runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2025-11-06:
Tak for det.
Det er efterhånden en lidt slidt frase i den her debat, men det er så rigtigt, at jeg bliver nødt til at gentage det.
Det er Grundtvigs ord om, at til et folk de alle høre, som sig regne selv dertil.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Det betyder så også, at hvis man ikke regner sig som en del af folket, hører man heller ikke til folket.
Det kommer jo meget aktuelt ind her i forhold til stemmeret.
Altså, udgangspunktet for, at man kan stemme i Danmark, må være, at man regner sig som en del af det danske folk.
Er det ikke det, vi ser tegn på at mange ikke gør, når de i stedet for at gå op i det, som en kommune styrer, skoler, plejehjem, ældrepleje, vuggestuer så videre, så går op i Israel-Palæstina-konflikten, som en kommune i henhold til lovgivningen ikke må blande sig i?
Er det ikke også det, vi ser, når f.eks. Odenses socialdemokratiske borgmester ved indgangen til kommunalvalgkampen begynder at have en holdning om Israel og Palæstina, og om det er folkemord eller ikke er folkemord?
Er det ikke et tegn på, at vores lokale politikere bliver inspireret af, at der er nogle borgere, som kan stemme i deres kommune, der går op i helt andre ting end det, der er gældende for Danmark og for deres kommune?
Lasse Haugaard Pedersen (S), 2025-11-06:
Nej, det mener jeg ikke.
Så er spørgsmålet, om det er noget, som man skal tage stilling til en kommunalbestyrelse.
Det mener jeg ikke det er, helt klart ikke.
Jeg mener, at vi i Danmark har én udenrigspolitik, og den bliver fastlagt herinde.
Men at man som politiker har sine egne holdninger til ting, der sker ud i verden, tror jeg da at mange vælgere forventer.
Men det er jo ikke ensbetydende med, at Odense Kommune skal engagere sig i den konflikt.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-11-06:
Det er et meget lille mindretal af venstreekstreme danskere, der har meldt sig på Hamas' side, og så er det desværre en voksende gruppe, en meget større gruppe, af udenlandske statsborgere i Danmark, som støtter Hamas nede i Palæstina og Israel.
Og det er jo af hensyn til den sidste gruppe, at socialdemokratiske borgmestre taler det synspunkt efter munden, som de har i den gruppe, dem, der støtter Hamas' fremfærd dernede.
Det synes jeg er meget problematisk, og jeg synes, det viser, at man går så meget op i noget, som det faktisk er forbudt for en kommune at beskæftige sig med.
Hvis jeg går på talerstolen i Københavns Borgerrepræsentation og taler om dansk udenrigspolitik, bliver jeg forvist fra talerstolen.
Lasse Haugaard Pedersen (S), 2025-11-06:
Jamen jeg er ikke enig i, at det er en meget, meget smal skare, der har udtrykt det synspunkt i debatten.
Altså, jeg synes sådan set, det har været forbløffende at se fra konfliktens begyndelse, hvor svært det har været for utrolig mange mennesker at tage klart afstand fra Hamas.
Det synes jeg er noget, der har gået igen i debatten, så det er jeg overhovedet ikke enig med ordføreren i.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-06:
Så faldt maskerne endnu en gang i forhold til Socialdemokratiets bluffnummer på udlændingepolitikken.
På de sociale medier fører man sig frem med hård hud, og man sender Frederik Vad i byen med 3, 4, 5, 7 erkendelser.
Når det så kommer til stykket herinde i Folketingssalen, stemmer man gang på gang imod ting, nogle gange af tekniske årsager, men her også af politiske årsager, fordi man faktisk ikke har noget imod, at en masse mennesker fra Mellemøsten og Afrika kan få stemmeret til kommunalvalg her i Danmark.
Mit spørgsmål går på, om der ikke er nogen øvre grænse for Socialdemokratiet, i forhold til hvor mange udlændinge der skal kunne få ret til at stemme til et kommunalvalg.
Vi har set en udvikling, hvor vi er gået fra omkring 230.000 i 2009 til nu omkring 500.000, snart en halv million, altså en markant stigning, en fordobling på 15 år.
Er der intet ved det, hvor der måske er nogle alarmklokker, der ringer, så man siger: Okay, den her udvikling skal vi måske ikke fortsætte med, måske skal vi stoppe op nu og tænke, at ups, her bliver vi nødt til at gøre noget?
