runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2016-12-01:
Nu beregnes SU'en til de yngste i hvert fald delvis efter deres forældres indtægt.
Jeg kender ikke alle produktionsskoler, men jeg kender produktionsskolerne på Vestegnen godt, og jeg vil godt lægge hovedet på blokken og sige, at det gælder for langt hovedparten af de elever, der går der, at hvis de startede på et gymnasium, så ville deres forældres indtægt betyde, at de ville få den høje SU-sats.
For en – nu skal jeg lige have tallene frem – hjemmeboende på 18-19 år betyder det, at han eller hun i SU til næste år ville få 2.561 kr.
I dag ville de i produktionsskoleydelse få 3.856 kr., men efter regeringens lovforslag vil de få 1.516 kr. – altså 1.000 kr. mindre end i SU.
Så der er jo ikke noget, der ligner harmonisering.
De ville faktisk tabe 1.000 kr. ved at starte på en produktionsskole og få 1.000 kr., hvis de melder sig ind nede på erhvervsskolen eller i gymnasiet, selv om de ikke er klar til at starte der.
Det er da ikke noget, der ligner harmonisering.
Merete Riisager (LA), 2016-12-01:
Vi kan godt diskutere sprogbrug, men det vigtige her er altså, at der ikke er et negativt incitament for de her unge mennesker.
Og det tror jeg egentlig at ordføreren også er enig med mig i.
Erhvervsskolerne er virkelig dér, hvor der sker noget for de unge mennesker.
Vi skal sørge for, at rammerne dér bliver endnu mere attraktive og interessante for de unge, og at unge, som måske er uddannelsesmæssigt udfordret, som har nogle problemer, også kan få en erhvervsuddannelse.
Vi skal ikke sætte alle mulige hindringer i vejen for dem, og vi skal heller ikke give dem de forkerte incitamenter i forhold til at komme over på en erhvervsuddannelse.
Mattias Tesfaye (S), 2016-12-01:
Jeg taler ikke om sprogbrug.
For min skyld må folk have det sprogbrug, de vil, jeg taler om tal – rå tal.
Og jeg kan bare konstatere, at der ikke er noget, der ligner harmonisering her.
Så hvis regeringens opfattelse er, at der skal harmoniseres, hvorfor har regeringen så ikke fremsat et lovforslag, der reelt harmoniserer det, så det bliver beregnet efter elevernes forældres indtægt, ligesom SU gør det, hvor man får noget ekstra, hvis man har børn, hvor du kan få tillæg, hvis du er handicappet, hvor du har adgang til at tage SU-lån?
Hvorfor er der ikke den harmonisering, når selve lovforslaget hedder harmonisering?
Merete Riisager (LA), 2016-12-01:
Det var jo derfor, jeg adresserede sprogbruget, for jeg har ikke nogen specielt varme følelser for ordet harmonisering.
Jeg kan bare konstatere, at det er vigtigt at få lavet nogle ydelsesniveauer, hvor der ikke er et negativt incitament i forhold til at komme ind på en kompetencegivende uddannelse.
Jeg synes heller ikke, at det i sig selv er noget mål at lave nogle ydelser, som er ekstremt komplicerede.
Vi har en høj kompleksitet i vores ydelser, og det synes jeg ikke er noget mål i sig selv.
Det, man har forsøgt at gøre her, er altså at reducere de negative incitamenter, der kan være i forhold til at komme videre på en kompetencegivende uddannelse.
Karsten Hønge (SF), 2016-12-01:
Nu må ministeren simpelt hen trække det her lovforslag tilbage.
Hvis ministeren selv står på talerstolen nu og siger, at ordet harmonisering ikke betyder noget, så man derfor lige så godt kan tage det ud, så kan jeg jo læse sætningen op: Man ønsker at gennemføre en harmonisering af skoleydelsen på produktionsskolerne.
Men så kan jeg forstå, at den sætning skal ud.
Og nu kan jeg godt høre, hvad ministeren vil svare på den næste, for den går jeg ud fra også skal ud: Det er vigtigt, at ydelsesniveauet ikke afgør unges valg af skole- eller uddannelsesforløb.
Det kan de så heller ikke, i og med at der skal en visitering til.
Så har vi altså to sætninger, der starter det her lovforslag, og som begge to er et falsum.
Hvornår trækker ministeren lovforslaget?
Merete Riisager (LA), 2016-12-01:
Nej, det var nu ikke det, jeg sagde.
