runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pind (V), 2017-02-24:
For det første: Jo, det er så meningen med udviklingskontrakterne, at man kan få klargjort, hvordan relationen skal være mellem de enkelte institutioner, ikke bare bredt, men de enkelte institutioner, som i øvrigt kan indgå forskellige rammekontrakter med de respektive universiteter.
For det andet: Nej, jeg siger ikke, at løbet er kørt, men jeg synes bare, man kan se, hvis man kigger historisk på det, at der har været et kolossalt svigt over for de unge mennesker, hvor man ikke har taget den her problemstilling alvorligt, men har hyldet det ind i de gode viljers tyranni og netop har snakket meget mere om proces i stedet for det, der egentlig kom ud af det.
Og derfor får man altså ikke mig til at flytte fokus, for jeg mener, det resulterer i en lavere faglighed, hvis man insisterer på det.
Åh, jeg synes, jeg kunne sige så meget om det her, for nu har jeg jo selv, ligesom ordføreren, haft en fortid i kommunalpolitik, og min oplevelse har været, særlig i den skolepolitiske diskussion, der har været, at de meget løse rammer, som man opererede med i en længere årrække i grundskolen, i virkeligheden har skabt enorme sociale problemer.
Og derfor er det altså regeringens politik, at vi prioriterer en tidlig indsats i forhold til den sociale mobilitet, altså på dagtilbuds-, grundskole- og ungdomsuddannelsesområdet.
Det er derfor, vi viger tilbage for det – det er, fordi vi vil have, at den egentlige indsats skal være der, hvor det egentlig virker.
Og det er det, der er ment med det forslag til vedtagelse, som vi skal stemme om på et tidspunkt.
Jacob Mark (SF), 2017-02-24:
Det er meget interessant, at det lovforslag kommer lige i dag, for så kunne man jo have lyst til at stille en masse spørgsmål om det, men nu nøjes vi så med det her lille fokusområde.
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg sådan set synes, at det forslag, som ministeren kommer med, om strategiske udviklingskontrakter er en ret god idé, og det tror jeg også godt vi kan se os selv i – men nu har jeg jo selvfølgelig ikke læst det hele endnu.
Men jeg synes ikke, det nødvendigvis udelukker ideen om at fremme social mobilitet.
Og nu læser jeg bare det her forslag til vedtagelse fra sidste debat, som vi jo havde for 5 minutter siden, og der står som det første, at Folketinget vurderer, at det er en central udfordring for uddannelsessystemet at bidrage til at øge den sociale mobilitet.
Og det er det forslag til vedtagelse, som regeringen selv har tænkt sig at stemme for.
Altså, tænker ministeren så ikke, at man godt kunne betragte social mobilitet som en kerneopgave for uddannelsessystemet, når man laver det her forslag til vedtagelse?
Lotte Rod (RV), 2017-02-24:
Jeg vil gerne bede ministeren uddybe det sidste, han sagde i sin indledende tale, for et splitsekund hørte jeg det, som om han var villig til at skrive social mobilitet ind i udviklingskontrakter, og så skyndte han sig at sige til fru Christine Antorini, at det ikke var tilfældet.
Så jeg vil gerne have ministeren til at gøre os klogere på, hvad det var, han sagde.
Jacob Mark (SF), 2017-02-24:
Jeg har to spørgsmål.
Det ene er: Hvis ministeren så det som en kerneopgave, er det så rigtigt forstået, at så kunne man godt forhandle med universiteterne om f.eks. at putte social mobilitet ind i de nye strategiske udviklingskontrakter?
Det afhænger vel, minister, af øjnene, som ser.
Det andet spørgsmål er: Mener ministeren – for det var det, jeg hørte Liberal Alliance sige – at løbet er kørt, når man er på de videregående uddannelser, altså at der ikke er noget at gøre i forhold til den sociale mobilitet på det tidspunkt?
Altså, betyder f.eks. fri og lige adgang ikke noget?
Betyder SU'en ikke noget?
Betyder fastholdelse – jo, jeg har godt hørt, at ministeren har sagt det – heller ikke noget, f.eks. ordentlig vejledning, meget feedback?