Lasse Haugaard Pedersen (S), 2025-11-06:
Det er jo en klar holdning og erkendelse fra Socialdemokratiet, at antallet selvfølgelig har en betydning for, hvordan man kan indrette og være succesfuld med sin integration.
Derfor forstår jeg ikke, hvad det er for et maskefald, som hr. Lars Boje Mathiesen omtaler.
For sandheden er i virkeligheden, at der jo aldrig har været strammere udlændingepolitiske regler i det her land end dem, der er i dag.
Sandheden er jo også, at tilstrømningen fra Stormellemøsten er faldet drastisk, siden vi ikke længere havde en politik i Danmark, hvor DF svingede taktstokken.
Så der kommer færre indvandrere til Danmark fra Stormellemøsten, og vi er blevet bedre til at sørge for hjemrejser osv.
Så Socialdemokratiet står vagt om en hård udlændingepolitik, der skal gøre, at det her antal selvfølgelig er nogenlunde under kontrol.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-06:
Lad os bare lige slå fast, at vi har fordoblet antallet af mennesker med udlændingebaggrund, som kan stemme til de her kommunalvalg, og Socialdemokratiet ser det ikke som en udfordring.
Så siger man samtidig, at antallet betyder noget.
Men så spørger jeg bare: Hvornår er nok nok?
Hvad er det for et tal, der skal komme?
Så siger man, at det kan være polakker og andre.
Ja, det kan også være asylansøgere, som har fået asyl her, f.eks. nogle syrere, som vi ved skal være midlertidigt, men som nu har været her i 4 år, og som nu kan stemme til danske valg, selv om vi ved, at de alligevel er på vej ud af landet igen – forhåbentlig da.
Det er jeg ikke sikker på med en socialdemokratisk regering, men hvis magten skifter, så kommer de ud.
Carl Andersen (LA), 2025-11-06:
Så ordføreren kan ikke se et problem i, at vi faktisk, f.eks. i Ishøj, har en meget, meget stor vælgergruppe, der er så stor, at den her vælgergruppe, som ikke har formået at blive danske statsborgere, og som ikke nødvendigvis overhovedet kan det danske sprog, påvirker det lokale demokrati så meget, at de ting, der bliver debatteret, f.eks. er Israel-Palæstina, og at vælgermøderne foregår i moskéer?
Det virker bare meget, meget udansk, og det virker som noget, der er meget anderledes end den kommunikation, man har fra Socialdemokratiet på Christiansborg, fordi man ude lokalt, f.eks. på Vestegnen, ønsker at tiltrække bestemte vælgergrupper.
Sophie Løhde (V), 2025-11-06:
Jeg synes jo sådan set, man altid skal være opmærksom, i forhold til hvilken udvikling der sker.
Der er det da klart, at der så er sket noget, altså hvis du går tre gange kommunalvalg tilbage og sammenligner med i dag.
For så vidt angår tredjelandsborgere, bygger de eksisterende regler jo på den aftale, som Liberal Alliance, dengang Liberal Alliance var i en regering for en stund, indgik sammen med Dansk Folkeparti, for så vidt angår, at bopælskravet blev hævet fra de daværende 3 år til 4 år.
Det kan man jo sagtens tage en politisk diskussion af.
Carl Andersen (LA), 2025-11-06:
Den aftale gik jo på at øge bopælskravet fra 3 år til 4 år, altså en stramning af de eksisterende regler.
Der vil vi gerne kigge på at hæve den til 5 år, hvis det var noget, regeringen kunne være interesseret i.
Vi kan bare konstatere allerede nu, at den demografi, vi har ude i kommunerne, faktisk påvirker den måde, hvorpå der bliver ført valgkamp.
Altså, nu kunne jeg lige læse i Altinget, at den socialdemokratiske borgmester i Ishøj er ude at advare omkring den retorik, vi har inde på Christiansborg omkring udlændingepolitik, fordi det kan skræmme socialdemokratiske vælgere væk i muslimske miljøer i Ishøj.
Det synes jeg bare er noget, vi bliver nødt til at tage meget, meget seriøst herinde fra Folketinget.
Sophie Løhde (V), 2025-11-06:
Det er der så forskellige tilgange til.
Det er ikke alt sammen tilgange og andet, som jeg synes er specielt hensigtsmæssige, eller noget, hvor jeg selv ville sige: Hold da op, det havde jeg gjort, hvis jeg var kommunal- eller regionsrådskandidat.
