runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (DF), 2026-01-21:
Jeg synes, det er meget vildt, at ministeren bliver ved med at tale om, at det er ulovligt.
Nej, det strider måske imod nogle konventioner.
Hvem er det, der laver lovgivningen her i Danmark?
Hvem er det, der er valgt af danskerne?
Er det nogle bureaukrater nede i Bruxelles, eller er det os, der sidder herinde i det danske Folketing?
I Dansk Folkeparti tager vi faktisk det meget, meget alvorligt, nogle gange nærmest som det eneste parti.
Derfor mener vi, at det er os, der laver lovgivningen.
Selvfølgelig skal der lås på Kærshovedgård, selvfølgelig skal vi udvise kriminelle udlændinge konsekvent og efter første dom, og selvfølgelig skal kriminelle udlændinge, der er blevet tildelt dansk statsborgerskab ved lov, have det frataget og udvises.
Det er jo bare sund fornuft.
Så gør det nu!
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-21:
Må jeg minde om, at det sådan set ikke alene er et spørgsmål om regeringen.
Det er lige så meget et spørgsmål om, at de partier, som fru Mette Thiesen og Dansk Folkeparti ønsker at lave et regeringsalternativ med, jo heller ikke vil sætte lås på Kærshovedgård.
Hvorfor stod der ikke et ord om det her i materialet fra det blå konvent?
Det gjorde der jo ikke, fordi det er ulovligt, og fordi de andre blå partier heller ikke vil sætte en lås på Kærshovedgård.
Det er et problem, der er skabt, dengang fru Inger Støjberg etablerede det her center.
Det har været til stor gene for folk, der bor i området.
Derfor har vi gjort, hvad vi kunne for at inddæmme de problemer og skærpe vilkårene markant for folk, der bor derovre, og det er jeg rigtig godt tilfreds med.
Det krænker også min retfærdighedsfølelse, at man får en dom, hvor man både skal i fængsel og udvises, og at der så er en del af dommen, som reelt ikke bliver afsonet, altså den del, der handler om udvisning, hvis det ikke er muligt at sende vedkommende hjem.
Det kan der jo være forskellige årsager til at det ikke er.
Nogle gange er årsagen, at hjemlandet ikke vil tage imod vedkommende, og der kan også være andre årsager.
Det har haft den effekt med de forskellige initiativer, der fulgte efter, at vi fra dengang at have et par tusind mennesker i udrejseposition nu er nede på i runde tal at have i 1.000.
Det er klart, at der hele tiden kommer nye til, som følge af at vi udviser nye mennesker, men det er et arbejde, der pågår, og vi skal have endnu flere sendt ud.
Det er der ikke nogen tvivl om.
Vi skal også fortsætte det arbejde, der er med at få andre lande til at tage imod deres egne borgere.
Det er f.eks. et land som Syrien, hvor udenrigsministeren for nylig var nede for at prøve at få åbnet en dør, og der er et nyt møde i kalenderen.
Men det er jo et fælles problem for Europas lande, at Syrien foreløbig ikke tager imod kriminelle syrere, selv om det er klart, at kriminelle syrere ikke hører til i Europa; de hører til i Syrien.
Jacob Jensen (V), 2026-01-21:
Vi bliver nødt til at gøre det her, som vi også har aftalt.
Vi bliver nødt til at forfølge de redskaber, som vi har aftalt vi skal bruge.
Og det synes jeg i øvrigt er klogt, for det er den måde, som vi også får en grundlæggende vurdering af, hvor de arealer så er, som vi skal tage fat i, hvor vi kan gøre det mest hensigtsmæssigt, også økonomisk hensigtsmæssigt, for det er fuldstændig rigtigt, at det er dyrt, hvis det bliver forurenet, og det skal vi ikke ud af.
Det er derfor vi sikrer os, at det, som vi nu gør, rent faktisk har et helhedsorienteret blik, sådan at man ikke kun går og siger, at det her er landbrugets skyld.
Det kommer også derfra, men det kommer også fra andre kilder.
Der bliver nævnt PFAS, som bl.a. kommer med nedbøren, og andre miljøfremmede stoffer, som kommer fra andre industrier, vores husholdningsspildevand osv.
