runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2022-04-01:
Ja, og tillykke med det.
Men er man sådan generelt set fra Enhedslistens side tilfreds med de resultater, man opnår?
For problemet er jo, at hvis det altid er, at ulven kommer, og uh, men man aldrig gør alvor af sine trusler og bruger den magt, man jo har – altså, man har jo mandater i Folketinget til at vælte en minister eller for den sags skyld vælte en regering – så er det jo, at det ikke sådan helt bliver taget alvorligt.
Nu er der jo ikke er nogen, der siger, at man skal lave et forståelsespapir eller et regeringsgrundlag.
Det kan man jo bare lade være med.
Altså, vi har negativ parlamentarisme i Danmark, og det betyder, at en regering sådan set ikke behøver at have et flertal bag sig, den må bare ikke have et flertal imod sig.
Jeg tror da, der er rigtig mange, der efterhånden opfatter Enhedslisten som et parti, der buldrer og tordner og skælder og smælder, men når det kommer til stykket, tør man ikke så meget, altså ren teatertorden.
Er det ikke en frygt, som ordføreren kan få?
Rosa Lund (EL), 2022-04-01:
Jo, det er faktisk en frygt, jeg har hver dag, hr. Jan E. Jørgensen, vil jeg sige.
Jeg er ud over at være retsordfører også udlændingeordfører, og derfor skændes jeg rigtig meget med regeringen.
Vi har det sådan i Enhedslisten – og jeg tror egentlig også, Socialdemokraterne har det sådan – at vi ikke betragter os selv som støtteparti for regeringen, men som parlamentarisk grundlag.
Og det er jo, fordi der er så mange ting, vi er uenige med Socialdemokraterne om; det er særlig på retsområdet, og det er særlig på udlændingeområdet.
Så det er jo nok også derfor, at det er mig, der står heroppe og harcelerer.
Det er, fordi vi ikke er enige med Socialdemokraterne om lige præcis det med offentlighedsloven.
Og hvis det stod til Enhedslisten selv, havde det stået i forståelsespapiret.
Men det var jo nu engang sådan, at der skulle stå 90 mandater bag det papir.
Peter Skaarup (DF), 2022-04-01:
Jeg har to spørgsmål til fru Rosa Lund, Enhedslisten.
Er vi enige om, at der ikke sad den regering, der gør nu, hvis ikke Enhedslisten var parlamentarisk grundlag og støttede regeringen?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvad er så grænsen – hvis vi nu forudsætter, at vi får et klart svar på det første spørgsmål – for, at den regering, der sidder nu, kan holde legestue med Enhedslisten i forhold til nogle centrale punkter?
Og er det her i virkeligheden et mindre centralt punkt for Enhedslisten, siden man på intet tidspunkt har sat regeringen stolen for døren?
Britt Bager (KF), 2022-04-01:
Jo, men der var mange ting, der stod i det forståelsespapir
Der stod noget om samtykkelov; der stod noget om mere lighed; der stod andre ting, som Enhedslisten har fået forhandlet ind.
Så når fru Rosa Lund står og harcelerer mod Socialdemokratiet, som fru Rosa Lunds parti er støtteparti for, og som fru Rosa Lund gang på gang lægger stemme til skal sidde ved magten, så undrer det mig faktisk, at man ikke bruger bare en lillebitte flig af den indflydelse, man har, på enten at få det skrevet ind i erklæringen her eller at presse Socialdemokratiet til at indføre mere åbenhed.
Rosa Lund (EL), 2022-04-01:
Det synes jeg er et virkelig godt spørgsmål, og fru Britt Bager skal vide, at det ikke var, fordi vi ikke prøvede at få det ind – der var mange ting, vi prøvede at få ind i det forståelsespapir, som ikke lykkedes.
Vi prøvede f.eks. også at få ind, at der skulle sættes et antal på de kvoteflygtninge, Danmark skulle tage.
Det lykkedes heller ikke.
Og det er jo, fordi vi er fire forskellige partier, der har lavet det forståelsespapir, og et af de partier er Socialdemokratiet, som mener noget andet om offentlighedsloven, end Enhedslisten gør.
Og der må vi jo bare glædeligt konstatere, at vi kan finde nogle nye venner på den anden side af det politiske spektrum, bl.a. fru Pernille Vermund, hr. Peter Skaarup og fru Britt Bager selv.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-05:
Det er et fantastisk spørgsmål – fantastisk spørgsmål.
