runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-11-06:
Jeg tror ikke, at det, at man efter 4 år i Danmark kan stemme til lokalvalg – og den rettighed er der jo så heller ikke mange der bruger – hvis man kommer fra et tredjeland, er det, der er det afgørende i forhold til den uheldige udvikling, der er sket i England.
Der synes jeg, at der er sket en ændring i Danmark, hvilket også gør, at vi har set en anden udvikling, end man har gjort i f.eks. England.
Jeg tror, at mange af de her steder er det netop det, at folk vender sig mod vores måde at leve på og mod demokratiet, som er problemet, mere end det er det, at de deltager i demokratiet.
Så jeg tror, at man skal prøve at skille de her debatter lidt ad og så kigge på det.
Noget af det, der er gået galt i England, tror jeg vi på Christiansborg har et ansvar for at forhindre ikke sker her.
Jeg tror ikke, at det er drevet af, om man kan stemme ved et kommunalvalg eller ej, 4 år efter at man er kommet til et land.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-06:
Det er jo drevet af, hvad det er for nogle værdier, normer og sædvaner, man ønsker udbredt i det danske samfund.
Vi har da kolossale problemer med integration, værdier og normer for mennesker med ophav i Mellemøsten og Nordafrika i det danske samfund.
Ordføreren siger, at det ikke er noget problem, at alle de her mennesker har demokratisk medindflydelse på, hvordan vores byrum skal indrettes, og hvordan undervisningen i vores folkeskoler skal indrettes osv.
Hvordan er det ikke et problem, at mennesker, der ønsker en helt anden kulturel påvirkning af vores offentlige byrum, har afgørende indflydelse på, hvordan de byrum indrettes i fremtiden?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-11-06:
Langt de fleste af de her mennesker er nogle, der går på arbejde og forsørger sig selv, og det er ikke om udenrigspolitiske beslutninger; det er ikke om rammerne, i forhold til hvor mange udlændinge der skal komme til Danmark.
Vi har rigtig mange muligheder her fra Christiansborgs side, også i forhold til at sætte nogle rammer for, hvor vi synes, at grænserne skal gå, f.eks. i forhold til integrationspolitik, boligpolitik og den slags ting.
Der synes vi, det er fornuftigt, at de efter nogle år også begynder at kunne få noget indflydelse på deres hverdag, når vi her fra Christiansborg har lavet en lovgivning, der siger, at de godt må være her.
Lasse Haugaard Pedersen (S), 2025-11-06:
Socialdemokratiet står ved, at det er en vigtig værdi at tilegne sig kundskaber i det danske sprog, hvis man vil være en del af det danske folk.
Det synes jeg egentlig siger sig selv.
Det er jo også bl.a. derfor, at vi har så stramme regler, som vi har, på indfødsretsområdet, altså at der er et krav om, at man lærer det danske sprog; det er jo det, der skal være adgangsbilletten til, at man i sidste ende kan få stemmeret til f.eks. folketingsvalg, som jo er det styrende for nationalstaten Danmark, for fædrelandet Danmark.
Men ude i kommunerne er det lidt anderledes, for de internationale regler, som regulerer det her område, siger jo netop ikke noget om forskellige sprogkrav i forhold til at kunne stemme lokalt, og det gør sig gældende for både rumænere, polakker og tyrkere.
Så umiddelbart synes jeg ikke, at der er noget til hinder for det, men jeg synes da, det er ærgerligt, at vi har så stor en gruppe i det danske land, som har så svært ved at tilegne sig det danske sprog.
Hvis man har besluttet sig for, at Danmark er det sted, hvor man ønsker at leve og bo, så synes jeg da, at man skal gøre sig umage for at lære sproget.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-06:
Det er da dejligt.
Så skulle man nok også som parti gøre sig umage for, at man ikke lige cater for dem ved at skrive det på alle mulige andre sprog for lige at få dem ned at stemme.
Altså, det hænger jo sammen.
Jeg bliver også bare nødt til at påminde ordføreren om, at der jo er kommunalt selvstyre, så en stor del af vigtige beslutninger her i det danske land bliver jo lavet i kommunalbestyrelser og en række regionsråd.
Hvorfor er der den dobbelthed i det?