Det er vigtigt, som jeg sagde tidligere, at der ikke er et negativt incitament, og det er det vigtige i det her lovforslag.
For selvfølgelig har de unge mennesker også indflydelse på, hvad det er for en uddannelse, de går på, og heldigvis for det.
De unge mennesker er jo ikke sådan nogle skakbrikker, som systemet skal flytte rundt på.
Og det er også derfor, at der skal være nogle gode skoler, at der skal være nogle gode uddannelser, og så skal der være nogle ydelser, som ikke skaber et negativt incitament i forhold til ikke at vælge eller ikke komme videre på en kompetencegivende uddannelse.
Det er det, vi adresserer her, og det synes jeg er rigtig fornuftigt.
Karsten Hønge (SF), 2016-12-01:
Folketinget har flere gange skullet lægge øre til forskellige repræsentanter for Liberal Alliance, der øjensynligt har følt sig kaldet til at give Folketinget en lektion i økonomi – også lidt for ofte, må jeg sige.
Men hvis vi nu tager udgangspunkt i, at det netop er noget af det, som Liberal Alliance godt kan lide at belære resten af Folketinget om, altså hvordan det fungerer sådan økonomisk, i forhold til at når man skruer op for noget, så tiltrækker det aktivitet, og hvis man skruer ned for noget, så bliver det mindre – altså, hvis nu den logik, som vi jo så ofte har skullet lægge øre til i Folketingssalen, holder stik, hvor mange færre elever betyder det her så for produktionsskolerne?
For ellers giver det jo ikke nogen mening.
Hvis den anden logik ikke holder, kan jeg forstå det, men hvis den holder, hvor mange færre elever er der så på skolerne fremover?
Merete Riisager (LA), 2016-12-01:
Jeg synes, det er helt rimeligt, at ydelserne mellem de forskellige uddannelsestilbud, som retter sig mod den her type unge mennesker, er på et sammenligneligt niveau.
Jeg synes, det er voldsomt at kalde det galimatias.
Vi har stadig væk et samfund, som er så rigt, at vi faktisk kan give en ydelse til unge, som er i uddannelse, og det skal vi være glade for.
Og grunden til, at vi kan det, er, at vi har været et samfund i vækst i rigtig mange år, og det skal vi blive ved med at være.
Så vi skal have en sådan balance mellem dem, som betaler, og dem, som får, og vi skal også have nogle sunde balancer internt i ydelserne, sådan at der ikke er nogle forkerte incitamenter.
Lige præcis det her lovforslag retter op på en skævhed, der er i incitamenterne, som måske kan fastholde nogle unge i en ungdomsuddannelse, som ikke i lige så høj grad kvalificerer til arbejdsmarkedet som f.eks. en erhvervsuddannelse.
Jeg synes, det ville være forkert at fastholde unge der af de forkerte årsager.
Så jeg synes, det er rigtig meget sund fornuft at foretage den her justering.
Annette Lind (S), 2016-12-01:
Tak for det.
Jeg synes, det her er galimatias.
Jeg synes, det er småpenge, man sparer i det store spil, men det får store konsekvenser for den enkelte produktionsskoleelev.
I dag hørte vi jo – som hr. Karsten Hønge sagde – statsministeren komme med sin redegørelse, og han sagde, at flere skal have chancen for at komme over kanten.
Det er jeg jo fuldstændig enig i at der er flere der skal have chancen for, men gør det her lovforslag ikke det fuldstændig modsatte?
Der, hvor man hjælper folk, der er på kanten, er da på produktionsskolerne.
Er det ikke i fuldstændig modstrid med at komme over kanten, at man sætter ydelsen ned?
Mattias Tesfaye (S), 2016-12-01:
Ja, det giver jeg ordføreren ret i.
Der er altid en historisk årsag til, at tingene ser ud, som de gør.
Men hvis det er ordførerens udgangspunkt, at der kun er tilfældige, vilkårlige og arbitrære argumenter for, at man skal have noget på en produktionsskole, men får noget andet, hvis man går på en erhvervsuddannelse eller på et gymnasium, burde man så ikke bare tone rent flag og sige, at hvis ikke der er nogen forskel, burde de også få det samme, og så burde de bare komme på SU?
Henrik Dahl (LA), 2016-12-01:
Den diskussion kunne man jo godt tage en anden gang, men nu har man lavet et system, som er et todelt system, og det er der jo ikke lagt op til at man skal lave om på.
