runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Carøe (SF), 2020-12-17:
Tak for det.
I dag sker det endelig: Nu får vi en ny voldtægtslovgivning baseret på samtykke.
SF og vores retsordfører, Karina Lorentzen Dehnhardt, har kæmpet i mindst 10 år for voldtægtsofres vilkår og har fremsat forskellige forslag i den forbindelse.
Og desværre må jeg holde den her tale for Karina Lorentzen Dehnhardt, da hun er på vej til at blive testet for corona efter at have fået besked i smittestopappen, og hun er ærgerlig over ikke at kunne være med på den her helt historiske dag.
For efter 90 år med en straffelov, som ikke lever op til et moderne syn på sex og køn, retter vi op.
Mange ofre kan simpelt hen ikke yde den modstand, som den nuværende lovgivning forventer i sager om voldtægt.
Det er en kæmpesejr for ofrene.
Jeg er sikker på, at det holder hånden under de værste frifindelser, som vi ser i dag.
Vi ved fra Sverige, at det fører til flere domme.
Tak til kvindeorganisationerne, der har stået fast på forandring – trods ofte kantede og hårde ord fra modstandere af forandringerne.
Det her er jeres sejr.
Tak til ofrene og andre enkeltpersoner for at have stået frem i forreste linje, til Kirstine, Eva og mange flere.
Jeres stærke ord har gjort, at debatten har flyttet sig.
Jeg ved, at det ikke har været uden store personlige omkostninger, for det er debatter, som for nogle vækker mange vrede følelser.
Men det her var ikke nået så langt uden jeres hjælp, og jeg håber, at de slag, som I har taget, bliver til beskyttende hænder omkring kommende ofre, for jeres kamp var ikke forgæves.
Tak til de partier, som har gjort det her muligt.
Og tak for, at et nærmest samlet Folketing kan stå sammen i dag om noget så vigtigt som en ny lov.
Nu får vi endelig en ny lovgivning, men det er ikke kun dét.
Hvad vi ikke vidste under førstebehandlingen, var, at det faktisk også ville lykkes at lave et politiforlig, der skaffede de særlige enheder i politiet, som skal løfte det her område.
For loven kommer ikke til at virke, hvis vi ikke også kaster kræfter i bedre efterforskning og bedre møde med ofrene.
Jeg er også stolt af, at vi i løbet af den kommende flerårsperiode sender 125 betjente på en helt ny uddannelse i at håndtere ofrene på en bedre måde end i dag.
Det skal sikre kvalitet i behandlingen og ikke mindst sikre, at ofrene føler sig bedre mødt, så vi forhåbentlig gør op med, at hvert andet voldtægtsoffer føler sig dårligt behandlet af politiet.
I dag er en festdag for alle Danmarks kvinder og mænd, når samtykkeloven forhåbentlig vedtages.
Og den skal fejres.
Men i morgen trækker vi i arbejdstøjet igen og kæmper videre for bl.a. gratis psykologhjælp til ofrene.
Vi ved, at mange, der rammes af voldtægt, er unge studerende, der ikke har råd til egenbetalingen.
Men først vil jeg nyde synet, når Folketinget forhåbentlig går i næsten grønt lige om lidt og sikrer en fantastisk julegave til os alle sammen.
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-17:
Tak for ordet, formand.
I dag skriver vi dansk retshistorie.
Fremover vil samleje være noget, der forudsætter samtykke fra begge parter – eller flere for den sags skyld.
Alle skal være med på den.
Jeg ved godt, det lyder som noget af det mest naturlige, den største selvfølgelighed, men sådan er loven ikke skruet sammen i dag – først, når vi om lidt trykker på de grønne knapper.
Det har udfordret voldtægtsofres retssikkerhed, og det er på høje tid, at vi får rettet op på det.
Det har vi længe kæmpet for i Radikale Venstre, også sammen med andre partier, og vi er glade for, at det nu langt om længe lykkes.
Vi skylder en stor tak til de mange ofre, der de seneste år har stillet sig frem og fortalt deres historier.
Den her går ud til jer.
I har allerede været udsat for et traumatiserende overgreb, og på trods af den smerte, det kan være at fortælle om en intim oplevelse med alt, hvad det indebærer – alt, hvad man bliver mødt med af skepsis, tvivl, usikkerhed, fordomme – så har I haft modet og styrken til at stille jer frem og fortælle jeres historier i offentligheden foran hele den danske befolkning.
