heller ikke være, hvis det var mig.
Christina Olumeko (ALT), 2024-04-03:
Tak for ordet.
Jeg har heller ikke kunnet se noget om resultatlighed i ministerens redegørelse, og jeg har det personligt sådan, at det at bruge stråmænd i debatter er noget, vi skal holde os fra.
Jeg tror, at det skaber en dårlig debatkultur blandt os i Folketinget, og jeg tror bestemt også, at det er noget, der medvirker til, at færre derude har lyst til at beskæftige sig med politik.
Jeg vil egentlig bare gerne spørge til noget, ordføreren ikke var inde på, nemlig Dansk Folkepartis lgbt-politik.
Jeg kan se, at ministeren har et lillebitte fokus, men dog et fokus, på lgbt-familier, og det er også noget, som Alternativet interesserer sig for.
Kunne Dansk Folkepartis ordfører komme lidt ind på, hvad Dansk Folkeparti godt kunne tænke sig at gøre, for at lgbt+-familier får bedre vilkår, hvis det er et fokusområde?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Vi har det som et generelt fokusområde i Dansk Folkeparti at skabe mere tryghed og sikkerhed i samfundet.
Det gælder i særdeleshed også for lgbt-personer, og det er jo bl.a. der, hvor vi ikke synes at vores fuldstændig uansvarlige og hovedløse indvandringspolitik, hvor vi uden nogen som helst kritisk sans tager tusindvis af mennesker hertil fra lande, hvor man ser meget skeptisk på det at være lgbt-person, er særlig fornuftig.
Der ved jeg, at Alternativet står et andet sted, og det er der, hvor jeg måske synes at det bliver en lille smule hyklerisk at tale enormt meget om lgbt-personers rettigheder, samtidig med at man fører en politik, der aktivt gør hverdagen mere usikker for de her mennesker.
Men altså, det er jo der, hvor vi står forskelligt i de her spørgsmål.
Men lgbt-personers sikkerhed og tryghed i Danmark er noget, som vi i Dansk Folkeparti er meget optaget af, ligesom vi generelt er optaget af danskernes tryghed og sikkerhed i deres eget land.
Christina Olumeko (ALT), 2024-04-03:
Som jeg sagde, er jøder, muslimer og etniske minoriteter nogle af de mest udsatte grupper i samfundet.
Hverken ordføreren dernede eller ordføreren på talerstolen har grundlag for at konkludere, hvilke af grupperne der er mest udsatte, og jeg mener faktisk heller ikke, det er vigtigt.
Det vigtige er, at vi får gjort noget ved det.
Jeg fik ikke et svar på det med en familiepolitik for lgbt+-familier.
Men jeg kan høre, at negativ social kontrol i forhold til lgbt-personer er noget, som Dansk Folkeparti går op i, og selv om det egentlig var noget andet, jeg spurgte om, vil jeg egentlig gerne forholde mig til lige netop det.
Det er også noget, Alternativet fokuserer på, og derfor kæmper vi lige nu for at fastholde midlerne til bl.a. Sabaah og Danners rådgivningstilbud, som jeg nævnte tidligere for en anden ordfører på talerstolen.
Er det også noget, Dansk Folkeparti kommer til at arbejde for sammen med os andre?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Det er jo afhængigt af den specifikke organisation.
Altså, jeg kender f.eks. organisationen Ny i Danmark, som jeg synes gør et forbilledligt stykke arbejde, også et bedre stykke arbejde end nogen af de organisationer, som ordføreren nævner.
Så man kan altid omprioritere midlerne, og jeg synes, at hvis der er nogle specifikke projekter, som giver rigtig god mening, så ja – men jeg synes, at man skal passe på med at putte dem alle sammen under én paraply og sige, at de alle sammen er lige meget værd, for nogle gør selvfølgelig et bedre stykke arbejde end andre; sådan er det jo helt naturligt.
Susie Jessen (DD), 2024-04-03:
Tak til Dansk Folkeparti for en god tale.
