runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birgitte Vind (S), 2021-04-29:
Når jeg taler om, at det bliver omkostningstungt, tror jeg også, at Venstres ordfører udmærket godt ved, hvad det koster, når vi skal have forskellige digitale platforme til at tale sammen.
Det har vi andre eksempler på i det danske samfund, bl.a. inden for sundhedsvæsenet.
Det er meget, meget omkostningstungt.
Vi har 98 kommuner i Danmark.
De har forskellige systemer.
Nogle har købt ind på noget, og nogle har købt ind på noget andet.
Det, vi skulle gøre med den her snuptagsløsning, var jo at få det til overnight at tale sammen med alle de her forskellige systemer plus styrelser osv.
Det siger sig selv, at hvis vi skal det, kommer det også til at koste kommunerne rigtig mange penge, for de skal jo også investere i det her.
Så jeg kan ikke se, at det er noget, vi bare lige kan klare med et snuptag.
Tilbage til spørgsmålet om midlerne: Så vidt jeg husker, og ordføreren må have mig undskyldt, at jeg ikke kan huske det helt præcist, ligger de faktisk allerede nu i den kommende økonomiaftale mellem kommunerne og staten til udmøntning til nogle bestemte ting.
Så jeg er bange for, at de ikke rækker til det her meget store forkromede projekt.
Eva Kjer Hansen (V), 2021-04-29:
Det var, bl.a. fordi jeg ville nævne for ordføreren, at vi jo netop har anvist finansieringen, så det var jo noget sludder, ordføreren sagde tidligere, om, at der ikke var anvist finansiering.
Men nu kan jeg forstå, at ordføreren er kommet i tanker om, at det faktisk fremgår af beslutningsforslaget.
Men jeg bliver lidt nysgerrig på, hvorfor de midler ikke kan anvendes på det her område.
For det kan jeg ikke se nogen udfordringer i.
Og jeg vil gerne have at vide af ordføreren – fordi ordføreren ligesom ministeren siger, at det her er meget omkostningstungt – om ordføreren allerede nu har en klar idé om, hvad finansieringen samlet vil beløbe sig til, siden man kan bruge det som et argument?
Jeg spørger jo uddybende, fordi alt det her med »sympatisk«, og »vi vil gerne se på«, og »tak til forslagsstillerne«, kan de frivillige derude jo ikke bruge til noget som helst, hvis det så alligevel ender med, at Socialdemokratiet, måske fordi det ikke er deres eget forslag, ikke vil bakke op om det.
Birgitte Vind (S), 2021-04-29:
Jamen jeg er sikker på, at det godt kan lade sig gøre.
Det er bare et spørgsmål om tid og ressourcer, for alt kan jo lade sig gøre, hvis man har midlerne til det og man har tiden til det.
Som forslaget ligger her, er der ikke påpeget en finansiering – eller det er der, men den finansiering, der er anvist, vil ikke kunne løse det her problem, for så vidt jeg har læst mig til, skal de penge bruges til noget andet.
Anni Matthiesen (V), 2021-04-29:
Jeg ved godt, at ting nogle gange kan være vanskelige.
Det er måske også derfor, at det engang imellem er os, der skal forsøge at finde løsningerne.
Det er jo det, vi egentlig også er blevet valgt til, og jeg synes faktisk, at vi har en fælles opgave på tværs af partierne her med at prøve at finde en løsning, og det er jo egentlig derfor, vi kommer med et bud på det.
Hvorfor er det, at den socialdemokratiske ordfører ikke mener, det kan lade sig gøre faktisk at koble alle enheder og myndigheder sammen på én platform?
Birgitte Vind (S), 2021-04-29:
Det ville da være ønskværdigt, hvis vi kunne det.
Det er bare ikke det, der ser ud til at være realistisk, i forhold til at vi jo kan se, at KOMBIT's eget initiativ er strandet, og at der er nogle snitflader, som endnu ikke er helt færdigudtænkt.
Det ser ud, som om det bliver så omkostningstungt, så vi lige nu i hvert fald ikke har ressourcer til, at det kan lade sig gøre.
Men intentionerne omfavner vi til fulde, for vi synes virkelig, det er sympatisk.
Og vi ved det jo alle sammen.
Altså, man skal virkelig ikke have hørt efter i timerne, hvis man skulle have undgået at høre om de her problemer.
