runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Betina Kastbjerg (DD), 2023-05-11:
I dag behandler vi L 127, som omhandler ændringer i investeringsscreeningsloven og lov om klagenævn for udbud.
Formålet er at styrke den nuværende investeringsscreeningsmekanisme og sikre kontrakter, der indgås i forbindelse med det kommende udbud vedrørende etablering af energiøen i Nordsøen.
Energiøen i Nordsøen er et hidtil uset energianlægsprojekt i både størrelse, kompleksitet og udviklingspotentiale, og det forventes at få status som kritisk infrastruktur, hvilket stiller særlige krav til beredskab og sikkerhed.
Derfor er det vigtigt, at vi har skarp kontrol med, hvem der får tilladelse til at anlægge energiøen og efterfølgende opnå medejerskab.
Lovforslaget vil sikre, at alle aftaleparter uanset hjemsted vil blive omfattet af krav om screening, hvis kontrakten vedrører etablering, medejerskab og drift.
Det vil også være muligt at screene underleverandører, som deltagerne i udbuddet vil anvende i forbindelse med projektering og anlæg.
Som jeg nævnte, er det naturligvis meget vigtigt for os at værne om sikkerhedsinteresser, når der er tale om kritisk infrastruktur.
Med lovforslaget lægges der også op til en mere effektiv ansøgningsproces, således at der indføres en faseopdelt sagsbehandlingsproces med kortere frist for ukomplicerede sager.
Men når det er sagt, vil jeg lige nævne, at screeningsprocessen desværre også kan medføre forsinkelser i udbudsprocessen, da der ikke må indgås endelig kontrakt, før Erhvervsstyrelsen erklærer ansøgningen for fuldstændig.
I fase et kan der gå op til 45 dage, og i fase to op til yderligere 125 dage.
Det harmonerer ikke med de almindelige leverandør-, drift- og serviceaftaler, og det kan også i sidste ende medføre, at investeringer i VE-anlæg forsinkes.
Jeg vil også lige nævne, at der af høringssvarene fremgår kritik af den korte høringsfrist på et så vidtrækkende forslag.
Derfor er vi i Danmarksdemokraterne det, vi kan kalde forsigtigt positive over for forslaget, men vi har brug for at få drøftet de kritiske høringssvar i den videre udvalgsbehandling, før vi endegyldigt kan tage stilling til forslaget.
Lars-Christian Brask (LA), 2023-05-11:
Tak for det.
Energiøen i Nordsøen er et visionært og omfattende projekt for Danmark.
Derfor skal vi selvfølgelig med den betydning, det også kommer til at få, tage den nationale sikkerhed yderst alvorligt.
De høringssvar, der har været, har jo også gjort, at lovforslaget er blevet justeret, sådan at forslaget er fokuseret på netop energiøen i Nordsøen.
Vi bifalder sådan set også, at det er blevet tilpasset på den måde.
Så alt i alt støtter vi lovforslaget og synes også, det er blevet skærpet, sådan at vi ikke kommer til at se en længere forsinkelse i at få det her visionære og store projekt sat i søen, om man så må sige, for Danmark.
Hans Andersen (V), 2023-05-11:
Tak for ordet.
Med energiøen i Nordsøen sætter Danmark sig i spidsen for en banebrydende udvikling af det danske energisystem, hvor vi skalerer vedvarende energi til et helt nyt niveau.
Etableringen af energiøen i Nordsøen vil styrke vores førerposition som grøn supermagt inden for havvind og sikre fremtidens grønne energiforsyning.
Men projektet stiller også store krav til sikkerheden.
Vi er nødt til at se virkeligheden, som den er.
Faktum er, at Danmark og Europa lige nu står i den mest alvorlige sikkerhedspolitiske krise siden den kolde krig.
Energipolitik er blevet sikkerhedspolitik, og derfor er det afgørende, at vi kan forhindre, at fremmede magter får adgang til at påvirke etableringen af øen eller får sikkerhedstruende indsigt i oplysninger, der kan påvirke driften af øen.
Med lovforslaget skærper vi kontrollen med indgåelse af kontrakter vedrørende etablering, medejerskab og drift af energiøen og sørger på den måde for, at loven giver de rammer, der skal til for at passe på vores kritiske infrastruktur i Danmark.
Det er fornuftigt, at klagenævnet med lovændringen får de rette kompetencer til behandling af klager over offentlige kontrakter, som er indgået i strid med EU's sanktioner mod Rusland.
