runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-17:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag har fire hovedelementer.
Enhedslisten kan støtte et af dem, men er indædt modstander af de tre øvrige.
Jeg skal derfor starte med at opfordre ministeren til at dele lovforslaget, sådan at den del, der vedrører EU-Domstolens afgørelse i den såkaldte Tjebbessag, og som forbedrer retssikkerheden for borgere, der står til at miste deres danske statsborgerskab, og pårørende til disse borgere, skilles ud som et selvstændigt lovforslag, som Enhedslisten gerne støtter.
Så kommer jeg til de tre elementer, som Enhedslisten er imod.
Børn, der fødes i områder, hvor der er indrejse- og opholdsforbud, skal fremover ikke automatisk have dansk statsborgerskab.
Forslaget går altså ud på at fratage børn en rettighed med baggrund i forældrenes gerninger – en tanke, der burde være en retsstat fremmed – og der kan vel at mærke være tale om gerninger, som forældrene end ikke er dømt for.
Vi noterer os, at i forhold til det oprindelige lovudkast er det trods alt blevet præciseret, at børn ikke må fødes statsløse som følge af lovændringen.
Men tilbage står en lang række meget kritiske for ikke at sige fordømmende høringssvar, bl.a. fra Institut for Menneskerettigheder, som direkte opfordrer til, at lovforslaget ikke fremsættes.
Også den del af lovforslaget, der handler om afskæring af retten til konsulær bistand til det, der i lovforslaget kaldes fremmedkrigere, men som jo mere rettelig burde kaldes fremmedkrigermistænkte, er dybt problematisk.
Vi har hidtil hyldet princippet om, at enhver er uskyldig, indtil det modsatte er bevist.
Et markant skridt blev taget, da et flertal i Folketinget for nylig gjorde det muligt at frakende fremmedkrigermistænkte deres danske statsborgerskab administrativt.
Et nyt skridt bliver taget i dag med dette lovforslag, for der skal blot være grund til at antage, at en dansk statsborger er fremmedkriger, før en ambassade eller et konsulat kan afvise at yde konsulær bistand.
»Grund til at antage« – det må siges at være et meget lavt sat mistankekrav.
Giv dog de fremmedkrigermistænkte samme bistand, som den danske udenrigstjeneste giver til danskere, der er mistænkt for narkosmugling, seksuelt misbrug af børn eller drab, men som endnu ikke er dømt for det.
Regeringen argumenterer med, at de fremmedkrigermistænkte har vendt Danmark og danske værdier ryggen.
Ikke desto mindre skal den dansker, der anklages for den slags forbrydelser, fortsat have konsulær hjælp, mens den fremmedkrigermistænkte fremover skal afskæres fra det.
Hvorfor?
Det sidste element er spørgsmålet om at stille vandelskrav til børn af forældre, der får statsborgerskab ved erklæring.
Der ligger Enhedslisten fuldstændig på linje med Red Barnet, der i høringssvaret påpeger, at børn er under psykologisk udvikling og dermed adskiller sig fra voksne.
Vi mener ikke, at der skal stilles vandelskrav til børn som bipersoner.
I den foreliggende form kan Enhedslisten ikke støtte lovforslaget.
Vi beder derfor som minimum om, at det bliver delt, så vi kan støtte den ene del og så stemme imod de tre øvrige.
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-17:
Man ser jo, at med statsborgerskabet definerer en stat sit folk.
Hvis ordføreren anerkender den præmis, synes ordføreren så ikke, at nogle af de værdier, som ordføreren også selv abonnerer på – frihed, demokrati, lighed osv. osv. – ville blive utrolig pressede, hvis vi sådan mere bredt i det her Folketing gik ind for den relativisme, som ordføreren lægger op til, hvor statsborgerskabet skal uddeles til alle og enhver, uanset hvilke handlinger de har begået, og uanset at det er på nogle fuldstændig objektive kriterier, når det nu er det aktuelle lovforslag her, som at deres forældre har taget dem med ind i det område, selv om forældrene vidste, at børnene så ikke ville få statsborgerskab?