Anni Matthiesen (V), 2021-04-29:
Det, der ærgrer mig i det her, er jo egentlig, at jeg synes, at vi fra Venstres side faktisk gjort en kæmpe indsats for at gøre det her grydeklart til ligesom at tage i brug i en fart.
Derfor synes jeg, det er ærgerligt, at Socialdemokraterne ikke tør at være lidt mere visionære.
Synes den socialdemokratiske ordfører ikke, at det her kunne tyde på, at man ville lette det faktisk både for de frivillige, men for den sags skyld også for myndighederne?
Birgitte Vind (S), 2021-04-29:
Tak for det, tak for ordet, og tak til forslagsstillerne for B 219 om oprettelse af én digital løsning til foreningernes arrangementsansøgninger.
Det er et rigtig, rigtig sympatisk forslag.
Hver eneste dag i Foreningsdanmark knokler frivillige for at lave rigtig gode arrangementer, der samler lokalsamfund, skaber liv og skaber overskud til lokale aktiviteter.
Det er selvfølgelig altafgørende for det danske demokrati og de danske lokalsamfund, at det fortsat kan finde sted, og det er selvfølgelig ikke tilfredsstillende, når man f.eks. i det her lille fine hæfte om festudlejning, som er udgivet af nogle entusiaster på området, jo faktisk kan læse, at det er meget, meget kompliceret at arrangere en fest eller en fælles dag i et lokalsamfund, fordi man skal igennem op til 32 forskellige instanser.
Derfor er det her forslag jo også meget sympatisk, og i Socialdemokratiet er vi meget optaget af, hvordan vi kan gøre det nemmere for Foreningsdanmark.
Vi har også sammen med støttepartierne – eller aftalepartierne – Radikale Venstre, SF og Enhedslisten, jo netop sat fokus på det her i vores aftalepapir.
Og det skal være arbejdet værd.
Jeg tror ikke, der er nogen frivillige, som ønsker at bruge en masse tid på alt her bureaukrati.
Det er vores store ønske, at vi kommer alt det her bureaukrati til livs, og bl.a. vil Kulturministeriet til sommer afholde en konference sammen med foreningsliv og organisationer, hvor de store temaer om bureaukratiske udfordringer bliver vendt.
Sammen med dem, sammen med aktørerne, skal vi selvfølgelig se på, hvad det er, vi skal gøre, og hvad det er, der virker.
Når vi så ikke støtter forslaget, som det ligger i dag, er det jo af den simple grund, at der lige nu ikke er påpeget en konkret finansiering – eller jo, det er der, men det er ikke en finansiering, vi ser som realistisk.
Så er der jo også hele det lag i det, som er, hvordan det egentlig ser ud, som ministeren sagde, i forhold til KOMBIT med ARENA.
Hvad er det for nogle udfordringer, man har mødt der, hvor er det bremserne ligger, og hvad er det, der skal til, for at intentionerne bl.a. bag det kan folde sig ud?
Så lige nu tror vi ikke på en samlet digital løsning med de krav, som forslagsstillerne foreslår.
Vi tror simpelt hen ikke, at det står mål med den gevinst, der kommer ud i den anden ende.
Men vi ser virkelig frem til den efterfølgende debat på området, og som jeg kunne høre ministeren sige, er han også meget interesseret i at se på, hvordan vi kommer videre herfra.
Det er i vores alle sammens interesse, så endnu en gang tusind tak til forslagsstillerne for at rejse problematikken.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-29:
Jo, jeg er enig i, at hvis man kan lave det her system, så det virker, vil det være effektivt også for myndighederne.
Men udfordringen er jo, hvis man har allerede eksisterende it-systemer, som er svære at koble op, og der kan være noget i forhold til snitflader, og der kan være ting, man gør manuelt.
Og det er det, som jeg rigtig gerne vil have afdækket.
For jeg er fuldstændig enig i, at de eksempler, vi har set – jeg tror endda, at de er fra Sønderjylland, hvor der har været problemer med det – jo ikke er en rimelig måde, der skal processes på, op til at man gerne vil holde en byfest eller tilsvarende.
