runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-05-03:
Det var så et ikkesvar, som jo viser, at Venstre ikke bakker op om det her borgerforslag på den korte bane, men hellere vil have nogle debatter, hvor klima- og energiministeren f.eks. bliver sendt til Vordingborg til et offentligt møde, og så tror man, at problemet er væk.
Det er det jo ikke.
Nu ved jeg, at ordføreren har lidt kendskab til det kommunale, og vi står med en kæmpe opgave i, at der er et efterslæb på energibesparelser ude i de kommunale bygninger, og at nogle kommuner sådan set bliver bremset i at lave fornuftige investeringer.
Jeg vil godt høre, om ordføreren ikke kan se nogle muligheder i, at vi tillod kommuner at lave energirenoveringer, lave nye ventilationssystemer, f.eks. i skolerne, som kunne bidrage til at nedbringe energiforbruget.
Man kunne tage de projekter og gennemføre dem uden for anlægsloftet, så kommunerne kunne noget mere, altså at fik bedre rammer.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-05-03:
Det var da en mærkelig konklusion på det, jeg sagde.
Altså, jeg siger, at der er rigtig mange gode takter i borgerforslaget, og det, vi overhovedet kan indarbejde i den kommende klimalov, bliver indarbejdet i klimaloven.
Det er da ikke det samme, som at vi er imod.
Med hensyn til anlægsloftet er det fuldstændig korrekt; der er nogle udfordringer i det anlægsloft.
Men jeg kan jo ikke stå her fra Folketingets talerstol og forhandle på vegne af KL eller regeringen.
Men det er bestemt en problemstilling, som der er opmærksomhed på.
Christian Poll (ALT), 2019-05-03:
I den energipolitiske redegørelse, vi drøfter her i dag, skriver ministeren: »... Med energiaftalen er der fastlagt mål om netto-nuludledning i Danmark senest i 2050.
På den måde går Danmark foran i den globale og europæiske indsats for at leve op til Parisaftalen.«
Jeg vil høre, om ordføreren er enig i min frustration, når jeg læser den sætning.
Jeg undrer mig nemlig over, hvordan man kan gå foran ved at sætte samme mål, som der ligger i Parisaftalen.
Altså, nettonuludledning i 2050 – det jo det, hele verden skal nå, hvis vi skal leve op til Parisaftalen.
Så hvordan kan det blive til, at Danmark går foran i den globale og europæiske indsats, at vi sætter et mål ude i 2050, som alle, der har skrevet under på Parisaftalen, skal nå?
Skal vi bare have samme niveau som Saudi-Arabien, som Kina, som Indien og som de andre lande, der er med i Parisaftalen, eller burde vi ikke give den en ekstra skalle og sætte nogle langt mere markante mål, nogle tidligere mål og nogle mere ambitiøse mål for at være foran?
Jan E. Jørgensen (V), 2019-05-03:
Altså, nu står der jo udtrykkeligt senest i 2050.
På Frederiksberg har vi eksempelvis en lokal målsætning om at være CO 2 -neutral allerede i 2035.
Nu er der længe til 2050, og jeg føler mig forholdsvis overbevist om, at det tal vil blive sænket.
Men vi sænker det jo først, når vi kan se, at det er realistisk og muligt at nå.
Men Danmark er et foregangsland.
Jeg har set sådan nogle plakater, hvor der står: Gør Danmark til et grønt foregangsland igen!
Jamen det er vi jo.
Altså, der er ingen grund til at hænge med hovedet og være frustreret og trist.
Vi er i front i Danmark på det grønne område.
Og derfor er der sådan set ikke nogen grund til at være trist og ked af det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-05-03:
Tak for det.
Jeg bed mærke i, at ordføreren fremhævede regeringens klima- og luftudspil.
Men det er jo et klima- og varm luft-udspil, som er et valgoplæg, som kom i november, og hvor regeringen jo ikke har formået at forhandle mere end noget, der måske kan give nogle ganske få elbiler frem mod 2030.
Det er da et rent taberudspil.