Selv om reformer er en god ting, kan man også nogle gange bare lade tingene være, som de er, men sige, at en eller anden form for lighedsprincip trods alt er det mest fornuftige og gennemskuelige princip at anvende.
Karsten Hønge (SF), 2016-12-01:
Jeg har jo tidligere i dag prøvet på at få et svar, og nu prøver jeg igen.
Der står i det fremsatte lovforslag, at det er vigtigt, at ydelsesniveauet ikke afgør unges valg af skole- eller uddannelsesforløb.
Hvordan kan det indgå i lovgrundlaget, når unge jo netop ikke kan vælge eksempelvis at gå produktionsskole, men skal visiteres til det?
Henrik Dahl (LA), 2016-12-01:
Altså, der har jeg bare forstået det sådan, at selv om det er rigtigt, at der finder en visitation sted, har den unge også en eller anden form for indflydelse på det og kan sige ja og nej, og dermed kan man jo ikke udelukke, at det også spiller en rolle.
Man bliver jo ikke tvunget ind.
Merete Riisager (LA), 2016-12-01:
Det udvikler sig hele tiden, og der er det ikke kun ydelserne der har en indflydelse.
Men hvis der bliver en lille smule færre af den årsag, at flere unge mennesker ryger direkte ind og starter op på en erhvervsuddannelse, så er det jo positivt, og så vil jeg glæde mig over det.
Karsten Hønge (SF), 2016-12-01:
Jo, men man kan dog ikke sige, at det afgør den unges valg, for den unge kan ikke vælge, men man kan i en samtale håbe på at være med til at trække en beslutning i en bestemt retning.
Men jeg må konstatere, at udgangspunktet for loven simpelt hen er et falsum.
Men jeg kunne nu godt tænke mig at spørge ordføreren om noget andet, for det er jo ret ofte, at vi fra Liberal Alliances side får et foredrag om, at hvis man gør noget økonomisk attraktivt et eller andet sted, kommer der mere aktivitet eller tiltrækker det folk, eller hvad det nu kan være, og at hvis man skruer ned for noget, kommer der mindre.
Det er ofte Liberal Alliances skatteordfører, der giver os en gennemgang af den her logik.
Så hvordan vil det gå, når man nu gør noget dårligere inden for produktionsskolerne?
Hvor mange færre elever vil der komme der?
Henrik Dahl (LA), 2016-12-01:
Det tør jeg simpelt hen ikke gætte på, men det, der kommer her, er en form for neutralitet, når man ser hen over forskellige uddannelsestilbud.
Lotte Rod (RV), 2016-12-01:
Give håb, dyrke drømme, åbne døre – det er det, uddannelse kan, og det er det, uddannelse skal kunne.
Og for mange unge er der ikke en lige vej – de møder modstand, de bliver måske slået ud af den, og de skal have en ekstra chance.
Den chance kan være vores produktionsskoler.
De gør et fantastisk arbejde, og mange af de unge, der går på produktionsskolerne, kommer fra hjem uden meget uddannelse og måske uden ret mange penge.
Og nu vil regeringen så tage en stor del af lønnen fra de unge.
Det synes jeg er forkert.
Det giver ikke mening, som vi også har hørt i dag, at sammenligne med SU, som regeringen gør.
For på en produktionsskole arbejder man – der arbejder man en fuld uge og har 5 ugers ferie.
Man kan ikke bare lige tage et fritidsarbejde ved siden af, og man kan heller ikke bare lige låne, som man kan, når man er på SU.
Og desuden er det jo slet ikke det samme beløb.
Hvis man endelig skulle gøre, som regeringen tænker, altså at man spekulerede i, hvor man kunne få mest, så ville man få mere ud af at være aktivitetsparat i jobcenteret end at gå på en produktionsskole.
Er det virkelig det, regeringen synes de unge skal gøre?
Det synes jeg ikke.
Jeg synes, de unge skal gå på produktionsskole.
De skal have den succes, det er, at mestre nye ting og blive motiveret og kunne lide at gå i skole igen og blive klar til at tage en uddannelse.
Derfor er vi i Radikale Venstre imod det her forslag.
Vi synes, det er forkert, at regeringen vil skære ned i lønnen til nogle af de unge, som har allermest brug for den – og for hvad? For billige biler og billige boliger.
Helt ærligt, hvor småt kan det blive?
