Sophie Løhde (V), 2024-05-03:
Tak, formand, og tak for alle bemærkningerne til regeringens lovforslag.
Det var ikke sådan, at jeg fornemmede, at vi blev klappet hjem sådan hele vejen rundt i Folketingssalen.
Til gengæld bekræfter alle indlæggene fra talerstolen i dag mig i, at vi i hvert fald er enige om, at vi er nødt til at gøre noget i forhold til at imødegå den kritiske mangel på lægemidler, som vi desværre har set de senere år.
Det er en situation, som vi jo ikke alene oplever i Danmark, men i resten af Europa.
Vi har set en stigning i antallet af forsyningsvanskeligheder for lægemidler, og konsekvensen er, at det skaber utryghed.
Det kan få alvorlige behandlingsmæssige konsekvenser for patienterne, og meget tyder jo desværre på, at vi også fremover vil se problemer med forsyninger af forskellige former for medicin.
Det er på det bagtæppe, at regeringen har valgt at fremsætte det her lovforslag.
Og bare for at sætte det lidt i perspektiv er antallet af forsyningssager i Lægemiddelstyrelsen steget med over 60 pct.; det er gået fra ca. 600 sager i 2021, som i øvrigt i forvejen var et højt niveau, til mere end 1.000 sager sidste år.
Stigningen i forsyningsvanskeligheder for lægemidler skyldes jo grundlæggende mange forskellige faktorer.
Vi ser også, at der i nogle tilfælde fremstilles råvarer af kun få virksomheder eller i kun få lande.
Det gør også forsyningskæden mere sårbar, f.eks. hvis der opstår kvalitetsproblemer i en produktion.
Det betyder også, at en konflikt, en naturkatastrofe eller et sygdomsudbrud kan få afledte konsekvenser for fremstilling og transport af lægemidler globalt.
Vi oplever også, at nogle lande indfører egentlige begrænsninger af den frie bevægelighed i form af eksportrestriktioner.
Lægemiddelstyrelsen vurderer på den baggrund, at forsyningen af lægemidler er skrøbelig på både kort, men også på længere sigt.
Det mener vi som regering at vi er nødt til at handle på.
Der er behov for nye tiltag for i højere grad at sikre forsyningen af lægemidler.
Der er tiltag på vej, også på EU-niveau,
men de skal jo ses som et supplement til de nationale initiativer og nationale tiltag.
Vi mener ikke fra regeringens side, at de nuværende og kommende EU-tiltag er tilstrækkelige til at sikre forsyningen herhjemme.
Og derfor vurderer vi også, at der er behov for yderligere nationale tiltag nu og her.
Det handler jo først og fremmest om at opbygge længerevarende nationale lagre af kritiske lægemidler, helt på linje med i øvrigt mange andre EU-lande, der allerede har indført krav til lægemiddelvirksomheder om at opbygge lagre.
Jeg vil ikke gå i detaljer med hele lovforslaget, men jeg synes alligevel, at jeg i dag vil lave et par nedslag, også i forhold til nogle af de bemærkninger, der har været som led i debatten.
Konkret vil vi med lovforslaget forpligte virksomheder, der bringer kritiske lægemidler til brug i primærsektoren på markedet i Danmark, til at etablere sikkerhedslagre.
Lagrene skal svare til op til 8 ugers salg af de omfattede kritiske lægemidler.
Ved længerevarende forsyningsvanskeligheder vil lagrene give Lægemiddelstyrelsen og andre aktører tid til at kunne iværksætte tiltag, der kan afbøde konsekvenserne.
Med lovforslaget her vil virksomhederne få pligt til at indberette lagerbeholdninger af kritiske lægemidler til Lægemiddelstyrelsen.
Det vil give Lægemiddelstyrelsen bedre muligheder for i det hele taget at kunne vurdere, hvordan forsyningssituationen ser ud, men jeg er også meget opmærksom på, at lovforslaget kommer med en pris.
Jeg er helt med på, at det her vil medføre udgifter for virksomhederne, og derfor har jeg også lyttet meget opmærksomt til alle de forskellige input, der er kommet fra nøgleaktørerne på medicinområdet og også fra jer her i salen.