runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Betina Kastbjerg (DD), 2024-05-21:
Tak for det.
I Danmarksdemokraterne mener vi, at offentligt ansatte har gode rammer for ytringsfrihed.
Det er helt legalt for offentligt ansatte at deltage i den offentlige debat og udtrykke personlige holdninger og meninger, hvis blot de gør det klart, at de udtaler sig på deres egne vegne og ikke på myndighedens vegne.
Men undersøgelser har også i en årrække vist, at der er mange offentligt ansatte, som egentlig gerne ville ytre sig, men som alligevel ikke benytter sig af retten.
En lovfæstelse af den udstrakte grad af ytringsfrihed for offentligt ansatte vil på den ene side sende et signal om, at ytringsfriheden for offentligt ansatte som privatpersoner er der, men samtidig vil forslaget måske kun have den symbolske karakter.
Det skyldes, at det ikke er de nuværende regler, der er problemet, men at det er kulturen og forståelsen for reglerne, der er problemet.
Desuden vil en indførelse af omvendt bevisbyrde i sager, hvor offentligt ansatte afskediges, forflyttes eller udsættes for andre lignende sanktioner fra deres arbejdsgivers side, efter at de har benyttet sig af ytringsfriheden, være problematisk, da det vil være vanskeligt at fastsætte.
Hvis nu f.eks. en offentligt ansat fremfører en eller anden kritisk ytring nu og så 2 år senere bliver afskediget,
hvor er beviset så for, at det har noget med hinanden at gøre?
Dog mener vi også i Danmarksdemokraterne, at det er fornuftigt at støtte de offentligt ansattes ytringsfrihed ved at udbrede og fremme kendskabet til reglerne, og derudover synes vi også, at det at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal undersøge, hvordan ytringsfriheden kan styrkes i forhold til det private, er et fornuftigt tiltag.
I Danmarksdemokraterne er vi ikke helt klar til at stemme for hele forslaget, men vi støtter, at offentligt ansatte i højere grad skal gøres opmærksomme på deres ytringsfrihed, og det mener vi i Danmarksdemokraterne konkret kunne være med til at ændre noget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-05-21:
Det er jo faktisk netop sådan, at i barselssager har vi omvendt bevisbyrde, så i forhold til den gravide, der bliver fyret, er det sådan set arbejdsgiveren, der skal bevise, at det ikke sker på grund af graviditeten.
Så det er jo ikke et princip, som vi er helt ubekendte med på arbejdsmarkedsområdet.
Og det kan godt være, at det ikke skal være en omvendt bevisbyrde, men kunne det så være en delt bevisbyrde, så det er lige så meget arbejdsgiverens som den, hvad kan vi sige, fyredes ansvar eller den, som er blevet udsat for repressalier?
For vi er inde i et vanskeligt bevismæssigt felt, hvor det måske er urimeligt, at det kun er medarbejderen, der står med hele bevisbyrden selv.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-05-21:
Som fru Karina Lorentzen Dehnhardt selv siger, er det måske svært at modbevise eller bevise, hvem det er, der har sagt noget, som måske fører til en fyring eller noget andet.
Jeg tror, det er noget, vi skal drøfte lidt nærmere, når vi kommer til udvalgsbehandlingen, hvor der måske skal laves en fælles beretning på det.
Jeg tror, det bliver svært lige at sige, om jeg på nuværende tidspunkt kan finde et eksempel, hvor det kunne give god mening.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-05-21:
SF har fremsat et forslag om at sikre offentligt ansattes ytringsfrihed, derved at regeringen skal pålægges at fremsætte et lovforslag, der lovfæster ytringsfriheden for de offentligt ansatte.
Herudover skal man udbrede kendskabet til den ytringsfrihed, der gælder, og det skal en arbejdsgruppe tage sig af.
Endelig er der forslag om omvendt bevisbyrde, hvis den offentligt ansatte har benyttet sig af sin grundlovssikrede ret til at udtale sig og herefter sanktioneres på en eller anden facon.
Lad mig sige med det samme, at offentligt ansattes ytringsfrihed er vigtig.
Det lægger vi i hvert fald i Venstre meget vægt på.
Hvad der også er værd at understrege, er, at der allerede i dag er ytringsfrihed for offentligt ansatte.
