runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-03-16:
Så skal vi tilbage til bemærkningen om, om det er ministeren, der skal have beføjelser til at fastlægge forsyningssikkerheden, eller om det skal være en politisk debat.
Man kunne fastlægge nogle handlinger, i stedet for at man overlader kompetencen til ministeren.
Og det kunne da godt være, at der kunne blive flertal for det.
Jeg erindrer, at Dansk Folkeparti jævnligt er lidt bekymret ved bare at give bemyndigelser til ministeren.
Så jeg synes, der er grund til at få drøftet det her grundigt i udvalget.
Christian Poll (ALT), 2018-03-16:
Tak for de uddybende eksempler.
Jeg synes, de var rigtig gode.
Jeg manglede dem selv lige før.
Men det er jo f.eks. den type dynamik, at man som forbruger vil kunne vælge og sige: Jeg vil godt have en lidt billigere elforsyning mod, at jeg f.eks. ikke har strøm om natten i en periode fra kl. 01.00 til kl. 05.00 om morgenen eller i løbet af dagen, hvis der alligvel ikke er nogen hjemme.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-03-16:
Det virker, som om der er forskellige ordførere, der har hørt de ting, der blev sagt, på forskellig måde.
Det, som jeg synes er meget væsentligt, når man kigger på vores energisystem fremadrettet, er, at vi skal blive dygtigere til at have et intelligent elsystem.
Indtil nu er det erhvervslivet, der har nydt godt af, at man eventuelt kunne variere sit forbrug ud fra, hvordan priserne er.
I fremtiden skal vi nå frem til, at det er samtlige forbrugere, som har en mulighed for at modellere deres forbrug, og det vil sige, at forbrugeren kan sige: Jamen jeg har ikke behov for strøm hele tiden.
Så kan et energiselskab jo betale for, at en masse forbrugere siger, at vi behøver ikke have strøm hele tiden, hvis det er det.
Eller man kunne lave noget, hvor man giver en aktør lov til at slukke for kummefryseren og køleskabet et bestemt antal timer om dagen.
Så der er masser af muligheder for at modellere på sit forbrug og arbejde med energilagring.
Jeg hørte Alternativets ordfører på en anden måde end Liberal Alliances ordfører, selv om der blev sagt det samme fra Alternativet.
Jeg synes sådan set, at det er væsentligt at arbejde med, at vi kommer frem til noget, hvor vi skal sikre en høj forsyningssikkerhed med mere vedvarende energi.
Christian Poll (ALT), 2018-03-16:
Det mener jeg ikke jeg har sagt.
Det, jeg har sagt, er, at vi skal have en åben debat om, hvorvidt den skal være lavere, og i så fald hvor meget lavere den skal være, eller på hvilke sektorer det kunne give mening den skulle være lavere, mens man bibeholder den højere på andre sektorer.
Det, jeg har efterspurgt, er blot, at vi tager en åben debat, i stedet for at det er ministeren selv, der tager den beslutning.
Christian Poll (ALT), 2018-03-16:
Nu kører debatten jo lidt videre, og derfor vil jeg sige, at ja, jeg er fuldstændig enig i, at det, der er interessant, jo f.eks. er at diskutere balancen mellem at lagre energi i Danmark og at udveksle med udlandsforbindelser.
Det er de teknologiske løsninger, som jeg også nævnte fra talerstolen før.
Jeg vil gerne spørge ordføreren om noget: Ville ordføreren være tryg ved, at det bare er ministeren, som selv kan skrue ned for forsyningssikkerheden?
Det er jo det, der står i lovforslaget i dag, nemlig at ministeren bare selv kan vælge at sige, at nu skal det f.eks. være 99,92, for vi kan spare nogle penge eller et eller andet.
Er det derfor ikke relevant at tage den her debat, og at det bør være os herinde, der ser hinanden i øjnene og siger: Ja, det kan godt være, vi skal skrue ned, men det kan også være, vi skal beholde niveauet, men vi skal vide, hvorfor vi gør det?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-03-16:
Det blev jeg ikke klogere af.
Nu er der indimellem nogle store investeringer, som bliver besluttet, og jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide med hensyn til Viking Link, om ministeren betragter det som værende en god investering.
Nu står der her i indstillingerne, at man vil fremme en markedsbaseret metode til at sikre elforsyningssikkerhed.
