runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-26:
Nej, det betvivler jeg ikke, men jeg vil bare ikke sidde tilbage herinde og sige: Det er bare ærgerligt, for hvis du laver noget, der sikrer dine værdier, så ryger naboens hus i havet.
Men man skal prøve at finde en fælles løsning i den her grundejerforening eller det her sted.
Det er jo det, vi har opfordret folk til, og det er faktisk det, man har gjort ved Nørlev Strand og haft i støbeskeen siden 2009, men hvor man bare ikke har fået lov til det.
Om det så har en påvirkning længere oppe, ved jeg ikke – det er muligt, og så må vi kigge på det.
Men vi er altså et land, der hovedsagelig består af øer, og som består af 7.300 km kyststrækning, og jeg vil ikke bare lade naturen gå sin gang – det må jeg indrømme, det vil jeg ikke.
Jeg vil have, at folk skal have lov til at sikre deres værdier, sikre deres ejendom.
Sådan er det.
Trine Torp (SF), 2017-01-26:
Nu er vi jo ikke som folketingsmedlemmer – i hvert fald hverken ordføreren eller jeg – fagfolk på det her område, så i forhold til det der med synsninger tror jeg, at når man anbefaler helhedsorienterede løsninger, er det jo ofte, fordi man faktisk tænker, at hvis ikke man tænker i helheder, skubber man problemet fra den ene grundejer til den anden eller fra den ene kommune til den anden.
Så jeg vil bare høre ordføreren: Betvivler ordføreren, at der kan være konsekvenser ved at lave metodefrihed, enkeltstående løsninger for nabogrundejerne eller kommunen ved siden af?
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-26:
Det er at sikre frihed for grundejerne.
Og når jeg siger det, er det, fordi det ofte, lige så snart man siger helhedsløsninger, bliver opfattet, som om det skal gå igennem tre kommuner, og det mener jeg ikke nødvendigvis er det rigtige.
En helhedsløsning kan være den løsning, der er brugt ved Nørlev Strand.
Det anser jeg for at være en helhedsløsning.
Trine Torp (SF), 2017-01-26:
Tak for det.
Når jeg lytter til debatten her, bliver jeg lidt i tvivl om, hvad der er ordførerens vigtigste prioritering.
Er det at følge kystanalysens anbefalinger om at lave helhedsorienterede løsninger, eller er det at sikre det, som ordføreren kalder for metodefrihed for den enkelte grundejer?
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-26:
Jeg er da rigtig glad for, at man på Nørlev Strand nu har fået lov til at lave den hårde kystsikring, som der blev søgt om tilbage i 2009.
Det vil jeg bare sige – det er jeg rigtig glad for.
Men der er også røget 26 huse i havet, så det var da på tide.
Jeg har stået og kigget på, at husene faldt ned, og det har jeg, og jeg ved godt, at der er nogle andre kystsikringsmetoder, som har gjort, at det lige pludselig eroderede ekstra meget på Nørlev Strand.
Men hvad forestiller man sig så?
At vi ikke skal gøre noget, at vi bare lader hele Skagen falde i havet, eller hvad?
Det forestiller jeg mig ikke.
Jeg forestiller mig, man laver noget sikring, for det er det, vi gerne vil i Dansk Folkeparti, altså rent faktisk give folk lov til at sikre deres værdier og deres ejendomme.
Så er der steder, hvor der er nogle økonomiske udfordringer, og det bliver vi nødt til at løse, og det er også noget, vi skal gøre i fællesskab.
Peder Hvelplund (EL), 2017-01-26:
Der er jo lige præcis finansiering af kystsikring her.
Jeg bliver bare nødt til at gøre spørgeren opmærksom på noget.
Nu nævnte spørgeren selv Nørlev, og grunden til, at der blev kysterosion ved Nørlev, var jo, at man lavede kystsikring ved Skallerup Klit, og dermed rykkede man problemet.
Nu gør man så præcis det samme, nu rykker man igen problemet nordpå.
Jeg mangler stadig væk ordførerens svar på et spørgsmål: Hvad med de steder, hvor der ikke er økonomisk kapacitet, men hvor der er en god grund til, at der er nogle samfundsmæssige værdier, der skal beskyttes?
Hvad er svaret til dem, hvad er svaret til borgerne på Anholt, hvad er svaret til kommunerne i Nordvestjylland?
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-26:
Tak for det.
Så skal jeg prøve at lade være med at brænde så meget.
