runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2023-02-28:
Tak, formand.
Jeg blev kastet ud i det her, fordi vores mand, der skulle have været her, blev forhindret og ikke er her lige nu.
Jeg var dog til redegørelse den anden dag om Europol ovre i Justitsministeriet og fik en god gennemgang af Rigspolitiets kontaktperson – jeg tror, det var deres direktør, der sad der – og fik at vide, at der selvfølgelig er nogle fordele og ulemper ved at have vores forbehold.
Men generelt set var Rigspolitiet rigtig glade for Europol-samarbejdet.
Selvfølgelig var der nogle ting, der gjorde, at man uden for åbningstiden havde sværere ved selv at slå op i appen, f.eks. hvis man skulle teste eller tjekke en bil på udenlandske nummerplader.
Det kunne være en fordel at have fuld adgang til Europol-serveren, men som det er lige nu, er man rigtig glad for det samarbejde, man har med Europol, og generelt set var der ikke nogen problemer lige nu.
De havde alle de oplysninger, de skulle bruge.
Så derfra vil jeg kun sige, at det var en grundig gennemgang, vi fik af Europol, og jeg er meget tryg ved redegørelsen.
Pernille Vermund (NB), 2023-02-28:
Jeg beklager, at ordføreren jo ikke er ordfører på det her område normalt.
Men nu er ordføreren repræsentant for et af regeringspartierne, og som opfølgning på den debat, jeg havde med ordføreren for Venstre, som jo ønsker en folkeafstemning om vores retsforbehold i EU, kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren for Moderaterne, om det også er Moderaternes indstilling i regeringen og holdning i regeringen, at vi skal have en afstemning om retsforbeholdet i EU.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2023-02-28:
Tak for spørgsmålet, og tak, formand.
Min holdning er, at vi skal have kigget på sagen.
Kan det udmønte sig i en afstemning?
Det ved jeg ikke, det skal jeg ikke stå her og sige nu.
Men hvordan det kører lige nu, fik vi en redegørelse for her den anden dag.
Aftalen kører fint og fornuftigt, så lige nu skal der ikke ske noget.
Peter Kofod (DF), 2023-02-28:
Der er såmænd ikke så meget spørgsmål over det.
Jeg vil bare sige tak for ordførertalen, og jeg er jo glad for, at Moderaternes ordfører også synes, at det går ganske udmærket med den her aftale.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Det er også helt det indtryk, vi sidder tilbage med i Dansk Folkeparti.
Zenia Stampe (RV), 2023-02-28:
Undskyld, det synes jeg var en masse udenomssnak, og jeg synes ellers, og det er så en ros, jeg plejer at give til Dansk Folkeparti, at man tør tale lige ud af posen.
Og jeg synes, det er meget mere ærligt at sige: Ja, der er nogle redskaber, som dansk politi så ikke får i deres skuffe, men til gengæld beholder vi noget suverænitet.
Hvorfor kan vi i det mindste ikke tale ærligt om det og sige, at det er en begrænsning af politiets muligheder?
Fair nok, men det kan være, at der er noget andet, der er vigtigere for Dansk Folkeparti.
Det er egentlig sådan, jeg har forstået argumentationen.
Hvorfor vil man i det mindste ikke erkende det?
For så kan vi være lige så ærlige og sige: Ja, vi opgiver noget suverænitet; til gengæld får vi nogle redskaber, som for os er vigtigere.
Kunne vi ikke kræve lidt ærlighed?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-28:
Først vil jeg sige, at det jo ikke kun er Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, vi snakker om her, men også grundloven, og den er vi vel enige om betyder noget i det her samfund og ikke mindst her i huset.
Som det næste vil jeg sige, at den franske model jo er en, hvor man har et forbud mod alle religiøse – og i et vist omfang også politiske – tilkendegivelser, og det er jo af et helt andet omfang end det, vi snakker om her.
Det betyder jo også, at man ikke kan møde op med en Christianiatrøje – det er måske ifølge Dansk Folkepartis logik meget fint at slippe for dem – eller en række andre ting med politiske ytringer, og man kan ikke have et lille kors på om halsen osv.
Det er en meget mere omfattende model end det, som vi snakker om her, og som beslutningsforslaget i dag handler om.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-02-28:
Det mener jeg slet ikke skal overføres til Danmark overhovedet, fordi for os i Dansk Folkeparti er det alene det islamiske tørklæde, det handler om.
