runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2021-01-21:
Jeg kan jo starte med at takke for den store interesse.
Man skulle næsten tro, at talen handlede om os.
Vi er åbenbart hovedargumentet for at gå med i en aftale, så vi kan glæde os over, at vi har en indflydelse.
Men jeg ville ønske, at man undlod at sprede falske påstande om andre partier.
Altså, vi har jo ikke taget penge fra velfærd og puttet over i energi.
Det er simpelt hen lavmålet at begynde at påstå det.
Vi har i vores udspil lagt op til, at vi både skal have plads til velfærd og til den grønne omstilling.
Nå, til det helt konkrete spørgsmål: Det er jo meget sjovt, at ordføreren bliver ved med at sige, at Enhedslisten gik op i, at det her skulle være provenuneutralt – implicit for staten.
For i Venstre går vi også op i, at det er provenuneutralt, men for borgeren, og deri ligger jo den store forskel.
Har vi fokus på mennesket, eller har vi fokus på staten?
Og det kan godt være, at Enhedslisten har travlt med at være grønne, men de har det jo for andre menneskers penge.
Det er jo, fordi man bare vil kræve endnu mere op i skatter, at man vil gøre det mere grønt.
Man vil jo ikke prioritere det.
For der er ikke villighed til at prioritere den grønne omstilling.
Det er bare et spørgsmål om at trække andre folks penge.
Er det ikke korrekt?
Rune Lund (EL), 2021-01-21:
Vi synes, det er vigtigt, at folk i højere grad deler deres bil, og vi synes, man skal kigge på mange forskellige værktøjer til at fremme det, ikke kun fradrag.
Vi lagde vægt på flere forskellige ting i forhandlingerne, og jeg har redegjort for nogle af dem, men jeg vil da bare lige nævne, at vi jo ved forhandlingernes afslutning også fik ændret nogle ting, som gjorde, at CO 2 -tillægget faktisk steg en lille smule, i forhold til hvad der ellers lå på bordet, og det er bl.a. noget, som rammer de fossile biler, men også de fossile biler i den øvre ende, altså de dyreste, som også er nogle af dem, der forurener mest.
Så vi lagde vægt på forskellige ting, og jeg synes også, vi kom igennem med nogle ting, men som sagt slet ikke nok.
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-21:
Det var virkelig interessant.
Nu spørger ordføreren, om Alternativet kan anerkende, at 2,1 mio. t er et skridt i den rigtige retning, og det kan vi godt.
Vi er enige med de grønne organisationer i, at det ikke er nok.
Vi synes ikke, det er nok kun at gøre noget – vi synes virkelig, der skal gøres meget, for vi prøver jo at realisere verdens måske mest ambitiøse klimaaftale.
Det, som jeg lige vil høre ordføreren om, er antallet af biler.
Der er, så vidt jeg kan se, kun sat 3 mio. kr. af til markedsføring af det her med delebiler, og vi sidder jo ofte og kukkelurer i hver vores bil, hvor der var plads til at samles i meget færre biler.
Hvad har prioriteterne været med hensyn til ikke at give det et langt, langt større boost, og hvad tænker ordføreren om muligheden for i meget højere grad at bruge delebiler og samles i lidt færre biler i stedet for at sidde og kukkelure i hver vores bil?
Rune Lund (EL), 2021-01-21:
Aftalen er jo et skridt i den rigtige retning.
2,1 mio. t CO 2 -reduktioner må Alternativet da også indrømme trods alt er et skridt i den rigtige retning, men som sagt havde vi gerne set, at det var blevet meget bedre.
Hvis jeg skal fremhæve noget, som vi virkelig lagde vægt på i forhandlingerne, og som ikke har fyldt særlig meget i debatten, men som er utrolig vigtigt, så er det hele spørgsmålet om, at brugen af førstegenerationsbiobrændsler ikke måtte stige med den her aftale.
Og jeg kan lige så godt sige det nu, som vi også gjorde det meget klart under forhandlingerne, at det var en rød linje for os.
Og det er simpelt hen, fordi det er sådan, at når man indregner den globale klimaeffekt på førstegenerationsbiobrændsler, så er den negativ og i bedste fald neutral.
Det er bl.a., fordi der bliver brændt regnskov af i Brasilien, for at de kan blive produceret.