Så jeg vil gerne hilse fra Oliver og de 5.000 andre unge, som har været på Slotspladsen i dag, og sige: Det skal kunne betale sig at arbejde.
Karsten Hønge (SF), 2016-12-01:
Det var jo, lige så brillerne duggede og øjnene blev blanke, da statsministeren tidligere i dag fremkaldte sjælelig bevægelse hos flere af os, da han talte varmt om de unge, der har vanskeligheder ved at gennemføre en uddannelse.
Ja, brillerne duggede, og øjnene blev blanke – dog mest, når det var, at statsministeren igen igen fremhævede sine egne fortjenester gennem sin private fond.
Dobbeltmoralen her senere på dagen står
tindrende klar.
Jeg skal da lige love for, at vi er kommet ned på jorden igen.
Nu blæser de iskolde borgerlige vinde mod produktionsskolerne – de skoler, der i den grad formår at løfte de unge, puste nyt liv i dem, give dem håb og tro på, at de selvfølgelig godt kan lære igen.
Den barske nedskæring af skoleydelsen vil med sikkerhed føre til færre elever.
Er det det, vi vil?
Har Danmark virkelig brug for flere på overførselsindkomst, flere ufaglærte?
Det her lovforslag er et angreb på selve dna'et i produktionsskolerne, som jo bygger på arbejdspladslignende forhold.
Harmonisering er et manipulerende ord, for på en række områder er det decideret sludder at påstå, at der skulle være tale om at harmonisere.
Mange unge kan gå den lige vej fra folkeskolen og videre, og det er jo dejligt, men der er andre unge, der skal omkring et par omveje, og det er jo de unge, som fik mindst med sig i skoletasken fra folkeskolen.
Det er unge, der i den grad har brug for et ekstra klap på skulderen og en hjælpende hånd.
Af alle dårlige ideer, højrefløjen i Danmark har fundet på, er det her dog noget af det værste, og det siger jo egentlig ikke så lidt.
Det her lovforslag er asocialt, og det rammer fuldstændig præcis de unge, der i stedet skulle have en hjælpende hånd, for samfundet står i gæld til dem, ved at de ikke har fået tilstrækkeligt udbytte med sig fra skolen.
Lovforslaget vil ramme den enkelte unge, lovforslaget vil på sigt ramme de virksomheder, der ikke vil kunne få den uddannede arbejdskraft, som der bliver brug for, lovforslaget vil ramme samfundet, som kommer til at stå med regningen.
Lovforslaget er dumt med dum på.
Merete Riisager (LA), 2016-12-01:
Mange tak.
Produktionsskolerne gør et godt og vigtigt stykke arbejde med at forberede unge til ungdomsuddannelser eller arbejde.
Der er rigtig mange unge, der igennem tiden har fået håbet tilbage, ranket ryggen og fået farve i kinderne efter et forløb på en produktionsskole.
Det betyder ikke, at vi ikke kan ændre i produktionsskolerne eller i den ydelse, som de unge får, sådan at der bliver en balance mellem den ydelse og andre ydelser på andre uddannelser.
Begrundelsen for lovforslaget om at ændre niveauet for skoleydelsen er dels, at vi finder det rimeligt, dels at undgå uheldige, negative incitamenter for de unge på produktionsskolerne til at gå i gang med en ungdomsuddannelse.
Jeg synes, det er rimeligt at forvente, at unge i produktionsskoleforløb kan gennemføre deres skoleforløb med samme ydelse eller tilsvarende som elever på ungdomsuddannelser eller lignende forberedende tilbud, eksempelvis den kombinerede ungdomsuddannelse.
Produktionsskoleeleverne er først og fremmest elever i et skoleforløb, og de er ikke arbejdstagere på et almindeligt arbejdsmarked, og derfor synes jeg også, det er rimeligt, at de får en ydelse svarende til den ydelse, som deres venner får på den kombinerede ungdomsuddannelse, en erhvervsuddanelse eller lignende. Bl.a. under indtryk af de synspunkter, der kom frem i høringsrunden, er lovforslaget ændret sådan, at der fortsat gives skoleydelse til elever under 18 år.
Dermed kan produktionsskolerne fortsat anvende skoleydelsen som pædagogisk værktøj, også for unge under 18 år.