Derfor går regeringen ind og taler om en helhedsorienteret indsats og sætter ind der, hvor effekten så er størst.
Signe Munk (SF), 2026-01-21:
Hvad forestiller regeringen sig? At lave et dekret, der skal stoppe regnen eller hvad?
Det er jo en underlig måde at snakke om drikkevandsbeskyttelse på, når vi har en rapport, der klart og tydeligt siger, at hovedkilden til forurening af danskernes drikkevand er sprøjtegifte ude på nogle udvalgte marker.
Det er det, diskussionen handler om, og det er det, ministeren, både som Venstremand, som regeringspart og som minister for landbruget skal tage stilling til.
Så er ministeren klar til et sprøjteforbud?
Jacob Jensen (V), 2026-01-21:
Jeg er klar til at få den analyse på bordet, så vi ved, hvordan vi beskytter vores drikkevand mest hensigtsmæssigt, mest målrettet og dermed også får den største og bedste effekt på vegne af vores alle sammens grundvand og dermed vores alle sammens drikkevand.
Det er jeg!
Jeg er også på vej til og klar til at tage de redskaber i brug, som jeg har nævnt, herunder kan er forbud også være en mulighed.
Men vi skal selvfølgelig gøre det så målrettet og så effektivt som overhovedet muligt, og det er jo derfor, vi også aftalte den nationale kortlægning af de sårbare grundvandsdannende områder, altså netop for at have en målrettethed i det, vi foretager os, og dermed også have en indsats, som giver os mest miljø for pengene.
Rosa Lund (EL), 2026-01-21:
Mener ministeren, at kommuner har tilstrækkeligt med midler til at dække behovene på handicapområdet, når man f.eks. hører historier om en nybygget specialinstitution i Hillerød, som af økonomiske grunde ikke har bygget en loftslift trods behovene hos målgruppen af børn med særlige motoriske udfordringer, og hvor i hvert fald ét barn nu ikke længere kan rummes i kommunens eneste specialinstitution til den målgruppe og i stedet forventes at blive omvisiteret til et andet specialtilbud uden for kommunen?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-01-21:
Tak for spørgsmålet.
Allerførst vil jeg sige, at jeg jo ikke kender den konkrete sag, og derfor kan jeg heller ikke kommentere den.
Jeg kan sige, at eksemplet fra en enkelt kommune ikke er nok til, at man skal fælde dom over kommunernes økonomi på handicapområdet mere generelt.
Kommunerne har en forpligtelse til at sørge for, at der er det nødvendige antal pladser til børn med særlige behov, hvis man har et særligt behov for støtte som følge af en funktionsnedsættelse.
Det særlige dagtilbud skal selvfølgelig være i stand til at yde den nødvendige hjælp og støtte til de børn, der er målgruppen for tilbuddet, og hvis det ikke kan lade sig gøre at imødekomme det enkelte barns behov inden for familiens kommune, er det i dag muligt for kommunen at købe pladser til et dagtilbud, der ligger et andet sted i andre kommuner.
Hvis visitationen til tilbuddet i en anden kommune også medfører et transportbehov, som går ud over det transportbehov, man ellers ville have som familie, vil kommunen efter en konkret og individuel vurdering skulle afholde udgifterne til transport til det særlige dagtilbud.
Sluttelig vil jeg bare sige i forhold til den mere politiske del af spørgsmålet, at i aftalen om kommunernes økonomi for 2025 og 2026 har der været afsat midler til markante løft, som jeg mener giver kommunerne rigtig god muligheder for at investere i velfærden.
Der har været tale om historiske aftaler, når det gælder den kommunale økonomi.
At man så et enkelt sted i en enkelt kommune åbenbart har haft et presset budget, der har gjort, at man ikke har investeret i en lift, tror jeg måske er lidt for specifikt til, at vi kan generalisere på området.
Rosa Lund (EL), 2026-01-21:
Nu har ministeren jo været minister for det her område et stykke tid, så jeg tror godt, ministeren ved, at det her ikke er den eneste sag af sin slags, og at det ikke er det eneste barn i Danmark med handicap, som ikke kan få den hjælp, det har ret til og krav på, der er tale om her.
Derfor vil jeg bare gerne spørge igen: Er det tilstrækkeligt med den måde, kommunerne behandler eller prioriterer handicapområdet på?
