runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-11-26:
Tak for det.
Politik handler om mennesker, og derfor vil jeg sende en stor tak til forslagsstilleren, fru Karina Adsbøl.
Det er rigtig vigtigt, at vi får gjort noget ved den her problemstilling, og det haster.
Det fortæller historierne om.
Jeg tror også, at vi alle er enige om, at als er en forfærdelig sygdom.
Det er en enormt aggressiv sygdom, hvor patienterne mærker forværringer fra uge til uge, måske fra dag til dag.
Vi skal huske på, at når en patient oplever et stigende hjælpebehov, er det blot en kedelig påmindelse til borgeren om, at vedkommendes sygdom er blevet endnu værre.
Disse borgere vil helst være raske og derved undgå at være nødt til at række hånden ud og bede samfundet om hjælp, men de har altså et behov for hjælp her og nu, og det bør imødekommes.
Det er også derfor, at SF i lang tid har påtalt vigtigheden af, at borgere med hurtigt fremadskridende sygdomme som f.eks. als skal sikres mere helhedsorienterede forløb med bl.a. hurtig sagsbehandling og hurtigt bevilget praktisk hjælp.
Men vi frygter i SF, som jeg også hørte ministeren udtale, at målgruppen for beslutningsforslaget kan være for snæver.
Så vi føler os nødsaget til lige at gå et spadestik dybere – i erkendelsen af, at der er et kraftigt behov for hurtigere, bedre og mere fleksibel hjælp til både als-patienter, men også andre grupper af borgere med lignende alvorlige og hastigt fremadskridende sygdomme; det kunne være Huntingtons sygdom og Spielmeyer-Vogts sygdom.
SF noterer sig så med tilfredshed, at ministeren udtaler, at hun er velvillig med hensyn til at gå ind i det arbejde fremadrettet.
Og vi vil helt klart gå videre i den her sag med et ønske om og absolut også et helt klart sigte om, at vi skal levere hurtigt på en pakke, gerne i det indeværende år.
Der skal vi have afdækket målgruppens omfang og komme med en konkret model, der vil sikre den helt afgørende og nødvendige hjælp til mennesker med hastigt fremadskridende sygdomme, med henblik på at nye regler kan træde i kraft hurtigst muligt.
Derfor kan vi ikke bakke op om beslutningsforslaget i den form, det har i dag, men vi ser frem til et samarbejde, og at vi forhåbentlig senere hen – og ud fra hvad jeg også kan høre at ordførerne indtil videre udtaler, er vi egentlig ret tæt på hinanden – kan finde en samlet løsning.
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-26:
Det er sådan en lidt mærkelig kamp i forhold til gode forslag, der bliver drøftet i Folketingssalen, hvor man skal finde et eller andet argument, man kan skyde det ned med.
Men vi er jo i Dansk Folkeparti villige til at lave et ændringsforslag.
Vi er villige til at udvide målgruppen, så den rummer flere end de 400 als-patienter.
Som jeg også har tidligere har sagt, har jeg oplevet
flere ... de snakker lidt bagved, så jeg skal lige ... gange, at det har været omvendt.
Jeg skal høre SF: Hvis vi kom med et forslag om opsættende virkning i forhold til at udvide de paragraffer, der også er der, fordi man jo indsnævrede målgruppen der – det gjorde vi for at få et flertal i Folketingssalen; nu vil man udvide målgruppen, og det er vi helt med på – vil man så også være med til at udvide målgruppen i forhold til opsættende virkning, altså varslingsordningen i servicelovens § 3 a?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-11-26:
Tak for det.
Derudover er der selvfølgelig også hele spørgsmålet omkring økonomien, vi skal have kigget på, men mest af alt synes vi, det er rigtig vigtigt, at vi får lavet en fuldt ud dækkende løsning på problemet.
I forhold til den problematik omkring opsættende virkning er det da helt klart også noget, vi vil være interesseret i at arbejde videre med, fordi det netop sætter borgere i en stærkere position, så man ikke bare kan blive efterladt på perronen.
Så den tager vi bestemt også med os.
Rasmus Prehn (S), 2020-11-26:
Mange tak til De Konservatives hr. Per Larsen for det her spørgsmål.
Det er jo klart, at det er et tal, der gør indtryk.
