runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2019-10-03:
Når vi taler om førtidspension, er det jo til mennesker, som enten midlertidigt er helt uarbejdsdygtige eller permanent er helt uarbejdsdygtige.
Det er de mennesker, som udelukkende skal have en lægefaglig vurdering, og som altså ikke som i dag skal igennem jobcentrene og piskes rundt i systemet.
Karsten Hønge (SF), 2019-10-03:
Det lyder jo umiddelbart vældig smart, at man har en lægefaglig vurdering, som simpelt hen afgør det.
Men her må jeg virkelig bede fru Pernille Vermund om at gå lidt dybere ned i det, for en lægefaglig vurdering kan vel ikke afgøre, om man skal have et fleksjob på 5 timer eller 12 timer.
Det kan lægen vel ikke vurdere.
Og nu prøver jeg at spørge positivt ind til det, for det kunne jo være interessant, for vi har brug for alliancepartnere, der kan være med til at skabe et lettere liv for de syge, de sårbare og de udsatte.
Men hvis jeg skal tage det seriøst, bliver der altså nødt til at komme andre forslag og andre ændringer end blot det med det lægefaglige, som kan klare nogle ting, men jo slet ikke alle ting.
For det er jo ikke sådan, at mennesker enten er syge – nærmest døende – eller helt raske.
Der er alle mulige variationer derimellem.
Pernille Vermund (NB), 2019-10-03:
Vi mener, at det udelukkende skal være en lægefaglig vurdering.
Det er typisk sådan, at hvis man enten er syg og nedslidt, eller hvis man akut bliver udsat for en ulykke og derfor bliver uarbejdsdygtig, enten midlertidigt eller permanent, er man i forvejen i et lægefagligt system eller i et sundhedsvæsen.
Derfra skal man naturligvis stilles videre til et uvildigt lægefagligt råd, som kan vurdere det her.
Det er også sådan, at vi i vores økonomiske politik har afsat penge, fordi vi ved, at de mennesker, der i dag bliver pisket rundt i systemet, med Nye Borgerliges politik vil få en ret til enten en midlertidig eller permanent førtidspension.
Hvis fru Velasquez havde læst videre på hjemmesiden, ville fru Velasquez vide, at den her basisydelse udelukkende er til folk, som enten træder ud af uddannelsessystemet, eller som er nyuddannede og derfor ikke har nået at opspare ret til dagpenge.
I vores politik indgår, at vi mener, det skal være obligatorisk at tegne enten en forsikring i en a-kasse eller en øvrig forsikring, så vi ikke som i dag har mennesker, der udelukkende har en kontanthjælp.
Og det her vil altså kun være som erstatning for den SU, som man træder ud af, og derfor er den også på SU-niveau.
Anders Kronborg (S), 2019-10-03:
Tak for ordet.
Først og fremmest vil jeg sige tillykke med valget; det er jo flot at få et helt nyt parti i Folketinget.
Jeg bliver lidt nysgerrig, for vi er jo begge valgt i samme storkreds, hvor der er rigtig mange produktionsarbejdspladser, og vi har begge mødt nogle af de mest nedslidte på arbejdsmarkedet.
Jeg synes faktisk, at fru Pernille Vermund har en konstruktiv tilgang til de ting, der foregår i øjeblikket, og som fru Pernille Vermund ved, har Socialdemokratiet foreslået en rettighed til dem, der har været længst tid på arbejdsmarkedet, og dem, der er mest nedslidte.
Jeg lytter mig faktisk lidt frem til – det er muligt, det er, fordi jeg er en optimistisk vestjyde – at Pernille Vermund er enig i ideen om en differentieret pensionsalder, så det kunne jeg godt tænke mig at høre lidt om.
Pernille Vermund (NB), 2019-10-03:
Det bekymrende for mig og for Nye Borgerlige er, at vi stadig har et asylsystem, som betyder, at hvis migrantpresset stiger igen, så står vi i en situation, hvor vi er stort set lige så sårbare, som vi var sidst, altså så migranter, der kommer til den danske grænse nede fra Tyskland, kan møde op ved grænsen og sige asyl og dermed få en billet i hånden og blive bedt om at køre til Sandholmlejren og så – som jeg sagde tidligere på dagen – for manges vedkommende bare kan forsvinde ud i landet.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-03:
Hvis Danmark ikke er en del af samarbejdet i EU og de forordninger, der hører til der, så må ordføreren jo erkende, at det kan betyde, at der vil ende flere flygtninge i Danmark, altså fordi man ikke kan samarbejde om at sende dem tilbage til et andet EU-land eller for den sags skyld helt ud af EU.