Hvorfor skal man kunne sproget for at blive i stand til at stemme til et folketingsvalg, når man, bare man gider og kan læse det sprog, som den lokale socialdemokrat har sat på sin plakat, så godt kan få lov til at stemme på ham til byrådsvalg?
Lasse Haugaard Pedersen (S), 2025-11-06:
I forhold til det der med vigtigheden af det tror jeg, at rigtig mange borgere ude i det danske samfund faktisk synes, at nogle af de beslutninger, der bliver truffet lokalt, er vigtigere for lige netop dem end de beslutninger, som vi træffer herinde – fordi det foregår så tæt på, og fordi det har så direkte indflydelse på deres liv.
Men de beslutninger, der bliver truffet herinde, er vigtigere for fædrelandet, for nationalstaten.
Jeg håber også, at ordføreren er enig i det og er klar over, at det er her, vi i sidste ende går ind og kigger på, hvad indholdet skal være i vores grundlov, inden det kommer til en folkeafstemning.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-11-06:
Tak for det.
Når vi taler stemmeret til kommunal- og regionsrådsvalg, taler vi jo også om, hvem der kan stille op kommunalt og regionalt og være med til at styre vores lokalsamfund og vores lokale demokrati.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren slet ikke er bekymret for vores lokale demokrati, hvis det skal styres af mennesker, der ikke køber ind på de danske frihedsrettigheder.
Lasse Haugaard Pedersen (S), 2025-11-06:
Jeg mener ikke, at vi står i en situation, hvor det danske demokrati bliver styret af folk, der ikke vedkender sig frihedsrettigheder.
Altså, det klare flertal af vælgerne i Danmark bakker jo op om det her; det er der jo ikke nogen tvivl om.
Altså, ni ud af ti vælgere til kommunal- og regionsvalg har jo dansk statsborgerskab, af de sidste 10 pct. er 60 pct. fra europæiske og vestlige lande.
Så den der frygt for, at vi lige pludselig får en masse, der ikke bakker op om frihedsværdier og -rettigheder, til at styre lokalpolitikken i det her land, deler jeg sådan set ikke.
Jeg har sådan set tillid nok til, at vælgerne derude skal kunne sammensætte kommunalbestyrelser, hvor det her kommer til at fungere og lever op til vælgernes ønsker.
Det har jo tidligere været tilfældet, at vi har haft folk, der ikke har haft dansk statsborgerskab, som er blevet valgt til kommunalbestyrelser, og en, der sågar er blevet valgt til borgmester, uden at det er gået galt af den grund.
Han blev så dansk statsborger kort tid efter, så det var jo altid noget.
Jeg har umiddelbart ikke kendskab til, at grænsen skulle ligge sådan nogenlunde 50-50, i forhold til om man har statsborgerskab eller ikke har statsborgerskab.
Jeg mener, den ligger betragtelig lavere, altså så vidt jeg husker.
Jeg mener, at det ligger på omkring det halve, altså på omkring 25 pct. eller sådan noget, og på omkring 20 pct. i København.
Jeg har sådan set umiddelbart, når jeg har spejdet ud over det kommunalpolitiske Danmark, tillid til, at de kommunalbestyrelser, der er derude, varetager deres opgave.
Det synes jeg egentlig de gør til ug med kryds og slange, og det synes jeg også kommer til udtryk i det serviceniveau, vi har i Danmark.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-11-06:
Tak skal du have.
At have valgret til demokratiske valg er et privilegie og et ansvar.
Det er udtryk for, at man er en del af et fællesskab, som man har ret til at påvirke.
Derfor er det også naturligt, at der er nogle rammer for, hvornår man kan få del i den medbestemmelse.
Og derfor skal der selvfølgelig også være grænser for, hvornår en tredjelandsborger kan få lov at stemme i Danmark.
Men vi synes også, det er vigtigt og godt, at borgere, der bor og lever i et land, har mulighed for at få indflydelse på lokale forhold.
For borgere fra lande uden for EU og Norden gælder det i dag, at de skal have opholdt sig i mindst 4 år i Danmark, før de har ret til at stemme til kommunal- og regionsvalg.
Det var tidligere 3 år, hvilket Venstre sammen med bl.a. Dansk Folkeparti fik hævet til 4 år for nogle år siden.
