runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-18:
Tak til DF for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Det går ud på, at man skal opstille en målsætning om, at minimum 70 pct. af ikkeintegrerbare udlændinge skal udvises inden 2030.
Jeg vil til at starte med sige, at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Det er sådan set ikke, fordi vi ikke deler analysen af, at der er udfordringer i integrationen af udlændinge i Danmark.
Det er vi enige i.
Det skal blive bedre, både i forhold til de sådan mere konkrete ting, der handler om arbejdsmarkedet og kriminalitetsgraden, men selvfølgelig også i forhold til det parallelsamfund, som mange opretholder enten fysisk eller mentalt.
Det er et problem, som er væsentligt i vores samfund, og som vi skal gøre noget ved, men jeg tror også, at vi må sige, at det her forslag – og jeg kan ikke finde ud af, om det måske er inspireret af klimaloven, eller hvor de der 70 pct. kommer fra – jo er en lidt svær opgave at føre ud i livet som regering, hvis det skulle komme dertil.
For det første ville man skulle finde et parameter for at fastsætte, hvornår man er ikkeintegreret.
Det tror jeg nok desværre er en lidt flydende kategori.
Og efterfølgende skal man så udvise 70 pct. af dem.
Det vil selvfølgelig til at starte med kræve, at man opsiger konventionerne – en del af dem i hvert fald.
Og selv hvis man så tog og ville udvise de 70 pct., vil der jo være en række lande, som ikke vil tage imod folk.
Jeg går ud fra, at det ville omfatte eksempelvis også folk, der havde permanent ophold.
Det er der også en udfordring med.
De har jo et permanent ophold, fordi det er permanent.
Så jeg tror sådan, at den praktiske udførelse af det her ikke vil være super nem at lave, uanset hvordan man så definerer det her med ikkeintegreret.
Og så vil jeg sige, at vi har gode repatrieringsordninger, som virker for en gruppe.
Der er nogle hundreder, der hvert år forlader Danmark gennem repatriering, fordi de føler, at de måske bedre hører til i det land, hvor de kommer fra, og det synes jeg er godt for alle.
Så er der jo ingen grund til at opholde sig i Danmark, hvor vi ikke går ind for det sådan i almindelighed og forhåbentlig aldrig kommer til det.
Så det er jo sundt nok, at der er nogle, der på den måde rejser hjem.
Men det her med at udvise folk kan vi ikke bare gøre, fordi vi betragter folk som ikkeintegrerede.
Der skal altså noget mere til, og det er jo nok også meget sundt, trods alt, at et folketingsflertal ikke bare kan beslutte, at nogle skal udvises, fordi de er ikkeintegrerede.
Det kan kun ske, hvis det med sikkerhed ikke vil være i strid med vores internationale forpligtelser.
Det tror jeg umiddelbart det vil være i den her sammenhæng.
Hvis jeg skal forudse, hvordan debatten kommer til at være, vil der jo være nu ét parti i Folketinget, som ønsker at udtræde af konventionerne, og jeg tror, at med det som forudsætning for, at man overhovedet kan diskutere det her i praksis, og selv hvis man gjorde det, ville der også være en lang række problemer i forhold til vores egen lovgivning, som ville gøre det svært at gennemføre sådan et beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-18:
Det var lidt en mærkelig tale, altså som om der ikke er nogen udfordringer på udlændingeområdet.
Det er den følelse, man får, når man hører det.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvad har den her regering planlagt fremadrettet, altså i den her periode, for at rette op på de massive udfordringer, vi har, omkring kriminalitet og på en lang række andre områder?
Lad os bare tage kriminalitet: Hvad har man konkret tænkt sig at gøre for at rette op på det område?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-18:
Jamen konkret på kriminalitetsområdet er det regeringens holdning, som der står i regeringsgrundlaget, at vi skal sørge for, at der bliver udvist flere kriminelle udlændinge.
Altså, det er sådan set ret klart, og det er selvfølgelig noget, vi kommer til at handle på.
Men der er jo en række andre områder.
Nu har vi vedtaget 37 timers arbejdspligt for især indvandrerkvinder, sådan at folk kommer ud og er en del af vores arbejdsmarked i stedet for være på overførselsindkomst.
Vi kommer også til at tage en række initiativer i forbindelse med social kontrol, spørgsmålet om det mentale parallelsamfund, som mange befinder sig i.
