runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2020-06-09:
Men hvis nu den konservative ordfører bevægede sig lidt ud i virkeligheden på en almindelig arbejdsplads, ville han også vide, at det er enormt svært for en arbejder at bevise, at en arbejdsbetinget lidelse er påført på en arbejdsplads – enormt svært.
Jeg har siddet med masser af sager, hvor vi simpelt hen ikke kunne løfte bevisbyrden, selv om alle vidste det, og hvor dommeren sagde: Det lyder ret logisk det her, men bevis er det ikke.
Og det vil sige, at man bare smider bevisbyrden over på arbejderen.
Jeg ved ikke, om det er hård retorik, men der er 2.000 danske arbejdere, der dør hvert eneste år på grund af dårligt arbejdsmiljø.
Er ordføreren ikke klar over det?
Derfor er det så vigtigt, at vi snakker åbent og ærligt om, hvad det her er for et problem.
Det handler om liv og helbred for en meget stor gruppe af vores folk.
Naser Khader (KF), 2020-06-09:
Jo, jeg er meget klar over det, og derfor siger jeg, at vi har lavet en ny vejledning, der faktisk er et godt skridt i den rigtige retning, i forhold til at man nu ikke skal dokumentere, men sandsynliggøre at det er sket på arbejdspladsen, og det synes jeg er tilstrækkeligt.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-09:
Tak for det.
Jeg vil gerne høre, om ordføreren ikke er enig med mig.
Vi er et eller andet sted de øverste arbejdsgivere for de offentligt ansatte, som vi beder om at gå ud i fronten og udsætte sig for den risiko, som det har været at arbejde i f.eks. plejesektoren i hele det her forløb – ovenikøbet på baggrund af nogle sundhedsvejledninger, der siger, at man ikke behøver at bruge værnemidler.
Vi beder dem om at gå ud at udsætte sig for det her.
Skal de så bagefter bevise, at de har samlet smitten op i forbindelse med deres arbejde?
At løfte den bevisbyrde kan være fuldstændig umulig.
Burde vi ikke sikre, at dem, der rent faktisk efterfølgende bliver syge af det her, også er sikret den erstatning, som de bør have?
Naser Khader (KF), 2020-06-09:
Jeg har været med til at sige, at frontmedarbejderne, folk, der arbejder i sundhedssektoren, har været nogle helte under covid-19-krisen.
De var meget, meget aktive i samfundet, mens andre jo blev sendt hjem, og det skal de påskønnes for.
Derfor synes jeg også, det er fint, at vi nu er blevet enige om at lave om på vejledningen, sådan at man ikke længere skal dokumentere, men sandsynliggøre, at man er blevet smittet på arbejde.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-09:
Men når vi nu er enige om, at vi faktisk har en gruppe her, som virkelig har udført et kæmpe arbejde, som virkelig bør have en kæmpe anerkendelse, kunne vi så ikke også være enige om at sikre dem, så det ikke er dem, der skal bevise, hvordan de er blevet syge?
Naser Khader (KF), 2020-06-09:
Jeg mener, at vi er nået meget, meget langt med vejledningen.
Her skal de kun sandsynliggøre det og ikke dokumentere det, og det er jo et stort skridt i den rigtige retning.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-06-09:
Først tak til Dansk Folkeparti for at bringe det her på bane.
Grundlæggende handler det her om, at vi står over for arbejdsskader, som vi førhen ikke har kendt til.
Og kan vi så sætte det her i en kategori som andre arbejdsskader, hvor man går på arbejde, måske på en byggeplads, og kommer fysisk til skade?
Men det her er jo anderledes.
Det er noget vanskeligere, når det handler om at skabe en dokumentation for, hvornår det er sket.
Jeg synes, det er rimeligt, at rigtig mange af de mennesker, som arbejder i plejesektoren eller på sygehuse og andre steder, får en rimelig og en fair mulighed for at få anerkendt det, hvis der sker en arbejdsskade.
Grundlæggende er vi ikke særlig optimistiske, eller hvis jeg skal sige det på en stille og rolig måde, er der plads til forbedring, når vi taler om arbejdsskader og hele det system, som er i forbindelse med det.
Vi mener ikke, at det lever op til, hvordan et moderne samfund i 2020 burde være.
