runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DF), 2020-06-18:
Det er jeg helt enig i, og jeg synes, det kunne være et rigtig godt mål at sætte sig, også for hele rigsfællesskabets fremtid, at man hjemtager så meget, som man overhovedet kan.
Det gælder både Færøerne og Grønland.
Så vil jeg sige til det her med, at Grønland jo ikke er til fals osv., og det tror jeg bestemt heller ikke man er.
Der er bare et gammelt slogan, der siger, at et land altid har en hær, enten ens egen hær eller en andens.
Jeg kan huske, at min gamle ven Lars-Emil Johansen, som jeg sad i Selvstyrekommissionen med, ved et debatarrangement i 2009 sagde, at hvis den danske flåde rejste hjem, var han sikker på, at amerikanerne gerne ville komme og gøre det hele ganske gratis.
Jeg var meget glad for den reaktion, der kom fra Grønlands ledelse dengang.
Kim Kielsen var meget klar i sin afvisning af det her, og på den måde var det sådan set godt.
Det er i øvrigt pudsigt, når det om Trump dengang så bliver nævnt, for jeg tror, hvis vi nu leger med den tanke, at han aldrig havde sagt det her, så var de her 82 mio. kr. blevet modtaget på en helt anden måde, inklusive af mig selv.
Men det her var jo en følge af, at præsidenten på den måde jokkede i spinaten, fordi han troede, at alting kunne sælges, inklusive et helt land med mennesker i.
Hvis ikke det var sket, tror jeg – og det indrømmer jeg – at jeg så havde set ganske fordomsfrit på de her ganske få millioner, som USA har leveret.
Så det var jeg helt tilfreds med, og også igen tak til samtlige grønlandske politikere for at melde klart flag.
Jeg ved så ikke, hvordan det er blevet modtaget i USA, men tak for det.
Jamen der bliver ikke meget i den pakke der.
Altså, hvis det sådan deles op på de der ti forskellige emner, som amerikanerne nævner man vil støtte og udvikle, så bliver der sådan 8-9 mio. kr. til hvert, og det ved vi jo godt herinde ikke er store penge.
Jeg kan godt begræde den dag, hvor man fastsatte og fastlåste bloktilskuddet.
Jeg synes, det var en ærgerlig beslutning, man tog dengang, hvor man egentlig havde nogle gode forhandlinger med finansministeren hvert eneste år for at finde ud af nogle ting, man måske kunne arbejde på, men det var jo, og det har jeg også sagt tidligere, et ønske fra den grønlandske delegations side at det skete.
Annette Lind (S), 2020-06-18:
Hvis man sådan lægger 83 mio. kr. ud på 55.000 mennesker, er det trods alt nogle penge, som man kan bruge på civile projekter, og det håber jeg da kommer grønlænderne rigtig meget til gode, både økonomisk, men også i forhold til, hvordan befolkningen betragter de ting, som pengene bliver brugt til.
Christian Juhl (EL), 2020-06-18:
Det er der en lille chance for nu så, for jeg vil gerne gentage den sidste del af spørgsmålet.
Hvor er så den kritiske infrastruktur i at diskutere turisme og erhvervsudvikling?
Det er det, jeg spørger om.
For hvis nu vi tror på, at de her penge bliver brugt til det og ikke kun til fest, så kan jeg ikke forstå, at det skal kaldes kritisk infrastruktur.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-06-18:
Men så har jeg åbenbart også gjort mig meget uforståelig.
For jeg står ikke og siger, at hele den pakke, der var fra USAID til Grønland skulle være kritisk infrastruktur – på ingen måde.
Derfor skal vi selvfølgelig ind og have vurderet, hvad det er, der er kritisk infrastruktur eller ej.
Jeg kan ikke se, at turismesamarbejdet skulle være kritisk infrastruktur – det tror jeg heller ikke du har oplevet mig sige.
Hvis du har, er det i hvert fald en fortalelse af værste grad, for det har jeg selvfølgelig hverken ment eller sagt,
mener jeg.
Så det gælder om at finde balancegangen ligesom i alt andet her i livet, og det tror jeg også godt vi kan.
Annette Lind (S), 2020-06-18:
Tak for det.
Jeg er en lille smule forvirret, for hvad har hr. Michael Aastrup Jensen sagt, og hvad har han ikke sagt, i forhold til hvad der er kritisk infrastruktur?
Det er sådan, at der ikke er nogen tvivl om, at vi i Socialdemokratiet mener, at udenrigs- og sikkerhedspolitiske anliggender ligger i rigsfællesskabet.
