runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Friis Bach (RV), 2024-04-19:
Omkring satellitterne vil jeg sige: Sådan en koster 100 mio. kr., og problemet er, at den kun kan klare et 30 kilometerbælte, tror jeg, så når man tænker på Grønland og Færøerne, skal der en del af satellitter til – men lad det nu ligge.
Lad os prøve alligevel at se, om vi ikke kan styrke overvågningen af netop den kritiske infrastruktur, f.eks. af de internetkabler, der går ind til Grønland, og som jo er helt afgørende vigtige, for at det grønlandske samfund kan fungere.
Det, jeg særlig har fokus på omkring FN's specialrapportør, er jo spørgsmålet omkring racismen mod grønlændere i Danmark, og der er jeg glad for, som jeg sagde i min tale, at se de initiativer, der er taget, og jeg mener, vi skal gøre langt mere der.
Vi så gerne en meget mere styrket plan og øget finansiering til at bidrage til, at vi kan nedbryde den diskrimination og racisme, som grønlændere i Danmark oplever.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-04-19:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg synes, at det her med satellitterne jo er superinteressant i forhold til det her om kritisk infrastruktur, for jeg tror, at man er nødt til både at kigge på søkabler og satellitter, hvis man skal sikre et ordentligt beredskab i Grønland og sikre en ordentlig sikkerhed i Grønland.
For nylig var undertegnede i Alaska til en stor Arktiskonference og holdt en tale.
Det var enormt interessant at se, hvordan Grønland faktisk er en kæmpe rollemodel, og at hele den selvstyremodel, vi har i Grønland, er en kæmpe rollemodel for oprindelige folk i hele Arktis.
Men det, som jeg gerne vil spørge ind til, er FN's specialrapportør, for FN's specialrapportør var her for et års tid siden, og for nylig havde vi også besøg af en ny menneskerettighedsekspert.
Christian Friis Bach (RV), 2024-04-19:
De overgreb, der måtte være sket, og de mange historiske fejltagelser, der er begået fra dansk side, er et vigtigt menneskerettighedsspørgsmål at sætte fokus på.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-04-19:
For nylig tog IA sammen med Alternativet initiativ til et samråd om den nye handlingsplan, som regeringen er i gang med at lave, imod racisme og diskrimination, og det forlyder også, at Grønland bliver tænkt ind i det her.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren folde lidt ud, hvad det er for nogle emner, der er vigtige at have fokus på, når vi taler om menneskerettigheder i forhold til Grønland.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-23:
Jeg er sikker på, at fru Katrine Daugaard får de henvendelser, som jeg også får i min indbakke, og de berører mig, bl.a. det eksempel, jeg nævnte her, nemlig at plejebørn fortsat bliver taget som gidsler i en vederlagsdiskussion mellem kommune og plejefamilie, hvor barnet faktisk ikke bliver hørt, men bliver fanget i den konflikt, og det mener jeg at vi herinde i Folketinget har en forpligtelse til at handle på.
Det ved jeg at fru Katrine Daugaard og jeg kan arbejde sammen om, og det ser jeg frem til.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Ja, og et andet eksempel kunne jo være, at man hører børn, når de gerne vil fjernes, men man hører dem ikke , når de faktisk gerne vil hjem – og sådan kan man jo lytte forskelligt til børn.
Jeg mener, at man skal lytte til børn, og jeg synes, det er meget vigtigt, at man giver børn rettigheder.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-23:
Det er også noget, jeg har været optaget af i mange år, som ordføreren jo ved, og udfordringen er, kan man sige, at vi kan lave lige så meget lovgivning herindefra, såfremt der ikke er nogen, der følger op på, om lovgivningen bliver overholdt.
Det var jo faktisk det, vi også så tidligere, da det hed Barnets Reform, inden det så blev barnets lov, nemlig at selv om der stod i Barnets Reform, at der skulle lyttes til børn, og at man skulle høre dem og holde børnesamtaler og alt muligt, så kunne vi se, at det ikke blev overholdt.
Og lur mig, om det ikke også er det, det ender med her i forhold til den nye lovgivning.
