runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-02-27:
Må jeg godt lige have lov at sige, at jeg desværre ikke kan nå at høre det næste.
Det er bare, fordi jeg skal noget andet.
Hvis der er noget, der kan samle danskerne, er der jo to ting, jeg kan nævne: kongehuset og sporten.
Og det er næsten ved at være på nogenlunde samme niveau.
Vi kender det, når vores stjerner, hvad enten det er fra håndbold, fodbold, eller hvad ved jeg, kommer tilbage til Danmark, for så er Danmark jo nærmest ved at gå amok på den rigtig gode måde.
Det har faktisk også, synes jeg, noget med vores sammenhængskraft at gøre.
Det er noget, der gør en glad, at se, at vores lille nation er så stærk på så mange sportslige områder.
Dansk Folkeparti støtter det.
Jeg er rigtig glad for, at man også har paraatleterne med – det er der også andre ordførere der har sagt – for de bliver for lidt bemærket.
Jeg kan nævne, at vi f.eks. i Dansk Folkeparti havde bordtennisspilleren Peter Rosenmeier med til kulturnatten her på Christiansborg – fantastisk præstation igen, igen, tænk, hvad de folk også kan, og de trænger virkelig til at blive hyldet.
Det kan man også gøre med sådan et museum.
Man skal passe på, for man kommer altid til at undlade nogen, og det er ikke meningen, men vi har jo en bred vifte med alle sportsgrene, og derfor synes jeg, at sådan et museum er en rigtig god idé.
Så skal jeg i forhold til paraatleter sige, for det berører mig meget, at det også er en del af det, og jeg synes som sagt, at det er en supergod idé.
Jeg må så sige, at da den sidste olympiade fandt sted i Frankrig, var der også efterfølgende paraatleter, og der var jeg glad for, at vores partiformand – Dansk Folkepartis partiformand – deltog som den eneste partiformand.
Det var også dejligt at opleve, at kongehuset efterfølgende havde en reception på Fredensborg både for paraatleterne og de andre olympiske deltagere.
Det var godt, og det var alle tiders for at sige det rent ud, at vores superflittige prinsesse Benedikte deltog sammen med paraatleterne.
Det er sådan noget, der varmer; det er sådan noget, der gør os glade og stolte ved at være dansker.
Og det synes jeg vi skal sætte pris på, og jeg synes, vi skal værdsætte det, og jeg synes vi skal nævne det alt det, vi overhovedet kan.
Derfor må jeg sige, at Dansk Folkeparti er med.
Vi synes, det er et godt forslag.
Er det i en beretning, vil vi være positive og håbe på, at det på et eller andet tidspunkt kan ende godt, og det tror jeg faktisk godt det kan til gavn for sporten, til gavn for paraatleterne, til gavn for et museum, hvor vi alle sammen kan gå hen med et dannebrog og være glade for, at vi bor i Danmark, og at vi har så dygtige folk.
Søren Søndergaard (EL), 2025-02-27:
Tak, formand.
Det har vi faktisk tidligere selv gjort, da Enhedslisten og en række andre partier for nogle år siden ønskede at sætte fokus på den danske kolonihistorie.
Det førte til, at der i finansloven for 2021 blev afsat et beløb til en forundersøgelse vedrørende formidling af kolonihistorien, herunder for at, og jeg citerer, »belyse mulighederne for styrket museal formidling af Danmarks kolonihistorie samt anslå udgifter ved forskellige modeller, herunder afdække hvordan formidlingen af dansk kolonihistorie kan ske bedst muligt.
Arbejdet skal ske i samarbejde med Nationalmuseet.«
Måske især den sidste bemærkning er ret væsentlig for noget, jeg vil komme ind på senere.
Jeg vil rose ordføreren for at huske den paraatletiske idræt.
Jeg tror, at det er rigtigt, når ordføreren i sine bemærkninger til forslaget skriver, og her vil jeg også citere: »Medaljer vundet af sportsudøvere med handicap er ikke blot fantastiske præstationer, men viser også, at personer med et handicap kan komme langt med deres liv, og deres præstationer kan også give livsmod til andre mennesker med handicap.«
Når jeg alligevel ikke umiddelbart kan støtte forslaget, hænger det sammen med, at forslaget dels er meget bestemt omkring ét fysisk museum, dels er meget specifikt – man kan også sige indsnævrende – i formålet med museet, nemlig at hylde og bringe minder om danske sportsnavne gennem tiderne.