Det kan man virkelig kun bøje sig i støvet af beundring over.
Jeres beretninger har været uundværlige for at skabe det politiske pres, der gør, at vi kan bære loven igennem, og at vi står her i dag.
Tusind, tusind tak!
Jeres historie har ikke været forgæves.
I har været med til at skabe forandring.
Jeres historie skaber nu dansk retshistorie.
Det mindste, vi kan gøre fra politisk side, er at gøre alt, hvad vi kan, for at både samfundet og retssystemet tager jer alvorligt – med lov og handling.
Jeg tror, at vi om 10 år vil se tilbage på den tidligere lovgivning, som vi i dag ser tilbage på revselsesretten og tænker: Hvorfor gjorde vi ikke det her noget før?
I politik ændrer vi indimellem et ord i loven.
Nogle gange rykker vi et komma, tilføjer en ny sætning eller et nyt afsnit.
I dag går vi længere end det.
I dag giver vi politik virkelig mening, i dag skriver vi retshistorie, i dag får vi endelig en samtykkelov.
Pernille Vermund (NB), 2020-12-17:
Tak for det.
I februar 2018 lovede statsministeren danskerne, at uanset om andre lande, ikke bare EU-lande, men andre lande, ville være med, var statsministeren klar til at gå forrest fra dansk side.
Og tillad mig at citere fra DR: »
»Sigtet er at få flere lande med, men jeg er klar til at gå forrest fra danske side.
Det skal vi gøre, fordi vi kan lave et flygtningesystem, der er mere humant, og som er bedre for vores eget samfund, end det vi har i dag,« siger Mette Frederiksen.
« Så spørgsmålet fra mig til statsministeren i dag er: Agter statsministeren stadig at gå forrest fra dansk side, når det nu ser ud til, at vi hverken kan få andre lande eller EU med, eller er det, som blev sagt i 2018, i virkeligheden ikke længere relevant nu, når man har fået magten?
Mette Frederiksen (S), 2020-12-17:
Det er lige så relevant i dag, som det var i 2018.
Der er ikke noget i vores politik, og der er ikke noget i vores holdninger, der ændres af, at vi har regeringsansvaret, andet, end at vi får realiseret utrolig meget af det, vi gik til valg på, og det håber vi selvfølgelig også kommer til at ske her.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-17:
Lad mig først reflektere over det her med, at hr. Marcus Knuth gik til valg på at føre en stram udlændingepolitik.
Det kan jeg sige at Socialdemokratiet også gør, og det er jo også det, vi gør i praksis.
Det, der nogle gange er lidt pudsigt ved de her diskussioner, er, at vi på den ene side bliver skudt i skoene, at vi fører en slap udlændingepolitik, og at vi på den anden side modtager utallige henvendelser om, at vi nærmest er på linje med de værste syndere inden for racistiske krigsforbrydelser, og jeg ved ikke hvad.
Når man ser på nogle af de grundlæggende søjler, bliver det jo ikke ligefrem gjort lettere.
Altså, jeg synes, at regeringen trækker i den rigtige retning i alle de her spørgsmål.
Når det gælder det her, er det klart, at det ikke er noget, man gør fra den ene dag til den anden.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-17:
Det der var vist at stoppe midt i en sætning.
Da jeg stillede op til Folketinget i 2015, var det jo bl.a. for at bakke en politisk linje op, hvor man virkelig ville lave et kursskifte væk fra Helle Thorning-Schmidts massivt slappe udlændingepolitik og over til en stram udlændingepolitik.
Der må man sige, at med 114 plus stramninger var det jo virkelig, hvad VLAK-regeringen udrettede.
Hr. Rasmus Stoklund gik så til valg på at bakke en socialdemokratisk regering op, der ville lave et udrejsecenter uden for Europa, og det eneste, man kan sige lige nu, er, at man laver det juridiske benarbejde.
Undrer hr. Rasmus Stoklund sig ikke over at være del af et parti, der er gået til valg på en så markant mærkesag, uden at man rent faktisk i virkelighedens verden kan præsentere noget som helst, der er inden for realistisk rækkevidde?
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-17:
Når jeg ikke svarede på spørgsmålet før, var det, fordi hr. Morten Messerschmidt stillede en række spørgsmål, og jeg forsøgte at svare på så mange som muligt inden for taletidens rammer.
Vi agter at gennemføre det her så hurtigt som muligt.