Det er måske ikke alle, det lige er gået op for, og derfor kan man bestemt ikke udelukke, at en lovfæstelse af de offentligt ansattes ytringsfrihed er en god idé – for at sige det rent ud.
Det er i hvert fald det, som regeringen lægger op til, og som jeg kunne forstå på justitsministeren skulle ske til næste år.
Det skal være sådan, at de offentligt ansatte kan udtale sig uden risiko for sanktioner af nogen art.
Men som jeg sagde før, er det også vigtigt, at man kender de rettigheder, man har, og her tror jeg desværre, at der i dag mangler en hel del.
Det kan godt være, at der, som jeg kunne høre, findes en vejledning fra 2016.
Men jeg er nu ikke helt sikker på, at den er trængt ind hos enhver af landets offentligt ansatte.
Så der er nok et arbejde, der kan gøres.
Jeg har tiltro til, at regeringen kommer til at fokusere på en lovfæstelse, som justitsministeren indikerede, og også at få vejledningen poleret af igen.
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-21:
Jeg tror, det er vigtigt i forhold til det nykriminaliserede område, at det bør sikres, at evalueringen dækker mulige overtrædelser begået over en længere periode, og også, at de overtrædelser er blevet pådømt i både byretten og landsretten.
Og det bringer mig så over til: Hvad er så det tidsmæssigt rigtige tidspunkt for en sådan evaluering?
Retsudvalget blev jo allerede i marts måned enige med regeringen om, at der bør gennemføres en evaluering af den samtykkebaserede voldtægtsbestemmelses anvendelse i retspraksis, herunder med hensyn til samtykkebegrebet.
Og der mener vi fra regeringens side, at sådan en evaluering med fordel kan iværksættes i 2025, når der foreligger et mere solidt grundlag i form af flere afsluttede sager efter den samtykkebaserede voldtægtsbestemmelse.
Mette Thiesen (DF), 2024-05-21:
Tusind tak.
Altså, vi har et ret solidt grundlag allerede nu, så det er egentlig bare at gå i gang.
Når man laver så vidtgående en lovgivning, som samtykkeloven alt andet lige er, altså hvor man indfører noget, som selv advokater, jurakyndige, forsvarsadvokater, juraprofessorer og alle mulige andre siger minder rigtig meget om omvendt bevisbyrde, så mener jeg faktisk, at det haster.
Når man ser de eksempler på domme, som jeg nævnte før, mener jeg faktisk, at det haster.
Og når ministeren til et samråd med hele embedsværket i ryggen ikke engang kunne svare mig på, om der var tale om samtykke i en konkret sag, så mener jeg, at det er bydende nødvendigt, at vi går i gang med det samme.
Mener ministeren ikke også det?
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-21:
Igen vil jeg sige, at regeringen og jeg er enige med forslagsstillerne bag begge beslutningsforslag i, at vi selvfølgelig også alle sammen har en interesse i, at det her bliver evalueret.
Vi synes så bare, at det er centralt, at det bliver evalueret på et tidspunkt, hvor vi også har mest mulig viden om anvendelsen af den nye bestemmelse.
Derudover vil jeg bare i forhold til præmissen – jeg respekterer jo ordførerens synspunkt, og vi har diskuteret det før – også sige, at det er vigtigt hele tiden at holde sig for øje, at Rigsadvokaten jo bl.a. har konkluderet, at hovedparten af voldtægtssagerne vedrører forhold, som også ville have været strafbare efter den tidligere voldtægtsbestemmelse.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-05-21:
Jeg vil jo egentlig bare høre, om det, ministeren lægger op til, er en beretning, for i så fald synes jeg, at det er en rigtig god nyhed, og det håber jeg da min kollega fru Mette Thiesen også gerne vil være med til i forhold til de her to forslag.
Så lad os få skrevet alle de ting ned, som bekymrer fru Mette Thiesen, og få lavet en god beretning, så vi også har
et, hvad kan man sige, et godt styringsredskab i forhold til en evaluering.
Jeg synes jo, at den her debat fortjener, at vi får et solidt grundlag at stå på, inden vi begynder at snakke om revisioner.
Rosa Lund (EL), 2024-05-21:
Tak for det.
Jeg synes ligesom fru Karina Lorentzen, at vi faktisk bliver imødekommet meget i forhold til en undersøgelse.