Det er også sådan, at vi synes, at de her penge, som er blevet givet til Grønland, er til civile projekter.
Mener hr. Michael Aastrup Jensen, at det her i forhold til uddannelse, i forhold til turisme, i forhold til råstofbranchen er kritisk infrastruktur, at det er et udenrigs- og sikkerhedspolitisk anliggende?
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-06-18:
Altså, jeg forstår simpelt hen ikke, at der skulle være nogle uklarheder om, hvad der er kritisk infrastruktur, og hvad der ikke er, i betragtning af at jeg har sagt det sådan ca. 50 gange de sidste år.
Men jeg vil gerne gentage mig selv for 51. gang: Det er telenettet, det er havne, det er lufthavne, og det er bl.a. også forsyningsområdet.
Jeg tror, man kunne slå op i hvilken som helst lærebog om kritisk infrastruktur og så se svaret.
Det, jeg derimod har sagt, er, at vi på den ene side støtter, at der bliver lavet en aftale mellem amerikanerne og grønlænderne, men at jeg er ekstremt bekymret ud fra sikkerhedspolitiske og udenrigspolitiske hensyn, hvis Kina står og gør det igen i morgen, og hvis Rusland for den sags skyld står og gør det i overmorgen – det er det, der er hele pointen.
At vi så derudover – derudover – og nu jeg understreger det lige igen, så der ikke er nogen, der misforstår det, derudover skal have en dialog, i forhold til hvordan vi får lavet et værn mod kritisk infrastruktur,
har selvfølgelig intet med den nuværende aftale at gøre, men jeg går ud fra, at vi godt kan tillade os at have en lidt bredere debat om, hvad der sker i Grønland.
Allerførst vil jeg sige, at det er vigtigt at holde fast i, at hele kongeriget er medlem af NATO, hele kongeriget har de forskellige trusler fra forskellige lande, deriblandt Kina og Rusland, som også vi i Danmark bliver mødt med, og derfor skal vi også i hele kongeriget kunne modstå de trusler og konkrete udfordringer, det giver.
Det er bl.a. derfor, jeg har talt om det her værn for kritisk infrastruktur, og det er også derfor, at vi selvfølgelig skal agere fra hele kongerigets side.
Det anerkender jeg klart, og derfor er jeg da også rigtig ked af den situation, som har ramt Færøerne i forhold til det, man fra EU's side var meget firkantet med, og jeg forstår også godt, at færingerne så var nødsaget til at se på, hvad de så kan finde af andre markeder.
Jeg forstår sagtens situationen, men det ændrer bare ikke ved, at i forhold til udenrigs- og sikkerhedspolitikken mener jeg, at det skal være dansk.
Jeg kan ikke nå at svare på mere, men jeg ville ellers gerne svare på resten af spørgsmålet.
Det er jo faktisk et ret interessant spørgsmål, for så er det jo, at det lynhurtigt her kan blive en diskussion om sikkerheds- og udenrigspolitik, hvis vi taler om lande, der ikke er blandt vores nærmeste allierede.
For der er jo nogle lande – lad os lade være med at nævne dem – hvor der er ekstremt tætte bånd mellem såkaldte kommercielle virksomheder og det lokale styre, og hvor det i hvert fald ifølge alle vurderinger, i hvert fald efterretningsmæssigt, vil være sådan, at det så dermed er regeringen, du taler med, selv om det er en såkaldt kommerciel virksomhed.
Så jeg kan ikke give et klart ja eller nej-svar på det spørgsmål – det kan jeg faktisk ikke – men det er noget af det, jeg forventer at vi vil tage op i den debat i Det Udenrigspolitiske Nævn, som nogle har krævet igennem længere tid, og som regeringen endelig har lovet kommer til august.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-06-18:
Tak for det.
Nu siger hr. Michael Aastrup Jensen, at han er uforstående over for den meget positive omtale at det her, at folk har været så uhørt glade for at få det her beløb.
Det forstår han ikke at de er, for det er et så ganske, ganske lille beløb; han forstår slet ikke den ståhej.
Samtidig står samme ordfører og siger, at han er meget, meget bekymret over den her gave, fordi det jo næsten er en trussel mod rigsfællesskabet.
Vi taler om det samme beløb.
Han forstår ikke, at nogle er meget glade, men han er selv meget sur over samme beløb.
Hvordan hænger det sammen?