For jeg kan sagtens komme med flere eksempler, og så kan ministeren stå og sige: Jeg kan ikke kommentere på den konkrete sag.
Men vi er jo nødt til at have en politisk diskussion om, hvordan vi sikrer, at handicaplovgivningen, altså serviceloven, bliver overholdt i Danmark, og at kommunerne overholder den.
Jeg tror, det handler om et ressourceproblem, og så spørger jeg ministeren, om ministeren er enig i det.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-01-21:
Jeg vil gerne bruge den her sag til at sige, at jeg synes, det mest optimale er, at man får installeret den lift, der gør, at man kan hjælpe det barn, man allerede har i sin egen varetægt, og giver et tilbud i dag.
Det tror jeg da at familien ville være gladest for.
Men det laver ikke om på, at jeg omvendt ikke tror, at det er en generel problemstilling i forhold til midler på handicapområdet, der gør, at man lige i det her konkrete tilfælde ikke har installeret den lift.
Det skyldes formentlig nogle andre ting.
Jeg tænker i hvert fald ikke, at det har noget at gøre med servicerammen f.eks., om man installerer en lift eller ej, men det kan godt have noget at gøre med anlægsrammen, og hvordan man prioriterer i den enkelte kommune.
Der kan jeg jo ikke gå ind og se, hvad det så i øvrigt er, kommunen har prioriteret midler til.
Rosa Lund (EL), 2026-01-21:
Sagen viser jo netop, at det både handler om service og om anlæg.
Institutionen er nybygget præcis til børn med handicap, som har præcis de her behov, altså hvor der er brug for en lift i loftet.
Derfor undrer det mig lidt, når ministeren på en eller anden måde er enig i, at det her barn selvfølgelig skulle have den hjælp, for hvad skal kommunen så stille op, når der ikke er penge til den hjælp?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-01-21:
Jamen som sagt er det jo en lokal prioritering, når man går i gang med at lave et institutionsbyggeri eller en specialskole, hvilke elementer der skal være, men også i sidste ende, hvis økonomien trykker, hvad det så er, man sparer bort.
Hvis ikke det kan mødes i den skole eller den institution, skal barnet jo have en anden støtte, for som jeg sagde, skal man jo fra kommunens side sikre, at man så møder det behov, enten ved at købe en plads et andet sted i kommunen eller købe en i en nabokommune.
Rosa Lund (EL), 2026-01-21:
Men var det ikke bedre, at den her familie og det her barn, som kunne være en hvilket som helst familie og et hvilket som helst barn i en hvilken som helst kommune, fik hjælpen tæt på der, hvor de bor?
Altså, der er jo – og misforstå mig ikke – i forvejen arbejde nok for forældrene ved at have et barn med handicap, fordi der er så mange ting, man selv skal sørge for, og som kommunen burde sørge for.
Derfor er mit spørgsmål til ministeren: Hvad er så regeringens ansvar i det her?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-01-21:
Regeringens ansvar i det her er at sikre, at kommunerne har den økonomi, som gør, at de netop kan tilbyde de rigtige tilbud på ikke bare handicapområdet, men også på skoleområdet og på dagtilbudsområdet, og særlig når man som handicappet har behov for at få en særlig indsats.
Vi har lavet lovgivning, der lige præcis skal sikre det.
Ude lokalt er det jo så stadig væk en prioritering, i forhold til at man, hvis man går i gang med at lave et specialtilbud eller renovere det eller lignende, også sikrer, at midlerne holder hele vejen, sådan at den målgruppe, man har i dag, også er den målgruppe, man kan have i morgen.
Og i det her tilfælde tror jeg da helt klart, uden at kunne gå ind i den konkrete sag, at familien gerne havde set, at det tilbud, som deres barn er i i dag, også var det, der kunne være der i morgen.
Signe Munk (SF), 2026-01-21:
Ministeren siger noget forkert.
Ministeren gør ikke, som der er aftalt i den grønne trepart.
Regeringen tøver på det her område.
Der er intet til hinder i nogen politiske aftaler, der er lavet, for, at man vedtager, at man vil lave et sprøjteforbud på de marker, der bliver dyrket i dag, hvor grundvandet og drikkevandet dannes nedenunder.
