runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Paulin (S), 2022-06-02:
Mange tak for det.
Vi kigger både tilbage på det seneste år, men også ud i fremtiden.
Det seneste år har vi indgået mange vigtige aftaler, som er med til at sikre et helt afgørende fundament for nogle af de teknologier, som bliver af den allerstørste vigtighed for den grønne omstilling fremadrettet.
Jeg synes f.eks., at det er vigtigt at fremhæve aftalerne om power-to-x, hvor vi har fremtidssikret rammevilkårene og snart skal i gang med et udbud.
Det samme gør sig gældende med CO 2 -fangst og også med aftalen om geotermi, som skal gøre det muligt at etablere storskalageotermi i Danmark.
Og det er blot nogle af de aftaler, som der er indgået i det forgangne år, og som kommer til at levere nogle store resultater til den grønne omstilling.
Alligevel var der nok ikke for et år siden så mange af os, der troede, at vi ville stå i en situation i dag, hvor energipolitikken i så høj grad, som vi har set, også har fået en sikkerhedspolitisk dimension som i de her dage og de her måneder.
Ruslands aggressive krig er først og fremmest en helt forfærdelig tragedie i Ukraine, men har også samtidig taget store dele af Europas energiforsyning som gidsel.
I Danmark er vi langt hen ad vejen et sted, hvor vi har et rigtig godt udgangspunkt for at komme fri af Putins gas.
Vi har en høj andel af vedvarende energi i vores energiforsyning, og vi har en egenproduktion i nogle år fremover af olie og naturgas i Nordsøen, indtil det bliver lukket ned.
Vi udnytter affaldsenergi og overskudsvarme i fjernvarmen – og sådan kunne jeg blive ved.
Men krigen viser også, at vi har behov for et endnu højere tempo i omstillingen til og udbygningen med grøn vedvarende energi.
Derfor er vi jo også gået i gang med forhandlinger om at få naturgasforbruget bragt hurtigt ned og i stedet erstattet med fjernvarme, med biogas, med elektrificering.
Og fra Socialdemokratiets side har vi også meldt ud, at vi skal have høje ambitioner omkring udbygningen med mere vedvarende energi.
Vi ønsker at firdoble produktionen af grøn strøm fra landvind og sol, at etablere 1-4 GW yderligere havvind inden 2030, og det ser vi frem til videre drøftelser med partierne om.
Så vil jeg på vegne af S, SF og Enhedslisten læse følgende forslag til vedtagelse op: Forslag til vedtagelse
»Folketinget anerkender, at der i 2021 blev indgået brede og rammesættende aftaler for den grønne omstilling af energisektoren i Danmark.
2021 og starten af 2022 har imidlertid også vist, at Danmarks energi- og forsyningssektor er sårbar bl.a. over for stigende energipriser og afhængighed af russisk gas, og at der er behov for politiske initiativer, der kan skabe et mere grønt og sikkert Danmark.
Folketinget opfordrer regeringen til en massiv udbygning med vedvarende energi, herunder at handle på ambitionerne i udspillet »Danmark kan mere II« om en firedobling af produktionen af grøn strøm fra landvind og sol.
Ligeledes skal energieffektiviseringer og elektrificering ses som en vigtig del af løsningen for at blive fri af afhængigheden af russisk gas.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-06-02:
Vi er i Enhedslisten helt enige i det mål om at blive fri for Putins gas, og derfor er det også vigtigt, hvad der sådan samlet sker, og der har jeg jo noteret mig, at Socialdemokratiet holder fast i den udbygning af en gasledning på Lolland-Falster til to sukkerfabrikker, på trods af at der på det seneste er kommet en rapport, som viser, at det, hvis man gik efter en elektrificering, sådan set ville være en bedre løsning.
For jeg synes, det er så ærgerligt, at vi, når vi skal udfase gassen, så udbygger vores gasnet i en del af landet og dermed måske lokker nogle flere firmaer til at komme over på gassen i stedet for at komme over på en elektrificering, som ville være den varige løsning.
Kan ordføreren ikke se, at der er et dilemma, der ikke er løst på den gode måde på Lolland-Falster?