Jeg tror, at man skal have med i sine overvejelser, at det med livskvalitet jo ikke alene kan måles på, hvor længe man lever, men også på, under hvilke forhold man lever, og hvis det er, at man på mange måder har en grufuld tilværelse, så er det jo ikke sikkert, at det altid er en kvalitet i sig selv at leve længe.
Så jeg tror, at man her skal tænke i helheden.
Det kan godt være, at man kan holde sig i live, men hvis det er, at det er under virkelig kummerlige forhold, så er det jo også værd at kigge på, om ikke man kan få bedre livsbetingelser.
Men vi skal kigge ind i det som et hele, og når det er sådan, at mange ægproducenter har valgt at stille om til andet, er det jo også, fordi deres helhedsbetragtning er, at man sådan set får gladere og sundere høns, som også lægger bedre æg.
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-26:
Jeg har som handicapordfører fremsat adskillige forslag her i Folketingssalen, bl.a. omkring opsættende virkning, hvor man syntes, at målgruppen var for bred og derfor ikke kunne støtte forslaget.
I Dansk Folkeparti vil vi gerne være med til at udvide målgruppen, så derfor vil jeg høre ministeren, om ministeren vil være med til, at regeringen så laver et ændringsforslag, så vi får et ændringsforslag til beslutningsforslaget, og så vi udvider målgruppen.
Det er meget vigtigt for Dansk Folkeparti, at mennesker får den hjælp, de har behov for, og vi vil meget gerne udvide målgruppen.
Vi mener sådan set også, at det skal være sådan i dag, at man efter lovgivningens paragraffer skal have den hjælp, man har behov for, og det skal man have hurtigt.
Og det nytter jo ikke noget, at man skal kæmpe mod et system for at få den hjælp, man har behov for.
Så mit spørgsmål til ministeren er: Vil ministeren være med til et ændringsforslag, så vi får vedtaget det her med et bredt flertal i Folketingssalen?
Per Larsen (KF), 2020-11-26:
Jeg har så et andet dilemma.
Det er jo faktisk omkring 25 pct. af de æg, der bliver produceret, der er fra burhøns, sådan som jeg lige kan regne det ud, og de 25 pct. kommer til at mangle på en eller anden måde.
Der kan selvfølgelig ske en form for omlægning, men alternativt, hvis det er til industrien, forestiller jeg mig måske, at der godt kunne opstå en forholdsvis stor import af æg til Danmark.
Er det noget, som ministeren spekulerer på?
Anders Kronborg (S), 2020-11-26:
Jamen jeg vil starte med at rose ordføreren, for jeg synes faktisk, at det var et rigtig godt og progressivt indlæg, som ordføreren kom med, og når man stiller spørgsmål, skal man jo ikke kun være polemisk.
Jeg er ikke enig i, at det bare er at slå en åben dør ind, for der er i hvert fald på hjemmemarkedet i Danmark stadig 10 pct. æg, der kommer fra burhøns.
Det er forholdsvis mange, og vi må også bare erkende, at så er der rigtig mange høns, der i øjeblikket ikke har det godt.
Så jeg vil gerne spørge Dansk Folkeparti, om der ikke er en klar anerkendelse af, at det her forslag kommer på det helt rigtige tidspunkt, så Danmark kan blive ved med at være et foregangsland, når vi snakker god dyrevelfærd.
Lise Bech (DF), 2020-11-26:
Det synes jeg at jeg har givet udtryk for i min tale.
Det er lige præcis det rigtige tidspunkt – og ministeren griber den med det samme – Enhedslisten fremsætter det her forslag på.
Det synes jeg da er helt åbenlyst.
Men jeg vil altså også sige, at 10 pct. ud af 100 trods alt ikke er så meget, men fred være med det!
Anders Kronborg (S), 2020-11-26:
Jamen så vil jeg bare sige tusind tak til Dansk Folkeparti, og at jeg rent personligt glæder mig til en rigtig god og konstruktiv dialog, for når det handler om at udfase en produktion, er det også bedst, at vi kan lande et forslag som det her i bred enighed her i Tinget.
Lise Bech (DF), 2020-11-26:
Helt klart, det var vist mere en kommentar.
Erling Bonnesen (V), 2020-11-26:
Tak for det.
Når vi nu på en dag som denne, hvor de, kan vi sige, forholdsvis få tilbageværende burægsproducenter kan se, at det i hvert fald inden for en eller anden tidshorisont, som ikke er fastlagt endnu, slutter med burægsproduktion i Danmark, er den radikale ordfører så også enig i, at det er vigtigt, at man samtidig får sendt et signal?
