runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2023-11-10:
Tak for det.
Folketinget har nu været åbent en måneds tid, og man må sige, at på skattepolitikken har vi lagt stærkt ud.
I dag behandler vi så et lovforslag, som har rigtig mange delelementer og berører mange forskellige af vores ikke firbenede, men firhjulede venner, herunder taxier, blodbusser, autocampere og leasingkøretøjer.
Fælles for alle delelementerne er, at de bidrager til forbedringer, forenklinger og en styrkelse af regelefterlevelsen af vores motorlovgivning.
Jeg kommer ikke ind på det hele, men en af de centrale ændringer handler om, at afgiftsfritagne køretøjer, der anvendes til erhvervsmæssig persontransport – det, som almindelige mennesker kalder en taxi – også lejlighedsvis skal kunne køre med andet end passagerer.
Tidligere var det sådan, at taxier lejlighedsvis også kunne bruges til andet end persontransport, nemlig til f.eks. at udbringe medicin, blomster og kranse eller mad til pensionister, og jeg siger »var« af en grund, for i 2014 ophævede vi nemlig her i Folketinget ved en fejl denne mulighed.
Spørg ikke, hvordan fejlen er opstået, eller hvorfor det har taget næsten 10 år at rette fejlen, men nu sker det altså, for selvfølgelig skal det være muligt at bruge taxier til en så vigtig samfundsmæssig opgave, som det eksempelvis er at levere medicin til en borger.
Men ikke kun taxier er fritaget for registreringsafgift.
Det gælder også eksempelvis ambulancer og rustvogne, men af en eller anden grund ikke de blodbusser, der anvendes som mobile tappesteder, og som sikrer, at bloddonorer kan give blod lokalt, hvor det passer dem bedst.
Med lovforslaget afgiftsfritager vi også blodbusserne, så de sidestilles med ambulancer og rustvogne.
Som jeg nævnte indledningsvis, skal vi lette byrden for Skatteforvaltningens administration og for branchen, når der skal foretages afgiftsberegninger af autocampere, og det gør vi konkret ved at fastsætte en ens afgiftssats på 45 pct.
Ændringen har både fordelen ved at gøre afgiftsberegningen mere transparent og samtidig lette byrden på Skatteforvaltningens administration.
Lovforslaget har mange flere elementer i sig, men de har det tilfælles, at de alle bidrager til, at motorlovgivningen bliver forbedret – forbedret i forhold til regelefterlevelsen, forbedret i forhold til en lettelse af administrationen og forbedret i forhold til en forenkling af reglerne.
Vi bevæger os med lovforslaget mod en mere effektiv, retfærdig og transparent motorlovgivning, og jeg kan derfor på vegne af Venstres folketingsgruppe meddele, at vi støtter lovforslaget og ser frem til den kommende udvalgsbehandling.
Tak for ordet.
Fie Hækkerup (S), 2023-11-10:
Tak for ordet.
Lovforslag nr. L 4, som vi behandler her i dag, er et såkaldt samlelovforslag, som berører en række forskellige lovområder, men det har primært berøring med motorområdet.
De klare hovedfokuspunkter i lovforslaget er at lette administrationen og at fremme og styrke regelefterlevelsen.
Begge dele er ganske fornuftigt.
Jeg vil tillade mig at fremhæve nogle af de væsentlige elementer i det her samlelovforslag.
I forhold til elementerne om at lette administrationen og forenkle reglerne bliver det med lovforslaget bl.a. foreslået, at de i forvejen afgiftsfritagede taxier skal kunne køre for sociale myndigheder med f.eks. småforsendelser.
Det foreslås også at afgiftsfritage de såkaldte blodbusser.
Begge dele har positive samfundsmæssige formål, og det bakker vi naturligvis op om i Socialdemokratiet.
Endnu et element i lovforslaget handler om at lette administrationen, og det er det, der omhandler at forenkle afgiftsberegningen for visse autocampere, så de altid afgiftsberigtiges med 45 pct. I forhold til at styrke regelefterlevelsen foreslås det bl.a., at selvanmeldere og selvangivere ikke skal kunne ændre i månedsangivelsen efter indregistrering i Køretøjsregisteret.
Samtidig foreslås det, at værdiansættelsen af brugte køretøjer, som er op til 5 år gamle, ensartes i forhold til leasingkøretøjer, der er indregistreret i Danmark som nye, og som er omfattet af genberegningskravet, så førstnævnte ikke har et loft over den afgiftspligtige værdi.
Endelig indeholder lovforslaget et forslag om at udvide adgangen til ekstraordinær genoptagelse af en skatteansættelse i nogle tilfælde, hvor en dobbeltbeskatningsoverenskomst indeholder regler om, at den nationale ansættelses- og inddrivelsesprocedure skal stilles i bero, mens der søges en løsning mellem myndighederne.