Det er jo netop noget af det, man kan prioritere, hvis man får skrevet det ind i målene.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-02-24:
Vi har meget fokus på den forebyggende indsats, og som jeg lige nævnte nu fra den her undersøgelse fra 2015 fra Justitsministeriet, så viser den jo f.eks., at uddannelse virker bedre end højere straffe.
Vi har andre forslag til, hvad man gør, for at kriminelle ikke kommer ud i en kriminel løbebane, når de f.eks. kommer ud af fængslet.
Vi har et forslag, vi kigger på, om f.eks., at man kan eftergive tidligere indsattes gæld til det offentlige.
Det er et af de forslag, vi kigger på.
Trine Bramsen (S), 2017-02-24:
Det er derfor, at jeg godt kunne tænke mig at høre Alternativets holdning til de mange forskellige muligheder for forebyggelse, der ligger.
Derfor kunne jeg da godt tænke mig at høre lidt om, hvad Alternativet mener om den type initiativer.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-02-24:
Jeg tror ikke, at ordføreren forstod mig helt ret, hvis det lød, som om vi overhovedet ikke synes, at det var interessant at diskutere det her.
Det, jeg nævnte, var, om det skulle være en forespørgselsdebat, eller om det skulle være i andre forsamlinger, at vi skulle tage det her spørgsmål.
Det handler netop om, at f.eks. de resocialiserende tiltag virker bedre ifølge rapporten her, og det vil sige, at de har en større præventiv effekt end afsoning i fængsel.
Vi er naturligvis positive over for de forebyggende elementer i forhold til det her, så der er jeg enig med ordføreren.
Trine Bramsen (S), 2017-02-24:
Ja, altså, det er jo interessant, at Alternativet ikke mener, at det her er en relevant debat, og så alligevel ikke forholder sig til den viden, der ligger på området her
Altså: Hvad er det, der giver den bedste effekt i forhold til at få antallet af indbrud til at falde?
Derfor synes jeg, det er relevant at høre Alternativets holdning til forebyggelse af indbrud.
Nogle af de mange store evalueringer af forebyggelsesinitiativer, som også er anvendt i landene omkring os, hvilken holdning har Alternativet til dem?
Pernille Schnoor (ALT), 2017-02-24:
Jeg tror, at jeg er lidt for lav.
Jeg kører pulten lidt ned.
Tak for muligheden for at give vores mening til kende i debatten i dag.
Jeg er her for fru Carolina Magdalene Maier, min kollega, som ikke kunne være til stede i dag.
Jeg anerkender selvfølgelig alvoren i problemstillingen, som flere har givet eksempler på i dag.
I Alternativet mener vi dog, at den debat, som spørgsmålet lægger op til, burde tages på et andet niveau.
For det første mener vi, at selve den konkrete udfordring, nemlig at sikre en fortsat nedgang i antallet af indbrud, må være en opgave, som regeringen varetager i samarbejde med politiet.
For det andet ser vi ikke det store behov for at have en forespørgselsdebat i dag om et så konkret område her i vores nationale forsamling.
Når jeg nu står her alligevel, vil jeg faktisk godt benytte lejligheden til at gribe spørgsmålet an fra en anden vinkel.
Det interessante spørgsmål for vores nationalforsamling er, synes jeg, hvordan vi helt overordnet prioriterer ressourcerne i politiet.
Her er initiativer rettet mod nedgang i antallet af indbrud kun et element blandt mange.
Politiets opgaver er mangfoldige, og det nytter ikke noget, at vi fra Christiansborgs side råber højt om alle de opgaver, vi gerne ser politiet varetager, uden at tage ansvaret på os for at drøfte, hvordan vi helt overordnet prioriterer ressourcerne i politiet.
Et godt eksempel, som også har været nævnt i dag, er, når vi beslutter at afsætte ekstra politiressourcer til at foretage grænsekontrol.
Så foretager vi også et fravalg.
Det må vi gøre os klart, og vi må ikke mindst lægge frem for befolkningen, hvad vi vælger fra, når vi vælger noget nyt til.
Det, man taler om i dag, bliver altså i sidste ende en prioriteringsdebat, og den debat tager vi hellere end gerne med resten af Folketinget og også med befolkningen i det hele taget, for den debat er både meget mere nødvendig og meget mere interessant end det konkrete spørgsmål, som man debatterer i dag.