Nu skal der lægges nogle planer og laves nogle analyser, og der kommer en tidsplan, men i forbindelse med at der på et tidspunkt måtte blive sat en slutdato, er ordføreren så enig i, at det er vigtigt for dem, der står tilbage med en eller anden form for tab – uafskrevet produktionsanlæg, eller hvad det måtte være – at vide, at det er det, der skal erstattes, hverken for meget eller for lidt, altså sådan at vi fra starten nu i den her arbejdsproces ligesom får sendt den betryggelse, med hensyn til at det behøver man ikke at være nervøs for?
Zenia Stampe (RV), 2020-11-26:
Jeg hører jo mellem linjerne, at der bliver draget en parallel til den sag, som vi stadig væk alle sammen er dybt optaget af, i forhold til mink.
Men jeg er altså af den overbevisning, at hvad angår mink, udfaser man et helt erhverv, hvor det jo godt kan være, at der er muligheder for, at nogle af dem, der har været burægsproducenter, kan blive ved med at være producenter, altså ægproducenter, men under en anden produktionsform.
Det skal jeg ikke kunne udelukke, og derfor er det måske ikke helt det samme som at udfase minkavl i Danmark.
Jeg går ud fra, at det måske mere – men det skal vi jo undersøge – er parallelt med andre områder, hvor man har hævet dyrevelfærdskravene og så har haft nogle overgangsperioder.
Jeg skal slet ikke afvise, at der kan blive tale om kompensation, men jeg kan ikke love det på forhånd.
Jeg tror, at det, vi skal gøre, jo også er at gå tilbage og se på, hvordan det var, dengang vi indførte burhøns, hvor der var krav om de her berigede bure: Hvad var det for en slags overgangsperiode, og hvilken form for kompensation ydede vi dengang?
Så kan vi måske lade os inspirere af det.
Det arbejde ser vi frem til, men jeg vil nok alligevel advare lidt imod at drage alt for klare paralleller til nedlukningen af minkerhvervet, da det sandsynligvis er en lidt anden sag.
Erling Bonnesen (V), 2020-11-26:
Jamen tak for det – så langt, så godt.
Og som vi også har markeret flere gange, vil der være nogle, der står tilbage med et stort eller lille tab til sidst, altså når man har fået truffet de her beslutninger og man kan stille klokken efter, at nu slutter det med burægsproduktion i Danmark – inden for en eller anden kortere tidshorisont, ikke måneder, men noget, der nok ligner få år, hvis man nu skal prøve at tolke lidt på det, der er blevet sagt i dag.
Jamen så vil der være nogle, der står tilbage med et produktionsapparat.
Det kan måske have en anden anvendelse, selve hallen kan måske anvendes til noget andet, men hvad angår inventaret, står man med et tab.
Så det er sådan set det, jeg sigter efter: at man kan få givet et signal om, at det tab, der måtte være, er det, vi skal forholde os til, og at det er det, der skal erstattes, hverken for meget eller for lidt.
Lise Bech (DF), 2020-11-26:
Jo, det mener jeg vi skal.
Altså, man kan jo se ud fra de udtalelser, som dem – her Peter Sandøe – der ved noget om dyrevelfærd, er kommet med, at de store flokke er et problem, så måske vi skal ind og kigge på det her med arealet.
Så jo, jeg er åben.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-26:
Vi har ikke nogen hellige datoer.
Jeg synes, det er godt, at ordføreren rejser det her med, hvad det gode hønsehold er.
Så jeg vil godt høre ordføreren, om det ikke giver anledning til, at vi skal arbejde videre med nogle bedre bekendtgørelser for det hønsehold, der er i forskellige landbrugstyper i Danmark.
Zenia Stampe (RV), 2020-11-26:
Støtter Venstre en udfasning af buræg, fordi burægsproduktion er dårlig dyrevelfærd, eller fordi man gerne vil hjælpe producenterne over til en anden produktionsform, inden markedet forsvinder helt af sig selv?
Erling Bonnesen (V), 2020-11-26:
Det bliver en samlet vurdering, for de emner, spørgeren lige har nævnt, skal der tages hensyn til.
Der skal tages hensyn til dyrevelfærden.
