runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susie Jessen (DD), 2025-12-09:
Desværre har jeg ikke lang tid nok.
Altså, vi har jo lagt mange ting hernede i Folketingssalen.
Vi vil bl.a. påbegynde en udflytning af 10.000 statslige arbejdspladser.
Det er en ting, som vi gerne vil.
Der har vi sat en forundersøgelse i gang.
Det har vi haft i Folketingssalen, og det blev der stemt nej til.
Vi har også foreslået ikke at annullere udflytningen af velfærdsuddannelserne, altså at stoppe den annullering, som regeringen lagde op til.
Vi har også været med i sundhedsreformen.
Vi vil gerne forhøje puljen til landsbyfornyelse.
Det er også en ting, som vi rigtig gerne vil.
Vi vil gerne have den op på 200 mio. kr.
Vi mener ikke, at 80 mio. kr. er nok nu.
Flere penge til akutberedskabet i hele landet
vil vi også gerne, og så vil vi gerne have nogle flere borgerrettigheder i forhold til det her med VE-anlæg.
Det er meget vigtigt for os.
Vi har jo lavet et 11-punktsenergiudspil, hvor vi netop mener, at det er rigtig vigtigt, at borgerne får nogle rettigheder.
Nu er der ikke mere tid – jeg har flere ting på listen.
Anni Matthiesen (V), 2025-12-09:
Tak for ordførertalen.
Jeg er faktisk helt enig i noget af det sidste, som fru Susie Jessen var inde omkring, altså i forhold til at det er vigtigt ikke bare at tale om tingene.
Nu har jeg jo faktisk muligheden for også at kunne stille fru Susie Jessen nogle spørgsmål, så vi også kan finde lidt ud af, hvad det så er, Danmarksdemokraterne reelt vil ud over at tale om tingene.
Hvad vil Danmarksdemokraterne så?
Susie Jessen (DD), 2025-12-09:
Jeg synes bare, at det her med at få skabt et nationalt politisk fokus på landdistriktspolitikken er meget interessant.
Vi var jo nogle stykker, der tog til Irland på udvalgstur her for noget tid siden, og de har jo lavet den her »Our Rural Future«, hedder det – landdistrikternes fremtid oversat; undskyld, formand, for mit engelske.
Men det handler netop om det der med et landdistriktspolitisk fokus, så det er sådan, at lovgivningen altid på en eller anden måde bliver undersøgt for, hvad landdistriktskonsekvenserne er.
Der håber jeg vi kan finde fælles fodslag i fremtiden, og nu kan jeg se, at min tid er gået.
Kris Jensen Skriver (S), 2025-12-09:
Tak for det.
Vi vil rigtig gerne gøre mere for vores småøer, det vil jeg gerne have lov til lige at slå fast her.
I forhold til turismeprojekterne, og om vi skal lave noget, der kører over længere tid end det, der er mulighed for nu, tager jeg gerne en dialog om det.
Vi kan jo se, når vi er rundt, at nogle af de steder, hvor man er lykkedes med at få etableret noget, har det også været med til at skabe en udvikling.
Dina Raabjerg (KF), 2025-12-09:
Jeg hører ordføreren sige, at det behøver vi ikke at gøre mere ved; vi har lavet de planlovsændringer, der skal til.
Det er jeg ikke enig i, for jeg er faktisk meget nervøs for den kulturarv og vil gerne have, at vi ligesom laver en indsats på det område.
Men lad det ligge.
Ordføreren talte også om turisme ude i landdistrikterne, og jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan ordføreren ser på måske at kigge på den måde, man laver projekter, turismeprojekter, på ude i landdistrikterne.
Kunne ordføreren tænke sig, at vi kiggede på at lave længerevarende projekter ude i landdistrikterne på turismeområdet?
Kris Jensen Skriver (S), 2025-12-09:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg også sagde i min tale, nyder jeg vores samarbejde i Udvalget for Småøer, hvor vi også er rundt hvert år for at besøge nogle af de her rigtig dejlige øer, vi har i Danmark.
Så det er enormt vigtigt, at vi sikrer det.
Det handler jo om mange ting.
Man kan se, at nogle øer er lykkedes med at få en fremgang, og så er det korrekt, at det overordnede billede er, at det går tilbage, og det skal vi tage alvorligt.
Noget af det, vi hører om, når vi er derude, er, at det selvfølgelig er enormt afgørende, at man kan komme til og fra med færgerne.