Jeg studser lidt over nogle af de spørgsmål, der bliver stillet til ordføreren, om, at det ikke står nogen steder, at mænd og kvinder skal være ens, for jeg læser i hvert fald det her med især uddannelse og arbejdsmarkedet, som at man jo lægger op til, at man i hvert fald skal have en ens repræsentation hen ad vejen.
Både bygge- og anlægsbranchen og velfærdsfag bliver jo nævnt, og ledelser bliver nævnt rigtig meget.
Så jeg skal bare lige høre, om ordføreren ikke også mener, at det her er et udtryk for, at man lægger op til, at der skal være en ens repræsentation i de forskellige brancher, der har enten flere kvinder eller mænd, for det er da sådan, jeg læser det.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Nu er jeg jo uddannet dansklærer, og jeg vil bare sige: Enhver med bare en my analytisk sans må drage den fuldstændig logiske konklusion, at det er det, ministeren mener med det, hun skriver.
Altså, når hun skriver, at det er et problem, at fordelingen ikke er lige; at det er et problem, at kvinder stadig halter bagefter på de og de områder; at det er et problem, at kvinder i højere grad går på deltid; at det er et problem, at de i højere grad varetager de fysiske husgerninger i hjemmet osv. osv., så siger man også implicit dermed, at det er et problem, at fordelingen ikke er lige mellem mænd og kvinder på de her områder.
Ellers må man jo sige, hvor man mener fordelingen bør ligge, og det har man ikke skrevet noget som helst om.
Så jeg synes, det er en helt logisk konklusion at drage ud fra redegørelsen om ligestilling, at det er det, der er ministeren og regeringens ambition, altså at der skal være en lige fordeling mellem mænd og kvinder på alle områder i tilværelsen.
Og der må jeg bare sige: Der er vi i Dansk Folkeparti ikke enige, og det er jeg glad for at den borgerlige opposition heller ikke er.
Susie Jessen (DD), 2024-04-03:
Jeg er glad for, at vi læser det på samme måde.
Kim Valentin (V), 2024-04-03:
Så bliver jeg nødt til at spørge igen, for der er jo ikke nogen tvivl om, at jøder er de mest forfulgte i det danske samfund.
Det viser alle tal.
Altså, hvorfor kan vi ikke få ordføreren til at sige: Ja, jøder er de mest forfulgte?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-04-03:
Det kan jeg svare meget simpelt på.
Vi mener ikke, vi skal gå tilbage til de gamle barselsregler, hvor der var 16 uger til mor og 2 uger til far.
Vi mener, at det skal være helt frit, så familierne bestemmer det fuldstændig selv.
I forhold til værnepligten ved ministeren godt, at Liberal Alliance fortsat går ind for værneret til kvinder og værneret til mænd.
Men jeg vil gerne bevare spørgeretten i forhold til at spørge videre ind til øremærket barsel.
Hvordan ser ministeren på de familier, hvor man måske vælger som kvinde at tage hele barslen?
Og hvordan har ministeren det med at gå ind for lovgivning, som gør, at det kun er muligt, hvis man er meget rig eller selv har midlerne til det?
Marie Bjerre (V), 2024-04-03:
Jeg har ikke noget problem med, at man som kvinde eller som mand ønsker at gå hjemme.
At man ønsker at gå hjemme i 1 år, 2 år eller 3 år, eller indtil børnene starter i skole, har jeg intet problem med, men det er da ikke staten, der skal finansiere det.
Det, der var udfordringen, før man lavede den øremærkede orlov, var jo, at den var ulige i lovgivningen, men den var det sådan set også reelt, fordi der var en opfattelse af, at kvinderne tog al orloven, og at det var svært for mænd at bede om orlov.
Faktisk sagde 40 pct. af de mænd, der tog mindre end de 14 dage, at de gerne ville have haft noget mere, men at de ikke følte, de kunne.
Det er da ikke liberalt.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Tak for det.