Men det er klart, og det ved hr. Morten Messerschmidt jo udmærket, at der skal flere til at danse tango her, og det er derfor, der udestår et stort stykke arbejde med fortsat at få etableret kontakter med andre lande.
Det er ikke noget, man gør fra den ene dag til den anden.
Regeringen har været ved magten i halvandet år.
I mellemtiden forbereder man.
Vi skal i denne samling behandle et lovforslag, der gør de juridiske rammer klar.
Det er trods alt mere, end man gjorde i kølvandet på de overskrifter, man etablerede under den foregående regering.
Nå, okay.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Men det er jo det, vi prøver at finde ud af, altså hvad det egentlig er, der er sket.
Alligevel er man åbenbart ikke nået længere end til muligvis efter nytår at få ændret nogle passager i udlændingeloven.
Så derfor spørger jeg igen hr. Rasmus Stoklund: Hvornår agter Socialdemokratiet at gennemføre det løfte, man har givet vælgerne?
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-17:
Uden at gå videre ind i det her med motivforskning synes jeg nu ikke, at det er et indtryk, jeg deler.
Det er et fuldstændig oprigtigt ønske fra hele Socialdemokratiet, at vi får gjort noget ved den måde, asylsystemet fungerer på.
Det er sådan set ikke alene et spørgsmål om at føre en stram udlændingepolitik, det er også et spørgsmål om at anlægge en langt mere human tilgang til verdens nødstedte.
Det er sådan set et bredt funderet ønske.
Noget af det første, der skete i Udlændinge- og Integrationsministeriet eksempelvis, var jo, at man satte gang i det juridiske arbejde, som er en forudsætning for overhovedet at bevæge sig videre ad det her spor – det er den ene del.
Den anden del er jo, at man så i flere ministerier har sat gang i det arbejde, der handler om diplomati, altså kontakten til andre lande, andre regeringer om at tale om mulige samarbejdsflader, løsningsmodeller osv. Jeg kunne forstå kritikken og mistænksomheden, hvis der ikke var sket noget som helst, og hvis regeringen ligesom havde gemt det ned i en skuffe og så ikke havde gjort yderligere, men det er jo ikke tilfældet.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Tak for det, formand.
Jeg tror egentlig, at hr. Rasmus Stoklund og jeg deler ønsket om at få strammet gevaldigt op i udlændingepolitikken.
Det er i hvert fald sådan, jeg kender hr. Rasmus Stoklund.
Og jeg har ingen grund til at tro, at han taler mod bedre vidende eller prøver at forføre nogen.
Han har ikke en lang karriere bag sig i politik, men måske foran sig.
Derimod kunne man godt mistænke folk, der igennem lang tid har anglet efter at komme ind i Statsministeriet, for at have andre motiver end dem, man sådan profant fremlægger, nemlig at gå efter magten i stedet for rent faktisk at realisere de løfter, man har udstukket til vælgerne.
Derfor kunne jeg tænke mig at høre, når vi nu har de her programmer, som er fremlagt af Socialdemokratiet, inden hr. Rasmus Stoklund blev valgt til Folketinget, i februar 2018 og i sommeren 2019 osv., hvilke forventninger hr. Rasmus Stoklund har til, at det kan blive omsat.
Altså, taler vi om den indeværende folketingssamling?
Taler vi før et folketingsvalg?
Taler vi i dette årti?
Kan vi bare få en eller anden form for estimat på, hvornår Socialdemokratiet agter at realisere deres løfter til vælgerne?
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-17:
Tak, formand.
Jeg vil gerne starte med at takke Venstre og Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige og Liberal Alliance for at have indkaldt til den her meget relevante forespørgselsdebat.
I Socialdemokratiet vil vi gerne forhindre, at vi kommer til at opleve nye migrant- og flygtningestrømme som dem, vi oplevede, kort efter at den borgerlige regering var kommet til magten i 2015.
Som I alle er bekendt med, arbejder vi derfor på at finde en model for et modtagecenter uden for Europa.
Det nuværende asylsystem fungerer ikke; det er dysfunktionelt og uretfærdigt, og det er et asylsystem, som tilgodeser pengestærke og fysisk stærke asylansøgere og flygtninge.
De svageste flygtninge efterlades uden hjælp i nærområderne.
Derfor ønsker vi at reformere det nuværende asylsystem, så vi får et mere rimeligt og bæredygtigt asylsystem.