Er Viking Link et eksempel på, at man har prioriteret det?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-03-16:
Så kan jeg sige, at regeringen har en ambition – og den deler jeg med et stort flertal i Folketinget – om, at vi skal have en meget, meget høj forsyningssikkerhed.
Der er mange komponenter, der skal i spil, men jeg kan bare sige, at den går vi ikke på kompromis med.
En del af det at leve i et veldrevet og velorganiseret samfund er, at uanset hvornår man tænder for stikkontakten, så er der absolut højeste sikkerhed for, at der også er el i den.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-03-16:
Jamen jeg tror da, alle går ind for en høj forsyningssikkerhed.
Det synes jeg er fuldstændig uklart.
Nu står vi med et lovforslag, som vil give flere bemyndigelser til ministeren, så derfor kunne det egentlig være rart at vide, hvad det er for et ambitionsniveau, ministeren har.
Det er sådan set med til at gøre, at vores elforsyning er dyrere – altså, hvis man prioriterer en høj forsyningssikkerhed.
Så kan der være noget smart grid, som man kan indføre, og som kan være en billig måde at opretholde en høj forsyningssikkerhed på.
Men så er det jo det, man skal prioritere i sine investeringer.
Eller man skal blive bedre til at undgå graveskader, og hvad det ellers kunne være.
Så jeg savner, at ministeren kommer frem med, hvad ambitionen er, altså om det er en højere forsyningssikkerhed med hensyn til el, end der er nu, eller hvad der er ministerens ambition.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-03-16:
Alene det, at det flyttes over til at være en politisk beslutning, giver jo anledning til, at vi får en politisk debat, for det bliver en politiker, nemlig den siddende minister, der kommer til at afgøre, hvor højt forsyningsniveauet skal være.
Jeg kan bare sige, at det er regeringens ambition, at vi ikke skal gå på kompromis i forbindelse med den grønne omstilling i forhold til at sikre en høj forsyningssikkerhed.
Det er det, vi er kendt for og skal være kendt for, nemlig at vi kan kombinere en høj andel af vedvarende energi med en høj forsyningssikkerhed.
Christian Poll (ALT), 2018-03-16:
Det lyder rigtig godt og betryggende, men ministeren sagde også i sin tale, at der var fokus på omkostninger.
Det er jo der, balancen hele tiden ligger.
Hvad nu hvis man kan spare 1 mia. kr. om året på at skrue forsyningssikkerheden 0,1 point ned?
Vil det så være noget, ministeren bare gør, eller vil ministeren tage en åben debat om det, inden det sker?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-03-16:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil sige, at jeg vil gøre alt, hvad der står i min magt, for vi fortsat har en høj forsyningssikkerhed.
Det er lige så vigtigt, kan man sige, som hvor energien kommer fra.
Der skal være sikkerhed for, at der til enhver tid er el i stikkontakten.
Jeg synes, det er rigtig godt, at vi ligger på et niveau på 99,997 pct., blandt de højeste i verden og Europa, i forhold til at sikre forsyningssikkerheden.
Jeg vil tage de nødvendige initiativer, der skal til for at sikre det.
Christian Poll (ALT), 2018-03-16:
Der har jo været lidt debat, og det var vist mig, der fik den startet, så derfor er den også relevant lige at tage her med ministeren.
Jeg vil gerne spørge sådan helt direkte: Hvilke kriterier og processer vil ministeren lægge til grund for beslutningen om niveauet for forsyningssikkerheden?
Orla Østerby (KF), 2018-03-16:
Tak for det.
Lovforslag L 165 drejer sig jo, som andre ordførere har været inde på, om et meget teknisk område og kan også ses som lidt uoverskueligt.
Men hvis man sådan fjerner de værste tidsler ud af det her, ligger det jo sådan, at det, det i hovedsagen drejer sig om, er, at vi i Danmark har forsyningssikkerhed.
Vi oplever jo meget, meget sjældent, jeg vil sige næsten aldrig, svigt med elforsyningen.
Hvis vi hver især ser på vores husholdning, ved jeg ikke, hvor mange der kan huske, at der er sket svigt i 2017 og 2018.
Og sådan skulle det også gerne være fremover.
Derfor ligger der jo en teknologisk udvikling i det her, som skal fange det op, og som gør, at vi da, når vi har de udfordringer, der ligger i vores decentrale net, så får en elforsyningssikkerhed, som det her jo også omfatter.