Der har vi jo kigget på nogle ting, bl.a. at gennemføre det her landevejsprincip hundrede procent.
Det tror jeg er noget af det, som kommer til at bidrage positivt derude.
For det vil gøre, at man nogle steder kan være med til at skabe en udvikling, eksempelvis nogle af de steder, hvor der måske er en bolig, man gerne vil lave om til noget.
Den mulighed har man ikke i dag.
Der kommer nogle muligheder med det forslag, vi skal behandle i 2026.
Så det er noget af det, der er et bud i hvert fald.
Dina Raabjerg (KF), 2025-12-09:
Tak, og tak for en god tale.
Jeg synes, ordføreren kom omkring rigtig mange spændende emner, og jeg er rigtig træt af, at jeg kun har to korte bemærkninger, så jeg skal jo prøve at prioritere.
En af de ting, ordføreren kom ind på, som vi ikke har talt om, er øerne, og der var det, som jeg hørte det, lidt i forskellige retninger.
Men når jeg kigger ned i redegørelsen, ser det faktisk ikke så godt ud.
Der er generelt lavere indkomst, der en meget høj gennemsnitsalder, og de senere år kan vi se at der faktisk er kommet færre til at bo ude på øerne.
Jeg kunne godt tænke mig at høre Socialdemokratiets bud på, hvad vi gør ved den kulturarv, som er ude i landdistrikterne.
For forsvinder borgerne på øerne, småøerne, hvad gør vi så ved alle de fantastiske bygninger, landsbymiljøer og alt det, vi forsøger at bevare igennem vores planlov?
Kris Jensen Skriver (S), 2025-12-09:
Tak for det.
Jeg erkender, at der er nogle borgere derude – dem har jeg også snakket med – som har haft nogle rigtig trælse oplevelser i forbindelse med det her.
Det er derfor, jeg siger, som jeg gør, nemlig at jeg mener, at vi skal have en tidlig inddragelse.
Det er også derfor, jeg mener, at vi skal kigge i retning af noget med lokalt ejerskab.
Susie Jessen (DD), 2025-12-09:
Jeg er godt og grundigt træt af, at man står herinde i Folketingssalen og snakker om borgerinddragelse, at nu skal folk lytte osv.
Altså, helt ærligt, det, det handler om, er, at der ikke er rettigheder for de borgere, der bor derude.
Det, det handler om, er, at der er store mastodonter, der banker på deres døre derude og presser dem til at sælge deres huse.
Det er dét, det handler om.
Der har de ikke nogen som helst rettigheder, som tingene foregår i øjeblikket.
Så jeg vil gerne høre helt konkret: Hvad er det, ordføreren gerne vil ændre nu?
Jeg håber, det er andet end bare at lytte.
Det er godt nok meget uambitiøst.
Det må jeg bare sige.
Kris Jensen Skriver (S), 2025-12-09:
Tak for det.
Nu har jeg jo af gode grunde ikke været til samme borgermøde som ordføreren.
Jeg og vi mener, at det er vigtigt, at man har en tidlig inddragelse på det her område.
Jeg har også hørt om projekter, hvor man faktisk er lykkedes med at få en lokal opbakning, fordi man har været tidligt ude.
Det tror jeg på er afgørende, hvis man skal lykkes med det her, fordi det er vigtigt, at vi lytter, og det er vigtigt, at vi bidrager til, at vi fortsat har et aktivt lokalsamfund derude.
Susie Jessen (DD), 2025-12-09:
Tak til fru Anni Matthiesen for en rigtig god tale og også for det gode samarbejde, vi har i Udvalget for Landdistrikter og Øer.
Jeg tror, vi kan blive rigtig enige med Venstre langt hen ad vejen, når det gælder det her med at kunne skabe nogle gode forhold for erhvervsdrivende derude, især for turismen.
Her forleden dag hørte vi jo om en sag fra Endelave, hvor de rigtig gerne vil i gang med noget glamping; de vil gerne i gang med at kunne udbygge den her turisme på den her i øvrigt ret fantastiske ø, hvor der hopper kantiner rundt over det hele.
De vil gerne opgradere en servicebygning, lave et udekøkken, glampingtelte og alle de her forskellige ting.
Jeg fornemmer lidt, at der måske i regeringen er nogle begrænsninger her, i forhold til hvor meget man er villig til at rykke på sig noget som strandbeskyttelseslinjer og kystnærhedszoner, altså sådan nogle ting, hvor det er, at man egentlig kan prøve at lempe lidt på de her vilkår for ligesom at give et skub til de erhvervsdrivende derude.