Jeg anerkendte i starten af min tale fuldstændig klart, at der er kæmpestore problemer med integrationen i Danmark – det skal der ikke være nogen som helst tvivl om – men det ændrer jo ikke ved, at når man står med et beslutningsforslag, hvor der snakkes om, at 70 pct. af dem, man løst definerer som ikkeintegrerede, skal udvises af Danmark, så bliver man også nødt til at forholde sig til, om det praktisk kan lade sig gøre.
Det mener jeg ikke det kan.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-18:
Hvad angår det der med at udvise udlændinge, har Socialdemokratiet jo hernede i Folketingssalen stemt imod beslutningsforslag om at udvise udlændinge konsekvent efter første dom.
Altså, når man så vil udvise flere, kan det godt være, at man har en intention om det, men hvis man ikke er villig til at indrette lovgivningen, således at de bliver udvist konsekvent, så bliver de ikke udvist – for så har dommerne muligheden for ikke at udvise dem.
Og selv hvis dommerne anbefalede, at de skulle udvises, har vi en Udlændingestyrelse, som overruler dem, og så bliver de ikke udvist alligevel.
Altså, anerkender Socialdemokratiet ikke, at der er et problem med det, at man herinde fra Folketingets side siger, at man har en hensigt om at og gerne vil udvise dem, men så rammer de to forskellige andre instanser, og så bliver de her ikke udvist?
Er det ikke et problem?
Eller er det bare okay, at enten dommerstanden eller nogen bagefter siger, at de ikke skal udvises?
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-01-18:
Tak for det.
Jo, men med jævne mellemrum siger jeg bare, at der – for der sidder måske nogle derude og kigger på os; det håber vi sådan set på – desværre kun er adgang til to spørgsmål.
Nogle gange tror jeg, at folk sidder og tænker: Hvorfor bliver hun ikke bare ved?
Det kan jeg desværre ikke.
Men jeg har to spørgsmål til ordføreren.
Det første er, at jeg ligesom fornemmer en anden holdning hos Socialdemokratiets ordfører end den, ministeren havde, i forhold til at man godt kan sammenligne det her med klima og udvisning af udlændinge.
Hvis ikke vi løser problemerne, går det galt.
Det er jo det, vi er så enige om.
Der opfattede jeg i højeste grad en distance fra ministerens side, hvor ministeren sagde noget i retning af, og jeg citerer ikke, at det var en lidt underlig sammenligning.
Den er helt rimelig, helt rimelig.
Vi skal stadig væk blive ved.
Tak for det.
Men det skal ikke hindre, at vi fortsætter, for vi er nemlig stædige i Dansk Folkeparti.
Vi står på de synspunkter, vi har haft hele tiden.
Så vil jeg bare sige til ministeren, når ministeren siger, at det lyder besværligt og henviser til, at de 70 pct. måske kunne være en sammenligning med klimaloven, at ja, præcis, men den er jo heller ikke helt nem.
Den har været undervejs længe.
Det skal tingene måske heller ikke altid være.
Men derfor skal man jo tage fat alligevel.
Så hvad skulle egentlig være forskellen på, at man som henholdsvis minister og folketingspolitiker faktisk arbejder for de ting, som ikke er så nemme, men som man har nogle holdninger til?
Frederik Vad (S), 2024-01-18:
Jeg er meget enig i det sidste.
Jeg er egentlig ikke uenig med ministeren, for det, jeg hørte ministeren syntes var lidt spøjst, var, at man kopierede en målsætning på 70 pct. Man kunne lige så godt sige: Hvorfor ikke 80 pct. eller 60 pct., hvorfor lige 70 pct.?
Det er den direkte kopi af klimalovens målsætning, der var speciel.
Men jeg vil bare sige til fru Pia Kjærsgaard, at jeg jo er født, året før fru Pia Kjærsgaard startede Dansk Folkeparti, og jeg er i høj grad, og det er der mange i Socialdemokratiet der er i dag, et produkt af den debat, der var i 00'erne.
Jeg tror da, der er mange, der er socialdemokrater i dag, fordi bl.a. fru Pia Kjærsgaard med sit parti var med til sammen med vestegnsborgmestre og udviklingen og alt muligt andet at skubbe Socialdemokratiet over et andet sted på udlændingeområdet, end man var i 1990'erne.
Så der er rigtig, rigtig meget, der forener os, ingen tvivl om det.