Det sikrer, at den her gruppe har haft tid til at blive en del af det lokale fællesskab og måske vænne sig til en demokratisk kultur, hvis man kommer fra et land, hvor man ikke har demokrati.
Det er den balance, vi har i dag, og som vi står på mål for.
Med det in mente kan Venstre ikke bakke op om det her beslutningsforslag.
Det er i øvrigt også i strid med både EU-traktaten og Europarådets konvention om at deltage i lokalpolitik, og dermed er det imod vores internationale forpligtelser.
Og så skal vi selvfølgelig også huske, at de her aftaler også er en fordel for danskere i andre EU-lande og i resten af Norden, der rejser ud og kan få indflydelse på hverdagen i det land, de har bosat sig med f.eks. en ægtefælle, og hvor de arbejder og har deres børn.
Det synes vi er en god ting.
Det er vigtigt, at vi bevarer en fornuftig balance.
På den ene side synes vi, at man skal have forståelse for demokratiet, have en vis tilknytning til Danmark og kunne forstå vores spilleregler for at kunne stemme her.
Det synes vi som sagt at man har forudsætningen for som EU-borger og nordisk borger, eller hvis man har boet her i 4 år.
Det synes vi er den rigtige balance.
Derfor er det en balance, vi synes at der skal være mellem at værne om demokratiet og de internationale aftaler, som Danmark er en del af.
Af de her grunde kan Venstre ikke støtte forslaget.
Vi skulle også hilse fra Moderaterne og sige, at de heller ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-11-06:
Der vil jo blive stillet et ændringsforslag fra Danmarksdemokraterne, Konservative og Liberal Alliance, som undtager EU-borgere og nordiske statsborgere fra at skulle miste retten til at stemme i Danmark.
Når det forhåbentlig bliver vedtaget, hvad er så egentlig Venstres problem med, at vi spørger, om folk, der kommer fra meget kulturfremmede steder til Danmark, som vi har store integrationsudfordringer med, som i et vist omfang prøver at lave vores land om til noget ganske andet, og som ikke er danske statsborgere, virkelig skal have lov til at styre kommuner?
Nu er det 48 pct. af indbyggerne i Ishøj Kommune, der har indvandrerbaggrund.
Nogle af dem er statsborgere.
Skal det virkelig have lov til at styre en kommune, altså det her med, at der er så mange med en baggrund, hvor man vil noget ganske andet med Danmark end det, som vi vil her i Danmark, og hvoraf en del af dem ikke har statsborgerskab, så de jo ikke behøver at have stemmeret?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-11-06:
Jeg tror, at det er sundt, at man, når man kommer til et nyt land, engagerer sig og bliver en del af den politiske samtale.
Det tror jeg er med til at sikre, at man også tilpasser sine holdninger i forhold til det samfund, man er kommet til, i stedet for at man lever i et parallelsamfund.
Derfor synes jeg, at det er fornuftigt, at man efter nogle år, når man er kommet til et nyt land, også kan begynde at tage del i civilsamfundet og blive en del af diskussionen om, hvad der er den rigtige måde at indrette vores skoler og vores ældrepleje på.
Selvfølgelig skal vi jo så også fra Christiansborgs side tage et ansvar og sætte nogle rammer, så der ikke sker noget, der er uhensigtsmæssigt, og sætte nogle klare stopklodser, hvis der er noget, der går for vidt.
Men jeg synes bare ikke, at det er det, vi har set i voldsomt omfang i kommunalpolitik i Danmark.
Carl Andersen (LA), 2025-11-06:
Danmark er jo et fællesskab, og i det fællesskab bliver vi enige om herinde, hvem der skal kunne udøve demokratisk indflydelse ved at stemme til vores parlament f.eks., det danske Folketing.
Når man så går ned i kommunerne, er det jo også et lille fællesskab, og der har vi meget videre rammer for, hvem der kan stemme.
Det er der mange gode argumenter for, f.eks. at det primært handler om fordelingen af ressourcer.
Men der er jo også meget værdipolitik i kommunalpolitik, f.eks. hvilke kulturelle institutioner der skal støttes, hvordan vi indretter vores ældrepleje og skoler og mange andre ting.
