runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2018-05-31:
Det tror jeg da er noget af den bekymring, man har, når man kigger på aftalen og spørger, om værket er fuldbragt, og hvad der, hvis vi skal gentage det i andre lande, så er grund til at samle op på.
Og noget af det, der bekymrer mig ved aftalen, er da, at i realiteten, uanset hvordan man vender og drejer det, så har Erdogan en klemme på os, som vi ikke bryder os om at han har, og det betyder, at når man skal til at lave den her type konstruktioner, skal man da vælge samarbejdspartnerne med omhu og sikre rammerne om det på en måde, så man ikke ender i den situation.
Jeg synes bare med al respekt – og jeg har virkelig stor respekt for ordførerens arbejde – at det er den forkerte vej at gå at sige, at vi derfor skal stoppe finansieringen af flygtningefaciliteten.
Jeg ved godt, at nu har I lavet det forslag til vedtagelse, og derfor bliver I nødt til at stå på mål for det, for sådan er det, for man vil ikke tabe ansigt, og vi er jo alle sammen store, voksne mænd osv., men realiteten er, at den ikke har ramt skiven.
Bare for klarheden i debattens skyld og ikke mindst til ære for Venstres ordfører skal jeg bede ordføreren om at svare på, hvordan Dansk Folkeparti stillede sig, da spørgsmålet om finansieringen af flygtningefaciliteten var til behandling i Europaudvalget her for, hvad er det, 1½ måned siden, den 17. april.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-05-31:
Det, der bekymrer mig, er jo bl.a. igen det her bolværk, som det er, og som jo er et mobilt bolværk, kan man sige.
Erdogan har sagt: Vi kan bare starte busserne og køre flygtningene til grænsen, og så har I dem igen.
Altså, når vi på den måde ligesom udliciterer det her, som vi gør med den her aftale, når vi på en eller anden måde udliciterer et ansvar, så er vi jo også lidt gidsler i det spil, der foregår i et land som Tyrkiet.
Det er der, hvor hele den måde, man har skruet det her sammen på, hele finansieringen, som der jo er skrevet om i mange europæiske medier – det er ikke bare Danwatch og Politiken, det er jo i hele Europa, medierne har beskæftiget sig med det her – vækker bekymring.
Det er den bekymring, jeg godt kunne tænke mig at få ordføreren til at forholde sig til, altså det her med, at vi udliciterer noget, og dermed bliver vi også gidsler i de selv samme spil.
Nick Hækkerup (S), 2018-05-31:
I virkeligheden er sådan nogle forespørgselsdebatter jo tænkt til præcis den type diskussioner; vi fortaber os altid i taktisk spilfægteri om, hvad der blev sagt i går til en åbningsdebat eller sådan noget, og derfor synes jeg, at spørgsmålet er super relevant.
Jeg tror, der kommer til at ske det over de kommende år, at man vil konstatere, at den modtagelse af asylansøgere, flygtninge og migranter, som vi har set i Europa, ikke kan gå.
Det har vi sådan set konstateret.
Hvad gør vi så i stedet for?
Vi har fra Socialdemokratiets side fremlagt vores forslag, og vi ved, at der i andre lande arbejdes med forskellige forslag.
Det, man må sige er gennemgående i dem, er, at der indgår en eller anden form for forflyttelse af indsatsen – behandlingen af sagerne – til nærområderne.
Der rækker pengene længere, og man vil sikre sig mod den tilfældighed og den uretfærdighed, som der er i systemet i dag.
Betyder det, at det er let at gøre?
Der vil jo f.eks. være problemer med menneskerettigheder, som skal håndteres osv., men det er vel derom – og nu er ordføreren jo også selv kandidat til Europa-Parlamentet – noget af den europæiske debat de kommende år kommer til at foregå.
Det er vel præcis det her med, hvordan vi håndterer den her situation, for den måde, det bliver håndteret på i dag, er tydeligvis ikke tilstrækkelig, ordentlig og god nok.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-05-31:
Nu kender jeg ikke helt indholdet af det der forslag til vedtagelse, som ordføreren talte om, for jeg tror ikke, der blev læst noget op, men jeg vil gerne tage fat i noget lidt mere principielt.