Når vi så kigger på det konkrete beslutningsforslag omkring bevisførelse, altså om det skal være omvendt bevisførelse, og hvem bevisbyrden skal hvile på, er det klart, som også andre ordførere har sagt – jeg tror faktisk også, at Dansk Folkeparti anerkender det – at det rejser nogle problematikker, nogle dilemmaer, som jeg synes vi skal drøfte nærmere.
For hvor er begrænsningen i den omvendte bevisførelse, hvor sker sandsynliggørelsen henne?
Jeg kan godt forstå det, når man henviser til offentligt ansatte, for der er det mere klart, men hvad med den person, der har 2 timers arbejde eller måske 5 timers arbejde bag en kasse i en købmandsforretning, hvordan kan købmanden sandsynliggøre, at det er sket der og ikke i hendes fritid, på studiet eller på en skiferie, hvis hun har været det, eller andre steder.
Der er da en lang række problematikker omkring de her ting, som vi absolut i Nye Borgerlige er åbne over for at debattere og diskutere hvordan skal være.
Den vejledning, der er kommet vedrørende sandsynliggørelse, synes vi rykker noget af vejen, men er der plads til at rykke den længere, så det giver en større sikkerhed, for det er jo en reel bekymring, som vi hører derude, altså at de ikke føler sig betrygget ved det, der er nu.
Og når man ikke føler sig betrygget ved det, der er nu, synes jeg også vi har et ansvar herindefra for at tage det op og se, om vi så kan rykke nærmere på at få den her betryggelse.
Betyder det, at der skal ske en fuldstændig omstilling i det, så det er fuldstændig omvendt bevisbyrde?
Det er jeg ikke sikker på er den rigtige løsning, så det må vi prøve at snakke os frem til.
Men vi har behov for, at der sker en eller anden større grad af beskyttelse mod den bekymring, som der helt reelt er derude blandt nogle af vores medborgere, som er ansat af staten, hvorfor vi er arbejdsgivere for dem.
Christian Juhl (EL), 2020-06-09:
Jeg kan godt forstå ordførerens reelle udtryk for, at det her skaber dilemmaer, for det gør det også.
Det er noget nyt, det er en ny sygdom, det er en sygdom, som ikke lige kan spores tilbage til et bestemt tidspunkt, og man kan heller ikke finde personen, der er kommet med sygdommen, for der er rigtig mange, der er løbet rundt med sygdommen.
På den måde er det noget nyt, men det er ikke noget særligt.
Af arbejdsmiljø- og arbejdsskadehistorien kan vi se, at der i industrien er kommet nye kemikalier, nye dampe, nye fibre og andre ting, som er taget i brug, og så er man blevet syg, og så siger vi: Hov, det her har vi da ikke oplevet før.
Det har vi prøvet rigtig mange gange.
Der har sågar været situationer, hvor arbejdsgivere har brugt f.eks. asbest, selv om der lå gamle rapporter, der sagde, at det er hamrende farligt, og at en enkelt fiber kan give kræft.
Så det er ikke noget nyt.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-09:
Tak for det.
Tak for talen.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren ikke er enig i, at vi som samfund har sendt en stor personalegruppe ud som frontpersonale på sundhedsområdet – i høj grad ude i ældreplejen – og lavet sundhedsanbefalinger, der siger, at de ikke skulle bruge værnemidler, og bedt dem om at udsætte sig for en risiko.
Nu står vi her efterfølgende og siger: I har udsat jer for en risiko.
Vi vil ikke tage ansvaret for at give jer erstatning, hvis I får nogen følgeskader af det, vi har bedt jer udsætte jer for.
Er det rimeligt?
Samira Nawa (RV), 2020-06-09:
Det er helt rigtigt, at der er en gruppe mennesker med såkaldte kritiske funktioner i samfundet, der virkelig har knoklet, hvor andre har siddet hjemme, og det skylder vi dem en kæmpe og enorm tak for.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at der kom den her nye vejledning, hvor man, hvis man har fået covid-19-smitten, ikke skal dokumentere, men sandsynliggøre, at den er overført i forbindelse med arbejde.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-09:
Så det vil sige, at takken til det personale er en tak.
Jeg hører somme tider de personalegrupper, både sygeplejersker og assistenter og andre, stille sig op og sige: Hvad er det, vi kan få for vores store indsats?
Det er, at der står nogen et eller andet sted og siger tak.