Forslaget anviser en finansiering.
Ja, det kan man godt sige, det anviser, at der kan komme 400 mio. kr. i en kasse, hvoraf nogle af pengene i hvert fald skal bruges til at frikøbe arealer med.
Jeg mener ikke, at den anviser en finansiering af, hvordan man kan kystsikre.
Når man taler helhedsløsninger, er det i min optik ikke sådan hele vejen rundt om Sjælland.
Jeg har været en tur i Liseleje, og der var der et hus, som havde sten på den ene side, sten på den anden side, men de må ikke kystsikre.
Det er derfor, jeg mener, der skal en lovændring til.
Så kan man godt kalde det en helhedsløsning, at alle de andre har sten, mens det ene hus ikke har.
Hvorfor de ikke må, ved jeg ikke.
Jo, det ved jeg sådan set godt, det var, fordi loven blev ændret, og de nåede ikke at komme med.
Det er bare for at sige, at der er små lokale projekter, som kan give god mening, fordi der er forskel på kommunerne, der er forskel på stederne, og det kan jo ændre sig meget hurtigt.
Det her er jo ikke den jyske vestkyst hele vejen rundt om Sjælland.
Jeg mener bare ikke, at det forslag, I, Enhedslisten og Alternativet, har lavet, er godt nok.
Det er bureaukrati, men ikke en finansiering af kystsikring.
Peder Hvelplund (EL), 2017-01-26:
Jeg har stadig lidt svært ved at forstå, hvad der er den egentlige begrundelse for at stemme imod det her forslag.
På den ene side har vi forslaget fra Enhedslisten og Alternativet.
Vi opfinder ikke noget pengetræ, men vi anviser en finansiering, en meget konkret finansiering, der gør, at man kan handle konkret på det her.
Ordføreren siger også, at løsningen ikke er at lave små lokale løsninger, men at løsningen er, som det er beskrevet i kystanalysen, at lave helhedsløsninger.
Det er præcis det, vi anviser i det her forslag.
På den anden side er der forslaget fra regeringen om, at der skal holdes nogle flere møder udeomkring i kommunerne, og så skal man se på, hvad det er for nogle mekanismer, der gør, at man ikke lige kan kystsikre i de små lokale løsninger.
Som ordføreren selv siger, er det ikke det, der er løsningen, for det flytter bare problemet.
Så jeg kan ikke helt forstå, hvorfor det er, ordføreren afviser en løsning, som netop sikrer en national medfinansiering, som skaber helhedsorienterede løsninger, og som er med til at gøre, at de steder, hvor der er borgere, der ikke har den økonomiske kapacitet, også får mulighed for at kystsikre.
Jeg mangler stadig svar fra ordføreren på, hvad svaret til dem ovre på Anholt er.
Jeg hørte, ordføreren sagde, at der er så mange andre steder, hvor de godt kan.
Men det kan de ikke der.
I de nordvestjyske kommuner Hjørring, Frederikshavn og Jammerbugt efterlyser borgmestrene jo også nogle helhedsorienterede løsninger og en national medfinansiering.
Jeg vil også gerne kvittere for ordførerens tale.
Vi ved jo allerede nu, at det er sådan, at med klimaforandringerne er det her et problem, som kommer til at blive større.
Derfor tror jeg også, at det der med at skulle tage nogle penge fra fællesaftalen og fordele dem mere bredt ud nok ikke er den rigtige løsning, for vi må imødese, at behovet for at lave løsninger rundtomkring vil være stigende.
Som det er i dag, er der jo ofte tale om enkeltprojekter.
Jyllinge Nordmark er jo et eksempel, hvor der faktisk er en gruppe borgere, der i fællesskab har taget et ansvar og lavet en helhedsorienteret løsning.
Det er et rigtig godt eksempel på, hvordan det kan lykkes nogle steder, men i mange områder er det jo problem, at det bliver nogle enkelte grundejerforeninger, som går sammen om et projekt, og vi får de der isolerede løsninger, som faktisk skaber store problemer.
Hvordan forestiller ordføreren sig at vi skulle kunne sikre de her mere helhedsorienterede løsninger uden at gå ind og lave et mere styrende organ, i forhold til hvor der er brug for helhedsorienterede løsninger, og også kan være med til at sikre en statslig medfinansiering der?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-01-26:
Jeg hørte ordføreren sige: Jeg håber virkelig på, at man kan finde nogle penge.