Der skal tages hensyn til de producenter, der måtte være tilbage.
Det er ikke så mange, men de kan være af forskellige størrelser, hvad ved jeg.
Så det skal gøres, som jeg også kan høre flere sige, på en ordentlig og fornuftig måde, og det ser vi da frem til nogle gode drøftelser af.
Zenia Stampe (RV), 2020-11-26:
Så jeg kan konkludere, at Venstre mener, at burægsproduktion er dårlig dyrevelfærd.
Erling Bonnesen (V), 2020-11-26:
Vi kan i hvert fald konstatere uden at sige for meget – nu må vi se, når alle ordførerne har været på, men man er vel i hvert fald ved at kunne gætte lidt på det – at et meget stort, bredt flertal nu siger, at man er nået dertil, hvor det skal være slut med burægsproduktion i Danmark, og så er det jo realistisk snak at sige, at så skal det gøres på en ordentlig og fornuftig måde.
Jeg har også svaret bekræftende på, at i de samlede overvejelser, som jeg og vi gør os i Venstre, spiller dyrevelfærden selvfølgelig også en stor rolle.
Selvfølgelig gør den det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-26:
Jamen tak for modtagelsen.
Jeg synes nu ikke helt, det er at sparke en åben dør ind, for porten til stalden med burhøns er stadig væk lukket.
Og det er noget, der stadig væk udgør måske 10 pct. af de danskproducerede æg, så vi er jo sådan set et sted, hvor vi ikke er kommet frem til hele udfasningen.
Jeg synes, det er godt, at ordføreren sætter fokus på det her med de skjulte buræg, som jo der er i en lang række af de der billige julekager, som det snart bliver smart at købe og spise op til jul.
Der synes jeg jo, det er interessant, når nogle kæder begynder at sige: Det vil vi ikke have.
Og de har en enorm magt, for de køber jo kager og andre industriprodukter ind i meget stor stil her op til jul.
Så jeg synes, det er godt, at ordføreren tager det omkring de skjulte buræg med.
Kan ordføreren ikke se, at vi kan lave det her med udfasningen af burhønsene rimelig hurtigt?
Lise Bech (DF), 2020-11-26:
Jo, jeg synes egentlig, at jeg bakkede rimelig godt op om det.
For det, jeg kunne ønske mig, er jo, at vi sammen med de her producenter og sammen med branchen siger: Hvor lang tid har de brug for, og hvad skal kompensationen eventuelt være?
Så det bakker vi faktisk op om.
Men om det lige skal være den dato, som Enhedslisten har sat på, synes jeg vi skal se på i den videre behandling.
Zenia Stampe (RV), 2020-11-26:
Det er jo det, vi skal kigge på, og der tror jeg altså, at vi kan gå tilbage i historien og finde parallelle situationer og se på, hvad man gjorde der, og om vi kan finde en model, der lægger sig op ad det.
Jeg tror det ikke, men jeg er selvfølgelig åben over for det; jeg vil følge processen og gå ind i det med et åbent sind, men jeg tror altså, at det her er en lidt anden situation end den, som vi ser i forhold til mink, hvor det efter min opfattelse er Venstres holdning, at man skal kompenseres for nedlæggelsen af et helt erhverv, dvs. kompenseres for tabt indtjening i en ret lang tidshorisont.
Det tror jeg måske ikke helt vil være nødvendigt her, da man vel formodentlig kan blive ved med at producere æg, men så må omstille sin produktionsform.
Per Larsen (KF), 2020-11-26:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for en god tale.
Jeg oplever faktisk ordføreren som den første taler her, der sådan oprigtigt kerer sig om dyrevelfærden, fordi du på den måde anerkender, at dødelighed er et problem, når man har med dyr at gøre.
Det er klart et problem, og det synes jeg vi skal tage til os, og vi skal i det fremtidige arbejde være sikre på at udvikle nogle produktionssystemer, sådan at dyrene først dør den dag, hvor ejeren beslutter, at dyrene skal dø.
Så tak for en god tale.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-26:
Når nu en høne er et levende og sansende væsen og man skal indrette nogle forhold for det produktionsdyr, kan ordføreren så ikke se, at det er lidt svært for hønen at udleve det i et bur, hvor der er ti høns placeret, og hvor hver høne har et areal på størrelse med det A4-ark, som ordføreren har i hånden, plus et postkort?