Så må jeg bare sige, at vi jo sammen stillede adskillige ændringsforslag til den lovgivning, der blev vedtaget, netop for at sikre det her område.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Jeg er glad for, at ordføreren netop nævner barnets lov, for vi var jo nogle partier – bl.a. vores to partier – som faktisk kæmpede for, at de pseudorettigheder, som jeg kalder dem, man ønskede at give børn, faktisk kunne blive til rigtige rettigheder, med klageadgang osv. Er ordføreren enig i, at mange af de rettigheder, vi i de her år får implementeret i dansk lovgivning, mangler det sidste for at blive rigtige rettigheder?
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-23:
Tak for talen.
Nu må ordføreren virkelig korrigere mig, hvis jeg er ude på et skråplan.
Stemmer ordføreren for at implementere handicapkonventionen?
Astrid Carøe (SF), 2024-04-23:
En stor del af ordførertalen handlede om barnets lov, som det her ikke handler om, men fred nu være med det.
Det i mente sammen med, at ny forskning viser, at der ikke sker en magtforskydning til domstolene, men at man faktisk har mere af den klageadgang, som ordføreren efterspørger
, og når jeg samtidig kommer med eksempler på, at vi lige nu kan se en forskydning i skolen, hvor børn faktisk ved mindre om deres rettigheder i dagens Danmark, så synes jeg faktisk, at det er to ret konkrete steder, hvor den her inkorporering vil gøre en forskel.
Så det var bare for at komme med nogle konkrete eksempler, når nu ordføreren ikke har modtaget nogen af de mange mails, hun har fået om det.
Når forskningen viser, at børns rettigheder generelt bliver taget mere alvorligt, hvis man inkorporerer børnekonventionen, og at der ikke er en magtforskydning, kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre ordføreren, om ikke Liberal Alliance vil overveje at stemme for forslaget.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-23:
Det er mig bekendt ikke handicapkonventionen, vi står og debatterer i dag.
Det her beslutningsforslag handler om en inkorporering af FN's børnekonvention i dansk ret.
Det er det forslag, vi debatterer i dag, og det er det, jeg forholder mig til som børne- og familieordfører.
Vedrørende handicapområdet har vi jo en glimrende ordfører, som har været på tidligere i dag, nemlig fru Marlene Harpsøe.
Så handicappolitiske spørgsmål tænker jeg skal rettes til den rette ordfører.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-23:
Ja, det er også fair nok.
Det var bare, fordi ordføreren udtalte sig generelt om en type modvilje mod konventioner.
Jeg synes bare, jeg kan huske, at jeg havde fornøjelsen af at stå og diskutere handicapkonventionen og implementeringen af den med ordføreren, og at ordføreren gik ind for det, sådan at ordførerens skepsis måske ikke nåede alle konventionerne rundt.
Men tilgiv mig, hvis jeg tager fejl.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-23:
Men jeg tror, det er godt at have en sund skepsis over for konventioner generelt, for vi kan bare se, hvordan de ofte træder i kraft i forhold til vores danske lovgivning.
Vi kan se det i forhold til udlændingeområdet, hvor vi har store udfordringer i forhold til at få kriminelle sendt ud af landet, så derfor har vi bare en skepsis over for konventionerne.
Man skal være meget påpasselig med dem, for der er jo heller ikke nogen solnedgangsklausul, og det ville jo også være noget af det, man skulle være opmærksom på, når man vedtager sådan nogle beslutningsforslag her.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Tak for det.
Det, Socialistisk Folkeparti rejser med det her forslag, nemlig at vi i Danmark mangler en inkorporering af FN's børnekonvention, er noget, jeg faktisk har modtaget en del mails om.
Jeg har også holdt møder om det med adskillige civilsamfundsorganisationer.
Hver gang har jeg spurgt: Kan du give mig nogle konkrete eksempler på, hvor det her er et problem?
Det er desværre ikke lykkedes mig at få det endnu.
De konkrete eksempler er desværre heller ikke at finde i bemærkningerne til forslaget her.
Tværtimod bliver forslaget begrundet med luftige ord som symbolsk betydning og positive signaler.
Samtidig vil vi gerne lette bureaukratiet og regelmængden.
De to ting hænger ikke altid særlig godt sammen.
Derfor skal vi gøre det ordentligt, når vi gør det, og sørge for at belyse vigtigheden af en ny foreslået regelmængde grundigt.
Det er muligt, at der gemmer sig et meget reelt problem her, i forhold til at børn ikke har rettigheder nok i Danmark.