I 2009 – det er meget længe siden, jeg har været socialdemokrat –
Jeg skrev et brev til den daværende formand Helle Thorning-Schmidt, og jeg skrev: Kære Helle.
Jeg melder mig simpelt hen ud af Socialdemokratiet, fordi jeg ikke kan stå inde for jeres højredrejning på udlændingeområdet.
Det var i 2009.
Så var jeg ikke medlem af noget parti i 10 år, og så kender I resten af historien.
Jamen se igen: Her skærer man bare det hele over en kam.
Jeg taler om minoriteter og muslimer.
Jeg taler ikke om islam.
Hr. Morten Messerschmidt vil sjældent høre mig tale om islam.
Det taler jeg ikke om.
Vil hr. Morten Messerschmidt tale om islam, må han have fat i en imam.
Jeg taler om den undertrykkelse, som bl.a. DF har stået i spidsen for i 20-25 år, af vores muslimske minoriteter, af andre minoriteter.
Det er det, som jeg taler om her fra talerstolen.
Det andet er kun noget, der fylder hos DF.
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
Så vil jeg bare opfordre hr. Sikandar Siddique til at få ændret sin Wikipediaside, hvor der står, at det var indtil år 2018, hvilket i hvert fald fik mig til at undre mig lidt over, at man kunne være med så langt på rejsen og så stå med de holdninger, som vi jo langt hen ad vejen deler nu.
Så den opfordring skal lyde herfra.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-05:
Jeg har selv haft det privilegium at diskutere kristendom med hr. Bertel Haarder og gjort det her i Folketingssalen, så jeg kan ikke genkende det, hr. Sikandar Siddique siger.
Jeg kender til gengæld ikke nogen, der går så meget op i race, racisme og forskelsbehandling som hr. Sikandar Siddique.
Det tror jeg at enhver Google- eller Infomediasøgning vil bekræfte.
Kan hr. Sikandar Siddique godt forstå, at når man selv taler så meget om det spørgsmål, jamen så er det også det, der naturligt påkalder sig interesse?
Og mit egentlige spørgsmål er: Er det egentlig noget, der ærgrer hr. Sikandar Siddique så meget, for er det ikke netop interessen for den specifikke gruppe, hr. Sikandar Siddique forsøger at leve af, ved at man bliver et egentligt muslimsk parti eller indvandrerparti?
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
Jeg kommer ikke til at spørge til hr. Sikandar Siddiques holdning til vold og alt muligt andet, men måske hr. Sikandar Siddiques egen politiske sådan, hvad kan man sige, opvågnen eller udvikling.
Jeg tror sådan set, vi kan være fuldstændig enige i den kritik, vi har i fællesskab, af Socialdemokratiet, men hr. Sikandar Siddique har jo selv været medlem af Socialdemokratiet indtil for relativt nylig.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-05:
Gud, hvor bliver der dog stormsikret der.
Til gengæld kommer vi formentlig til at mangle jord til stormsikring af forskellig slags op og ned ad kysten.
Så jeg vil nok sige, at de eksperter, der anfægter det, har ret.
Tak, formand.
I går kom FN's Klimapanel med en rapport, der giver os tid til 2025 til at få gjort noget ved verdens CO 2 -udledninger.
Desværre lykkedes det ikke regeringen og støttepartierne i den nyligt indgåede landbrugsaftale at spare et eneste gram CO 2 i dyreproduktionen, så det er noget, vi skal have taget op igen, for her er der mulighed for at spare noget ekstra, i og med at vi nok er nødt til at stramme vores sparemål.
Men ud over CO 2 -udledning, naturødelæggelse og forgiftning af miljøet er der også et andet aspekt, der bliver diskuteret meget i øjeblikket, og det er dyrenes velfærd i dyreproduktionen.
Hvis man giver sig til at kigge på de forhold, mange dyr, ikke alle, men mange dyr lever under i landbruget, tror jeg, man skal være meget hårdhudet for ikke at blive forfærdet over, at vi ikke gør særlig meget ved det.
Vi vil f.eks. ikke lave et dansk forbud, så vi undgår, at over 80 pct. af danske høns brækker brystbenet, når de lægger æg, eller at over 90 pct. af alle smågrise bliver halekuperet.
Det er bare nogle af de ting, vi i Alternativet har spurgt fødevareministeren om her på det sidste, og vi er kun lige startet.