Det, som jeg egentlig gerne vil spørge ind til, er den her klimalov, det borgerforslag om en ny klimalov, som skulle have været behandlet i tirsdags, og hvor Venstres sædvanlige energi- og klimaordfører har stillet en byge af spørgsmål, som så gør, at vi ikke får mulighed for at stemme om det borgerforslag.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre Venstre: Kunne den ikke være landet med, at et enigt Folketing vedtog det borgerforslag?
For der skal jo fremsættes et lovforslag efterfølgende, hvor man sådan set kunne præcisere, hvordan det er, man vil styrke Klimarådet, hvordan det er, at man vil leve op til 5 mia. kr. til klimabistand til verdens lande, og at det måske ikke var noget, man forpligtede sig til at komme med i den næste finanslov, men så den næste igen.
Kunne man ikke have skrevet sig ud af noget, hvor man sådan set kunne have samlet Folketinget om at bakke op om det borgerforslag?
Det kunne jeg ærlig talt godt tænke mig at høre.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-05-03:
Ja, men lad os se, hvad der sker.
Altså, jeg har efterhånden arbejdet med miljøområdet så længe, at jeg ved, at hvis jeg havde sagt, at vi skal være CO 2 -neutrale i eftermiddag, så havde hr. Christian Poll sagt, at det er alt for sent, og at det skal være om en halv time.
Og hvis jeg havde sagt: Okay, så gør vi det om en halv time – så havde hr. Christian Poll sagt, at det skulle have været gjort i går.
Så jeg er med på, at vi gerne vil være ambitiøse alle sammen, og det synes jeg også vi skal være.
Men der skal så også være en eller anden form for realisme i målene, for så når vi altså længst.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-05-03:
Man kan jo både være realist og ambitiøs.
Begge dele er faktisk muligt.
Det har det jo været på klimaområdet hidtil, indtil vi fik den her regering.
Det er fair nok.
Men den der hetz mod Alternativet synes jeg faktisk bare ikke er klædelig for ordføreren.
Sådan plejer ordføreren faktisk ikke at være.
Men når det så er sagt, vil jeg gerne spørge om noget helt andet, nemlig om havvindmølleparkerne i Vesterhavet, hvor Venstre jo har mange holdninger, og jeg synes, det kunne være rart at få at vide i Folketingssalen, hvad Venstres holdning egentlig er til de her to kystnære mølleparker.
For jeg kan notere mig i lokalpressen, at Venstre er meget imod dem.
Men så vidt jeg ved, har vi et energiforlig, som Venstre også står bag, og selv om det var i det oprindelige udspil fra Venstre, at man ikke havde lyst til at have de kystnære møller, så forventer jeg da, at de producenter, der har regnet med dem, lagt penge ud, brugt penge, ikke lige pludselig kommer til at opleve, at Venstre løber fra det.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-05-03:
At det ligefrem er en hetz mod Alternativet: Nu skal man måske passe på, at ens hud ikke bliver så tynd, at den sprækker; at jeg skulle have stået her fra Folketingets talerstol og hetzet Alternativet,
har jeg altså meget, meget svært ved at se.
Jeg tror, det er det kommende valg, der har gjort, at følelserne sidder uden på tøjet.
Men lad nu det ligge.
Jeg blev spurgt til nogle havvindmøller og lokal modstand.
Jeg kan bare sige, at regeringens politik jo fastlægges af regeringen, og jeg kender også til, at man nogle gange kan have nogle lokale særinteresser.
Sådan er det, men i sidste ende træffes der jo en fælles afgørelse.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-05-03:
Nu er der noget ganske særligt med de her to kystnære havvindmølleparker, ud over at aftalen er lavet, og at der er lavet et udbud, og at de snart bliver opsat – det er så lige blevet skubbet igen – nemlig at det jo ikke er sådan en tilfældig person, der har udtalt sig meget kritisk i forhold til dem, men at det er Venstres egen ordfører på området, og derfor er det, jeg er en lille smule i tvivl.
Jeg kan godt forstå, hvad regeringens holdning er, men jeg vil sådan set gerne høre, hvad Venstres nuværende klima- og energiordførers holdning er, og om det så er Venstres holdning.
Det er bare sådan, at vi ikke er i tvivl om det.
Jeg synes, det er helt afgørende, at producenterne har en vished for, at de aftaler, der er indgået, ikke lige pludselig bliver ændret med en efterfølgende milliardregning.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-05-03:
Der er ikke noget, der er ændret, og hvis det bliver ændret, er jeg helt sikker på, at fru Pia Olsen Dyhr får det at vide.