Vi kan stå og have en uenighed om detaljerne her, men jeg kunne igen godt tænke mig, at vi også prøvede at løfte det lidt op, med hensyn til hvordan der ageres fra EU's side i forhold til sådan en aftale, altså i forhold til at håndtere flygtninge og migranter i tredjelande, for ordføreren sagde jo også selv, at det her også er et bolværk mod migranter til Europa.
Nick Hækkerup (S), 2018-05-31:
Jeg mener virkelig det her med, at når fællesskabet – det være sig EU, det være sig Danmark, det være sig andre – giver penge ud, er det mindste, vi kan gøre, at sikre, at der er ordentlig opfølgning på, hvordan de midler anvendes.
Det er underligt at give midler ud og ikke have den form for opfølgning, det synes jeg simpelt hen.
Lad mig bare tilføje, at man godt kan diskutere, om de her penge kunne have været givet direkte osv.
Jeg ved heller ikke, om pengene faktisk kører via flygtningefaciliteten – de kører jo ikke over Tyrkiet, de kører jo til de her organisationer.
Noget af det, som er det gode ved flygtningefaciliteten, er, at det er lykkedes at samle nogle, som man måske kunne forestille sig ellers ikke i samme omfang ville have finansieret her.
Altså, EU stiller, sådan som jeg husker det, med 1 mia. euro.
Men de sidste 2 mia. euro af de 3 mia. euro, der er her, er jo penge, der er finansieret af EU's medlemsstater.
Dermed får man nogle af dem, som vi ellers har svært ved at få til at træde frem på banen og give bilateral nærområdehjælp, med i finansieringen.
Det kan godt være, at det ville være smukkere, hvis det kørte udenom osv., men det der med, at vi som fællesskab samler os og finansierer det, er der altså noget mere slagkraft over.
Søren Søndergaard (EL), 2018-05-31:
Nu er tingene jo nogle gange mere komplicerede, end de ser ud til.
Jeg kan huske, at da jeg sad i Europa-Parlamentet, ansøgte vi om at få lov til at besøge en række flygtningelejre langs grænsen til Syrien i Tyrkiet.
Der fik vi at vide, at vi kunne besøge dem og dem og dem, og så var der lige en række, som vi ikke kunne få lov til at besøge.
De er så senere blevet beskyldt for at huse sårede IS-krigere.
Det har jeg ingen viden om er rigtigt eller ej, jeg ved bare, at vi ikke fik lov til at besøge dem, selv om de altså var humanitære flygtningelejre, der fik støtte, osv. osv.
Lad det nu ligge.
Igen tilbage til mit spørgsmål til hr. Nick Hækkerup: Vi er jo enige om, at når vi snakker ikke flygtningefacilitet, men førtiltrædelsesbistand, har vi givet penge til pansrede mandskabskøretøjer, hvor ansvaret for, om der er sket en overtrædelse, fortaber sig lidt i det uvisse.
Derfor ville det jo være meget naturligt, at EU sagde: Godt, vi prøver at lave en uvildig undersøgelse af det for at få ting på bordet.
Den ansvarlige kommissær stod i går i Europa-Parlamentet og sagde: Har I nogle beviser, så giv mig dem, for jeg ved det ikke.
Jeg har ikke nogen beviser på det modsatte, men jeg ved det ikke.
Jeg ved det ikke, sagde han.
Så ville en uvildig undersøgelse være noget, man eventuelt efter et kommende valg kunne få hr. Nick Hækkerup med på at arbejde for i EU?
Nick Hækkerup (S), 2018-05-31:
Jeg deler sådan set opfattelsen af, at det er godt, at EU's Revisionsret er på undersøgelsen her.
Men jeg synes også, at man bliver nødt til at holde fast i, at hvis man bladrer i listen med projekter – som vi jo har fået som bilag – er der en lang, lang række projekter.
Og det er fuldstændig rigtigt, at tre af dem – nederst på side 4, øverst på side 5 – så er med penge, som går via den tyrkiske administration.
Men det er altså den lille del af midlerne, og det er i øvrigt penge, som skal give »children access to education« og give flygtninge adgang til »primary health care«.
Som hr. Søren Søndergaard også antyder, kan man så forestille sig, at der er en risiko for, at tyrkerne faktisk bruger de penge til noget andet?