Energi-, forsynings- og klimaministeren bemyndiges til at fastsætte nærmere regler for indhold og udarbejdelse af Energinets årlige redegørelse om elforsyningssikkerheden samt om betaling for Energinets indkøb af ydelse.
Og så skal lovforslaget jo sikre en mere hensigtsmæssig rollefordeling i forhold til håndtering af elforbrugere, der direkte er koblet på transmissionsnettet.
Med lovforslaget foreslås det, at ansvaret for måling af el hos elforbrugerne direkte koblet på transmissionsnettet skal være en del af netvirksomhedens bevillingspligtige aktivitet.
Dermed flyttes ansvaret for måling af elektricitet hos elforbrugerne direkte koblet på transmissionsnettet fra Energinet til virksomhederne.
Det, der foreslås her, er jo også, at det er ministeren, der bemyndiges til at gå ind og få lavet en redegørelse på det her område omkring elforsyningssikkerheden.
Det Konservative Folkeparti er af den opfattelse, at lovforslaget på den lange bane skal være med til, at vi får en udvikling, hvad angår vores elforsyningssikkerhed, der bliver af den højeste karat, ikke bare i Danmark, men også ude i verden.
Det vil være muligt at udvikle dem, og vi kan være med til at eksportere på den lange bane.
Så vi siger ja til lovforslag L 165.
Ida Auken (RV), 2018-03-16:
De Radikale er altid meget optaget af praksis og virkeligheden, for man skal have store ambitioner, man skal ville noget, men det skal også kunne blive til virkelighed.
Så tak for anerkendelsen af det.
Christian Poll (ALT), 2018-03-16:
Det synes jeg var et super godt svar, for så kan vi gå videre med det i praksis.
Tak for det.
Ida Auken (RV), 2018-03-16:
Vi vil meget gerne i udvalgsbehandlingen være med til at diskutere den her beføjelse til ministeren, hvor vidtgående den skal være, og hvor de politiske beslutninger i virkeligheden ligger, for det kan også vise sig at være en mere teknisk beføjelse, vi giver her, og at den politiske ligger i en lang række af de beslutninger, vi tager i f.eks. en energiaftale.
Så det vil vi gerne være med til at bore ud i udvalgsbehandlingen, altså hvor meget af det her i virkeligheden er noget, der nærmer sig en teknisk beføjelse, og hvor meget af det, der er meget stor politik.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-03-16:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil sige, at der ikke bliver givet uldne svar her.
Jeg har svaret meget præcist, at vi fortsat skal have en meget, meget høj forsyningssikkerhed, og at det niveau, vi ligger på for nuværende, skal vi ikke gå på kompromis med.
Så vil jeg sige i forhold til Viking Link, at regeringen synes, at det er en rigtig fornuftig investering både af hensyn til at sikre, at der til enhver tid er el i stikkontakten, og i forhold til forsyningssikkerhed og også i forhold til at sikre fortsat lave elpriser i Danmark.
Carsten Bach (LA), 2018-03-16:
Tak, det er meget godt.
Her er vi i den grad ude i Alternativets politiske laboratorium eller værksted med floskler om åbenhed og alt muligt andet.
Jeg tror bare, vi må få et helt klart signal fra Alternativet om, om man rent faktisk mener det, ordføreren står og siger på talerstolen, nemlig at man i Alternativet går ind for en lavere forsyningssikkerhed i Danmark.
Christian Poll (ALT), 2018-03-16:
Tak for at nævne vores energiudspil.
Det er jeg jo meget stolt af, og jeg er klar over, at det er meget vidtrækkende forslag, vi har langt hen ad vejen, men det er også nødvendige forslag, hvis vi skal gå klimakrisen i møde.
Med hensyn til forsyningssikkerheden vil jeg gentage, at det, det for mig handler om, er, at vi får en åben debat, en synlig debat, en demokratisk debat om, hvor vi skal lægge niveauet: Skal vi fortsat ligge på 99,996, eller skal vi helt ned på 99,91, eller måske helt ned på 99,2?
Og så skal vi have en debat om, hvor den her lavere forsyningssikkerhed skal ligge.
Er det på transmissionsniveau, er det på distributionsniveau, er det især virksomhederne, der kan arbejde med en dynamik, eller er det borgere og borgergrupper, der kunne have den interesse?