Christian Poll (ALT), 2019-05-03:
Jeg er klar over formuleringen senest i 2050, og det vil sige, at det så bliver i 2049 eller måske 2048.
Sagen er, at hvis man laver et blødt mål som det her, er det jo ikke mere end et år eller to, der er tale om.
Og jeg ved godt, at vi laver mange gode ting i Danmark, men vi har også slækket på ambitionerne, og der er rigtig mange ting, som vi kunne gøre langt bedre.
Og alt det ville man jo sætte ind i en god ramme, hvis man satte et ambitiøst mål ved f.eks. at sige, at det skulle være i 2040 eller endnu tidligere og ikke i 2050.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-05-03:
Jeg er helt indstillet på at gøre det på markedsvilkår og få prisen ned, og jeg er også glad for det, som Socialdemokratiet giver tilsagn om.
Det bringer mig så over til den anden del, som også i den grad mangler penge i forhold til energiaftalen, og som ordføreren selv var inde på i sin ordførertale, nemlig energispareordningen.
Jeg er helt indstillet på, at man skulle lave den om, det skal der ikke være nogen tvivl om, og jeg er helt enig med ordføreren i, at den nuværende ordning bestemt ikke var optimal.
Man skal kigge på den på en anden måde, men problemet er bare, at der er forholdsvis få penge sat af til energispareinitiativer.
Udfordringen er jo ikke de nye bygninger, for det har vi styr på, udfordringen er de gamle bygninger og ikke kun de offentlige bygninger, men private boliger, og her er det ikke nok med rådgivningsordninger, for her er der altså også behov for nogle gulerødder.
SF lægger jo op til, at vi gerne vi have en energisparefond efter valget og gerne på forskellige markedsvilkår og drevet billigst muligt, så almindelige danskere også får mulighed for at renovere deres huse.
Hvordan stiller Socialdemokratiet sig til det?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-05-03:
Ordføreren italesætter ligesom, at der er nogle mennesker, der bliver generet af vindmøller, og det lyder også, som om ordføreren sådan set vil undsige det energiforlig, som vi har, fra 2012, og ikke vil leve op til de aftaler, der er blevet indgået, om at opføre de kystnære havvindmølleparker, som har været i udbud, og som der i øjeblikket er en proces omkring.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvordan borgerne i Hvidovre har det, altså om de har et dårligere liv i Hvidovre, fordi der står et par vindmøller ude ved kysten ved Hvidovre.
Jeg synes, at der lidt er en tendens til, at man bliver for forskrækket over planlagte vindmøller, og jeg synes også, det interessant, at der er så mange turister, der kommer til Nyhavn, på trods af at man kan se vindmøller derfra.
Altså, der er nogle ting, der godt kan lade sig gøre, selv om man har et udsyn, hvor man også kan se den danske vedvarende energi-produktion.
Jeg vil godt høre, om ordføreren ikke synes, at det er gået lidt for meget amok med den der vindmøllemodstand.
Kan ordføreren ikke se, at det gået lidt amok med den her vindmøllemodstand?
Mikkel Dencker (DF), 2019-05-03:
Jeg fornemmer slet ikke, at der er nogen modstand mod vindmøller, men jeg fornemmer, at der er en modstand mod dårlig placering af vindmøller, og det synes jeg er meget reelt at tale om.
Der er folk, som bliver generet af lavfrekvent støj, lysglimt og skyggevirkninger, og det skal man tage alvorligt.
Der er også folk, der bare gerne vil have en køn udsigt, som naturen har skabt den, uden roterende vindmøller, og det synes jeg man kan imødekomme ved at sætte vindmøller op langt ude på havet.
Jeg vil da gerne takke spørgeren for omsorgen for Hvidovres borgere.
Der står ganske rigtigt tre store havvindmøller på sydspidsen af Avedøre Holme, og dem kan man se overalt i kommunen, uanset hvor man befinder sig.
Man kan ikke høre dem – det medgiver jeg – men jeg vil gerne sige, at jeg helst havde været fri for at have dem stående i horisonten, og jeg tror, der er mange, der har det på den måde.