Kan jeg gøre for, at der er andre partier, der gør det?
Nej, det kan jeg ikke.
Lasse Haugaard Pedersen (S), 2025-11-06:
Tak, formand.
Vi behandler i dag et beslutningsforslag fremsat af Dansk Folkeparti, som har til formål at fratage herboende udlændinge uden dansk statsborgerskab deres valgret til kommunale og regionale valg.
Dansk Folkepartis forslag er fra min synsvinkel ikke praktisk gennemførlig, da den strider mod EU-retten og Danmarks folkeretlige forpligtelser.
EU-borgeres ret til at deltage i lokale valg er fastsat på traktatniveau.
Enhver unionsborger, som har bopæl i en medlemsstat, hvor vedkommende ikke er statsborger, har samme valgret og valgbarhed som statsborgere i medlemsstaten.
For tredjelandsborgere følger det af Europarådets konvention om udlændinges politiske deltagelse på lokalt niveau, at deltagerstaterne er forpligtet til at tillægge enhver udlænding valgret og valgbarhed ved valg til lokale myndigheder, forudsat at den pågældende opfylder samme juridiske krav, som gælder for landets egne statsborgere.
Når det er sagt, er Socialdemokratiet selvfølgelig enige i, at ikke hvem som helst fra tredjelande, som sætter fod på dansk jord, skal modtage en stemmeseddel som velkomstbrev.
Derfor støtter vi et stramt bopælskrav, hvor man skal have været bosiddende i Danmark i 4 år, før man har valgret og er valgbar, og at udviste kriminelle udlændinge og folk på tålt ophold selvfølgelig ikke skal have valgret.
Bopælskravet er tidligere blevet skærpet fra 3 til 4 år her i Folketinget, og det er sket med socialdemokratisk opbakning.
Den anden grund til, at Socialdemokratiet er imod forslaget fra Dansk Folkeparti, har mere politisk karakter.
Mange udlændinge arbejder i Danmark, både med at få hjulene til at køre rundt i det private og med at sikre omsorg og tryghed i det offentlige.
De indgår i vores lokalsamfund, har børn i vores skoler og daginstitutioner og er frivillige i foreningslivet.
Når vi åbner døren for lokal inddragelse, skal det være med til at give ejerskab, for demokratiet kan ikke bestå uden nogen form for ansvarsfølelse.
Det er ikke kun en rettighed, det er også en forpligtelse, og det skal være med til at styrke integrationen i vores samfund.
Hal Koch skrev engang, at man ikke fødes som demokrat – man bliver det gennem opdragelse og øvelse.
Og det vil være direkte kontraproduktivt at fratage en masse borgere deres mulighed for indflydelse og ansvar over for deres lokalsamfund.
Min påstand vil være, at det vil skade integrationen.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-06:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge Socialdemokratiets ordfører, om Socialdemokratiet slet ikke ser et problem i, at de islamiske parallelsamfunds indflydelse på indretningen af vores byrum, vores folkeskoler og vores lokalsamfund i det hele taget vokser, som følge af at Socialdemokratiet ikke ser noget problem i, at alle de mennesker har stemmeret.
I Ishøj deltager Socialdemokratiets borgmester i kønsopdelte vælgermøder, og jeg kan forstå på Socialdemokratiets udlændingeordfører, hr. Frederik Vad, at når han ser kønsopdelte vælgermøder, er han ved at »kaste op«.
Jeg vil egentlig bare spørge Socialdemokratiets ordfører, om Socialdemokratiet kaster op over deres egen borgmester i Ishøj, der deltager i kønsopdelte vælgermøder.
Lasse Haugaard Pedersen (S), 2025-11-06:
Til den første del af det, der spørges om, nemlig om vi kan se problemer med integrationen i parallelsamfund domineret af udlændinge, må jeg sige: Selvfølgelig kan vi det.
Det ville jo være at foregøgle folk noget at sige, at der ikke er udfordringer med integration.
Det er klart, og det synes jeg egentlig Socialdemokratiet igennem en lang årrække har været ret håndfast på.
Det kan både komme til byindretning, og det kan også komme til f.eks. kønsopdeling.
Vi har set det tidligere med svømning i svømmehaller, hvor der også har foregået en debat mellem det kommunale niveau og folketingsniveauet, hvor Socialdemokratiets position jo har været klar, altså at der ikke skal være kønsopdelt svømning.
Og så er der selvfølgelig alle mulige hensyn, man kan tage derudover, i særtilfælde.