Jeg er nysgerrig på ministerens holdning til det, jeg også nævnte i min tale, nemlig at Forsvarsministeriets koncern for nylig åbnede op for at ville favorisere kvinder og etniske minoriteter i ansættelser, altså at give nogle mennesker forrang til at blive ansat i visse typer job, fordi de har et bestemt køn eller en bestemt hudfarve.
Hvad mener ministeren om det?
Marie Bjerre (V), 2024-04-03:
Jeg mener, at man skal vælges på baggrund af kvalifikationer.
Jeg mener aldrig, at man skal vælges på baggrund af køn eller etnicitet.
Jeg mener, at man skal vælges på baggrund af kvalifikationer.
Som jeg forstår det, er det indtil videre et internt arbejdspapir, som fortsat skal drøftes, og hvor man taler om, hvordan man i højere grad kan bringe alle kompetencer i spil.
Det mener jeg sådan set er vigtigt at vi har et blik for, for det skal være kompetencer, der er gældende, og det skal også være muligt at være kvinde i forsvaret eller have en anden etnicitet.
Men jeg mener, at det er kompetencerne, der skal være gældende.
Astrid Carøe (SF), 2024-04-03:
Tak for det, og tak til ministeren for en virkelig fin tale.
Jeg synes, ministeren kom rundt om rigtig mange gode ting, og jeg er også enig med ministeren, især i det her med negativ social kontrol, og jeg glæder mig til at høre, hvad det er, ministeren kommer med her i 2024.
Noget af det, som ikke fyldte så meget i ministerens tale, er hele lgbt-området.
Derfor vil jeg give ministeren muligheden for lige at fortælle, hvad der er på bedding i 2024 fra regeringen på det her område, for jeg håber da, at der er noget.
Vi er jo langtfra i mål, og det har vi også flere ordførere, der har pointeret her under debatten.
Så jeg håber, ministeren har noget klar også på det område.
Marie Bjerre (V), 2024-04-03:
Tak for spørgsmålet.
Vi kom med en VIVE-undersøgelse tilbage i august måned, der afdækkede, at trivslen i regnbuefamilier er langt dårligere end i almindelige familier.
Derfor har vi nu sat os ned og kigger på, hvad man kan gøre.
Hvad kan man lave af løsninger for at forbedre den trivsel, der er i regnbuefamilierne?
Der er faktisk ret mange regnbuefamilier.
58.000 i Danmark angiver, at de lever som regnbuefamilie, og jeg mener, vi bliver nødt til at tage alvorligt, at de trives ringere.
Det er vi i gang med at se på, og jeg forventer, at vi vil være færdige med den undersøgelse inden sommerferien.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Skal jeg forstå det sådan, at regeringen tager afstand fra Forsvarsministeriets egne udmeldinger på det her område?
Det synes jeg er meget interessant, hvis det er tilfældet.
Altså, er ministeren uenig i det, Forsvarsministeriet og Forsvarsministeriets koncern her melder ud, eller er hun enig i det?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-04-03:
Jeg er enig.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål om, hvad ordførerens holdning til de her statistikker egentlig er.
For jeg kan høre, at ordføreren også får skudt i skoene, at det måske er lidt gammeldags, og at man tænker, at man måske vil gå tilbage til helt at afskaffe stemmeretten for kvinder og sådan noget.
Hvad ville ordførerens holdning være, hvis det lige pludselig var kvinder, der ville arbejde mere end mænd?
Marie Bjerre (V), 2024-04-03:
Lad mig lige minde om, at før vi øremærkede orloven, var der 16 uger til kvinden og 2 uger til manden.
Det er ikke ligestilling, og det er i hvert fald heller ikke liberalt, for det er ikke lige muligheder.
Nu er der 11 uger til kvinden og 11 uger til manden.
Det er lige muligheder, og det er liberalt.
Det er i øvrigt præcis ligesom med værnepligten, altså at det er liberalt at stille de samme krav til mænd og kvinder, og derfor undrer det mig også meget, at Liberal Alliance ikke vil gå ind for kvindelig værnepligt, når vi nu har værnepligt.
For det er da netop det liberale standpunkt at sige, at vi stiller de samme krav til mænd og kvinder.