Katrine Robsøe (RV), 2023-05-11:
Tak for det.
I Radikale Venstre er vi også positive over for lovforslaget og vil rigtig gerne støtte op.
Jeg vil egentlig også gerne støtte fru Mona Juuls forespørgsel om en teknisk gennemgang i udvalget, så vi i hvert fald kan få en sikkerhed i forhold til de tilretninger, der er kommet, i forhold til det oprindelige lovforslag, så vi kan have en sikkerhed for, hvordan det er blevet tilrettet.
Men der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi også fra radikal side ser beskyttelsen af kritisk dansk infrastruktur og energiinfrastruktur som noget af det helt afgørende.
Og vi er nødt til at sikre, at dem, der kommer ind i de her projekter, rent faktisk ikke kommer til at udnytte det til deres egen fordel og til stor, stor skade for os.
Og derfor bakker vi op, men jeg håber, at vi kan få et rigtig godt udvalgsarbejde med det her lovforslag.
Mona Juul (KF), 2023-05-11:
Tak for det, og tak til ministeren.
Jeg har behov for at spørge, hvad det er, der har gjort, altså med hvilken begrundelse man her har valgt at køre en forkortet høringsperiode.
Tak for ordet.
Det siger sig selv, at etablering af en energiø i Nordsøen stiller særlige krav til alle aktører.
Der er tale om kritisk infrastruktur.
Jeg så endda, at en medarbejder i Energistyrelsen kaldte det superkritisk infrastruktur, og det tænker jeg faktisk var rigtig fint.
For der er ekstra behov for kontrol og at sikre både fremdrift, gennemsigtighed og tryghed, og det bakker vi selvfølgelig op om i Konservative.
Vi mener dog også, at der er behov for at tjekke, måske endda ligefrem screene loven en ekstra gang, også set i lyset af den korte høringsproces.
For når staten ønsker sig sikkerhed og tryghed, skal det selvfølgelig ikke kamme over i vidtgående overforsigtighed eller uproportionale økonomiske og administrative byrder for aktørerne.
Men vi skal heller ikke have, at nogle af de aktører, som vi er afhængige af, og som skal byde på projektet, ikke bliver hørt eller ikke når at komme til orde.
Jeg vil derfor opfordre ministeren til faktisk at udskyde lovforslaget og få lavet et ordentligt stykke hjemmearbejde.
Og i mellemtiden kunne vi så starte med at få en teknisk gennemgang, så vi rent faktisk får forvisning om, at de tilretninger, der er i lovforslaget, også holder vand.
Lars-Christian Brask (LA), 2023-05-11:
Tak for det.
I Liberal Alliance synes vi, det er fornuftigt, at Erhvervsstyrelsen sættes til at rydde op i en aftale, som ikke er sået og ikke er gødet i vores have.
Så vi støtter det.
Mona Juul (KF), 2023-05-11:
Tak for ordet.
Konservative var med i aftalen om vinterhjælp fra september 2022.
Det gav rigtig god mening at hjælpe trængte danskere ved bl.a. at lempe elafgiften, sikre bedre forsyning og udvidelse af diverse skrotningsordninger, afkobling og puljer til udrulning af fjernvarme.
Til gengæld ender den med at blive hammerdyr.
For at gå fra en forventning om at skyde lån ind på 45 mia. kr. til blot at udlåne 192 mio. kr.
Ja, faktisk ender det med en tidobling.
Det synes jeg ærlig talt er helt i hegnet.
Nu står vi så her og er forpligtet til at hjælpe borgerne ud af kattepinen, og det gør vi så selvfølgelig.
Men jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg har stillet en hel række spørgsmål i forbindelse med det her.
I sidste ende bakker Konservative op.
Katrine Robsøe (RV), 2023-05-11:
Tak for det.
I Radikale bakker vi naturligvis også op om lovforslaget.
Vi er også en del af aftalekredsen.
Det her har været lidt noget rod, tror jeg man kan sige på en pæn måde.
Lad os så nu få rettet op og sørge for, at der i hvert fald ikke kommer en masse – eller faktisk jo ikke så mange, men alligevel en god slat – borgere i klemme.
Så derfor støtter Radikale det naturligvis.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-11:
Tak, formand.