Jeg tror, det var ordførerens direkte ord, og det ligger jo fint i forlængelse af, hvad Dansk Folkeparti mente i 2006, og hvad ordføreren selv skrev i 2015, som den tidligere spørger også var inde på.
Men skulle vi så ikke blive enige om, at vi bruger det her beslutningsforslag til at få sendt det meget klare signal, at der nu er et flertal i Folketinget, som ønsker at diskutere med regeringen, hvordan vi tilvejebringer finansiering fra statens side til kystsikring rundt omkring i landet?
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-26:
Nej, jeg ønsker ikke at bruge det her beslutningsforslag som løftestang, fordi jeg er fundamentalt uenig i beslutningsforslaget.
Jeg er også helt sikker på, at ministeren har lyttet til, hvad der er blevet sagt her.
Jeg er også helt sikker på, at ministeren efterhånden godt ved, hvad jeg mener om kystsikring, og har taget det ganske alvorligt.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi prøver på at finde ud af, hvordan vi kan hjælpe de steder, hvor der er brug for hjælp, og som ikke selv kan finde finansiering.
Men i forhold til det her beslutningsforslag mener jeg ikke, at det er det, der er vejen frem.
Og jeg tager gerne en diskussion med ministeren, det er jeg også sikker på at ministeren gør med mig – og så finder vi ud af det.
Erling Bonnesen (V), 2017-01-26:
Nu var det ikke mig, der brugte ordet syltekrukke, så jeg tror, spørgeren må adressere det til andre.
Man har netop sagt, at der ikke er brug for nye bureaukratiske ordninger til at diskutere det her.
Christian Poll (ALT), 2017-01-26:
Jeg kan ikke huske, om det ord, ordføreren brugte i sin tale, var en syltekrukke.
Men han sagde, at vi ikke har brug for endnu et råd, der vil trække initiativerne i langdrag.
Jeg vil bare høre, om ikke ordføreren kan se, at hvis man bevilger 400 mio. kr. om året, som vi f.eks. foreslår, er der nogle penge, der skal være afløb for.
Det vil sige, at der er et råd, som sidder, og som hvert år skal finde ud af, hvordan vi allerbedst bruger de her 400 mio. kr. Så vil der da ske noget.
Er det ikke rigtigt?
Erling Bonnesen (V), 2017-01-26:
Nej, det er ikke det, der står tilbage, men det er bare ikke så enkelt, som Enhedslisten siger, at man bare kan knipse i fingrene, og så er det klaret.
Vi agerer netop på baggrund af det gode, grundige stykke arbejde, der er lavet i kystanalysen, og vi kan jo også henvise til, at vi allerede har justeret visse ting i lovgivningen – det blev klaret kort før jul – og så signalerer vi også, at vi følger op på de udfordringer, der er nu, så vi kan få lavet de rigtige løsninger de rigtige steder.
Der vil jo i forbindelse med det også være nogle finansieringsmæssige udfordringer, som måske på en eller anden måde skal håndteres, og det må vi så også tage.
Men først skal vi have fundet ud af, hvad der skal laves, hvem der har ansvaret for det, hvem der skal komme med udspillet, og så må vi få det koordineret til sidst.
Hvis man kigger i bakspejlet, kan man se, at der har været meget snak og meget lidt handling – nu lægger vi op til at gøre det inden for nogle få måneder, så jeg synes, vi er godt i vej.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-01-26:
Hvis vi skærer helt ind til benet og forbi de mange ord, er det, der står tilbage, at en gruppe eksperter har lavet et meget, meget omfattende stykke arbejde om, præcis hvad vi skal gøre, og Venstres svar på det arbejde er, at man vil gå i tænkeboks, alt imens borgerne ikke aner, hvornår den næste storm rammer.
Det er det, der står tilbage.
Erling Bonnesen (V), 2017-01-26:
Jamen jeg står også her som Venstres ordfører og siger, at vi skal tage det her alvorligt, og det gør vi også, og der skal handles på det.
Jeg har også henvist til den proces, som vores minister har meldt ud om.
Så der bliver reageret, netop for at vi komme frem til de rigtige løsninger, men som det jo allerede lige er blevet sagt i svaret på det tidligere spørgsmål, er det ikke bare lige at knipse i fingrene, og så er det gjort.