Eva Kjer Hansen (V), 2021-04-29:
Er ministeren ikke enig i, at det her vil skabe en effektivisering også hos de statslige myndigheder, der skal ind over en ansøgning, fordi det hele bliver samlet ét sted og det bliver meget nemt at overskue, hvad det er, der skal svares på og inden for hvilke tidsfrister, og at vi derfor i virkeligheden har mulighed for her både at imødekomme de frivillige og gøre arbejdet lettere for dem, men samtidig i virkeligheden lave noget effektivisering i de statslige styrelser, som skal ind over som myndigheder i de her situationer?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-29:
Jeg skal beklage, hvis jeg ikke har nævnt det, men det, som jeg siger i min tale, er, at der er nogle af de ansøgningsprocesser i dag, som ikke er it-understøttede, og det gælder selvfølgelig også fra den statslige side.
Og det er klart, at hvis man skal have én ansøgning, skal det være hele vejen rundt, og jeg er sådan set også interesseret i, at vi kan lave en løsning, der giver mening, og som er nem, både på den måde, at ansøgerne får en nem ansøgningsproces, men det skal selvfølgelig også være sådan, at det er rationelt på den anden side af systemet, altså at det er effektivt, og at det så ikke bare tager lang tid, fordi man skal alle mulige steder rundt på Slotsholmen og andre steder.
Eva Kjer Hansen (V), 2021-04-29:
Tak til ministeren for besvarelsen i første omgang.
Jeg studser over, at ministeren slet ikke omtaler de statslige styrelser, for i det nuværende ARENA-system er udfordringen jo, at det netop er lokale løsninger, og det vil sige med udgangspunkt i, hvordan man i kommunen kan effektivisere.
Og ministeren havde ikke en eneste kommentar til det hensigtsmæssige i netop at inddrage de statslige styrelser, altså Fødevarestyrelsen, Toldstyrelsen, og hvad de alle sammen hedder, som jo er en del af de her arrangementer.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-29:
Tak for det.
Den indsats fortjener anerkendelse, og i den forbindelse deler regeringen fuldt og helt ønsket om, at foreningslivets ansøgningsforhold skal forenkles, sådan at det er nemt at anmode om myndighedstilladelser, når man som forening vil afholde et arrangement.
Hvis man ser på det forslag fra Venstre, som vi behandler nu, ønsker forslagsstillerne, at regeringen sætter gang i etableringen af en digital løsning, så foreningerne kan nøjes med at sende én samlet ansøgning i forbindelse med arrangementer såsom byfester, festivaler og lignende.
Som minimum skal løsningen understøtte, at ansøgere kan afgive oplysninger til alle nødvendige tilladelser ét sted, hvorfra den digitale løsning så fordeler oplysningerne til de respektive myndigheders systemer.
Ansøgere og myndigheder skal derudover kunne se en status for hver tilladelse, som myndighederne har markeret, enten manuelt eller automatisk.
Regeringen hæfter sig også ved, at der i kommunalt regi, nemlig hos KOMBIT, allerede er udviklet en it-løsning ved navn ARENA, som netop har til formål at effektivisere disse processer, altså når man søger om tilladelse til at afholde et arrangement i en kommune.
Imidlertid er udviklingen af ARENA sat i bero.
Og derudover er det regeringens vurdering, at de konkrete ønsker i beslutningsforslaget til minimumsfunktionaliteten i den digitale løsning vil stille væsentlige og omkostningstunge krav til it-projektet samt til udviklingen af de nødvendige snitfladeintegrationer i de offentlige myndigheder, der via løsningen skal kunne udstille og dele data samt behandle ansøgninger.
Dertil kommer, at det af beslutningsforslaget fremgår, at visse eksisterende ansøgningsprocesser i dag ikke er it-understøttet, hvilket må betragtes som en forudsætning for, at en ansøgningsproces kan tilkobles en ny central digital løsning.
Af disse grunde kan vi ikke støtte beslutningsforslaget, men vi vil meget gerne se på at indhente nærmere oplysninger om det kommunale it-system ARENA og på det grundlag fortsætte dialogen med Folketingets partier om, hvordan vi kan sikre, at foreningslivets forhold mest hensigtsmæssigt kan afbureaukratiseres og forenkles, også med udgangspunkt i det her forslag.
Merete Scheelsbeck (KF), 2021-04-29:
Jamen altså, hvis det er et stort ønske for Dansk Folkeparti at få det ind og Dansk Folkeparti lægger det på bordet i forhandlingerne, kunne vi ikke drømme om at modsætte os det.
