Marcus Knuth (V), 2017-05-23:
Mange tak, hr. formand.
Tak for ordet.
Den her debat synes jeg er en rigtig, rigtig god og fin tilbagevendende tradition.
Tak også til statsministeren for en god og fyldig redegørelse.
Rigsfællesskabet betyder utrolig meget for mig.
Det er et fællesskab, der har rødder langt tilbage i danmarkshistorien, og et fællesskab, som i høj grad knytter vores befolkninger sammen.
Her tænker jeg ikke kun på, at vi er historisk forbundet.
Jeg tænker også på de rigtig mange danskere, grønlændere og færinger, der hvert år rejser på kryds og tværs af rigsfællesskabet for at arbejde, for at bosætte sig, for at besøge familie eller bare for at opleve de forskellige dele af vores rigsfællesskab.
Vi er forbundet på kryds og tværs af generationer og af århundreder.
For mig er det således utrolig berigende at være involveret i det politiske arbejde med Grønland og Færøerne.
Én ting er at have en personlig interesse eller en familiær interesse eller en historisk interesse, men det er noget helt andet at opleve og komme tæt på hele den politiske del: Hvad er det egentlig, rigsfællesskabet består af i dag?
Hvordan virker rigsfællesskabet?
Hvad for nogle områder er hjemtaget?
Hvad kan vi gøre bedre?
Og så er der selvfølgelig det helt store spørgsmål: Hvad er vejen frem?
Når jeg besøger Grønland og Færøerne, er jeg altid utrolig glad for, at jeg føler mig hjemme fra det øjeblik, jeg ankommer.
Det er uagtet, om man besøger den mindste bygd, eller om det er Nuuk eller Tórshavn.
Det ville i mine øjne være en rigtig, rigtig trist opdeling af det rigsfællesskab, som jeg er så glad for.
Med det sagt har jeg selvfølgelig fuld respekt for en sådan beslutning, skulle et flertal på Færøerne eller i Grønland ønske det en dag.
I mellemtiden glæder det mig, at vi har et stærkt og solidt samarbejde i rigsfællesskabet.
Sidst vi besøgte Grønland og Færøerne, fik vi indblik i det store arbejde, som vores forsvar yder i det arktiske.
Jeg tænker ikke bare sikkerhedsmæssigt, jeg tænker også på SAR-operationer, som hjælper fiskere osv. osv. og selvfølgelig også den nye arktiske kommando i Nuuk og vores tilstedeværelse på Nordøstgrønland.
Et andet område, som Danmark varetager, er justitsområdet, hvor jeg er glad for, at vi løbende har fokus på at gøre endnu mere for at sikre myndighedernes tilstedeværelse især i de små bygder.
Det er en problemstilling, som jeg hører om igen og igen, når jeg rejser i Grønland, og det er en problemstilling, som vi skal tage alvorligt.
De enorme afstande i Grønland taget i betragtning
er der ikke en perfekt løsning, men det er et område, vi skal fastholde fokus på.
I den forbindelse er jeg rigtig glad for, at Aaja Chemnitz Larsen kommer med en række initiativer her snart, som jeg ser frem til at diskutere og sætte fokus på.
Jeg er sikker på, at jo bedre Danmark kan bidrage til retsområdet i Grønland, jo stærkere står rigsfællesskabet.
Derfor var jeg jo glad for at læse statsministerens kronik i dag i Jyllands-Posten, hvor statsministeren nævner naalakkersuisuts ønske om en fælles dansk-grønlandsk udviklingsfond.
Af samme årsag drøftede jeg med mine grønlandske kollegaer ordlyden om investeringer, som er indarbejdet i dagens vedtagelsestekst.
Jeg er nemlig helt enig med statsministeren.
Det ville være et kæmpe løft for den grønlandske økonomi, hvis man kunne gøre det nemmere og mere smidigt at flyve til f.eks. Nuuk eller Ilulissat uden at flyve over Kangerlussuaq.
Man behøver bare at kaste et enkelt blik på Island for at se, hvilken enorm turismeindustri Island har bygget op, og med de naturskønne områder, der er i Grønland, tror jeg der er en kæmpe mulighed for vækst i den grønlandske turismeøkonomi, hvis bare vi kan åbne mulighederne op.
Realiteterne viser nemlig, at uagtet om Grønland går vejen mod selvstændighed eller vejen mod et fortsat stærkt rigsfællesskab, har den grønlandske økonomi brug for nytænkning.
Over halvdelen af landskassen kommer fra bloktilskuddet fra Danmark.
Hertil kommer, at de offentlige udgifter står til at overstige indtægterne med 1 mia. kr. i 2035, medmindre man finder andre løsninger.
Det er fuldstændig uholdbart for en lille økonomi som Grønlands.
Således håber jeg, at et forstærket samarbejde om at tiltrække investeringer – det kunne være en udbygning af lufthavne ud over Kangerlussuaq – kan være noget, der kan styrke den grønlandske økonomi og gøre Grønland til en mere selvstændig økonomisk medspiller i rigsfællesskabet.
Det tror jeg kun vil være en gevinst for alle og noget, som styrker rigsfællesskabet.
Således er jeg håbefuld over for, at vi går en fremtid i møde, hvor vi bliver endnu bedre til at samarbejde om de dele af rigsfællesskabet, der ikke er hjemtaget – et samarbejde, som jeg håber får os alle til at værdsætte rigsfællesskabet og alle de goder, som det bringer os.
Så jeg ser frem til debatten i dag.
Folketinget respekterer Færøernes og Grønlands ønske om egne forfatninger.
Folketinget konstaterer, at Færøernes økonomi er i markant fremgang, og at væksten i Grønlands økonomi var høj i 2016.
Der er forskel på Færøernes og Grønlands økonomi, men begge lande står over for udfordringer med at sikre en holdbar økonomisk udvikling på sigt.
Folketinget opfordrer regeringen til at tilbyde samarbejde om reformer og økonomisk bæredygtig erhvervsudvikling, herunder om at fremme og tiltrække investeringsmuligheder.
Folketinget opfordrer regeringen til at arbejde for en standard på danske ansvarsområder på Færøerne og i Grønland, som svarer til standarden i Danmark med de afvigelser, der kan begrundes i færøske og grønlandske forhold.
Alle partier minus Enhedslisten, som jeg ikke har fået svar fra, og Tjóðveldi fra Færøerne støtter op om den her tekst.