runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Bigum (SF), 2024-04-04:
Det er jeg helt enig i.
Vi har jo haft nogle rigtig gode snakke om, hvordan det skal være, og selvfølgelig skal vi undgå utilsigtet overimplementering.
Jeg synes, det er et tilsigtet politisk ønske, som jeg bakker fuldstændig op om, at vi skal være bedre i forhold til at have en ambitiøs grøn omstilling.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-04:
Jeg er helt enig.
Nu hørte vi den socialdemokratiske ordfører sige tidligere, at man vil genbesøge landbrugsaftalen.
Hvis vi med det genbesøg skal nå helt i mål inden for landbrugssektoren, skal man godt nok bruge mere end en stor hammer.
Og det vil jeg faktisk mene er en ulempe for landbrugserhvervet, altså at vi står i en situation, hvor vi skal reducere kvælstofforureningen så markant, at det kun kan blive heftigt, når vi skal gøre det på den måde.
Der havde det da været bedre, hvis vi havde nurset det lidt og lavet den der omstilling.
Er ordføreren enig i den vurdering?
Marianne Bigum (SF), 2024-04-04:
Jeg synes helt klart, det er et politisk valg, der er truffet med de fem principper, og jeg er glad for den politiske diskussion om, at vi har de her fem principper.
Dem vi skal være bekendte med og i højere grad fravige, når det kommer til den grønne omstilling.
Alexander Ryle (LA), 2024-04-04:
Tak for det.
I det her beslutningsforslag oplistes der fem principper, der skal sikre, at ny EU-regulering ikke overimplementeres.
Jeg havde egentlig tænkt mig at læse dem op, men det har fru Marianne Bigum lige gjort, så jeg vil nøjes med at sige, at jeg jo synes, det er nogle gode og fornuftige principper, og at jeg så egentlig, tror jeg, vil bruge resten af min taletid på at fremhæve noget af det, som forslagsstillerne ikke nævner, altså to ting, som er ret centrale.
For det første nævnes det ikke, hvorfor der i første omgang har været behov for at lave de her principper, og det er jo, fordi rigtig mange EU-direktiver i dag overimplementeres.
I en nylig analyse fra CEPOS kan man læse, at Folketinget har overimplementeret 44 ud af 188 EU-direktiver, svarende til knap hvert fjerde EU-direktiv, siden 2016.
Siden principperne blev indført, har der dog været en svagt nedadgående tendens, hvilket er positivt, fordi overimplementeringen, som forslagsstillerne jo også nævner, er dyr for danskerne og skader konkurrencen.
I 2021 skete der f.eks. en overimplementering på hele 37 pct., hvorfor der med al tydelighed fortsat er behov for at bevare og benytte disse principper.
Det andet, som forslagsstillerne ikke nævner, men som andre ordførere heldigvis har været inde på i deres ordførertaler, er, at de her principper jo netop ikke forhindrer, at man kan vælge at overimplementere EU-lovgivningen, såfremt man ønsker at gøre det.
Det er ikke længe siden, vi her i salen behandlede L 102, som var en gennemførelse af dele af drikkevandsdirektivet, og i den ordførertale, jeg holdt her fra Folketingets talerstol, roste jeg ministeren for netop at ville overimplementere direktivet på en række områder.
Det gælder f.eks. i forhold til mere strikse krav til grænseværdien for bly i drikkevand, at mindre vandværker ikke undtages fra det høje beskyttelsesniveau, hvad angår parameterværdier for bly, arsen og PFAS, og at mindre ikkealmene vandforsyninger ikke undtages for kontrol m.m. Så det giver i nogle tilfælde god mening at overimplementere, men det skal ske med Folketingets accept.
Det skal ikke være embedsværket, der bruger EU-regler som rambuk for en stærkere regulering på bestemte områder, uden at vi går ind i det med åbne øjne.
Hvis forslagsstillerne ikke mener, at lovgivningen på miljø- og naturområdet er striks nok, så er det altså miljøministeren og ikke de generelle principper mod overregulering, man skal kritisere.
Det er nogle ting, som vi i Liberal Alliance bakker meget op om.
Beslutningsforslaget her ønsker at gøre det modsatte, og derfor kan vi ikke støtte det.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-04:
Jeg tror, jeg hørte ordføreren sige »overimplementering af direktiverne«, men er ordføreren ikke enig i, at ordet overimplementering ikke går på overimplementering af direktiverne, men at det er i forhold til de danske principper?