Det er jo det, Revisionsretten skal kigge på, og derfor er svaret på spørgsmålet: Jeg synes, at hver eneste gang vi giver penge ud, uanset hvordan vi gør det, skal vi sikre os, at de går til de rigtige formål.
Og jeg deler bekymringen – sådan hørte jeg spørgsmålet – for, at tyrkerne måske ikke altid lige rammer det, som vi gerne ville have det.
Magnus Heunicke (S), 2018-06-01:
Tak for det.
Først vil jeg da godt kvittere for, at regeringen har flyttet sig, efter at vi har haft høringer og indtil videre to samråd i sagen her.
Det var nødvendigt at rykke sig.
Men det, man har rykket sig på, er jo kun overgangsordningen.
Kan ministeren ikke bekræfte, at den kritik, der har været, ikke bliver adresseret?
Der har været bred kritik fra kommuner, der er styret af alle partier, og ikke kun fra kommunerne, også fra en organisation som FDM, altså FORENEDE DANSKE MOTOREJERE – hvorimod indenrigsministeren under førstebehandlingen sagde, at han syntes, det var et, og jeg citerer, »helt fint forslag« – der har meddelt Folketinget, at de synes, det ville være en katastrofe at indføre det.
Deres kritik, at det vil være en katastrofe for bilisterne at indføre det, bliver slet ikke adresseret i det ændringsforslag, regeringen har stillet.
Kan ministeren bekræfte det?
Der taler ministeren jo helt imod bedre vidende, og han er vikar på området her, men han ved udmærket godt, at med de nuværende regler er der ingen mulighed for, at kommunerne kan skrue på den knap her og få pengene selv.
Det er vel derfor, kunne man forestille sig, regeringen har været nødsaget til at skrive, meget usædvanligt, at man vil følge området tæt, og at man vil indføre yderligere tiltag eller lignende i næste folketingssamling.
Det står i betænkningen.
Hvor mange af pengene fra de jyske bilister i Aarhus, i Aalborg, i Esbjerg og fra de fynske i Odense skal gå til, som regeringspartiet siger det, infrastrukturprojekter i hovedstaden?
Henning Hyllested (EL), 2018-06-01:
Jeg vil gerne spørge lidt ind til, hvordan det skal forstås, når regeringen, som hr. Magnus Heunicke var inde på, jo ret usædvanligt har bidraget til betænkningen ved at skrive, at man vil følge området tæt, og at det er regeringens intention at indføre yderligere stramninger.
Vil det sige, at man kan forvente, hvis det ikke går, som regeringen gerne vil have det til at gå – og der er en række kommuner, der har gjort opmærksom på, at det eneste middel faktisk kan blive at forhøje betalingen for parkering – at regeringen så i næste folketingssamling ender med at fremsætte et forslag om at gå op til 80 pct.s eller 90 pct.s modregning i parkeringsindtægterne?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-06-01:
Mange tak til spørgeren.
Jeg ser det primært som en kommentar, og jeg vil gerne takke og kvittere for det gode samarbejde.
Det her viser, at politik er det muliges kunst, så det her har jo været et kompromis, som vi er nået frem til – som vi kan se os afspejlet i, og som jeg kan forstå at mange af partierne herinde også ser sig afspejlet i.
Så tak for det samarbejde.
Henning Hyllested (EL), 2018-06-01:
Man kan undre sig over, at regeringen jo her i virkeligheden er i færd med at overtage, hvad skal man sige, hele parkeringspolitikken fra kommunerne.
Man kan så yderligere undre sig, for den pulje, eller det bliver det jo ikke, men de penge, man modregner, bliver jo et ganske betragteligt beløb på 360 mio. kr. eller sådan noget, men man vil så ikke love at bruge dem på trafikale foranstaltninger, investeringer i parkeringsanlæg, og hvad det ellers kunne være, rundtomkring.
Det bliver penge, som går direkte ned i statskassen, og som skal bruges til f.eks. skattelettelser, som jo er regeringens store slagnummer.
Magnus Heunicke (S), 2018-06-01:
Ja, det gør jeg.
Tak for det, formand, og jeg kommer med den indsigelse, at vi beder om at få forslaget tilbage til udvalget her mellem anden og tredje behandling.