Altså, så er vi ude i noget, hvor der ikke rigtig er plads til at baske med vingerne, hvilket ellers er en del af dette levende væsens naturlige adfærd.
Per Larsen (KF), 2020-11-26:
Jo, men det er jo sådan, at man ikke bare lige kan tage enkeltelementer ud.
Altså, en død høne kan jo ikke baske med vingerne, og der er altså væsentlig større risiko, hvis det er sådan, at man vælger et af de andre produktionssystemer.
Så er der en væsentlig større risiko for, at de ånder ud, inden de når at komme op i suppegryden, om man så må sige.
Og det synes jeg jo er et kæmpeproblem, som man er nødt til at tage med i ligningen.
Anders Kronborg (S), 2020-11-26:
Tusind, tusind tak for den redegørelse, ordføreren kommer med.
Jeg bliver meget i tvivl, når jeg hører på ordføreren, om han sådan set anerkender, at der er en udfordring med de danske burhøns.
Der kommer en række tal i forhold til dyrenes ve og vel, og jeg havde nær sagt, at ja, det kommer ikke bag på mig, at høner ikke brækker et ben, hvis de er i bur, for de har jo stort set ingen plads at bevæge sig på.
Så det naturlige adfærdsmønster kan jo stort set ikke udleves af de her høner, og jeg er sådan set enig med den forrige spørger, hr. Søren Egge Rasmussen, i, at det her også handler om, at der er et adfærdsmønster, vi skal have frem ved dyrene, som sansende, levende væsener, og at de skal baske med vingerne.
Så jeg vil bare lige være sikker på, at jeg forstår det korrekt, at De Konservative – Det Konservative Folkeparti i Danmark – ikke anerkender, at der er en dyrevelfærdsmæssig udfordring ved produktion af buræg.
Per Larsen (KF), 2020-11-26:
Det kan være sygdom, og det kan være noget med, at de måske har kannibalismetendenser – det har høns eksempelvis – og derfor er der jo store problemer med dyrevelfærden, når man holder dem i for store flokke.
Det er også derfor, at man kan måle et større stressniveau ved de høns, der går i større flokke, og det synes jeg man er nødt til at tage med ind i ligningen.
Altså, hvis hønsene går i en naturlig størrelse flok, hvor de kan overskue dem, de er sammen med – i et bur er der op til 9-10 stykker – får de ikke stress, men hvis de går tusindvis sammen, får de åbenbart stress, og det synes jeg da man er nødt til at tage med ind i ligningen i forhold til at sige, at den ene produktionsform er bedre end den anden.
Anders Kronborg (S), 2020-11-26:
Men det tager den konservative ordfører jo kun ind i ligningen på den måde, at han har et forbehold mod, at burægsproduktionen skal afvikles i Danmark, hvor jeg sådan set anerkender, at der stadig er en udfordring i forhold til nogle dyr i det danske landbrug.
Der vil jeg bare høre ordføreren, om han vil tage det hele med ind i ligningen, for jeg anerkender, at der nogle steder er en for høj dødelighed blandt dyr.
Så kan ordføreren løfte sløret for, hvordan man systematisk fra Det Konservative Folkepartis side vil arbejde med netop den problemstilling?
Per Larsen (KF), 2020-11-26:
Jamen altså, det er jo netop derfor, jeg har gjort rede for, at jeg synes, at vi skal lægge os i selen for at få kigget på, hvordan vi kan optimere dyrevelfærden, sådan at der måske både kan blive plads til at baske med vingerne, men jo også mulighed for at kunne leve et liv, indtil det bliver besluttet, at de ikke skal leve længere.
For blandt skrabehønsene er der 7,9 pct., der ånder ud i det ganske korte liv, hønsene jo sådan set typisk har.
Altså, en høne kan blive 10 år gammel – det kan jeg da huske, fra jeg var barn; vi havde høns, der gik lang tid – men det får de ikke mulighed for i de produktionssystemer, og man skulle jo nok kunne holde dem i live det første års tid, hvis det var sådan, at dyrevelfærden var i orden.
Torsten Gejl (ALT), 2020-11-26:
Samtidig har ordføreren malerisk beskrevet problemerne i flokke med fritgående høns, altså hvordan de har det, og hvordan de ligger og lider en langstrakt død.