Både den tidligere og den indeværende regering brillerer ved at gøre alt for lidt og have gjort alt for lidt i forhold til at hjælpe de folk, der vitterlig har været hårdt ramt af den vilde inflation, som især i 2020-22 prægede ikke bare Danmark, men jo hele Vesten.
Jeg og rigtig mange i Dansk Folkeparti var rundt i landet og besøgte både virksomheder, men også borgere, som ikke bare havde det svært, men som i et omfang, jeg ikke har oplevet i min levetid, var bange for, om man nu kunne betale sin regning.
Hvad ventede der, når man fik sin elregning, sin varmeregning?
Kunne man overhovedet give sine børn en god jul, komme godt ind i det nye år?
Det var nogle af bekymringerne, helt reelle bekymringer, endog for folk, som jo i almindelighed har styr på tingene, har orden i deres økonomi, passer deres arbejde, ikke begår ulovligheder, men bare lever et stille og roligt almindeligt liv.
Der må vi sige, at vi i Dansk Folkeparti var dybt chokerede over, hvor lidt man fra regeringens side og jo fra et bredt flertal i Folketinget var villige til at gøre.
Man lavede alt for sent en reduktion af elafgiften, som så i øvrigt udfases nu.
Man lavede nogle ordninger, som jo ikke gjorde, at folks økonomi blev bedre, men at man kunne vente med at gå fallit og i øvrigt så også lige få en ekstra renteregning oveni.
Det var i min optik og i Dansk Folkepartis optik helt utilstedeligt og helt utilstrækkeligt.
Derfor kommer vi heller ikke til at støtte det her forslag.
Man prøver at lappe og ændre på nogle ordninger, som fra begyndelsen af har været en hån imod de mange, som er hårdt ramt.
Vi var ikke med i den oprindelige aftale af bl.a. de årsager, jeg har nævnt her, og ser os derfor heller ikke som en naturlig del af dem, der skal stemme det her igennem.
Mette Reissmann (S), 2023-05-11:
Det konkrete lovforslag er netop blevet markant justeret på baggrund af bemærkninger efter høringen, og det justerede lovforslag har jeg en klar forventning om også vil få en meget bedre modtagelse på baggrund af den justering, der er foretaget, idet en del – en meget stor del – af bemærkningerne er imødekommet.
Morten Bødskov (S), 2023-05-11:
Tusind tak for det, formand, og tak til ordførerne og selvfølgelig partierne for modtagelsen og ikke mindst opbakningen til lovforslaget her.
Ændringslovforslaget her følger jo op på den brede aftale om justering og serviceeftersyn af den omtalte indefrysningsordning, som vi lavede den 29. marts her i år, 2023.
Hvis vi lige et øjeblik husker lidt tilbage på, hvor vi stod i efteråret 2022, altså i det efterår, vi har forladt, så stod vi jo i en situation med, kan man rolig sige, historisk høje energipriser.
Vi var midt i den værste inflationskrise i flere årtier.
Vi hørte om familier, der var nødsaget til at gå fra hus og hjem som følge af bl.a. de meget høje energiregninger.
Vi hørte også om virksomheder, som var truet af konkurs.
Derfor samlede et bredt flertal sig om at lave indefrysningsordningen.
Og indefrysningsordningen gav så mulighed for, om man vil, at tage toppen af energiregningen og sprede den ud over længere tid.
Siden dengang er priserne heldigvis faldet betydeligt, og det har haft betydning for, hvor mange der har haft behov for ordningen.
Det er jo grundlæggende rigtig positivt.
I regeringen har vi selvfølgelig taget bestik af den her nye situation, og derfor har vi også givet ordningen et servicetjek, om man vil, og det er så det, der er indholdet af den politiske aftale, som er bag lovforslaget her i dag.
Hvis vi ser lidt på lovforslagets indhold, ja, så kommer vi med den aftale, vi har lavet, til at fremsætte to lovforslag.
Med lovforslaget, som vi behandler i dag, etablerer vi en tilskudspulje, der skal modvirke yderligere gebyrstigninger for husholdninger og virksomheder i ordningen.
Derudover håndterer vi også en række af de problemer, der har været, eller udeståender omkring implementeringen af loven, og vi har lidt mindre præciseringer af Erhvervsstyrelsens administration af ordningen.
Det giver styrelsen bedre mulighed for, om man vil, at holde hånd i hanke med ordningen, både hvad angår konkurser og andet ophør i energiselskaberne, og en bedre mulighed for også at føre kontrol med de virksomheder, der modtager tilskud og likviditetslån.