Jeg mener grundlæggende set, at vi skal kunne have en debat om de her ting både på lokalt og nationalt niveau.
Men jeg mener, at stemmeretten og valgbarheden til det nationale niveau selvfølgelig skal være forbeholdt statsborgere.
Det samme gør sig ikke gældende ude lokalt.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-06:
Tak for det.
Det var ikke et svar på spørgsmålet, for spørgsmålet er egentlig meget simpelt, hvad Socialdemokratiets ordfører mener om, at Socialdemokratiet i Ishøj aktivt understøtter og udbreder islamisk kønsopdeling i Ishøj Kommune, når hr. Frederik Vad som Socialdemokratiets udlændingeordfører samtidig står og siger i medier, at han kaster op, når han ser kønsopdelte vælgermøder.
Lasse Haugaard Pedersen (S), 2025-11-06:
Jeg er enig med Socialdemokratiets ordfører Frederik Vad i, at kønsopdelte vælgermøder er en skidt ting for Danmark, altså at det ikke er måden, vi debatterer på politisk, og det viser også, at der er udfordringer med demokratisindet.
Det er også derfor, jeg siger, at der ikke er nogen, der bliver født som demokrater; det er noget, man bliver opdraget til gennem øvelse.
Jeg vil da klart mene her, at udfordringen er vælgeraktiviteten i sig selv og ikke nødvendigvis, om en politiker deltager i den eller ej, men derimod om man kan kritisere, at det overhovedet bliver arrangeret på den måde.
Carl Andersen (LA), 2025-11-06:
Hvis vi nu ser bort fra de 250.000 europæiske statsborgere, som vi jo deler et vestligt sindelag med – de er her typisk for at arbejde, og vi har sameksisteret med dem i mange år på arbejdsmarkedet og demokratisk – og så kigger på, at vi har langt over 100.000 ikkevestlige statsborgere, der ikke har formået at blive danske statsborgere, enten fordi de er kriminelle, ikke har boet her i lang nok tid, ikke behersker det danske sprog eller er på offentlig forsørgelse.
Udgør det ikke et demokratisk problem for den måde, hvorpå vi faktisk skal have en seriøs samtale om f.eks. vores folkeskoler rundtomkring i de 98 kommuner?
Lasse Haugaard Pedersen (S), 2025-11-06:
Nu har jeg jo selv været kommunalpolitiker.
For 12-13 år siden blev jeg valgt til et byråd, og allerede dengang var der jo folk, der ude lokalt forsøgte at lave udenrigspolitik via deres kommunale beslutninger.
Dengang handlede det også om situationen i Mellemøsten, specifikt om Israel og Palæstina-konflikten, og det var ikke nødvendigvis båret frem af udlændinge eller ikkestatsborgere.
Der var sådan set en bred skare af folk, som arbejdede på de her ting.
Jeg mener stadig væk den dag i dag, at udenrigspolitikken bliver fastlagt i Folketinget.
Det er ikke noget, som man beslutter ude lokalt.
Vi har kun en udenrigspolitik i Danmark og ikke 98, som vi har af antal kommuner.
Selvfølgelig er der stadig væk udfordringer med integrationen, og der er stadig væk udfordringer med, om alle, der er kommet til Danmark, har det demokratiske sindelag og går ind for ligeværd, demokrati og alle de her ting.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-11-06:
Jeg vil sige, at jeg synes, det er utrolig groft, at ordføreren siger, at det er »Socialdemokratiet og andre røde partier«, der vil overvåge borgerne.
Hvis der er nogen partier i det her Folketing, der sammen med Liberal Alliance har prøvet at beskytte borgernes rettigheder og retten til privatliv, er det partier som SF, Enhedslisten og Alternativet.
Så det håber jeg ordføreren vil tage i sig igen.
Men det, jeg tog ordet for at sige, var egentlig noget andet, som jeg tror vi er enige om.
Jeg deler den bekymring, ordføreren har, og når man har Danske Regioner, Ældre Sagen og Danske Handicaporganisationer, der understreger behovet for på vegne af deres medlemmer, at det her skal være et frivilligt alternativ, er svaret fra Digitaliseringsministeriet, at ja, det er rigtig vigtigt med inklusion, at det er rigtig vigtigt med tillidsskabende design, og at man anerkender de kurser, som de organisationer holder for deres medlemmer for at få dem om bord.