Jeg skal bestemt ikke stille mig i vejen, hvis nogen ønsker at lave et sådant hyldestmuseum.
Men som udgangspunkt for en folketingsbeslutning og en diskussion i Folketinget synes jeg simpelt hen at det er for snævert, også fordi enhver ved, at der altid er meget mere til historien end de fantastiske vindere og deres enestående præstationer.
Vi vil meget gerne se på, hvordan vi kan komme videre.
At en sådan undersøgelse, hvor man inddrager folk, der ved noget om museumsdrift og ved noget om det her emne fra organisationer osv., så vil nå frem til en konklusion om et idrætsmuseum, præcis som det er skitseret her, er muligt, men bestemt ikke noget, som vi som politikere skal forudbestemme.
Her synes jeg, at der er behov for armslængde, og jeg synes, at der behov for respekt for den faglighed, som er nødvendig for at sætte et sådant projekt i søen.
Men som sagt vil vi meget gerne være med til at se på muligheden for en beretning, der kan bringe idéen bag det her et skridt videre med henblik på at få afklaret realiseringen.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-02-27:
Vi står lidt det samme sted som alle andre ordførere, der har været heroppe.
Vi synes, det er et godt forslag, og vi holder meget af sport – måske ikke så meget af at udøve det, men i hvert fald af at kigge på det.
Og vi vil gerne have et idrætsmuseum.
Forslaget, som det ligger lige nu, kan nok sætte gang i det, men vi er ikke klar til at stemme for det med den finansiering, som er foreslået, med udlodningsmidler, som vi ville være kede af at tage af.
Så vi håber måske, at det kan komme som en del af en finanslovsforhandling på et tidspunkt.
Hvis der kommer et ønske om det fra idrætslivet med nogle stærke kræfter i spidsen, vil vi godt kunne støtte det i en finanslovsforhandling, men forslaget, som det ligger lige nu, vil vi ikke kunne stemme for.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-02-27:
Danmark har en rig idrætshistorie, og det er vigtigt at anerkende og hylde vores sportslige præstationer ved både de olympiske lege og de paralympiske lege.
Derfor anerkender vi i Moderaterne forslagets intention om at hylde de danske sportspræstationer og den rolle, idræt spiller i vores samfund.
Alligevel mener vi ikke, at et nyt idrætsmuseum er den rette løsning, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Vi må dog også se realistisk på forslaget.
Danmark har allerede Sportens Hall of Fame, som i mange år har hædret vores største idrætsudøvere.
Nogle af mine kollegaer har nævnt nogle af alle de andre hyldester, vi laver for dem, og hertil kommer også initiativer som bl.a. Fodboldens Hall of Fame og Årets Sportsnavn, der på fornem vis bidrager til at bevare og formidle vores sportslige bedrifter.
Derudover er finansieringen til et nyt idrætsmuseum ikke helt tilstrækkelig.
Forslaget nævner udlodningsmidler, fonde og private donationer som mulige finansieringskilder, men der er ingen garanti for, at midlerne kan sikres.
At etablere et fysisk museum kræver betydelige ressourcer til både opførelse og løbende drift – midler, der kan bruges bedre på andre måder, hvor behovet er større.
I en tid, hvor vi skal prioritere ressourcerne skarpt, er det afgørende, at nye projekter har en solid finansieringsplan.
Vi støtter ønsket om at hylde dansk idræt, men vi mener ikke, at et nyt fysisk museum er den rigtige prioritering.
Derfor kan Moderaterne ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Katrine Daugaard (LA), 2025-02-27:
Tak for det, formand.
Og tak til Danmarksdemokraterne for gerne at ville hylde vores danske atleter.
Det synes jeg bestemt man skal, men skal det lige ske med et museum?
Forslaget er jo velmenende, og i Liberal Alliance har vi store ambitioner om gerne at ville f.eks. sikre hver enkelt borger større personlig frihed, en flad skat på 40 pct. og langt bedre betingelser for vores erhvervsliv, i form af at de bedre kan vækste.
Vi vil gerne mindske bureaukratiet, og vi vil gerne sikre en mere velfungerende og en værdig velfærd.
Det hele koster, og derfor skal pengene til sådan et museum her jo også findes et sted.