Så jeg ser meget frem til den fortsatte dialog, så vi kan komme frem til, at man nogle steder kan klare det via de metoder og muligheder, der er til rådighed nu, og så kan der måske være andre steder, hvor der kræves yderligere handling.
Det får vi jo så afklaret inden ret længe.
Finansieringsmæssigt er der måske også nogle ting, man kan klare lokalt med de mekanismer, der er nu, og den metodefrihed, der forhåbentlig bliver.
Skulle der så til sidst være nogle ting, man ikke kan håndtere lokalt, så må det jo til den tid gøres til genstand for en drøftelse, hvordan det så skal skrues sammen.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-01-26:
Jeg vil bare gerne spørge ordføreren, om ordføreren anerkender, at det skaber en ekstremt stor usikkerhed hos borgere rigtig mange steder i det her land, at der ikke reageres på den her kystanalyse, som meget klart siger, hvad der skal til, og om ordføreren også anerkender, at det kan blive ekstremt dyrt, hvis vi ikke kystsikrer.
Peder Hvelplund (EL), 2017-01-26:
Jeg har bare svært ved at se, hvad det er man skal i tænkeboks for at finde ud af.
Den ventede vi rigtig længe på, og det var et rigtig grundigt arbejde, der blev lavet i Kystdirektoratet for at få lavet kystanalysen.
Deri peges der jo på, hvad problemet er, altså at netop i forhold til at lave de helhedsorienterede løsninger kan der nogle steder være en manglende økonomisk kapacitet til at løse opgaven, som f.eks. på Anholt.
Det behøver vi jo ikke undersøge mere, det er ligesom afklaret, og derfor forstår jeg ikke helt, hvorfor Venstre har den modstand imod at støtte det her forslag.
For det anviser jo netop en løsning.
Jeg kunne forstå det, hvis man sagde, at det her ikke er den rigtige måde at løse det på; vi har et andet forslag.
Men svaret er bare, at man vil gå i tænkeboks, og at vi nu skal vente indtil sommerferien, før der så kommer et nye forslag.
Erling Bonnesen (V), 2017-01-26:
Jamen jeg har da i den seneste tid efter stormen hørt mange opfordringer, også her i debatten i dag, om, at lad os nu komme i gang med dialogen.
Som ministeren siger, går man nu i tænkeboks og samler op på erfaringerne, og så vil man komme med nogle udspil.
Det må vi så afvente og se.
Men inden sommerferien.
Det vil være her i løbet af foråret, og det synes jeg sådan set er en god og ansvarlig måde at reagere på.
Det er dermed en understregning af, at vi også i Venstre lige præcis tager den situation, som ordføreren jo spørger ind til, alvorligt.
Og som ordføreren siger, hvad er så svaret til f.eks. dem fra Anholt, som var på besøg i går?
Det siger jo sig selv, at Anholt med sine 137 indbyggere ikke kan klare et kæmpe projekt.
Jeg tror da, at vi alle sammen er fuldstændig enige om, at Anholt ikke skal synke i havet, som det er blevet sagt.
Det skal der passes på, og så kan Anholt ikke klare det alene.
Spørgsmålet er så, hvad man kan håndtere sammen med den kommune, som man er en del af.
Så vi kan jo kun sige, at vi er godt i gang.
Peder Hvelplund (EL), 2017-01-26:
Jeg kan forstå, at en af Venstres væsentligste indvendinger mod det her forslag er, at det er bureaukratisk.
Det lyder, som om Venstres måde at løse problemet med bureaukrati på er at gå i tænkeboks, og at man internt i regeringen skal i gang med en dialog for at finde nogle mere helhedsorienterede løsninger.
Jeg har lidt svært ved at se, hvordan det at gå i tænkeboks skulle løse et bureaukratisk problem.
Men det, jeg egentlig godt vil spørge ordføreren om, er, om ordføreren ikke vil erkende, at der er nogle steder, hvor der er brug for at lave helhedsorienterede løsninger, og hvor det ikke er muligt at finde en finansiering.
Hvad er Venstres svar til borgerne de steder?
Hvad er Venstres svar til borgmestrene i de kommuner?
Hvordan vil Venstre sikre, at vi også kan lave helhedsorienterede løsninger de steder, hvor den økonomiske kapacitet ikke er så stor?
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-26:
Jeg vil jeg næsten ønske, at jeg havde fået den melding fra Socialdemokratiet for 3 år siden – det ville have været dejligt.
Der diskuterede jeg det med fru Kirsten Brosbøl, som var miljøminister på det tidspunkt.