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-06-18:
Jeg er nervøs på grund af den diplomatiske betydning, den bliver tillagt af visse grønlandske politikere, og den måde, den bliver sat op på i pressen.
Det er derfor, jeg er nervøs.
Jeg er egentlig ikke så nervøs for selve indholdet i pakken.
Jeg er nervøs for det, både set i lyset af Trumpadministrationens mange delegationer, i forhold til deres åbning af et konsulat og i forhold til den diplomatiske betydning, det bliver tillagt af de grønlandske politikere.
Derfor er jeg nervøs.
Og min primære nervøsitet går jo, som jeg har sagt nogle gange nu, på den præcedens, det vil skabe i forhold til dem, der ikke er vores venner, nemlig lande, der ligger længere østpå.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-06-18:
Tak for det.
Ville han så have sagt nej til den her aftale, eller ville han have sagt ja?
Ville han har sagt nej til, at Grønland kunne arbejde med USA på overtagede områder, eller ville han have sagt ja?
For hvis han havde sagt nej til det, ville han have kastet rigsfællesskabet ud i en ganske, ganske alvorlig krise.
Annette Lind (S), 2020-06-18:
Okay, så blev vi lidt klogere og måske også lidt mere enige, tænker jeg.
Og der kan man også ligesom sige: Hm, kan man nu også det?
Mener hr. Michael Aastrup Jensen, at grønlænderne kan mødes med andre samarbejdspartnere om de her civile projekter, som det står ifølge selvstyreloven?
Søren Espersen (DF), 2020-06-18:
Tak til ordføreren.
Jeg vil egentlig godt have ordføreren til at kommentere det her: Hvor meget får man for 82 mio. kr.?
Altså, som jeg sagde, drejer det sig om minedrift, turisme, infrastruktur, erhverv, engelskundervisning, og jeg kunne fortsætte – nej, det kan jeg ikke, for jeg kan ikke huske de sidste ting.
Men der var rigtig mange ting, og det er altså ikke meget.
Er det i virkeligheden ikke – og det er sådan måske en bekræftelse fra en, der også kender til økonomien – lige nøjagtig nok til lønninger, til konsulatet og så til driften af bygningen i et års tid?
Og så ved jeg ikke, hvad man ellers vil.
Men er det ikke korrekt?
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-06-18:
Jo, det vil jeg bekræfte.
Det forventer jeg klart.
Det er et meget, meget lille beløb, og derfor forstår jeg selvfølgelig heller ikke helt den, skal vi sige politisk positive opmærksomhed, det har fået fra visse, især grønlandske, politikere.
Set i lyset af hvor mange penge danske skatteydere med glæde betaler til vores venner i rigsfællesskabet, forstår jeg ikke helt den forskel, der er.
Derfor synes jeg også, det er vigtigt, at vi prøver at holde fast i, hvor meget vi er sammen omkring her i rigsfællesskabet, i stedet for hvad der splitter os.
Søren Espersen (DF), 2020-06-18:
Men det er den måde, det bliver lanceret på.
Altså, jeg har selv engang været spindoktor, og man kan finde på alle mulige sjove ting, der lyder af en masse, og så er det ikke noget i virkeligheden – en kæmpe annoncekampagne, der er i gang, og så har vi måske haft én annonce i.
Jeg kan godt huske det, og jeg var rigtig god til at lave det, synes jeg selv.
Det er jo den der festivitas, der var omkring det her.
Jeg havde næsten lyst til at tage op og være med til den fest, en kæmpe fest.
Måske alle pengene er gået til det; det ved jeg ikke.
Men i hvert fald har jeg fået flere mails fra folk i Grønland, som jeg kender, der siger: Endelig, endelig er der nogle, der gør noget for os; nu får vi nogle penge.
Og jeg talte med vedkommende og sagde: Det er jeg ikke sikker på.
Men det er den måde, det bliver lanceret på.
Det er jo en pakke uden indhold, som pludselig bliver gjort til noget kæmpestort.
Christian Juhl (EL), 2020-06-18:
Hvis nu nogen grønlændere eller færinger synes, at danske politikere godt kan være en smule dobbeltmoralske en gang imellem, synes ordføreren så ikke, at det godt kan være lidt rigtigt?
Når en færing ikke må sælge en fisk til Rusland, fordi Danmark har lukket havnene for de færøske fiskere, når Danmark, som vi hører her, har masser af samarbejde med både Kina og USA og for den sags skyld Rusland – der bliver tjent milliarder i Rusland af danske virksomheder, selv om vi har blokader og ting og sager – så kunne man jo godt sige, at det måske er rigtigt nok.
