Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-11-08:
Tak for det.
Med det her lovforslag siger vi tillykke til 2.381 nye medborgere.
Vi indfrier 2.381 af vores venner, naboer, kolleger og familiemedlemmers ønske om at kunne kalde sig for danskere.
Fra Socialdemokratiets side vil jeg gerne sige et stort og varmt tillykke.
Vi glæder os til at dele både statsborgerskabets pligter og rettigheder med jer.
Vi behandler det her lovforslag i kølvandet på endnu en af de mange debatter om danskhed, og hvad det egentlig vil sige at være dansk.
Det er en debat, der langt hen ad vejen deler vandene og får stærke følelser frem.
Det er egentlig ærgerligt, at det oftest ender sådan, for det er en væsentlig og vigtig debat.
Den er alt for vigtig til kun at optage visse stemmer på højrefløjen.
Den kræver flere stemmer, også fra jer, der i dag opnår statsborgerskab.
Hvad vil det så sige at være dansk?
Jo, vi kan tage den rent juridiske afgrænsning: Man er dansk, hvis man har dansk statsborgerskab.
Danskhed er nemlig ikke en statisk størrelse.
Nogle grundlæggende værdier ligger i dag fast som danske – grundlæggende værdier og principper, der hverken er faldet ned fra himlen eller kommet op af den danske muld: demokrati, ytringsfrihed, ligestilling, børns selvstændige rettigheder, retsstaten, videnskabens forrang over troen.
Det er grundstenene i vores moderne Danmark, og det er opnået som et resultat af politiske kampe og stridigheder igennem danmarkshistorien.
Således var der stærke kræfter i Danmark, der var imod demokratiet, der var imod, at folk flest skulle have adgang til magten, og da censuren blev afskaffet, gik der kun få år, før den igen var indført, og vi måtte vente til grundlovens ankomst, før ytringsfrihed og frihed fra censur blev en del af det danske igen.
Kvindernes adgang til demokrati kom heller ikke af sig selv, tværtimod måtte der kæmpes hårdt og længe mod en grundlæggende opfattelse af, at manden talte for kvinden, og at kvinder slet ikke kunne håndtere at være en del af det politiske liv.
Og børns ret til en barndom med leg, skolegang og et liv uden tæsk var også noget, der måtte kæmpes bravt for.
Sådan kan man gennemgå hver af de værdier og principper, vi i dag tager for givet, som grundlæggende for det danske.
De er ikke til debat i dag, men sådan har det ikke altid været.
Dermed er vi jo heller ikke færdige, for lige så vel som de ikke er kommet af sig selv, vedbliver de heller ikke med at bestå af sig selv.
Den frie og lige adgang til gratis sundhed, skolegang og uddannelse, en ældrepleje med omsorg og tryghed for alle er fundamentale dele af det danske i dag, der udgør grundtanken om et skattefinansieret velfærdssamfund.
Det er en samfundsmodel, hvor man yder efter evne og nyder efter behov, og hvor de bredeste skuldre bærer de tungeste byrder.
I den danske model, hvor man kollektivt sikrer ordentlige løn- og arbejdsforhold, er organiseringsgraden høj, og det er en model, der betyder, at vi i Danmark ikke har og ikke vil have et arbejdsmarked uden bund med en kæmpe illegal, fattig underklasse, som vi kender det fra andre lande i Europa.
Det er alt sammen noget, der er grundlæggende dansk, og som vi må og skal holde fast i, og som vi også forventer I nye danskere også er en del af.
Alt det kræver flere stemmer i debatten, i dag, i morgen, fremover, igen og igen.
Vi skal alle sammen være med til at definere det unikke danske.
Det kan og skal ikke være en statisk størrelse forbeholdt de få at definere.
De grundlæggende værdier og principper står vi fast på, dem kæmper vi for, dem forventer vi opbakning til fra alle, der vil regne sig for danske.
Alt det derudover er vi alle sammen med til at definere hver dag.
Nu er det ikke kun jeres ret at være med til at bestemme over Danmark, det er også jeres pligt at tilføre de fælles diskussioner jeres egne erfaringer, altså at tage del i debatten.
Til allersidst vil jeg endnu en gang gerne sige tillykke til alle jer, der har knoklet for, at jeres navne står på det her lovforslag.
Socialdemokratiet støtter selvfølgelig lovforslaget.