Vi kommer til at høre, hvad ministeren mener om, at 27.000 smågrise dør om dagen i den danske griseproduktion, at kalve tages fra deres mor under et døgn efter fødslen, at der bliver produceret såkaldte turbokyllinger, som er slagtekyllinger, der vokser så hurtigt, at tre fjerdedele af dem har problemer med at gå – og vi kommer til at spørge ind til mange andre kritisable forhold i dyrekødproduktionen .
Personligt er jeg jo en del af den kultur, som tillader, at forholdene i landbruget er på den måde.
Jeg har jo selv spist kød det meste af mit liv, og det er først nu, at jeg for alvor er begyndt at udfase kød i min kost.
Det er først nu, at organisationer som World Animal Protection, Anima, Dansk Vegetarisk Forening, Dyrenes Beskyttelse og partier som Veganerpartiet for alvor er lykkedes med at skubbe dyrevelfærd og dyrerettigheder ind på lystavlen hos os alle sammen og hos unge i særdeleshed.
Derfor er tiden kommet til at spørge: Er det sådan her, det skal være at være produktionsdyr i Danmark?
Er det her den endelige løsning, eller kan vi gøre det bedre?
Vil vi acceptere de lidelser, der er i dyreproduktionen, som forbrugere, som politikere, som mennesker?
Vi skal finde måder at skabe bedre liv på for de dyr, vi producerer, og jeg tror, tiden er moden.
Jeg tror, at det her bliver dyrenes årti.
Jeg tror, at det de næste 10 år kommer til at handle mere om dyrevelfærd.
Vi bliver nødt til at sikre bedre forhold for de dyr, der er i dyreproduktionen.
Det gør vi ikke ved at dæmonisere landmændene og jage dem fra hus og hjem; det gør vi ved at lave politiske programmer, som hjælper landbruget med at finde de fremtidige markeder, hvor der er afsætning for plantebaserede fødevarer, og ved at støtte dem i at omlægge deres produktionsformer.
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
Tusind tak for det.
Og tak for en tale, som sætter fokus på et problem, jeg synes vi diskuterer alt for lidt herinde.
Jeg tror og håber, at hr. Torsten Gejl har ret i, at det her bliver dyrenes årti, og at vi kommer til at gøre noget og omlægge det konventionelle landbrug, sådan at så mange dyr ikke skal lide overlast.
Tak for det.
Vi har jo i Enhedslisten og Alternativet en fælles kæphest med hensyn til Lynetteholmen, så derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge, ikke til finansieringen, som hr. Torsten Gejl har været meget inde på, men til selve stormflodssikringen.
For er det ikke rigtigt, at der er en del eksperter, som faktisk er ude at betvivle, hvorvidt det, man er i gang med at etablere, faktisk stormflodssikrer?
Summeret op kan man sige, at der er økonomiske problemer, at der er problemer i forhold til stormflodssikring andre steder, og at der er rigtig store miljøproblemer, bl.a. med den slam, man lige nu dumper i tonsvis i Køge Bugt.
Jeg kan godt, når jeg nu kommer frem til det, se, at der ikke rigtig er et spørgsmål i det, jeg siger, men bare en konstatering af, at det, man har gang i med Lynetteholmen, altså er helt galt, og at vi fællesskab må forsøge at gøre, hvad vi kan for at få det bremset.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-05:
Tak for det.
Jeg har bare et lille spørgsmål, for jeg er jo sådan set meget enig i det, som hr. Torsten Gejl sagde om dyretransporter.
Det er en sag, som jeg bl.a. i Europa-Parlamentet havde det privilegium at arbejde for sammen med den nuværende klimaminister, Dan Jørgensen, for at nedbringe transporttiden, men hvor EU-systemet jo var en vedvarende modstander.
Der undrer jeg mig så bare over, hvorfor hr. Torsten Gejl falder ud til den modsatte side, for jeg er jo bl.a. af den årsag modstander af EU, og jeg forstår, at hr. Torsten Gejls parti er varme tilhængere af EU.
Hvordan kan det være?
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-05:
Jeg synes, det ser ud, som om finansieringen er ved at smuldre, for der skal simpelt hen skaffes så meget jord til finansieringen, i og med at man finansierer det ved at tage imod jord, og det er næsten helt urealistisk, når vi ser fremad.
Samtidig er budgettet overskredet, og det er svært at få nogen til at tage ansvar for det.