For hvorfor skulle Grønland ikke også selv kunne tage stilling til sådan nogle ting?
Og der vil jeg gerne spørge, helt konkret: Erhvervsudvikling og turismeudvikling og nogle håndører til at udvikle det, er det sikkerheds- og udenrigspolitik?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-06-18:
Tak til Venstre.
Jeg er lidt uforstående over for nogle af de ting, der bliver nævnt her, bl.a. at der bliver snakket om, at udenrigs- og sikkerhedspolitik ligger her.
Selvstyreloven indebærer, at de tre rigsdele har et ligeværdigt forhold, og der er blevet sat kraftigt spørgsmålstegn ved, om den tidligere regering virkelig har fulgt op på det.
Det, der er nu, er faktisk, hvad vi ser som et ligeværdigt forhold, hvor der er fælles og gensidig respekt og tillid mellem os, og hvor man derfor kan også opbygge de her relationer.
Her vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvis man siger at udenrigs- og sikkerhedspolitik ligger her, og at det er noget, vi tager beslutning om herinde i salen, og at det ikke er noget, vi varetager i fællesskab, hvad mener man så er et ligeværdigt fællesskab?
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-06-18:
Vi har tidligere i dag haft en diskussion i Det Udenrigspolitiske Nævn om grundloven og fortolkningen af grundloven, og derfor vil jeg bare holde fast i, at den er meget, meget klar om, at hele kongerigets udenrigs- og sikkerhedspolitik er den danske regerings ansvar.
Og før vi begynder at ændre det, er det min pligt – og det er alle i det her lokales pligt – selvfølgelig at efterleve det, der står.
Det betyder jo ikke, at jeg ikke ønsker et godt og konstruktivt samarbejde.
Jeg deltog selv i debatten – godt nok virtuelt – om en ny arktisk strategi i går i det parlamentariske forum, der var, og det er jo sådan noget, jeg egentlig gerne vil have meget mere af.
Jeg vil også gerne have, at vi mødes i forskellige fora, altså i Udenrigspolitisk Nævn og så med vores modparter fra Grønland og Færøerne.
Det støtter jeg også varmt som næstformand for Det Udenrigspolitiske Nævn, og det ved jeg også at formanden for Nævnet tidligere har været ude ude at tale om som noget, som måske er en idé.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-06-18:
Hvis ordføreren ikke vil svare på det konkrete spørgsmål om, hvad det er, man ser som et ligeværdigt forhold, så vil jeg gerne spørge ind til det sikkerhedspolitiske aspekt, som man også kommer ind på her.
Hvis man er bekymret for, at der er et sikkerhedspolitisk aspekt i et samarbejde med andre lande om de overtagne områder, vi har under selvstyreloven, hvordan kan det så være, at Danmark har et tæt samarbejde, hvad angår forskning, uddannelse og alt muligt andet med både USA og andre lande, hvilket også er blevet nævnt i salen i dag?
Hvordan kan det være, at Danmark kan tackle de her sager, men at man ikke kan gøre det med Grønland i gensidig respekt?
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-06-18:
Allerførst vil jeg sige, at jeg faktisk føler, at jeg svarede på spørgsmålet.
Men hvis ikke jeg gjorde det, er det nok, fordi jeg har været oppe kl. 5.30, så spørg mig endelig bagefter, for jeg prøvede faktisk at svare meget klart på det.
I forhold til det andet vil jeg sige, at jeg har den klare opfattelse, at Grønland selvfølgelig skal have fuld råderet over de hjemtagne områder, men der er bare nogle områder, som vi i 2020 må erkende er udenrigs- og sikkerhedspolitik, bl.a. det med kritisk infrastruktur.
Og det er selvfølgelig der, vi skal finde en fornuftig balancegang i dialog mellem den danske regering og den grønlandske regering og for den sags skyld også den færøske regering.
Så det er vi også enige om.
Så jeg tror egentlig, vi er forholdsvis enige om målet.
Men så er det bare, vi skal nå derhen på en eller anden måde, i treenighed.
Det er jo også – bare i forlængelse af det, som hr. Søren Espersen siger – det, der bekymrer mig.
For det er, som om det kun er amerikanerne, der lige pludselig er venner af Grønland, og åbenbart ikke Danmark med de penge – de over 3 mia. kr. – vi sender op.