Sluttelig undtages energivirksomhederne fra kvartalsvise renteindberetninger til Skattestyrelsen for deres kunder i indefrysningsordningen.
Ud over det lovforslag, vi behandler i dag, vil klima-, energi- og forsyningsministeren så – og det er det andet lovforslag – fremsætte et lovforslag i oktober, der bl.a. centraliserer administrationen i Energistyrelsen.
Den offentlige høring har vist, at der generelt er positiv opbakning til lovforslaget, og jeg ser selvfølgelig frem til den videre behandling af lovforslaget i folketingsudvalget.
Mette Reissmann (S), 2023-05-11:
Det sidste lovforslag, vi skal behandle i dag på Erhvervsministeriets område, handler om at indføre en række sikkerhedspolitiske tiltag, dels i forhold til etablering af energiøen i Nordsøen, dels i forhold til håndhævelse af EU-sanktionerne over for Rusland.
For første gang i verdenshistorien står vi over for at skulle opføre en energiø.
Der er derfor også et ønske om at sikre den nationale sikkerhed, bl.a. ved at forhindre, at fremmede magter får adgang til at påvirke etablering og/eller drift af energiøen.
Derfor foreslås det med lovforslaget at skærpe kontrollen med alle kontraktparter, så der bliver indført krav om screening for dem, der deltager i udbuddet af energiøen i Nordsøen.
Det gælder både, i forhold til hvem der får tilladelse til at anlægge energiøen, hvem der opnår medejerskab, og hvem der får ansvaret for driften af energiøen.
Derudover lægger lovforslaget op til at give Klagenævnet for Udbud mulighed for at håndhæve EU's økonomiske sanktioner over for Rusland, som omhandler indgåelse af offentlige kontrakter.
Så konkret er der tale om et forbud mod, at offentlige myndigheder kan handle med russiske aktører.
Socialdemokratiet bakker op om forslaget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-05-11:
For nogle år siden – jeg tror, det var i 2017 eller 2018 – fik vi, og med vi mener jeg SF, Enhedslisten, Socialdemokratiet og andre, et flertal i Finansudvalget i forhold til en beretning, hvor vi fastslog, at kritisk infrastruktur skulle være på fællesskabets hænder, enten i form af offentligt ejerskab eller brugerejerskab eller på anden måde.
Det blev skrevet ind i regeringsgrundlaget for den S-ledede regering i 2019.
Nu er mit spørgsmål til ordføreren: Det her er selvsagt kritisk infrastruktur, for ellers skulle man jo ikke ændre loven – det siger sig selv – så hvad mener ordføreren om, at den her energiø ikke bliver på fællesskabets hænder?
Mette Reissmann (S), 2023-05-11:
Lige præcis i forhold til, hvorvidt det ikke bliver på fællesskabets hænder, må jeg sige, er det jo er sådan, at det her er noget, som vi stadig væk som regering helt tydeligt går ind for.
Vi synes, at det, som det konkrete lovforslag handler om, jo netop er at skulle sikre – og det er det, selve lovforslaget er indsnævret til i dag, og det tror jeg også at ordføreren for SF er opmærksom på – at vi netop i den grad har skærpet ordlyden i forhold til at skulle screene, i tilfælde af at vi ønsker at holde fremmede magter ude i forhold til at blande sig i tre essentielle ting; at det kun handler om screening, som vedrører energiøen.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-05-11:
Lovforslaget er blevet ændret efter kraftig kritik fra en række organisationer – en kritik, der gik på to ting: hastværket og omfanget af loven.
Er det Socialdemokratiets ønske at få en proces, hvor der er bedre tid, men som på sigt kommer til at give et tillæg til den her lov, så hele energiområdet bliver omfattet af den her lov?
Morten Bødskov (S), 2023-05-11:
Det er, fordi vi er på vej med et udbud af det her projekt.
Derfor er det sådan, ikke mindst af hensyn til sikkerheden omkring projektet, og fordi det er så kæmpestort, som det er, og fordi det, vi taler om, er så afgørende for vores nationale sikkerhed.
Det er det, der er baggrunden for, at vi har kørt den proces, vi har gjort.
Mona Juul (KF), 2023-05-11:
Nu er det 2 år siden, vi lavede en aftale om energiøerne, og hele udbudsprocessen er i arbejde og har været det i, ja, vel nærmest et år nu, så det kan jo ikke komme som nogen kæmpestor overraskelse.