Andre religiøse symboler repræsenterer jo ikke nogen seksuel underkastelse, men det gør det muslimske tørklæde i allerhøjeste grad.
Så derfor synes jeg, vi skal forholde os til det.
Og i forhold til grundloven har vi jo sådan set ikke skolepligt i Danmark – vi har undervisningspligt.
Det er i øvrigt meget få, der har gjort det i Frankrig; jeg har set, at det er 5 pct. eller noget i den stil.
Jeg synes, at ministeren slipper for nemt om det efter selv at have nedsat den kommission.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-28:
Altså, som jeg forstår det, kan man jo i Frankrig også helt fravælge at gå i den skole, og så kan man bare vælge en katolsk eller muslimsk skole, hvor man har lov til at gå med de symboler, og så er vi jo lige vidt, hvis det er det, det handler om.
Jeg vil da også sige, at jeg kan komme på nogle andre religiøse symboler, som også er kvindeundertrykkende.
F.eks. skal man som meget troende jøde gå med paryk, og det synes jeg da har noget af det samme i sig som det at gå med tørklæde.
Så vil jeg sige, at jeg generelt set sagtens synes, man kan lave en kommission, som peger på nogle problemstillinger, uden at den kommission nødvendigvis skal have gennemgået grundloven og alle de internationale aftaler, vi har tilsluttet os, for at vide, om den kan stille det forslag.
Susie Jessen (DD), 2023-02-28:
Men der kom vi jo ind på det her, og jeg bemærkede, at da kommissionen kom med de her anbefalinger, blev Socialdemokratiet meget stille, og det var man sådan set også i valgkampen, hvor man ikke kunne melde ud, om man var for eller imod det her tørklædeforbud.
Nu melder man så ud her efter valget.
Så jeg er egentlig interesseret i at høre ministeren om, hvad det er, der er sket siden før valget i forhold til nu, der gør, at Socialdemokratiet har taget den her beslutning.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-28:
Først og fremmest vil jeg sige, at det, der er sket, er, at der er blevet fremsat et beslutningsforslag, som vi skal beslutte om vi vil stemme ja eller nej til.
Når vi så ser på, hvad der står i teksten her, og at den juridiske vurdering er, at det ikke kan lade sig gøre inden for grundloven og de internationale konventioner, jamen så kan vi som regering jo ikke gennemføre det ligesom andre ting, der er i strid med såvel grundloven som internationale konventioner.
Der kan vi jo aldrig med åbne øjne gå ind og sige, at det er vi ligeglade med.
Så det er sådan set det, der er sket: Der er blevet fremsat et beslutningsforslag her i salen.
Jeg ved nu ikke, om vi var helt så tavse.
Jeg husker det, som om jeg havde en del interviews osv. om det.
Men det er rigtigt, at vi jo aldrig havde nogen meget firkantet holdning til det.
Det er sådan set rigtigt nok.
Susie Jessen (DD), 2023-02-28:
Tak for svaret.
Altså, ens politik behøver jo ikke at basere sig på, hvad der bliver fremsat her af beslutningsforslag.
Ministeren blev spurgt flere gange, både af medier og andre, om man var imod eller for et tørklædeforbud i grundskolen.
Det blev ministeren spurgt om før valget.
Så det undrer mig meget, at ministeren ikke kunne svare på det dengang, så vælgerne også havde en mulighed for at tage samlet stilling til det i forbindelse med det kryds, som de skulle sætte.
Så er der et andet argument, der måske er lidt bedre?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-28:
Det kan godt være, at der er nogle vælgere, der var skuffede over, at vi ikke havde en mere tydelig holdning.
Men Socialdemokratiet fik jo så alligevel klemt sig over grænsen – og for så vidt også mig selv.
Så nogle har alligevel syntes, at vi havde en fornuftig holdning.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-02-28:
Tak, formand, tak for ordet.
Med beslutningsforslaget her foreslår Dansk Folkeparti at forbyde elever og ansatte at bære islamisk tørklæde i den danske grundskole.
I Socialdemokratiet er vi meget optaget af at bekæmpe alle former for social kontrol.
Vi ved, at social kontrol særlig rammer kvinder og piger med indvandrerbaggrund.