Så jeg er hundrede procent enig med hr. Søren Espersen i lige den her pointe.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-18:
Det er da underligt, at man for at svare udenom betoner, hvor stort et menneskerettighedsparti man er, uden at man så svarer på det menneskerettighedsspørgsmål, jeg stillede.
Det virker da sådan lidt amputeret.
Altså, det, jeg spørger om, er, om Det Radikale Venstre, der altid har hyldet menneskeretten, også kunne overtales til – som led i den franske tradition, man jo med Brandes osv. står solidt plantet i – at tage den menneskepligtserklæring op, som desværre aldrig i efterkrigstiden blev en del af den moderne europæiske tradition.
Kristian Hegaard (RV), 2020-06-18:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo en spændende teoretisk tilgang, og det synes jeg vi kan have mange drøftelser af.
Men først og fremmest tusind tak for at gøre opmærksom på, at Radikale Venstre er et menneskerettighedsparti.
Så har jeg da gjort mig tydelig i min indledende tale.
Signe Munk (SF), 2020-06-18:
Det er jeg netop glad for at ministeren understreger.
Det er ikke, fordi vi forestiller os, at man kan blive helt fri af træbaseret biomasse, simpelt hen fordi der er lavet nogle investeringer, og fordi det er et spørgsmål om, hvad vi har at skifte ind med.
Så forstår jeg det rigtigt, når jeg hører ministeren sige, at vi skal se på at bringe mængden ned?
Dan Jørgensen (S), 2020-06-18:
Ja, det er helt rigtigt.
Men jeg vil da også godt nuancere det ved at sige, at der jo er ganske store komplikationer ved det her.
Nu har vi lige lavet en fælles aftale, som skal sikre, at vi brænder mindre affald af, altså mindre plastik af.
Men, okay, så skal der jo være nogle alternativer til det.
Nogle steder vil man formentlig være fristet til at bruge biomasse, og der må vi jo så prøve på at lave de incitamenter og lige regulatoriske rammer, der gør, at man i højere grad vælger andre alternativer.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-06-18:
Omkring den her certificering af biomasse, som ministeren nu lægger op til skal være bedre end den frivillige ordning, som der er nu, da det åbenbart er regeringens intention at lave noget, som er anderledes end SF's forslag,
vil jeg sige, at jeg synes, det er godt, at man kommer ind på at forholde sig mere kritisk og mere differentieret til biomassen.
Så kan man sige: Hvad er det så, den der certificering kan bruges til bagefter?
Altså, man kan jo godt have nogle fjernvarmeværker, som siger: Nå, men vi prioriterer noget, som er bedst, og som måske er lidt dyrere.
Men en god certificering kunne jo også være grundlaget for, at man så på et senere tidspunkt kunne indføre en CO 2 -afgift, som sådan set byggede på noget fakta.
Jeg er godt klar over, at regeringen indtil nu ikke er kommet frem til at være for en CO 2 -afgift, selv om der sådan set er en stor klangbund for det i det parlamentariske grundlag, og at Klimarådet jo også er ude at anbefale det, og at vi har nogle dilemmaer omkring geotermi, som konkurrerer med biomasse.
Kan ministeren ikke se, at den her certificering kunne være første skridt til at få en CO 2- afgift?
Dan Jørgensen (S), 2020-06-18:
Jeg føler et vist deja-vu, for hver gang jeg er på den her talerstol for tiden, og uanset hvad vi skal diskutere, er der folk, der vil have mig til at påføre et eller andet en afgift.
Vi betragter afgifter som et virkemiddel, man kan bruge.
Vi sidder lige nu og forhandler om elvarmeafgifter, som vi gerne vil have ned, og om rumvarmeafgifter, som vi gerne vil have op, og det tager vi selvfølgelig med, og vi kommer selvfølgelig også til at diskutere en biomasseafgift i fremtiden.
Det er jeg sikker på.
Men jeg vil bare advare imod, at man betragter det som det eneste redskab.
Jeg kunne måske godt have ønsket mig, og det er måske også for meget forlangt, at man lige dvælede bare et lille øjeblik ved det, jeg faktisk sagde i min tale: Nu kommer der lovkrav, hvis det står til os – vi skal have et flertal i Folketinget, og mon ikke vi kan finde det – om bæredygtighed på biomasse.
Det er da en enormt positiv ting, der oven i købet er en åben invitation fra mig til jer om at komme med gode forslag til, hvordan vi kunne gøre det.