Så mit spørgsmål er: Er det ikke også vigtigt for Venstre, at de folk, som har stemmeret til et kommunalvalg, også alle sammen grundlæggende køber ind på det liberale vestlige demokrati?
Og vi kan se, at der er over 100.000 borgere fra ikkevestlige lande, der ikke har formået at blive danske statsborgere, og som for en stor dels vedkommende kommer fra lande, hvor demokrati, ligestilling og det vestlige samfund ikke ligefrem er på toptre over lækre ting.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-06:
Tak for det.
Når ordføreren siger, at vi ikke har set en stor tilstrømning af nationaliserede svenskere, så stiller jeg mig lidt undrende over for, hvad det helt præcist er for nogle tal, ordføreren refererer til, for det fremgår altså ikke af offentlige statistikker, om der er tale om naturaliserede svenskere eller det, man kunne kalde oprindelige svenskere.
De fremgår som den samme gruppe i de officielle statistikker, og derfor har vi faktisk ikke umiddelbart, når vi kigger på tallene over mennesker, der kommer til Danmark, mulighed for at sige noget klogt om, om de er naturaliserede, eller om de ikke er.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-06:
Det har ordføreren jo ret i, men jeg bliver bare nødt til at sige, at hvis man kommer ret langt væk fra København, vil vi opdage, om du har svensk accent, når du snakker sådan lidt gebrokkent arabisk, eller du ikke har.
Det er vi gode til at tage ude i de små samfund.
Jeg er da sikker på, at det herovre, hvor der er svenskere alle steder, godt kan være anderledes.
Hr. Mikkel Bjørn er god til at gå tallene igennem
, så hvis hr. Mikkel Bjørn mener, han kan dokumentere, at det er et rigtig, rigtig stort problem, at lige nøjagtig 1,2 millioner svenskere, der har fået statsborgerskab, er begyndt at komme hertil, så tager vi også det ned.
Det var taget ned i et håb om, at vi kunne komme i mål med den første stramning, og så er vi jo meget opmærksomme på og også villige til at se på den anden stramning, hvis den bliver nødvendig.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-06:
Det er faktisk noget af det samme, som jeg gerne vil adressere.
Nu handler det her så om stemmeret til kommunalvalg, men vi ser jo også, at man administrativt tildeler statsborgerskaber til folk fra de andre nordiske lande, og det kan også være med til at rykke nogle af de her ting.
Vi har i Borgernes Parti et ønske om, at vi en gang for alle kommer et skridt foran i udlændingedebatten og udlændingepolitikken.
Vi har konstant haltet bagefter og lavet lappeløsninger og symbolpolitik de sidste 40 år, og nu kan vi se, hvis vi bare kigger lidt frem, at det her kommer til at skabe et demografisk problem, også på sigt med folk fra Norge, Tyskland og England.
Deler Danmarksdemokraterne den bekymring for, at det her kommer til at være et problem, og at det vil være fornuftigt, hvis vi handler på de her ting nu?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-06:
Ja, det troede jeg også at jeg gav udtryk for.
Der er ingen tvivl om, at Danmarksdemokraterne godt kan se, at hvis du kommer fra et ikkevestligt land og ligesom bliver hvidvasket med et statsborgerskab i et af de europæiske lande, så bliver det jo et problem.
Det kan da være, at de, gud forbyde det, har en anden politisk holdning, end jeg har, men de forstår i hvert fald, hvordan et demokrati virker.
Så det er lidt det, det skal holdes op imod.
Vi ser, at der er fordele og ulemper, men vi er meget bevidste om, at man potentielt laver et hul, hvis man siger, at EU-borgere og nordiske borgere kan komme med.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-06:
Jeg kan godt holde til det.
Det er rigtigt, men det her drejer sig jo ikke om folk, der kommer hertil og arbejder på en midlertidig arbejdstilladelse, som mange polakker, rumænere osv. gør via arbejdskraftens fri bevægelighed i EU osv., som vi også synes man skal gøre midlertidig, men det er så noget andet.
Det handler jo om dem, som har stemmeret til at påvirke danske valg, og det er jo der, hvor vi mener, at man bliver nødt til at sætte en begrænsning, som er det danske statsborgerskab.