Anne Paulin (S), 2022-06-02:
Det, som den rapport fra Deloitte og Kraka, som ordføreren refererer til, ikke forholder sig til, er spørgsmålet om, hvad der rent faktisk er muligt for virksomheden, i det her tilfælde for Nordic Sugar, og det er mig bekendt ikke muligt for dem at lave den her elektrificeringsløsning.
Så derfor kan man jo godt sætte sig ned og lave nogle beregninger og komme til den logiske konklusion, at det, fordi gaspriserne er højere i dag, end de plejer at være, så også vil være en dyrere løsning for Nordic Sugar at gå over til gassen.
Men vi er jo nødt til at forholde os til den virkelighed, som er, at det ikke umiddelbart er en mulighed for dem at lave den her elektrificering.
Det kan være, at det kommer på et senere tidspunkt.
Så vil jeg også sige, at jeg tror, at man er nødt til at se på det på den måde, at den infrastruktur, det er, jo også kan transportere biogas, og at det også kan være, at den kan transportere andre former for grønne brændstoffer eller andre former for grøn gas i fremtiden, og at der dermed også kan være god ræson i, at der kommer den type infrastruktur til en del af landet, som i dag er afkoblet fra det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-06-02:
Jeg tror, der bliver kamp om den grønne gas.
Et andet emne er, at regeringen i de her CO 2 -afgiftsforhandlinger, som vi står over for, er kommet med et udspil, hvor indtægten hovedsagelig går til CCS.
Der kunne jeg godt tænke mig, at vi får en god debat om, om det ikke vil være bedre, at pengene, indtægten, i højere grad går til at udfase noget gas i erhvervslivet.
For den mulighed vil vi jo også kunne have, altså at vi kan understøtte det, frem for at det hele går til CCS.
Når nu vi har den her sikkerhedspolitiske situation, ville det så ikke være fornuftigt at tage en årlig vender på det aspekt?
Anne Paulin (S), 2022-06-02:
Nu er der jo gang i forhandlingerne om det.
Men som jeg husker det, er det heller ikke alt, der er møntet på at skulle gå til CCS.
Så der vil jo også være andre muligheder for at lave energieffektiviseringer for virksomhederne, og der er da ikke nogen tvivl om, at det at få naturgassen eller biogassen for den sags skyld ud, hvis en elektrificering er en mulighed for ens virksomhed, er en rigtig, rigtig god ting og noget, som vi skal sigte efter.
Så tror jeg også, at CCS er et rigtig, rigtig vigtigt redskab, også for nogle af de her helt store udledere, hvor man måske ikke lige kan se, at der er en eller anden energieffektivisering, der er mulig.
Ja, det er jo Nordic Sugar som virksomhed, som har den vurdering, at det ikke er muligt.
Alligevel er vurderingen, at det ikke er muligt.
Det er jo også noget, som der har været en dialog med Energistyrelsen om osv.
Så det er jo ikke grebet ud af blå luft, at det her er den mulighed, som de ser for sig.
Så mener jeg også, at der er nogle fordele ved, at der eksempelvis kommer nogle lokale muligheder for biogasproduktion i området, som der ikke er på nuværende tidspunkt, som så også kan komme til at give noget andet grønt gas både til Nordic Sugar, men jo også til andre steder, hvor det efterspørges.
Carsten Kissmeyer (V), 2022-06-02:
Det var jo fristende, hvis bølgeenergi virkelig var noget, der fungerede.
Men den indikation, jeg i hvert fald indtil videre har, og vi i Venstre har, er, at bølgeenergi i hvert fald med den aktuelle teknologi, vi kender, er en meget, meget dyr VE-energikilde.
Den kan godt have det perspektiv, at den fungerer, når der ikke er sol, og når der ikke er vind, men det ændrer ikke ved, at det er meget dyrt på nuværende tidspunkt.
Vi har jo sådan set gjort os til talsfolk for at sige, at vi kan arbejde med nogle koncessionsaftaler, hvor man får en koncession for at have nogle anlæg stående derude.
Det kan også være, det kan kombineres med, at man har en produktionsafgift på en eller anden måde.
Det synes jeg de nærmere forhandlinger må komme an på – også en vurdering af markedssituationen.
Lige nu er vi jo i den situation, at vores forsyningssikkerhed i meget høj grad også spiller ind i det her.
Så jeg synes, at der skal vi være åbne over for at snakke med hinanden.