Det er en glemt og overset ligestillingskamp, og det var også derfor, den tidligere regering sidste år nedsatte en kommission, som fik til opgave at komme med anbefalinger til, hvordan vi i Danmark kan sikre, at piger og kvinder med indvandrerbaggrund kan nyde godt af de samme rettigheder og den samme frihed som andre danske piger og kvinder.
For det er desværre fortsat et faktum, at alt for mange piger og kvinder med indvandrerbaggrund er underlagt social kontrol.
Eksempelvis føler hver tredje pige med indvandrerbaggrund ikke, at hun frit kan vælge egen partner, ligesom vi jo desværre også ved, at flere piger og kvinder tvinges til at gå med tørklæde, og på den baggrund vil jeg gerne takke Dansk Folkeparti at fremsætte beslutningsforslaget og sætte fokus på, hvad der både er en vigtig, men også en svær problemstilling.
For vi skal ikke som samfund acceptere, at piger i grundskolen – piger, som måske ikke engang er kommet i puberteten – bliver tvunget til at gå med tørklæde, og vi bryder os ikke om, at små piger de facto seksualiseres, når de får et tørklæde om hovedet af deres forældre.
Kommissionen for den glemte kvindekamp fremlagde ni forslag til, hvordan unge piger med indvandrerbaggrund bedre kan få mulighed for at bestemme over deres eget liv uden at være underlagt social kontrol.
Et af de ni forslag var et forbud mod brug af hovedtørklæder i grundskolen, og det var helt ærligt et meget interessant forslag, som vi jo også efterfølgende overvejede.
Men det ændrer jo ikke på, at vi skal fortsætte med at modarbejde social kontrol, og at vi skal arbejde for, at ingen piger og ingen kvinder tvinges til at gå med tørklæde.
Det kan så ikke gøres med et forbud, men så må vi jo i fællesskab finde andre veje, ligesom vi skal tage hånd om at kæmpe imod alle andre former for social kontrol, som er med til at undertrykke piger og kvinder og fratage dem deres frihed.
Men med de ord må jeg meddele, at Socialdemokratiet ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-02-28:
Men det er jo igen i meget, meget overordnede vendinger og sådan pænt tak til Dansk Folkeparti.
Jo, vi tager gerne debatten, og vi vil også gøre det igen, men jeg må bare spørge: Hvad skal den kommission bruges til?
Altså, den var jo meget, meget klar, da Christina Krzyrosiak Hansen, borgmester i Holbæk, kom med sine konklusioner.
Bl.a. sagde hun, at hvis man er i tvivl om, hvorvidt det her er et problem eller ej, så synes hun, at man skal tage ud på en skole i Danmark og tale med nogle af de piger, det drejer sig om.
Det er jo fuldstændig rigtigt, hvis de ellers tør sige, hvad de mener om det her.
For det er jo et rigtig, rigtig ømtåleligt problem.
Jeg er bare bange for, at man nedsætter sådan en kommission, og så gør man et eller andet, for det jo var i sensommeren, og der skulle være folketingsvalg i løbet af nogle måneder osv., og at der så intet sker.
Det bekymrer mig rigtig, rigtig meget, og jeg synes simpelt hen, det er så synd.
Jeg kan ikke holde ud at se på små piger, der i den grad og under alle omstændigheder er undertrykt.
Det er absurd.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-02-28:
Men jeg deler fru Pia Kjærsgaards forargelse.
Jeg bryder mig heller ikke om det, og jeg synes ikke, det hører til i Danmark, at små piger tvinges til at gå med tørklæde, og derfor mener jeg det
sådan set også, når jeg siger tak til Dansk Folkeparti for at rejse debatten.
For jeg synes, det er en vigtig debat, og det kan jo også godt være en vigtig debat, hvor vi diskuterer, hvad vi så ellers skal gøre, når det ikke er muligt at gå ned ad det spor, som handler om et forbud.
Derfor er det jo ikke rigtigt, at kommissionens arbejde så bare er kastet ud til højre, og at det ikke spiller en rolle.
Der er otte andre i øvrigt fremragende forslag, som jeg synes vi skal arbejde videre med.
Det, som kommissionen afleverede i efteråret, var jo sådan set første runde af anbefalinger.
Så der kommer forhåbentlig en runde mere med andre anbefalinger.