Det, de måske har brug for, er, at de rent faktisk kan få den arbejdsskadeerstatning, som de kan få brug for.
Samira Nawa (RV), 2020-06-09:
Naturligvis skal der lyde en tak, og det synes jeg sådan set også har værdi, men derudover kan man også gøre mere, og det mener jeg sådan set også er gjort med den nye vejledning.
Vi skylder jo, når vi laver ting, også at se, hvordan det fungerer, forud for en ændring, eller når der bygges ovenpå.
Christian Juhl (EL), 2020-06-09:
Tak for det.
Radikales ordfører nævnte, at det kunne risikere at give en øget udgift til forsikring.
Er det ikke rigtigt, at vi bør være enige om, at det er det sekundære?
Det er primære er, at mennesker kan føle sig trygge, når de gør en ekstra indsats, og hvis de så bliver syge, er samfundet der til at sige, at der ingen tvivl er om, hvor vi står, for så står vi bag de mennesker og sørger for, at de får en ordentlig behandling.
Er det ikke rigtigt, at forebyggende arbejde ikke handler om at vente og se, om det, vi nu har, fungerer, men forudse, at der kan opstå nogle problemer, og så sørge for, at det ikke sker?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-06-09:
Jeg vil så alligevel fastholde, at det er en ny måde.
For hvis du f.eks. som tømrer har arbejdet med asbest inden for dit erhverv, er der stor sandsynlighed for, at det er derved, du har fået sygdommen.
Ved covid-19 har vi ikke nogen hundrede procent sikker måde at kunne dokumentere, om hende, som arbejder ved kassen 2 timer i en butik, har fået det ved de 2 timers arbejde der, eller om hun har fået det via sit studie, hvor de har været sammen, eller om hun har fået det via de veninder, hun er sammen med, eller i forbindelse med den sport, hun dyrker, på.
Så der kan være en lang række områder, hvor det ikke er let at sandsynliggøre, hvad årsagen er, og hvor det er sket.
Men er den så fyldestgørende, at man kan være betrygget ved den?
Nej, det synes jeg faktisk ikke den er, og derfor kommer jeg også Dansk Folkeparti i møde ved at sige, at jeg synes, der er behov for at kigge yderligere på det her.
Har jeg lagt mig fast på, om det gør, at vi skal dreje den fuldstændig om, som Enhedslisten mener?
Der er jeg ikke nået til endnu.
Christian Juhl (EL), 2020-06-09:
Tak for det.
Jeg forstod det sådan, at Radikale Venstre er enig i, at forsikringspræmien er sekundær i den her debat, og at det rent faktisk handler om de mulige skadede personer.
I den sammenhæng vil jeg spørge: Kan ordføreren forestille sig, at vi i samfundet nogle gange vender bevisbyrden om, fordi den i særlige situationer, som f.eks. den her, er umulig for den skadede at løfte?
Samira Nawa (RV), 2020-06-09:
Når jeg nævner virksomhedernes økonomi, er det jo sådan set, fordi Folketinget og regeringen træffer beslutning om at åbne samfundet op.
Den måde, som vi i modsætning til meget tidligt i forløbet nu omgås hinanden på, er væsentlig anderledes.
Vi ser hinanden mere og sidder tættere og alle de her ting.
Det spiller også en rolle, i forhold til hvor man bliver smittet, om det er på arbejdspladsen, eller om det er ved en fødselsdag, ved en demo, eller hvad det nu er, man går til.
Karsten Hønge (SF), 2020-06-09:
Folketinget har gennemført en lang række gode initiativer for at få os alle sammen sikkert igennem coronatiden, og vi har faktisk været ret gode til at komme rundt i hjørnerne, og nu har vi ovenikøbet også fået Arbejdstilsynet helt op i gear.
Der har jo tidligere været tvivl om, hvorvidt covid-19 kunne anerkendes som en arbejdsskade, men det er heldigvis også på plads nu.
En arbejdsskade er jo frygtelig nok i sig selv og skal ikke forværres ved, at der er utryghed om, hvorvidt skaden kan anerkendes.
I en krisesituation, som vi er midt i, har vi brug for at passe ekstra godt på de mennesker, som er sendt helt i front, og i en længere periode i starten af krisen ovenikøbet uden at de havde fået stillet tilstrækkelige værnemidler til rådighed.