Der er ikke én gang, hvor ordet frivillighed bliver brugt i svaret fra Digitaliseringsministeriet til de organisationer.
Det synes jeg er enormt bekymrende, og det synes jeg skal være et fokuspunkt i forhold til den bekymring, vi deler, over for ministeren.
For det svar til de organisationer handler udelukkende om, hvordan man kan få folk med på vognen, og ikke retten til reel frivillighed.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-06:
Så bliver jeg nødt til at sige: Hvis jeg nu som lastbilchauffør er blevet 51 år, ikke har fået en ny lægeerklæring og kører min lastbil i Tyskland, vil vi til at dele personhenførbare data med tysk politi.
Det er bare lige for at forstå det.
For det har vi jo sagt hele tiden, at det vil vi ikke, men jeg har jo ikke førerret længere.
Jeg har inden fået det godkendt på appen, den har lagret min information, og beviserne er jo det, jeg så selv fremfører.
Så skal der jo være en eller anden form for kontrol med det, jeg har lagret.
Der er jo nogen, der skal vide, at mit kørekort skal udløbe x dato, og jeg har behov for at putte et nyt kørekort ind i appen for at måtte føre.
Har vi tænkt os at dele det, og hvordan har man tænkt sig at kontrollere det, uden at det her data er noget, der bliver personhenførbart?
Caroline Stage Olsen (M), 2025-11-06:
Tak for, synes jeg, et relevant spørgsmål, og jeg må være ærlig at sige, at jeg blev nødt til faktisk lige at gå over at spørge.
Jeg synes faktisk ærligt, det er et rigtig godt spørgsmål, ordføreren kommer med her.
Så vidt jeg er orienteret, og det følger vi selvfølgelig også meget gerne op på skriftligt, kommer der ikke til at være logget noget.
Så det vil sige, at hvis hr. Kim Edberg Andersen, gud forbyde det, skulle komme til at køre 200 km/t på motorvejen og få frataget sit kørekort, er det ikke sådan, at det bare automatisk vil ryge væk i din app, men hvis hr. Kim Edberg Andersen så efterfølgende bruger sit kørekort, som ikke fungerer, fordi du har fået det frataget, og en politimand ser det, altså ligesom med det gode, gamle kørekort, og man kan se, at hov, du har fået det frataget, så kan man jo se det ligesom med det gamle.
Det er sådan, jeg har fået det fortalt, i hvert fald, og følg endelig op skriftligt, så vi kan sikre os, at det også foregår på den måde.
Alexander Ryle (LA), 2025-11-06:
Jo, jeg kunne virkelig godt tænke mig, at vi får nogle eksterne folk ind, som kan betrygge mit parti og alle andre partier om, at det her er en løsning, som gør alle de fine ting, der står i lovforslaget man gerne vil gøre, i forhold til at sikre anonymitet og beskytte privatliv.
For min tillid til regeringen i det her spørgsmål er ikke særlig stor, og derfor tror jeg, at hvis vi ikke får eksterne til at blåstemple det her, så vil resultatet blive, at vi ikke kan støtte det; for der er simpelt hen for stor en usikkerhed forbundet med det.
Og vi har ikke lyst til at lægge stemmer til noget, hvor det så kommer frem om nogle måneder eller år, at vi har lavet en løsning, som samkører data og overvåger borgerne.
Så lad os for guds skyld få nogle eksperter ind, der kan betrygge os.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-06:
Tak for det.
Jeg vil starte med en sætning, jeg ikke troede jeg skulle sige.
Altså, I kender mig, og det er ikke ret tit, at jeg bliver sådan helt mundlam.
Så tak til hr. Stinus Lindgreen for at have trykket sig ind inden, for det sagde lige klik i hjernen: Hold da op, de holder nok ikke møder; de følger i hvert fald ikke med i, hvad de selv går og laver.
Det var det, jeg kunne få ud af det, for hold da op.
Men mit spørgsmål var egentlig i forhold til noget, som De Konservatives ordfører sagde, og det er det her med, om man syntes, at lovgivningen var god.
Min bekymring går på, at det bliver en forceret proces alligevel.
For lad os nu sige, at vi får et ekspertmøde, og det her skal stemmes igennem inden den 1. januar, skulle man så ikke strække splitten lidt mere og så få en lidt længere proces om det her og så være sikker?
For jeg er bekymret for, om eksperterne gør os forvirret på et højere plan.
Alexander Ryle (LA), 2025-11-06:
Vi har ikke travlt med at indføre det her.