Det er en sund og fornuftig grænse, hvor man siger, at hvis du er dansker, kan du stemme til danske valg i Danmark; ellers kan du ikke.
Det ville være sund fornuft, ikke?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-06:
Nej, for vi mener faktisk, at der er rigtig mange, som ikke er danske statsborgere, som bidrager rigtig fornuftigt.
Men i Danmarksdemokraterne ser vi gerne, hvis Dansk Folkeparti og Borgernes Parti kan pege på, hvor mange svenskere, der er kommet hertil og bor her – for man skal jo stadig bo her – og dokumentere, at det her er en reel problemstilling; så tager vi det bestemt ind.
Lige nu kan vi ikke se det som andet end en mulighed og en bekymring, som vi skal være opmærksomme på.
Der tror jeg, det er vigtigere, at vi i stedet for at ødelægge det for alle de EU-borgere, som faktisk bidrager til det danske samfund og det danske demokrati og også ude i nærsamfundene, sørger for, at de stadig væk kan få lov at deltage, og at vi så får taget dem ud, vi er bekymret for, som primært er ikkevestlige, og som står for en islamisering ude i kommuner og regioner.
Mads Olsen (SF), 2025-11-06:
Tak, fru formand.
Jeg var lige inde at kigge på, hvad Radikale Venstre ellers har af valgplakater, og der er bl.a. ikke kun valgplakater på polsk, men også på tysk, norsk og spansk.
Så der er også nogle sprog, der bliver snakket i vores nabolande.
Men hr. Kim Edberg Andersen er jo lovligt undskyldt.
Jeg ved, at han vil bruge så lidt tid i København som overhovedet muligt, men det er også bare lige for at få den på plads.
Lad mig starte min ordførertale med at snakke lidt om fællesskab.
For tilknytning til fællesskabet er en vigtig forudsætning for at kunne tage vare på egen og andres tryghed, og i Danmark har vi et stærkt fællesskab og dermed et solidt fundament for at skabe et samfund, hvor ingen oplever at stå udenfor imod deres vilje.
Det kræver, at vi arbejder sammen som individer og organisationer på tværs af stat, marked og civilsamfund.
Den tekst, jeg lige har læst op, er fra SFI – Det Nationale Forskningscenter for Velfærd, og den tænker jeg egentlig at alle partier i en eller anden forstand kan bakke op om.
Når man føler sig hørt, bliver man glad, når man inddrages,
bliver man forpligtet, og når man har rettigheder, påtager man sig også pligter.
Når man ikke føler sig hørt, bliver man vred, når man ikke føler sig inddraget,
bliver man frustreret, og når man mister rettigheder, bliver man ligeglad, og i værste fald bekæmper man dem, der har frataget en rettigheder.
I argumentationen fra Dansk Folkepartis beslutningsforslag står der bl.a., og jeg citerer, at det er »urimeligt, at tilflyttede udlændinge, hvoraf mange kommer fra lande i Mellemøsten uden kendskab til demokrati, skal have stemmeret.
Andre har kun en perifer tilknytning til Danmark og det danske samfund og har kun ringe kendskab til det danske sprog og indenrigspolitiske spørgsmål«.
Ministeren har tidligere nævnt, at det er i strid med EU-retten og konventionerne, så det vil jeg ikke bruge mere af min ordførertale på, selv om det alene vil gøre, at vi ikke kan stemme for forslaget i SF.
For at kunne deltage positivt i et demokrati skal man som borger kunne føle sig værdsat, demokrati er sårbart – det ser vi især i de her tider, vi lever i –
og hvis forståelsen for demokrati er, at nogle borgere skal fratages deres rettigheder, fordi de med Dansk Folkepartis ord har et, og jeg citerer, »for ringe kendskab til dansk sprog og indenrigspolitiske spørgsmål«, så vil det efter min og SF's opfattelse være en handling, der er i direkte modstrid med de fælles intentioner, som jeg ved at det brede flertal i Folketinget kæmper for, nemlig at lokaldemokratiet skal styrkes.
Det er et samfundsmæssigt problem, hvis vi udelukker dele af befolkningen fra politisk indflydelse.
Vi skal bekæmpe parallelsamfund – det er vi i SF, meget, meget optagede af – og et af redskaberne er bl.a. at få folk involveret i demokratiet.