Mennesker, som igennem deres helt nødvendige indsats i f.eks. hjemmeplejen eller som hjemmesygeplejersker, bliver smittet med covid-19, skal ikke ud i en længere bevisførelse.
Man kunne jo forestille sig den modsatte påstand.
Måske er sosu-assistenten, lægen eller portøren jo blevet smittet i weekenden eller over en kop kaffe med naboen, og det kan jo være svært eller nærmest umuligt at bevise, at smitten blev overført præcis i en arbejdssituation.
Det er det, der gør den her situation til noget helt særligt og ikke umiddelbart sammenlignelig med andre arbejdsskader.
Det giver tryghed at vide, at AES som udgangspunkt skal anerkende covid-19 som arbejdsskade, medmindre det modsatte kan bevises.
Smittesituationer er noget andet end det, at man kommer til skade på en anden måde.
Og på grund af de særlige omstændigheder – den her særlige krisesituation, hvor vi heller ikke har passet ordentligt på frontpersonalet fra starten, og hvor det kan være nærmest umuligt at bevise, at smitten skulle være opstået på arbejdet – er SF positiv over for beslutningsforslaget.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-09:
Jeg vil sige mange tak for talen, og tak for støtten til det her.
Jeg hørte det sådan, at SF's ordfører og SF som sådan også mener, at vi som samfund har et ansvar, og at vi faktisk tager ansvaret for at sikre, at det her personale, som vi sendte ud uden værnemidler i starten, kan få en erstatning i det øjeblik, hvor de får en efterfølgende skade.
Samira Nawa (RV), 2020-06-09:
Tryghed især i en sådan situation, som covid-19 har bragt Danmark og resten af verden i, er i særdeleshed afgørende.
Det er jo derfor, at Folketinget gang på gang har vist, at vi kan træde sammen og ændre og hastebehandle vores lovgivning, så vi netop sikrer tryghed for personalet, der er i frontlinjen, for pårørende, for mennesker i risikogrupper osv.
Det er netop derfor, at jeg vender tilbage til, at der også er kommet en ny vejledning, og at vi selvfølgelig skal afvente og se, hvordan den virker.
Men der er kommet en ny vejledning på baggrund af covid-19, som gør, at mennesker ikke skal dokumentere, men sandsynliggøre, at smitten er opstået i forbindelse med arbejdet.
Henning Hyllested (EL), 2020-06-09:
Nej, det vil vi ikke, og det vil vi ikke af de grunde, jeg nævnte.
Vi synes egentlig, det er overflødigt.
Vi mener, at vi kan aflæse, at transportministeren er i gang på den her front, er i gang med at fremskaffe de midler, som skal fremskaffes, så vi kan få et ordentligt og velgennemarbejdet beslutningsgrundlag for, hvad det så er, vi skal træffe beslutninger om med hensyn til dobbeltsporet.
Vi har jo i det hele taget jernbanen som første prioritet, og det er hårdt tiltrængt, som jeg sagde, da jeg henviste til serviceeftersynet, så der skal ikke herske nogen tvivl om, at det får Enhedslistens støtte som noget af det første, når vi er kommet så langt.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-06-09:
Jo, absolut.
Jeg mener i øvrigt også, at der ligger relativt mange frie midler i den her pulje – specielt set i lyset af coronaen, som jo også har bremset meget.
Så jeg vil tro, at det er det helt rigtige tidspunkt at få undersøgt det her på.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-06-09:
Jeg er helt enig i, at vi skal kende prisen på grisen eller i det her tilfælde på en banestrækning.
Transportministeren har jo svaret den konservative ordfører og mig selv på et spørgsmål om EU-støttemidler, altså de såkaldte CEF II-midler, på det her område.
Mener ordføreren ikke også, det er væsentligt, at hvis Danmark ønsker en prioritering ind i det fælleseuropæiske program, som alt andet lige kører lige nu for 2021 og over en 7-årig periode, at vi også får en afklaring i Danmark, fordi det er forudsætningen for, at man kan byde et dansk projekt ind i en EU-sammenhæng i forhold til potentiel støtte?
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-06-09:
Det er jeg meget enig i.
Det eneste, jeg dog vil gøre opmærksom på, er, at forskellen mellem de 550 mio. kr. og de 760 mio. kr. cirka svarer til det overlap, der skal være, på omkring de 30 pct. Men det ændrer jo ikke ved, at vi skal kende prisen på den berømte gris.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-06-09:
Tak til den konservative ordfører for opbakningen.
