runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2020-11-17:
Tak for det.
Der er nu gået 9 dage, 9 dage, siden regeringen erkendte, at det var i strid med loven at kræve raske mink uden for smittezonerne aflivet.
Den ulovlige ordre havde da været i kraft i 4 dage, en ordre afgivet af statsministeren personligt på direkte tv, og i stedet for at bremse skaden, da ulovligheden blev offentligt kendt, valgte regeringen at fremture, og her på niendedagen fortsætter lovbruddet.
Jeg har svært ved at forstå, hvorfor statsministeren har ladet det komme hertil.
Måske kan statsministeren forklare sig.
Hvorfor forberedte man sig ikke bedre?
Tiden var jo til det.
Allerede den 18. september – kan vi læse i Jyllands-Posten – var der en risikovurdering.
Der kunne jo have været fundet andre løsninger, som holdt erhvervet i live.
Så hvorfor sad statsministeren og regeringen så længe på hænderne?
Hvorfor tog statministeren ikke andre med på råd?
Hvorfor blev tiden ikke brugt på at finde andre og bedre løsninger?
Mette Frederiksen (S), 2020-11-17:
Jamen jeg vil gerne i respekt for redegørelserne anbefale, at vi får redegørelserne, og så må man vurdere indholdet af dem.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-11-17:
Jeg har også set nogen påstå, at det tenderer mod fascisme.
Jeg er ikke en af dem.
Jeg har givet et interview i dag til Berlingske, hvor jeg siger, at hvis man er fuldstændig ligeglad med, at der bliver begået grundlovsbrud, af hensyn til et eller andet hensyn, eksempelvis folkesundheden, så er det den type tendenser, der kan føre til totalitære samfund; der kan føre til fascisme.
Jeg siger eksplicit i interviewet, at man på ingen måde kan sige, at statsministeren er fascist, eller at Danmark er et fascistisk land.
Det vil jeg gerne starte med at slå fast.
Men når statsministeren nu her i dag siger, at statsministeren ikke negligerer grundlovsbruddet, så forstår jeg ikke, hvorfor statsministeren på direkte tv over for en minkavler siger, at han ikke kan beholde sine dyr, altså når der ikke er lovhjemmel på plads; når der endnu ikke er et flertal på plads på Christiansborg.
Det er der også en juraprofessor der er ude at kritisere.
Så synes jeg egentlig, det er helt rimeligt at kritisere statsministeren for, at der er en mangel på respekt for grundloven.
Ja, den juraprofessor siger til Berlingske, at det, som statsministeren har gjort, faktisk er at fortsætte med lovbruddet.
Mette Frederiksen (S), 2020-11-17:
Men nu er det jo sådan, at man kan stå til ansvar for det, man selv siger, det, man selv tænker, og det, man gør.
At påstå, at jeg skulle være ligeglad med noget som helst i alt det her, er bare ikke rimeligt.
Det er ikke rimeligt, for regeringen har ikke på noget som helst tidspunkt, da det bliver kendt for os, at der ikke er lovhjemmel, ikke lagt det frem.
Det var en fejl, og vi tager det alvorligt.
Og det skal enhver regering gøre, hvis ikke der er hjemmel til den politik, man ønsker at gennemføre.
Så hvis vi skal have en ordentlig diskussion af det her, og det bør vi have i respekt for minkavlerne og i øvrigt i respekt for hele den danske befolkning, så bør vi håndtere det, at der er begået en fejl, med respekt, ordentlighed og seriøsitet.
Det gør vi fra regeringens side.
Nu har jeg forsøgt at få nogle andre partier til at tilkendegive, om man står bag den anbefaling, der kommer fra sundhedsmyndighederne.
Jeg kunne også have lyst til at spørge formanden for Liberal Alliance om det, for ligesom danskerne har krav på en regering, der tager det alvorligt, når der er begået en fejl, så har man da også behov for at vide, om hele Folketinget bakker op om de anbefalinger, der kommer fra landets myndigheder.
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-17:
Tak til ordførerne for en god drøftelse og for bemærkningerne til lovforslaget her.
Det er regeringens ambition, at arbejdsskadeområdets regler skal være enkle og overskuelige.
Det skal være lettere for arbejdsgiverne at anmelde arbejdsulykker, og det vil i sidste ende også kunne få positiv virkning for lønmodtagerne.