Der er jo ikke noget, der har været holdt skjult for nogen.
Anerkender ordføreren ikke det, og mener ordføreren ikke, at man her gambler med, hvem det er, der bliver statsborger i det danske samfund?
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-17:
Nej, jeg relativiserer sådan set ikke noget.
Jeg konstaterer, at der er forældre, som er danske statsborgere – de har fået tildelt dansk statsborgerskab – og hvis de forældre så får et barn, vil det efter gældende lov naturligt være sådan, at så er det barn også dansk statsborger.
Den rettighed fratager vi nu barnet med baggrund i forældrenes handlinger.
Normalt er vores retssyn i Danmark jo sådan, at vi altid beskytter barnet, uanset hvilke tåbelige og uansvarlige handlinger forældrene måtte foretage sig.
Og det er jo det princip, vi fraviger her ved at sige, at den danske stat ikke længere anerkender, at man har et ansvar i forhold til det barn – et barn, vi kunne have beskyttet, et barn, vi kunne have ydet bistand til, i og med at det var dansk statsborger og vi derfor havde mulighed for at hjælpe.
For det første vil det jo være sådan, hvis vi tager den første del først – det med et barn, der har forældre med et andet statsborgerskab – at det stadigvæk er den danske stats ansvar, i og med at det er et barn med danske forældre og dermed et barn, der naturligt ville have været dansk statsborger.
Vi skal varetage vores ansvar over for det barn frem for bare at sige, at der forhåbentlig er en anden stat, som er i stand til at varetage barnets interesser.
Hvis det er et barn med danske forældre, har den danske stat et ansvar for præcis det enkelte barns liv og muligheder fremover.
Men du har stadig væk muligheden for at blive stillet for en dommer, du har stadig væk muligheden for at få en retfærdig rettergang.
Du kan så også imødese en straf, hvis du kendes skyldig i det.
Det er jo hele grundlaget for vores retsstat at sige, at uanset hvilken overbevisning du har, er du underlagt den samme retssikkerhed som alle andre borgere.
Det er jo det, der definerer en retsstat.
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-17:
I en situation, hvor det andet statsborgerskab f.eks. skyldtes, at den anden forælder var fransk eller britisk eller irakisk, mener ordføreren så, at barnet vil få et dårligt liv ved kun at have det statsborgerskab?
Det er den ene del.
Den anden del er, at når ordføreren er inde på det her med konsulær bistand, kan ordføreren så ikke se, at der er et vist hykleri og en mærkelig adfærd i, at man først gør alt, hvad man kan, for at bekæmpe et frit samfund og bagefter, når man så kan se, at det ikke går så godt, og at man lige pludselig er kommet i problemer nede i kalifatet, så vil man pludselig gerne have, at det frie samfund kommer tilbage og redder en?
Marcus Knuth (KF), 2019-12-17:
Så lad mig spørge: Hvad er det, der definerer at være dansk?
Altså, hvis man vokser op i et miljø, hvor der ikke bliver talt dansk, hvor der ikke er danske værdier, og hvor den familie, man vokser op hos, ikke anser sig selv som dansk, hvad er det så overhovedet, der bidrager med noget som helst dansk til det barn?
Kristian Hegaard (RV), 2019-12-17:
Det, jeg spurgte om, var, om det er kriminelt i sig selv at have kriminelle forældre.
Og jeg synes, det ville være fint, hvis der var lejlighed til, at ordføreren kunne besvare det.
Marcus Knuth (KF), 2019-12-17:
Tak, formand.
Jeg synes, det her lovforslag er et rigtig fornuftigt skridt i den rigtige retning, når det kommer til vores indsats mod danske islamister og andre, der vender Danmark ryggen for at tage til et konfliktområde som f.eks. Syrien.
Jeg synes ikke, det giver mening, at børn, der er født af forældre, som ikke længere anser sig selv som danske, og som bekriger Danmark og måske endda arbejder for en terrororganisation i området, automatisk bare bliver danske statsborgere.