Jeg synes, debatten her med ministeren med al tydelighed viser, at regeringen har måttet annullere nogle ændringsforslag og er kommet med et nyt ændringsforslag, og det kom i går.
Derfor er der et behov for, at vi har tid til at gennemgå det ændringsforslag i udvalget, og det håber jeg at få opbakning til i Folketinget.
Rasmus Prehn (S), 2018-06-01:
Jeg tror, at ministeren og regeringen kan have ret i, at mange bilister oplever det som træls og ærgerligt at skulle betale for at parkere, men en ting, man synes er mere træls og ærgerlig, når man kører rundt og lede efter en parkeringsplads, er, at der ikke er noget sted at holde.
Det er jo noget af det, som bl.a. Venstres hr. Jan E. Jørgensen har kritiseret, og han har sagt, at den her aftale bestemt ikke er i bilisternes interesse, tværtimod, for det vil gøre det meget sværere at finde en parkeringsplads.
Så har han rejst noget kritik og fået noget igennem, og så hylder han her i en artikel på www.dr.dk, at de penge, der bliver kradset ind, har han fået så fået sikret skal bruges til investeringer, men i hovedstaden, og det vil sige, at i Aalborg, hvor jeg bor, og hvor vi har en rigtig god parkeringspolitik, vil det være sådan, at de penge, kommunen får konfiskeret af regeringen, skal bruges her i hovedstadsområdet.
Så man skal køre rundt og lede efter en parkeringsplads, og når man så endelig finder en og betaler, så ryger de penge, kommunen har fået konfiskeret, lige til hovedstaden.
Er det korrekt forstået?
Marcus Knuth (V), 2018-06-01:
Jeg vil sådan set bare gerne takke ordføreren for vores gode samarbejde.
Og så var jeg særdeles glad for den udmelding, der kom forleden fra Undervisningsministeriet, hvor man i forhold til danskundervisning for herboende grønlændere afsætter 2,5 mio. kr. til netop det område for at sikre, at herboende grønlændere fortsat har adgang til rigtig, rigtig god danskundervisning.
Jette Gottlieb (EL), 2018-06-01:
Tak for det.
Jeg vover at tage ordet, selv om det er det sidste punkt på dagsordenen.
For jeg vil nemlig gerne sige noget om forslaget om helhedsorienteret plan for borgere med komplekse problemer.
Jeg vil putte forslaget ind i kategorien beskrivelse af sund fornuft.
Og derfor må det vække til almindelig eftertanke i Tinget, at der kræves 58 siders lovtekst – og med vores egne ændringsforslag bliver det nok 59 sider – for det kræver det at have et forslag om at bruge sund fornuft i sagsbehandlingen.
Så meget kræver det.
Så meget desto mere ufornuftigt er det, idet ændringerne ikke nødvendigvis fører til nogen som helst praktiske ændringer.
Kommunerne kan lave helhedsorienteret sagsbehandling; nogle gør det allerede med stor succes i dag, og de kan gøre det efter vedtagelsen af lovforslaget.
Men de er ikke forpligtet til det.
Og det er så lige der, vores ændringsforslag ligger, for det betyder nemlig, at hvis borgeren ønsker det, bør kommunen være forpligtet til det.
Men derudover må vi også bemærke, at i bemærkningerne – ikke i selve lovteksten, men i bemærkningerne – er der benyttet en lejlighed til at indføre mulighed for samkøring af datadeling mellem forvaltningerne, bl.a. også med det formål at finde de folk, der kunne have glæde af én plan.
Og det er jo nærmest i modstrid med ånden i forslaget.
Ånden i forslaget er jo, at man med én plan og én sagsbehandler vil opnå en tættere dialog mellem sagsbehandler og borger.
Og så er løsningen snublende nær: Spørg dog borgeren selv.
Der er ikke nogen grund til almindelig udveksling af data og datasamkøring og den slags.
På trods af det sagte vil jeg dog også fortælle, at Enhedslisten har tænkt sig at stemme for forslaget, for man kan jo næsten ikke stemme imod sund fornuft.
Men tænk lige over, at der skal være 58 siders lovtekst for at opnå muligheden – som allerede eksisterer – for at have sund fornuft i sagsbehandlingen.
Det er altså noget, vi må tænke lidt mere over.