Så med al respekt for hr. Søren Egge Rasmussen, skulle vi så ikke diskutere de andre ting, vi er uenige om, på et lidt andet tidspunkt, og så fokusere på det, vi er enige om her og nu, og som altså skal forhandles her i den kommende tid før sommerferien.
For jeg tror faktisk, det kan være med til at gøre en reel forskel.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-06-18:
Nu nævnte ministeren fem ting, der vil indgå i den der certificering, og der er så et sjette punkt, som ministeren ikke havde med, og det er transporten af den biomasse, som jeg jo også synes er et væsentligt aspekt.
For hvis man ser på, hvad der bliver importeret til Danmark, jamen så er det jo bl.a. træpiller fra USA.
Den varme, man har i Randers, har i en lang periode været fra et eller andet, der var importeret fra hele Afrika, og jeg synes, det er rimeligt, at man også tager transporten ind.
Synes ministeren ikke, at det også skulle ind i certificeringen?
Dan Jørgensen (S), 2020-06-18:
Det er noget af det, vi skal diskutere.
Altså, fra vores side er der jo i sagens natur ingen interesse i, at vi ikke skulle lave en ordning, der er så retvisende i forhold til det globale CO 2 -aftryk som overhovedet muligt.
Det er klart.
At der så kan opstå tekniske problemer med, hvordan man gør det, eller at der er ting, der er nemmere, må vi jo tage i behandlingen.
Orla Østerby (KF), 2020-06-18:
Jeg hørte ministeren sige, at biomassen ikke måtte blive udfaset på den måde, at vi så holdt fast i gas og kul.
For et stykke tid siden havde vi en høring i Landstingssalen om biomasse og midler i det hele taget til energi, hvor der deltog en del eksperter, og hvor det blev gjort klart af bl.a. en amerikansk repræsentant, at biomassen har et langt større CO 2 -udslip, end naturgassen har.
Vi har lige i øjeblikket meget, meget travlt med at få udfaset naturgassen inden 2025.
For mig er det lidt forunderligt, når vi ved og får mere og mere at vide om, at biomassen CO 2 -mæssigt er langt værre end naturgassen.
Så vil jeg bare spørge ministeren: Hvorfor har vi så travlt med at få udfaset naturgassen, når vi har en biomasse, som har et større udslip på den samme energimængde?
Dan Jørgensen (S), 2020-06-18:
Det er, fordi vi skal af med begge dele.
Det er, fordi vi er på vej mod et CO 2 -neutralt samfund, hvor vi ikke skal brænde fossile brændstoffer af.
Og det gælder også, selv hvis man kunne finde et teoretisk eksempel, hvor biomasse faktisk var bedre end gas.
Det ville man sikkert kunne, selv om det selvfølgelig ikke ville gælde alle former for biomasse, men nogle – det giver sig selv.
Selv med det scenarie tror jeg ikke det er nogen sådan særlig langtidsholdbar løsning at begynde at lave en biomasseløsning om til en naturgasløsning.
Det er sådan lidt at gå fra ét fossilt brændstof, kul eller olie, over til et andet , nemlig naturgas.
Altså, når vi skal udfase biomasse, vil jeg da håbe, at vi kan finde muligheder, som er endnu mere bæredygtige.
Det er i øvrigt også det, jeg klart iagttager.
Heldigvis er det strategien langt de fleste steder i Danmark, når man skal træffe de beslutninger, hvoraf langt de fleste træffes på lokalt niveau.
Mængden betyder selvfølgelig noget, men det er klart, at hvilken type biomasse, man bruger, jo nok er vigtigst.
Altså, f.eks. kan det at bruge træflis som et affaldsprodukt fra tømmerproduktion jo være ganske fornuftigt.
Det er også klart, at hvis man ser på såkaldt negative udledninger, altså at vi på et tidspunkt skal have en situation, hvor vi kobler CCS-teknologi med biomasseanlæg, så skal vi jo på den måde faktisk finde en metode til at hive CO 2 ud af atmosfæren.
Man bruger biomasse, som er god på forholdsvis kort sigt, brænder det af, hiver CO 2 'en ud og putter den enten i jorden eller bruger den til noget andet.
I den situation ønsker vi jo ikke biomasse helt udfaset – der skal vi faktisk bruge biomasse som et aktivt redskab.
Så det er en nuanceret diskussion.
Men det er selvfølgelig klart, at det alt andet lige er nemmere at løse de biodiversitetsmæssige og klimamæssige problemer, der kan være, ud over de andre, jeg også nævnte i min tale, hvis den samlede mængde bringes ned.