Vi synes da, at vi skal kigge på alle muligheder og se på, hvad der bedst kan lade sig gøre, og hvad der vil være de bedste løsninger.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-04-29:
Jeg vil egentlig gerne spørge Konservatives ordfører om noget, som jeg har spurgt andre om tidligere, og det kommer måske ikke som en overraskelse.
Det vil jeg gerne høre ordførerens holdning til.
Merete Scheelsbeck (KF), 2021-04-29:
Jeg var ikke med til de forhandlinger dengang, så det kan jeg ærlig talt ikke svare på.
Vi har jo i flere år kæmpet for forskellige opgaveglidninger, også atk'en osv.
Det var også noget af det, som Det Konservative Folkeparti gerne ville.
Men der må jeg være svar skyldig, jeg skal nok prøve at se, om jeg kan grave det frem til ordføreren.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-29:
Det undrer mig egentlig lidt, at Det Konservative Folkeparti er glad for den her overflytning af opgaver fra Justitsministeriet, for det kunne være sket langt tidligere.
I valgperioden mellem 2015 og 2019, hvoraf Det Konservative Folkeparti sad på justitsministerposten fra 2016-2019, var der et ønske hos de øvrige blå partier om, at de opgaver skulle overflyttes.
Det, der stod i vejen for det, var, at vi ikke kunne overtale Det Konservative Folkeparti til, at det skulle ske.
Hvad er årsagen til, at man var imod den her gode idé, mens man selv havde justitsministerposten?
Merete Scheelsbeck (KF), 2021-04-29:
Tak for ordet.
Som led i aftalen om politiets og anklagemyndighedens økonomi tilbage fra december 2020, besluttede vi jo at flytte visse opgaver fra politiet over til Færdselsstyrelsen.
Opgaverne omfatter afvikling af køreprøver, udstedelse og administration af kørekort og udstedelse af takografkort, der fremover skal løses af Færdselsstyrelsen, samt udstedelse af særtransporttilladelser, der fremover skal løses af Vejdirektoratet.
For det første er det håbet, at de seneste års forsinkelser af køreprøver afhjælpes, sådan at langt færre oplever, at der ikke er mulighed for at aflægge køreprøve, og at det er det, der står i vejen for, at man som ny bilist kan komme på vejene.
Derfor bakker Det Konservative Folkeparti op om forslaget og ser frem til den 1. oktober i år, hvor flytningen til Færdselsstyrelsen sker.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-04-29:
Som det allerede er blevet nævnt, er det lovforslag, vi skal behandle nu, en udløber af den politiaftale fra december, som skal frigøre midler til 115 nye betjente ved at flytte nogle opgaver.
Opgaverne omfatter afviklingen af køreprøver, udstedelse og administration af kørekort, udstedelse af takografkort, opgaver, som jo så fremover skal løses af Færdselsstyrelsen.
Finansieringen sker som sagt ved at hæve prisen på køreprøver, teoriprøver og takografer.
Vi er sådan set glade for at kunne være med til at sikre flere betjente, og vi støtter selvfølgelig det her lovforslag.
Grundlæggende set er vi ikke super glade for, at der sker en opgaveflytning fra politiet til Færdselsstyrelsen.
Vi mener, at politiet også har brug for opgaver, som ikke udelukkende er rettet mod kriminalitetsbekæmpelse.
Men sådan landede aftalen, og den står vi selvfølgelig bag.
Enhedslisten støtter lovforslaget.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-04-29:
Dette forslag er en udmøntning af en politiaftale, hvor man altså laver en ressortoverdragelse om afvikling af køreprøver, som så nu skal afvikles i Færdselsstyrelsen.
Det er der en selvstændig god grund til.
En køreprøve kommer fremover til at koste 400 kr. mere, noget af det er afgift, noget af det er gebyr.
Det dækker bl.a. Færdselsstyrelsens udgifter, men også de ekstra 115 politifolk, der så kan fastholdes i politiet.
Den aftale er vi gået ind i med åbne øjne, og vi støtter forslaget.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-04-29:
Tak for det.
Jamen som det er blevet sagt, er det her en del af aftalen om politiets og anklagemyndighedens økonomi, som SF også er en del af.
I og med at vi er en del af den, synes vi, at det samlet set er ret fornuftigt, så vi støtter også det her lovforslag.
Jeg har ikke mere at sige.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-29:
Men det er, fordi overflytningen af opgaven fra Justitsministeriet til Færdselsstyrelsen jo ikke er det, der er gebyrdækket i en traditionel gebyrstruktur.