Men jeg synes, at de otte andre forslag, som kommissionen allerede har spillet ud, er et oplagt sted at starte for at bekæmpe social kontrol.
Jeg tror da eksempelvis, at det at styrke seksualundervisningen i grundskolen vil betyde meget og det at oplyse de unge piger og kvinder, vi taler om her, om deres rettigheder.
Og sådan kunne jeg jo, hvis jeg havde mere tid, gennemgå de syv andre forslag, som jeg synes er vigtige og gode at arbejde videre med.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-02-28:
Jamen det vil da være fantastisk at styrke seksualundervisningen i koranskolerne.
Det skal nok gå godt.
Tror ordføreren i virkeligheden, at det, han står og siger her, kan lade sig gøre?
Når nu vi siger, at Frankrig har gennemført det på trods af konventionerne, færdig, vil ordføreren så forklare mig, hvor i grundloven det er, der er de store problemer.
Og hvad gør vi?
Altså, jeg synes virkelig, at vi efterhånden er nødt til at gøre noget.
Man ser det mere og mere.
Jeg synes, det er rystende.
Tak for det.
Jeg havde sådan set
desværre nok forventet, at ministeren ville sige en hel masse pænt, for det blev der også sagt i forhold til den kommission, som kom med sin anbefaling, og så skete der i øvrigt ikke mere, og det synes jeg er så utilfredsstillende, for det er at ride på to heste, og det synes jeg ikke man kan i den her debat.
Når man hele tiden henviser til EMRK, altså menneskerettighedskonventionen, vil jeg godt spørge: Hvordan kan man så gøre det i Frankrig?
Altså, jeg synes ikke, det hænger sammen.
Der er altså lande, som tager et skridt her, som jeg synes vi også burde tage, og jeg synes, som jeg også var inde på i min forelæggelsestale, at man skal komme meget mere ind på, at det er den seksuelle underkastelse, som er så vigtig i det her, og det er jo også det, der står i Koranen.
Jeg vil meget gerne læse op lidt senere, hvad der står i Koranen – det er faktisk ret skræmmende.
For det bliver meget lidt brugt; det er alene argumenter om underkastelse, man kommer med, altså at man bare kommer og siger: Du skal bære det tørklæde.
Men der er jo grunde til, at man bliver det påbudt.
Men jeg forstår ikke, hvordan man kan forbyde det i f.eks. Frankrig, samtidig med at vi hele tiden henholder os til, at vi ikke kan gøre det i Danmark
Peter Kofod (DF), 2023-02-28:
Der vil være straffelovsbegrænsninger, som vil give større problemer for muligheden for at komme efter organiseret kriminalitet, hvis det er det.
Der vil være budgetspørgsmål, der vil have større vigtighed, i forhold til at dansk politi kan komme efter slyngler.
Så det her er en problemstilling, der er opfundet af politikere, der er blevet så forelskede i EU og har brugt Europol som rambuk for at prøve at lokke danskerne til at afskaffe retsforbeholdet, og heldigvis var danskerne klogere end politikerne.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2023-02-28:
Tak for talen.
Jeg bliver lige sådan en lille smule, ikke irriteret, jo, måske lidt.
Ved gennemgangen af redegørelsen ved Rigspolitiet den anden dag står vores politidirektør og siger, at gennemgående går det rigtig godt, og at de er glade for ordningen og det ene og det andet, men der var også et men, og det men gik på: Efter fyraften er vi nødsaget til at lade potentielle kriminelle gå, fordi vi ikke kan slå op i registre og systemer og vi ikke har adgang til de systemer.
Kunne det ikke være en mulighed at give politiet lov til det, altså at give dem de muligheder?
Peter Kofod (DF), 2023-02-28:
Altså, nu har jeg jo i sin tid selv besøgt de betjente, der sidder i Haag og laver de her opslag, og jeg har det fint nok med, at man kommer med sådan nogle praktiske ting; dem kan vi godt tage en snak om.
Vi kan sådan set også godt tage en snak om det, hvis det er sådan, at der kommer en så rivende udvikling på de digitale områder, at der vil være nogle steder, hvor der bliver større problemer; så synes jeg da også godt, vi kan tage en snak om det, altså om det er noget, der gør, at man skal lave om i sin tilgang til Europol.