Jeg fornemmer også lidt, at Venstre gerne vil mere, så spørgsmålet er: Kunne Anni Matthiesen godt se for sig, at vi måske i en fremtid kunne lave noget sammen på det her område, hvor vi sådan virkelig giver det et skub?
Jeg ved, der er noget på vej, men er det nok?
Anni Matthiesen (V), 2025-12-09:
Jeg kan sige så meget, at det er fuldstændig rigtigt fornemmet, at Venstre rigtig gerne vil mere, også når det gælder at lempe nogle ting på planlovsdelen.
Når det så er sagt, er der jo også andre partier med i den her aftalekreds, og derfor lytter vi selvfølgelig også til, hvad andre gerne vil.
Sådan er det jo i et demokrati.
Jeg kan sige, at projektet på Endelave, som jeg også selv har hørt om, synes jeg er vildt, vildt spændende.
Vi har jo i udvalget selv besøgt øen osv., og jeg synes, der er nogle spændende muligheder.
Det er jo altid en balance.
Vi har det jo også modsat sådan, at vi selvfølgelig skal passe på vores kyster osv.
Men jeg kan kun sige, at projektet på Endelave tror jeg da at der er noget musik i, for at sige det direkte.
Jeg skal være ærlig og sige, at jeg nok er positiv, og det er måske, fordi jeg selv bor derude.
Det var også det, jeg indledte min tale med, og jeg ved, hvor rart det er.
Så vil jeg jo også sige, at der er lykkeparametre osv., der viser, at vi faktisk er mere lykkelige, end man er det mange andre steder i landet, og jeg kunne så også komme med en opfordring: Kære unge mennesker,
husk nu at flytte tilbage, når I er færdige med jeres uddannelse.
For det kunne jo også være, at man samtidig var så heldig at leve noget længere.
Bl.a. kan jeg jo så sige, at hele den del om en bedre lægedækning virkelig er noget, som vores sundhedsminister har taget fat på for netop at sikre det.
For det er jo ikke fair, at man får en dårligere lægedækning, fordi man bor langt ude på landet, og det er jo netop også derfor, at den her kæmpe sundhedsreform er noget af det, der er blevet sat i værk med en Venstreministre i front.
Dina Raabjerg (KF), 2025-12-09:
Tak, og tak for talen, som jeg måske egentlig syntes var lidt mere positiv, end jeg faktisk synes at landdistriktsredegørelsen retfærdiggør.
Det er rigtigt, som ordføreren siger, at der er en høj beskæftigelsesgrad, og at man ude i landdistrikterne faktisk arbejder, til man er langt ældre, og at der er flere, der tager fritidsjob.
Men samtidig flytter folk jo også væk, man har en lavere indkomst, og der er en dårligere lægedækning.
Der er mange ting, som går i den forkerte retning.
Jeg får sådan lidt den her tanke om, at det, selv om der er masser af ildsjæle – og det skal vi værne om – og vi skal tale landdistrikterne op, vel ikke er nok.
Anni Matthiesen (V), 2025-12-09:
Nu kan jeg afsløre, at jeg var en af de heldige, der sad med under de sidste udligningsforhandlinger, for på det tidspunkt var jeg kommunalordfører.
Jeg ved også godt, hvad det er for et maskineri, man sætter i gang, når man begynder at flytte nogle brikker i selve udligningsmodellen.
Derfor har jeg det sådan, at jeg afventer spændt, hvad det er for nogle anbefalinger, der kommer.
Jeg kan sagtens få øje på ting, som kan gøres bedre, men jeg synes faktisk ikke, det vil være fair i forhold til den arbejdsgruppe ,der nu er gået i gang med at arbejde, at vi nu her begynder at konkludere nogle ting på forhånd.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-12-09:
Skal man forstå det sådan, at Venstre faktisk ikke har en politik på området og egentlig er tilfredse med særtilskuddet, sådan som det bliver fordelt i dag?
Som sagt var der jo 22 kommuner ud af 37, der havde ansøgt, der fik det, og jeg kan også godt se, at der er nedsat en arbejdsgruppe og sådan noget.
Men jeg tænker bare, at det er ret vigtigt for de her landdistriktskommuner.
Det er jo dem, der må lukke de små skoler; det er dem, der fjerner daginstitutioner; det er dem, der i højere grad tilbyder en ringere ældrepleje.
Det bliver jo også et konkurrenceparameter.