Mener Det Konservative Folkeparti i virkeligheden, at vi skal have flere høns tilbage i burene?
Per Larsen (KF), 2020-11-26:
Altså, jeg synes jo, at dyrene skal have det så godt, som det nu kan lade sig gøre.
Der må vi jo bare sige i forhold til dødeligheden blandt sansende væsener, at man i alle andre sammenhænge vil råbe vagt i gevær, hvis det er sådan, at dødeligheden er for høj, og det kan jeg ikke se hvorfor ikke også skal gælde hønsene.
Jeg synes ikke om, at hønsene skal dø en unaturlig død.
Jeg synes, de skal have hovedet skåret af, for at sige det rent ud, og op i suppegryden på et eller andet tidspunkt.
Men det der med, at de dør undervejs, bryder jeg mig simpelt hen ikke om, og det vidner om, at der er nogle ting, som ikke er i orden, og derfor springer det da i øjnene, at burhønsene er dem, der har størst chance for at nå frem til suppegryden.
De ånder ikke bare ud under processen i samme omfang som de fritgående og skrabehønsene.
Erling Bonnesen (V), 2020-11-26:
Ja, selvfølgelig har vi det, og det er også derfor, vi har meldt positivt ud i forhold til at kigge på, hvordan det kan indrettes i fremtiden.
Per Larsen (KF), 2020-11-26:
Ja, det er ordføreren bekendt med, og jeg deler også opfattelsen af, at dyrene jo er sansende væsener.
Det er ikke noget, der står til diskussion, for sådan er det jo.
Altså, dyr oplever jo de ting, som de nu oplever, og det er sådan, det er.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-26:
Nu refererede ordføreren til nogle passus i dyreværnsloven, som er gældende i øjeblikket.
Men det er jo sådan, at Folketinget har vedtaget en ny dyrevelfærdslov, som gælder fra den 1. januar, og det var endda et enigt Folketing, som vedtog den.
Jeg ved ikke, om ordføreren var til stede den dag, det blev vedtaget.
Det er jo i den lovgivning, hvor man i formålsparagraffen konstaterer, at dyr er levende og sansende væsener, og man træder sådan set ind på et, hvad skal man sige, andet niveau dyrevelfærdsmæssigt, hvis man tager formålsparagraffen i dyrevelfærdsloven alvorligt i forhold til det, der er foregået tidligere.
Det paradigmeskifte mangler vi så at få udmøntet i bekendtgørelser, men jeg betragter det dog som et skifte, at vi nu har en fødevare- og landbrugsminister, der i dag ligesom imødekommer, at buræg skal udfases, og jeg betragter det som værende noget, der er funderet i dyrevelfærdsloven.
Er ordføreren bekendt med, at vi har den nye lov, som træder i kraft den 1. januar?
Zenia Stampe (RV), 2020-11-26:
Jamen tak for det.
Og hvis der endda er nogle lavthængende frugter derude, som gør, at vi på ret nem og omkostningseffektiv vis kan forbedre dyrevelfærden for de fritgående høns, så synes jeg da, at det burde være noget, vi kunne finde sammen om.
Anders Kronborg (S), 2020-11-26:
Tak for de bemærkninger, og også tak til ordføreren for at få lidt at tænke over.
Jeg er sådan set enig med ordføreren i, at vi skal sikre, at der er en kontinuerlig drøftelse af dyrevelfærden, og det er klart, at der også er nogle ting, der udvikler sig både i forhold til forbrugerne og i forhold til dem, der ejer dyrene, men så sandelig også herinde i dette Ting.
Når jeg lige vælger at tage ordet over for ordføreren, er det, fordi ordføreren meget bombastisk siger, at SF er klar til at støtte Enhedslistens forslag, som jo en bred række af partier herinde i Folketinget har sagt man har stor sympati for.
Regeringen har tilkendegivet, at man nu går i gang med en proces, der skal udfase de her buræg.
Men i og med at SF støtter det her forslag, støtter man jo også en udfasningsdato, der hedder slutningen af 2022, altså lige om lidt.
Der tænker jeg bare, om ikke det gør indtryk på ordføreren, når så mange partier siger, at nu er man klar til at lave en bred aftale i god fordragelighed osv.
Så hvorfor bliver SF ved med at støtte en udgang, der hedder 2022, når der nu er en bred konsensus om, at man gerne vil finde en samlet løsning på det?