Det kan man jo aftale aftalepartierne imellem, men det er der så nogle – bl.a. Enhedslisten – der har afvist.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-05-03:
Jeg er glad for, at borgerne i Hvidovre har et godt liv og kan se nogle vindmøller, som er med til at producere deres energi.
Nu har vi jo en rapport fra Klimarådet som gør opmærksom på, at kommer de her datacentre, er vi sådan set nødt til at udbygge med to ekstra, store havvindmølleparker.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens holdning til at leve op til de 55 pct. VE i 2030, som bliver fremhævet i forslaget til vedtagelse, og om ordføreren så er med på, at der skal bygges to ekstra havvindmølleparker inden 2030.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-05-03:
Jeg synes, det er afgørende, når man laver udbud og beder producenter om at byde ind, at man så ikke efterfølgende påfører dem en ekstra byrde.
Hvis vi skulle have besluttet fra starten af at stille et krav om, at møllerne skulle være 10 km ude eller 15 km ude eller noget tredje, så var det jo en anden sag.
Derfor er det jo lidt vigtigt energipolitisk set, om man kan regne med hinanden.
Det er derfor, vi har de her brede aftaler.
Vi kan se hinanden i øjnene og sige: Vi har stillet de her krav, vi sender det ud til producenterne, så de ved, hvad de kan regne med, og derefter kan de byde.
Jeg kan godt forstå, at der er nogle, der er frustrerede over at kunne se nogle møller.
Det kan jeg bestemt godt forstå.
Men nu er processen så langt, at jeg vil spørge, om det stadig er Dansk Folkepartis holdning, at man kan hive stikket.
Og er Dansk Folkeparti så både villige til at betale de penge, det højst sandsynligt vil kræve i erstatning til dem, der så mister noget – som producenter, der skal bygge – og efterfølgende at acceptere, at el fra havvindmøller kommer til at koste væsentlig mere?
For de fremtidige producenter, der så vil byde på havvindmøller, vil jo også have den risiko bygget ind, at de kan risikere, at Dansk Folkeparti kommer med yderligere krav.
Det synes jeg vil være nyttigt at vide for de videre energiforhandlinger.
Mikkel Dencker (DF), 2019-05-03:
Jeg kan ikke stå her på Dansk Folkepartis vegne og sige, at vi vil betale en regning uanset størrelsen på den, men vi vil meget gerne se på, hvordan vi kan flytte de her to kystnære havvindmølleparker ud et sted, hvor de ikke generer andre folk.
Men jeg synes da, det er ærgerligt at høre, at SF's formand står her i salen og siger, at bare fordi man har truffet en beslutning for flere år siden og man så opdager, at den nu måske ikke var den bedst mulige, så skal man altså holde fast i den alligevel.
Det synes jeg er ærgerligt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-05-03:
Jeg vil også mest af alt spørge ind til det med Vesterhav Syd og Vesterhav Nord, for synes ordføreren ikke, at det er rimeligt, når man laver en aftale med producenter og siger, at de må byde ind under visse betingelser, som er lavet med en kommune, med et byråd – et enigt byråd – at man så efterfølgende også siger til de producenter: I kan regne med, at vi også leverer på det, vi tidligere har lovet?
Eller er Dansk Folkeparti nu blevet et parti, der løber fra sådanne løfter?
Mikkel Dencker (DF), 2019-05-03:
I Dansk Folkeparti har vi ikke noget imod at bygge flere havvindmølleparker, men nu har vi allerede tre undervejs, så det må jo så blive nr. 4 og 5 i køen, kan jeg regne ud, hvis hr. Søren Egge Rasmussen vil have to yderligere.
Vi forudsætter, at allerede inden vi er færdige med at lave de tre, er vi nået til det punkt, hvor havvindmølleparker ikke længere skal have nogen økonomisk støtte.
Så for vores skyld gør det ikke noget, at vi får en park nr. 4 eller 5, hvis ikke de skal støttes økonomisk.
Vi løber ikke fra nogen løfter, men vi prøver at justere forkerte beslutninger, og det kunne vi have gjort for flere år siden.
Det husker jeg også at der var andre partier der gjorde.
Det kan fru Pia Olsen Dyhr jo selv bekræfte.