Det er jo en administrativ beslutning, som ikke skal dækkes af dem, der gerne vil have et kørekort.
Så det er en decideret afgift det her, som, hvis man havde brug for de penge, lige så godt kunne have været opkrævet via bundskatten, momsen eller lignende, men hvor man så her opfinder en afgift, og det støtter DF altså, i modsætning til hvad hr. Dennis Flydtkjær tidligere gav udtryk for om afgifter.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-04-29:
Nu synes jeg jo heller ikke, det er fair at sige, at det er mig, der har opfundet afgiften.
Jeg brugte faktisk en stor del af min taletid på at stille spørgsmålet: Hvad er behovet for den?
Når man så har fuldført den her opgaveglidning efter nogle år, kan man jo sætte gebyret ned, for så dækker det ikke de omkostninger, som naturligvis ikke vil være der mere.
Så jeg prøvede faktisk netop i min tale at italesætte spørgsmålet, om vi ikke kunne gøre det simplere netop for at undgå at skulle indføre en ny afgift.
For jeg er sådan set enig med spørgeren i, at der jo, som jeg ser det her, ikke er noget behov for det.
Jeg er med på, at finansieringen skal findes – det står vi inde for, og vi er med i aftalen – men jeg synes, man burde kunne løse det simplere uden at skulle indføre en ny afgift på 200 kr.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-29:
Liberal Alliance er heller ikke med i den her aftale, og det er jo netop på grund af den her afgift.
Men jeg kan da godt forklare hr. Dennis Flydtkjær, hvordan det hænger sammen, tror jeg.
Jeg tror, at aftalepartierne har tænkt: Vi skal have et omkostningsægte gebyr, som svarer til de omkostninger, der er ved at lave et kørekort til folk, og så skal vi have en afgift ovenpå.
Så har jeg et spørgsmål til hr. Dennis Flydtkjær, som jo har holdt mange taler her i Folketingssalen, hvor hr. Dennis Flydtkjær har skældt ud over sådan vilkårlige afgifter, som der ikke er nogen mening i.
Hvorfor er det f.eks. lige folk, der kan lide chokolade, nødder, kaffe osv., der skal betale noget i afgift?
Det har hr. Dennis Flydtkjær holdt mange engagerede taler om, og nu går hr. Dennis Flydtkjær så i brechen for en ny afgift, og det er jo det, der altid sker.
Man vil gerne have noget godt i en forhandling, og hvordan skal det finansieres?
Man finder på en afgift.
Men så nytter det jo heller ikke, at hr. Dennis Flydtkjær efterfølgende holder engagerede taler hernede om, hvor skørt det er med alle de mærkelige afgifter, vi har, når hr. Dennis Flydtkjær gerne opfinder nye afgifter, fordi han ligesom tidligere politikere gerne vil finansiere en eller anden udgift.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-04-29:
Baggrunden for det her lovforslag er jo, at der er blevet lavet en aftale om politiets og anklagemyndighedens økonomi for de kommende år.
Det er en aftale, som vi i Dansk Folkeparti er med i, så derfor kan jeg allerede nu afsløre, at vi støtter det her lovforslag.
Som allerede nævnt af de foregående ordførere handler det jo om, at man bl.a. vil flytte opgaver fra politiet over til nogle andre styrelser for at frigøre nogle ressourcer.
Det indebærer konkret, at håndteringen af køreprøver og kørekort flyttes fra politiet til Færdselsstyrelsen, og at særtransporttilladelser flyttes fra politiet til Vejdirektoratet.
Den gode grund til det er jo, at man på den måde kan frigøre nogle politiressourcer til ganske almindeligt politiarbejde, som jeg tror vi bredt gerne vil have prioriteret højere, ved at man så får nogle andre, som kan være med til at løse de her måske mere administrative opgaver.
De kan løses af andre faggrupper, og det er jo sådan set en ganske god måde at kunne frigøre nogle politiressourcer, så vi kan få fanget nogle flere banditter og puttet dem bag lås og slå.
En anden del af lovforslaget er jo så også en grad af den finansiering, som var en del af politiaftalen, altså at prisen for en køreprøve stiger samlet fra 600 kr. til 1.000 kr., og at det omlægges fra en afgift til et gebyr, forstået på den måde, at de 800 kr. er et gebyr, og at de sidste 200 kr. er en ny afgift.