Herudover skal lovforslaget ses i lyset af, at vi i dag står i den paradoksale situation, at elever oplever at få lavere ydelse ved at afbryde et produktionsskoleforløb for at påbegynde en kompetencegivende ungdomsuddannelse, og det er svært at forklare de unge produktionsskoleelever, hvorfor de skal miste penge ved at videreuddanne sig.
Det synes jeg grundlæggende er et uheldigt negativt incitament til at gå i gang med en ungdomsuddannelse som eksempelvis en erhvervsuddannelse.
Det er ærgerligt, hvis en forskel i ydelsesniveauet gør overgangen til en erhvervsuddannelse mindre attraktiv og mere interessant at udskyde.
Afslutningsvis vil jeg blot understrege, at lovforslaget hverken er et opgør med ideen med produktionsskolen eller er i modstrid med produktionsskolens formål.
Produktionsskolen er og skal fortsat være et stærkt forberedende tilbud til de unge mennesker, der har et særligt behov for at blive klædt yderligere på til at starte på en ungdomsuddannelse eller tage del i arbejdsmarkedet.
Henrik Dahl (LA), 2016-12-01:
Nej, der er det udmærket at man ligesom har to systemer, der afspejler to forskellige skolevirkeligheder.
Men der er jo ikke nogen sådan tvingende grund til, at ydelser lige præcis skal have den ene størrelse eller den anden størrelse.
Det er jo tit nogle lidt tilfældige historiske vilkår, der afgør, at man lander, hvor man lander.
Annette Lind (S), 2016-12-01:
Ja, det er rigtigt.
En af de vigtigste forudsætninger for at klare sig godt i Danmark er at mestre det danske sprog.
Det er forudsætningen for, at vi kan være i dialog med hinanden, og for, at den enkelte kan tage del i fællesskabet og få fodfæste på arbejdsmarkedet.
Derfor skal vi gøre alt, hvad vi kan, for at give de tosprogede danskere de allerbedste muligheder for at lære dansk så godt som muligt og for at få et godt liv i Danmark.
Dette lovforslag handler netop om at gøre de gode erfaringer med forberedende voksenundervisning målrettet tosprogede permanente og dermed til glæde for endnu flere.
Forsøget har vist gode resultater.
Deltagernes danskkundskaber er blevet styrket, og det samme er deres muligheder for at tage en uddannelse.
Tosprogede voksne er en særlig målgruppe, der har behov for en særlig hjælp og et målrettet tilbud.
Det betyder et mere målrettet og effektivt tilbud netop til denne gruppe.
Det at være tosproget kan være en stor gevinst og en styrke, hvis man reelt mestrer begge sine sprog.
Det skal vi blive bedre til at sikre i Danmark, og med det her forslag er vi et skridt længere i den rigtige retning.
På den baggrund kan Socialdemokratiet støtte L 89.
Anni Matthiesen (V), 2016-12-01:
Som de tidligere ordførere også så fint har forklaret, handler det her jo egentlig om at gøre et forsøg om forberedende voksenundervisning for tosprogede permanent.
Det er et forsøg, som har kørt fra 2014 og frem til 2016, og som jo har vist, at man styrker målgruppens deltagelse i videre uddannelse efter de her ordninger.
Så for ikke at gøre det til en lang tale, vil jeg sige, at det er noget af det, som vi selvfølgelig også bakker op om og kommer til at stemme ja til.
Tak for ordet.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-12-01:
Nu har de tre foregående talere gjort rede for indhold og baggrund for forslaget.
Det skal jeg undlade at gentage, men jeg vil sige, at vi i Enhedslisten synes, det er et godt forslag.
Det vil tilgodese et behov hos en gruppe af tosprogede, som mangler forudsætningerne for at starte på forberedende voksenuddannelse, og det indeholder også en anerkendelse af, at undervisningen af den her gruppe er en anden opgave end den ordinære generelle FVU-undervisning.
Vi har også noteret os, at forslaget fremsættes på baggrund af anbefalinger fra Rådet for Voksen- og Efteruddannelse, og når man læser høringssvarene igennem, kan man jo se, at der er en meget bred opbakning til permanentgørelsen, som der er tale om her.
Jeg vil dog nævne en enkelt ting, som jeg synes vi bør beskæftige os med i det videre udvalgsarbejde.
Den mundtlige prøve, FVU-start, der ligger i forslaget,
opererer med en intern prøve, og der peges i flere af høringssvarene på, at det er et problem, at der lægges op til en prøve uden ekstern censur, fordi censuren kan være med til at sikre kvaliteten og til at udvikle det faglige niveau på uddannelsen.