Med den her let spiselige gennemgang af de væsentligste elementer ved lovforslaget vil jeg bare afslutningsvis sige, at Socialdemokratiet støtter forslaget.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-11-10:
Det kan jeg hermed bekræfte.
Den fornuftige alliance, vi har lavet på kulturens vegne, på dansk films vegne, arbejder jo netop mod det mål, vi i fællesskab er enige om at styrke, nemlig en dansk indholdsproduktion.
Samtidig skal vi ikke gøre det mere besværligt end højst nødvendigt og helst overhovedet ikke besværligt for danske tv-distributører og andre at virke på den måde, de har gjort hidtil.
Så det er en bekræftelse af det, som hr. Søren Søndergaard netop har efterspurgt.
Søren Søndergaard (EL), 2023-11-10:
Tak til ministeren for at kaste lidt økonomiske realiteter ind i den her debat, og tak til ministeren for, at vi i udvalgsarbejdet kigger på, om der skulle være nogle ting, som vi kan kigge nærmere på.
Jeg synes, at den melding med, at man ikke både skal betale kulturbidrag og retransmissionsafgift, er et godt udgangspunkt for at tage den debat.
Så jeg vil sådan set bare nøjes med at bede ministeren bekræfte, at vi i forligskredsen har aftalt, fordi det, vi laver, er en langsigtet plan, en langsigtet ordning, at skulle der et eller andet sted være nogle hjørner, som viser sig at være uhensigtsmæssige, når det nu kommer i gang, så samles vi i forligskredsen og prøver at diskutere, hvordan vi kan løse det.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-11-10:
Jamen jeg forstår spørgsmålet, og jeg synes sådan set, det er meget relevant at dykke ned i det forberedende arbejde, der kunne have været, men da mange af de her internationale streamingtjenester jo i sagens natur ikke betaler én krone i skat i Danmark, så har vi ikke den information.
Så kan man lave en multipel regressionsanalyse eller lave en kausal beregning på, hvad det ene betyder i forhold til det andet, men der er så mange ubekendte faktorer, at det kan vi først gøre, når vi ser, hvordan den nuværende streamingafgift kommer til at virke.
Altså, det er jo en teoretisk øvelse, og man kan sagtens mene, at det ene skal være højere, og at det andet skal være lavere.
Men jeg tror ikke, at man kan hæve afgiften ubegrænset, for det vil fjerne et profitpotentiale for de streamingtjenester, der også skal have mulighed for at drive en ordentlig forretning.
Men hensynet til kulturen har vejet tungt ligesom den fremtidige udvikling af dansk film.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-10:
Jamen jeg spørger ind til forskellen.
For man kan mene, at det er godt, og at det gavner dansk film og dansk filmindustri, og så vil Enhedslistens forslag om 10 pct. jo gavne det endnu mere, og der vil blive produceret endnu mere.
Og hvis man mener, at det her ikke skader, og at det stort set ikke vil have en betydning for abonnementspriserne, er det så, fordi man har en beregning på det?
Eller vurderer man, hvis man sætter det på 6 pct., på 7 pct. eller på 8 pct., så rent faktisk, at det ikke vil betyde en abonnementsforøgning for danskerne på nuværende tidspunkt?
Der må jo ligge en beregning, en præmis, der gør, at man vurderer, hvad der er konsekvenserne af de beslutninger, som man træffer.
Altså, de 103 mio. kr. kan man jo producere fem film for, ikke?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-11-10:
Ja, jeg bliver jo sådan lidt overrasket her fra talerstolen, fordi jeg næsten hører hr. Lars Boje Mathiesen antyde, at vi kunne eller måske endda burde have indført en højere procentsats.
Forligskredsen er nået frem til den her sætning, fordi vi vurderer, at den sammenlignet med andre europæiske lande er fornuftig.
Det vil give et substantielt bidrag til udviklingen af dansk indhold, vedligeholdelsen af et stærkt innovativt produktionsmiljø og sikre, at de streamingtjenester, der er her, samtidig har mulighed for at drive en god forretning og bidrage til samfundet i en politisk god og for samfundet rigtig balance.
Det er jo en holdning.
Som hr. Søren Søndergaard gjorde opmærksom på, havde hr. Jan E. Jørgensen måske en anden holdning end repræsentanterne fra Enhedslisten.
Det samme gælder måske forskellen på den holdning, som jeg selv har, og som nogle af de andre repræsentanter, der har siddet med rundt om forhandlingsbordet, har.