Dina Raabjerg (KF), 2025-12-09:
Jeg kender også de her områder.
Jeg er jo født og opvokset langt derude, hvor kragerne vender, og hvor der ikke er nogen unge mennesker der gider flytte ud mere, heller ikke selv om jeg synes, der er vidunderligt, og det må vi jo konstatere er udviklingen.
Jeg ved godt, at der er lavet en aftale om lægedækningen, men der er jo ingenting i den aftale, som sikrer, at vi får læger lige præcis derude, hvor behovet er størst.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om der ikke kunne være behov for, at vi rent faktisk lavede en samlet strategi for de områder, hvor det kontinuerligt går tilbage.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-12-09:
Tak, og tak for en fin tale.
Jeg er ikke uenig med ordføreren i, at det er vigtigt med et fokus på vækst og arbejdspladser.
Men jeg mener faktisk, det er lige så vigtigt, at man også har fokus på den kommunale økonomi, for man skal også kunne tilbyde skoler, ordentlig dagpleje, ordentlig ældrepleje.
Jeg kunne jo se, at der var 37 kommuner, der havde søgt om det såkaldte særtilskud, og rigtig mange af dem er jo traditionelle landdistriktskommuner, fordi økonomien er så udfordret.
Der var kun 22 kommuner, der rent faktisk fik andel i særtilskuddet.
Har Venstre nogen planer om at komme flere kommuner i møde i forhold til særtilskuddet, så man kan opretholde en velfærd, så folk ikke flytter til de større byer for at få nogle bedre skoler eller en bedre ældrepleje, eller hvad det nu kan være?
For det er jo også noget, der er med til at affolke landdistrikterne.
Anni Matthiesen (V), 2025-12-09:
Jeg kan sige til fru Susie Jessen, at ja, jeg kender rigtig meget til de her højspændingsmaster.
Jeg koncentrerer mig måske mest om dem, der kommer til at stå i Østjylland.
Apropos det, som blev drøftet for lidt siden, tror jeg, det er vigtigt, at vi også i sådan en sammenhæng husker at tage ud og lytte til borgerne.
Så det kan godt være ærlig at sige at jeg er en af dem der har gjort, og jeg har derfor selvfølgelig også stillet nogle spørgsmål i forlængelse af mine besøg.
Susie Jessen (DD), 2025-12-09:
Tak for det.
Når det gælder sådan noget med at passe på sine naturområder, sine kyster, er det jo ikke altid, det gælder sådan.
Jeg ved ikke, om fru Anni Matthiesen også har hørt om den her sag om de her højspændingsmaster – det er både nede i det sønderjyske, og så er det nede i det sydsjællandske, hvor jeg bor – hvordan man lægger op til nogle ordentlige højspændingsmaster, der er 44 m høje, hvor ledningerne skal gå igennem nogle naturområder, bl.a. nede på Sydsjælland.
Jeg ved, at man i tidligere regeringer har gjort en stor indsats for at få gravet de her ned.
Jeg ved ikke, om fru Anni Matthiesen kan huske det, men det var Venstre, der også havde en stor andel i det dengang.
Kunne man gøre mere for de her højspændingsmaster i forhold til at få det gravet mere ned i jorden, end man egentlig lægger op til fra Energinets side?
Anni Matthiesen (V), 2025-12-09:
Altså det, som SF's ordfører kommer ind på nu, hører ligesom under indenrigsministeren.
Det er jo hele udligningskampen, man kan sige at den her del hører til.
Som jeg har forstået, har vores indenrigsminister også på en eller anden måde sat en arbejdsgruppe i gang, og jeg afventer spændt at se, om det kommer til at rykke nogle ting.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-12-09:
Det glæder mig, og så vil jeg så anbefale statsministeren at se dokumentaren.
Men det er jo bare det seneste eksempel på, at det konventionelle landbrug bygger på et system, som er uforeneligt med god dyrevelfærd.
På den baggrund er det jo interessant at få statsministerens syn på det landbrug, vi har i dag.
For er det i hendes optik overhovedet muligt at have så intensiv en dyreproduktion, som vi har i dag, hvis den stadig væk skal være bæredygtig og foregå med respekt for dyrevelfærden?
Som de mange historier viser, er der ikke kun tale om problemer med nogle brodne kar.
Der er tale om en iboende systemfejl, som kræver, at hele systemet ændres.