Det er også sådan, at man samtidig tager maden ud af munden på fattige mennesker i den tredje verden, fordi der bliver brugt arealer til at lave biobrændstoffer i stedet for mad, og så er forbrændingen af biobrændstoffer også mere uren – det skaber simpelt hen flere partikler i vores byer.
Så det var helt afgørende for os, at man ikke med kreativ klimabogføring kunne få det til at se ud, som om det gav klimareduktioner at bruge flere førstegenerationsbiobrændstoffer, og derfor kan vi faktisk se, at brugen af førstegenerationsbiobrændstoffer ikke stiger med den her aftale, hvilket der ellers lå i udkastet.
Så jeg opfatter det som en stor politisk sejr, at der ikke er ført kreativ klimabogføring med den her aftale.
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-21:
Jeg tror ikke, at jeg i mine 5½ år i Folketinget har oplevet et parti, der var så utilfreds med en aftale, som partiet selv havde indgået.
Jeg havde lejlighed til at være i debat med ordførerens partileder, Pernille Skipper, i partilederdebatten den anden dag, hvor jeg spurgte hende: Hvad skete der egentlig lige for Enhedslisten, da man gik med i den her aftale?
Hun smilede afvæbnende og sagde, at hun indrømmede, at det ikke var den bedste aftale, Enhedslisten havde været med i, og at hun kunne nævne nogle ting, der kunne have været bedre.
Det kan ordføreren også, så der er jo masser af selvbevidsthed og ærlighed i det her.
Af de mange ting, ordføreren siger kunne have været gjort bedre i den her aftale, hvad er så det væsentligste, der kunne have været gjort bedre for at løfte aftalen yderligere?
Rune Lund (EL), 2021-01-21:
Altså, til det der med, at det her skulle gøre danskerne fattigere, eller hvordan det har kørt her, vil jeg sige: Det her er en aftale, som frem til 2025 ikke er en provenuneutral omlægning, men hvor der bliver tilført flere penge til området.
De bliver tilført på en måde, der gør, at det bliver mere attraktivt at købe en elbil eller en pluginhybridbil.
Og hvem er det, der i første omgang har adgang til at kunne købe dem?
Jamen det er folk, der har lidt flere penge end dem, der har mindst i vores samfund, og derfor er der en marginal, en meget lille, stigning i uligheden med denne specifikke aftale, isoleret set.
Når vi vurderer, om udviklingen går i den rigtige retning, så kigger vi også på, hvilke andre tiltag der bliver lavet, og der kan vi jo konstatere, at vi bl.a. har lavet en finanslovsaftale, som styrker velfærden enormt og på den måde giver et markant bidrag til at øge ligheden og bekæmpe uligheden i vores samfund.
Så vi ser tingene i en sammenhæng.
Men det er rigtigt, at isoleret set er der ingen tvivl om, at når man fremmer elbilerne her, så er der nogle indkomstgrupper, og det er dem i den lidt højere ende, som får mest gavn af det.
Og hvis man bruger Ginikoefficienten til at måle på det, så giver det et marginalt udslag i uligheden i den forkerte retning.
Troels Ravn (S), 2021-01-21:
Altså, Nye Borgerlige står jo så også uden for den her aftale.
Og sådan er det jo for nogle partier, altså at man har nemmere ved at sidde på de bageste rækker og så være meget kritisk end at gå ind og tage et ansvar.
Altså, det her giver en marginal prisstigning over årene i forhold til at have en sort bil.
Stadig væk tilgodeser vi, at mennesker i alle egne af landet har forskellige kørselsbehov.
Og finansieringen af den her ambitiøse aftale – en ambitiøs aftale, både i forhold til en grøn omstilling for vores klima, men også i forhold til at mennesker, samfund og virksomheder skal kunne fungere i det her – har vi så strikket sammen på den måde, at vi fortsat også kan have et velfærdssamfund, at vi kan opretholde et velfærdssamfund, og at vi kan udvikle et velfærdssamfund.
Det er selvsagt vigtigt for Socialdemokratiet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-21:
Står vi virkelig i en situation lige nu, hvor det er den rigtige medicin at gøre sådan?
Kathrine Olldag (RV), 2021-01-21:
Dejligt.