Torsten Gejl (ALT), 2022-06-02:
Jeg vil gerne lige blive i sporet, som Enhedslisten åbnede, med Nordic Sugar, hvor ordføreren siger, at det ordføreren bekendt ikke er muligt at bruge en elektrisk løsning eller en halvelektrificering.
Er det noget, ordføreren har undersøgt, eller er det baseret på, hvad Nordic Sugar selv siger?
Ordføreren nævner også, at sådan noget jo burde undersøges og dokumenteres.
Er det sådan, at regeringen kunne forestille sig at lave en undersøgelse, der efterprøver, hvorvidt det er rigtigt, at det er så svært at lave en eller anden form for elektrificering af industrien i Nordic Sugar?
Anne Paulin (S), 2022-06-02:
Tusind tak for det, og tak for en spændende tale, hvor ordføreren reflekterer over mange interessante emner.
Jeg kunne godt tænke mig at bede ordføreren om at reflektere over Venstre, som i sidste regeringsperiode aflyste en række klimamål, som den tidligere SR-regering havde indgået aftale om; det skete bl.a. med henvisning til, at det ville blive for dyrt at holde fast i de her ambitiøse klimamål.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om det egentlig var en fejl, at Venstre valgte at gøre det i sidste regeringsperiode for ikke særlig mange år tilbage, og hvilken betydning ordføreren tror det ville have haft, hvis man havde holdt fast i de ambitiøse klimamål, som man havde arvet fra SR-regeringen i stedet for at afvise dem.
Hvilken betydning ville det have haft for det grundlag, som vi siden hen – og heldigvis – har ført en meget mere ambitiøs klimapolitik på?
Carsten Kissmeyer (V), 2022-06-02:
Det er jo det, jeg prøver at sige, nemlig at de vurderingskriterier, der skal være, og den måde, som vi sådan set udbyder f.eks. havarealer på, ikke alene skal handle om, hvad man giver for det, men at man også skal sandsynliggøre f.eks. den miljøpåvirkning og den klimapåvirkning, som de processer, man sætter i gang, og de apparaturer, man stiller op, belaster med.
Derudover tror jeg altså også, at vi er nødt til at have et sikkerhedspolitisk aspekt ind i den måde, vi udbyder på, i forhold til at man på en eller anden måde – og det er ikke simpelt – er nødt til at overveje, hvordan vi sikrer, at vi ikke kommer i lommen på nogle andre, så at sige, sådan som vi lige nu er i lommen på russerne.
Og det vil jo også være noget, markedet vil kunne agere indenfor, altså at der er betingelser, man skal leve op til, og at man så vil kunne byde på tingene, nøjagtig som vi kender det i dag.
Men det handler ikke kun om en budpris.
Jamen hvis vi kigger lidt tilbage i tiden, kan jeg huske, at den relativt store vindmøllepark, der blev lavet ved Anholt, fik et meget, meget stort offentligt tilskud, mere end 1 kr. pr. kWh.
Og jeg tror faktisk, at vi har set en teknologiudvikling, som har betydet, at behovet for offentlige subsidier i forhold til den energiproduktion, der skal finde sted nu, er reduceret meget, meget markant.
Jeg anerkender fuldt ud, at indtægterne fra afgifter på fossil energi bliver langt, langt mindre; men jeg tror til gengæld, at den udbygning, vi står over for nu, i væsentligt omfang vil kunne foregå uden offentlige subsidier.
Jeg tror, at reguleringen er vigtig, altså at vi på en eller anden måde sikrer, at vi har en regulering, der understøtter markedet i den retning, vi gerne vil, og herunder at vi også har det sikkerhedspolitiske perspektiv med.
Anne Paulin (S), 2022-06-02:
Jeg tror sådan set, ordføreren har ret i, at det er blevet billigere at udbygge eksempelvis havvindmølleparker over de seneste år.
Det er jo egentlig evident.
Men der er jo mange andre ting, der også koster penge i den grønne omstilling, og hvor man kan sige, at der er det lidt ærgerligt, at Venstre førte den politik.
Og det leder mig jo så frem til at spørge: Hvor står Venstre så i dag?
Nu er vi i gang med forhandlinger om en CO 2 -skat osv.