Med det her lovforslag lægger vi op til at gøre reglerne mere enkle, så arbejdsgiverne i fremtiden kun skal forholde sig til ét sæt regler.
I dag er der forskellige regler for anmeldelse af en arbejdsulykke, afhængigt af om anmeldelsen skal ske efter arbejdsskadesikringsloven eller arbejdsmiljøloven, og det er ikke hensigtsmæssigt.
Regeringen har også en ambition om, at alle borgere får udmålt erstatning på et opdateret og retvisende beregningsgrundlag, hvis man er så uheldig at komme til skade på sit arbejde.
Man skal kunne regne med, at værdien af ens erstatning er korrekt, når man som borger står i den ulykkelige situation at have mistet hele eller dele af sin arbejdsevne efter en arbejdsskade.
Myndighederne bruger i dag forudsætninger, der ikke er tidssvarende, når de omregner en løbende udbetalt erstatning til en engangsudbetaling.
Derfor er jeg glad for, at vi med lovforslaget nu lægger op til at opdatere det forældede levetidsgrundlag med Finanstilsynets Benchmark for levetidsforudsætninger.
Benchmarket er det mest retvisende levetidsgrundlag, der eksisterer i dag.
Det er også et grundlag, som forsikringsselskaberne allerede bruger i vid udstrækning, når de afsætter penge til fremtidige udbetalinger af løbende erstatninger.
Ved at udskifte levetidsgrundlaget sikrer vi, at engangserstatninger bliver beregnet på et mere korrekt grundlag, og det gør vi, fordi benchmarket hvert år opdateres i takt med udviklingen i den gennemsnitlige levetid og tager højde for fremtidige liv til forbedringer.
Særlig for yngre tilskadekomne har det stor betydning, fordi deres levetid vil udvikle sig i den periode, som engangserstatningen skal dække.
Med lovforslaget foreslår regeringen desuden enkelte tekniske ændringer, der opdaterer, forenkler og præciserer lovens bestemmelser.
Bl.a. indføres en såkaldt regresbestemmelse.
Bestemmelsen betyder, at arbejdsskadeforsikringsselskaber og selvforsikrede enheder kan få udgifter til arbejdsskadeerstatninger dækket af producenter og mellemhandlere, når arbejdsskaden skyldes et defekt produkt.
På den måde justeres lovgivningen, så den er i overensstemmelse med EU's produktdirektiv, men uden at det har konsekvenser for tilskadekomne.
Med disse ord ser jeg frem til et konstruktivt arbejde i Beskæftigelsesudvalget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-17:
Man bliver nogle gange lidt forbløffet over, at det ikke foregår automatisk, at man kigger på de her love og opdaterer dem.
Jeg tror, det kom som en overraskelse for mange i forbindelse med den her epidemilov, som mange af os ikke er eksperter i, da det kom ud, at den ikke var blevet opdateret i rigtig mange år.
Og nu står vi med endnu en lov, hvor der er nogle elementer, som ikke er blevet opdateret i rigtig lang tid.
Det er i hvert fald et område, som jeg personligt vil begynde at dykke ned i og sige: Hov, hvorfor sker det her ikke automatisk?
Hvad er det, der falder igennem her?
Men nu laver man nogle ændringer, som kan være fornuftige.
Jeg hører også både Det Konservative Folkeparti og Venstre sige, at der er lidt, med den model, man nu vælger, som vi måske skulle have kigget på, og ministeriet har sagt, at de også vil kigge på de modeller.
Så lad os se på, om vi i udvalgsarbejdet måske ikke kan komme endnu nærmere på at kunne sætte nogle deadlines og se på, hvad det helt præcis er, man kigger på.
Men grundlæggende er vi positive over for, at man nu tager det op.
Naser Khader (KF), 2020-11-17:
Levetidsforudsætningerne handler om at kunne beregne den forventede gennemsnitlige levetid for personer, der skal have arbejdsskadeerstatning frem til pensionsalderen, men Finanstilsynets Benchmark regner på levetiden efter pensionsalderen, og det er jo to helt forskellige ting.
I Det Konservative Folkeparti er vi enige i, at det nuværende G82-grundlag er forældet, men at skifte det ud med et andet, som heller ikke er retvisende, er ikke en rigtig god løsning.