Men anatomien af det gode kompromis er jo netop, at man giver sig lidt i hvert hjørne for at nå en position, hvor alle kan være glade for en aftale, og det er det, der har været tilfældet.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-10:
For nu har vi jo hørt regeringen lovprise det her.
Hvorfor har man begrænset sig til de her procentsatser?
Tydeligvis viser det sig jo, at de i andre lande godt har kunnet indføre en højere procentsats, og Netflix har ikke trukket sig ud af de lokale markeder.
Så hvorfor har man begrænset sig til de 2 skråstreg 5 pct., som ligger i det her?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-11-10:
Jeg bliver så dejlig entusiastisk heroppe fra talerstolen, når fru Katrine Daugaard ønsker at tale både skat og kultur.
Jeg er stolt af, at vi fremlægger skattelettelser for de facto en værdi af 10 mia. kr. 80 pct. går til helt almindelige mennesker via lavere arbejdsmarkedsbidrag.
Så synes jeg, at det er okay, at når man flyver, hvilket vi ved forurener gevaldigt, får man lov at betale en lille smule, så vi udvikler mere grønt brændstof.
Og nej, tv-pakkerne er ikke tvunget til at stige i pris.
Prissætningen på et frit marked afhænger af, hvad man er villig til at betale, og hvad omkostningerne er.
I forhold til de ændringer, jeg nævnte før, er det vigtigt for mig at præcisere, at man selvfølgelig ikke både skal betale kulturbidrag og retransmissionsafgift.
Katrine Daugaard (LA), 2023-11-10:
Jeg vil gerne spørge igen, for der blev ikke svaret.
Er ministeren enig i, at man også her rammer danske tv-distributører, der i forvejen kæmper med at holde tv-pakker nede i en pris, som almindelige danskere har råd til?
Vil tv-pakkerne ikke de facto være nødsaget til at stige nu, og er det i grunden ikke komisk, at regeringen mandag fremlægger skattelettelser og torsdag og fredag skattestigninger?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-11-10:
Jeg blev bare i tvivl om, hvad ordføreren mener, når hun taler om, at de her målere ikke skal bruges til patienter, som måske kunne have større gavn af en anden type behandling.
Altså, vi er enige om, at sensorerne først og fremmest måler blodsukker, og at man skal blive ved med at måle blodsukker, hvis man stadig væk har et ustabilt blodsukker – også selv om man er gået i gang med en anden slags behandling og måske også slipper for insulin.
Så sensoren kan forebygge, at man alternativt skal stikke sig i fingeren hele tiden.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-10:
Spørgsmålet her handler jo om tildeling af rettigheder til individer.
Jeg tror, vi er enige om, at uheldige sager, uhensigtsmæssige sager, hvor systemet, det offentlige, svigter borgerne, skal man undgå.
Der gælder det samme for aktiv dødshjælp, som der gør for pleje af ældre på sygehusene, fejloperationer og alt muligt andet, der går galt.
Der skal man gøre sit bedste for at undgå fejl, og når der sker fejl, skal man evaluere på, hvorfor fejlene er sket, og prøve på at rette op på dem.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, hvorfor man skal fratage folk en rettighed, på grund af at det offentlige system forvaltes på en dårlig måde, som det skete i det tilfælde, der var i Canada.
Niels Flemming Hansen (KF), 2023-11-10:
Jeg erkender, at det har vi ikke, og det er vi også kede af, kan jeg sige.
Men jeg må bare erkende, at når vi som her har at gøre med et emne, som berører mig personligt, så bliver det meget, meget væsentligt for mig.
Flemming Møller Mortensen (S), 2023-11-10:
Det får bare tingene til at klinge en lillebitte smule hult.
Det Konservative Folkeparti har ligesom Socialdemokratiet vidst, at det her borgerforslag skulle komme til behandling nu.
Jeg synes blot, at det er at stå og sige ét og så gøre det stik modsatte.
Men jeg kan garantere, at vi fra socialdemokratisk side prioriterer det her område.
Det synes jeg så bare ikke Det Konservative Folkeparti har vist at man gør.
Niels Flemming Hansen (KF), 2023-11-10:
Det har vi desværre ikke, men det ville vi gerne, og derfor opfordrer vi regeringen til at indkalde til forhandlinger.
Flemming Møller Mortensen (S), 2023-11-10:
Mange tak til ordføreren.
Jeg har jo selv påpeget væsentligheden af det her emne.
Jeg synes bare, at ordføreren farer lidt hårdt frem ved at sige, at regeringspartierne bør træde i karakter, og at de bør gøre noget.
Ordføreren siger også, at han opfordrer regeringen til at prioritere området.
Så er mit spørgsmål blot: Har Det Konservative Folkeparti i sit finanslovsforslag for 2024 prioriteret det her område med de nødvendige midler?