Det var ikke spørgerens far, men en anden god konservativ, der var minister på det område.
Jeg er helt enig med den konservative ordfører i, at det er væsentligt, at man kender prisen på noget, også før man går ind i nogle forhandlinger om, hvorvidt noget skal prioriteres, og i hvilken rækkefølge det skal prioriteres.
Nu fremførte jeg jo tidligere over for nogle af de andre ordførere, at da VK-regeringen tilbage i 2009 besluttede den første del af dobbeltsporet, afsatte man 760 mio. kr., og man endte så med, at prisen på færdiggørelsen af den første del af dobbeltsporet blev omkring 550 mio. kr.
Set i lyset af at det var 20 km, og at vi nu mangler 12 km, er det så ikke efter den konservative ordførers opfattelse væsentligt, at vi også får et beslutningsgrundlag, som ikke ligger og svinger mellem 300 og 800 mio. kr., men at vi får et reelt beslutningsgrundlag i det her Folketing?
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-06-09:
Mange tak.
Meget er jo sagt i denne sag i dag, og jeg vil godt have taget ad notam, at hr. Henning Hyllested og jeg rent faktisk er enige i en sag her, nemlig om, at vi skal have kigget på at få lavet det dobbeltspor mellem Tinglev og Padborg.
Det kørte jo fra 1908 til 1938, hvorefter det blev nedlagt på grund af forsvarsmæssige udfordringer.
Det er en kæmpe flaskehals.
Og det er jo både ud fra, at vi er det eneste land nord for Italien, så vidt jeg husker, som ikke har et dobbeltspor til vores godstransport dernede, og samtidig ud fra, at det sviner, at jeg bestemt synes, det er noget, vi skal have gjort noget ved.
Mit udgangspunkt er, at jeg synes, at vi skal tage en afstemning om det, og det synes jeg, fordi jeg er barnebarn af Jørgen Nielsen.
Jørgen Nielsen var landmand nede fra Sølund, og Jørgen Nielsen har med garanti kastreret flere grise, end jeg har spist ærter.
Og det, jeg vil sige med det, er, at han kendte prisen på grisen – og det kan jeg også rigtig godt lide.
Uden dog at sammenligne dobbeltsporet med en lokalbane fra Aarhus til Odder vil jeg sige, at det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi kender prisen.
Så det synes jeg at vi skal få undersøgt – aber sofort, som man siger nede i den region.
Henning Hyllested (EL), 2020-06-09:
Jo, og det er vi også i færd med.
Vi befinder os efter min mening langt inde i straffesparksfeltet, og jeg er klar med et hovedstød eller et taxaspark, eller hvad det skal være.
Jeg tror såmænd ikke, at det bliver nødvendigt, for jeg kan ikke få det til andet, end at transportministeren er indstillet på, at det her skal blive til noget.
Det må nødvendigvis besluttes i sidste ende, når vi sidder i forhandlingerne om infrastrukturplanen, og der er jeg fuld af fortrøstning.
De kommer efter min bedste overbevisning i løbet af efteråret.
Anni Matthiesen (V), 2020-06-09:
Jeg ved jo, at Enhedslistens ordfører er fra en årgang, som også kender det ordsprog, der hedder, at man skal smede, mens jernet er varmt.
Og der er nogle gange, hvor man måske også skal vælge at sige: Er det ikke nu, vi sparker bolden i mål?
Jeg oplevede lidt det samme, kan jeg så afsløre, da jeg fik kæmpet grænsependlerbeskatningen på plads i forhold til udligningsaftalen; det var egentlig en kamp, man også havde taget her i salen i omkring 10 år.
Henning Hyllested (EL), 2020-06-09:
Der er strengt taget ikke noget problem, andet end at vi faktisk er af den opfattelse, at vi er på vej.
Jeg synes, at de tilkendegivelser, der er fra transportministeren, er tilstrækkelige.
Jeg er ikke i tvivl om, at vi ender med at have et rigtig godt og velkvalificeret beslutningsgrundlag, når vi til sin tid skal forhandle infrastrukturplanerne.
Jeg må sige, at med de tilkendegivelser, der har været i Folketingssalen i dag, hvor der efter min mening er rigtig god basis for at lave en fælles beretning mellem partierne, så synes jeg, at det er det, vi skal gå efter.