Så spørgsmålet er, om vi faktisk ser frem mod endnu en kæmpestor skandale, der kommer til at rulle i mange år.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-05:
Jeg kan sige, at det simpelt hen er faktuelt forkert.
Det var i 2009, jeg meldte mig ud af Socialdemokratiet, og så har jeg ikke været medlem af noget parti i 10 år, og så meldte jeg mig ind i Alternativet, og så kender I resten af historien.
Jeg tænker bare: Hr. Bertel Haarder udsender også en julesang hvert evig eneste år, men jeg har aldrig hørt hr. Bertel Haarder få stillet spørgsmål til hans syn på kristendommen her på Folketingets talerstol.
Jeg har i hvert fald ikke hørt det.
Jeg siger bare, venner, at jeg tror, at folk bemærker det derude, og jeg tror i virkeligheden, det bekræfter den politiske kamp, som jeg tit forsøger at italesætte her.
Du møder bare den forskelsbehandling og diskrimination, uanset hvilket lag du befinder dig i, om det er ude i samfundet, eller om det er her i Folketinget.
Der er bare et andet syn på en, når man er brun eller muslim, og det synes jeg kommer meget fint til udtryk her i Folketingssalen i dag.
Det var ikke det, det skulle handle om i dag, men pludselig kom det til at handle om det.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-05:
Hr. Sikandar Siddique undrer sig over, at han bliver spurgt til så mange ting vedrørende islam og muslimer osv., men jeg har da for 4 dage siden modtaget en ramadansang fra hr. Sikandar Siddique.
Den er godt nok udsendt den 1. april, men jeg tror ikke, det var en aprilsnar.
Når hr. Sikandar Siddique på den måde udsender sådan en ramadansang, ovenikøbet til en postkasse, jeg ikke engang vidste fandtes, nemlig en, der hedder alle i Folketinget, undrer det så i det lys
hr. Sikandar Siddique, at han også bliver taget som repræsentant for islam og ramadanen?
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-05:
Så lad mig lige sige det fuldstændig klart og tydeligt her: Uanset hvor vi finder det her, skal det bekæmpes.
Jeg ved ikke, om det er sådan ifølge statistikkerne, men hvis det er sådan, at de er overrepræsenterede, uanset hvem det er, uanset hvor det er, skal det bekæmpes.
Det er vigtigt for mig at understrege her.
Patriarkatet, kvindeundertrykkelsen, volden mod kvinder skal bekæmpes, uanset hvilket miljø det er i, muslimske miljøer, ikkemuslimske miljøer.
Det skal bekæmpes.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-05:
Tak for det.
Jeg har to spørgsmål.
1: Mener ordføreren, at muslimske miljøer i Danmark i højere grad end kristne eller ikkereligiøse er patriarkalske?
2: Anerkender ordføreren, at cirka en fjerdedel af de indvandrere og efterkommere fra de muslimske lande, som blev spurgt i en undersøgelse i 2007, sagde, at de gerne ville have homoseksualitet forbudt i Danmark?
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-05:
Jamen det, jeg hæfter mig ved, er, at idet jeg kommer herop, skal jeg svare på spørgsmål om muslimske miljøer.
Min tale handlede ikke om muslimer, min tale handlede om flygtninge.
Det synes jeg siger rigtig meget om stemningen herinde i forhold til muslimer, stemningen herinde i forhold til det at være brun, altså det med at blive behandlet anderledes.
Her har vi 12-13 partiledere, der kommer op og taler om NATO, taler om Ukraine og taler om flygtninge, og når jeg så kommer herop som brun partileder, får jeg spørgsmål om islam og muslimer.
Det siger jo i virkeligheden det hele.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-05:
Jamen sikke noget pjat.
Hudfarven har intet med islam at gøre, og når vi spørger ind til det her, er det jo, fordi partilederen får et spørgsmål, som partilederen ikke svarer på.
Partilederen er den eneste her i salen, der ikke vil svare på det, og i virkeligheden fornægter han nærmest, at der er problemer i forhold til flere muslimske minoriteter i Danmark i forhold til kvindeundertrykkelse og i forhold til synet på homoseksualitet.
Så det har intet at gøre med hudfarve.
Det har noget at gøre med politik og det, at islam jo også er en politisk ideologi, som har betydning for vores samfund.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-05:
Jeg sagde det klart og tydeligt: Uanset hvor den undertrykkelse finder sted, skal den bekæmpes.
Frie Grønne er et feministisk parti.