Jeg synes, at konsekvenserne af det her er at sammenligne med konsekvenserne af klimaforandringerne.
De har en uoprettelig karakter, hvis ikke vi gør noget.
Det ved jeg ikke.
Vi har lige fremlagt, at der skal være en arbejdspligt.
Som sagt har vi halveret antallet af dem, der sidder på udrejsecentre.
Vi har lovet, at vi vil gøre mere for at smide folk ud af landet.
Det er jo ikke bare det at få flere udvist, der står i regeringsgrundlaget; vi vil også på en række områder hæve straffene.
Så jeg er fortrøstningsfuld.
Peter Skaarup skal bare op med humøret.
Vi skal nok komme til det.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-01-18:
Nu nævnte hr. Mads Fuglede jo konventioner rigtig, rigtig mange gange, og jeg synes bare, at vi hele tiden bliver bremset.
For det lyder, som om hr. Mads Fuglede egentlig gerne vil gå videre, men hele tiden er det konventionerne, der står i vejen.
Det er ikke bare i forbindelse med det her forslag; det er hele tiden.
Hr. Mads Fuglede gjorde faktisk rigtig meget ud af det med konventionerne i modsætning til den øvrige ordfører.
Altså, hvad skal vi gøre?
Hvad skal vi gøre der, hvor vi gerne vil ordne det her, men hele tiden bliver begrænset af konventionerne?
Mads Fuglede (V), 2024-01-18:
Jeg synes, fru Pia Kjærsgaard sætter fingeren på det ømme punkt.
For på den ene side er det vigtigt, at vi overholder konventionerne, når vi skal udvise folk, for det viser, at vi er en del af et regelbaseret internationalt samfund.
På den anden side er der også udfordringer med konventionerne.
Derfor har vi jo foreslået i regeringsgrundlaget, at vi skal have et konventionseftersyn.
Jeg tror, Danmark skal have en så grundig gennemgang, at det ikke bare er snak, men at man rent faktisk laver en konventionsambassadør, der forsøger at få taget det op i en kreds af ligesindede lande, der kan se, at i nogle tilfælde er der en bremse i konventionerne, som gør, at vi har svært ved at have et overblik og retten til at styre, hvem der er på dansk territorium.
Det kræver en gennemgang af konventionerne, som ikke bare skal være skåltaler, men at vi sætter politiske muskler bag det.
Det er jo her, hvor jeg ville ønske, at jeg befandt et andet sted i regeringens hierarki, for det er ikke op til mig.
Jeg så gerne, at vi snart gik i gang med det.
Det står i regeringsgrundlaget, så vi skal have gjort det på et tidspunkt og hellere snarere end senere.
Zenia Stampe (RV), 2024-01-18:
Man bliver jo altid helt rørt over at høre en Venstremand, der er i regering, for så lyder vedkommende jo radikal i forsvaret for en international retsorden med regler, som alle skal leve efter, og det var jeg selvfølgelig glad for at høre.
Det undrer mig så samtidig, at der bliver kastet så meget kærlighed i retning af Dansk Folkeparti.
Det er måske gammelt venskab, men jeg kunne godt tænke mig alligevel at høre, om Venstre stadig væk befinder sig tæt på Dansk Folkeparti, al den stund at Dansk Folkeparti gerne vil træde ud af den internationale retsorden og på den måde abonnere på et helt andet perspektiv på verden, og hvad der skal lede Danmark i den sammenhæng.
Mads Fuglede (V), 2024-01-18:
Uden Dansk Folkepartis virke og uden især fru Pia Kjærsgaards virke på det her område ville vi stå et meget dårligere sted i dag.
Jeg er helt overbevist om, at vi aldrig havde fået de mange, mange stramninger i udlændingeloven, hvis ikke Dansk Folkeparti havde rejst den her debat helt tilbage, fra Dansk Folkeparti blev stiftet af fru Pia Kjærsgaard.
Det betyder jo ikke, at vi altid er enige med Dansk Folkeparti, men vi anerkender fuldt ud, at Dansk Folkeparti i meget, meget lang tid rejste en debat, som gjorde dem ugleset, og det gjorde, at man ikke syntes, de var velkommen i det pæne selskab.
Sådan har vi det jo heldigvis ikke i dag, og havde det ikke været for Dansk Folkeparti, havde Danmark været et land med lige så ukontrollerbare problemer, som man har eksempelvis i Sverige.
