Jacob Jensen (V), 2024-01-30:
Tak for ordet.
Og tak til folketingsmedlemmerne, der har fremsat beslutningsforslaget, som pålægger regeringen at genindføre lov om randzoner.
Loven blev ophævet i 2016 og havde til formål at stille krav om at etablere 50.000 ha randzoner langs vandløb og større søer med forbud mod dyrkning, sprøjtning og gødskning.
Jeg er enig i, at dansk landbrug fortsat skal omstille sig i en mere grøn og mere miljø- og klimavenlig retning.
Der mener jeg dog ikke, at forslaget her peger på den rigtige løsning, og det er der grundlæggende tre årsager til.
For det første kan man allerede som landmand i dag udlægge randzoner som en del af den nuværende kvælstofindsats i den målrettede regulering.
Her har landmændene størst mulig metodefrihed til at gennemføre kvælstofreduktioner, og de har derfor også frihed til at tilpasse sig de miljøkrav på en måde, som giver bedst mening for den enkelte.
Det gør indsatsen mest omkostningseffektiv.
For det andet er der med landbrugsaftalen, som i hvert fald to ud af de tre forslagsstillende partier er en del af, indgået et bredt forlig, som bl.a. sætter rammerne for kvælstofindsatsen og den fortsatte grønne omstilling af dansk landbrug frem mod 2030.
Landbrugsaftalen indeholder allerede en række initiativer, som skal forbedre både vores vandmiljø og natur og ikke mindst reducere kvælstofudvaskningen fra landbruget.
Det blev med landbrugsaftalen bl.a. besluttet, at Danmark skal leve op til vandrammedirektivet, og mankoen for at leve op til direktivet skal håndteres, når vi genbesøger landbrugsaftalen, og det gør vi også aftalemæssigt i indeværende år.
For det tredje er det faglige grundlag for at placere og opgøre effekten af randzoner usikkert.
Selve startpunktet for en randzone kan sjældent genfindes ude i felten, og der er ikke en klar definition af, hvad et vandløb så i givet fald måtte være.
Det gør det vanskeligt at udarbejde et kortgrundlag, der til fulde kan afspejle de faktiske forhold, som man i så fald skal leve op til.
Det er rigtigt, at randzoner vil kunne reducere kvælstofudledningen, men Aarhus Universitet har ikke været i stand til at fastsætte en konkret effekt.
Så af de årsager afviser regeringen beslutningsforslaget.
Der er i det brede flertal bag landbrugsaftalen enighed om en bindende og ambitiøs grøn omstilling af landbruget.
Derfor er der også flere indsatser i aftalen, som skal sikre og understøtte den omstilling, og de skal gennemføres.
Vi skal bl.a. skubbe på udrulningen af kollektive virkemidler og udtage flere lavbundsjorde som et eksempel.
Forligspartierne bag landbrugsaftalen – altså inklusive Enhedslisten og SF blandt forslagsstillerne til forslaget her – har derfor også allerede iværksat mange af de initiativer, som skal sikre den grønne omstilling af dansk landbrug, herunder også nedbringelsen af den kvælstofudvaskning, der sker, og den proces skal selvfølgelig også speedes op.
Derudover skal vi genbesøge landbrugsaftalen, og her skal vi bl.a. aftale, hvordan vi sørger for at efterleve vandrammedirektivet.
Så med de ord vil jeg bare slutte med at takke initiativtagerne for at fremsætte beslutningsforslaget her.
Det er nogle gode initiativer, der ligger bag, men som jeg også har redegjort for, ser vi ikke det her forslag som den rigtige løsning til at nå det mål, som vi har aftalt at vi skal nå.
Tak for ordet.