Det er bedst, hvis folk føler, at de har ejerskab og en aktie i det samfund, de bor i, og det kan man bl.a. få igennem en valgdeltagelse.
SF kan derfor ikke stemme for forslaget.
Samira Nawa (RV), 2025-11-06:
Mange tak.
Vi behandler jo i dag Dansk Folkepartis forslag om at tage stemmeretten fra op imod 500.000 mennesker til kommunal- og regionsrådsvalg.
For mig at se er forslaget på den måde et slags trin 1 i en drejebog, som Dansk Folkeparti selv har lagt frem.
Trin 1 handler jo om eksklusion, hvor man tager stemmeret og også statsborgerskab fra nogle mennesker.
Trin 2 handler om at internere disse mennesker i nogle fængselslignende lejre.
Og trin 3 er så deportationer.
Nu, hvor Liberal Alliance har flyttet sig på i hvert fald det, der vedrører trin 1, så må det oplagte spørgsmål til Liberal Alliance, hvad jeg traditionelt opfatter som et frihedselskende parti, jo være, hvordan man så også forholder sig til trin 2 og trin 3, som indeholder internering og deportation.
Carl Andersen (LA), 2025-11-06:
Liberal Alliance kommer som sagt ikke til at stemme grønt til det her forslag, for vi vil ikke fjerne stemmeretten for en halv million mennesker, f.eks. de EU-borgere, som der er.
Vi vil stille et ændringsforslag, der fjerner stemmeretten for ikke-EU-borgere og ikkenordiske statsborgere.
For det synes vi der er nogle logiske og nødvendige konsekvenser ved at gøre.
Alle de andre forslag, som ordføreren omtaler, har jo ikke noget at gøre med det her specifikke forslag, men vi har ikke nogen planer om at lave interneringslejre og sende folk ud.
Men Kærshovedgård er jo også et sted, hvor man sætter folk, der er udvist, hen, indtil de kan blive hjemsendt, og det skal vi selvfølgelig fortsætte med.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-06:
Men i Danmarksdemokraterne er vi ikke uenige i, at der kan være problemer, vi har bare ikke set et stort flow af naturaliserede svenskere, der kommer til Danmark.
Men så må vi jo tage den kamp til den tid.
Vi anerkender bare også i Danmarksdemokraterne, og så kan Venstre blive glade for, at vi også er enige med dem, at der jo er hollændere, der jo er tyskere, der jo også er svenskere og nordmænd, som er deltagende i det danske nærdemokrati, og de skal da have lov at deltage i det.
Det kan andre mennesker være.
Men det er selvfølgelig en fuldstændig valid kritik i forhold til at ønske, at vi laver en ændring af beslutningsforslaget, der betyder, at vi tager EU og de nordiske lande med.
Vi er opmærksomme på dem, hr. Mikkel Bjørn; det tager vi ind.
Men kan vi da bare komme i mål med den første del og få lukket ned for, som vi ser det, en stigende tendens og mulighed for islamisering ude i lokalsamfundene, så synes jeg, at vi skal tage det skridt først.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-06:
Tak for det, og tak for talen.
Dansk Folkeparti tager positivt imod ændringsforslaget fra den borgerlige opposition, om end jeg synes, at man skal være sig bevidst, at med de massive statsborgerskabstildelinger, der er sket i både de andre nordiske lande, men også de andre europæiske lande, så er det ikke tilstrækkeligt at begrænse det her til EU-borgere.
Sverige har siden år 2000 tildelt 1,2 millioner svenske statsborgerskaber.
De primære modtagere er mennesker fra Syrien, Irak og Somalia.
I samme periode har Tyskland tildelt omkring 3,3 millioner statsborgerskaber.
Det er jo mennesker, som i kraft af den lemfældige omgang med statsborgerskaber, man har i andre lande, dermed erhverver sig et EU-statsborgerskab og dermed også i praksis stemme- og opstillingsret til danske kommunalvalg.
Så det synes jeg bare man skal være sig bevidst.
Det er altså den dør, man åbner ved ikke at være villig til at gå hele vejen i det her spørgsmål.
Men en imødekommelse tager vi positivt imod.