Jeg synes ikke, at ordføreren bliver mere præcis, med hensyn til om det ikke er bekymrende for ordføreren, når netop spørgsmålet om flygtninge ligger ordføreren så meget på sinde.
Pernille Vermund (NB), 2019-10-03:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg sagde i min tale, er der ikke noget i flygtningekonventionen, der forhindrer os i at ændre det nuværende asylsystem, således at vi ikke længere giver spontanasyl i Danmark, men udelukkende hjælper krigsflygtninge i deres nærområder.
Så er det korrekt, at der er forordninger i EU, som betyder – og som Danmark i øvrigt selv har tiltrådt – at vi i dag har en aftale om, at flygtninge skal have hjælp i det første sikre land, de kommer til.
Men de aftaler er jo de facto trådt ud af kraft.
Havde de ikke været det, ville vi aldrig have modtaget en eneste flygtning ved danske grænser, for der er ikke nogen direkte ruter hertil for folk; og de ville blive stoppet i en lufthavn.
Vi grænser altså endnu ikke – og gudskelov for det – op til lande, hvorfra der kommer flygtninge.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-03:
Og tillykke med den overståede jomfrutale.
Jeg glæder mig til, det er min tur – der er jo ikke længe til.
Jeg vil gerne spørge lidt ind til jeres tre ufravigelige eller ultimative krav.
Et lille råd kunne være, at dem skal man passe på med, men lad det ligge.
Jeg tror jo sådan set, at indholdet i dem, eller at målet bag dem er der 90 mandater bag herinde, men vi mener, at det skal ske pragmatisk ved at ændre konventionerne via det internationale samarbejde. Går man Nye Borgerlige-vejen og siger, at det vil man ikke, at det kan man ikke vente på, og melder Danmark ud af flygtningekonventionen, så ryger vi også ud af Dublinforordningen, og det vil højst sandsynligt betyde, at alle de flygtninge, der alligevel kommer til Danmark, vil man ikke kunne sende til andre lande.
Og så risikerer man med Nye Borgerliges politik, at man får endnu flere flygtninge, end man ellers ville have gjort.
Det vil jeg gerne høre fru Pernille Vermunds kommentar til.
Og så glæder jeg mig i øvrigt til at se, om hr. Morten Østergaard kaster sig i armene på Nye Borgerliges flygtningepolitik i morgen i forlængelse heraf.
Pernille Vermund (NB), 2019-10-03:
Det er vores politik, at så længe der ikke er styr på udlændingepolitikken, er der en række islamiske lande, hvorom vi har sagt, at folk, der kommer fra de her lande, ikke vil kunne opnå statsborgerskab med vores godkendelse.
Vi mener, at man bør sætte en stopper for tildeling af statsborgerskab til mennesker fra de her lande, indtil der er kommet styr på udlændingepolitikken.
Så det er korrekt.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-10-03:
Men jeg vil sige til ordføreren, at der her er tale om borgere, der er født i landet; borgere, der arbejder, der har taget en uddannelse, altså helt almindelige borgere.
Og grunden til, at jeg stiller spørgsmålet, er, at fru Mette Thiesen for nylig har været ude at sige om en velintegreret borger, Harun Demirtas, at hun håber, han aldrig får dansk statsborgerskab, alene fordi han er fra Tyrkiet.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren: Mener ordføreren virkelig, at velintegrerede borgere kan udelukkes fra statsborgerskab, alene fordi deres forældre er fra et bestemt land?
Pernille Vermund (NB), 2019-10-03:
Hvis jeg må rette spørgeren: Det er ikke sådan, at vi tager statsborgerskabet fra mennesker, som har statsborgerskab, og som i øvrigt er lovlydige borgere – bare for at få det på det rene.
I forhold til hvem vi mener skal tildeles statsborgerskab, er det fuldstændig korrekt, at vi har den betragtning, at politikerne i alt for mange år har givet statsborgerskab til mennesker, der aldrig skulle have haft det; at vi har givet statsborgerskab til mennesker, som opdrager deres børn til ikke at blive gode, lovlydige medborgere med danske værdier, men til for nogles vedkommende at vende danske værdier ryggen og for andres direkte at modarbejde dem.