Vi kæmper benhårdt mod kvindeundertrykkelse.
Jeg har haft flere forslag her i Folketingssalen, som skal bekæmpe det, bekæmpe kvindedrab og bekæmpe kvindevold.
Jeg kan kun sige det her klart og tydeligt: Uanset hvilke miljøer det findes i, skal det bekæmpes.
Findes det i alle miljøer?
Ja, det gør det.
Skal det bekæmpes?
Ja, det skal det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-04-05:
Jeg havde faktisk ikke tænkt mig at stille et spørgsmål, men på grund af svaret bliver jeg altså nødt til at stille et spørgsmål, for jeg mener, at hovedparten af muslimer i Danmark fungerer velintegreret og fungerer godt i vores samfund, men vi har også grupper, der ikke gør det.
Jeg har en ven, der hedder Ahmad Mahmoud, som har skrevet en bog, der hedder »Sort land«.
Han er sprunget ud som bøsse som voksen og er blevet forfulgt, fordi han er bøsse.
Og hvis man spørger ham, siger han, at det ikke kun er, fordi han er bøsse, for hvis han havde været etnisk dansk, havde han ikke haft problemet.
Anerkender partilederen, at der er forskel?
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-05:
Det siger jeg fuldstændig klart og fuldstændig tydeligt.
Men jeg har det nogle gange, som om det ikke er det, man hører mig sige.
Man vil helst høre mig sige noget andet, som jeg ikke siger.
Og det er i virkeligheden også det, jeg italesætter her – at her har vi haft en debat hele eftermiddagen, og så kommer jeg herop som partileder, og så skal jeg svare på spørgsmål om islam og muslimer.
Jeg synes, det er uærligt, det synes jeg.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-04-05:
Men jeg spørger jo bare, fordi jeg blev forvirret over svaret.
Og det synes jeg jo sådan set må være rimeligt nok uden at jeg skal behæftes med et eller andet.
Jeg tror også, jeg fulgte op på et spørgsmål om NATO til fru Mai Villadsen efter hr. Søren Pape Poulsen.
Det er jo, fordi der også skal være en fri debat.
Det må man også anerkende.
Og jeg blev bare overrasket, for jeg ved, at der er æresrelateret vold i Danmark.
Det er ikke etnisk danske, det er folk af anden etnisk herkomst, vi snakker om, når vi snakker om æresrelateret vold.
Det tager jeg alvorligt, ligesom jeg tager al anden vold alvorligt.
Jeg er ikke fordomsfuld, jeg er faktisk meget åben i den henseende, vil jeg altså sige.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-05:
Så håber jeg også, hvis fru Pia Olsen Dyhr er åben over for det, at hun hører mig sige klart og tydeligt, at jeg tager afstand fra al slags vold, æresvold, kvindevold, ligesom fru Pia Olsen Dyhr gør – jeg tager klart og tydeligt og utvetydigt afstand fra al kvindevold, der findes, uanset hvilket miljø det findes i.
Jeg tager klokkeklart afstand fra det, selv om jeg er muslim, selv om jeg er brun – lige meget hvad, så tager jeg afstand fra det.
Jeg håber, at jeg har fået sagt det tydeligt en gang for alle her: Jeg tager afstand fra al slags vold.
Sjúrður Skaale (JF), 2022-04-05:
Tak for det.
Jeg plejer at holde mig uden for interne indenrigspolitiske danske debatter, men jeg synes, at Frie Grønne er et interessant fænomen, en interessant bevægelse, og jeg vil gerne stille et spørgsmål helt åbent og uden nogen polemik: Hvem mener partilederen at Frie Grønne repræsenterer?
Hvordan vil partilederen beskrive det segment, som Frie Grønne repræsenterer i Danmark?
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-05:
Jeg håber på, at Frie Grønne repræsenterer alle de unge mennesker, der ønsker meget mere klimahandling end det, vi får nu.
Jeg håber, at Frie Grønne taler til alle de bedsteforældre, som har set, hvordan Danmark har udviklet sig i en retning i forhold til udlændingepolitikken, som er forkert.
Jeg håber, at vi repræsenterer alle de minoritetsborgere, som er en del af Danmark, og som bor her, arbejder her, lever her, men føler sig klemt i den offentlige debat.
Så jeg håber, at vi repræsenterer alle de progressive vælgere, der er derude.