Det ligger jo sådan set også i det lovforslag, som jeg bare lige i dagens anledning får lyst til at minde om samtlige partier stemte for.
Derfor vil jeg gerne bare have justitsministeren til at bekræfte fra talerstolen, at der med samtykkeloven ikke er tale om omvendt bevisbyrde eller noget, der ligner.
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-21:
Det vil jeg gerne bekræfte.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-21:
Tak for det.
Det var egentlig bare for at få en opklaring, når ministeren siger i sin tale, at det giver mening at vente med en undersøgelse i forhold til falske anmeldelser og anklager om voldtægtssager, indtil man har en undersøgelse, der viser karakteristika på voldtægtsforbrydere.
Jeg kan simpelt hen ikke få ind i mit hoved, hvordan det hænger sammen.
For dem, der er falsk anklaget, er jo ikke voldtægtsforbrydere.
Det er bare lige for at forstå, hvorfor det bliver brugt som argument i forhold til at udskyde det.
Jeg er meget positiv over for, hvad ministeren ellers sagde.
Det kan godt være mig, der misforstod det, men jeg tænkte, at lige nøjagtig det er jo pærer og bananer, hvis det er noget.
Jeg kan sagtens forstå, at den ene undersøgelse er vigtig, men jeg kan bare ikke forstå, hvorfor den er vigtig for at undersøge omfanget af falske anklager i voldtægtssager.
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-21:
Jamen tak for det.
Og det kan jeg bekræfte.
Det var det, min indledende tale i virkeligheden også sluttede af med, altså at nu har vi allerede lagt mange spor ud i forhold til også at få mere viden og få truffet beslutningen i fællesskab, også om, at loven skal evalueres, såvel som at vi skal have mere viden.
Der bliver af begge forslagsstillere i to forskellige beslutningsforslag stillet yderligere forslag til, hvordan vi kan tilegne os mere viden om anvendelsen af bestemmelsen, og jeg synes, at vi skal prøve at samle alt det, vi kan, og det, vi kan blive enige om, i en fælles beretning.
Og så kan det være, at det, der måske er tilbage, som adskiller os, er timingspørgsmålet, men mon ikke også, at vi kan prøve at finde hinanden i videst muligt omfang der?
Mette Thiesen (DF), 2024-05-21:
Jeg har lovet lige at vikariere for min kollega hr. Peter Kofod, som skulle til et andet møde her kl. 16.00.
Det var egentlig også bl.a. derfor, vi indgik en aftale med regeringen om netop det her, fordi det er noget, der også fylder meget hos os i Dansk Folkeparti.
Jeg kunne egentlig godt se, at vi lavede en beretning, hvor vi måske fik skrevet noget ind og fik mødtes om de her ting.
For jeg tror sådan set helt grundlæggende, vi er enige om, at det er vigtigt, at offentligt ansatte har ytringsfrihed.
Både hvis man kritiserer noget internt, men også hvis man stiller sig op eksternt, er det vigtigt, at man ikke møder repressalier, som vi har hørt eksempler på, hvilket også er blevet nævnt fra talerstolen her tidligere.
Og tak til ministeren.
Jeg beklager forvirringen før.
Altså, hele oppositionen står sammen om at ønske den undersøgelse, som ligger i det forslag, der hedder B 160.
Fra Dansk Folkepartis side går vi så lidt videre i forhold til også at ønske at kigge på, om den her lov ikke skal revideres.
Jeg tror, at justitsministeren udmærket godt kender til min holdning til det.
Nu har vi siddet i både samråd og høringer om det.
Der er jo indført noget, der i hvert fald minder om omvendt bevisbyrde i forhold til samtykkeloven, altså den her afklaringspligt.
Og når jeg hører eksempler på helt unge drenge, som får meget hårde domme for noget, som de faktisk ikke vidste de gjorde galt, altså en form for uagtsomhed, som det blev nævnt ved høringen forleden dag, så mener jeg, at man grundlæggende skal ind og undersøge det.
Mener ministeren ikke reelt set, at der er behov for at lave en undersøgelse ligesom den, man havde fra 2009, hvor man manuelt kigger alle domme, alle sigtelser, alle tiltaler, alle frafald og hele molevitten igennem, sådan at man er sikker på også at kigge på det nykriminaliserede område, i forhold til om loven er, som den skal være?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-05-21:
Jamen jeg vil da helt sikkert også elske en beretning, men jeg tror, det bliver ret svært at få regeringen med på den sidste del.