Vi er bekendt med, at Forsikring & Pension har oplyst til Beskæftigelsesministeriet, at hvis de kan få adgang til at regne på faktiske data fra Arbejdsmarkedets Erhvervssikring og ATP, vil de kunne beregne et præcist og retvisende erstatningsgrundlag i stedet for.
Da vi ikke tror, det er realistisk at opnå tilslutning til at udskyde den del af lovforslaget for at indhente en mere retvisende beregningsmodel, da det vil tage flere måneder at gøre det, kan vi godt leve med den foreslåede løsning, for der står i lovbemærkningerne, at Beskæftigelsesministeriet vil igangsætte et arbejde, der skal afdække muligheden for udvikling af alternativer til Finanstilsynets Benchmark.
Arbejdsmarkedets parter og Forsikring & Pension vil blive inddraget i arbejdet.
Det synes vi er rigtig fint.
Det er Det Konservative Folkepartis klare forventning, at dette arbejde skal være gennemført og klar til at blive rettet til, næste gang arbejdsskadeloven skal revideres.
Det er også positivt, at ikrafttrædelsesdatoen for ændringerne er sat til juli 2022, da det ellers ville kunne skabe betydelige problemer for en meget kritisk fornyelse af it-systemet hos Arbejdsmarkedets Erhvervssikring.
Jette Gottlieb (EL), 2020-11-17:
Jeg taler på vegne af hr. Christian Juhl, som ikke kan være til stede, og for at berolige ministeren vil jeg starte med at sige, at vi støtter forslaget.
Og så tror jeg i øvrigt, at dem nede på pladsen tror, at vi behandler L 102, og at det er derfor, der er så meget opmærksomhed.
Jeg vil til Venstres ordfører også sige, at der faktisk sker 60.000 arbejdsskader på danske arbejdspladser hvert år.
Det koster samfundet og virksomhederne en svimlende sum på ikke mindre end 80 mia. kr. hvert år.
Det er tal, som er værd at huske midt i forhandlingerne om finansloven for 2021.
Der skal efter Enhedslistens mening investeres meget, meget mere i det forebyggende arbejdsmiljøarbejde, hvis disse tal skal nedbringes, og det ændrer denne lov ikke ved.
Lovforslaget betyder, at der ved udbetaling af erstatning for tab af erhvervsevne gælder de samme regler og retningslinjer for skadelidte, der er visiteret til fleksjob, som for øvrige skadelidte.
Det er fint.
At kapitaliseringsfaktorerne ændres, er også fint; det medfører højere erstatning.
Derudover indføres en ny, entydig anmeldelsesfrist for arbejdsulykker.
Det er også godt.
At der sker en præcisering af, at læger og tandlæger skal anmelde såvel klare som formodede tilfælde af erhvervssygdomme, er også godt.
At både skadelidte og en nødvendig ledsager har ret til at få betalt transportudgifter og tabt arbejdsfortjeneste ved lægeundersøgelse og lægebehandling i forbindelse med arbejdsskaden, er fint.
At ulykkesforsikringsselskaber og Arbejdsmarkedets Erhvervssikring får mulighed for at rejse regreskrav, når der er tale om produktansvar, er udmærket.
Der er efter Enhedslistens opfattelse en række forbedringer i lovforslaget, uden at det forringer forholdene for mennesker, der har været udsat for arbejdsskader, og derfor stemmer Enhedslisten for lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2020-11-17:
For mange er arbejdslivet ikke kun stedet, hvor man udfører sit arbejde, møder kollegerne og tjener sin løn.
Desværre bliver alt, alt for mange slidt ned, udsat for farlige stoffer eller rammes af en arbejdsulykke, og når ulykken rammer eller man ikke mere kan passe sit arbejde af andre årsager, skal samfundet stå klar.
Det nuværende system for arbejdsskader er temmelig uoverskueligt med flere spor, og så er det jo, at det er rigtig godt at følge de mange professionelle sagsbehandlere i fagbevægelsen, som hvert eneste år redder millioner af kroner i erstatninger hjem til medlemmerne.
Ikke kun fagforeningsmedlemmerne, men vi alle sammen skal være taknemlige for det samfundsnyttige arbejde, som også på det her område udføres i fagbevægelsen.
Lovforslaget gør det en anelse mere overskueligt og mere retfærdigt, og SF støtter det.
Og så glæder vi os i øvrigt til reformen af hele arbejdsskadeområdet.