Men I belyser det ikke i bemærkningerne med noget konkret, og det er da egentlig mærkeligt, når man kunne have fundet utallige eksempler i den netop ikrafttrædende barnets lov.
For borgerne skal da vide, at jeg sammen med Dansk Folkeparti, Alternativet og Danmarksdemokraterne kæmpede bravt, i forhold til at de pseudorettigheder, som bl.a. regeringspartierne, men også SF indførte med barnets lov, slet ikke var egentlige rettigheder til børn, men pæne floskler uden klageadgang.
Det er jo netop en lov, hvor SF har prioriteret systemet og dem, der arbejder i det, over borgerne, børn som voksne, og over deres retssikkerhed.
Derfor trak Liberal Alliance sig fra aftalen »Børnene Først« og stemte nej til barnets lov.
Nu vil man så lappeløse med symbolpolitik eller lave en barnets lov II, som ministeren varslede, allerede inden barnets lov var forhandlet færdig, i stedet for at insistere på at tage sig tiden til at gøre tingene grundigt og ordentligt første gang.
At gøre tingene grundigt og ordentligt synes jeg at vi skylder borgerne.
Det synes jeg også vi skylder dem, der arbejder på området, som nu konstant skal forholde sig til rigtig meget ny lovgivning, og det skylder vi ikke mindst børnene.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-23:
Tak for det.
Derfor er det også interessant i forhold til barnets lov, som min kollega fru Katrine Daugaard nævnte, i forhold til klagemulighed for børn.
Vi oplever faktisk eksempler på, at plejebørn i en økonomisk konflikt med plejefamilien og kommunen bliver fjernet imod deres vilje fra den plejefamilie, de bor hos.
Så der er nok at gøre på det område, og det er vi helt klar på i hvert fald at kigge på.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
For mig er det ikke konkret bare at sige: Børn skal have en masse rettigheder.
Det kan jo være alle mulige steder.
Det er meget fluffy bare at sige, at børn skal have flere rettigheder.
For mig er det konkret, hvis man siger: Det er her, den er gal.
Jeg bruger barnets lov som et eksempel på noget, hvor SF faktisk kunne have bakket en række andre partier op, som netop kæmpede for rettigheder til børn, men valgte ikke at gøre det, og det er derfor, jeg nævner barnets lov.
Hvis jeg kunne få nogen konkrete eksempler, og det gælder også alle dem, der sidder og kigger på, er jeg egentlig åben over for at forholde mig anderledes til det, men på baggrund af det her beslutningsforslag bliver det et nej.
Astrid Carøe (SF), 2024-04-23:
Tak for det.
Det kan vi sagtens.
Det er jo Sverige og Norge, som vi tit sammenligner os med, og som er meget lig os.
Så jeg har svært ved at forestille mig, hvad det er, der er så meget anderledes i deres lande, som gør, at de ikke har noget problem med det.
Men lad os da kigge på det.
Derudover er det i det inkorporeringsudvalg, som ordføreren henviser til, jo faktisk et mindretal, der har den bekymring, og spørgsmålet er – for det kan vi selvfølgelig ikke vide uden at spørge dem – om de stadig vil have den bekymring med den nye forskning, der altså er kommet, efter at inkorporeringsudvalget var der, som jo er 12 år siden.
Så jeg håber bare, at ordføreren vil være med til at kigge på den forskning, og det kunne jo være, som vores kollega fra Socialdemokratiet foreslog det, at vi gjorde det i udvalget.
Camilla Fabricius (S), 2024-04-23:
Jeg ved ikke helt, om jeg synes, at talerstolen er det bedste sted at gøre det, men der var noget andet, vi kunne gøre.
For nu har jeg jo stået her et par gange, hvor ordførerens tidligere kollega Trine Torp også dedikeret på SF's vegne har stillet forslag om det, men spørgsmålet var i virkeligheden, om vi skulle tage det med ind i Socialudvalget og prøve at folde det lidt ud og høre lidt mere om, hvad det er, vi kan lære af de andre lande, og hvordan vi f.eks. kunne se os selv i det i Danmark.
Så jeg tror hellere, jeg vil bruge udvalget på det, hvis det er okay for ordføreren.