Vi ved gennem undersøgelser, at en stigende andel af unge med ikkevestlig baggrund mener, at religiøse love skal stå over demokratisk vedtaget lovgivning.
Det er gift for demokratiet.
Derudover kan vi se i vores statistikker, at børn af indvandrere fra især muslimske lande begår væsentlig mere – og mere grov – kriminalitet end øvrige borgere gør.
De to ting kan vi ikke undersøge ved en samtale, i forbindelse med at vi tildeler statsborgerskab, og derfor har vi sagt, at der er personer fra en række lande, som vi, indtil vi har styr på udlændingepolitikken, ikke kan tildele statsborgerskab.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-10-03:
Tak for ordet, hr. formand.
Vi befinder os lige nu i demokratiets højborg, i rigets fineste forsamling.
Og jeg har fået ordet for at stille ordføreren et spørgsmål.
En af forudsætningerne for, at jeg kan stille spørgsmålet, er, at jeg er dansk statsborger.
Og netop retten til statsborgerskab vil Nye Borgerlige fratage unge mennesker, som er født i landet, som er opvokset i landet, som har taget en uddannelse i landet, og som i mit tilfælde er valgt til Folketinget af den danske befolkning.
Pernille Vermund (NB), 2019-10-03:
Nye Borgerlige mener, at retten til førtidspension eller en tidligere tilbagetrækning skal vurderes individuelt.
Det er et af problemerne i dag.
Det andet problem er, at de her kasser også kan betyde, at der er mennesker, som får ret til at trække sig tidligere, og som reelt ikke burde have det.
Jeg synes egentlig, at det første problem er det værste.
Samira Nawa (RV), 2019-10-03:
Når man åbner sin skuffe hernede i Folketingssalen, finder man jo faktisk netop grundloven, og § 70 siger jo: »Ingen kan på grund af sin trosbekendelse eller afstamning berøves adgang til den fulde nydelse af borgerlige og politiske rettigheder ...«.
Så hvordan forstår fru Pernille Vermund egentlig den her paragraf?
Heidi Bank (V), 2019-10-03:
Jamen det er jo fair nok, at I har det udgangspunkt, men I mangler stadig væk at få svaret på, om danske klimareduktioner går forud for internationale og for europæiske klimareduktioner.
Altså, hvad prioriterer I først, når man står og skal lave aftalerne?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-03:
Altså, enten udtrykker jeg mig rigtig, rigtig dårligt heroppe, eller også har man en eller anden intention om at fordreje, hvad der bliver sagt, for jeg snakkede om fødevareproduktion og ikke om, hvad der bliver lagt på tallerkenen.
Vi har jo faktisk ret stor eksport af fødevarer fra dansk side, så hvis vi ændrer vores fødevareproduktion, er vi sådan set med til at producere noget andet, også til eksport.
Vi vil gerne gå ind at se på, hvordan vi kan gøre noget gennem afgifter – jeg tror ikke, det er nyt, at vi har foreslået afgifter på oksekød, og det har vi diskuteret mange gange.
Det er jo en måde at gå ind at regulere, hvor meget forbrug af kød der er ude hos den enkelte borger.
Vi vil gerne gå ind at se på, hvordan vi arbejder med måltidspolitik i det offentlige.
Det er jo den her måltidsplan om, hvordan man kan lave mere klimavenlig mad i Københavns Kommune.
Så vi vil gerne arbejde for det alle mulige steder, og samtidig handler det altså om fødevareproduktionen.
Heidi Bank (V), 2019-10-03:
For et parti, der siger, at de tager klimaet som det måske allermest alvorlige, så synes jeg, at Alternativets ordfører skylder Venstres tidligere spørger, Marie Bjerre, et ordentligt svar.
For når der bliver spurgt om, om danske klimareduktioner går forud for internationale klimareduktioner, så begynder Alternativets ordfører at tale om, hvad danskerne putter på tallerkenen.
Derfor har jeg brug for at høre, om Alternativet vil til at bestemme, hvad danskerne skal spise, og om det er noget, de vil føre ind i deres forhandlinger med regeringen.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-03:
Nu har landmændene haft det rigtig stramt, også de konventionelle, i lang tid, og heldigvis har vi jo faktisk ret massive subsidier til landbruget – vi støtter det økonomisk.
Og det skal vi da bruge til at lave den omstilling for vores natur og vores miljø og vores klima.