Det kræver imidlertid, at regeringen vil ændre systemet, og derfor spørger jeg statsministeren: Mener statsministeren, at man kan producere dyr inden for rammerne af det konventionelle system, som vi har i dag, og samtidig have standarder for miljø og god dyrevelfærd?
Mette Frederiksen (S), 2025-12-09:
Også tak for det spørgsmål.
Jeg synes, man skal behandle sine dyr ordentligt – punktum!
Og jeg har det utrolig anstrengt med enhver form for misrøgt af dyr.
Man skal behandle dem ordentligt, og det er, ligegyldigt hvem man er og hvor mange dyr man har.
Det er en helt menneskelig forpligtelse.
Jeg må indrømme, at jeg ikke har set de konkrete udsendelser, så dem udtaler jeg mig nødig om.
Men der er jo ikke nogen, der er hævet over nogen form for lovgivning.
Når man laver tv på den her måde – vi har jo haft diskussionen før, altså om skjult kamera, f.eks. i ældreplejen og i forbindelse med en anholdelse foretaget af politiet – så kan der være en diskussion omkring metoderne, men den skal jo ikke flytte fokus væk fra det, der er indholdet: at hvad enten man er medarbejder på et plejecenter eller man er landmand, så skal man behandle henholdsvis vores ældre og dyr og andre, man måtte have ansvaret for, på en ordentlig måde.
Det er ikke altid, jeg er enig med Alternativet, men i forhold til at sikre en ordentlig dyrevelfærd bliver vi simpelt hen ikke uenige.
Det kan jeg ikke forestille mig.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-12-09:
TV 2's dokumentar »Hvem passer på grisene?« har skabt forargelse i offentligheden, siden den blev vist, og med god grund.
Det er faktisk noget decideret svineri.
Derfor burde det være så let som ingenting at tage afstand fra det og helt ukontroversielt at kritisere de mennesker, som har forsømt deres ansvar over for dyrene.
Desværre er det ikke den reaktion, vi har fået fra den ansvarlige minister.
Vi har snarere fået det modsatte.
I stedet for at kræve forbedringer fra en industri, som gang på gang bryder reglerne, vælger ministeren at slå ring om dem.
Han går sågar på Facebook og kalder formanden for Landbrug & Fødevarer for en »dygtig landmand« og »et gennemgående ordentligt menneske« som reaktion på de forfærdelige billeder fra formandens egen stald.
Det er helt ærligt en ekstremt upassende reaktion, og som minimum er det udtryk for en virkelig dårlig dømmekraft.
Men det rejser selvfølgelig også spørgsmålet om de tætte bånd mellem dele af regeringen og landbrugslobbyen.
Udgør det reelt et politisk problem?
Er det vigtigere for regeringen at pleje relationerne til landbrugets top end at sikre ordentlige forhold for dyrene, eller hvad?
Det skal statsministeren selvfølgelig have lov til at svare på.
For én ting er, hvad en ressortminister mener og gør; noget andet er selvfølgelig, hvad statsministeren mener og gør.
For vi ved jo, at det ikke er alt, som man er enige om internt i regeringen.
Derfor spørger jeg statsministeren: Hvad er statsministerens reaktion på, at selv grisene hos landbrugets topfolk misrøgtes?
Og får afsløringerne konsekvenser for regeringens fremtidige samarbejde med Landbrug & Fødevarer?
Mette Frederiksen (S), 2025-12-09:
Ja, jeg mener, vi står ved en skillevej, og der er mange kræfter i Europa, der modarbejder Europa lige nu.
Mon ikke også, vi kommer til at se mere af det i Danmark.
Det er mit bud.
Så det er jo i mine øjne en måde at modarbejde de fælles europæiske interesser på.
Det er jo til at blive vanvittig over.
Der er jo ikke ét menneske i Danmark, der synes, det er en god idé, at der er en EU-dom, der gør, at vi skal hæve prisen på fitness.
Jeg siger til mine kolleger: Kunne vi ikke droppe alt det der fjolleri og så koncentrere os om kerneopgaven, som netop er at forsvare os selv, komme videre med det grønne, sørge for, at der ren, billig energi til vores forbrugere og passe på Europa?
Det gør man jo ikke ved at indføre moms på fitness.
Så det er bare for at sige, at der bliver jo ved med at være ting i EU , og nu jeg skal passe på, hvordan jeg udtrykker mig som statsminister.
Men kerneopgaven er at passe på Europa, og det gør vi ikke, hvis vi splitter Europa ad i atomer, og det er der desværre nogen der vil.