Christina Egelund (LA), 2017-02-24:
Vi har jo det grundlæggende syn på grænsekontrol, at i en ideel verden var der ikke behov for grænsekontrol.
Så havde vi de åbne indre grænser i Europa.
Det er ligesom udgangspunktet.
Så har vi noteret os, at de åbne indre grænser har været stærkt udfordret af, at der ikke har været en god bevogtning af de ydre grænser.
Derfor støtter vi varmt op om den midlertidige grænsekontrol, som man har haft nu i godt og vel et år.
Så længe der er behov for det, står vi også bag den beslutning.
Det skal afspejle den virkelighed, der er i Europa.
Jeg vil gerne sige helt klart og tydeligt: Så længe der ikke er en solid bevogtning, en ordentlig bevogtning af Europas ydre grænser, man kan regne med, synes vi, det er en god idé som konsekvens deraf at bevogte de indre grænser.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-02-24:
Mange tak, og tak for ordførertalen.
Jeg har bare et enkelt spørgsmål i forlængelse af det, jeg spurgte hr. Preben Bang Henriksen om: Hvordan ville grænsekontrollen se ud, hvis Liberal Alliance kunne bestemme?
Det er jo en del af vores vedtagelse om ANPG-kameraer, en central del for os.
Så nu vil jeg også give Liberal Alliances ordfører mulighed for at svare på det spørgsmål.
Christina Egelund (LA), 2017-02-24:
Jo, det gør det.
Jeg synes egentlig, at debatten i dag har det formål at sende et klart signal fra Folketingets side om, og vi synes, det er et stort problem.
Vi synes, det er krænkende, når der bliver begået indbrud i private hjem.
Vi noterer os, at antallet af indbrud i private hjem i Danmark er for stort.
Det skal vi gøre noget ved.
Så synes jeg med den logik, som fru Trine Bramsen lægger for dagen i forbindelse med det, jeg nævnte om reformdagsorden og vækstdagsorden, at hvis man skulle drage en politisk konklusion af det, skulle argumentet være, at hvis bare vi alle sammen blev fattigere, så var der ikke så meget at tage.
Men jeg går ikke ud fra, at det er Socialdemokratiets holdning.
Trine Bramsen (S), 2017-02-24:
Man kunne jo også argumentere for, at hvis alle i Danmark bliver rigere, så bliver vi mere attraktive for udenlandske tyvebander.
Det betyder, at man så skal have en endnu mere effektiv indsats mod antallet af indbrud.
Men lad det nu ligge.
Jeg vil gerne spørge om det med forebyggelse, for der er mange forskellige former for forebyggelse.
Der er mange forskellige initiativer, man kan sætte ind med.
Det er jo faktisk det, alle eksperter peger på er det bedste redskab for at få antallet af indbrud til at falde.
Optager det slet ikke Liberal Alliance, siden det ikke var med i ordførerens tale?
Christina Egelund (LA), 2017-02-24:
Jeg tror, at det, der har en effekt, er, at når man står over for at begå et indbrud, ved man, at hvis man gør det, er der en stor risiko for, at det bliver opdaget.
Det vil sige, at efterforskningen virker.
Det er det ene.
Det andet er, at fælden skal klappe, hvis man begår et indbrud.
Det tror jeg sådan set er ret vigtigt.
Så er der alle mulige andre knapper, som man også kan trykke på.
Jeg tror f.eks., at det, hvis man nu har en reformdagsorden og fører en vækstpolitik i Danmark, så alle bliver rigere, vil have en positiv, afsmittende effekt på antallet af indbrud.
På den måde er der ikke noget sort-hvidt i den her debat.
Men de initiativer, som justitsministeren har lagt frem, er nogle, som vi fuldstændig står bag.
Så er vi åbne for at drøfte alle mulige andre gode ideer.
Jeg kan dog sige om den idé, som fru Trine Bramsen luftede i sin ordførertale, om, som jeg forstår det, en stramning af bygningsreglementet, der indebærer, at fru Trine Bramsen er bedre i stand til at bestemme, hvilket vindue der skal sidde i, lad os sige, Ole Petersens hus i Vejle, at jeg er meget uenig.