Nu var fru Mette Thiesen her så ikke, da jeg roste hr. Peter Kofod for at lande den her aftale, for det var jo sådan, at vi faktisk havde en aftale med Dansk Folkeparti og den tidligere regering om præcis en lovfæstelse.
Men der mangler noget i den aftale, som er i det her beslutningsforslag, bl.a. sikringen af privatansattes ytringsfrihed.
Vi giver jo flere og flere opgaver til det private.
Det er bosteder, der har med sårbare børn og unge og mennesker med handicap at gøre, det er ældrepleje osv., hvor det er private, der udfører opgaver for det offentlige.
Deres ytringsfrihed er bare meget, meget ringere sikret, siger Ytringsfrihedskommissionen, end offentligt ansattes ytringsfrihed er.
Jeg ville så gerne forstå, hvorfor Dansk Folkeparti ikke tog det element med, da man indgik en aftale med regeringen.
Mette Thiesen (DF), 2024-05-21:
Jeg skal ikke kunne sige det helt konkret, da det ikke var mig, der sad og forhandlede det.
Men jeg kan sige så meget, at jeg lige talte med hr. Bjørn Brandenborg lige før, hvor vi i hvert fald talte om det her med, om vi måske kunne finde ud af at lande en beretning.
Det synes jeg ville være rigtig godt.
Men jeg tror ikke, det er helt udelukket, at vi kan lande en beretning.
Det er bare for at sige, at det tror jeg ikke.
Men lad os da arbejde for det alle sammen.
Nu har jeg sagt noget forkert, kan jeg høre.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-05-21:
Jeg tror i hvert fald, der ligger et lille stykke arbejde med at overbevise justitsministeren.
Men det håber jeg at fru Mette Thiesen ville kunne lykkes med, for jeg synes faktisk, det er rigtig vigtigt.
Vi har også brug for at kende konsekvenserne af arbejdsforholdene på bosteder.
Vi ser jo desværre af og til, både på offentlige, men også på private bosteder, at der foregår ting, som vi burde have vidst noget om noget tidligere, og hvor sårbare mennesker er kommet i klemme.
Så jeg ser frem til forsøget med en beretning.
Mette Thiesen (DF), 2024-05-21:
Tusind tak.
Nu kan jeg ikke engang sige det – det er et engelsk udtryk.
Men uden så at udtale mig for meget er det som sagt også noget, jeg har overtaget, så jeg ved ikke noget om den tidligere aftale.
Men vi er i hvert fald i Dansk Folkeparti glade for den aftale, vi har lavet med regeringen, og hvis der f.eks. kan landes en beretning med bred opbakning, vil det også være rigtig fint.
Uanset hvad er vi virkelig, virkelig glade for, at vi har landet en aftale med regeringen i forbindelse med det her lovforslag, der kommer efter sommerferien, hvor man så har mulighed for at stadfæste offentligt ansattes ytringsfrihed.
Så skal jeg beklage den forvirring, der kommer af, at vi har mange sager til behandling i salen i dag.
Jeg har selv de næste to, og så tager vi også lige den snak om en beretning i forhold til det andet forslag.
Det beklager jeg meget.
Jeg havde forståelsen af, at det var det her forslag, det handlede om.
Uanset hvad vil jeg sige tak for at sætte tingene rigtigt, hr. Bjørn Brandenborg.
Og så vil jeg sige, at vi stadig væk – stadig væk – er rigtig, rigtig glade for den aftale, som vi har lavet med regeringen, om offentligt ansattes ytringsfrihed, og jeg tænker, at det i hvert fald er et rigtig godt udgangspunkt.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-05-21:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at undskylde, at jeg forvirrede ordføreren på vej op på talerstolen; det var ikke fair, når ordføreren er vikar på det her forslag.
Men det, som jeg prøvede at tale med ordføreren om, var faktisk det næste forslag, vi har på dagsordenen i dag, som handler om en samtykkebaseret voldtægtsbestemmelse, og en beretning om det spørgsmål.
Men jeg tænker, at i og med at os, der er her i salen i dag, har syv forskellige forslag til behandling, er det jo fair nok, at vi måske engang imellem kommer til at blande dem lidt sammen.