Det synes jeg faktisk vi skal se på hvordan vi kan hjælpe med at omstille.
Anni Matthiesen (V), 2019-10-03:
Noget af det, som jeg også godt kunne tænke mig at spørge lidt ind til i den forbindelse, er, at det jo ofte er forbrugernes efterspørgsel, der næsten afgør, hvor meget der skal produceres ude hos landmændene, kan man sige.
Og noget af det, som vi jo faktisk oplever netop i de her måneder, er, at rigtig mange økologiske landmand faktisk har det vanskeligt, fordi kornpriserne på verdensplan jo er faldende.
Og det betyder jo egentlig, at vi måske er i en situation, hvor økologiske landmænd kan blive nødt til at vende om og blive konventionelle.
Der vil jeg gerne have en kommentar fra Alternativet til det.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-03:
Nu tror jeg ikke, at det kommer bag på spørgeren, når jeg så siger: Alternativet kommer ikke med krav, vi kommer med ønsker, vi kommer med gode løsninger, vi kommer med ideer.
For det er sådan, vi tror på at vi sammen politisk kan lave de gode løsninger.
Men siden vi startede Alternativet, har vores mål om at være 100 pct. økologisk i 2040 i Danmark sådan set været en del af vores politik, og det er det også, når vi diskuterer klimalov, finanslov og landbrugspolitik inden for EU-området osv. Så det er en fuldstændig central del af vores politik, og det bliver det ved med at være.
Anni Matthiesen (V), 2019-10-03:
Og tak for ordførertalen, der spændte fra fængsel og så over til lidt økologi igen.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-03:
Jo, og det er derfor, at vi – igen – er rigtig optaget af, hvordan det faktisk er, vi arbejder med resocialisering.
Hvordan er det, vi arbejder, også med at få offeret videre bagefter?
Og vi er rigtig optaget af, at vi ikke bare må tro, at vi løser det ved at smide folk i fængsel.
Det er ikke al kriminalitet, der bare er løst med det.
Hvordan er det, vi får samfundet til at køre videre?
Hvordan er det, vi får ofrene til at få det bedre?
Hvordan er det, vi sørger for, at vi ikke ser folk, der bliver mere og mere kriminelle, ryger i fængsel, kommer tilbage og laver mere kriminalitet osv.?
Så jeg tror mere, det er hr. Peter Skaarup, der valgte at stramme det, jeg sagde, gevaldigt.
Peter Skaarup (DF), 2019-10-03:
Jeg synes da, det var godt, at vi lige fik den afklaring.
For så er det måske ikke så kontant, som det blev sagt her under debatten, eller jeg hørte det i hvert fald blive sagt fra hr. Rasmus Nordqvists side.
Og er hr. Rasmus Nordqvist ikke enig i, at det altså kræver en fast hånd – sådan at vi ikke får selvtægt fra samfundets side – at tage den kriminalitet på sig og sikre, at straffen kommer?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-03:
Nogle gange har jeg det med de her åbningsdebatter lidt ligesom med de der fodboldkampe, for jeg har hørt, at man kan spole tilbage, så man lige kan få den rette ordlyd med.
For jeg talte ikke om, at gerningsmanden skulle have det bedre.
Jeg snakkede om en retsfornuft; hvordan er det, vi får resocialiseret, så folk ikke går ud og laver kriminalitet igen?
Jeg snakkede ikke om kun ; jeg snakkede bare om, at vi skal begynde at bruge en retsfornuft, når det er, at vi arbejder med straf, altså at det ikke kun kører på retsfølelsen, men også retsfornuften.
Men vi kan måske se det igennem sammen, for jeg synes godt nok, det var en stramning af det, jeg sagde, at gerningsmændene skulle have det bedre.
Nej, det var ikke det, jeg sagde.
Jeg snakkede om, hvordan vi sørger for, at folk ikke går ud og begår kriminalitet igen.
Det må være vores alle sammens opgave også at se på: Hvordan er det egentlig, vi lykkes med en resocialisering, så vi ikke ser folk, der er kriminelle, ryger i fængsel og kommer ud og laver kriminalitet igen og igen?
Hvordan er det, vi faktisk gør noget ved det her, så vi har et samfund uden kriminalitet?
Det synes jeg da må være det, vi stræber efter.
Jamen igen: Jeg accepterer ikke den præmis, at det hedder enten-eller.