Søren Søndergaard (EL), 2019-05-07:
Det her er sådan set en meget interessant sag, for da vi havde medieforhandlingerne sidste år, var der jo et bredt flertal.
Jeg tror faktisk, vi er fuldstændig enige om, at det var en rigtig god idé at få en ligestilling af trykte og elektroniske medier, sådan at det ikke kun var den ene type medier, der havde nulmoms, og den anden type medier, der ikke havde.
Vi ønskede en ligestilling.
Nu blev der ikke et bredt medieforlig, der blev et meget smalt medieforlig, og det smalle medieforlig er så blevet omsat i, at det meget smalle flertal i Folketinget så har valgt at køre fuldstændig solo uden at orientere os andre med henblik på udmøntningen af den nulmomslovgivning, som vi skal behandle nu.
Der har vi jo bare måttet konstatere, når vi ser på den, at det er fuldstændig uklart, hvad det er, vi vedtager.
I, der sidder her, aner ikke, hvad I vedtager om et øjeblik, og hvis der er nogen, der bagefter derude, når I kommer uden for døren, spørger jer, hvad det betyder for den publikation, og hvad det betyder for den publikation, så vil I ikke kunne svare.
Det er fuldstændig uklart – fuldstændig uklart.
På trods af at vi har stillet en lang række spørgsmål, er det ikke blevet klarere.
Så kunne man jo forestille sig, at vi i hvert fald afventede den undersøgelse, som vi lige har hørt om skal laves, men regeringen har valgt at fremrykke vedtagelsen af det her forslag.
I stedet for at bruge den normale procedure har man valgt at fremrykke vedtagelsen.
Vi andre ønskede, at man først skulle have undersøgelsen, og når man så havde undersøgelsens resultat, skulle vi lave lovforslaget.
Og det kunne vi gøre inden for en måned, dvs. enten sidst i den her måned eller, hvis der skulle være udskrevet valg, som noget af det første under en ny regering. For der er jo et bredt flertal bag det, hvis ellers vi kender de præcise detaljer.
Det har regeringen ikke ønsket, og derfor er det i hvert fald Enhedslistens opfattelse, at regeringen må tage ansvaret for den lovgivning, som ingen aner hvad omhandler, og derfor har Enhedslisten besluttet at undlade at stemme til det her forslag.
Ulla Sandbæk (ALT), 2019-05-07:
Jeg må være kommet til at trykke uden at vide det.
Jeg har siddet og leget med mine fingre.
Karsten Lauritzen (V), 2019-05-07:
Vi stemmer om lovforslaget, og vi kommer ikke til at se den, inden vi stemmer, men jeg har lovet – det har jeg aftalt med Dansk Folkeparti – at give det tilsagn, at vi selvfølgelig vil kigge på resultatet efterfølgende, men resultatet af konkurrenceundersøgelsen kommer ikke til at ændre på det her lovforslag.
Det kommer heller ikke til at ændre på kriterierne, men det kan jo ændre på andre ting.
Så vi kommer til at stemme, og jeg håber, at alle vil stemme grønt til lovforslaget, for det er rigtig godt.
Jesper Petersen (S), 2019-05-07:
Det synes jeg er overordentlig fornuftigt, for man må forstå, at vi dermed ikke skal stemme om lovforslaget om et øjeblik – eller hvad?
Så sent som i går havde vi jo altså i et samråd en drøftelse af, om ikke det burde vente, når vi havde den her konkurrenceundersøgelse.
Så hvad er det egentlig, skatteministeren siger til Folketinget nu?
Kommer vi til at se den konkurrenceundersøgelse, inden vi stemmer om lovforslaget, eller gør vi ikke?
Karsten Lauritzen (V), 2019-05-07:
Jeg skal bare ganske kort sige, at der har været bekymring i forbindelse med lovforslaget om, hvilke medier der var omfattet.
Det er jo forståeligt, men reglerne er sådan, at det kan vi ikke sige meget klart.
Det vil ikke ændre sig, uanset hvor lang tid man venter.
Det håber jeg ikke gør, at man ikke vil forholde sig til lovforslaget.
Det andet budskab, jeg har lovet at komme med her, er jo, at der er lavet en konkurrenceanalyse, og der har været bekymring for, om vi skulle vente på den.