På den måde kan vi jo arbejde meget bredere og mere åbent med den omstilling af hele vores energisystem fra få store kraftværker til en myriade af energiproducerende vedvarende energiteknologier.
Per Husted (S), 2018-03-16:
Tak til formanden.
L 165 er et teknisk meget tungt lovforslag, hvor mange forskellige emneområder blandes sammen.
Vi taler i lovforslaget både om udvikling i elforsyningssikkerheden, gennemførelse af en EU-regulering om systemdrift og systemplanlægning af elnettet, og så har vi også lige taget lidt med om øget kontrol af energispareordningen samt rollefordeling i forhold til håndtering af elforbrugere direkte tilsluttet transmissionsnettet.
Det gør, at man skal holde tungen meget lige i munden, når vi behandler det, ligesom det er meget vigtigt at dykke ned i høringssvarene, som jo er ganske omfattende, og som vidner om, at det er et lovforslag, som er vigtigt for branchen, og om, at det er vigtige tekniske ændringer for aktørerne i elmarkedet.
Vi har i høringssvarene især bidt mærke i, at det fra flere sider pointeres, at der bør være åbenhed og transparens i den politiske proces i forbindelse med at fastsætte niveauet for forsyningssikkerheden.
Jeg synes ikke, ministeren helt svarer på det i høringsnotatet, så det skal vi have fokus på i det videre arbejde.
Hvordan påtænker ministeren at niveauet for vores forsyningssikkerhed skal fastsættes?
Det er et af spørgsmålene, og det vil vi fra Socialdemokratiets side søge at få uddybet i den videre udvalgsbehandling.
Men samlet set er vi fra Socialdemokratiets side meget positive over for lovforslaget, og vi ser frem til det videre udvalgsarbejde i forbindelse med L 165.
Tak for ordet.
Orla Østerby (KF), 2018-03-16:
Tak for det.
Lovforslag 164 drejer sig, som tidligere ordførere har nævnt, om etablering af Forsyningstilsynet.
Med L 164 ændres organiseringen af tilsynet, så Forsyningstilsynet vil blive ledet af en uafhængig direktør.
Og lovforslaget udmønter en del af den politiske aftale mellem regeringen, Radikale, Socialdemokratiet og SF om et stærkt forsyningstilsyn.
Det er jo sådan, at tilsynet indgår i en tættere dialog med branchen, forbrugerorganisationer og øvrige interessenter om deres arbejde, og så kan der jo nedsættes et kontaktudvalg, som Forsyningstilsynet kan diskutere relevante problemstillinger med.
Branchen og forbrugerne skal høres, når vi sår frøene til fremtidens forsyningssektor.
Forsyningstilsynet indgår i en tæt dialog med ministeriet om udvikling af sektoren, og tilsynet forpligtes inden for rammerne af deres uafhængighed til at bidrage til regeludvikling på området.
Og så skal tilsynets viden inddrages, når der lægges spor for forsyningssektoren fremadrettet.
Det Konservative Folkeparti siger ja til lovforslag 164.
Ida Auken (RV), 2018-03-16:
I dag skal vi behandle et lovforslag om at oprette et forsyningstilsyn, og som flere ordførere har gennemgået, så udvider man det, så det ikke kun gælder el, men alle områder.
Da vi sad og lavede aftalen, var der en diskussion om, hvor meget grøn omstilling skulle fylde, og det er jo ikke nogen hemmelighed, at det var en af de ting, der var vigtige for bl.a. Radikale Venstre, men også for flere af de andre partier, der var med, at det stod meget klart i aftalen, at grøn omstilling er en opgave.
Og at gøre det omkostningseffektivt er jo rimelig fornuftigt.
Man behøver ikke at vælge den dyreste model, men man skal selvfølgelig have et helhedsblik, der handler om, at vi er ved at omstille et helt energisystem, og at der kan være flere hensyn at tage, både at man skal sikre forsyningssikkerheden, at man skal sikre grøn energi, og at man skal sikre, at systemerne spiller sammen.
Så jeg synes egentlig, det er en rigtig fin balance.
Der skal være styr på pengene, men der skal også være et meget klart fokus på grøn omstilling, og de to ting er ikke nødvendigvis noget, der udelukker hinanden.
Og det er jo så en god radikal position.