Karen J. Klint (S), 2018-06-01:
Jeg tror godt, jeg kender Socialdemokratiets politik, og jeg vedkender mig den også.
Men den indebærer jo ikke, at vi stopper de bynære parkeringspladser eller parkeringspladserne i byerne.
Vi ønsker jo også renere byer.
Så mit spørgsmål gik på: Når vi samler penge ind til staten og staten godt vil bruge dem på veje eller på parkeringspladser, bruger man dem så også på parkeringspladser i provinsbyerne?
Jeg vedkender mig som socialdemokrat, at jeg faktisk stadig væk går ind for Togfonden DK, for jeg tror, at kollektiv trafik vil mindske behovet for parkering.
Nu kommer jeg fra Vejle.
Der kører vi også nogle gange rundt og leder efter parkeringspladser, og nu har vi jo hørt, at hovedstaden hjælpes.
Hjælpes de andre provinsbyer ikke ved den parkeringsmulighed, der er her?
Jan E. Jørgensen (V), 2018-06-01:
Jeg behøver vist ikke selv tage ordet, det gør andre jo fint på mine vegne.
Jeg siger jo intet sted, at der kun skal bruges penge på infrastrukturudfordringer i hovedstaden.
Det er også det, ministeren står og siger.
Jeg synes, at vi skal glæde os over, at der har været en fornuftig høringsproces.
Der er kommet nogle fornuftige indlæg, og regeringen lytter og ændrer ting.
Det synes jeg egentlig vidner om en regering, som ikke bare graver sig ned og siger, at det, man har sagt en gang, aldrig nogen sinde kan blive ændret.
Det er en fin demokratisk proces, der har været, og det synes jeg da egentlig at vi alle sammen bare skulle glæde os over og så satse på at få nogle bedre forhold for trafikken i hovedstaden, men også andre steder, hvor trafikken er ved at sande til.
Rasmus Prehn (S), 2018-06-01:
Jeg står bare her med en artikel med en udtalelse fra hr. Jan E. Jørgensen, hvor der står: »Derudover vil regeringen ifølge Venstres Jan E. Jørgensen forpligte sig til at bruge ”et betragteligt beløb” af de øgede indtægter til statskassen fra kommunernes parkeringsindtægter til nye infrastrukturprojekter i hovedstaden.«
Er det hr. Jan E. Jørgensen, der taler usandt til Danmarks Radio, eller vil ministeren bare ikke være ærlig om, hvordan man plyndrer jyske kommuner for penge for at bruge dem i hovedstaden?
Karsten Lauritzen (V), 2018-06-01:
Jeg er måske heller ikke så overrasket over, at SF ikke stemmer for, men jeg er meget overrasket over, at Socialdemokraterne ikke stemmer for.
Jeg har hørt masser af socialdemokratiske folketingsmedlemmer, også en tidligere socialdemokratisk statsminister, gå til valg på, at hårdtarbejdende danskere skulle have lov til at beholde lidt flere af deres penge.
Man har også oplevet en tidligere socialdemokratisk regering, sågar med en SF-skatteminister, lave en skattereform.
Og jeg køber slet ikke præmissen om, at de skattereformer, der er lavet, skulle være skæve; men hvis den her er skæv, så var den tidligere røde regerings skattereform da pilskæv, så var den daværende SF-skatteministers skattereform da helt håbløs.
Fordi den lettede skatten på arbejde.
Den skabte et incitament til at arbejde, den belønnede den arbejdende dansker, og den gjorde Danmark rigere.
At SF ikke længere vil være med til at gøre Danmark rigere via skattereformer, er så SF's valg, men jeg synes, det er ærgerligt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-06-01:
Man kan jo synes, det er mærkværdigt, at Dansk Folkeparti vil stemme for et forslag, som koster 8 mia. kr. af råderummet; penge, som vi kunne bruge på velfærd; som er pilskævt; som i høj grad kommer dem, som allerede har mest, til gode; som kunne have være ændret, som Rune Lund også sagde, ved simpelt hen at hæve grænsen for, hvornår der bliver modregnet; og som omfatter et jobfradrag, der i den grad ikke er målrettet dem, der har mindst.
Karsten Lauritzen (V), 2018-06-01:
Alle får 650 kr. med det målrettede jobfradrag, og det vil sige, at den største relative andel går til lavindkomstgruppen.