Det var det, jeg lidt var inde på i mit indlæg.
Jeg synes også, at der er gået lidt profilering i det her.
Det er jeg egentlig ked af, for det er en rigtig god sag, som vi også slås for.
Derfor synes jeg, vi alle sammen skal gå efter at lave en fælles beretning.
Anni Matthiesen (V), 2020-06-09:
Tak for talen.
Jeg lod mig provokere af de svar, som hr. Henning Hyllested kom med, for jeg synes, at det lidt er en gratis omgang, vil jeg sige til hr. Hyllested.
Man står på talerstolen og siger, at Enhedslisten selvfølgelig vil kæmpe det her igennem og selvfølgelig vil prioritere det her i forhandlingslokalet, men samtidig står man og siger, at man ikke vil stemme for et beslutningsforslag, som jo egentlig bare har det formål, at der bliver gjort klar til, at vi kan få enighed om at få det her på plads.
Hvad er årsagen til, at man ikke kan stemme ja til det her beslutningsforslag?
For jeg vil sige, at jeg jo egentlig kender Enhedslisten som også et parti, der ofte tør stemme ja og bakke op om beslutningsforslag her i Folketingssalen.
Så hvad er problemet her?
Henning Hyllested (EL), 2020-06-09:
Togfonden DK handlede jo i virkeligheden om noget andet.
Den handlede bl.a. om at realisere den timeplan, som i øvrigt i sin tid blev foreslået af den daværende statsminister Lars Løkke Rasmussen.
Det var det, som Togfonden DK handlede om.
Men som jeg også sagde i mit ordførerindlæg: Vi kunne egentlig godt have taget det med i Togfonden DK.
Det gjorde vi så ikke, og det er der rigtig mange forskellige grunde til.
Hvorfor tog man det ikke med i det store trafikforlig fra 2009?
Hvorfor er det ikke med der?
Hvorfor er det ikke med i VLAK-planen?
Det er det, jeg siger: Sådan kan vi blive ved med at skyde frem og tilbage på hinanden.
Jeg tror, vi skal konstatere, at der er rigtig bred opbakning bag det her foretagende nu, så jeg er fuld af fortrøstning om, at det her bliver til noget.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-06-09:
Det er jo fint nok, at ordføreren siger, at det får Enhedslistens støtte.
Sidst Enhedslisten bakkede en rød regering op i at lave ikke bare en infrastrukturplan, men en togplan, altså Togfonden DK, indgik færdiggørelsen af dobbeltsporet fra Tinglev til Padborg jo ikke.
Hvad er det, der gør, at syd- og sønderjyderne kan være sikre på, at det ikke netop bliver ved snakken, men at Enhedslisten mener noget på det her område, hvis Enhedslisten ikke engang vil støtte et beslutningsforslag, som jo grundlæggende bare handler om at få et opdateret beregningsgrundlag for, hvordan vi kan få færdiggjort dobbeltsporet, så vi har en fuld forbindelse fra Sydeuropa til Nordeuropa?
Mette Thiesen (NB), 2020-06-09:
Der er sagt rigtig meget heroppefra, så jeg vil egentlig gøre det rimelig kort.
Det her har jo været noget, der har været efterspurgt af bl.a. erhvervslivet i Sønderjylland rigtig længe.
Og vi deler sådan set det, der lige blev sagt af den konservative ordfører, nemlig at hvis man skal gå ind i et forhandlingslokale og reelt forhandle om noget, bliver man også nødt til at vide, hvad tingene koster.
Derfor er vi grundlæggende positive over for forslaget.
Det var det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-06-09:
Jamen absolut.
Jeg boede i USA nogle år, men så kan jeg huske, jeg var hjemme for at skulle tjene nogle penge og skulle arbejde på en glasfiberfabrik, som lavede vindmøller, og der snakkede jeg med deres tillidsrepræsentant, og hun spurgte mig, hvad jeg skulle lave.
Er du så sikker på, at du skal arbejde her?
for det skal du ikke gøre for længe, sagde hun så.
Det er sådan en fortælling om, at der er nogle ting, som vi skal have adresseret, og det synes jeg også vi skal på det område her, altså at vi skal lytte til den bekymring, der er fra sygeplejersker, sundhedspersonale og andres side.