Er det fair? vil nogle måske spørge.
Jamen det er det jo, når nu forældrene selv har vendt Danmark ryggen og ikke længere anser sig selv som danske og har vendt vores danske værdier ryggen.
Hvis vi tildeler dansk statsborgerskab til børn af folk, der er rejst til f.eks. Syrien for at kæmpe for Islamisk Stat, ja, så risikerer vi at tildele dansk statsborgerskab til børn, der – og nu tillader jeg mig at citere min gode kollega Inger Støjberg fra Venstre – risikerer at ende som små tikkende bomber.
Lovforslaget her lægger også op til, at de såkaldte fremmedkrigere ej heller kan forvente at modtage bistand fra vores udenrigstjeneste eller ambassader, når nu de selv har vendt Danmark ryggen.
Jeg har selv engang, tilbage i 2014, da jeg arbejdede for udenrigstjenesten haft den meget tvivlsomme fornøjelse af at skulle uddele det, man kalder et nødpas, til en ung, dansk mand med mellemøstlig baggrund, der havde været inde og arbejde i Syrien.
Det er en af de ting, jeg i dansk tjeneste har haft sværest ved at gøre nogen sinde, fordi det gjorde, at han kunne rejse tilbage til Danmark på et tidspunkt, hvor der ikke var nogen straf for at have været inde i Syrien.
Folk, der har fravalgt Danmark eller har erklæret Danmark for sin fjende, skal ikke kunne forvente at få hjælp fra Danmark.
Derfor støtter Det Konservative Folkeparti dette lovforslag.
Marie Krarup (DF), 2019-12-17:
Selvfølgelig er det ikke kriminelt, men man skal ikke automatisk kunne erhverve et statsborgerskab, hvis man fødes i det område – så det har ikke noget med det at gøre.
Det er jo noget, vi vedtager i dag, måske, eller når det her kommer til tredje behandling – altså at det er sådan, vi ønsker det i Danmark.
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-17:
De her forældre træffer et valg med fuldstændig åbne øjne, nu hvor den her lovgivning forhåbentlig bliver vedtaget, om, at deres børn ikke vil få et dansk statsborgerskab.
Hvordan kan det være et spørgsmål om, at vi i den her forsamling straffer de børn?
Det er jo et valg, som forældrene tager for deres børn, og det er jo ikke en straf ikke at blive dansk statsborger.
Altså, alle andre statsborgere i verden lider jo ikke under ikke at være danske statsborgere.
Kristian Hegaard (RV), 2019-12-17:
Der kan jeg svare fuldstændig klart, at det ikke skal være kriminelt i sig selv at have kriminelle forældre – forældre, der har begået noget, der er uhyrligt.
Men jo, det er en fratagelse af en rettighed, hvis man ikke længere har den samme mulighed for at opnå statsborgerskab, som man har haft tidligere.
Det, at man fra den 1. februar ikke længere har en mulighed, som man har nu, er en fratagelse af en rettighed.
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-17:
Mener ordføreren så også, at det er en straf, hvis en hovedansøger om indfødsret i Danmark undlader at tage sit barn med som biperson?
Hvis der er en forælder i Danmark, der søger om dansk statsborgerskab selv, men undlader at tage sit eget barn med på lovforslaget, selv om vedkommende kunne komme med som biperson, vil det så være et eksempel på, at den her forælder straffer sit barn?
Vil det også være noget, som ordføreren vil mene?
Kristian Hegaard (RV), 2019-12-17:
Det, jeg bare kan sige fuldstændig klart, er, at for Radikale Venstre er det ikke kriminelt i sig selv at have kriminelle forældre.
Det er det, der står klart.
Så kan man nævne nogle eksempler osv., men det, der står helt klart, er, at det ikke er kriminelt at være barn af kriminelle forældre, på lige fod med at hvis man som barn har forældre, der drikker lidt for meget alkohol eller et eller andet, så skal man jo ikke selv gå videre ad den vej.