Asylbehandlingen skal så vidt muligt foregå uden for Danmarks grænser.
Hvis asylansøgere får afslag, skal de sendes hjem.
Er der tale om flygtninge, skal de have beskyttelse i det pågældende land og altså ikke i Danmark.
Vores målsætning om at etablere modtagecentre i tredjelande vil bremse tilstrømningen til Danmark, og det vil sikre, at adgangen til Danmark kontrolleres af Danmark og ikke af menneskesmuglere.
Vi har brug for et asylsystem, der er humant, realistisk og retfærdigt, og som fjerner det incitament, der får mennesker i den tredje verden til at tage den farlige rejse mod Europa.
Med de ord vil jeg gerne læse et forslag til vedtagelse fra Socialdemokratiet op: Forslag til vedtagelse »Folketinget finder det afgørende, at der arbejdes for et retfærdigt og humant asylsystem.
Folketinget noterer sig, at regeringen arbejder for at etablere en ordning om overførsel af asylansøgere til asylsagsbehandling i tredjelande, der gør op med den incitamentsstruktur, der fordrer, at migranter begiver sig ud på den farefulde rejse over Middelhavet.
Folketinget bakker op om, at der nationalt og internationalt arbejdes for, at der opnås tilslutning hertil.
Folketinget noterer sig samtidig, at det ikke er en forudsætning for realiseringen, at der er opbakning i EU.
Folketinget noterer sig, at der er nedsat en task force, der arbejder for at realisere ambitionen.
Der fremsættes et lovforslag, der skaber den nødvendige lovhjemmel hertil.
Folketinget bakker op om regeringens fortsatte arbejde for et retfærdigt og humant asylsystem.
Det er et komplekst arbejde, som kræver vedholdenhed gennem længere tid.
Folketinget noterer sig fremdriften i arbejdet og regeringens tilkendegivelse om fortsat at prioritere dette arbejde.«
Mads Fuglede (V), 2020-12-17:
Det er jo en rigtig fin serviceoplysning at få.
Vi gjorde et stykke af arbejdet, og så ville vælgerne det således, at vi ikke skulle fortsætte.
Men så er der jo noget, man kan samle op, hvis man vil følge flere spor end det, som desværre ser ud til at være et mere urealistisk spor, sådan at man, som jeg også selv var inde på før, har en plan B til sit fair, men urealistiske udlændingeudspil.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-17:
Det er jo ikke, fordi vi ikke deler visionen om et modtagecenter uden for Europa.
Det gør vi helhjertet.
Men at gå til valg på en så stor overskrift, når det så samtidig er så langt væk fra rækkevidde, føler vi virkelig er at stikke blår i øjnene på danskerne.
Så hvis det er sådan, at det ikke lykkes i indeværende regeringsperiode at lave det her modtagecenter, hvor mange gange mere i fremtiden vil Socialdemokratiet gå til valg på et modtagecenter uden for Europa, som man rent faktisk ikke på den korte bane kan etablere?
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-17:
Jeg mener, at vi har været ærlige om udfordringerne fra starten.
Jeg mener også, at man kan sige, at vi ikke stikker blår i øjnene på nogen, netop fordi vi jo arbejder seriøst og målrettet på det her projekt.
Sagen var en anden, hvis man bare sad ovre i regeringskontorerne og lagde syvkabale og så Netflix, men det er jo ikke det, der er tilfældet.
Man arbejder faktisk målrettet på at få det her til at lykkes, og så længe man gør det, synes jeg, at vi med god samvittighed kan stå på mål for det her.
Jeg synes også, at man kan sige, at vi også ad andre spor og via den måde, udlændinge- og integrationsministeren arbejder på, beviser, at den her tankegang kan bredes ud til andre områder.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Tak, formand.
Nu er det jo velkendt, at Radikale Venstre efterhånden, og det er så noget, jeg siger med begejstring, er et ret marginaliseret parti.
Vel at mærke har man stadig væk formået at placere sig sådan, at regeringen er afhængig af Radikale Venstre, men politisk, i det, man siger på udlændingeområdet, er det jo kun den alleralleryderste venstrefløj, der er enig med hr. Kristian Hegaard.
Derfor kunne det være interessant at høre, hvordan hr. Kristian Hegaard egentlig ser på det varslede forslag fra integrationsministeren: altså det, at man nu vil skabe den juridiske hjemmel til, at Danmark kan indgå en aftale med et eventuelt tredjeland for på den måde at afvise asylansøgere, der måtte komme til Danmark.