Astrid Carøe (SF), 2024-04-23:
Tak for det.
Det kunne da sagtens være, at vi kunne finde på det, og jeg er også meget åben over for at lave en beretning, hvis regeringen kunne forestille sig, at vi kan komme hinanden i møde på en eller anden måde, der styrker børns rettigheder.
Men det her må trods alt ikke blive en syltekrukke.
For da vores partier sidst var i regering, nedsatte man jo netop et udvalg, hvor der faktisk var et flertal, der anbefalede, at man inkorporerede det i dansk lovgivning.
Så så længe det ikke er sådan noget, hvor vi taler om et langstrakt stykke arbejde, synes jeg da sagtens, at vi kunne kigge på det.
For der er eksperter, der allerede har vurderet, at det er en god idé.
Camilla Fabricius (S), 2024-04-23:
Det tager jeg bare til efterretning.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-04-23:
Tak for ordet.
Først og fremmest vil jeg gerne takke SF for med beslutningsforslaget at sætte fokus på børns rettigheder.
Det er ikke første gang, SF fremsætter beslutningsforslaget her, det er mig bekendt tredje gang, og de to første gange kunne Venstre ikke støtte det, og det kan vi heller ikke den her gang.
Årsagerne er sådan set de samme, og derfor bliver min tale her jo også lidt en gentagelse af det, mine partikollegaer tidligere har sagt.
Vi er allerede forpligtede til at beskytte børn og deres rettigheder i overensstemmelse med børnekonventionens bestemmelser.
Derudover er det allerede nu muligt at påberåbe sig børnekonventionens bestemmelser ved domstolene og andre offentlige myndigheder.
Og så er vi også stadig bekymrede for, at der kan ske en forskydning af kompetencer fra Folketinget og regeringen til domstolene og andre offentlige myndigheder.
Dermed mener vi, at vi allerede har de værktøjer, der skal til, for at beskytte og sikre børns rettigheder, og at vi selvfølgelig løbende skal sikre, at alle børn i Danmark har et godt børneliv.
Tak for ordet.
Astrid Carøe (SF), 2024-04-23:
Det er også ærgerligt, at man ikke har mere tid, når området er så komplekst.
Men sådan er det nu engang, for vi kan jo ikke være her hele natten.
Jeg er ligesom ordføreren meget optaget af anbragte børn, og det er også nogle af de mest udsatte børn, der er i vores samfund.
Ikke desto mindre kan vi også se, at børn helt generelt i Danmark ikke kender deres rettigheder, og det er måske allervigtigst, hvis man er anbragt, eller hvis der er en sag, hvor man er i midten af en stor konflikt imellem ens forældre, eller hvad det kan være.
Men jeg synes, at problematikken er mere overordnet end det, og at danske børn faktisk får mindre og mindre viden om, hvad deres rettigheder er.
Det håber jeg ordføreren vil være med til at få kigget på.
Tak for det.
Siden Venstre stemte imod det her forslag sidst, er der kommet ny forskning på området, som jeg også nævnte over for ministeren.
Så alt tyder altså på, at der ikke vil ske en forskydning, og der er ny forskning, der viser netop det.
Samtidig er der også ny forskning, der viser, at børnene bliver taget mere alvorligt i de lande, hvor man inkorporerer FN's børnekonvention, og de to ting tilsammen synes jeg er ærgerligt ikke betyder, at Venstre vil genoverveje sin stemme til det her beslutningsforslag, fordi vi faktisk har fået mere viden, siden Venstre stemte nej sidst.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-04-23:
Jeg kender ikke den forskning, som ordføreren refererer til.
Jeg forholder mig til det inkorporeringsudvalg, der blev nedsat i 2012, mener jeg det var, som fremhævede den her risiko om forskydning af kompetence.
Og det er en risiko, som vi synes vi skal tage ret alvorligt.
Jeg har også indtryk af, at der er nogle forhold i nogle af de andre nordiske lande, som gør, at det giver bedre mening for dem at inkorporere børnekonventionen, og det kan være, at vi kan dykke ned i det i udvalgsbehandlingen, altså hvad det egentlig er for nogle forhold, der er til stede der.
Vi tager gerne drøftelsen i udvalget, men det vigtigste for os her er jo, at Danmark allerede er forpligtet til at overholde børnekonventionen.