Så skal vi jo sætte en stopper for det.
Så på den måde arver man ikke automatisk sine forældres udfordringer.
Marcus Knuth (KF), 2019-12-17:
Hvis et barn vokser op i Syrien af forældre, der har vendt Danmark ryggen, af forældre, der har meldt sig ind i en terrororganisation, der har erklæret Danmark krig – altså et barn, som vokser op i et miljø, hvor der ingen danske værdier er, og hvor der måske ikke bliver talt dansk – mener ordføreren så vitterlig, at det barn skal være dansk statsborger og kan kategorisere sig selv som dansker?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2019-12-17:
Fløjtende ligeglad spørgsmålstegn.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-17:
Tak for ordet.
L 83 er et godt lovforslag, og det er det, fordi det har som bivirkning, at det rydder lidt op i den 1990'er-retorik, der stadig væk trives rundtomkring i Folketinget.
I løbet af lovbehandlingen har vi allerede fået fastslået, at det ikke er en menneskeret eller en rettighed at være dansk statsborger, og det er et rigtig vigtigt princip at slå fast.
Det er og det skal være en politisk beslutning.
Det er hele ideen med grundlovens § 44.
Det er politik, hvem der skal være danske statsborgere.
Og det er et princip, som vi holder fast i med det her lovforslag.
Så holder vi med det her lovforslag også fast i det princip, at Danmark er en del af et vidtforgrenet multilateralt samarbejde, som vi har været en del af siden anden verdenskrig.
Vi er et meget lille land, og vi kan ikke klare os uden allierede.
Alliancer opnår man ved at indgå i et multilateralt samarbejde, og helt konkret betyder det, at vi med lovforslaget holder os inden for statsløsekonventionen, og det er også positivt.
Så vil jeg godt vende tilbage til det her med den politiske beslutning i forbindelse med at blive statsborger.
Her bevæger vi os væk fra en rettighedstænkning, som igennem årtier har flyttet beslutninger fra det politiske over i andre fora, og det er godt, at vi holder op med det.
I den nylige sag, hvor politiet pågreb 22 personer, der var mistænkt for at planlægge et islamistisk terrorangreb, er det allerede kommet frem fra retsreferater og noget, som har været kendt igennem længere tid, at terrorister, som bliver pågrebet, som regel er en del af et netværk.
De er en del af det, som Helmut Schmidt tilbage under den røde terror i 1970'erne kaldte for sympatisørsumpen.
Udgangspunktet for en politisk beslutning i det her tilfælde må jo være sandsynligheden for, at sådan et IS-barn, om jeg så må sige, kommer tilbage til Danmark og bliver en del af sympatisørsumpen.
Det gør simpelt hen sympatisørsumpen større.
Og det kan selvfølgelig ikke være meningen, at sympatisørsumpen skal blive større – den skal blive mindre, og det får vi en god mulighed for at regulere eller få lidt mere styr på med lovforslaget her.
Det her med, at bipersonernes vandel også kommer til at spille en rolle i fremtiden, er sådan en slags oprydning eller sund fornuft.
Vi er glade for, at det er med, og derfor støtter vi lovforslaget.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2019-12-17:
Altså, jeg er blevet bekendt med et ændringsforslag, som Dansk Folkeparti kommer til at stille, og det regner jeg helt klart med at Nye Borgerlige kommer til at støtte.
Det her handler jo om, at de her IS-terrorister har taget et valg; det valg kommer også til at have en indflydelse på deres børn.
Nu er det jo sådan, at der er rigtig mange børn rundtomkring i verden, som forældrene har taget nogle rigtig dårlige valg for, og alle de her børn er jo heller ikke den danske befolknings ansvar.
Kristian Hegaard (RV), 2019-12-17:
Det, vi jo særlig har diskuteret i dag, er, at det med det her lovforslag bliver forældres handlinger, forældres gerninger, der nu bliver skyld i, at børn kan få frataget den rettighed, de i dag har til dansk statsborgerskab, som de kunne have fået efter de nuværende regler.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge, om ministeren er enig i Retspolitisk Forenings høringssvar om, at det ikke i dansk lovgivning siden 1849 er set, at det gammeltestamentlige princip om, at fædrenes synd hjemsøger børnene, er lagt til grund for børns retslige status.