Jeg synes, det er en rigtig betragtning.
Der ligger både fra FTF og fra Uddannelsesforbundet en overvejelse om, at et centralt censorkorps på 4-5 personer vil kunne løse opgaven.
Deri ligger jo en meget begrænset udgift, og jeg synes, at det bør være en overvejelse værd for ministeren og for os i udvalgsarbejdet, om ikke det vil være rigtigt, at den type af kvalitetssikring, som foreslås ved at ændre prøveformen, sådan at der bliver ekstern censur, indarbejdes i forslaget.
Men ellers synes vi generelt, at det er et glimrende forslag, og vi vil stemme for det.
Henrik Dahl (LA), 2016-12-01:
Der er jo allerede blevet sagt mange ting for at prise L 89, og dem kan jeg helt og holdent tilslutte mig.
Vi støtter, at forsøgsordningen med forberedende voksenundervisning bliver gjort permanent, så tosprogede, som ikke har de nødvendige kompetencer, kan få dem i fremtiden.
Og derfor bakker vi selvfølgelig også op om lovforslaget.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-12-01:
Tak for det.
Jeg skal ikke gentage de foregående ordføreres gode ord om det her lovforslag, men blot nævne, at fra Alternativets side støtter vi også lovforslaget.
Så kunne jeg tænke mig lige at komme med to perspektiver på det.
Tit kommer vi til at behandle lovforslag ud fra et perspektiv, hvor man kun kigger på det enkelte lovforslag, men tidligere i dag – og det er lidt interessant – behandlede vi her i salen et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, så nu får jeg lyst til at drille lidt den vej, for det handlede netop om, at man skulle indføre et forbud mod at tage særhensyn til minoriteter i offentlige institutioner.
Og når man så kigger på det her lovforslag, som vi synes er ganske fornuftigt, og som Dansk Folkeparti lige har sagt at de støtter, er det jo sådan set også et eksempel på et særhensyn til minoriteter, nemlig tosprogede danskere.
Så nogle gange skal vi måske lige huske at have øje for det store perspektiv og komme lidt op i helikopterhøjde.
Det vil jeg også gerne sige i forhold til det lovforslag, vi behandlede lige før, nemlig det om produktionsskolerne og produktionsskoleydelsen, for det her er jo lige præcis et eksempel på, at man laver en evaluering af et område og på baggrund af den evaluering kommer med et lovforslag.
Og det ville jo være så fint i fortsættelse af den diskussion, vi havde under det tidligere lovforslag, om produktionsskoleydelsen, at vi gentog den øvelse og sagde: Lad os vente på udvalgsarbejdet, og ud fra den evaluering, der kommer af det, kan vi så prøve at se på, hvordan man eventuelt kunne lave nogle lovændringer der.
Så det er sådan set bare for at rose den fremgangsmåde, som er lagt frem i L 89.
Vi støtter forslaget.
Lotte Rod (RV), 2016-12-01:
Det er vigtigt, at man kan dansk, når man bor i Danmark.
Indtil nu har det været sådan, at tosprogede har gået på almindelig forberedende voksenundervisning, og det fik tilbage i 2013 Rådet for Voksenog Efteruddannelse til at anbefale, at vi skulle lave forsøg med undervisningstilbud, som var særlig målrettet de tosprogede.
Evalueringen af de her forsøg viser, at tilbuddene især er kommet de udlændinge, som kommer fra ikke-EU-lande, og som har været i Danmark igennem længere tid, til gode – altså nogle af dem, som vi ellers kunne risikere at tabe på gulvet.
Syv ud af ti deltagere på FVU-start bliver så gode til dansk, at de efterfølgende vil kunne gennemføre et almindeligt FVU-forløb.
Og det er nogenlunde den samme andel, der klarer FVU-læsning.
Det er rigtig svært at lære dansk, og i det lys er syv ud af ti godt, men omvendt har jeg det også sådan, at det gør ondt inde i mig at vide, at tre ud af ti ikke klarer den.
Og derfor vil jeg ønske, at vi med det her også bestræber os på at hjælpe endnu flere og lykkes med det.
Så når nu Rådet for Voksen- og Efteruddannelse anbefaler os at fortsætte med og permanentgøre forsøgene, vil vi fra radikal side selvfølgelig gerne bakke op om det.
Derfor støtter vi lovforslaget.