Så hvis vi ligesom skal tage nogle yderligere skridt, skal vi jo også have nogle virkelig stærke grunde til det, altså at det vil give en større beskyttelse af børn i Danmark, og det er vi ikke overbevist om at det vil, når nu vi allerede skal overholde konventionen.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-23:
Tak for det, formand.
Det bliver lidt en gentagelse af det, de andre ordførere har været oppe at sige.
Tak til forslagsstillerne for endnu en gang at fremsætte forslag om inkorporering af FN's børnekonvention, og som det også tidligere har været sagt, er det ikke en ny diskussion.
Det er et forslag, der har været drøftet ad flere omgange.
Som det også har været nævnt, har der også været nedsat et udvalg omkring det her, Menneskeretsudvalget, der netop fik til opgave at vurdere konsekvenserne af at inkorporere børnekonventionen i dansk lov.
I den betænkning, de kom med i 2014, påpegede udvalget netop, at der ville være risiko for en forskydning af kompetence fra Folketinget og regeringen til domstolene og andre offentlige myndigheder ved inkorporering af internationale konventioner.
Det har været drøftet i forhold til forskydning af magten, og så er det også sådan, at FN's Børnekomité er oprettet for at holde øje med, at de lande, der har tiltrådt børnekonventionen og tillægsprotokollerne, opfylder deres forpligtelser, og derudover skal deltagerstaterne også til en eksamen hos Børnekomitéen.
De skal aflægge rapport.
I Danmarksdemokraterne mener vi overordnet set, at det er Folketinget, der vedtager lovene, der fungerer i Danmark.
Vi har derfor også en sund skepsis over for internationale konventioner, især internationale konventioner, som ikke har en solnedgangsklausul, og det er der jo ikke ret mange der har.
Det bør man altid tilstræbe, såfremt man ønsker at tiltræde dem, fordi konventioner ellers sætter demokratiet ud af kraft.
Derfor mener vi, at dansk politik først og fremmest er et dansk anliggende, og at inkorporering af børnekonventionen ikke må føre til, at den politik, som fastsættes af Folketinget og regeringen i forening, ikke længere er et nationalt anliggende, og det vil også være bekymringen herfra.
Vi er netop bekymret for den forskydning.
Og så skal jeg også lige huske at sige, at Konservative ikke støtter det.
Det var det, der stod først i min tale, og som jeg skulle huske at sige.
Danmarksdemokraterne kan ikke støtte forslaget.
Astrid Carøe (SF), 2024-04-23:
Selv om Danmarksdemokraterne jo er et nyt parti og derfor ikke har været med i den her debat før, må jeg sige, at det desværre ikke overrasker mig, fordi vi generelt ser meget forskelligt på FN's konventioner helt generelt.
Ikke desto mindre kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, hvad ordføreren tænker om det her, som jeg også nævnte over for ministeren, nemlig at vi kan se, at danske børn faktisk bliver mindre opmærksomme på deres rettigheder i det danske samfund og får mindre viden i skolen om, hvilke rettigheder de har, både i skolen, men også generelt i vores samfund.
Det kan både være gennem konventionen, men det kan også være generelt igennem vores demokratiske samfund, som vi har i Danmark, hvor vi jo gerne inddrager børn og unge så mange steder som muligt.
Men vi kan bare se, at det går den forkerte vej i skolen lige nu med færre elevråd og mindre elevinddragelse og generelt mindre viden hos børnene om, hvad deres rettigheder og muligheder egentlig er for at blive hørt.
Tænker ordføreren, at vi kan sætte ind et eller andet mere konkret sted end en konvention for at rette op på det problem?
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-23:
Tak for spørgsmålet.
Som børne- og undervisningsordfører er jeg meget optaget af, at elevdemokratiet fungerer, også i forhold til at de har mulighed for at oprette elevråd ude på skolerne.
Det er godt, og det håber jeg da også de fortsætter med.
Den anden ting i forhold til det, vi har diskuteret tidligere under tidligere debatter, også i forhandlinger ovre i ministeriet, er anbragte børns rettigheder, i forhold til om de kender deres muligheder.
I sin tid, det er ved at være år tilbage, blev vi jo i en satskreds enige om, at man ligesom skulle lave noget materiale i forhold til at oplyse børn om, hvad det egentlig er for nogle rettigheder, de har.