Altså, kan vi måske på et senere tidspunkt genforhandle det?
De snakke kan vi altid have.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2023-02-28:
Ja tak, formand.
Det, jeg henviste til, og som jeg gerne vil have ordføreren til at forholde sig til, vedrører, at i dag har politiet den adgang på deres telefon; på deres smartphone kan de tilgå en app, som de kan slå folk op i.
Vores politidirektør sagde jo direkte, at der var en app, man kunne tilgå og slå folk direkte op i, hvis man så en udenlandsk bil køre forbi.
Det har de ikke mulighed for efter ringetid, kan man sige, altså hvis de ikke kan få fat i en dernede med det samme.
De arbejdsredskaber synes jeg vi skylder politiet, altså at give dem de bedste muligheder.
Det gør vi ikke ved at have den holdning, som ordføreren står og fremfører lige nu.
Peter Kofod (DF), 2023-02-28:
Det må vi have undersøgt nøje.
Jeg kan sige, at jeg i 3½ år har beskæftiget mig med registeradgang, i øvrigt som rapportør i Europa-Parlamentet, i forbindelse med registeradgang til SIS, altså Schengen Information System, og der var det absolut ikke mit indtryk, at det var svært, hvis man som land kom og sagde, at man skulle have noget andet; så var der ret stor velvillighed over for det.
Så hvis der er ordførere, der mener, at der i den aftale, den daværende regering forhandlede på plads, og som vi fra Dansk Folkepartis side var meget tilfredse med, er noget, der kan forhandles bedre, eller som skal laves om, jamen så vil vi gerne tage en snak om det.
Så jeg står jo ikke her og er meget religiøs omkring tingene.
Pernille Vermund (NB), 2023-02-28:
På min 40-årsfødselsdag fik jeg en fødselsdagsgave, som jeg var meget taknemlig for.
Det gjorde vi – håber og tror jeg – fordi danskerne var kloge nok til at sige fra.
Men vi gjorde det måske også, fordi der var politikere og partier her på Christiansborg, som indirekte fik sagt, at hvis vi ikke afskaffede vores retsforbehold, ville vi nærmest gå pædofiles ærinde og stå på samme side som de pædofile.
Det var en skræmmekampagne, som ikke virkede.
Siden er man desværre blevet klogere, og ved den nylige folkeafstemning fik vi et forbehold mindre.
Det er jeg ked af.
Men jeg er glad for, at vi fastholdt vores retsforbehold.
Det er jeg, til trods for at vi anerkender, at der er og kan være begrænsninger i samarbejdet for politiet, i forhold til hvis vi var fuldgyldige medlemmer.
Men vi i Nye Borgerlige mener, at værdien af at fastholde retsforbeholdet – ikke mindst i forhold til Danmarks ret til selv at bestemme vores asylpolitik – er af langt større betydning, og den holdning deler vi gudskelov med mere end halvdelen af befolkningen, jævnfør folkeafstemningen fra 2015.
Jeg har i debatten i dag erfaret, at det ikke ville have konsekvenser for vores asylpolitik.
Det har ordføreren fra Venstre belært mig om.
Jeg må så sige, at det kan være, at ordføreren fra Venstre skal tale med Udlændinge- og Integrationsministeriet og måske den siddende minister.
Det kan være, at ministeren og ministeriet på nuværende tidspunkt har en anden holdning end det, der var holdningen, da vi diskuterede Rwanda for et par år siden.
Jeg ved, at der er en anden ordfører til stede i salen i dag, som var med til samme møde.
Det var fru Pia Kjærsgaard.
Og jeg har også lige været nede at tjekke, at det ikke er min hukommelse, der er helt gal.
Der var budskabet ret klart, at hvis ikke vi havde fastholdt vores retsforbehold – altså hvis afstemningen var faldet anderledes ud i 2015 – havde vi ikke kunnet gennemføre en asylpolitik, der var så liberal, som vi kan i dag, i forhold til EU.
Så for Nye Borgerlige er der noget, der er vigtigere end det, at politiet indimellem har det lidt sværere.
Det er nemlig at passe på Danmark og sikre, at det altid er Danmark og danskerne selv, der bestemmer vores asylpolitik.
Derfor anerkender vi så også de begrænsninger, der måtte være for politiet i den her sammenhæng.