Det her med lige at få ordentlig tid og lave noget ordentligt lovarbejde synes jeg bare er rigtig vigtigt.
Jeg synes, det er vigtigt, og det er jo ikke kun mig; der er flere i Folketingssalen i dag, der har påpeget det.
Derfor bliver det jo vigtigt både med en teknisk gennemgang, men jo også at sikre, at ministeren er helt sikker på, at de høringssvar, der ligger nu, også er opdateret i forhold til det lovforslag, der ligger her nu.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-05-11:
Ja, og noget af det er jo selvfølgelig rettet mod Folketinget, men meget af det er også rettet mod fagfæller, økonomer, bredt i det danske samfund, som gerne vil kunne kigge med på beregningerne.
En af de diskussioner, der har været, var jo Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, der havde en diskussion om den strukturelle beskæftigelse og Finansministeriets beregning af det.
Der er det jo efter en lang række spørgsmål kommet frem, at der lå en eller anden coronabuffer inde i den strukturelle beskæftigelse.
Hvis man havde lagt det frem offentligt i første omgang, havde de fagfæller jo kunnet se det og havde kunnet tage den diskussion på et mere kvalificeret grundlag.
Er Socialdemokratiet ikke enig i det?
Benny Engelbrecht (S), 2023-05-11:
Nu er det mit indtryk, at der er en ret omfattende adgang til de forskellige modeller både fra CEPOS og fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd – faktisk lige præcis der.
Der er jo også andre fagområder, hvor man med rette kan sige, at der er forskellige eksperter, som kigger med over skulderen.
F.eks. på klimaområdet er der Klimarådet, som kigger med over skulderen og nogle gange i virkeligheden er mere kvalificeret end nogle af Folketingets partier til at gennemskue de beregninger, der ligger, fra f.eks. Transportministeriet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-05-11:
Tak for ordet.
Med beslutningsforslaget ønsker forslagsstillerne at pålægge regeringen at sikre, at ministeriernes økonomiske beregninger offentliggøres, dog alligevel med undtagelse af de tilfælde, hvor særlige konkrete grunde såsom rigets sikkerhed, statens økonomiske interesser og lignende taler imod en offentliggørelse.
Dengang havde vi nogle bekymringer i Venstre, og det har vi stadig væk.
Det er selvfølgelig svært ikke at være enig i overskrifterne.
For selvfølgelig skal der være åbenhed og gennemsigtighed i ministeriernes regnemetoder.
Det er der så heldigvis allerede rigtig gode muligheder for.
Vi kan som medlemmer af Folketinget stille alle de spørgsmål, vi vil, til regeringen, også om konkrete regnemodeller.
Så udgiver en lang række ministerier også uopfordret økonomiske beregninger, som forslagsstillerne også fremhæver i bemærkningerne til beslutningsforslaget.
Derudover bemærker jeg også, som finansministeren nævnte, at Det Økonomiske Råds opgaver er blevet udvidet til, at rådet nu også løbende efterser ministeriernes regnemodeller.
Det er et yderligere initiativ, i forhold til da forslaget blev diskuteret i Folketingssalen for omkring 5 år siden.
Så generelt er der rig mulighed for åbenhed om ministeriernes regnemodeller.
Det skal der naturligvis også være, og vi har som folketingsmedlemmer igennem udvalgsspørgsmål altid mulighed for at spørge ind til, hvad det er for nogle forudsætninger, der ligger til grund for beregninger.
Beslutningsforslaget ville, hvis det blev gennemført, pålægge alle ministerier at skulle offentliggøre store mængder data, helt ned til excelfiler, og det skulle sådan set bare komme pr. automatik.
Der må jeg sige, at jeg deler den bekymring, som allerede er rejst, om, hvorvidt det vil skabe mere klarhed – måske egentlig tværtimod.
Jeg tror faktisk ikke, at det ville være gavnligt.
Jeg er også bekymret for, at der skal lægges en masse forklaringer ud på mellemregningerne, for at man ikke kan tage brudstykker og dermed få afsporet debatten, hvis man stirrer sig blind på én variabel og ikke får en beskrivelse af sammenhængen.
Derfor er vi ikke tilhængere af en tvungen offentliggørelse af alle ministeriernes regnemodeller, bl.a. på grund af den mængde bureaukrati, det ville medføre.