Det var i forbindelse med bl.a. anbragte børn, man gjorde det, netop fordi det var en udfordring.
Det kunne vi også se i forhold til den tidligere lov, vi havde omkring Barnets Reform.
Selv om der stod, at børn skulle høres ... Så kan jeg se, at formanden rejser sig.
Astrid Carøe (SF), 2024-04-23:
Jeg synes sådan set, jeg i forhold til det med skolen meget konkret siger, hvad det også drejer sig om.
Vi kan se, at det går tilbage i skolen lige nu, at børn ved mindre om deres rettigheder, og at de bliver mindre inddraget i beslutningerne, der bliver taget i skolerne.
Det er der en ny undersøgelse der viser.
Så hvis ordføreren ikke synes, at det er konkret, så ved jeg ikke, hvor konkret det kan blive.
Der er jo 52 forskellige artikler i FN's børnekonvention, så hvis vi skal gennemgå dem alle sammen, kan vi ikke nå det på det minut, vi har til spørgsmål.
Men det er bare for at sige, at jeg synes, at det her med skolen, og at børn kender deres rettigheder dårligere, faktisk er et ret konkret eksempel på, hvorfor det er, vi har behov for den her lovgivning.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Det, spørgeren nævner her, er jo ikke en manglende rettighed.
Det er manglende oplysning og manglende inddragelse i forhold til børnene; det er jeg fuldstændig enig i.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Jeg synes simpelt hen, at det er lige ved at være hyklerisk at høre ordføreren stå og sige, at SF ønsker at implementere det her i al lovgivning, vi laver, som der blev sagt, når vi ikke har set SF arbejde for, at de rettigheder, man ønskede at give børn i barnets lov, faktisk blev til rigtige rettigheder med klageadgang osv.
Det synes jeg var temmelig ærgerligt at der ikke var opbakning til.
Samtidig har der også været utallige ordførere, der har stillet SF's ordførere spørgsmål om det, som jo er det grundlæggende problem, nemlig at lovgivningen ikke bliver overholdt.
Man har på socialområdet hele tiden skullet høre børn ad, men man gør det ikke, og man kommer heller ikke til at gøre det med barnets lov.
Så hvordan vil I sikre, at lovgivningen bliver overholdt?
Astrid Carøe (SF), 2024-04-23:
Med forbehold for, at jeg jo ikke har været med til at forhandle barnets lov, ved jeg, at vores ordfører har været meget optaget af også det her, og at det jo er et kompromis med de ting.
Så vil jeg sige, at det jo netop er det, vi vil med det her.
Vi vil sikre, at børn har mulighed for at klage og for at gå til domstolene, hvis de netop ikke bliver hørt i kommunerne eller i staten, eller hvad ved jeg.
Og hvis ordføreren synes, at det er hyklerisk, at jeg vil inkorporere FN's børnekonvention, som vi i øvrigt allerede skal tænke ind i al lovgivning, så synes jeg, at det er hyklerisk, at ordføreren ikke vil stemme for det her, når man går så meget op i børns rettigheder og klageadgang.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Jeg synes faktisk, det er ret vigtigt, at vi får sikret, at den lovgivning, vi allerede har implementeret, bliver overholdt.
Der har SF altså ret store problemer, i forhold til at f.eks. Langeland Kommune, som jo p.t. har meget store problemer med at overholde lovgivningen på det specialiserede socialområde, faktisk er en SF-ledet kommune.
Det kunne virkelig være dejligt, hvis SF også ville give alle de gode råd her videre til SF's lokalpolitikere derude, for de har godt nok store problemer med det her.
Astrid Carøe (SF), 2024-04-23:
Der er store problemer med det specialiserede socialområde i kommunerne, og det er der selvfølgelig også steder, hvor SF har magten.
Jeg er slet ikke i tvivl om, at vores kommunalpolitikere på Langeland arbejder, alt hvad de overhovedet kan, for at sikre børnenes rettigheder der også.
Det gør vi sådan set helt generelt.
Det gør vi i det her beslutningsforslag.
Det er vi også opmærksomme på, når vi laver lovgivning.
Jeg ville da ønske, at Liberal Alliance også ville støtte op om det her beslutningsforslag, hvis de går så meget op i klageadgang.