Der er intet til hinder for at gå i gang de steder, hvor vi ved, at det er sårbare drikkevandsområder, for det er forkert, når ministeren siger, at vi ikke ved det på nuværende tidspunkt.
Der er kortlagt områder på Fyn, der er kortlagt områder på Sjælland.
Så hvorfor er det drikkevand, danskerne har brug for hver dag og i al fremtid, ikke så vigtigt for ministeren, at ministeren er klar til at handle med et sprøjteforbud nu?
Rosa Lund (EL), 2026-01-21:
Mener ministeren, at kommunernes dobbeltrolle som almene boligselskaber og driftsherrer af botilbud på samme matrikel er betryggende for beboernes retssikkerhed og behov for beskyttelse, herunder om der – med henvisning til Frihedsbrevets artikler om de uretmæssigt opkrævede ejendomsskatter for et sundhedscenter blandt beboere med handicap på et botilbud i Vordingborg Kommune – er behov for en præcisering af kommunernes roller og ansvar i de tilfælde, hvor kommunerne både er alment boligselskab og driver botilbud på samme matrikel?
Jacob Jensen (V), 2026-01-21:
Så kan det blive en modsat kvittering, og uagtet om man er med i en aftalekreds eller ej, er man altid velkommen til at komme med gode forslag.
Leila Stockmarr (EL), 2026-01-21:
Tak for det.
Hvad mener ministeren om konklusionerne i rapporten »Analyse af Reguleringsmuligheder for Beskyttelse af Drikkevandet – Sårbare grundvandsdannende områder« fra januar 2026?
Jacob Jensen (V), 2026-01-21:
Rigtig mange tak for spørgsmålet.
Jeg vil starte med indledningsvis at bemærke, at spørgsmålet ret beset, ressortmæssigt i hvert fald, hører under miljøministeren , men jeg vil selvfølgelig gerne knytte nogle bemærkninger til sagen og dermed også det spørgsmål, der bliver stillet.
For for mig er det jo fuldstændig afgørende, og det tror jeg det er for os alle sammen, at vi har rent drikkevand i Danmark.
Dermed skal vi selvfølgelig også beskytte det grundvand, som er helt unikt i en dansk kontekst.
Det skal vi selvfølgelig også af hensyn til de fremtidige generationer.
Som det fremgår af aftalen om et grønt Danmark, som Enhedslisten så desværre ikke er med i, har regeringen jo igangsat en national kortlægning af sårbare grundvandsdannende områder for netop at styrke vidensgrundlaget for beskyttelse af drikkevandet.
I aftalen er partierne så enige om, at der senest i 2027 på baggrund af kortlægningen netop skal tages stilling til den fremtidige beskyttelse.
Den analyse er så kun første skridt, for for at kunne træffe nogle præcise og ansvarlige beslutninger, skal vi selvfølgelig også vide, hvor der skal sættes ind med indsatser.
Det er her, den nationale kortlægning af de sårbare drikkevandsområder er helt central, og den bliver som sagt færdiggjort senest i år.
Som fastlagt i trepartsaftalen skal beskyttelsen af drikkevandet tænkes sammen med bl.a. skovrejsning og økologisk arealanvendelse for at have nogle redskaber i værktøjskassen.
Trepartsaftalen er også en af de mest ambitiøse, om ikke den mest ambitiøse arealomlægning i nyere tid.
Den sigter mod en mere strategisk og effektiv brug af landarealerne til gavn for klima, natur, vandmiljø og drikkevand, samtidig med at den også sikrer en bæredygtig fødevareproduktion.
Påvirkningen af drikkevandet stammer jo ikke kun fra landbruget, men også fra andre kilder som PFAS i nedbøren og andre miljøfremmede stoffer.
Derfor er det selvfølgelig afgørende med en helhedsorienteret tilgang, så vi sikrer, at reguleringen og indsatsen både er effektiv og hensigtsmæssig.
Leila Stockmarr (EL), 2026-01-21:
Tak for det.
Det lykkedes faktisk ministeren at tale fuldstændig rundt om det spørgsmål, jeg har stillet til ministeren omkring den konkrete analyse, som ministerens eget ministerium også har været en del af processen med at udarbejde det faglige grundlag for.