Der er regeringen sammen med Dansk Folkeparti blevet enige om, at den kan vi godt tage efter en vedtagelse af lovforslaget, for den kommer ikke til at ændre på lovforslaget.
Men jeg vil give det tilsagn, som jeg har aftalt med Dansk Folkepartis ordfører, at vi selvfølgelig kigger på den analyse, og hvis den fører til skattemæssige ting, så kigger vi konstruktivt på det.
Bertel Haarder (V), 2019-06-21:
Jeg vil give ordet til formanden for Udvalget til Prøvelse af Valgene, hr. Benny Engelbrecht.
Værsgo.
Pause Pause (Pause), 2019-06-21:
Mødet er udsat.
Peter Juel-Jensen (V), 2019-06-25:
Tak for det, formand.
Jeg går på talerstolen som næstformand for Udvalget til Valgs Prøvelse.
Folketinget skal i dag tage stilling til godkendelsen af valget til Europa-Parlamentet, som fandt sted den 26. maj 2019.
Godkendelsen kan først ske nu, fordi vi har afventet godkendelse af valget til Folketinget.
Derfor har Udvalget til Valgs Prøvelse først i går, den 24. juni 2019, gennemgået resultatet af valget til Europa-Parlamentet og de her indkomne valgklager.
Der er modtaget i alt 36 klager over valget, hvoraf 35 er inden for klagefristen og en uden for.
14 af disse klager er klager
både over valget til Europa-Parlamentet og til Folketinget.
Vi har i udvalget gennemgået de enkelte klager og Økonomi- og Indenrigsministeriets bemærkninger til hver enkelt klage.
I den betænkning og indstilling, der foreligger, giver udvalget klart udtryk for sin konklusion til hver enkelt af klagerne.
Under udvalgets gennemgang af klagerne drøftede vi bl.a., at en række statsborgere i et af de øvrige medlemslande i EU har klaget over, at de ikke var på valglisten på valgstedet, og at de bl.a. i deres klage undrede sig over dette, når de nu kunne huske, at de havde stemt sidste gang, der var valg.
Det fremgår af punkt 6.2 i Økonomi- og Indenrigsministeriets redegørelse om valget, at ministeriet 3 måneder før valget sendte et brev til de ca. 183.000 herboende EU-borgere – også på engelsk og med korte henvisninger på fransk, tysk og polsk – for at gøre opmærksom på, at man skal søge for at komme på valglisten.
Dette er nødvendigt, hvis man ikke allerede var på valglisten ved sidste valg til Europa-Parlamentet.
I den forbindelse skal det bemærkes, at det ikke er nok, at man var på valglisten til sidste kommunalvalg.
Ministeriet har undersøgt de tilfælde, hvor EU-borgere har henvendt sig, og ministeriets konklusion er, at der ikke er konstateret fejl i de konkrete sager.
Med tanke på de tiltag, ministeriet har iværksat for at rådgive disse borgere om deres muligheder for at deltage i EU-valget, finder udvalget ikke, at det giver anledning til at udtale kritik.
Vi drøftede også en række klager over brevstemmeforholdene.
Klagerne drejede sig navnlig om ventetid på valgstederne, men der var også klager over, at der i enkelte tilfælde synes at være sket en vis sammenblanding af stemmerne til europaparlamentsvalget og til folketingsvalget.
Udvalget kan således konstatere, at det har givet visse vanskeligheder, at de to valg lå så tæt på hinanden, men også, at de berørte kommuner har tilkendegivet, at de beklager de gener, der har været, og at myndighederne vil gennemgå og lære af erfaringerne fra de to valg for at undgå lignende problemer ved kommende valg.
Et enigt udvalg indstiller, at Folketinget godkender det den 26. maj 2019 afholdte valg af 14 medlemmer til Europa-Parlamentet.
Det vil sige, at Folketinget godkender Økonomi- og Indenrigsministeriets beregninger og opgørelser af valget og de i bilag 1 nævnte 14 kandidater som valgte, herunder Kira Marie Peter-Hansen i stedet for Karsten Hønge, der har tilkendegivet, at han ikke ønsker at modtage mandatet.
Jeg skal på udvalgets vegne over for Tinget anbefale udvalgets indstilling.