Som andre ordførere før mig har sagt, kan alle jo oprette et museum.
Vi har netop lige lavet en museumslov, som jo netop skal gøre, at det ikke er os, der skal sidde og fordele midlerne eller beslutte, om nogen vil lave et museum.
Næh, det har vi faktisk lavet en god model for, og den har jeg meget stor tiltro til, og derfor mener jeg også, at hvis nogen har lyst til at lave et museum, der hylder sportsfolkene, så skal de endelig bare gøre det.
Så LA kan desværre ikke bakke op om forslaget.
Søren Espersen (DD), 2025-02-27:
Til det forestiller jeg mig at Kulturministeriet nedsætter en arbejdsgruppe, der i samarbejde med Danmarks Idrætsforbund skal undersøge muligheden for at oprette et fysisk idrætsmuseum.
Danmark har igennem tiderne, som I jo ved, haft mange sportsudøvere, der har vundet medaljer i talrige sportsgrene ved f.eks. verdensmesterskaber, europamesterskaber, Olympiske Lege, Paralympiske Lege m.fl.
De største og kendteste idrætsudøvere er hyldet i Sportens Hall of Fame, der blev etableret i 1992 på initiativ af Ekstra Bladet, dengang med opbakning fra Danmarks Idrætsforbund og Team Danmark.
Sportens Hall of Fame er beliggende i Idrættens Hus i Brøndby og er et galleri med buster af de 40 danskere, der p.t. er optaget, fordi de har gjort en fremragende indsats inden for deres idrætsgren.
Ud over Sportens Hall of Fame findes også Fodboldens Hall of Fame, der siden 2006 har hyldet de største danske fodboldspillere og trænere gennem tiden.
Fodboldens Hall of Fame har ikke en fysisk placering, men er en hjemmeside, der administreres af DBU.
Ydermere er der Årets Sportsnavn, som offentliggøres i januar, og hvor vores meget sportsglade kulturminister, i øjeblikket lettere handicappet, er med til at udvælge vinderen.
Det springer i øjnene, at der ikke i Sportens Hall of Fame, i Fodboldens Hall of Fame eller i Årets Sportsnavn er repræsentanter fra de mange medaljevindere ved Paralympiske Lege.
Legene tog deres begyndelse i 1960 og fandt deres nuværende form ved OL i Seoul i 1988.
De danske paraatleter har siden da vundet et hav af medaljer, 314 for at være præcis, herunder 104 guldmedaljer.
Medaljer vundet af sportsudøvere med handicap er ikke blot fantastiske præstationer, men viser også, at personer med et handicap kan komme langt med deres liv, og deres præstationer kan også give livsmod til andre mennesker med handicap.
Det er godt at vide i den forbindelse, at kongehuset for længst har anerkendt paraatleterne, og at de i 2024 inviterede dem indenfor på Fredensborg Slot.
Jeg er glad for, at Danmarks Idrætsforbund gør en stor og aktiv indsats for at hædre og mindes danske sportsudøvere, men forslagsstillerne savner et fysisk idrætsmuseum.
Det findes i nogle andre lande.
Vi har fundet ud af, at det i Barcelona findes i en unik sportsoplevelse på det olympiske museum, hvor man kan få et flot overblik over både olympiske og ikkeolympiske sportsgrene: fodbold, formel 1, skiløb, cykling, kanosejlads og tennis.
Igennem moderne teknologi, interaktive udstillinger og multimedieinstallationer skal besøgende opleve deres yndlingssportsgrene og genopleve de bedste øjeblikke i den olympiske historie.
Museet har en fanzone og en hall of fame.
Museet er også interaktivt, og man kan eksempelvis løbe om kap med Carl Lewis.
Forslagsstillerne ønsker altså et fysisk idrætsmuseum, der kan danne rammen om de danske idrætsstjerner – et museum, hvor de enkelte stjerners præstationer kan foldes ud, og hvor der laves temaudstillinger om f.eks. fodbold, håndbold, cykling, roning m.v.
Jeppe Bruus (S), 2025-02-27:
Det føler jeg mig simpelt hen ikke i stand til at kunne svare på eller kunne gennemskue, fordi det jo også kræver, at man så kan se hele implementeringen for sig, for at man kan svare præcist på det spørgsmål.