Hele pointen er, at vi jo har nogle direktiver, som efterlader et nationalt råderum for fortolkning og tilpasning til de nationale lovgivninger, og derfor skal vi ligesom politisk beslutte, hvad for en retning fortolkningspraksissen skal i.
Der har man altså i en dansk kontekst valgt at sige, at det her skal være en erhvervsrettet implementering, og hvis vi så ikke gør det, kalder man det en overimplementering.
Det vil sige, at det ikke er en overimplementering af direktiverne, men i relation til de her politisk bestemte principper.
Er ordføreren enig i det?
Alexander Ryle (LA), 2024-04-04:
Jeg er enig i, at med den måde, man har valgt at definere en overimplementering på, er der tale om en overimplementering, hvis det bryder med et af de fem principper, der er oplistet.
Der må jeg så bare nævne, at i princip et står der jo, at den nationale regulering som udgangspunkt ikke bør gå videre end minimumskravene i EU-reguleringen.
Derfor er der, hvis embedsværket vælger at gå videre end minimumskravene i EU-reguleringen, tale om en overimplementering, og der er det bare, jeg mener, at såfremt man ønsker at gøre det, kan vi godt gøre det, men så skal det være med åbne øjne.
Det skal være os som politikere, der træffer den beslutning, og ikke embedsværket.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-04:
Jeg tager det som et ja, for det er jo ikke kun det første princip.
Det handler også om det her med at bruge undtagelserne og netop ikke have en byrdefuld lovgivning, hvilket miljøpolitik jo typisk er, fordi der selvfølgelig er noget, nogle ikke må gøre, for at man har en miljøpolitik.
Men tak for svaret.
Alexander Ryle (LA), 2024-04-04:
Så noget, der kan være en byrde for nogle, kan være en fordel for nogle andre, men i det samlede billede er der jo så en eller en opvejning af de to forhold.
Der mener vi bare, at principperne her er gode, som de er, og at så er det os politikere, der skal træffe beslutning om, hvad vi ønsker at gøre.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-04:
Nu drejer beslutningsforslaget her sig jo udelukkende om EU-lovgivning på natur- og miljøområdet og ikke generelt.
Jeg er sådan set helt enig med ordføreren på et punkt, nemlig at det er vigtigt, at der er åbenhed omkring, om man over- eller underimplementerer noget EU-lovgivning.
Vi står med et vandrammedirektiv, som vi skal leve op til lige inden jul 2027, og jeg synes ikke, det er særlig erhvervsvenligt over for landbruget, at man på meget kort tid skal regulere så meget, at vi lever op til vandrammedirektivet.
Der havde det da været bedre, at vi havde gennemført noget tidligere, så man kunne have lavet en mere fornuftig afvikling af noget produktion.
Er ordføreren ikke enig i det?
Alexander Ryle (LA), 2024-04-04:
Men er det så ikke også fornuftigt, at det er os politikere, som hernede i Folketingssalen beslutter det, hvis vi skal overimplementere et EU-direktiv, og at det ikke er embedsværket, der bruger EU-regler som en rambuk for at indføre en EU-regulering, der er mere striks end det, som direktivet lægger op til?
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-04:
Den her debat handler jo om, hvilke implementeringsprincipper vi bruger, når der skal implementeres EU-lovgivning, og det er jo en virkelig interessant diskussion.
Det, der ligger i de her fem principper, er det her med det erhvervsrettede, hvor man betragter miljøpolitik og naturpolitik som byrder for erhvervslivet, og det er jo meget tydeligt, når man læser alle de rapporter fra Beskæftigelsesministeriet og andre steder om lige præcis det her.
Og så er det jo bare ærgerligt, at Socialdemokratiet ikke er med på at støtte, at man fjerner det her, netop fordi Socialdemokratiet klassisk er et venstrefløjsparti, som netop står for at beskytte natur og miljø.
Men mit spørgsmål er sådan set bare: Vil ordføreren anerkende, at vi typisk bliver udfordret på, at den her minimumsimplementering ikke er en tilstrækkelig implementering af EU-retten, fordi EU både laver åbningsskrivelser og nogle gange traktatkrænkelsessager, plus at mange eksperter kritiserer os for ikke at implementere korrekt?