Martin Lidegaard (RV), 2025-12-09:
Den ene vej, så vidt jeg kan se, er den, jeg vil kalde de mørke kræfter, der arbejder mod et stærkere europæisk samarbejde, mod en omstilling til billig energi og mod, at vi samarbejder om de ting, vi ikke kan løse selv.
Den vej er jo især ført an af de højreradikale islamistiske kræfter i Europa, som vi desværre også har nogle af i Danmark.
Så er der en anden vej, som jeg vil kalde den danske og europæiske vej, hvor der faktisk er et håb om, at vi kan holde fast i vores industri, hvor vi kan lave en grøn omstilling, som i øvrigt også giver billigere energipriser til hr. og fru Danmark, og hvor vi sørger for, at vi tager hånd om både vores virksomheder, men også alle de mennesker, der vil Danmark, rige som fattige, uanset baggrund, så længe man er en del af samfundet som medborger.
Det er egentlig den skillevej, vi står ved.
Er statsministeren enig i det?
Mette Frederiksen (S), 2025-12-09:
Den står ikke stærkt nok, uagtet at det heldigvis lykkedes os at få et klimamål ind i EU, som var mere ambitiøst end det, de fleste gerne ville have – og godt for det.
Men der er slet ikke den handlekraft lige nu europæisk set i forhold til energiområdet, som der burde være.
Det behøver jeg ikke at overbevise spørgeren om, fordi det har vi haft mange samtaler om.
Det er det eneste rigtige at gøre.
Der er ikke nogen, der rigtig tør at stille sig op og sige: Jeg er imod, at vi gør det, der skal til for at redde vores klima.
Her hjemme bygger man jo så nærmest en fantasi op om, at man bare lige kunne skifte om til atomkraft.
Jeg har egentlig ikke noget ideologisk imod det, der skal til.
Så det er egentlig ikke en modstand mod indholdet, men man får det jo til at lyde, som om vi bare kunne gøre det i morgen, når alle ved, at det ikke kan lade sig gøre.
Nu spurgte hr. Pelle Dragsted før: Er der noget samarbejde med nogle såkaldt røde partier?
For jeg er jo også formand for Socialdemokratiet.
Martin Lidegaard (RV), 2025-12-09:
Jeg deler desværre analysen, og det, der er spørgsmålet, er jo: Hvor kan vi starte med at opbygge noget, som der også er lidt håb i?
Man kan mærke, desværre også i dele af Folketinget, at der er sådan en vis træthed over at tale om klima.
Nu taler jeg så bare om billig energi.
Jeg taler simpelt hen om, at vi i Europa har tre gange højere energipriser, end man har i Kina og USA.
Vi mister arbejdspladserne.
Derfor er der jo brug for, hvad Mario Draghi også anbefaler, en markant hurtigere indfasning
af billig grøn energi end det, vi har set
Hvor står den i Det Europæiske Råd?
Mange tak.
I dag vil jeg gerne rette mine spørgsmål til formanden for Det Europæiske Råd, som jo nogle uger endnu er den samme som Danmarks statsminister.
Grunden til, at jeg gerne vil det, er, at jeg egentlig synes, vi har brug for at få en vurdering af, hvad Europa lige nu i de kommende uger kan gøre ved følgende tre, synes jeg, ret væsentlige nye problemstillinger.
Den første er, at i sidste uge barslede den amerikanske administration med en ny sikkerhedspolitisk doktrin, som i min optik overhovedet ikke var gode nyheder for Europa.
Det var nærmest en krigserklæring mod Europa.
Det er det ene.
Det andet er, at vi, så vidt jeg kan vurdere, med alarmerende hast nærmer os en våbenhvile i Ukraine, som ikke er den, vi havde håbet på – dikteret af USA sammen med Rusland.
Det er i hvert fald den vej, det ser ud til udefra at vi kommer.
Endelig som det sidste har jeg mødtes med en voksende kreds af industrifolk i Danmark, som er oprigtig bekymrede for, at vi vil se en ny bølge af udflagninger af europæisk industri til især Kina, hvor man nu har bygget så meget vedvarende energi de seneste 5 år, at man nærmest kan tilbyde gratis energi til dem, der placerer deres produktion der – billigere stålpriser, billigere ressourcer.
Den tredobbelte udfordring, som EU står i der, håber jeg at man er i stand til i Det Europæiske Råd at tænke sammen til en strategi, og derfor er mit spørgsmål til Danmarks statsminister simpelt hen: Er Det Europæiske Råd i stand til det?