Sjúrður Skaale (JF), 2022-04-05:
Jeg spørger bare, for de fleste ved mere eller mindre, altså de håber ikke, for de ved, hvem de repræsenterer.
Jeg spørger, for der er nogle, der vil sige, at Frie Grønne repræsenterer et meget venstreorienteret miljø og et muslimsk miljø, som i nogle sammenhænge passer dårligt sammen.
Det er et åbent spørgsmål, så der er ikke nogen polemik om det.
Er der noget om det?
Er der tale om to sammensatte grupper, som er lidt forskellige?
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-05:
Vi er et venstrefløjsparti, og vi plejer gerne at sige, at vi ligger til venstre for Enhedslisten.
Vi er et antiestablishmentparti, vi ønsker en helt anden tilgang til vores demokrati.
Jeg talte lige før om et demokratisk underskud, og jeg ønsker langt flere borgere involveret, langt mere medbestemmelse.
Jeg mener ikke, der er nogen diskrepans i at være venstrefløj, og at borgere med muslimsk baggrund støtter en.
Det mener jeg ikke der er.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-05:
Altså lige den her sag får mig nok ikke til at melde mig ind i Dansk Folkeparti.
Men der kan jo godt være områder, hvor jeg kan være enig i, at EU mudrer det til, for de der dyretransporter er da det mest vanvittige; altså, det at transportere dyr så langt for så at slagte dem, eller hvad man nu gør, og så transportere dem tilbage igen, er vanvittigt.
Lige der har vi nok et fælles standpunkt, men det får mig ikke til alt i alt at være EU-modstander, for jeg kan simpelt hen ikke se, hvordan vi skal møde de globale problemer uden at have en så stærk organisation som EU.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-05:
Det forstår jeg ikke helt, for EU er jo ikke noget globalt.
EU er kun 27 lande og i øvrigt lande, der i forhold til mange andre lande økonomisk osv. fylder stadig mindre.
Så når dyrevelfærd ligger hr. Torsten Gejl så meget på sinde, hvilket det jo også gør for Dansk Folkeparti, hvorfor er man så villig til at acceptere det for at have en institution, der jo ikke kommer til at være den bærende i at løse problemet med klimaforandringerne?
Hvorfor gør man ikke ligesom Enhedslisten, som, sådan som jeg har forstået det, leder efter mere globale institutioner, når det gælder det med klimaet, men som også tager konsekvensen i forhold til dyrevelfærd og siger, at EU er noget skidt?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-04-05:
Mange tak.
Jeg kunne sådan set rigtig godt tænke mig en kobling mellem det grønne og det blå, altså det at skabe bæredygtig økonomisk udvikling, for det har Grønland også brug for, og der ser jeg sådan set også Danmark spille en rolle.
Så det vil jeg gerne prøve at uddybe, når jeg har lidt flere sekunder til det.
Men det, vi helt konkret gerne ser, er, at danske unge både i folkeskolen og gymnasiet får noget viden om Grønland og ikke kun om det historiske, fordi det sådan set er med til at regenerere fordommene.
Og når man bliver mødt med spørgsmål, som går ud på, om man bor i igloer eller rider på isbjørne, som er reelle spørgsmål, der bliver stillet til grønlændere, så har vi et vidensgab, vi er nødt at fylde ud, og som i høj grad også er en dansk opgave.
Og jeg tror på, at hvis vi har børn og unge som et strategisk fokus, også i relationen mellem Grønland og Danmark, både i skoler og i medier, kan vi jo nå rigtig langt også i forhold til fremtiden.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-04-05:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt til Arktis mere sådan generelt og måske især militært i øjeblikket.
Med Ruslands rumlen i verden og aggression mod Ukraine er det jo også et Grønland, der har grænse til Rusland.
Hidtil har den grønlandske regerings fokus jo været på lavspænding – og det forstår jeg bestemt også godt ønsket om – men hvordan ser IA på en fremtid med et meget aggressivt Rusland lige på den anden side?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-04-05:
Tak for spørgsmålet.
Så vi er også nødt til følge med i krigen i Ukraine, for hvad Rusland gør andre steder rundtomkring i verden, er også noget, vi er nødt til at have meget mere bevågenhed omkring.
Så jeg efterlyser sådan set hjemme i Grønland flere diskussioner om forsvarspolitik – både i folkeskolerne, men i hvert fald på gymnasier og dér, hvor vi på en eller anden måde kan få det inkorporeret generelt i det grønlandske samfund.