Anne Paulin (S), 2024-04-04:
Jeg synes, det er et fornuftigt princip, at når der kommer EU-lovgivning, tager vi som udgangspunkt den EU-lovgivning, som den ligger der, og tager så stilling til i en dansk kontekst, om vi har lyst til at gå videre end det, og det gør vi jo også i en række tilfælde.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-04:
Jamen det var egentlig ikke det, der var spørgsmålet.
Det var, om ordføreren anerkender, at der er en kritik af, at der ikke er en tilstrækkelig implementering af EU-politikken på særlig miljøområdet – både fra Europa-Kommissionen, men også fra eksperter.
Og en del af forklaringen kan ligge i de her principper, for det handler ikke bare om, at vi implementerer og ikke overimplementerer; det er jo netop det her med, at vi vælger at implementere på minimumsniveau og nogle gange under det, der egentlig er kravene, hvilket jo typisk er derfor, at der er de her åbningsskrivelser, traktatkrænkelsessager og kritik fra eksperter.
Anne Paulin (S), 2024-04-04:
Jeg ved ikke helt præcis, hvad det er for nogle konkrete sager, som ordføreren henviser til her, men jeg anerkender da fuldt ud, at der nogle gange er udfordringer med implementeringen.
Og selvfølgelig er det også problematisk, når der kommer åbningsskrivelser osv.
Jeg synes bare ikke, at det giver grund til, at så skal man have nogle helt andre principper, når man implementerer EU-lovgivning.
Så synes jeg også, at det her med, at det, der kommer fra EU, i udgangspunktet altid må være sådan lidt uambitiøst, er en lidt forkert præmis.
Altså, tag f.eks. sådan noget som bæredygtighedsrapporteringen; det er en kæmpestor opgave for dansk erhvervsliv, en vigtig opgave, noget, der kommer til at gøre en forskel, også for den grønne omstilling, altså noget, der er ambitiøst og kommer fra EU.
Marianne Bigum (SF), 2024-04-04:
Ordføreren siger, at minimumsimplementering er at foretrække for at mindske byrderne for erhvervslivet.
Jeg vil høre, om ordføreren også er enig med SF i, at det ikke altid er en byrde for erhvervslivet.
Der er jo nogle dele af erhvervslivet, f.eks. dem, der udvikler grønne miljøteknologier, som har en fordel af, at vi går forrest, sådan at der også efterspørges på de ting, de så kan udvikle.
Anne Paulin (S), 2024-04-04:
Det er også vigtigt at overveje, hvad der er at vinde ved at stille krav til vores virksomheder.
Jeg synes egentlig også, at det er noget, som har været meget kendetegnende for dansk både miljø- og energipolitik i mange årtier, altså at vi tit har turdet at gå foran, og at det også nogle gange har skabt nogle konkurrencefordele for nogle virksomheder, at vi tør sætte barren højere, også i forhold til regulering.
Men derfor synes jeg stadig væk, at princippet om, at det, som kommer som EU-lovgivning, er det, som vi skal implementere i en dansk kontekst, og at vi så derpå træffer beslutninger om, om vi synes, at vi skal gå videre end det; er der værdier i det set fra det danske Folketings og regeringens perspektiv, så træffer vi beslutning på den baggrund.
Marianne Bigum (SF), 2024-04-04:
Tusind tak.
Jeg håber, at det, jeg hører, er, at ordføreren fremover ved den enkelte stillingtagen vil kigge på, om det giver mening i forhold til at overimplementere på miljø- og klimaområdet.
Anne Paulin (S), 2024-04-04:
Ja, og det mener jeg jo også er praksis i dag.
Altså, tag f.eks. igen sådan noget som det her med tidligere indsamling af tekstilaffald.
Det var jo en beslutning, som blev truffet, fordi vi syntes, det kunne give mening at komme i gang med det i Danmark og se, om det kunne være med til også at skubbe gang i nogle nye forretningsmodeller; om nogle kunne få en fordel af, at Danmark går foran på det her område, og få en forretningsmodel op at stå i forhold til at håndtere de her tekstiler, som vi indsamler ude hos borgerne.
Så der er masser af eksempler på, at det kan give mening, men jeg synes stadig væk, det er nogle udmærkede principper, der er, for, hvordan vi går til det, når der kommer EU-lovgivning.