Er det noget, vi kan forvente at Radikale Venstre som støtteparti til regeringen vil stemme for?
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-17:
Tak for ordet.
Et nyt asylsystem skal være europæisk.
Dansk og europæisk sikkerhed starter i Afrika, og skal vi have styr på de udfordringer, som menneskesmugling, trafficking og illegal migration skaber, skal slaget derfor stå i Europas nærområder og ikke som i dag ved grænsebommen ved Kruså.
Men at skabe et reelt alternativ til den nuværende situation, hvor turen over Middelhavet for mange er eneste mulighed for tilflugt, er hverken ukompliceret eller gratis.
Det er ikke desto mindre helt afgørende for, at vi i Danmark såvel som i Europa kan få bedre hånd om flygtningesituationerne.
Lejrene skal drives af de lokale regeringer, men skal finansieres fuldt ud af EU's medlemslande, der til gengæld får sikkerhed for, at de pågældende lande påtager sig ansvaret for at samle alle flygtninge og behandle deres sager, også i overensstemmelse med FN's menneskerettigheds- og flygtningekonventioner.
Med et sådant system vil asylansøgere, der får afvist deres ansøgning, nemmere og hurtigere kunne sendes hjem, mens de, der opnår flygtningestatus, som udgangspunkt vil modtage hjælp og beskyttelse lokalt.
På den måde løser vi to grundlæggende problemstillinger: For det første sikrer vi os, at de økonomiske migranter, der i dag nyder godt af det dårlige samarbejde i Europa, afholdes fra at udnytte systemet, i vished om at vejen til Europa går gennem et andet afrikansk land med lignende levestandarder, og for det andet sikrer vi, at de, der reelt har brug for hjælp og beskyttelse, kan få det både hurtigere og tættere på deres hjemstavn end i dag.
På vegne af Radikale Venstre, SF og Enhedslisten vil jeg gerne fremsætte dette: Forslag til vedtagelse »Folketinget konstaterer, at det nuværende asylsystem er mangelfuldt.
Der er en skæv fordeling af flygtninge i Europa lige nu, og lande som Grækenland og Italien løfter en alt for stor del af opgaven – det er ikke rimeligt.
Danmark har både plads og råd til at modtage flere flygtninge, f.eks. gennem FN's kvoteflygtningesystem.«
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-17:
Ja, altså, det afhænger jo fuldstændig af, om det kan lykkes at finde nogle, man kan samarbejde med.
Og det er jo klart.
Det var der, hvor hr. Morten Dahlin også ville have mig til at lægge hovedet på en blok før, så han kunne hugge det af, hvis det så ikke lykkedes.
Og der deler vi ikke interesse.
Så længe man arbejder målrettet på det her, synes jeg, at jeg med god samvittighed kan sige – for det er noget, som kan lade sig gøre, hvis vi får etableret de rigtige kontakter, og hvis vi kan finde en partner, som kan se selv i det; som kan se, at der også er en interesse i det for dem – at så mener jeg bestemt, at det her er realistisk.
Morten Dahlin (V), 2020-12-17:
Det var godt, at hr. Rasmus Stoklund kunne huske det tredje ord i titlen.
Og udspillet er også lanceret med et stort billede af den nuværende statsminister foran.
Så jeg er sikker på, at statsministeren havde været meget obs på, om ordføreren kunne huske, hvad titlen på udspillet var.
Og jeg kan nu forstå, at udspillet med et citat fra hr. Rasmus Stoklund er: realistisk som idé.
Mener hr. Rasmus Stoklund, at det er realistisk at få gennemført det her socialdemokratiske valgløfte i denne valgperiode?
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-17:
For det første: Hovedet på blokken lægger jeg meget nødig i nogen som helst sammenhæng.
Det var det ene.
For det andet: Det sidste ord er »realistisk«.
Og jeg synes, at der er to ting i det her.
For det første mener vi jo, at det er realistisk.
Vi mener ikke, at det her bare er, hvad skal man sige, sådan en eller anden fiks idé.
Og det synes jeg egentlig bekræftes meget godt af, at hr. Mads Fuglede fortalte om, hvordan man jo havde gjort sig tilsvarende overvejelser i den foregående regering, dog uden så at følge op på dem med handling og konkret arbejde hjemme i ministerierne.
Der blev man ved overskrifterne.
Men altså, det er jo realistisk i sin idé.