Trine Bramsen (S), 2017-02-24:
Som jeg også tidligere har været inde på, handler forespørgselsdebatten i dag om, hvordan vi får antallet af indbrud til at falde.
Mener Liberal Alliance, at de initiativer, der alene handler om straf, som justitsministeren har præsenteret, vil få antallet af indbrud til at falde?
Og hvor har Liberal Alliance i så fald dokumentation for, at det her med straf kommer til at få direkte effekt på antallet af indbrud?
Christina Egelund (LA), 2017-02-24:
Jeg synes, at det til det her emne er svært at spore sådan de store meningsforskelle hos os her i Folketinget, heldigvis.
For man kan jo ikke rigtig meningsfuldt sige det modsatte af, at indbrud er forkert.
Det er en meget konkret overtrædelse af den private ejendomsret, når man ved at bryde ind i andres hjem tilraner sig ting, som andre har erhvervet.
Derfor er det også kriminelt.
I Liberal Alliance har vi generelt den holdning, at man både i straffeloven og i prioriteringen af politiets ressourcer skal slå hårdt ned på personfarlig kriminalitet og berigelseskriminalitet for til gengæld at prioritere den offerløse kriminalitet lavere.
Vi må sætte hårdest ind over for de kriminelle handlinger, der har et offer.
Derfor er vi i Liberal Alliance glade for de initiativer, som justitsministeren allerede har skitseret de seneste dage og gentaget her i dag, som har det sigte at bringe antallet af indbrud ned.
Og så skal jeg sige, at vi støtter den vedtagelsestekst, der blev læst op af hr. Peter Kofod Poulsen fra Dansk Folkeparti.
Christina Egelund (LA), 2017-02-24:
Jamen så lad os da tage snakken om de vinduer.
Altså, jeg er jo enig med fru Zenia Stampe i, at det ikke er alle, der er eksperter i indsætning af vinduer.
Det er jeg ikke, og det erklærer ordføreren at hun heller ikke er.
Og derfor er jeg da enig i, at vejledning er en god idé.
Oplysning til borgerne kan man jo ikke være imod, for det modsatte skulle være, at vi sådan bevidst ville holde skjult for borgerne, hvad der var det kloge valg af vindue at sætte ind for at forhindre indbrud – og det tror jeg ikke at nogen er interesseret i.
Men min pointe er bare, at der jo er meget stor forskel på oplysning, vejledning og lovgivning.
Og mit spørgsmål er derfor: Mener Zenia Stampe, at vi skal lovgive om, hvilket vindue Preben, kan vi kalde ham, vælger at sætte ind i sit hus et eller andet sted på den jyske hede, hvor der måske er 10 km til naboen?
Zenia Stampe (RV), 2017-02-24:
Om det så lige skulle gælde på den jyske hede, ved jeg ikke – det kan jo godt være, at der bliver differentieret, afhængigt af om det er beboelse osv. osv.
Det er også en samfundskontrakt.
Når vi gerne vil bruge politiressourcer på at opklare, synes jeg også godt, at der kan ligge en forventning i den anden ende, og jeg tror i virkeligheden, at det vil blive taget rigtig godt imod de fleste steder, altså det, at der er en forventning om, at man har nogle vinduer, der gør det lidt mindre attraktivt at bryde ind som indbrudstyv.
Det vil jo ikke være det første område, hvor vi vælger at regulere; det er vi jo faktisk rigtig gode til i Danmark.
Jeg ved selvfølgelig godt, at det er en af jeres mærkesager, at det skal vi ikke gøre så meget, men jeg synes, at det her ville være et rigtig fornuftigt område at gøre det på – for folks skyld, for jeg tror, at langt de fleste vil være glade for det.
Der er jo ikke tale om, at man så skal betale dobbelt så meget for et vindue.
Der er måske tale om, at der er nogle bestemte egenskaber, som ens nye vinduer skal have, hvis man skal lave nybyggeri.
Det kan jeg faktisk ikke se det afsindig formynderiske i.
Det er en rigtig god forebyggelse mod det indbrud, som opleves meget voldsomt af folk, men jo også mod, at vi skal bruge politiressourcer på at opklare det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-02-24:
Det kan sagtens spille ind, det er jeg fuldstændig enig i.