Så jeg vil egentlig gerne gentage mit spørgsmål.
Vi har nu en rapport, og Miljø- og Ligestillingsministeriet er hovedafsender.
Den primære kilde til forurening af vores drikkevand, vores grundvand og fremtidens drikkevand er sprøjtemidler fra landbruget.
Det er soleklart, at den reguleringsmulighed, man peger på som den mest oplagte, og som vi endnu ikke har gjort brug af, er et arealbegrænset sprøjteforbud på sårbare grundvandsdannende områder.
Det er det mest ansvarlige for danskernes pengepung, for vores miljø og for folkesundheden, men også det samfundsøkonomisk mest ansvarlige, fordi det vil koste mellem 16 og 18 mia. kr. om året, anslår rapporten, at rense vandet, hvis ikke man laver et forbud.
Vi ved jo af erfaring, bl.a. fra Aalborg, at prisstigningen dér forbundet med renseudgifterne bliver væltet over på vandtaksten, altså på danskerne.
Så jeg vil gerne spørge ministeren igen: Står ministeren inde for den faglige kvalitet af rapporten og dermed også de anbefalinger, der er kommet på baggrund af det faglige arbejde, der er blevet lavet, og hvor ministerens eget ministerium også har bidraget?
Jacob Jensen (V), 2026-01-21:
Det er derfor, det spørgsmål rettelig skal stilles til ham.
Men når det er sagt, vil jeg, som jeg startede med at sige, og det kan godt være, at det opfattedes som at tale udenom, men jeg syntes, det var ret præcist, at det er fuldstændig afgørende for mig, at vi har rent drikkevand i Danmark.
Det tror jeg vi alle sammen er enige om.
Derfor er jeg rigtig glad for, at vi netop også i den grønne trepart, hvor Enhedslisten så har valgt ikke at tage et medansvar, netop bringer det ind på bordet, sådan at vi kan bruge vores beskedne arealer klogt og bruge dem til flere formål.
Det er også derfor, vi har aftalt, at der netop er igangsat en national kortlægning over de sårbare grundvandsdannende områder.
Det er, for at vi netop effektivt og målrettet kan bruge de værktøjer i redskabskassen, som giver den største og bedst mulige effekt, sådan at vores grundvand kan beskyttes mest hensigtsmæssigt.
Leila Stockmarr (EL), 2026-01-21:
Så vil jeg gerne uddybe mit spørgsmål.
Kan ministeren bekræfte, at ministerens eget ministerium har bidraget til den faglige udarbejdelse af rapporten – ikke den politiske opfølgning, men det faglige grundlag for rapporten – i forhold til at identificere den mest oplagte og mest ansvarlige regulering?
Altså, har ministerens eget ministerium bidraget?
Har ministeren læst rapporten og på den baggrund fundet anledning til at tænke, at der var noget i rapporten, der ikke var fagligt retvisende, og som virkede grundigt uarbejdet?
Så jeg kunne igen godt tænke mig at spørge: Har ministeren læst rapporten?
Er der noget rapporten, som ministeren mener ikke er fagligt validt i forhold til den viden, ministeren har, også på sit eget ressortområde, som vedrører landbruget, og som jo bliver meget centralt her, når vi snakker om et sprøjteforbud som det mest oplagte.
Jacob Jensen (V), 2026-01-21:
Jeg bliver nødt til at sige, at det her er en rapport, som indgår i det arbejde, som regeringen foretager i forhold til også at følge op på den grønne trepart, men at vi også har en national arealvurdering eller -udpegning af, hvor det er, de grundvandsdannende områder er sårbare, og vi derfor kan bruge analysen til også at sige, hvad det er for nogle redskaber, vi skal bruge mest målrettet og mest effektivt i forhold til at gøre det, som vi jo er fælles om – altså dem, der har taget et ansvar i den grønne trepart – nemlig at beskytte vores drikkevand.
Det er rigtigt, at Fødevareministeriet også har været i dialog omkring den her rapport, men det er altså et ressort, som ligger hos miljø- og ligestillingsministeren, som er ansvarlig; det er derfor, at det selvfølgelig er ham, der også har været ude at kommentere på rapporten, da den kom frem i medierne her for nogle uger siden.