Zenia Stampe (RV), 2024-01-18:
Jo, men der var også engang, hvor Dansk Folkeparti sad i maskinrummet og justerede med konkrete operationaliserbare forslag
Jeg kunne så bare godt tænke mig at høre, hvad hr. Mads Fuglede mener om det her forslag.
Er det ikke et ekstremt forslag?
Er det ikke, ja, jeg ville have tilbøjelighed til at kalde det et radikaliseret forslag, fordi det jo virkelig vil bryde med det, der har været dansk politik i årtier?
Er det Dansk Folkeparti, der er på vej ud i yderbanen i en eller anden ekstremisme, eller synes hr. Mads Fuglede, at det sådan set er et fuldstændig mainstream synspunkt, som Dansk Folkeparti kommer med i dag?
Mads Fuglede (V), 2024-01-18:
Det her forslag har jeg jo netop taget afstand til af alle de grunde, jeg har brugt min tale til at forklare, men jeg anerkender også, at det, der gemmer sig i idéen bag forslaget, det, der har drevet det, er en stor utilfredshed med, at vi i Danmark har budt mennesker velkommen, givet dem muligheder for at folde deres liv ud her, og så har de vendt ryggen til de værdier, som de burde have omfavnet, i det danske samfund.
Carl Valentin (SF), 2024-01-18:
Der er masser af integrationsproblemer i Danmark, som flere ordførere og også ministeren allerede har været inde på.
Der er også masser af uretfærdigheder i vores asylsystem.
Der er sågar områder, hvor man kan diskutere, om vi udviser for få, eksempelvis kriminelle.
Jeg tænker, at Dansk Folkeparti givetvis føler, at de gør sig sådan lidt morsomme med forslaget, fordi de nu kopierer 70-procentsklimamålet over til udlændingeområdet, men når en CO 2 -partikel ikke udledes til atmosfæren, skal vi ikke tænke på dens livsverden.
Med hensyn til mennesker, hvis liv vi somme tider har ansvar for at forvalte herinde, står vi til syvende og sidst skoleret for menneskerettighederne – bundniveauet for vores adfærd.
Og forslaget her synker dybere end det bundniveau ved at foreslå, at vi skal ignorere den individuelle menneskeskæbne og i stedet må nå sådan et bureaukratisk mål for udvisninger.
Sådan er virkeligheden heldigvis ikke.
I virkeligheden må vi ikke bare ignorere den enkeltes omstændigheder, og forslagsstillerne er da også åbne om – det skriver de i bemærkningerne – at forslaget formentlig strider mod Danmarks internationale forpligtelser.
For mig at se
ligner det her lidt noget politik, som mere er lavet til et facebookopslag eller til en pressemeddelelse, hvor man ligesom skal kunne sige, at DF vil kopiere klimamålet over til udlændingepolitik, end det ligner sådan reel lovgivning.
Og den type forslag stemmer SF meget sjældent for, og det gør vi bestemt heller ikke i det her tilfælde.
Tak for ordet.
Peter Skaarup (DD), 2024-01-18:
Er det en stor prioritet, når regeringen laver et regeringsgrundlag og siger, at nu er der noget, der er meget vigtigt, og vi har en minister på området, som siger, at der kommer til at ske noget, og man så ikke kan love, om det overhovedet bliver i år, og sådan heller ikke, om det bliver næste år?
Kan ordføreren ikke se, at det da er lidt skidt, at vi har dybt kriminelle udlændinge i Danmark, som kan få lov til at blive hængende, fordi regeringen ikke gør sit arbejde?
Frederik Vad (S), 2024-01-18:
Det er jo sådan et processpørgsmål, som jeg synes er svært at svare på.
Det har jeg ikke rigtig nogen holdning til.
Min fornemmelse er, at alle ordførere på alle områder presser på for, at deres kæpheste rykkes frem på behandlingslisten i regeringen.
Så det tror jeg ikke at jeg kan give et meningsfuldt svar på.
Jeg ved, at det er en meget, meget stor prioritet i regeringen at få gjort noget ved det her, og tallene viser jo også, at vi er langt bedre med, end vi har været under de tidligere regeringer på det her område.
Så det er en prioritet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-01-18:
Måske er der en parallel, men alligevel ikke.
Jeg sidder alligevel og tænker på, hvad man kan gøre noget ved, og hvad man ikke kan gøre noget ved.