Den ene er, at vi indbrudssikrer vores boliger alt for dårligt, og den anden er, at det er for nemt at komme af med stjålne værdigenstande.
Det er de to ting, som jeg hører igen og igen.
I forhold til det, som Venstres ordfører lige sagde om provokatørvirksomhed, vil jeg sige, at det jo netop også handlede om, at lovgivningen skulle laves om, hvis man ville give politiet de ressourcer.
Så det vil selvfølgelig være en diskussion om, hvilket hensyn der vejer tungest.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-02-24:
Så blev vi så kloge.
Der er jo regler om det, der i retsplejeloven hedder provokatøragenter, altså hvor politiet ligesom fremkalder en forbrydelse, og de skal selvfølgelig være overholdt.
Jeg skal ikke gå nærmere ind i det der.
Der bliver nævnt, at i udlandet, Holland eksempelvis, har den her indbrudssikring osv. en fin virkning.
Jeg er så nødt til lige at spørge, og det burde jeg måske også have spurgt andre om: Kan man ret beset være sikker på, hvordan den der statistik egentlig er lavet?
Altså, tror ordføreren ikke også, det kan spille ind, at i Danmark er der ingen mørketal overhovedet, fordi alt anmeldes på grund af forsikring og indboforsikring?
Det er jo ikke sikkert, de har det samme forsikringssystem i udlandet.
Det har de faktisk ikke.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-02-24:
Altså, det er en rimelig omkostningstung måde at komme nærmere opklaringen på, hvis politiet har en formodning om, at der er organiserede indbrudsbander på spil, som igen og igen huserer i et bestemt område.
Derfor skal det selvfølgelig ses i sammenhæng med det, jeg også sagde før, nemlig at der skal være ressourcer til det, for det er en omkostningstung måde at efterforske på.
Men det er simpelt hen huse, hvor der er meget dyre møbler, værdigenstande og andre ting, som kan bruges som lokkemad i opklaringsarbejdet, hvis der er et område, som er meget hårdt ramt af indbrud.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-02-24:
Det kan skyldes akustikken her i Folketingssalen, men sagde ordføreren et eller andet med, at der skulle indføres lokkehuse?
I så fald skal jeg lige have det begreb defineret lidt nærmere, tak.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-02-24:
Det er sjældent, at folk bliver bedre mennesker af at komme i fængsel.
Vi har heldigvis en dygtig kriminalforsorg, der faktisk bruger rigtig mange ressourcer og kræfter på f.eks. at give nogle af de indsatte en uddannelse.
Vi kan jo se, at der er en klokkeklar sammenhæng mellem dem, der er indsat, og så det uddannelsesniveau – eller manglende uddannelsesniveau – de har.
Så der er helt klart nogle ting, man kan gøre, mens de er i fængsel.
Men jeg tror, der er rigtig få områder, hvor det hjælper at sætte folk i fængsel.
Det kan selvfølgelig have en afskrækkende virkning, når straffene har en vis længde, men for os handler det også om, at som borger i et samfund skal man synes, der er noget rimelighed i straffens længde, når man har oplevet et overfald, en voldtægt, et indbrud – alle mulige ting.
Det skal der da være en vis rimelighed i.
Det mener vi – det kan være, vi er uenige.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-02-24:
Så SF anerkender, at det ikke virker at sætte folk i fængsel, men at der er noget symbolsk i det.
Er det sådan, jeg skal forstå det – altså at det handler om signalet i at sige, at der skal være strengere straffe, mere end den konkrete udmøntning af det?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-02-24:
Jeg håber også, det fremgik tydeligt af min ordførertale, at alle de tiltag, som jeg mener i den grad vil virke, vil være forebyggende.
Det var noget, som min tidligere kollega, Karina Lorentzen Dehnhardt, som også var formand for Retsudvalget, gik meget op i, og som hun havde en dialog om med rigtige mange af dem, der ved, hvordan man skal forebygge.
Det var derfor, der var fokus på det.
Når vi er med på en vedtagelsestekst, hvor der også står strengere straffe, så handler det ikke om, at det vil hjælpe noget som helst i forhold til at forebygge indbrud.
Det handler om det ene ben i retspolitikken, nemlig at der skal være en følelse af retfærdighed: at i forhold til det, man har lidt – altså som overgreb, eller hvad det nu er for en følelse, man sidder med – står straffen også mål med det.