Derudover har det været vigtigt for os i Radikale Venstre, at man fik de rigtige fagligheder ind i Forsyningstilsynet, altså at der var den rigtige faglighed, og at det ikke blev sådan et skrivebordsarbejde, men at det faktisk var folk, der virkelig havde forstand på sektoren, der var med, og at man også holdt en tæt kontakt til sektoren.
Christian Poll (ALT), 2018-03-16:
Tak for det.
Hovedformålet med det her lovforslag er jo at etablere et nyt forsyningstilsyn, og det kan sådan set være en god idé.
Når vi i Alternativet stiller os skeptiske over for det her forslag, er det, fordi vi kan se af flere af høringssvarene, at det her forslag vil skabe mindre uafhængighed og mindre ekspertorientering, altså mindre kompetence i det her tilsyn.
Det synes vi sådan set er den forkerte vej at gå, for vi er jo ved at bygge et meget komplekst energisystem for øjeblikket med flere og flere aktører og flere og flere typer kilder, der spiller ind i det her system, og derfor er det ærgerligt, synes vi, at gå den vej og skabe mindre uafhængighed og mindre kompetence.
Det støttes af branchen, af flere af brancheforeningerne og også af det energitilsyn, der er i dag.
Så vi stiller os indtil videre skeptiske over for det her forslag, men vil selvfølgelig gerne drøfte i udvalgsarbejdet, hvordan man kan forbedre det.
Carsten Bach (LA), 2018-03-16:
Jeg mener nu, at vi i den her sammenhæng kan deles om det korrekte i det.
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren, men der er jo, kan man sige – og som spørgeren også selv konstaterer i sine bemærkninger – tale om naturlige monopoler, om ikke andet så i hvert fald på dele af det, og på de øvrige dele er det jo i forhold til distributionen og på tariffen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-03-16:
Nu sagde ordføreren, at forbrugerne ikke har et valg, når det drejer sig om el, varme og gas.
Det er jo korrekt på fjernvarmesiden, at hvis man er koblet op på en bestemt fjernvarmeforsyning, er man tilsluttet den, men vi har haft en liberalisering af el- og gasområdet, så der kan forbrugeren jo vælge at få leveret sin el og gas fra et andet selskab og kan frit vælge, om man vil handle ind i et andet elhandelsselskab eller gasselskab.
Der er det jo sådan set bare nettariffen, som så er defineret ud fra et geografisk område.
Så det, som ordføreren har stået og sagt på talerstolen, er jo ikke korrekt.
Carsten Bach (LA), 2018-03-16:
Tak for det.
Gode ordførere har før mig jo gjort rigtig fint rede for lovforslagets indhold, og Liberal Alliance kan selvfølgelig også støtte lovforslaget, men jeg vil godt tillade mig lige at komme med nogle lidt mere generelle bemærkninger om emnet.
Forsyningssektoren i Danmark består jo i høj grad af små naturlige monopoler, hvor forbrugerne reelt set ikke har et valg, når det kommer til at beslutte, hvor de vil have deres varme, deres el eller deres gas fra.
Det betyder, at forsyningsselskaberne så reelt ikke har noget incitament til at effektivisere og innovere, og at forbrugerne kan have meget svært ved at gennemskue prisniveauer, og om kvaliteten af deres leverance er god nok.
Hvor stort det her effektiviseringspotentiale er, kan vi jo så diskutere, og vi kan også diskutere, hvordan man bedst muligt regulerer sektoren, men vi kan ikke diskutere, at vi er nødt til at holde et vågent øje med, om den regulering, vi nu engang laver, også virker.
Ellers kan vi ikke efterfølgende reagere politisk, hvis nu reguleringen viser sig ikke at fungere, eller det viser sig, at den regulering, vi har påført branchen, bare bliver til et bureaukratisk monster, som kun bidrager til beskæftigelse af akademiske medarbejdere.
Det kunne måske være hensigtsmæssigt med en forskningsinstitution, en tænketank eller noget tilsvarende, der helt uvildigt kunne komme med bud på det her 1.000-kronersspørgsmål, vil jeg kalde det, om, hvordan naturlige monopoler reguleres bedst muligt.
Men alt i alt er det rigtig godt, at vi nu får styrket tilsynet med forsyningssektoren, så vi jo netop bedre politisk kan reagere på de uhensigtsmæssigheder, som helt naturligt vil opstå, når enkelte virksomheder har eller får monopol på at levere et bestemt produkt.