Vi så med elbilaftalen, at Venstre stillede sig uden for en ellers god aftale med henvisning til skattestoppet, som er meget vigtigt for Venstre.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvad er egentlig vigtigst for Venstre – er det, at vi får en god, ensartet CO 2 -skat, som kan føre mange reduktioner med sig, eller at Venstre holder fast i et skattestop?
Karsten Filsø (SF), 2022-06-02:
Jeg vil gerne følge lidt op på det, fru Susanne Zimmers nævnte om produktion af solpaneler.
Det er jo sådan, at vi har et rigtig godt greb om hele vindmølleindustrien i Danmark og i vores del af verden, og jeg er fuldstændig enig i de betragtninger, som Venstres ordfører kommer med, i forhold til at en stor del af produktionen af solpaneler foregår i Østen, det foregår i Kina.
Så derfor er der god musik i at sige, at vi skal have noget mere produktion her til Danmark.
Og sådan i lyset af ordførerens politiske overbevisning kunne jeg forestille mig, at ordføreren ville mene, at markedet vil kunne stille op til meget af det her.
Men nogle gange skal markedet jo hjælpes lidt.
Har ordføreren nogen konkrete idéer til, hvordan vi fra det her hus kan skubbe på den her udvikling, som jeg er helt enig i vi skal understøtte?
Carsten Kissmeyer (V), 2022-06-02:
Det er rigtig vigtigt for os, at vi bevarer arbejdspladser.
Vi siger ikke, at alle arbejdspladser skal bevares uændret, men det er vigtigt, at beskæftigelsen i Danmark også understøttes i den grønne omstilling.
Og så er det vigtigt, at vi med den grønne omstilling også sikrer, at det her samfund har noget at leve af på den lange bane.
Torsten Gejl (ALT), 2022-06-02:
Tak, og tak for talen.
Ordføreren nævnte lige kort Esbjergaftalen, som er en kæmpestor energiaftale, og som, så vidt jeg kan se – nu ved vi ikke så meget om den – skal baseres på vindmøller i Nordsøen og et stort samarbejde mellem fire lande.
Det er utrolig ambitiøst og rigtig gode nyheder og har en kæmpestor størrelse; det er klart, at vi får skabt energi til millioner af familier.
Men nu her på det her tidspunkt, hvor det hele ikke er syet ordentligt sammen, skal vi måske også diskutere, hvor stor en del af det provenu, der kommer fra den energiproduktion, der skal kanaliseres ind i det danske samfund, altså bruges til dansk velfærd.
I Norge har de været utrolig gode til at bruge deres oliemillioner til velfærd.
Nogle gange har vi i Danmark måske ikke været så gode til at kanalisere så meget af overskuddet fra store energiproduktionsaftaler ind i den danske velfærd.
Hvad tænker Venstre om det på nuværende tidspunkt?
Carsten Kissmeyer (V), 2022-06-02:
Jamen i Venstre er vi faktisk optaget af, at vi også får gevinst af de muligheder, vi har, og når vi kigger på Nordsøen, har den faktisk givet den danske stat ret store indtægter.
Jeg kan ikke huske tallet hundrede procent præcist, men det er i hvert fald noget mere end 500 mia. kr.
Vi ser da et perspektiv i, at den danske stat også får gevinst af det, der kan foregå i vores del af Nordsøen, ingen tvivl om det.
Og vi tror også på, at vi industrimæssigt kan drage fordel af det.
Men det kræver, at vi overvejer bevidst, hvordan det er, vi arbejder med de her ting, så vi sikkerhedspolitisk fremadrettet ikke bringer os i en situation, i forhold til hvis vindmøllerne ude på havet står stille eller der er nogen, der er i stand til at lave cyberangreb på dem, eller hvad ved jeg, og at vi sikrer, at vi også har herredømmet over den teknologi, der ligger derude.
Torsten Gejl (ALT), 2022-06-02:
Hvordan tænker Venstre, at man måske mere konkret kan sikre, at noget af overskuddet går til dansk velfærd?
Altså, er det gennem beskatning, er det gennem medejerskab?
Det er jo så utrolig mange penge, at det kunne løse nogle af de mindre diskussioner, vi altid har, hvor man er nødt til at tage lidt penge fra det ene for at putte dem ind på det andet område.