For det er fuldstændig, som ordføreren før mig, hr. Dennis Flydtkjær, nævnte: Det her er noget med, at hvis man ikke sætter sig hårdt på et paradigme eller en eller anden absolut, kan vi faktisk begynde at snakke om det her som en fleksibilitet eller en måde at arbejde med politik på, som rent faktisk kan give mening, også for virksomhederne.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-21:
Jeg følte mig lige kaldet til at tage ordet, fordi man henviste til, at udbytteskandalen handlede om, at man havde et udgiftsstop osv. i det offentlige.
Jamen hvis man nu forsimplede lovgivningen – og mange af de skandaler, vi har set, er jo på grund af rigtig, rigtig kompliceret lovgivning, som myndighederne ikke kan finde ud af at administrere alligevel, og som virksomheder ikke kan finde ud af at administrere, og det gør, at der bliver huller, som der er folk der kan udnytte – altså hvis man simplificerede det, f.eks. hvis man fjernede kapitalbeskatning, så havde du jo ikke det her problem.
Kathrine Olldag (RV), 2021-01-21:
Jeg kan huske, at vi på et tidspunkt havde en lignende diskussion, og der ville Nye Borgerliges ordfører gerne lave en skattepolitik, der fyldte 1 A4-side.
Og sådan et samfund får vi nok aldrig, for det ville måske mere ligne Tobago eller Jamaica eller et andet lavskatteland, hvor der er totalt frit spil for enhver form for skattespekulation.
Og det er vi jo i Radikale Venstre ikke interesseret i.
Der må gerne være regler, de må gerne være simple, de må gerne være gennemskuelige, de må gerne være gennemførlige og nemme at håndtere for virksomhederne – ja tak.
Den type byrdelettelser vil vi rigtig gerne diskutere, men jo ikke bare, at man fjerner alle afgifter og alle skatter.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-21:
Nej, men spekulationen i skattetænkning kommer jo netop af, at du har et finmasket system, som der er nogle huller i, som man kan bruge.
Et andet eksempel, vi kan tage, er fradrag på moms, som vi snakkede om her den anden dag, og at der er to forskellige momssatser.
Det gør jo, at man kan tænke i: Okay, har de her medarbejdere så været til et internt møde, eller har de reelt set været ude at spise?
Og på den måde kan man flytte rundt på det.
Derfor gør en simplificering jo netop, at der sandsynligvis vil blive snydt mindre, og dem, der så snyder, er lettere at finde, fordi deres overtrædelser bliver ret tydelige.
Kathrine Olldag (RV), 2021-01-21:
Jeg tror faktisk godt, vi kunne diskutere simplificering af moms eller fradrag, måske især fradrag, og have en interessant diskussion om det, for jeg tror faktisk, der vil være nogle overlap, hr. Lars Boje Mathiesen.
Men altså, en simplificering, hvor vi rammer 1 A4-side – der kommer vi nok aldrig rigtig hen.
Og jeg er med på, at det bare er et billede, men altså, det kunne være dejligt, hvis Nye Borgerlige rent faktisk gik mere realpolitisk ind i de her diskussioner fremover.
Så den type diskussioner – det ville være lækkert.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-21:
Men det er i hvert fald ikke det, vi vil.
Vi ønsker ikke at lave systemer, som gør, at man kan snyde i skat; det er i hvert fald hundrede procent sikkert.
Men det, vi ønsker, handler jo f.eks. om, når en regering har en ubændig trang til at bruge penge på nye ting, og så indfører den, at alle virksomheder hvert år med revisorer og den sagkundskab, der er nødvendig, skal opgøre værdien af deres bygninger, sådan at regeringen kan beskatte tingene løbende.
Det er jo en ekstra byrde oven i skattebetalingen, som kommer, fordi der er nogle politikere, der ikke sætter grænser for sig selv.
Er De Radikale med på, at vi bør forhindre sådan noget her?
Kathrine Olldag (RV), 2021-01-21:
Altså, historisk var det sådan, at skatteministeren i Helle Thorning-Schmidts regering rent faktisk gjorde brug af den ministerielle mulighed, som vedkommende havde – jeg kan simpelt hen ikke huske lige nu, hvem der var minister, men det er der andre her i salen, der ved – og som stod i en bekendtgørelse, og den blev faktisk anvendt.
Grunden til, at man simpelt hen ikke kunne nå at dæmme op, var først og fremmest, at stramningen ikke var vidtgående nok; man kunne stadig væk ikke navngive, hvem det var, der havde hvilke aktier og på hvilken måde.