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-17:
Jeg er ikke enig i, at det er et gammeltestamentligt princip, der bliver indført med det her lovforslag.
Det er jeg faktisk ikke.
Der er ikke tale om, at nogen bliver straffet.
Der er tale om, at nogle børn kommer til at få et andet statsborgerskab end et dansk, og det synes jeg er lige ud ad landevejen, i betragtning af at det er nogle forældre, som er taget ud af Danmark, ind i et andet land, hvor det er ulovligt at opholde sig, ulovligt at indrejse, som har fået et barn med en udlænding, og som ellers ville have fået et barn, som ville have fået et dobbelt statsborgerskab.
Så synes jeg, det er helt rimeligt at sige: Vi betragter ikke den familie, du er i gang med at stifte, f.eks. i kalifatet, som en dansk familie, og som følge deraf er det helt lige ud ad landevejen, og så er barnet selvfølgelig heller ikke dansk.
Kristian Hegaard (RV), 2019-12-17:
Mener ministeren så, at børn for at få et dansk statsborgerskab har en bedre eller en ringere retsstilling efter det her lovforslag, der desværre forventes at blive vedtaget?
Marie Krarup (DF), 2019-12-17:
Nej, men jeg mener ikke, at et statsborgerskab skal erhverves automatisk, hvis ens forældre har begået noget så forkert som det at rejse ind i et område, som man ikke må rejse ind i, og hvor Islamisk Stat kæmper.
Så mener jeg ikke, at barnet ved sin fødsel skal overtage et dansk statsborgerskab.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-12-17:
Jeg er her på vegne af Sikandar Siddique.
Alternativet støtter ikke forslaget, og det gør vi ikke af flere årsager.
Helt grundlæggende mener vi, at folk skal stilles for en domstol, og at det aldrig kan være de dømtes børn, der skal straffes.
Alternativet mener, at Danmark bør anvende børnekonventionens standarder i sin myndighedsudøvelse, og at lovforslaget ikke i tilstrækkelig grad tager hensyn til barnets tarv.
I børnekonventionens artikel 2 fremgår det, at staterne skal sikre, at børn beskyttes mod alle former for diskrimination eller straf på grund af barnets forældre, værger eller familiemedlemmers stilling, virksomhed, udtrykte anskuelser eller tro.
Det skal have betydning, at der er tale om et barn, når der foretages en vurdering om erhvervelse af statsborgerskab, fordi det fortsat er under psykologisk udvikling og derfor adskiller sig fra voksne.
I den sammenhæng er det også vigtigt at påpege, at spørgsmålet om lovgivning om erhvervelse af dansk statsborgerskab er dansk jurisdiktion, og at Danmark med lovforslaget forskelsbehandler børn ved at fratage en specifik gruppe af børn deres rettigheder på grund af deres forældres handlinger.
Når det er sagt, vil man tilsyneladende slet ikke domstolsprøve forældrenes skyld, hvilket kun gør det hele endnu mere absurd.
Regeringen kan med lovforslaget jo risikere at straffe børn af forældre, der ikke nødvendigvis er eller har været fremmedkrigere.
Vi mener derfor, at det er altafgørende, at forældrene stilles for en domstol, og at der tages stilling til den pågældendes skyld.
Principperne for, at folk skal være dømt, før de kan straffes, må også gælde i spørgsmålet om udenrigstjenestens bistand til f.eks. børn og voksne, som holdes fanget i krigslejre som dem, vi nu ser i Syrien.
En lille positiv note i denne sammenhæng er, at vi kan notere os, at regeringen fortsat vil yde bistand i overensstemmelse med udenrigstjenestens almindelige praksis til børn, som er rejst med deres forældre til et konfliktområde eller er født i et konfliktområde.