Erling Bonnesen (V), 2024-04-04:
Tak for det.
I Venstre mener vi helt klart, at det er godt, at vi har de her principper som udgangspunkt, netop af hensyn til, som det meget fint allerede er redegjort for af både ministeren og den foregående ordfører, også at sikre en god, stærk dansk konkurrenceevne.
Det er vigtigt, at vi har et stærkt erhvervsliv, så vi stadig væk tjener nogle gode penge hjem, også til at finansiere vores velfærd.
Så det fremgik meget fint af både ministerens og den foregående ordførers tale, at man som udgangspunkt godt kan tage en anden stillingtagen i konkrete situationer.
Der er jo også tidligere fremgået af debatten, at der er konkrete eksempler på, at man er gået længere end minimumsimplementeringen.
Så jeg synes, det er rigtig godt, at man som udgangspunkt har det her at tage afsæt i, og når man skal implementere det, ved man ligesom, hvor man starter, og så kan man så tilrettelægge tingene ud fra det.
Og på det grundlag afviser vi også i Venstre beslutningsforslaget fra Enhedslisten.
Marianne Bigum (SF), 2024-04-04:
Jeg synes jo, at vandrammedirektivet desværre er et ret godt eksempel på, at man har fulgt det her femte princip, som handler om, at EU-regulering bør træde i kraft senest muligt under hensyntagen til de fælles ikrafttrædelsesdatoer.
Man har brugt alle undtagelsesmuligheder overhovedet, og det kan jeg ikke se på nogen måde er til fordel for Danmark.
Altså, vi står med kæmpe problemer lige nu, som gør det endnu dyrere og endnu mere vanskeligt at vende udviklingen.
Så det er der, hvor vi står med vandrammedirektivet: Vi skulle være gået i gang langt hurtigere i stedet for at følge de her principper om at gøre det så sent som muligt og så lidt som muligt.
Erling Bonnesen (V), 2024-04-04:
Generelt har vi den holdning, at vi skal have et skarpt fokus på at sikre konkurrenceevnen, så vi er konkurrencedygtige set i forhold til vores omverden.
Og hvis der ligger mellem linjerne i det, at vi også skal passe godt på vores natur og miljø og biodiversitet, vil vi selvfølgelig også det i Venstre.
Vi kan også henvise til regeringsgrundlaget, når vi taler om, at vi har nogle ambitioner om det.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Kan ordføreren nævne bare to eller tre konkrete eksempler på, at en nationalforsamling, her Folketinget, ikke har mulighed for at vedtage lovgivning, som gør, at man går længere end den her minimumsimplementering?
Marianne Bigum (SF), 2024-04-04:
Nej, det er fuldstændig korrekt, at det er et politisk valg.
Det politiske valg, vi har lige nu, er nogle principper, som man kan fravige.
Det bliver der jo også sagt.
Det er også derfor, det står i alle lovforslagene, at man kan gøre det.
Men principperne er også nogle, man følger.
Derfor er jeg egentlig også rigtig glad for, at vi i Europaudvalget havde en rigtig god politisk debat om at være obs på, at de her principper faktisk ligger der.
For de ligger der jo.
Nu har de jo ligget der siden 2015, og de ligger der,
så måske skulle vi kigge lidt nærmere på, om vi nu også kan gøre det på en bedre måde.
Jeg vil sige, høringen viste jo faktisk også, at det var de færreste, som var klar over, at vi havde de her principper.
Så i det hele taget synes jeg jo, det er skønt, at vi får en fornyet debat om dem, sådan at vi aktivt politisk kan vælge det til og fra, alt efter hvornår det giver mening, for det giver jo ikke mening altid at overimplementere.
Altså, jeg har ikke lyst til at bruge penge unødigt, hvis jeg kan gøre det billigst muligt.
Men jeg synes, det er vigtigt at investere i den grønne omstilling, og der skal vi bruge dem mere aktivt.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Grundlæggende giver det jo ikke mening, at man går videre, end hvad der kommer nede fra EU.
Så kan man træffe en beslutning i den danske nationalforsamling, om man ønsker at gå videre.