Samira Nawa (RV), 2020-11-17:
Man bliver lidt distraheret af musikken udenfor.
Derfor kommer jeg også til at gøre det kort.
Andre ordførere før mig har gennemgået indholdet af lovforslaget, som jo netop går på to hovedområder.
Det er vi i Radikale Venstre meget glade for.
Den anden del vedrører en opdatering af levetidsforudsætninger og en udskiftning af G82-grundlaget med Finanstilsynets Benchmark.
Radikale Venstre bakker op om lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2020-11-17:
Tak for det, formand.
Der er blevet sagt en del om det her lovforslag om arbejdsskader.
Hovedelementet i det er egentlig, at man opdaterer kapitaliseringen, udbetaling af arbejdsskadeerstatningen.
Det, man kan i dag, er, at man enten kan vælge en engangsudbetaling eller en løbende udbetaling, og det er bygget op i forhold til levetidsår efter pensionsalderen.
Og i den forbindelse synes jeg, det er rigtig godt, at vi få den opdateret, for levetidsalderen er blevet længere, man lever længere, og derfor kan det gå ud over den udbetaling, man skal have, når det er bygget på, hvordan levetidsalderen var i 1976.
Så derfor er det godt med en fornyelse.
Det, jeg har svært ved at forstå i den her forbindelse, når vi nu sidder og arbejder med en ny arbejdsskadelovgivning, hvorfor ministeren så ikke vil have lagt det ind der, så vi kan få det hele samlet og få en ny arbejdsskadelovgivning samtidig.
Der er vi i gang med temamøder, og det trækker selvfølgelig lidt ud, også på grund af det her corona.
Men det havde måske været mere på sin plads, at det lå som en del af en helt ny arbejdsskadelovgivning.
Det er jo så noget, der måske skal indskrives i den nye arbejdsskadelovgivning.
Men Dansk Folkeparti kan støtte forslaget – det er ikke nær det – for det er trods alt en forbedring og en fornyelse af kapitaliseringen, altså udbetalingen af arbejdsskade.
Der er andre ting i det, som er blevet gennemgået, og som jeg vil springe over, for der er ingen grund til, at det skal siges mere end en eller to gange.
Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-11-17:
Tak for ordet.
Årsagen til, at jeg smiler lige nu, er, at der er kommet sang på udenfor, og det gjorde lige, at jeg blev løftet lidt mere – det er altid hyggeligt, når der sker noget nyt med rytmerne.
Tilbage til lovforslaget: Dette lovforslag handler om, at reglerne på arbejdsskadeområdet skal være enkle og tidssvarende.
Hvert år kommer flere tusinde danskere til skade på deres arbejdsplads, fordi de har været ude for en ulykke eller er blevet syge af skadelige påvirkninger.
Lovforslaget indeholder primært to forslag.
Det ene forslag drejer sig om, at der i dag på arbejdsmiljø- og arbejdsskadeområdet er to forskellige sæt regler og kriterier for, hvornår en arbejdsulykke skal anmeldes.
Det er ikke hensigtsmæssigt og bidrager også til uklarhed.
Derfor foreslås det at harmonisere reglerne om anmeldelse af arbejdsulykker efter arbejdsskadesikringsloven og arbejdsmiljøloven.
Venstre mener, at det er hensigtsmæssigt med kun ét sæt regler om arbejdsgivernes pligt til at anmelde et ulykkestilfælde, der sker for en medarbejder.
Det andet forslag drejer sig om, at G82 i dag bliver anvendt som levetidsgrundlag, når løbende erstatninger omsættes til engangserstatninger.
G82-indekset hviler på forældede data om levetid.
Derfor vil regeringen gerne udskifte G82 med Finanstilsynets Benchmark for levetidsforudsætninger.
Vi er enige i, at dødelighedsforudsætningerne i G82 ikke er tidssvarende .
Der skal anvendes levetidsforudsætninger, der ligger så tæt på levetiden for den erstatningsberettigede borger som muligt.
Loven skal være opdateret, så arbejdsskadeerstatninger har samme værdi, uanset om de udbetales løbende eller som kapitaliserede engangsbeløb – det er dejligt med sådan et teknisk lovforslag med nogle dejlig lange ord i.
Vi kan dog se, at organisationer som DA, FA, Forsikring & Pension og KL m.fl. ikke mener, at Finanstilsynets Benchmark vil give et korrekt resultat med hensyn til fastsættelse af fremtidige kapitaliseringsfaktorer.