Vi er dog bekymret, da bistand ydes ud fra en konkret skønsmæssig vurdering af den pågældendes situation og de praktiske muligheder, herunder sikkerhedssituationen.
Netop dette skøn har afholdt udenrigstjenesten fra at hente mange danske børn hjem fra f.eks. lejre i Syrien.
I forhold til udenrigstjenestens ret til at nægte bistand til voksne personer er det Alternativets opfattelse, at Udenrigsministeriets bistand har karakter af faktisk forvaltningsvirksomhed med den konsekvens, at forvaltningslovens regler om begrundelse og partshøring ikke finder anvendelse.
Vi mener, at den person, som formodes at være fremmedkriger eller at have opholdt sig i et konfliktområde, har partsbeføjelser, herunder begrundelse, partshøring m.v., samt at personen omfattes af bestemmelsen og får mulighed for inden for rammerne af den almindelige strafferetspleje at forsvare sig mod anklagerne.
Så for at slutte, hvor jeg startede, vil jeg sige, at vi ikke kan støtte det her forslag, fordi vi mener, det er bydende nødvendigt i en retsstat, at folk stilles for en domstol, og at det aldrig må være de dømtes børn, som skal straffes.
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-17:
Mener ordføreren ikke, at det er et paradoks, at Alternativet, som jo sædvanligvis går ind for mangfoldighed og for forskellige nationers trivsel i sameksistens, her fremmaler et billede af, at et barn bliver straffet, fordi det f.eks. bliver født som fransk eller irakisk eller spansk statsborger?
Er det ikke paradoksalt?
Susanne Zimmer (ALT), 2019-12-17:
Det, der er vigtigt, er, at vi varetager børnenes interesser og følger børnekonventionen.
Derfor må vi se på den her situation, som vi gør, og have den her stillingtagen til den.
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-17:
Hvordan kan det være i modstrid med et barns interesse at blive født som f.eks. irakisk eller spansk statsborger?
Susanne Zimmer (ALT), 2019-12-17:
Nu taler vi om børn, der har forældre, som regeringen med det her lovforslag anser som fremmedkrigere.
De findes jo ikke i andre lande.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2019-12-17:
Det var kun, fordi ordføreren lige sagde, at hun er fløjtende ligeglad med IS-terroristerne, altså om de bliver statsløse.
Det budskab tror jeg efterhånden at ordføreren har slået fast er partiets politik.
Jeg skal bare lige være helt sikker: Betyder det også, at ordføreren er fløjtende ligeglad med, om børnene bliver statsløse?
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-17:
Ordføreren mener ikke, at forslaget er vidtgående nok, når det gælder spørgsmålet om, at vi jo ikke vil gøre børn statsløse, men hvordan vil ordføreren undgå, at Afghanistan, Somalia, Iran og andre lande beslutter sig for, at børn, der fødes i Danmark af f.eks. iranske statsborgere, ikke skal fødes statsløse?
Hvordan vil ordføreren undgå det, hvis vi selv går ned ad den vej, og hvordan skulle vi i givet fald blive ved med at argumentere sammenhængende for, at vi ikke mener, at børn skal fødes statsløse?
Mette Thiesen (NB), 2019-12-17:
Nu var det sådan set ikke det her med statsløse, jeg specifikt nævnte som et af hullerne.
Det er selvfølgelig klart, at jeg og vi er valgt i Folketinget for at varetage danskernes interesser og beskytte danskerne, så det er selvfølgelig det, vi arbejder ud fra.
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-17:
Jamen er ordføreren ikke enig i, at når man kritiserer regeringen for ikke at fremsætte et lovforslag, hvor konsekvensen kan være, at børn bliver statsløse, er der et eller andet, der ikke hænger sammen, hvis vi samtidig gerne vil undgå, at andre lande skal lade børn fødes statsløse i Danmark?
Det går jeg ud fra at ordføreren og jeg er enige om at vi ikke ønsker.
Er der så ikke en eller anden inkonsistens i argumentet?