Men som sagt støtter vi naturligvis intentionerne om åbenhed.
Det er helt centralt.
Derfor synes jeg, at det var en fremstrakt hånd og et fornuftigt forslag, som finansministeren kom med, om at arbejde på en fælles tekst, der fastsætter rammerne for åbenhed i ministerierne.
Så der er mange gode intentioner, men det konkrete forslag kan vi ikke støtte.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-05-11:
Jeg blev undervejs i talen lidt i tvivl om, om Venstre mener, at der er tilstrækkelig åbenhed, eller om man gerne vil være med til at kigge på større åbenhed om beregninger.
Jeg synes måske, ordføreren sagde til sidst, at det var det sidste, altså at man gerne vil kigge på mere åbenhed.
Derfor skal mit spørgsmål lyde: Hvad er så Venstres svar?
Hvis det her ikke er svaret på mere åbenhed, hvad er det så, Venstre gerne vil være mere åbne om
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-05-11:
Som sagt er det jo helt principielt vanskeligt at være imod mere åbenhed.
For det er vigtigt, og det er den måde, man har mulighed for at kontrollere de oplysninger, vi kommer med, på.
Jeg mener sådan set, at vi er et rigtig godt sted, men kan vi gøre mere på en fornuftig og ansvarlig vis, vil vi meget gerne kigge på det.
Den fornemmelse, jeg lidt sidder tilbage med, er jo, at fordi man måske er frustreret over, at det i de beregninger, man får på sine forslag, viser sig at være dyrere og mere udgiftsdrivende, end man egentlig selv havde håbet på, jamen så er det regnemetoderne, man angriber.
Generelt synes jeg jo, at der er en meget, meget stor anerkendelse af og respekt for de regnemodeller, som Finansministeriet benytter sig af, og det er jo dem, vi lægger til grund for de beslutninger, vi træffer.
Det har jeg grundlæggende stor tillid til.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-05-11:
Det er simpelt hen ikke rigtigt.
Det er ikke, fordi vi er utilfredse med beregningerne på vores forslag, at SF fremsætter forslaget.
Det var også en del af debatten i 2017 og 2018, og jeg synes, at det er en afsporing af debatten.
Debatten handler om, om vi helt generelt kan sikre en større åbenhed om de økonomiske beregninger, der er.
Så kan man jo godt principielt mene, at der altid skal være mere åbenhed, men når det kommer til det konkrete, er man ikke for det.
Vil Venstre ikke bekræfte, at der selvfølgelig er en afvejning i de konkrete tilfælde?
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-05-11:
Derfor brugte jeg også en del af min tale til at adressere spørgsmålet om, hvad det her betyder for mængden af bureaukrati.
For hvis det er ekstremt komplicerede beregninger, som SF mener bare kan lægges ukritisk frem, kan der jo opstå usikkerhed og tvivl, hvis man misforstår beregningerne.
Det vil jo sådan set kræve, at der så skal en ganske grundig forklaring med hver eneste gang, og så er det jo ikke bare at trykke »offentliggør« for et regneark.
Så kommer der til at skulle bruges rigtig mange mandetimer til at forklare, hvad de konkrete formler og andet betyder, og hvorfor de er, som de er.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-05-11:
Som min kollega hr. Sigurd Agersnap også påpegede, er der simpelt hen nogle misforståelser, som vækker minder, fra da vi diskuterede det her for 5 år siden.
Derfor vil jeg gerne læse op fra forslaget: »Som beskrevet ovenfor forestiller forslagsstillerne sig, at offentliggørelsen af de økonomiske beregninger i overvejende grad er tiltænkt Finansministeriets økonomers fagfæller, dvs. andre økonomer.
Det foreslås derfor, at offentliggørelse af de økonomiske beregninger ikke skal ledsages af en større kommunikationsindsats, endsige at Finansministeriet skal fungere som databank for den danske offentlighed.
Forslaget vurderes derfor ikke at ville medføre væsentlige udgifter ...«
Det her handler jo netop ikke om, at hr. og fru Jensen og alle os, der ikke er økonomer, skal kunne læse noget ud af det her.
Det handler om at sikre en større grad af tillid til regeringen uanset farve, ved at økonomer af alle mulige forskellige skoler kan gå ind at bidrage her.
Og det var også derfor, CEPOS af alle støttede det her forslag varmt i 2018.