Jeg vil gerne tilkendegive, at jeg sådan set deler opfattelsen og det, der i virkeligheden ligger som den politiske ambition her, nemlig at vi afbureaukratiserer og gør det mere enkelt og deregulerer.
Den vej er jeg sådan set enig i at vi skal gå, også når det handler om vores klima- og miljøpolitik.
For jo enklere det er, og jo enklere det er at tappe ind i som virksomhed og som organisation, og jo mere gennemskueligt og transparent det i øvrigt også er, jo bedre er det i forhold til at sikre fremdrift.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-27:
Udfordringen er jo, som jeg også nævnte før, det her med, at vores grundstruktur er, at vores ressourceforbrug ikke er tilstrækkelig reguleret.
Det vil sige, at alle kan få lov til at bruge det frit, og så bagefter begynder man at sige: Hov, det har nogle negative konsekvenser.
Og så skal der indrapporteres, og så skal der reguleres osv.
Alt det gør det bare meget besværligt.
Dels er det min forståelse, at det er en af grundene til, at vi ikke kommer i mål, dels er det også et bureaukratisk system.
Så hvad med det at have et grundlæggende husholdningsregnskab til at starte med?
Det er lidt ligesom, at man ikke tager på ferie, før man ved, hvor mange penge man har at gøre godt med; man går ikke bare ud og spiser uden at vide, hvor mange penge man har at gøre godt med.
Kunne man ikke også gøre det i forhold til ressourcerne?
Erling Bonnesen (V), 2025-02-27:
Det fine ved demokrati er jo netop, at man har friheden til også at kunne anskue tingene på en anden måde.
Skal jeg prøve at tackle det positivt, er forslagsstilleren jo god til at prøve at anskue tingene på en lidt anden måde.
Men jeg kan sige, at vi alle sammen har et ansvar for, at vi får rykket i retning af nogle mål, og det er på det grundlag, at vi sådan set holder fast i de aftaler, vi har lavet.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-27:
Nej, og det er der jo heller ikke tale om.
Forslaget viser jo netop også, hvor meget der ligesom allerede er af byggesten at bygge med, som bare ikke bliver godt nok brugt, når der bliver lavet konkret lovgivning.
Derfor har vi masser af sådan nogle små forslag, som faktisk i praksis netop bliver meget bureaukratiske.
Men det er jo fair nok, at man siger, at den grønne trepart er linjen lige nu, og at man derfor ikke kan ændre noget på det.
Erling Bonnesen (V), 2025-02-27:
I Venstre vil vi ligesom, tror jeg, mange andre meget gerne være med til at forenkle og afbureaukratisere.
Det hører jeg faktisk også forslagsstilleren her selv indlede det her spørgsmål med at sige, nemlig at det er godt at få et fokus på det.
Når vi så nogle skridt i den retning ved måske så at sige kaste det hele op i luften?
Det er lidt ligesom at sige, at vi lige skal trække alle håndbremserne og så begynde lidt forfra.
Det tror vi ikke rigtigt på.
Når vi nu også kigger på de her meget solide forhandlingsforløb, der har været, senest omkring treparten, som vi har taget fat på, så gælder det jo sådan set om at prøve at holde snuden i sporet, tænker jeg, og netop prøve at holde fast i det, vi har der nu, og komme fremad.
Det er netop for at opnå nogle mål både på klima og miljø og stadig væk sikre arbejdspladser.
Men jeg vil da altid være lydhør, hvis der kommer effektive forslag til at forenkle og afbureaukratisere; men jeg synes ikke, vi skal til at stoppe op og begynde forfra.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-27:
Jeg tror, jeg vil stille det samme spørgsmål, som jeg også stillede til ministeren, fordi jeg ved, at ordføreren repræsenterer et parti, som går meget op i erhvervslivets byrdelettelser og vil sørge for, at vi ikke gør det for besværligt.
For min holdning er faktisk, at vi har alt for meget bureaukratisk miljøpolitik i det her land.
Vi hælder ansvar over på virksomhederne.
De skal indrapportere data, det ene og det andet.
Grunden til, at vi gør det, er, fordi vi ikke kan finde ud af at ændre grundstrukturen, grundmotorvejen, i vores samfund, for den er ligesom nu i øjeblikket, at vi gerne må bruge ressourcerne, helst rigtig meget faktisk, for det kan vi bruge rigtig meget, og så kan vi vækste, men så har vi noget rigtig bureaukratisk miljølovgivning, som enten ikke virker eller også bare er rigtig tungt for virksomhederne.