Men for min skyld og for LA's skyld kunne vi sagtens trække det her lidt længere og sørge for, at der er fuldstændig styr på f.eks. privatlivsbeskyttelse, som er noget af det, der er rigtig vigtigt for os, inden vi indfører det.
Der er en meget kort tidsramme nu for at kunne nå at blive betrygget i det her.
Jeg synes, at regeringen skulle udskyde det, så vi kan få en større opbakning til det i Folketinget.
Som jeg også har sagt til digitaliseringsministeren: Uanset hvad man måtte mene om de her aldersgrænser, som der bliver indført – sandsynligvis, i hvert fald, nu har LA trukket sig fra forhandlingerne – skal vi jo prøve at håndhæve det på en måde, der samtidig beskytter privatlivet.
Det er jeg enig i.
Vi har jo set, at andre lande i Europa tager det her lidt mere seriøst.
F.eks. når vi snakker chatkontrol, er Tyskland et af de lande, som har sørget for, at det blev hældt ned ad brættet, gang på gang, på trods af at regeringen har samlet det op af skraldespanden igen og lagt det på bordet.
Så hvis Tyskland kan gå med på en løsning, er jeg da lidt mere betrygget, men jeg vil stadig gerne have et ekspertmøde.
Dina Raabjerg (KF), 2025-11-06:
Tak, formand.
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, udspringer af EU's eIDAS-forordning.
Så det her er jo ikke et spørgsmål om, hvorvidt vi skal have en digital identitetstegnebog, for det skal vi.
Spørgsmålet er, hvordan vi gør det, og hvordan vi gør det ordentligt.
En digital tegnebog betyder, at man kan have sine id-papirer, sit pas, kørekort osv., på telefonen.
Og det er faktisk både fornuftigt og praktisk, og det er det også for den unge, som sidder nede i kassen.
For hvis det ikke virker ved kassen i brugsen eller i døren til Grøn Koncert, har vi jo fået en løsning, der er fin på papiret, men som er ubrugelig i virkeligheden.
Derudover skal sikkerheden og privatlivet være i orden.
Borgerne skal kunne dele deres oplysninger og være sikre på, at de ikke bliver samlet op, eller at de bliver sporet.
Og det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi altså har en justitsminister – jeg er ked af at sige det, fru Birgitte Vind – som har udvist en vis smag for den der slags.
Også af den årsag skal privatlivet selvfølgelig sikres, og løsningen skal sidde i skabet.
Men det læser jeg mig faktisk også til at der er styr på.
Derfor bakker Det Konservative Folkeparti altså op om lovforslaget, samtidig med at vi selvfølgelig holder regeringen fast på tre ting: at erhvervslivet skal inddrages; at løsningen ikke bliver rullet ud nogen steder, før den virker i virkeligheden; og at der ikke er skyggen af datahøst.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-06:
Ja, for Socialdemokratiets ordfører – vedkommende, der var forvirret over, at Socialdemokraterne gik ind for at øge kontrollen af borgerne – sagde jo selv, at det var dejligt, at vi var foregangsland.
Lige her, hvor det her ikke er mere gennemarbejdet, er jeg bange for, at vi ikke skal være foregangsland.
Det kan være, at vi skal lade tyskerne være foregangsland, for det var jo dem, der fik sat kæppen i hjulet, da Socialdemokraterne også ville til at kigge ind i, hvad vi skrev, og hvilke billeder vi sendte.
For det ville Socialdemokraterne jo også, til trods for at man så åbenbart som socialdemokrat er meget overrasket over, at der er nogen, der kan tage det her ned som overvågning.
Jamen kommunikationen er jo svær, og man hører jo tingene forskelligt.
Jeg vil sige, at hvis mine billeder bliver scannet og det, jeg skriver, bliver scannet, så er det overvågning af mig.
Men der kan jeg jo selvfølgelig heldigvis være anderledes end en socialdemokrat.
Birgitte Vind (S), 2025-11-06:
Som jeg også sagde til ordføreren, er jeg godt klar over, hvad ordføreren vil henvise til.
Det er også derfor, jeg egentlig anerkender, at jeg synes, at ordføreren har været utrolig nuanceret i sin betragtning, i forhold til at lige præcis det her lovforslag også kan komme til at gøre noget rigtig godt for borgerne.
Derfor ser jeg også frem til dialogen om den fortsatte behandling sammen med jeres parti.