Og de elementer omkring beretningen, som ordføreren fra Dansk Folkeparti har nævnt her, tænker jeg at vi tager en snak om igen på den anden side af det her.
Men tak til ordføreren for en, synes jeg, ellers god tale, og jeg beklager forvirringen herfra.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-05-21:
Tak for ordet.
Når jeg synes, det er vigtigt, er det, fordi der er en række offentlige opgaver, som i dag bliver udført af private.
Det kan være ældrepleje; det kan være i forhold til mennesker med handicap, børn og unge, som vi anbringer på bosteder, og meget andet.
Det har Ytringsfrihedskommissionen jo faktisk kortlagt.
Så en del af det var egentlig, at vi skulle have kigget på, hvordan vi får givet dem en beskyttelse af deres ytringsfrihed, for det mener jeg faktisk vi som samfund kun kan være optaget af, når de nu har sårbare borgere i deres varetægt.
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-21:
Mange tak for det, og også tak for det her beslutningsforslag.
Jeg mener ligesom forslagsstillerne, at det er vigtigt for vores demokrati, at offentligt ansatte bringer deres viden og synspunkter i spil i den offentlige debat.
Det er gennem en fri og åben debat, at vi kan sikre os, at vores samfund fungerer til gavn for alle borgere.
Offentligt ansatte spiller en central rolle i den debat, og ved at dele deres viden og erfaringer er de med til at højne det faglige niveau i debatten.
Et af initiativerne i det beslutningsforslag, vi behandler, går ud på, at regeringen lovfæster den udstrakte grad af ytringsfrihed, som offentligt ansatte allerede nyder i dag, og det synes vi i regeringen er en god idé.
En forudsætning for at bruge sin ytringsfrihed er jo netop at være klar over, at den er der.
Af samme årsag har regeringen sammen med Dansk Folkeparti offentliggjort en aftale om i den kommende folketingssamling at lovfæste de gældende regler om offentligt ansattes ytringsfrihed, og der håber vi jo, at de fleste partier, når det lovforslag sættes til behandling, kan bakke op om det.
Med en lovfæstelse af offentligt ansattes ytringsfrihed ønsker vi at sende et klart signal om opbakning til, at offentligt ansatte kan gøre brug af deres ytringsfrihed uden at frygte for de negative reaktioner på arbejdspladsen på grund af deres ytringer.
Derfor er der også i de senere år taget forskellige initiativer med henblik på at skabe klarhed om rammerne for offentligt ansattes ytringsfrihed og højne kendskabet til reglerne både hos ansatte og ledere i det offentlige.
F.eks. har man lanceret et e-læringskursus for ledere og medarbejdere om offentligt ansattes ytringsfrihed.
Forslagsstillerne opfordrer også regeringen til at tage skridt til at udbrede kendskabet til reglerne om offentligt ansattes ytringsfrihed.
En del af beslutningsforslaget går derfor på at genudgive Justitsministeriets vejledning om offentligt ansattes ytringsfrihed fra 2016, og det er en ambition, vi i regeringen deler.
Justitsministeriet har da også allerede påbegyndt arbejdet med at opdatere vejledningen om offentligt ansattes ytringsfrihed.
Vejledningen vil bl.a. blive opdateret med den seneste praksis fra Folketingets Ombudsmand, og der vil også blive tilføjet nye afsnit om lov om beskyttelse af whistleblowere, som trådte i kraft i december 2021.
Beslutningsforslaget indeholder endelig en række yderligere opfordringer til regeringen om initiativer på området, men jeg mener, at vi i første række skal fokusere på at øge kendskabet til reglerne gennem en lovfæstelse af de gældende regler og ved at genudgive Justitsministeriets vejledning om offentligt ansattes ytringsfrihed.
Så selv om regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget i sin helhed, vil jeg gerne gentage, at det ligger mig meget på sinde, at offentligt ansatte kan føle sig trygge ved at benytte sig af deres ytringsfrihed, og at vi jo derfor også af samme årsag i næste folketingssamling fremsætter et lovforslag om det samme.
Jeg vil gerne sige tak til forslagsstilleren for beslutningsforslaget om et vigtigt emne.
Tak for ordet.
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-21:
Tak for ordet.
Beklager, at jeg kommer lidt sent ind.
Jeg holder talen for Christina Olumeko, som var nødt til at gå til forhandlinger.