Jeg kunne godt ønske mig, at vi ligesom fik et mere rent billede af det hele og faktisk fik en mere ren ressourcetilgang; lidt, ligesom når vi netop siger i forhold til vores økonomi: Hvor mange penge har vi til at tage på ferie for?
Vi har 100 kr.
Jamen fint, så bruger vi ikke mere end 100 kr.
Her er det lidt, ligesom vi kan bruge af ressourcerne, og så er det først på bagkant, vi siger: Hvor meget var det egentlig, og hvad kostede det, og hvordan får vi betalt vores regning?
Vil ordføreren ikke kommentere på, hvorvidt det her er et afbureaukratiseringsforslag, hvor man lægger noget grundinfrastruktur ind, som løser noget og gør det nemmere for virksomhederne?
Erling Bonnesen (V), 2025-02-27:
Fremtidens miljø- og klimapolitik ved vi alle sammen er et vigtigt emne, og vi synes også, at vi er godt på vej med indsatser på området.
Man kan sige, at vi ikke er i mål, men at vi er på vej.
Vi fører også allerede på mange områder en ambitiøs klima- og miljøpolitik, hvor vi forsøger at skabe løsninger, der tager hensyn til både miljøet, erhvervslivet og samfundsøkonomien.
Det kræver en balanceret tilgang til det, hvor vi også tager ansvar for vores natur uden selvfølgelig at kvæle vækst eller arbejdspladser, som vi jo også er afhængige af.
Samtidig har vi jo også, synes vi da, et rimelig solidt og veldokumenteret overblik over udfordringerne, altså udledninger til både miljø og klima.
Så vi ved en hel del om, hvordan Danmark står, og om Danmark lever op til de internationale forpligtelser.
Jeg synes ikke, at vi sådan skal bruge unødvendig ekstra tid på at opfinde nye systemer.
Det er fair nok at gøre sig overvejelser om, om det hele tiden er godt nok, men at oprette flere nye, alternative beregningsmetoder tror vi ikke rigtig på bringer tingene videre.
Som både Socialdemokratiets ordfører og ministeren har været inde på, har vi med den grønne trepart skabt en historisk god aftale, synes vi, der leverer konkrete resultater og viser vejen fremad på området.
Vi reducerer udledninger af næringsstoffer gennem øget skovrejsning og udtagning af kulstofrige lavbundsjorder, hvilket både gavner miljøet og sikrer en bæredygtig fremtid.
Samtidig har vi styrket kontrollen, så vi præcist kan følge med i effekter osv.
Så med al respekt for hele tiden at have et fokus på, om vi nu gør det godt nok, synes vi i Venstre, at vi skal fortsætte den ansvarlige vej, som vi har.
Og på det grundlag kan vi heller ikke støtte det foreliggende beslutningsforslag.
Ida Auken (S), 2025-02-27:
Mange tak.
Så jeg er sådan set ikke uenig i at fokusere på ressourcerne.
Det har jeg været for mange år i politik til at tro er det, der skaber forandring.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-27:
Det kan jeg svare på, hvis ordføreren spørger mig om det på et senere tidspunkt.
Det, jeg bare i mit andet spørgsmål vil spørge om, er i forhold til at få en bedre og grundigere forståelse af, hvad for nogle ressourcer vi har.
For ordføreren siger, at vi når vores klimamål, men problemet er f.eks., at biomasse ikke bliver regnet ind rigtigt.
Hvis man har en ressourceforståelse, ville man have en meget bedre forståelse af det, og derfor ville meget af vores såkaldte vedvarende energi ikke være det alligevel.
Så det er jo en af hoveddiskussionerne i forhold til, hvorvidt vi når vores klimamål.
Så vil ordføreren ikke kommentere på, hvorvidt denne ressourceforståelse ville give et mere kritisk billede af vores biomasseproduktion og -forbrug og -import?
Ida Auken (S), 2025-02-27:
Den falder først med nogle frivillige muligheder for at udtage sin jord, hvis man f.eks. har lavbundsjord eller man har jord et sted, hvor kvælstofforurening løber direkte ud til vandet, men det bliver jo ikke ved det.