Der var simpelt hen stadig væk ikke sat penge af til kontrolinstansen eller til opgraderingen af kontrolindsatsen i skatteforvaltningen.
Og derefter skiftede regeringsmagten simpelt hen for hurtigt til, at den regering kunne forfølge sine intentioner om at lukke det hul.
For det er helt tydeligt, at der var en intention fra den daværende skatteministers side til rent faktisk at gøre brug af den her bekendtgørelse.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-01-21:
Men når man kigger på udbytteskatteskandalen, er der jo det paradoksale i det, at dem, der skulle sidde og kontrollere det, måske kontrollerede noget, men det var i hvert fald det forkerte.
Altså, man kunne i princippet bede om refusion for udbytte f.eks. i fodboldklubben F.C. København, uden at de overhovedet havde udbetalt udbytte.
Det handlede om, at man skulle kunne udføre sit arbejde og have nogle kontrolmekanismer.
Men det handlede også om, at de længere oppe i systemet faktisk kiggede på: Hvordan kan det være, at refusion og udbytte stiger med flere milliarder hvert år; hvorfor var der nogle tidspunkter, hvor man refunderede mere, end man fik ind i udbytteskat?
Altså, der var jo ingen alarmklokker, der ringede, så jeg synes bare, det er lidt spøjst, at man lige kobler det op på, at det skulle være grundet administrative byrder, at man ikke gjorde noget.
For det er jo hele kæden, der er sprunget i alle led – både i forhold til kontrollen, at der ikke var nogen opfølgning, og at der ingen koncernstyring var i Skatteministeriet.
Det er jo hele vejen rundt.
Men ordføreren synes så, at det var de administrative byrder, der var skyld i det.
Kathrine Olldag (RV), 2021-01-21:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at det også handlede om besparelser i den afdeling.
I den periode, vi taler om, gik man jo nærmest fra at have 50 medarbejdere til at være nede på to medarbejdere.
Og det var jo også nogle beslutninger, der blev taget af den daværende regering, nemlig at der skulle spares i skatteforvaltningen, for man kunne jo nå det hele med det halve.
Så derfor er der jo mange, der er skyld i sammenbruddet i skatteforvaltningen.
Og det ville tage resten af dagen, hvis vi ligesom skulle gennemgå det skyldnerkatalog, tror jeg.
Men i bund og grund fremfører den tidligere afdelingsleder for den her afdeling, at den sidste knast – altså der, hvor der kunne ske noget fremadrettet – altså var, at man stødte hovedet ind i det her byrdelettelsesparadigme gang på gang i Folketingssalen.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-01-21:
Det var lige den her diskussion, der fik mig til at rejse mig op, for ordføreren fik sagt, at man ikke lige kan huske, hvem der var skatteminister.
Det kan jeg godt forstå, for i Helle Thorning-Schmidts regeringsperiode var det, ligesom om man skiftede skatteminister, som vi andre måske skifter noget andet.
Så den nuværende skatteminister skal måske være glad for stadig væk at være skatteminister i dag.
Samtidig bliver jeg lige som en, der var ansat der i den periode – det var jeg nemlig – nødt til at klarificere, at det faktisk var den periode, hvor der var egentlige fyringsrunder i det daværende SKAT.
Der var hele to styk af slagsen.
Så det var så lige det.
Men nu, hvor jeg stadig står og har tid til at snakke, kan jeg se, vil jeg spørge: Mener ordføreren så, at den nuværende regering er kommet godt i gang med de her gakkede afgifter, eller hvad tænker ordføreren om det?
Ordføreren har tidligere stemt nej til et udmærket beslutningsforslag, fordi ordføreren var sikker på, at den nuværende regering havde gang i deres eget.
Kathrine Olldag (RV), 2021-01-21:
Nu sidder jeg trods alt så langt fra Skatteministeriet, at jeg ikke kan angive den præcise tidsplan her.
Men vi har da fået, hvad skal man sige, signaler, som jeg tror ministeren plejer at kalde det, om, at det her arbejde er på vej.
Så det skal vi nok komme til, er jeg ret sikker på.
Ellers vil jeg gerne være med til sammen med Venstre lige at spørge lidt kærligt ind til det.
Det skal jeg gerne gøre.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-01-21:
Først vil jeg egentlig sige tak for et nuanceret indlæg fra ordførerens side.