Hvad kunne man mere konkret gøre for at sikre – ligesom i Norge – at en endnu større del af det provenu går til dansk velfærd?
Stinus Lindgreen (RV), 2022-06-03:
Tak for det.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i det.
Og jeg deler også ordførerens ærgrelse over, at vi ikke har fået en ny udtalelse fra Det Etiske Råd.
Det var noget, der også var oppe under sidste debat, og derfor synes jeg, det er en skam, at vi ikke har fået det.
Som ministeren var inde på, er det ikke, fordi det afgør, hvad vi stemmer her, men det er altså godt at få belyst komplekse etiske spørgsmål fra flere sider.
Så det er egentlig ikke så meget et spørgsmål, men mere en kommentar.
Jeg er enig med ordføreren.
Jeg er sådan set også klar til at stemme i næste uge, men jeg synes, det er klogt, som vi besluttede og blev enige om i udvalget i går, at skyde det, til alle folk har beslutningsgrundlaget på plads.
Martin Geertsen (V), 2022-06-03:
Nu skal jeg jo gå a thin line, som det hedder på nydansk, for jeg skal søge at repræsentere en folketingsgruppe, hvor der er lidt forskellige ståsteder i forhold til det her.
Men helt objektivt set
ser jeg sådan set ikke på den måde nogen konfrontation logisk set – skal jeg understrege – mellem på den ene side at lave information og spørge folk, i forbindelse med at man bestiller kørekort eller andet på nettet, og så på den anden side at have det formodede samtykke, i særlig grad ikke, når det er kombineret med den soft optoutmodel – altså det forhold, at de pårørende jo vil blive konsulteret, hvis man i givet fald har trykket sig forbi alle mulige dialogbokse, når man har bestilt kørekort og sygesikringsbevis og den slags.
Så logisk set – det skal jeg understrege – ser jeg ikke nogen indbygget konflikt i det.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-06-03:
Tak for det.
Tak til ordføreren for en, synes jeg, rigtig god tale, der kommer omkring et komplekst spørgsmål, som jeg kan forstå på ordføreren deler Venstres gruppe, hvilket det nok også gør i flere andre grupper, kunne jeg forestille mig.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren gør sig nogen tanker om at kombinere de forskellige modeller.
Nu har vi diskuteret det her med obligatorisk stillingtagen for et par uger siden i, hvad kan man sige, konteksten af den model, vi har i dag, men har ordføreren gjort sig nogen tanker om, hvordan det kunne spille sammen med det her forslag om et aktivt fravalg i stedet for?
Peder Hvelplund (EL), 2022-06-03:
Jeg deler sådan set hr. Martin Geertsens ærgrelse over, at vi står i den her situation, men jeg synes også, det er fornuftigt, at vi får en ny udtalelse fra Det Etiske Råd.
Og på samme måde kan man sige, at beslutningen omkring en obligatorisk stillingtagen jo også har en indflydelse på den beslutning, vi kommer til at træffe, alt efter hvordan den model bliver udformet.
Så der kan jo også være nogle fordele ved det, men jeg er sådan set grundlæggende enig i, at det er ærgerligt, at vi står i den situation nu, at vi førstebehandler det og så alligevel først kommer til at stemme om det til oktober måned.
Martin Geertsen (V), 2022-06-03:
Det kan jeg fuldt ud bekræfte.
Det har jo altså været en debat, der har pågået længe.
Borgerforslaget har været længe undervejs, og derfor er jeg ærgerlig over, at den udtalelse ikke ligger der i dag.
Men på den anden side synes jeg sådan set også, det er væsentligt, at der kommer en udtalelse fra Det Etiske Råd omkring det her spørgsmål, og jeg kan bekræfte hr. Peder Hvelplunds skitsering af, hvad det så er for en tidsplan.
Peder Hvelplund (EL), 2022-06-03:
Tak for det.
Og tak for en rigtig god og reflekteret tale, synes jeg.
Når jeg tager ordet, er det egentlig mest for bare lige også at få det processuelle på plads, for det er klart, at det har en stor interesse for en stor gruppe borgere.
Så jeg skal bare bede hr. Martin Geertsen om at bekræfte, at vi i Sundhedsudvalget i enighed har besluttet, at vi afventer den stillingtagen, der kommer fra Det Etiske Råd i september måned, og at det derfor så først vil blive i den nye samling, at der vil komme en konkret afstemning om det her forslag.