Der kommer jo bindende krav.
Der kommer jo en reguleringsmodel, som gør, at vi kommer i mål.
Så det er det, vi holder blikket stift fokuseret på.
Jeg vil måske hellere spørge ordføreren, men det kan være, jeg skal gøre det, når ordføreren går på, hvorfor vi skal bruge tid på en eller anden akademisk øvelse, når vi ved, hvad opgaven er.
Når vi ved, at problemet er derude, når vi ved, at det handler om at få taget de her jorder ud af drift, hvorfor skal vi så ikke holde blikket stift rettet på det i stedet for finde et andet nyt regnskabssystem?
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-27:
Mange tak.
Tak for ordførerens tale.
Jeg vil bare lige komme med en enkelt bemærkning.
Ordføreren siger, at vi allerede har et godt overblik.
Og ja, nogle af de ting, jeg også nævner, er netop, at den her ressourceforståelse og regnskabsmetode ikke er ny.
Den bruger vi masser af steder.
Forslaget handler dels om at samle det lidt mere, dels om at have en større effekt på lovgivningen, og det, der er udfordringen, er, at vi har en helt massse regnskaber, som ikke rigtig har den store effekt, når vi f.eks. skal hive olie op af Nordsøen eller give frivillige aftaler til landbruget.
Så det handler om at have den der større effekt på selve lovgivningen.
Ida Auken (S), 2025-02-27:
Tak, formand.
Så gør det ikke noget, at jeg har en 25 minutter lang tale med; den bliver ikke stoppet!
Spøg til side.
Tak til forslagsstilleren til beslutningsforslaget.
Forslagsstilleren ønsker med det her beslutningsforslag at indføre et nyt nationalt ressourcebudget og regnskab, der skal anvendes til at vurdere al relevant lovgivnings effekt på Danmarks udledning af kvælstof, fosfor og kulstof.
Baggrunden for beslutningsforslaget er ifølge forslagsstilleren, at Danmarks klima- og miljøpolitik er for ensidig og kun fokuserer på enkelte sektorer i stedet for på Danmarks samlede klima- og miljøudledninger.
Jeg vil gerne begynde med at anerkende intentionen i beslutningsforslaget, for der er ingen tvivl om, at vi har meget store udfordringer med både kvælstofudledningen til vores fjorde, fosforudledningen til vores søer og kulstofudledningen til vores atmosfære.
Det skal vi have gjort noget ved, og det er en opgave, vi er i gang med og er fuldt fokuseret på.
I dag kan man jo se, at de af os, der har lavet et system med en klimalov, hvor vi laver en klimafremskrivning, faktisk er lykkedes med at forandre tingene i Danmark, sådan at vi nu som et af de få lande i verden lever op til vores klimaforpligtelser.
Tværtimod risikerer vi blot at forsinke den nødvendige handling.
Faktum er, at vi i dag allerede har et stort overblik over udledningerne af fosfor, kvælstof og kulstof.
Jeg vil ligesom ministeren gerne fremhæve NOVANA-rapporten, der giver en årlig opgørelse over til- og fraførsel af fosfor.
Det er lavet af nogle af landets allerallerdygtigste forskere, og jeg ved ikke umiddelbart, hvem der skulle være bedre end dem til at lave den slags.
Vi har også basisanalysen i vandplanlægningen, der bl.a. redegør for næringsstofbelastningerne af vandområderne.
Endelig har vi den årlige klimastatus og fremskrivning fra Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet, som Klimarådet jo så kigger efter i kortene, der indeholder detaljerede informationer om Danmarks drivhusgasudledninger.
Det er blot eksempler, men rapporterne er hver især og tilsammen med til at give os et godt overblik over Danmarks klima- og miljømæssige aftryk.
Selvfølgelig kan vi hele tiden blive klogere på udfordringerne, men vi har allerede i dag stor viden om netop de udfordringer, som forslagsstilleren har fokus på.
Nu er det vigtigt med fokus på handling og på at løse problemerne, og den grønne trepart er et meget vigtigt bidrag ind i det.
Så det er det, Socialdemokratiet fokuserer på, ikke på nye, mærkelige styresystemer.
Vi har et rigtig godt system, og derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.
Og jeg skal hilse fra Moderaterne og sige, at de heller ikke støtter forslaget.