Grunden til, at jeg har taget ordet, er jo egentlig det her med udbytteskatteskandalen – og såmænd ikke så meget pga. forslaget.
Jeg undrer mig bare over, at grunden til, at vi er blevet snydt for så mange milliarder af kroner, ifølge ordføreren skulle være et byrdestop.
Altså, svindelen foregik jo fra 2010 til sommeren 2015.
I den periode var der faktisk en socialdemokratisk og radikal regering, hvor skatter og afgifter steg, og hvor der kom flere byrder på erhvervslivet.
Så jeg har svært ved at se, hvad sammenkoblingen lige præcis er til byrdestoppet.
Og nej, jeg synes ikke, at det var den gamle regerings skyld, at der var udbyttesvindel.
Der var mange faktorer, og det er der en kommission der er ved at afklare nu, altså hvad der er op og ned i det.
Så det er ikke for at lave en eller anden skyldsplacering.
Men jeg undrer mig over, hvordan man lige præcis kommer frem til, at det er sådan en byrdediskussion, der er skyld i, at vi er blevet snydt for så mange milliarder af kroner.
Kathrine Olldag (RV), 2021-01-21:
Igen er det den her definition af, hvad det egentlig er, vi snakker om, når vi snakker byrder.
I forhold til hvorvidt byrdelettelsesparadigmet var en stopklods for at gøre noget ved udbytteskat, vil jeg bare gerne referere til det kæmpestore opklaringsarbejde, der kører nu, og også det journalistiske arbejde, hvor man f.eks. i podcasten »De skjulte aktionærer« gør rede for, hvordan afdelingslederen for den daværende udbytteskatteafdeling gang på gang fremfører det her paradigme som en stopklods for hendes arbejde.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-01-21:
Jeg vil starte med at sige, at jeg synes, spørgeren selv skal spørge Liberal Alliance, hvad der helt præcis menes med deres beslutningsforslag – jeg tænker ikke, at det er mig, der skal stå og sige noget om det.
Men altså, vi vil ikke have, at det skal være dyrere at være dansker, og det skal ikke være dyrere at drive virksomhed i Danmark.
Og vi har en regering, der overhovedet ikke er enig med os, kan vi mærke lige nu.
De kører den anden vej, helt sikkert med hjælp fra spørgeren, og det mener vi ikke er den rigtige vej.
Rune Lund (EL), 2021-01-21:
Så er mit spørgsmål, som jeg lige vil prøve at stille igen: Findes der en officiel definition af Venstres skattestop, og hvis en sådan findes, hvor kan man så få lejlighed til at læse denne definition?
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-01-21:
Jeg vil gerne henvise spørgeren til den hjemmeside, der hedder www.venstre.dk.
Det er en rigtig god hjemmeside, og jeg er sikker på, at spørgeren vil kunne lære rigtig meget og blive inspireret af den.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-21:
Det er bare sådan til afklaring af nogle af de spørgsmål, som hr. Dennis Flydtkjær har stillet, f.eks. hvorfor vi undtager afgiftsstigninger på tobaksafgifter.
Det er, fordi vi ønsker at holde det her beslutningsforslag i en erhvervskontekst, altså fordi vi ønsker at samle alle de partier, som er enige om, at erhvervslivet ikke skal pålægges flere byrder.
Og det ville være ærgerligt, hvis der var nogle af de partier, der ikke kunne være med dér, fordi de har et ønske om, at tobaksafgifterne, som er en forbrugerafgift, skal hæves.
Så det er et ønske om at snævre det ind til det erhvervsrelaterede, så vi får flest mulige partier med.
Omkring administrative byrder kan jeg sige, at der jo står i bemærkningerne, at hvis det er tvingende nødvendigt at øge de administrative byrder på virksomhederne, f.eks. hvis det er EU, der har pålagt os at gøre noget, så kan man lave kompenserende byrdelettelser andre steder.
Så det, som hr. Dennis Flydtkjær foreslår, er sådan set allerede en del af beslutningsforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-01-21:
Tak for præciseringen.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-01-21:
Jeg ville bare lige høre, om ordføreren mener, at den nuværende socialdemokratiske regering gør nok for at fjerne gakkede afgifter.
Altså, har ordføreren opdaget, om de er gået i gang med det, eller hvad tænker ordføreren om det?
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-01-21:
Nej, vi har jo selv haft diskussionen, bl.a. på foranledning af mig selv, om gakkede afgifter, og der er jo sådan set ikke rigtig sket noget siden.