Martin Geertsen (V), 2022-06-03:
Ja, og jeg tror sådan set ikke, jeg har yderligere at tilføje.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-06-03:
Det her er en svær sag; det tror jeg vi alle sammen er fuldstændig enige om.
Det er komplekse etiske spørgsmål, vi står og diskuterer her.
Ordføreren siger, at vi skal sikre, at flest mulige tager stilling, og det er jeg fuldstændig enig i.
Ordføreren var med til i hvert fald noget af høringen – jeg kan ikke huske, om hr. Per Larsen var med til hele høringen – vi havde her for noget tid siden, men en af de ting, der blev nævnt, var fra Island, så vidt jeg husker, hvor man havde vurderet, om obligatorisk stillingtagen var nok i sig selv, eller om man skulle bruge den model, som vi har her.
Man valgte så det sidste, fordi erfaringen var, at det ikke var nok med obligatorisk stillingtagen.
Så når man kigger ud i verden, lader det til, at kombinationen af de to tiltag, altså både at have et aktivt fravalg og at bede folk om at tage stilling, faktisk giver den bedste effekt.
Har hr. Per Larsen nogen kommentar til det?
Martin Geertsen (V), 2022-06-03:
Ja, og jeg kan sådan set bekræfte og understrege den ærgrelse endnu en gang, for jeg synes, det her har været længe undervejs.
Og som jeg sagde før, kan jeg i hvert fald med sindsro konstatere, at vi i Venstres folketingsgruppe har haft uhyre mange drøftelser af det her spørgsmål, og det har også været en debat, der har kørt i offentligheden længe.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-06-03:
Tak for ordet.
Og tak til de borgere, som med Mads Sebbelov i spidsen har sat organdonation på dagsordenen endnu en gang.
Jeg kan ikke komme i tanker om en større sorg end at miste et barn – det skulle da lige være at vide, at barnet faktisk kunne have været reddet med en organdonation.
Jeg har derfor også den allerstørste forståelse for det borgerforslag, som vi behandler i dag.
Jeg tror også, det er rigtigt, at der er flere borgere, som gerne vil donere nogle eller alle organer, men som bare ikke lige har fået truffet beslutningen i tide.
Ordningen forudsætter imidlertid, at borgere, som af forskellige årsager ikke ønsker at donere organer, selv melder fra.
Der er grund til at antage, at der også vil være borgere, som bare ikke lige får det gjort, og det vil altså også efterlade pårørende til potentielle donorer med en tvivl om, hvorvidt det faktisk var i overensstemmelse med den pågældendes ønsker.
Vi har drøftet det her spørgsmål i mange år, og jeg har også været med til at drøfte det i mange år, og det er en falliterklæring, at vi ikke på nogen måde har rykket os på synspunkter eller på løsninger.
Derfor er jeg også glad for, at det i foråret viste sig muligt at få et flertal for et beslutningsforslag, som indebærer, at vi som borgere skal tage stilling til organdonation.
Ordningen vil indebære, at alle voksne tager stilling til, om de vil donere organer og hvilke.
På den måde griber vi de mange, som bare ikke lige får taget stilling i tide, og vi sikrer, at efterladte ikke er i tvivl om, hvad den pågældende selv har ønsket i forhold til organdonation.
For lige så svært det er for patienter, som venter på det livgivende organ, lige så svært er det også for de pårørende, som skal tage afsked med en potentiel donor.
Vi er netop blevet indkaldt til de første drøftelser om sådan en ordning,
og jeg ser frem til, at vi forhåbentlig snart kan præsentere en holdbar og forbedret løsning på organdonation for de patienter, som vil få gavn af det.
Jeg mener imidlertid også, at vi med fordel kan inddrage lige præcis det her borgerforslag i det videre arbejde, og derfor håber jeg også, at vi bliver enige om, at en afstemning kan vente, så vi får vendt alle muligheder i de kommende forhandlinger.
Endnu en gang tak til jer, der igen og igen sætter det her vigtige emne på dagsordenen.
Vi ser frem til, at vi forhåbentlig meget snart kan præsentere en konkret løsning, som faktisk også kan holde i fremtiden.