Jeg bliver ofte spurgt, hvad min største politiske sejr er, og så forventer folk, at det er, at nu kan vi tale om udlændingelovgivningen, og at der reelt er sket nogle ting.
Men jeg plejer faktisk at sige, at det var, da vi vandt kronen i år 2000, for det kunne nemlig ikke laves om, det er jeg overbevist om.
Men de her ting kan man nemlig godt lave om, og det er derfor, vi skal blive ved og ved og ved, for den udvisning er ikke god nok, som den er.
Vi skal langt, langt videre, og det ser vi, når vi kigger ud i samfundet, og som hr. Frederik Vad også sagde, er de meget uddannede også meget stærkt radikaliserede.
Frederik Vad (S), 2024-01-18:
Lige præcis.
Og jeg tror i virkeligheden, at en oplysningsopgave er et første skridt.
Det lyder måske lidt blødt og lidt blødsødent, men det er sådan set, fordi jeg tror, at der faktisk er mange danskere derude, som bakker helt op om den første udlændingepolitiske erkendelse, altså den der med, at folk skal arbejde, uddanne sig og lade være med at begå kriminalitet.
Men hvad angår det, der handler om værdier, det immaterielle, er der rigtig mange danskere, der faktisk ikke er klar over, hvad der foregår, og det må vi hjælpe dem til at forstå.
Zenia Stampe (RV), 2024-01-18:
Nu citerer jeg lige hr. Frederik Vad fra hukommelsen: Der er mennesker, der er født og opvokset i Danmark, og som har gået i dansk skole, været med i foreningsliv og måske endda taget en akademisk uddannelse, men nu ser vi, at en del af dem, selvfølgelig ikke dem alle, er bærere af radikalisering.
Det skal jeg slet ikke kunne afvise at der er nogen der er, men jeg vil gerne stille to spørgsmål.
For det første: Hvor mange taler vi om, altså hvor stor en del af denne gruppe, som så ikke er alle, som jeg kan forstå på hr. Frederik Vad, er det?
Hvor mange af de her folk, der er født og opvokset i Danmark med en anden etnisk baggrund, mener hr. Frederik Vad er radikaliserede?
For det andet: Hvad ligger der så i at være radikaliseret?
Hvad er det for nogle værdier, som man så ikke har fået med fra det danske samfund, og som gør, at hr. Frederik Vad mener, at man er radikaliseret?
Frederik Vad (S), 2024-01-18:
Jeg kan ikke give noget tal, men her og der titter der jo forskellige ting frem, der tilsammen måske kan skabe et billede.
Det gælder tusindvis af mennesker, der er medlem af en støtte til Hamas-gruppe på Facebook og arrangementer på Københavns Universitet og Syddansk Universitet, nogle kønsopdelte.
Det handler om meget begavede mennesker.
I virkeligheden tror jeg, det handler om, at vi har været meget arrogante herinde i at tro, at vi i forhold til nogle meget dybt bevidste og kulturelt dannede mennesker, som er helt sikre på, hvad de mener, har kunnet udrense deres dybe tro og deres kultur med en lejlighed, med socialrådgivere, med fodboldklubber osv.
For mig at se handler det her ikke om, hvad det danske samfund har gjort for at radikalisere de her mennesker.
For mig handler det om, at vi er kommet med en stakket mentalitet og ikke har indset, at kultur altid vinder, og at kultur slår alt.
Den bevidsthed er vi nødt til at få fat i nu.
Zenia Stampe (RV), 2024-01-18:
Heldigvis er der et meget, meget stort flertal blandt de her unge mennesker, vi snakker om, som er fuldt integrerede og udviser en meget, meget stor forståelse for demokrati og dansk kultur.
Jeg vil bare henlede opmærksomheden på de medborgerskabsundersøgelser, som vi har fået foretaget de sidste 10 år.
De viser, at efterkommere bakker lige så meget op om det repræsentative demokrati, religionsfrihed, forsamlingsfrihed og ytringsfrihed som danske unge, men at der er et problem i forhold til social kontrol.
Det er trods alt stadig væk et mindretal, så jeg synes bare, at hr. Frederik Vad skal holde fast i det der med, at det titter frem, men at det ikke er alle.
Frederik Vad (S), 2024-01-18:
Det var præcis det, jeg sagde i min tale.