Så synes jeg i øvrigt, at det er befriende at høre fra hr. Peter Kofod, at det her jo også handler om proportioner.
For helt ærligt er der selvfølgelig alt muligt andet, som også har indflydelse på politiets mulighed for at fange forbrydere.
Der er økonomi.
Det er en økonomi, som partiet Venstre i sidste valgperiode ikke bakkede op om.
Der er arbejdsforhold.
Der er løn og lønvilkår for vores politiansatte, ikke mindst under deres uddannelse.
Der er en række forhold, som gør sig gældende for politiet.
Så skulle vi ikke starte der, hvis vi gerne vil fange forbrydere og opklare forbrydelser, og så sørge for, at det er Danmark og danskerne selv, der bestemmer politikken i Danmark, ikke mindst på retsområdet?
Med de ord tak for ordet og debatten.
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-28:
Altså, med forbehold for at jeg ikke har dykket helt ned i den problemstilling, vil jeg gerne have lov til at vende tilbage til fru Karina Lorentzen Dehnhardt.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at her er man i grænselandet i lovgivningen.
For hvis der er tale om, at det er prostitution, der foregår på nettet, som noget i hvert fald kunne tyde på at det er i det eksempel, som ordføreren nævner, så har du ret i, at så kan platformen stille sig til rådighed for rufferi.
Så jeg vil gerne have lov til ved lejlighed at uddybe det og drøfte det nærmere med ordføreren.
Peter Kofod (DF), 2023-02-28:
Tak for det.
Ministeren slutter af med at sige, at han ikke er i tvivl om, hvad han ville foretrække.
Det er jeg heller ikke.
Jeg tror ikke, vi vil foretrække helt det samme, for jeg går ud fra, at ministeren som noget helt selvfølgeligt helst vil afskaffe retsforbeholdet, hvor jeg helst vil fastholde det.
Det, jeg vil opfordre ministeren til, er at gå ind og se den seance fra Europa-Parlamentet, hvor ministerens forgænger, hr. Mattias Tesfaye, er på besøg i det udvalg, der netop har med rets-, udlændinge- og asylpolitik at gøre, og så kigge rundt i det udvalg – og i øvrigt også på ministerens egne udenlandske partifæller – og se, hvordan de håndterer en dansk ministers besøg, og hvad de synes om den danske udlændingepolitik, og bagefter komme og sige, om justitsministeren virkelig kan have tillid til, at den slags mennesker overhovedet skal have nogen som helst former for indflydelse på dansk rets-, asyl- eller udlændingepolitik.
Og der kan jeg bare sige, at så længe det kommer til at stå til os, så kommer det aldrig til at ske.
Og det er altså længere, end til solen brænder ud.
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-28:
Jamen altså, med al respekt vil jeg sige til hr. Peter Kofod, at jeg ikke synes, han kan lægge den antagelse til grund, at jeg – eller for den sags skyld regeringen – vil afskaffe retsforbeholdet i sin helhed.
Det, der er genstand for diskussionen her i dag, er jo dansk medlemskab af Europol.
Det parti, jeg repræsenterer, Socialdemokratiet, er ikke i udgangspunktet interesseret i at afskaffe den del af retsforbeholdet, der bl.a. vedrører vores asyl- og udlændingepolitik.
Der er vi sådan set ganske tilfredse med, at vi har en række forbehold, som vedrører nogle politiske problemstillinger, som vi synes Danmark klogelig selv skal tage sig af.
Er der også konsekvenser ved den tilgang?
Ja, det er der da også i mange sammenhænge, hvor det er, at man ikke kan have en ensartet politik på nogle områder.
Men vi vurderer, at fordelene er større ved at stå udenfor på de politiske områder.
Men vi vurderer altså også, at ulemperne er større, når det konkret handler om Europol, end fordelene er ved at være udenfor.
Peter Kofod (DF), 2023-02-28:
Og det må man så arbejde efter.
Er det sådan, jeg skal tolke ministerens svar?
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-28:
Og det er jo i virkeligheden også lidt, tror jeg, den tvist, der har været her i debatten i dag mellem på den ene side fru Pernille Vermund og på den anden side hr. Jan E. Jørgensen.
Det var jo ikke det samlede retsforbehold, vi stemte om tilbage i 2015, men en række udvalgte retsakter, hvor Europol var en af dem.