Det, jeg synes er vigtigt, er, at vi får gjort noget, og det er min opfattelse, at regeringen rent faktisk, efter at kystanalysen er kommet, er gået ind og har sagt: Okay, vi ved, hvad problemet er – nu skal vi finde ud af, hvordan vi løser det.
Med hensyn til finansiering mangler jeg altså bare pengetræet.
For så skal jeg også bagefter stå og fortælle, at der er nogle, der ikke kan få kræftbehandling, at der er nogle, der kan ikke blive passet ordentligt osv.
Og det er jeg ikke indstillet på for nærværende.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-01-26:
Jamen jeg er helt med på, at Dansk Folkeparti er imod beslutningsforslaget og ikke kan stemme for det.
Det er jo en position, som Dansk Folkeparti deler med Socialdemokratiet.
Men det, jeg spurgte om, var, om ikke vi skulle bruge det flertal, der er i Folketingssalen nu, til at sige til ministeren og regeringen og få sendt det klare signal – det kan være en beretning over det her beslutningsforslag; det kan være en beretning, vi på eget frie initiativ tager i udvalget – at der nu er et flertal i Folketinget, som ønsker, at vi sætter os sammen og kigger på, hvordan der kan tilvejebringes finansiering, så vi får taget ansvar for kystsikring rundt omkring i landet.
Erling Bonnesen (V), 2017-01-26:
Men hvis vi nu bruger Anholt som eksempel, var det helt tydeligt med hensyn til den vej, der nu er skyllet væk igenigen: Kunne det ikke være værd at overveje, om man så skulle få den vej flyttet lidt, så den måske ligger et mere rigtigt sted næste gang?
Sådan nogle ting er da også værd at få afklaret.
Det medgav de sådan set også fra kommunen og fra Anholt, altså at, jo, det var nok værd lige at få tænkt over.
Der er så også nogle fredningsmæssige bestemmelser i forhold til Anholt, så det er ikke sådan, at man, som det lyder på Enhedslisten her, bare kan knipse med fingrene, og så er det hele klaret.
Næh, der er man nødt til at være helt præcis og praktisk og få det til at virke i virkeligheden, så vi netop lige præcis får lavet de rigtige løsninger de rigtige steder, også på Anholt.
Søren Søndergaard (EL), 2017-01-26:
Jeg troede, jeg havde en aftale med hr. Rasmus Jarlov om, at han ville forklare, hvad det var for en tilført værdi, som Danmark gav til den her operation.
Jeg går ikke ud fra, at hr. Rasmus Jarlov står og antyder, at den amerikanske hangarskibsflåde ikke er i stand til at varetage deres egen sikkerhed, og at de er sendt ud med risiko for at blive angrebet.
Så hvordan er det, at det her bidrag giver en tilført værdi til kampen mod Islamisk Stat – en tilført værdi?
For det er jo forudsætningen for, at det ikke er en reel diskussion at sige, at vi kunne have brugt de penge på noget andet, hvor der var en reel værdi ved at bekæmpe Islamisk Stat.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-01-26:
Hos Konservative har vi besluttet os, og vi stemmer ja til beslutningsforslaget.
Vi synes, det er en god mission.
Vi er altid stolte, når Danmark kan bidrage til kampen mod Islamisk Stat, som vi betragter som en af de mest forfærdelige bevægelser i verden i mange årtier.
Konservative er også stolte af, at Danmark samlet set bidrager så meget, som vi gør.
Lige på stående fod har vi jo et stort træningsbidrag på al Asad-basen, som har trænet i alt tæt ved 6.000 irakiske soldater, som er en del af årsagen til, at det går fremad for den irakiske hær og for kurderne med at få bekæmpet Islamisk Stat.
Vi har F-16-fly, som opererer i området, vi har et herculesfly, og vi har specialstyrker dernede.
Så det er et rigtig flot bidrag, vi yder, og det er også et stort bidrag; det lægger beslag på mange folk.
Det er et godt formål, som alle fornuftige mennesker bør støtte.
Det handler ikke om at udøve vestlig imperalisme, men det handler om at hjælpe irakerne til selv at styre deres land, uden at der kommer krigere fra alle mulige andre lande og har nogle rabiate tanker om at oprette et kalifat, hvor de begår folkemord, massevoldtægter, ødelæggelser af kulturarv og næsten alle andre former for uhyrligheder, som man kan komme på.