Men det er klart, at det, der også ligger i ordet realistisk, jo er, hvad skal man sige, en modsætning til den manglende bæredygtighed, der er i det nuværende asylsystem.
Det er jo også det at få et realistisk asylsystem, som ikke baserer sig på, at det er menneskesmuglere, der styrer adgangen til Europa, eller at det kun er de rigeste og de stærkeste relativt unge mænd, som har en adgang til sikkerhed i Vesten.
Morten Dahlin (V), 2020-12-17:
Hr. Rasmus Stoklund ville på hr. Morten Messerschmidts spørgsmål ikke lægge hovedet på blokken, i forhold til om forslaget ville blive gennemført inden for dette årti – altså om det var inden for dette årti , at Socialdemokratiets valgløfte skulle blive gennemført.
Og det får mig egentlig til at tænke på det udspil fra Socialdemokraterne, hvori valgløftet blev lanceret.
Og det udspil havde en titel på tre ord – de to første ord var »Retfærdigt og«.
Kan ordføreren huske, hvad det sidste ord var?
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-17:
Jamen det har jeg helt forståelse for.
Jeg er også selv nyvalgt, men jeg tror alligevel, at jeg så kan hjælpe hr. Mads Fuglede lidt.
For man gjorde desværre ikke rigtig noget.
Da den nuværende regering kom ind i regeringskontorerne, lå der ikke nogle sådan juridiske rapporter eller vurderinger eller notater, der viste, hvad der nu er muligt, og hvordan vi kommer videre med de her idéer om at lave et nyt asylsystem.
Så det var egentlig mere bare en kommentar – det kan man jo også ifølge forretningsordenen, ved jeg – eller en serviceoplysning.
Det må hr. Mads Fuglede selv vurdere.
Mads Fuglede (V), 2020-12-17:
Nu spørger ordføreren til nogle forhandlinger, jeg af gode grunde som ordfører dengang ikke selv var en del af, men mere sådan er blevet orienteret om på anden hånd, så det er jo sådan lidt svært for mig at svare direkte på det.
Men der var kontakt til andre europæiske lande, og man bakkede jo op om det europæiske arbejde, der skulle forestås, for at få en større kreds af lande til at bakke op om det visionspapir, man havde udarbejdet sammen med Østrig.
Mette Frederiksen (S), 2020-12-17:
Jeg ved ikke, hvad der præcis ligger i den sidste del af spørgsmålet.
Hvis der i det ligger, at børn pr. automatik så skal overflyttes til Danmark, er svaret selvfølgelig nej.
For det kan vi ikke, og det gælder jo allerede i dag.
Der er millioner af børn på flugt i den her verden, og det er de allerallermest udsatte af alle flygtninge.
Det er jo i virkeligheden det – undskyld, mit ligefremme sprog – der er det mest absurde i den nuværende situation, nemlig at vi bekoster utrolig mange ressourcer på nogle af de stærkeste flygtninge, der kommer hertil.
En del af dem er endda afvist, og de vil ikke rejse tilbage.
Vi kunne have hjulpet og vi kan hjælpe f.eks. mange flere børn i verdens flygtningelejre for den samme mængde ressourcer.
Så hvis der ligger i spørgsmålet, at børn pr. automatik skal overflyttes til Danmark, bliver jeg desværre nødt til at sige nej.
Men hvis der i spørgsmålet ligger, at Danmark i et modtagecenter har ansvaret for, at forholdene i orden, er svaret ja.
Carl Valentin (SF), 2020-12-17:
Hvis man nu lykkes med sine bestræbelser og man får modtagecentre i tredjelande, ønsker regeringen så at sikre, at forholdene svarer til dem, man har i Danmark, så man sørger for, at børn ikke kommer til at sidde de steder?
Mette Frederiksen (S), 2020-12-17:
Vi har jo hele tiden sagt, at vi om nødvendigt er villige til at gå selv, enten i samarbejde med andre eller kun for os selv.
Det kræver jo stadig væk, at vi kan få etableret et samarbejde med tredjelande, som vil være med til at påtage sig deres del af opgaven for at få den her organisation til at fungere på en ordentlig måde.
Det er jo også set i det lys, vi anmoder Folketinget om opbakning til et lovforslag i indeværende samling, men i næste kalenderår, hvor vi får skabt den lovhjemmel, der skal til, for at vi kan få det her system til at fungere.
Det håber vi på opbakning til.