Og der er jo intet – intet – i den nuværende lovgivning, som gør, at SF ikke kan stille et ændringsforslag til de direktiver, som kommer dernedefra, hvor man ønsker at implementere det mere, eller man kan via forhandlingerne, – også, da man sad som parlamentarisk grundlag, og alt muligt andet – prøve på at få mere igennem.
Men kan ordføreren ikke give et eneste konkret eksempel på, hvorfor det er nødvendigt at ændre på det her?
Marianne Bigum (SF), 2024-04-04:
Jo, det kan jeg godt.
Når ordføreren siger, at det ikke giver mening, vi går foran i EU, vil jeg sige, at det giver mening.
Vi har en vandsektor, som er i rivende udvikling, og som rigtig gerne vil nogle ting, men hvis ikke vi går forrest i en implementering af det herhjemme, sådan at vi kan bruge de her teknologier, som vi jo så kan, og sådan at vi også efterspørger dem i Danmark, hindrer vi faktisk den grønne omstilling.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-04:
Tak for talen og for beskrivelsen af, hvad det betyder, når man har sådan noget minimumsimplementering.
Jeg synes, at den der tilgang i forhold til at kunne komme frem til at have noget ambitiøs implementering er en god linje.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ordføreren tænker om vores vandrammedirektiv og mulighederne for at leve op til det, når nu vi har sådan en opgave, som skal løses inden udgangen af 2027, og der er blevet gjort for lidt i en lang række år.
Jeg har kun siddet i Folketinget siden 2015, og jeg kan huske den blå landbrugspakke, hvor man tillod, at landmændene kunne gøde mere og have flere husdyr – der kan man så se på graferne, at der altså ikke har været nogen positiv miljøeffekt i forhold til vores vandmiljø lige siden 2015.
Vil ordføreren forholde sig til, hvad det er for en udfordring, vi har med vandrammedirektivet, fordi man har underimplementeret i så mange år?
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-04:
Ordføreren siger, at når vi skal implementere EU-lovgivning, er konkurrenceevne det vigtigste.
Så er mit spørgsmål bare til ordføreren, om det er den nuværende konkurrenceevne, eller om det er den langsigtede.
Problemet er jo, at vi, når vi har manglet en natur- og miljøpolitik, underminerer meget af vores mulighed for at producere f.eks. fødevarer eller have fiskeri i fremtiden.
Så hvordan mener ordføreren vi skal beskytte fremtidens konkurrenceevne?
Morten Messerschmidt (DF), 2024-04-04:
Det er vi helt bestemt positivt indstillet over for, men det er i vidt omfang også forslagsstillerens prærogativ at finde ud af, om man vil have det til andenbehandling, eller om vi skal lave en bred beretning i udvalget.
Vi er åbne for en bred beretning, og jeg har ikke hørt det modsætningsforhold mellem de tre regeringspartier, som andre har gjort sig lystige over.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Nu er der blevet kredset om princip nummer 3.
Så lad os dykke ned i det.
Når der står, at fleksibilitet og undtagelsesmuligheder i EU-regulering bør udnyttes, kunne det så ikke også betyde, at man faktisk med det her princip ønsker og vil forsøge at lægge så meget over til nationalforsamlingen og så meget væk fra embedsværket og andre ting som muligt – altså at man faktisk siger: Prøv at høre, vi skal kun gøre det allermindste, og hvis man vil gå videre, er det den danske nationalforsamling, der skal stå for resten?
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-04:
Fra et europæisk perspektiv tænker jeg netop at det er et rigtig smukt princip, hvor man siger, at man gerne vil give plads til en national fortolkning af det.
Men i dansk kontekst handler det om at forstå, hvilket område det her gælder.
Har vi bemyndiget nogle embedsmand til faktisk at implementere på bekendtgørelsesniveau, hvad der er i det her direktiv eller den her forordning?
Det er jo sådan, det er i praksis.
Lige præcis på natur- og miljøområdet har den her Folketingssal tidligere givet bemyndigelser i tonsvis til embedsmændene, så de bare kan implementere og lave den fortolkning, som de finder rigtig.
Så bliver de så guidet af de her fem principper.
Så det er ikke sådan, at ordføreren kommer til at beslutte og stemme ja eller nej til det her.
Det meste af det foregår på embedsmandsniveau, og derfor er de her politiske principper virkelig vigtige, for de bliver guidet af dem, når de skal implementere det på bekendtgørelsesniveau.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-04-04:
Jamen jeg forstod ministeren sådan, at ministeren vil anbefale de partier, som er en del af regeringsprojektet, at stemme imod.