Det er min og det er SF's grundlæggende retspolitiske holdning, at vi skal gøre det, der virker, men det virker jo sjældent at sætte folk i fængsel.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-02-24:
Uha, det er lidt svært for mig at svare på i en situation, hvor vi skal drøfte en fortsat nedgang i antallet af indbrud, altså, hvordan skal grænsekontrollen så se ud?
Jeg kan kun sige, at grænsekontrol er mange forskellige ting.
Det sagde jeg også før, og hvis politiet kommer med et forslag til en mere effektiv grænsekontrol over for indbrud og tyve på den ene eller den anden måde, om det er ved automatisk nummerpladegengivelse eller anden form for kontrol, jeg var lige ved at sige røntgenfotografering, så er vi da helt med på at kigge på det.
Det er der ingen tvivl om.
Zenia Stampe (RV), 2017-02-24:
Det samme argument kunne man jo så også bruge i forhold til klimasikring osv.
Vi har jo også reguleringsstandarder på andre områder, der skal tilgodese forskellige hensyn, og jeg er helt klar på, at der kan være en ideologisk forskel.
Vi er jo som bekendt et socialliberalt parti, og vi vil gerne give plads til frihed, men vi har heller ikke noget imod, at man indimellem laver nogle standarder, der kan bringe samfundet i en god retning og i øvrigt hjælpe folk, for sådan tror jeg ofte det bliver opfattet.
Sådan tror jeg også det her vil blive opfattet, nemlig at man har gjort sig den ulejlighed fra Folketingets side at lave nogle standarder, der gør risikoen for, at man bliver udsat for indbrud, mindre.
For det må vi jo forholde os til, når vi er det næstmest indbrudsramte land.
Hvis regulering af vinduer i nybyggeri kan gøre en forskel, er det i hvert fald noget, som vi gerne vil være med til at se på.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-02-24:
Det er svært at argumentere imod, hvis det ikke bliver dyrere, men jeg kan stadig væk ikke se, at det er noget, vi her i Folketinget skal hive ned over hovedet på folk.
Parcelhusejere må efter min opfattelse selv finde ud af, om vedkommende vil have det indbrudssikret eller ej.
Bevares, indbrud er af et lidt større omfang, men dybest set må det altså være op til folk selv, om de indbrudssikrer.
Zenia Stampe (RV), 2017-02-24:
Men hvem siger egentlig, at det vil blive dyrere, hvis det handler om, at vi regulerer?
Jeg har bare sagt, at vi er meget åbne for at kigge på det her.
Jeg har jo ikke en model foran mig, men jeg kunne godt forestille mig, at man satte nogle standarder, så i stedet for at det bliver et spørgsmål om – og det er det, jeg næsten kan forestille mig at både Venstre og Liberal Alliance forestiller sig – at man bliver tvunget til at købe sådan nogle utrolig dyre tyverisikrede vinduer, kan det jo godt være, at det, der sker, er, at vi stiller nogle standarder, som alle vinduesproducenter, der gerne vil gøre sig på det danske marked, bare indretter sig efter, og det fører ikke til en stor prisstigning.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-02-24:
Jeg kan forstå, at flere har agiteret for, at vi herindefra skal lovgive om indbrudssikring, men jeg er nødt til så at spørge fru Zenia Stampe: Straffer vi ikke de forkerte mennesker?
Hr. Rune Lund var en af de få, der turde sætte lidt tal på det.
Han sagde, at 0,3 pct. af et nybygget hus – tror jeg nok der blev sagt – var udgiften.
Nå, hr. Rune Lund siger nej, så jeg skal ikke kaste mig ud i en større omgang om det.
Men det er da klart, at det er en væsentlig udgift for de unge mennesker, der typisk bygger et hus.
Synes fru Zenia Stampe, at det er o.k., at vi sådan straffer de mennesker med det, jeg kalder en ekstraskat?
Skulle de ikke selv have lov at finde ud af, om det her hus ligger i et kvarter, der er indbrudsrisikabelt, eller om det er et sikkert kvarter, eller om de i øvrigt har lyst til at løbe risikoen?
Burde det ikke være op til folk selv at finde ud af det?