Så som sagt også helt fra starten, støtter Liberal Alliance selvfølgelig lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-03-16:
Det her med at lave en lov om Forsyningstilsynet er jo så en del af en aftale, hvor Enhedslisten ligesom Dansk Folkeparti ikke er med.
Hvis man skal se på de positive effekter ved lovforslaget, så giver man tilsynet en separat lov, og man tydeliggør, at det ikke kun handler om elforsyning.
Tidligere lå det under elforsyningsloven, hvilket var lidt uhensigtsmæssigt.
Det er jo så også et spørgsmål om, hvad det er for nogle sagsbehandlingstider, som vi kan se frem til fremover.
Den grønne omstilling nævnes som en af de ting, som tilsynet skal arbejde for, dog kun som et ligestillet punkt og en omkostningseffektiv en af slagsen, samt øget rådgivning af ministeren, hvilket er positivt, så længe det ikke underminerer uafhængigheden.
På den negative side kan man sige, at Energitilsynet tidligere havde en uafhængig bestyrelse, hvor Forsyningstilsynet kun vil have en uafhængig direktør.
Formuleringen omkring grøn omstilling, hvor der står omkostningseffektiv grøn omstilling, kan lige så vel være en hindring som et incitament for udbygning, særlig når det står på samme niveau som andre punkter.
Det kunne være fokus på dialog med forbrugere og branche, udvikling, innovation samt understøttelse af markedet og nødvendige investeringer drevet af den grønne omstilling til langsigtet gavn for forbrugere og samfundet.
Jeg synes egentlig, at man godt i udvalgsbehandlingen kunne drøfte, om man kunne finde en bedre formålsbestemmelse for det videre arbejde.
Jeg synes også, at det kunne være væsentligt at drøfte, i hvilket omfang forbrugere vil blive hørt fremadrettet i forhold til det, som vi har nu, hvor der sådan set er en bestyrelse med en række repræsentanter.
Så det er de to ting, som vi ønsker at få drøftet i udvalgsbehandlingen, inden vi tager endelig stilling til lovforslaget.
Thomas Danielsen (V), 2018-03-16:
Tak for det, formand.
Jeg skal ikke gentage, hvad lovforslaget handler om, ud over at sige, at det jo er rammerne for et nyt forsyningstilsyn, der erstatter Energitilsynet.
Forslaget er jo så en udmøntning af den ellers meget brede aftale, vi havde lavet den 4. oktober 2017 om et stærkt forsyningstilsyn, støttet af Radikale Venstre, Socialdemokratiet og SF og så naturligvis regeringen.
Det glæder mig, at Dansk Folkeparti også støtter op omkring selve lovforslaget her.
Vi støtter naturligvis forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2018-03-16:
Det her lovforslag er jo en del af udmøntningen af en aftale, som Dansk Folkeparti ikke er en del af, men som er indgået mellem regeringen og Det Radikale Venstre, Socialdemokraterne og SF.
Indholdet kan vi såmænd godt tilslutte os, for det er ganske tilforladeligt.
Det går, kort fortalt, ud på, at det nuværende Energitilsynet skal ændre navn til Forsyningstilsynet, og det er måske ikke så mundret.
Men nogle gange er der nogle, der mener, at et nyt navn kan gøre tingene endnu bedre.
Vi har nu især hæftet os ved, at indholdet i det, som det nye tilsyn skal foretage sig, også ændres en smule.
Vi mener, at det bestemt er et skridt i den rigtige retning, at man skal tage mere hensyn til forbrugerne, og at man i det hele taget skal foretage flere analyser og være med til at udvikle energi- og forsyningsområdet i en bedre dialog med ministeriet, så man på den måde kan være med til at udvikle den danske forsyningssektor til gavn for alle parter.
Jeg har også gennemgået de høringssvar, der er kommet ind, og det er gennemgående også meget positive indtryk, man får, når man læser dem.
Derfor må jeg, efter at jeg har læst både lovforslaget og høringssvarene, sige, at der ikke er noget negativt at sige om lovforslaget.
Så selv om det er et lovforslag og en aftale, som Dansk Folkeparti ikke er med i, anerkender vi, at det har et fornuftigt indhold, og derfor forventer vi også at stemme for forslaget, når vi kommer frem til tredjebehandlingen.