Dette skyldes, at Finanstilsynets Benchmark er udarbejdet til sikring af reservehensættelser i pensionsselskaber og ikke til beregning af aktuelle kontantbeløb.
Derfor er vi glade for, at ministeriet erkender, at Finanstilsynets Benchmark ikke er udviklet specifikt til arbejdsskader, og at der i bemærkningerne til lovforslaget står, at Beskæftigelsesministeriet vil »igangsætte et arbejde, der skal afdække muligheden for udvikling af alternativer til Finanstilsynets Benchmark.«
Arbejdsmarkedets parter og Forsikring & Pension vil blive inddraget i arbejdet.
Derfor kan Venstre støtte forslaget, men vi mener, at det er bydende nødvendigt med en arbejdsskadereform, og vi ser frem til, at vi kommer i gang med de behandlinger.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2020-11-17:
Tak for det, formand.
Det er jo sådan, at vi faktisk bruger halvdelen af vores vågne timer på vores arbejde.
For nogle af os er det måske endnu mere.
Men de mange timer taget i betragtning er det også tydeligt, at vejen til det gode liv er brolagt med et godt arbejdsliv.
Man skal både kunne fløjte, når man går på arbejde, og også når man går hjem igen.
I Socialdemokratiet mener vi, at det at stå op om morgenen og møde på arbejde er en stor del af vores identitet.
Kollegialt samvær, få noget fra hånden, løfte opgaver i flok bidrager både til samfundet, men også til den enkeltes livskvalitet.
Derfor er det vigtigt, at man, når man bliver sat ud på sidelinjen med en arbejdsskade, ikke skal blive der længere end højst nødvendigt.
Med det forslag, som vi behandler her, får vi ikke en perfekt løsning på det komplekse system, men vi får rusket ved et træ, der har stået urørt i mange år – et træ, hvis bureaukratiske grene har fået lov til at vikle sig ind i hinanden.
For det første får vi sat skub i udviklingen ved at sørge for en ensartet måde at anmelde skader på.
Med den her lov bliver alle skadessager indberettet til det samme enkle, gennemsigtige og gennemskuelige system, også kaldet EASY, inden for en standardfrist på 14 dage.
For det andet sørger vi for, at erstatningerne svarer til den tid, vi lever i.
I dag udregnes levetiden ud fra et grundlag, som baserer sig på data og beregningsmetoder fra 1970'erne.
Den metode skal i hvert fald foreløbig erstattes af en tidssvarende og dynamisk model, der hedder Finanstilsynets Benchmark for levetidsforudsætninger, som den hedder.
Ministeriet vurderer, at det er det mest retvisende grundlag, vi har på nuværende tidspunkt.
For det tredje og sidste kommer der nogle opdateringer i lovgivningen, som skal sørge for, at lovgivningen er tidssvarende, præcis, og at den stemmer overens med EU-lovgivningen.
Det er faktisk på tide, at der bliver strammet op her, og det her er en god start.
For Socialdemokratiet er det vigtigt, at reglerne bliver enkle og gennemskuelige.
Sagsbehandlingen skal være hurtigere og til gavn for alle parter, og erstatningerne skal selvfølgelig være korrekte og retfærdige.
De ændringer, der ligger i forslaget her, er fornuftige og et skridt på vejen mod den ændring af hele arbejdsskadesystemet, som vi har startet en møderække på.
Derfor kan jeg bare slutte af med at sige, at Socialdemokratiet støtter forslaget.
Mette Frederiksen (S), 2020-11-17:
Som jeg sagde allerede i sidste uge, lægger jeg jo til grund, at man som ansvarlig minister selvfølgelig sørger for, når man finder ud af, at der ikke er lovhjemmel, at rette op på det.
Ja, det skal jeg love for den er.
Jeg synes, at det at frembringe ordet fascisme i den her sammenhæng er fuldstændig urimeligt, aldeles urimeligt, polemisk og på et niveau, som jeg ikke synes klæder et samarbejdende folkestyre.
Det samarbejdende folkestyre er alle i Danmark afhængige af fungerer bedst muligt, selvfølgelig ikke mindst når vi står midt i en global pandemi.
Og nu har Folketinget igen muligheden.