Så nej, tværtimod har man jo genindført et par gakkede afgifter, bl.a. på regntøj, på grilldækkener, på rullegardiner, på brevordnere og alle de her ting.
Så man er faktisk gået den forkerte vej med gakkede afgifter, vil jeg sige.
Så der er sket noget, men det er gået i den forkerte retning.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-01-21:
Så det, jeg bare lige vil have præciseret, er: Er ordføreren lige så skuffet, og har han lige så mange skuffede forventninger til regeringen?
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-01-21:
Argumentet i debatten dengang om beslutningsforslaget om fjernelse af gakkede afgifter var jo, at man ikke kunne støtte det, fordi man selv var på vej med noget – det var det, der var grunden til det.
Men nej, der er ikke kommet noget i retning af det, som man gav en indikation af at man gerne ville dengang, andet end man sådan set har gjort tingene værre.
Kathrine Olldag (RV), 2021-01-21:
Tusind tak, og tak til Liberal Alliance for det her forslag.
Det her er jo et rigtig godt eksempel på, hvordan vi italesætter virkeligheden fra forskellige vinkler i de forskellige partier, og det viser jo også noget om, hvad det er for et ideologisk ståsted, vi står ved.
En byrde, hvad er det egentlig?
Man kan sige, at for mig at se handler en byrde for virksomhederne jo også om noget andet.
Vi kan se helt empirisk, at for 40 pct. af danske små og mellemstore virksomheder er det et kæmpestort problem at få indberettet moms korrekt.
Så der misser vi omkring 14 mia. kr. i statskassen hvert eneste år på grund af forkert indberettet moms.
Man kan altså konkludere, at det simpelt hen er for bøvlet bureaukratisk og administrativt svært.
Men den problematik har den tidligere regering jo siddet overhørig, og den har i hvert fald ikke sat penge af til en forebyggende indsats på kontrolområdet på moms, som den nuværende regering sammen med støttepartierne har gjort.
Det har vi faktisk lige præcis gjort på personskatteområdet uden nødvendigvis at lette skatter eller afgifter.
Men så siger vi, at det administrative bøvl omkring indberetning har vi jo sådan set fjernet.
Så for mig at se handler byrdelettelse også om, hvordan vi gør det, altså hvor svært det skal være for vores virksomheder at opføre sig ordentligt og i overensstemmelse med dansk lov.
Jeg har det overordentlig svært med Liberal Alliances version af byrdelettelser, for det handler jo om, sådan som jeg forstår ordføreren – og det her forslag er mildt og et lille skridt i retning af, at vi sådan set bare fjerner skatter og afgifter og regler for dansk erhvervsliv – at erhvervslivet kan få det så nemt som overhovedet muligt.
Det prøvede vi jo i 00'erne under Venstres ledelse, hvor vi havde et byrdelettelsesparadigme i det danske Folketing.
Og hver eneste gang udbytteskatteafdelingens chef på daværende tidspunkt kom til det danske Folketing med ønsker om stramninger og hejste det røde flag og advarede igen og igen, så blev det kun mødt med én ting, nemlig byrdelettelsesparadigmet som en mur imod det snyd, der foregik på det tidspunkt.
Så for mig at se hejses det røde flag i den grad, når der bliver talt om byrdelettelser.
Jeg vil rigtig gerne være med til at snakke om forebyggelse, administrative lettelser, hvordan vi gør det nemmere, men ikke om byrdelettelser i en Liberal Alliance-italesættelse.
Så det bliver et nej herfra.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-21:
Jeg tror ikke, at udbytteskandalen kan henføres til en ambition fra en tidligere regering i 00'erne om at byrdelempe på virksomhederne.
Jeg tror mere, at den radikale ordfører skal kigge tilbage på noget af det arbejde, der f.eks. foregik i VLAK-regeringen, hvor de daværende erhvervsministre stod i spidsen for hele tiden at gøre op, hvor mange byrder vi pålægger erhvervslivet, og om vi kan fjerne nogle unødvendige byrder, sådan at tingene går i balance eller ligefrem bliver bedre for virksomhederne.
Til vores glæde kan tidligere erhvervsminister hr. Rasmus Jarlov nu som skatteordfører forklare om det.
Det burde også være god radikal politik, at byrderne kan minimeres, og det skal de.