Leila Stockmarr (EL), 2026-01-21:
Jeg må så sige, at jeg går herfra i dag uden at have fået svar på, om ministeren har læst rapporten, hvad ministeren mener om rapporten, og om ministeren på baggrund af sit eget ministeriums input og bidrag til rapporten kan stå inde for det faglige grundlag, hvorpå rapporten er udarbejdet.
Jeg vil gerne minde om, at det kun er 2 måneder siden ved en forespørgselsdebat her i Folketingssalen, at Venstre var med på en vedtagelsestekst om, at når netop den her rapport forelå, skulle regeringen indkalde til forhandlinger med henblik på at sikre at få en aftale inden valget om beskyttelse af vores drikkevand.
Jacob Jensen (V), 2026-01-21:
Det er jo en regerings interne overvejelser og arbejdsgang.
Det er derfor, vi har, kan man sige, den nationale analyse, som jo kommer senere, i forhold til hvor de grundvandsdannende områder er særligt sårbare, og hvordan vi mest hensigtsmæssigt beskytter dem med de mange forskellige værktøjer, vi har i redskabskassen, bl.a. fra den grønne trepartsaftale.
Signe Munk (SF), 2026-01-21:
Tak for det.
Spørgsmålet til ministeren lyder: Mener ministeren, at der skal indføres et sprøjteforbud på marker anvendt til landbrug, såfremt de ligger over grundvandsdannende områder?
Jacob Jensen (V), 2026-01-21:
Også her vil jeg starte med at sige tak for spørgsmålet, og igen, som jeg sagde til den tidligere spørger, er det et ressortmæssigt område, som ligger under Miljø- og Ligestillingsministeriet, men også her vil jeg selvfølgelig gerne give et par bemærkninger til spørgeren.
Som jeg også redegjorde for under det tidligere spørgsmål, er beskyttelsen af vores drikkevand fuldstændig afgørende, og det har selvfølgelig også min fulde opmærksomhed.
Som det fremgår af den trepartsaftale, som jeg så her gerne vil kvittere for at SF er en del af, og som man dermed har taget ansvar for, skal beskyttelsen af drikkevand tænkes sammen med bl.a. skovrejsning og økologisk arealanvendelse, som dermed samlet set kan bidrage effektivt til beskyttelsen af sårbare områder.
Regeringens og dermed mit ønske er klart, nemlig at vi skal bruge vores arealer smartest og mest strategisk, så vi både kan beskytte vores naturressourcer og samtidig også sikre en bæredygtig fødevareproduktion.
Samtidig skal vi tage i betragtning, at påvirkningen af vores drikkevand jo ikke kun stammer fra landbruget.
Vi kan derfor ikke helt undgå forurening af drikkevandet ved udelukkende at regulere på landbruget, og derfor er det selvfølgelig også afgørende, at vi her ligger en helhedsorienteret tilgang og sikrer, at reguleringen både er effektiv og hensigtsmæssig.
Beslutningen om, hvilke indsatser der skal til for at beskytte sårbare drikkevandsområder, skal træffes på et solidt fagligt grundlag og som led i den samlede indsats for beskyttelse af vores drikkevand, ligesom vi i øvrigt fælles har aftalt i regi af den grønne trepart.
Men regeringen gør det, som vi har aftalt fælles, herunder i den grønne trepart, inklusive med SF som parti.
Og det er netop, at vi får analyseret det, og det er så buddet, som den rapport, som der bliver refereret til her, er et fagligt bidrag til.
Så får vi lavet vores analyse af, hvor de grundvandsdannende beskyttelsesområder er særligt sårbare.
Det er jo derfor, vi skal have en målrettet indsats i forhold til dem.
Det er det, som man er i fuld gang med at få gjort.
Så ved vi også, at vi har aftalt en stribe værktøjer i den grønne trepart.
Nu nævnte jeg et par stykker af dem i min indledning, bl.a. økologi, og det kunne også være et forbud på nogle af områderne, altså der er forskellige værktøjer i vores værktøjskasse, så vi målrettet og effektivt kan gøre det, som vi jo er fælles om, nemlig at beskytte vores drikkevand, og det er jo den plan, som vi selvfølgelig forfølger fra regeringens side, fordi det er det, vi politisk har aftalt.