Og jeg har endnu ikke oplevet, at når en minister siger sådan noget, adlyder de tre regeringspartier ikke.
Men hvis det er sådan, at der stadig væk er en mulighed for, at regeringspartierne, Venstre, Moderaterne og eventuelt også Socialdemokratiet, selv om Socialdemokratiet har ministerposten, godt kunne finde på at stemme for det her, så vil jeg anbefale, at forslagsstillerne ikke lader sig nøje med, at vi afgiver en fælles beretning, men at vi tager afstemningen i salen, så vi kan få syn for sagn.
Erling Bonnesen (V), 2024-04-04:
Derfor lægger vi også op til, at vi skulle få en beretning omkring det her og prøve at komme videre.
Så lad os stoppe ordkløveriet, og lad os komme videre med noget praktisk samarbejde om det her.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-04-04:
Jeg vil stadig – også selv om hr. Erling Bonnesen igen tager ordet for at skabe tvivl om, hvad regeringen agter at gøre ved det her – anbefale forslagsstillerne nu at tage afstemningen i salen, så vi kan se, hvordan regeringspartierne stemmer.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-04:
Tak for det.
Jeg trykkede mig egentlig ind, dengang et af regeringspartierne sagde det.
Jeg havde nemlig også hørt ministeren klart give til kende, at det, der kom til at ske, var, at de i hvert fald ikke kom til at stemme for det her.
I Nordjylland er det sådan, at hvis ikke man stemmer for, er man som udgangspunkt imod, og så er alt andet sniksnak.
Der er jeg fuldstændig enig med ordføreren, der står på talerstolen.
Men det var nu mere en anden problematik, jeg ville kommentere.
Der er faktisk steder som Skallingen – ministeren kom også ind på det – hvor det vist er bevist, at det primært er skarven, der ødelægger bestanden i den å.
Men jeg synes, at ordføreren glemte en enkelt faktor, nemlig udledning af spildevand fra byerne.
Der vil jeg bare gerne høre, om ordføreren ikke vil bekræfte mig i, at udledning af spildevand fra byerne er en ret stor problematik i de områder, der ligger omkring de store byer, primært her i København og det smalle stræde, vi har her, hvor byen har en klar påvirkning af det.
Det er så endnu en af de faktorer, vi naturligvis også skal kigge på hvordan vi løser.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-04-04:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte.
Jeg kan bekræfte, at der er en påvirkning fra rensningsanlæg i byerne, men alle tal viser, at den primære kvælstofforurening i vore indre farvande kommer fra landbrugskilder, og at udledninger fra rensningsanlæg i byerne, som vi prøver at gøre noget ved, og som vi er i gang med at gøre noget ved, fylder en mindre del af kvælstofforureningen, og at man således stadig ville have store, store problemer med kvælstofudledningen til de indre danske farvande.
Selv hvis byerne helt holdt op med at udlede fra rensningsanlæg, ville vi stadig have store, store problemer, fordi det primære problem kommer fra landbruget.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-04:
Ordføreren er en dygtig ordfører og en meget, meget dygtig retoriker, men ordføreren ved også godt, at det, han lige glemte at nævne, var overløb fra regnvandssystemet, som laver det her.
Jeg ved jo faktuelt, at der har været en sag i Københavns Kommune for nylig, hvor man lige, ups, havde lavet et overløb, som forurenede ret meget.
Så jeg spørger lige en gang til: Er det ikke korrekt, at der i forhold til forurening af danske farvande – ud over at det kommer fra landbruget, og at der er problemstillingen med yngel af skarven og sælen – også er en klar og faktuelt bevist problematik med spildevand og forurening fra byzoner?
Ole Birk Olesen (LA), 2024-04-04:
Så gentager jeg: Det er korrekt, at der er et bidrag fra rensningsanlæg, men det er ikke korrekt, at det bidrag er så stort, at det i forhold til landbrugets udledninger udgør et stort problem.
Altså, i forhold til landbrugets udledninger er det et meget lille bidrag, der kommer fra rensningsanlæggene, for landbrugets udledninger af kvælstof fra marker er den primære årsag til iltsvind i vore indre farvande.