Den konkrete mission har flere formål.
Det er rigtigt, som det er blevet sagt, at det ikke er et direkte kampbidrag, men som vi er blevet oplyst – og det må vi jo lægge til grund – vil det bidrage til, at vi får et bedre billede af koalitionen, får et bedre billede af flytrafikken i området ved hjælp af de radarer og sensorer, som sidder på fregatten.
Og som det oplyses i beslutningsforslaget, er det bidrag, som hjælper koalitionen til at kunne kæmpe kampen dernede.
Det er jo vigtigt, at der er et godt billede af flytrafikken i området.
Det tror jeg også vi selv vil sætte pris på – når vores egne fly opererer dernede, vil vi godt være sikre på, at vi ikke flyver ind i nogle russiske fly, eller at der sker andre ulykker dernede, og det kan vores fregat så hjælpe med, sådan som det er blevet oplyst.
Så det lægger jeg til grund, altså at det er et vigtigt bidrag.
At det så samtidig også er godt for flåden at få noget træning i at indgå i en hangarskibsgruppe, synes vi er en stor fordel.
Det er vigtigt, at vi får trænet vores samarbejde med det øvrige NATO, og det gør vi så her, hvor vi får øvet det at indgå i sådan en hangarskibsgruppe, som jo er en relevant formation, som det danske søværn gerne skal kunne indgå i.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-01-26:
Da jeg skulle tage stilling til det her forslag, kom jeg til at tænke på engang, da hr. Niels Helveg Petersen fra Det Radikale Venstre skulle forholde sig til en sag, hvor han sagde: Tja, tja, bum, bum.
Jeg synes ærlig talt, det er svært at tage stilling til det her, og jeg har svært ved at se den dybere mening med det her beslutningsforslag, det må jeg sige at jeg har.
Det, som jeg synes det er vigtigt at få afklaret, er, om det her er andet og mere, end at søværnet gerne vil ud at vise flaget, ud at vifte med ørerne, kan man sige – og det vil de jo gerne, det er vi alle klar over – samt at vi godt vil sikre os nogle point i Pentagon.
Er det andet og mere end det?
Er der en, hvad man kan kalde merværdi i det?
Bidrager vi til noget ekstra, ved at vi sender den her fregat?
Får hangarskibsgruppen noget ud af, at vi også deltager i den her operation?
Det synes jeg i og for sig er vigtigt at få afklaret, altså om det her er seriøst, eller om det er en udvidet militærøvelse og lidt kissemissen i forhold til USA.
Og det forventer jeg sådan set at vi kan få afklaret i udvalgsarbejdet, herunder også hvor stor en del af det her der handler om kampen mod ISIL, og hvor stor en del der handler om kampen imod pirateri, altså den anden del af opgaven, som den her hangarskibsgruppe beskæftiger sig med.
Det synes jeg også kunne være interessant at få afklaret, herunder også hvor mange pirater man faktisk har fanget og været i kontakt med i de senere år.
Og derfor er det jo en klar national interesse at sørge for det.
Men hvor meget af den her operation handler om det?
Det synes jeg er afgørende at få afklaret.
Til sidst vil jeg lige komme med en korrektion til den radikale ordfører.
Det er indlysende, at det her ikke kun handler om Irak; det handler om både Irak og Syrien, i og med at operationen og specielt amerikanernes tilgang jo ikke isolerer sig til Irak, og vi kommer til at indgå i forbindelse med den samlede operation – ikke i den skarpe ende, så vidt jeg kan se.
Det er sådan informationsindhentning og vores radaranlæg, der skal bruges osv.
Men det kan jo ikke afgrænses til kun at handle om Irak – det er vel indlysende nok. Vi har som sagt ikke taget endeligt stilling endnu.
Vi afventer udvalgsbehandlingen og vil så i løbet af behandlingen i udvalget tage stilling til, hvad vi stemmer endeligt til det her beslutningsforslag.
Andreas Steenberg (RV), 2017-01-26:
Vi stemmer for det her beslutningsforslag, som handler om fregatten.
Det andet, der er blevet besluttet fra regeringens side, er, at danske specialstyrker skal ind i Syrien og bekæmpe fjenden.
Og der har vi ikke, synes vi, kunnet få et ordentligt svar på, hvem der så overtager magten i det område, hvor man har fået trængt Islamisk Stat tilbage – og det er derfor, at vi har trukket støtten til den del.