Hun starter med at sige tak for den her debat, som hun gerne ville have været med til.
Det er altid glædeligt, når der er et forslag, som forener højre og venstre side i Folketinget, som det er tilfældet med det forslag, vi behandler i dag.
Som Alternativets repræsentant i dag er jeg særlig glad.
Mere åbenhed i politiske processer er en af de visioner, som Alternativet, lige siden vi opstod som politisk parti, har arbejdet for.
Netop fordi der er så stor enighed blandt partierne, der er i opposition til regeringen, er meget af det, jeg vil sige, allerede sagt, hvilket jo egentlig er positivt.
Der har de seneste år været en række politiske skandaler.
Det er umuligt at undgå, at der somme tider sker fejl, men hvis befolkningen fortsat skal have tillid til vores demokrati, os som politikere og vores system, er vi nødt til at sørge for, at der sker mindst mulige fejl, og at der – når de sker – har været den nødvendige åbenhed og gennemsigtighed.
Det er den til enhver tid siddende regerings ansvar at udføre lovgivningen, som vedtages i Folketinget.
Derfor vil det her forslag altid være relevant.
Men når det er særlig relevant lige nu, og når forslaget kan forene hele Folketingssalen, tror jeg, at det er, fordi den regering, vi har lige nu, er et glimrende eksempel på, hvad der kan ske, når en regering har et flertal, nemlig at den lukker sig mere og mere om sig selv.
Det betyder, at vi som medlemmer af Folketinget kan have enormt svært ved at udføre noget af det, vi er valgt til, nemlig at føre kontrol med regeringens implementering af lovgivningen.
At være minister er et stort arbejde med meget ansvar og mange pligter.
Det er afgørende, at der er et stærkt og kompetent embedsværk.
Det er en forudsætning for, at ministeren kan tjene sit hverv på den bedst mulige måde.
Men hvis vi ønsker god forvaltningsskik, er vi nødt til at sørge for, at der er klare rammer for ministeren og embedsværket.
At Danmark har et godt og solidt embedsværk, slår den Dybvadrapport, som mange af mine kolleger allerede har henvist til, fast.
Men den slår også fast, at det er et embedsværk under pres.
Vi har pligt til at sørge for, at dette pres lettes, både for at sikre, at embedspersonerne i ministerierne kan få lov til at bruge deres faglighed, men også for at sikre borgernes tillid og retsfølelse.
Vi er nødt til at sørge for, at der er klarhed i de politiske beslutninger, og sikre mest mulig offentlighed.
Alternativet støtter forslaget.
Peter Kofod (DF), 2024-05-21:
Jeg vil gerne kvittere for kommentaren fra SF's ordfører, og jeg vil også lige bemærke, at der om et par punkter på dagsordenen jo også er et beslutningsforslag netop om offentligt ansattes ytringsfrihed, som SF har sendt ind.
Og jeg vil virkelig også anerkende SF for at have taget positivt del i den debat.
Jeg kan også godt sige, at der også kommer rosende ord herfra, når vi skal behandle det beslutningsforslag senere.
Men jeg forstår godt pointen, og jeg nikker også.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-21:
Jeg synes, det er et rigtig godt forslag, som ordføreren, tænker jeg, har været med til at initiere og fået opbakning til.
Som der også har været snakket om her i mange af kommentarerne, handler det om, at der er en stor sammenhæng mellem det med at holde ministrene ansvarlige og så netop det her med at skabe tillid, og at vi, som der også står i forslaget, skal have mere åbenhed i forhold til systemet.
Der har også været snak om offentlighedsloven.
Så spørgsmålet er nu, når ordføreren har været med til at samle næsten hele Folketinget – jeg ved godt, at DF hoppede på målstregen, men I var trods alt ved at lykkes med det – om ordføreren har lyst til faktisk at samle Folketinget om at lave en ny offentlighedslov, for det kunne jo virkelig skabe øget åbenhed og mulighed for at holde ministrene ansvarlige.
Og endnu mere konkret vil jeg spørge: Vil ordføreren være med til at mobilisere imod lovforslag L 116, som der skal stemmes om på torsdag, hvor man indskrænker offentlighedsloven yderligere, og som bl.a. Information har kaldt en potentiel de facto nedlukning af hele vores aktindsigtsanmodningsmulighed?
Er det noget, ordføreren kunne arbejde videre med?