Det her handler om, hvordan det er, vi rykker i forhold til klimaet.
Hvordan gør vi det regionalt, hvordan gør vi det helt lokalt, hvordan gør vi det nationalt, hvordan gør vi det europæisk, hvordan gør vi det globalt?
Vi skal handle på alle dele i forhold til klimaet.
Vi kan ikke sidde og pege fingre ad nogen og sige: Nej, vi vil ikke gøre noget her, for de skal gøre noget dér.
Vi skal handle, og det skal vi gøre nu, og det skal vi gøre herhjemme, og det skal vi gøre ude i verden.
Samira Nawa (RV), 2019-10-03:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til Nye Borgerliges noget sammensatte forhold til grundloven.
For på den ene side hører man Nye Borgerlige sige, at nye borgere, der kommer til Danmark, skal sætte grundloven højere end alt andet, og hvis ikke de gør det, kan de tage deres ting og rejse ud af Danmark, som en spidskandidat for Nye Borgerlige i Nordjylland har formuleret det.
På den anden side har vi så også Nye Borgerlige, som har lanceret en stribe af forslag, som noget nær strider imod grundloven, f.eks. at stoppe for salg af offentlig jord til moskébyggeri, at stoppe tilskud til muslimske privatskoler og at undlade at give statsborgerskab til borgere fra ni lande, som er overvejende muslimske.
Så vil fru Pernille Vermund bekræfte, at Nye Borgerliges syn på grundloven er, at dem, der måtte være nye borgere, skal sætte den højt, allerhøjest, mens Nye Borgerlige gerne må tilsidesætte den for at nå sine politiske mål?
Pernille Vermund (NB), 2019-10-03:
Vi har flere konkrete bud.
Først og fremmest mener vi, at pengene i langt højere grad skal følge borgerne.
Det betyder, at de penge, der følger med, når et barn skal i daginstitution eller i skole, når en ældre skal på plejehjem osv., selvfølgelig skal følge den enkelte borger og ikke tildeles institutionerne, således at kommunerne, som det er i dag, kan sidde og skalte og valte med pengene.
Det betyder, at vi ikke får den her nedlægning af lokale små skoler og dermed også bysamfund.
Vi har også en plan om en infrastruktur, som i langt højere grad end i dag binder Danmark sammen på tværs.
Dels skal afgifterne på benzin, biler osv. ned, og dels skal vi arbejde for trafikal ligestilling.
Morten Dahlin (V), 2019-10-03:
Tak til fru Pernille Vermund for det meget klare svar, og det er i øvrigt en holdning, som jeg til fulde deler.
Pernille Vermund (NB), 2019-10-03:
Det var et meget specifikt spørgsmål, som er så langt væk fra noget, jeg nogen sinde har talt om i min tid som partiformand, men jeg har gudskelov talt om det tidligere.
For mig er det jo lidt vildt, at vi stadig har store sorte huller i vores samfund, hvor der ikke er dækning, og hvis regeringen og et flertal i Folketinget vitterlig mener, at vores infrastruktur også på det digitale område skal forringes, så er det et skridt i den forkerte retning.
Det er ikke en borgerlig rettighed at få statsborgerskab i Danmark, når man kommer som udlænding.
Hvis det var det, var der jo ikke nogen grund til, at vi skulle vedtage love om det.
Det er sådan, at det er os her i Folketinget, der vedtager lovene, hver gang der er nye mennesker, der skal have statsborgerskab i Danmark, og sådan skal det fortsat være.
Som jeg sagde i min tale, kommer vi til at arbejde konstruktivt for at trække Danmark i den rigtige retning.
Og på det her område er der ingen tvivl om, at der er behov for, at vi står sammen i en erkendelse af, at hvis vi vil have et velfærdssamfund, skylder vi de mennesker, der er syge og nedslidte, at de får en værdig behandling.
Vi mener jo så, at vejen hertil er at trække de mennesker ud af jobcentrene, lukke jobcentrene, skabe en anden løsning, hvor det som sagt kun bliver en uvildig lægefaglig vurdering og ikke kommunale sagsbehandlere, der skal vurdere, om folk er for syge til at arbejde.
Jesper Petersen (S), 2019-10-03:
Det synes jeg er gode toner, absolut.
Som bekendt er det vigtigt for regeringen at komme videre i vores arbejde med at få skabt en ret til tidlig tilbagetrækning.
For os tæller alle mandater lige meget.