Jeg vil så bare sige til fru Zenia Stampe, at medborgerskabsundersøgelsen fra 2021 viser, at halvdelen af alle indvandrere og efterkommere over 30 år i Danmark fra Mellemøsten og Nordafrika mener, at deres døtre ikke må have sex med nogen før ægteskabet – halvdelen.
Carl Valentin (SF), 2024-01-18:
I SF er vi ikke det mindste i tvivl om, at der er store integrationsproblemer, og der er mange af de ting, som ordføreren her siger, som jeg egentlig deler.
Men jeg kunne godt tænke mig lige at blive sikker på, at ordføreren faktisk mener det, han sagde, om sammenligningen mellem klima og integrationsproblemer, nemlig at de har det tilfælles, at det er uopretteligt, for jeg synes, at det er en lidt drastisk sammenligning.
Hvis man tager sådan noget som dårlig integration, kan det, sådan som jeg ser det, have kæmpestore konsekvenser for et samfund – uden tvivl – og vi skal have styr på tilstrømningen, men at sige, at det er uopretteligt, synes jeg også lidt er at give op.
Og jeg mener også, at det som sådan er faktuelt forkert, altså fordi børn af forældre med det, som ordføreren ville kalde immaterielle integrationsproblemer, kan jo godt bryde ud af det, altså bryde med en reaktionær religion, få nogle mere progressive holdninger osv.
Børn af arbejdsløse indvandrere kan også bryde negativ social arv og komme ind på arbejdsmarkedet.
Dermed er det jo altså muligt at ændre problemer med integration og fremtidens samfund, hvorimod det med klimaforandringerne er decideret uopretteligt.
Er ordføreren ikke enig i det?
Peter Skaarup (DD), 2024-01-18:
Tak til ordføreren for talen.
En af de store udfordringer på det her område er jo, at vi stadig væk har en del kriminelle udlændinge i Danmark, der bliver hængende, selv om de faktisk burde være sendt hjem til deres hjemlande.
Ministeren var tidligere under debatten inde på, at regeringen gerne vil stramme udvisningsreglerne, og det kan vi jo kun hilse velkommen i Danmarksdemokraterne.
Det nævnes også i regeringsgrundlaget.
Alle regeringspartier er åbenbart enige i, at det skal ske, men det kan ikke siges i dag, hvornår det skal ske.
Synes ordføreren, at det er tilfredsstillende, at man nu på andet år siger, at der er noget, der er vigtigt at få gjort, men at det ikke sker?
Frederik Vad (S), 2024-01-18:
Men hvordan vil ordføreren så forklare, at efterkommerne er mere religiøse end forældrene?
Altså, dem, der kom hertil og ikke kunne specielt meget dansk, men arbejdede på slagteri, kørte bus osv., havde et helt andet forhold til religion end nogle af dem, der dimitterer fra Københavns Universitet i øjeblikket og samtidig eksponerer Hizb ut-Tahrirs aktiviteter i vores hovedstad.
Jeg siger ikke, at det er alle.
Jeg siger bare, at det her er en udvikling i alle europæiske lande, og at det er et problem – og det bliver ikke bedre, som det ser ud lige nu.
Carl Valentin (SF), 2024-01-18:
Jeg ser også de store problemer, og jeg er som sådan ikke uenig i, at det er svært; det er jeg slet ikke.
Jeg vil bare gerne angribe den sådan grundpræmis, at vi nærmest har tabt, og at det er fuldstændig umuligt.
For som jeg ser det, kan en offentlig samtale jo godt ændre ting.
Kultur kan forandre sig, værdier kan flyttes.
Altså, den her uoprettelighed synes jeg bare ikke en til en er sammenlignelig med det, der sker, når vi f.eks. udleder mere CO 2 i atmosfæren.
Frederik Vad (S), 2024-01-18:
Det er jeg faktisk ikke enig i, for det er rigtigt, at man kan bryde ud af det her.
Det har man på papiret ret til og mulighed for.
Men i dele af Europa – endnu ikke så meget i Danmark, men i dele af Storbritannien, i dele af Sverige, i dele af Tyskland, og listen kunne fortsætte – er den kollektive kultur blevet så stærk i visse områder, at hvis du er en af dem, der gerne vil fravælge det, så har du faktisk ingen chance, for der er ikke et system, en kultur eller et civilsamfund til at gribe dig og reelt beskytte dig.
Det kan vi se; det er virkeligheden.