Sådan er det jo.
Hvis man skulle gøre det, som Enhedslisten ønsker, ville vi få en skattereform med et meget stort negativt arbejdsudbud, og så ville vi få en skattereform, hvor vi måske lavede lidt om på indkomstfordelingen, men hvor Danmark og danskerne samlet set blev fattigere.
Jeg synes, det er en fattig skattepolitik at føre, og derfor er det ikke regeringens.
Rune Lund (EL), 2018-06-01:
Jeg vil gerne lige spørge: Hvis man har et såkaldt målrettet jobfradrag, som skal komme dem med de laveste indkomster til gode, og som koster 1,4 mia. kr. om året, men der kun er 160 mio. kr. af de 1,4 mia. kr., der går til dem, som tjener op til 300.000 kr. om året, hvordan kan man dog så kalde det for et jobfradrag, der er målrettet dem med de laveste indkomster?
Det ville være en socialt afbalanceret løsning, som ville sikre, at dem, der tjener mest i det her samfund, ville bidrage mest til en sådan løsning, og det ville i øvrigt også komme rigtig mange pensionister til gavn, som allerede i dag er pensionister, og som ikke er erhvervsaktive, og som derfor bl.a. ikke får gavn af det, som regeringen foreslår her.
Karsten Lauritzen (V), 2018-06-01:
Altså, det målrettede jobfradrag er målrettet folk i fuldtidsbeskæftigelse, og der, hvor man får den relativt største lettelse, er i lavindkomstgruppen, der er i fuldtidsbeskæftigelse.
Jobfradraget giver jo både HK'eren og direktøren 650 kr., og derfor er det mærkeligt at være imod sådan et målrettet jobfradrag.
Jeg forstår godt, at Enhedslisten er modstander af forslaget.
Enhedslisten vil jo bare bruge penge på velfærd – Enhedslisten vil ikke bruge penge på at gøre det her samfund rigere, hvilket vi gør ved at belønne dem, der arbejder.
Det er altså ikke urimeligt, ligesom det ikke er urimeligt, at vi har givet dem mere i lønningsposen i forbindelse med de offentlige overenskomstforhandlinger, men der har vi altså også givet lægen, der knokler på sygehuset mere i lønningsposen, ligesom vi har gjort det til sygeplejersken og SOSU-assistenten.
Der har vi ikke sagt til lægen: Du skal ikke have noget.
Derfor er det mærkeligt, at Enhedslisten har den skattepolitik, men det er ikke en ny skattepolitik, og derfor er jeg ikke overrasket over hr. Rune Lunds synspunkter.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-06-01:
Skatteministeren nærmer sig jo noget, der er manipulation, for han italesætter løsningen på samspilsproblemet, altså det med, om det kan betale sig at spare op til pension, som om der kun er en løsning, nemlig den, som regeringen har lagt frem, og som der skal stemmes om i dag.
Rune Lund (EL), 2018-06-01:
Der er jo en grund til, at vi er nogle, som ikke stemmer for det her forslag i dag, og det er jo, at det er pilskævt, og at det også frem mod 2025 tager 8 mia. kr. af råderummet, som skulle have været brugt til velfærd.
Det er jo interessant, at der er så mange partier, der har lavet forringelser for de syge, for de handicappede og for de arbejdsløse med den begrundelse, at de penge da skulle bruges til velfærd, og så får man sådan aftale her, som er pilskæv, og hvor pengene så går til de folk, som i forvejen har mest.
I forhold til det der målrettede jobfradrag, som skatteministeren taler om, må man jo bare sige, at hvis det skulle være målrettet dem, der har mindst, så gad jeg virkelig godt se, hvordan et jobfradrag for dem, der i forvejen har mest, ser ud set fra regeringens synspunkt, for vi kan jo se, at de 10 pct. med de laveste indkomster med det målrettede jobfradrag får 20 kr., mens de rigeste 10 pct. får 440 kr.
Og jobfradraget koster 1,4 mia. kr. om året, men det er kun 160 mio. kr. af dem, der går til dem, som tjener op til 300.000 kr. om året – resten går til dem, der tjener mere end det.
Hvordan kan det være et jobfradrag, som primært kommer dem, der tjener mindst, til gode?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.