Vi synes, det er vanvittig vigtigt, og vil godt med den erkendelse høre, om Nye Borgerlige kan se sig selv på en eller anden måde som en del af den proces, eller hvad tænker fru Pernille Vermund her et par måneder efter valget, hvor det tydeligvis bliver et vigtigt emne?
Pernille Vermund (NB), 2019-10-03:
Tak for spørgsmålet.
Nye Borgerlige er definitivt enige, og jeg er faktisk glad, for da jeg gik herop og på vejen fik tilbudt et bolsje af Socialdemokratiet, tænkte jeg: Er det her sådan bestikkelse, eller er det et hold kæft-bolsje – hvis man må man sige det – nej, er det et luk munden-bolsje?
Og så tænkte jeg: Okay, nu kommer der et eller andet.
Men ja, det er vi fuldstændig enige i.
Det er et akut problem, at vi har en gruppe borgere, som er både syge og nedslidte, og som i dag bliver kostet rundt i systemet.
Man får ikke den værdige behandling, man kræver, og som vi skylder dem.
Jeg er arkitekt.
Jeg har tilbragt det meste af min tid i byggebranchen.
Jeg ved godt, at der er håndværkere, som arbejder ud over de 37 timer, de skal arbejde, og at de ikke leverer alt , hvad de skal, til statskassen.
Det ændrer ikke ved, at den her gruppe er for stor.
Og de kræver en værdig behandling.
Jesper Petersen (S), 2019-10-03:
Tak for det, og velkommen til fru Pernille Vermund.
I talen var ordføreren også inde på spørgsmålet omkring nedslidte.
Det var specifikt i forhold til jobcentre.
Men som bekendt fylder det meget for regeringen at få skabt en ret til tidlig tilbagetrækning, og efter at Nye Borgerlige er kommet ind i Folketinget, er vi ved at afsøge, hvor partiet egentlig står henne på forskellige punkter.
Jeg vil egentlig godt høre, om partiet er enig i, at vi her har en udfordring med en gruppe i Danmark, som er nedslidte, og hvor hjælpen i dag ikke er god nok, og hvor mulighederne for dem ikke er gode nok.
Er I enige i diagnosen?
Morten Dahlin (V), 2019-10-03:
Tak til fru Pernille Vermund for talen, og tillykke med debuten på talerstolen.
Pernille Vermund sagde i sin tale, at hun ikke var med på den værste, men derimod var med på den bedste.
Og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ind til, om fru Pernille Vermund mener, at det er det bedste eller det værste, når den socialdemokratiske regering nu har meddelt, at de ikke ønsker at videreføre den bredbåndspulje, der under den gamle regering var med til at sikre hurtigt internet til danskerne i landdistrikterne.
Anders Kronborg (S), 2019-10-03:
Men det vil sige, at jeg også hører, at fru Pernille Vermund anerkender, at der er en udfordring i forhold til arbejdsmarkedet, og at der er rigtig mange i f.eks. Sydjylland, der er nødt til f.eks. at tage medicin for overhovedet at klare dagligdagen.
Skal jeg forstå det sådan, at fru Pernille Vermund går konstruktivt, aktivt ind i de her forhandlinger for simpelt hen at skabe nogle bedre vilkår for dem, der er kommet tidligst på arbejdsmarkedet og er mest nedslidt?
Pernille Vermund (NB), 2019-10-03:
At vi skal gøre tingene helt, betyder jo ikke, at vi alle sammen skal være enige om alt.
Det ville være et ganske, ganske forfærdeligt land at leve i, hvis et Folketing kun havde én holdning, én mening.
Når Nye Borgerlige er imod klimaloven og en lov om, at vi i 2030 skal have en reduktion i Danmark af CO 2 -udledning på 70 pct. – altså på 10 år – er det jo, fordi vi i forvejen har en Parisaftale, som er ret vidtgående, som forpligter os til at reducere med 40 pct., og som forpligter de øvrige EU-lande til det samme.
Når vi skal gå længere, betyder det, at der er danske familier, danske virksomheder, danskere i det hele taget, som skal spændes hårdere for.
Så ved jeg godt, at man fra venstrefløjens side vil sige: Jamen det her kan vi udligne med omfordeling.
Og der siger jeg bare: Jeg ønsker ikke et samfund, hvor en klimalov bliver brugt som løftestang for at indføre planøkonomi og socialisme.