Restriktionerne udløber på søndag, og der skal træffes en beslutning om, om de skal videreføres eller ej, og hvordan restriktionerne skal se ud derefter.
Og der håber jeg da på opbakning fra hele Folketinget til de anbefalinger, der ligger fra sundhedsmyndighederne.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-11-17:
Jeg har ikke noget problem med at svare på det spørgsmål.
Jeg betvivler ikke risikovurderingen fra sundhedsmyndighederne, altså at der er udfordringer, problemer og risici forbundet med at have minkavl i Danmark i fremtiden.
Der står ingen steder, at man anbefaler, at samtlige mink skal aflives.
Der står ingen steder, at man anbefaler, at man skal tage det mest vidtgående værktøj i brug så hurtigt som overhovedet muligt.
Det står i hvert fald ikke i nogen af de anbefalinger, jeg har set.
Så må det være i noget materiale, som statsministeren ikke deler med resten af Folketinget.
Så det har jeg ikke noget problem med at svare på.
Og vi mener ikke, at man skal tage det mest vidtgående værktøj i brug.
Man skal se på at have et mindre vidtgående værktøj end det mest vidtgående værktøj.
Statsministeren siger, at man skal behandle det her med seriøsitet og fokusere på substansen.
Det er godt at minde os alle om det, også mig for den sags skyld.
Så er vi tilbage ved det spørgsmål, som vi var mange, der forsøgte at få svar på i sidste uge, og som jeg tror hr. Søren Pape Poulsen forsøgte at få svar på i dag.
Nu forsøger jeg igen: Hvorfor sikrer statsministeren ikke, at man trækker den ulovlige ordre fuldt ud tilbage, inklusive hos sine egne ministre?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-11-17:
Det tror jeg altså statsministeren skal gøre ret hurtigt, for ellers tror jeg, de fleste kan se, at når man sidder som oppositionspolitiker, synes man, det er helt fint at få undersøgt de andre, og at når man selv sidder i regeringskontorerne, skal der ikke gælde tilsvarende linjer.
Her har vi at gøre med en sag, hvor vi ved at loven er brudt.
Vi ved, statsministeren er blevet bekendt med, at loven brydes på et tidspunkt, og at statsministeren ikke har bedt om at få tingene rettet op.
Man har bedt om at få noget lovgivning lavet senere, der lovliggør det, men man har ikke stoppet den ulovlige praksis.
Så vi ved, der har været en periode, hvor man har brudt lovgivningen, og med de citater, som statsministeren brugte til nedsættelse af en instrukskommission, må jeg bare sige, at ligegyldigt hvad man måtte mene om alle mulige spørgsmål, skal loven holdes.
Det nytter ikke noget at basere et samfund på lovløshed, hverken i den ene eller den anden sammenhæng.
Så må statsministeren jo kunne se, at en undersøgelseskommission er det eneste rigtige her.
Vi skal nok se på den redegørelse, der kommer i morgen, selvfølgelig, men det er jo regeringens egen redegørelse.
Det, vi har brug for i Folketinget, er en uvildig undersøgelse af det her, og der er det kun en undersøgelseskommission, der kan komme til bunds.
Mette Frederiksen (S), 2020-11-17:
De der ord – nu diskuterer vi jo mine ord på begge sider – er jeg fuldstændig enig i.
Det er jeg jo, fordi jeg er enig med fru Inger Støjberg i det problematiske i, at man kan bo på et dansk asylcenter med en mindreårig.
Det er jeg fuldstændig enig i, det var jeg dengang, og det er jeg stadig væk.
Det ændrer jo så ikke på, at man må gøre op, og det gælder jo i enhver situation, hvordan forskellige forhold skal undersøges og afdækkes.
Det er jo en beslutning, man træffer her i Folketinget, og det har jeg meget, meget stor respekt for.
Jeg bliver også nødt til at sige, at når beslutningen træffes i forhold til aflivning af minkene, er jeg og vi ikke bekendt med, at der ikke er lovhjemmel.
Det mener jeg ikke er at tilsidesætte lovgivning.
Det mener jeg er to forskellige diskussioner.
Men i respekt for den redegørelse, som jeg nu forstår man næsten er lidt ligeglad med – det forstår jeg faktisk ikke man er, altså, jeg har egentlig forstået, at der er et stort ønske om en redegørelse – så synes jeg, man skal fælde dom, når man ser den redegørelse.