Jeg var ikke med til at forhandle, så jeg ved ikke helt, hvad baggrunden var, men jeg vil egentlig bare af ren nysgerrighed spørge, hvorfor man har valgt at lave to satser.
Hvorfor har man ikke valgt at sige, at det skulle være et gebyr på 1.000 kr. eller en afgift på 1.000 kr.?
Altså, hvorfor skal man have begge dele, for det virker jo egentlig umiddelbart lidt unødvendig bureaukratisk?
Jeg tror jo, at prisen er det afgørende for danskerne, og den er jo så den samme: Den stiger.
Men hvorfor skal vi have to satser, der skal opkræves?
Så er jeg med på, at det er blevet sagt, at noget af det skulle være en midlertidig finansiering, fordi der er nogle omkostninger ved at flytte den her opgave til en anden styrelse, men kunne det ikke også godt have været håndteret i gebyret, og så kunne man have sat gebyret ned, når man kom længere hen?
Det er bare af ren nysgerrighed.
Vi er med i aftalen, og det er ikke, fordi det ændrer vores stillingtagen til lovforslaget.
Men hvad er grunden til, at det lige præcis skal være to forskellige opkrævningsmetoder i stedet for bare en?
Nå, men ellers kan jeg også bemærke sådan afslutningsvis, at høringssvarene egentlig også ser ganske positive ud.
Der er vist kun Dansk Bilbrancheråd, som siger, at det bliver for dyrt for mekanikerelever at tage et kørekort.
Jeg tænker, at det måske ikke nødvendigvis er det største problem, at det over en lang lærlingeperiode kommer til at koste 400 kr. mere.
Det er selvfølgelig en stigning, og det kan man godt være træt af, men det burde ikke gøre den store forskel i forhold til antallet af elever.
Men som nævnt i starten er vi i Dansk Folkeparti med i den her aftale, så derfor støtter vi lovforslaget.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-04-29:
Men vi støtter altså lovforslaget ud fra en helhedsmæssig vurdering, og vi glæder os til, at der kommer en langt bedre organisering af det her område, og vi tror, at de her opgaver falder rigtig godt på plads hos Færdselsstyrelsen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-04-29:
Altså, havde der været et borgerligt flertal, tror jeg ikke, man havde lavet det her, for det er trods alt forholdsvis små penge.
Det er egentlig ret tydeligt, også for de andre borgerlige partier, der er med i aftalen.
Så tror jeg, man havde fundet det inden for budgetterne, apropos det spørgsmål, som Ole Birk Olesen havde til Socialdemokratiet.
Altså, vi havde sådan set gerne set, at man kunne finde de her penge andre steder, men omvendt vil vi også gerne være med til at styrke politiet, og det er jo det kompromis, man så indgår.
Men som jeg netop prøver på at understrege, vil jeg sige: Vi vil sådan set gerne forsøge at se, om man kunne finde en anden måde at finde pengene på i stedet for en ny afgift.
Det betyder ikke, at vi ikke skal finde de samme penge, men spørgsmålet er, om man kunne undgå en afgift, måske med et gebyr eller en anden måde at finansiere det på.
For det virker lidt ulogisk, må jeg ærligt indrømme, at man lige siger, at det skal være 800 kr. i gebyr og 200 kr. i afgift.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-29:
Så vil jeg spørge til noget andet, og det er den her nye afgift på det at tage kørekort.
Synes Det Konservative Folkeparti ikke, at det at have bil og køre bil er afgiftsbelagt nok i Danmark?
Synes Det Konservative Folkeparti, at der mangler en afgift, for at vi kan få afgifter nok på det at have bil?
Merete Scheelsbeck (KF), 2021-04-29:
Nej, det gør vi bestemt ikke, og vi ser også gerne, at bilafgifterne bliver sænket, så det bliver billigere at købe fornuftige biler, grønnere biler og sikrere biler, men det her er en del af en samlet aftale, og der må man jo komme til enighed om, hvad man kan komme til enighed om i en kreds med andre partier.
Benny Engelbrecht (S), 2021-04-29:
Det synes jeg da at Venstre og øvrige partier, som måtte have det synspunkt, skal prøve at konkretisere og tage med ind til drøftelserne, for så vil vi bestemt gerne lytte til det.
Det vil jeg ikke afvise på forhånd.