Louise Brown (LA), 2023-11-10:
Det gør vi så nu, eftersom du har præciseret det for mig.
Og som jeg siger, er jeg stadig villig til at lytte til, hvad der ellers kommer af bemærkninger og læringer min vej.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-11-10:
Det er også blot for forståelsens skyld, for ret beset findes der jo også pumper, der kan dosere insulin, hvis man har behov for det.
Men her taler vi om måling, altså den vigtige måling, som kan være forskellen på, om man får insulinchok eller ej, og vi taler om, at man hele tiden passer på sit blodsukker, uanset hvor man er henne, og uanset hvilken slags behandling man får, og at man kan slippe for at skulle stikke sig selv i fingeren med et eller andet interval igen og igen og altså kan nøjes med at bruge en telefon til at måle sit blodsukker, og det kan man gøre på 10 sekunder.
Så det er blot for at høre, om vi taler om det samme.
Louise Brown (LA), 2023-11-10:
Altså, der skal naturligvis måles blodsukker, men jeg har fået opfattelsen af, at man rent faktisk kan undgå at skulle det så meget, hvis man får styr på sin diabetes i en grad, hvor man ikke nødvendigvis behøver insulin på samme måde, som man gør, hvis man f.eks. har type 1-diabetes.
Jeg har heller ikke lagt mig fast på, om jeg er direkte for eller imod det her forslag, for jeg synes, det er vigtigt, at jeg bliver klogere, og at vi bliver klogere i udvalget.
Så jeg vil egentlig bare gerne lære lidt mere og lytte til, hvad Diabetesforeningen siger.
Men jeg synes også, det er vigtigt, at vi ikke bare siger, at alle har krav på og ret til alting, hvis der findes andre muligheder.
Tak for det.
Diabetes kan ramme alle, og bare i Danmark er der mindst 350.000 danskere, der lever med sygdommen.
Ifølge Diabetesforeningen vil der i 2030 være langt over 450.000 danskere, der har sygdommen.
Der bliver altså flere og flere.
Det bliver vi naturligvis nødt til at tage alvorligt, for det kan være en invaliderende sygdom, hvis ikke den bliver behandlet korrekt.
Det skal vi have taget hånd om.
Nu er jeg jo ikke læge, men jeg har naturligvis læst op på tingene, og der er de her to varianter af diabetes:
Type 1-diabetes er ifølge Diabetesforeningen en kronisk autoimmun sygdom, som skal behandles med insulin, da kroppen ikke selv kan producere det.
Det anslås, at ca. 35.000 mennesker lever med type 1-diabetes.
Så er der type 2-diabetes.
Type 2-diabetes er den mest udbredte type af diabetes, og Diabetesforeningen anslår, at der er 333.000 danskere med denne type diabetes.
Og det er altså dem, der kommer flere og flere af.
Type 2-diabetes skal ifølge Diabetesforeningen behandles med fornuftig kost – altså med fokus på motion, kost og medicin.
Men når nu der er forskel på de her to typer, kan jeg altså godt blive en smule loren ved bare at skære dem alle sammen over en kam.
Jeg kender selv en gut, der har lært sin sygdom så godt at kende, at han i dag lever uden den insulin, som han tidligere har benyttet.
Han har sluppet insulinen netop ved at lægge sin kost om, og det er også noget af det, som Diabetesforeningen selv peger på som en del af behandlingen.
Derfor kan jeg godt blive skeptisk ved blot at give de her sensorbaserede glukosemålere til alle med type 2-diabetes, som så også har den her insulinkrævende diabetes.
Og det handler sådan set ikke om, at jeg ikke under de her mennesker det apparat.
Og det er her, jeg mener vi bør sætte ind i første omgang.
Tak for ordet.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2023-11-10:
Tak for det.
Med det her borgerforslag foreslås det, at personer med insulinkrævende diabetes skal sikres ret til at få tildelt en sensorbaseret glukosemåler.
Det er en sundhedsteknologi, som kan måle blodsukkeret præcist og bekvemt uden et prik, men i stedet ved en lille chip placeret på overarmen.
I dag bevilges målerne som behandlingsredskab i regionerne og som et hjælpemiddel i kommunerne.
Det foreslås i forslaget, at den sensorbaserede glukosemåler bevilges som behandlingsredskab gennem regionerne, og at der afsættes midler til at sikre, at regionerne kan løfte den økonomiske opgave.
Forslaget understøtter på den måde også anbefalingen fra regionernes Behandlingsråd, som anbefaler, at alle voksne med type 1-diabetes tilbydes en sensorbaseret glukosemåler.
Men samtidig udvider forslaget også anbefalingen, så type 2-diabetikere også får mulighed for at få tildelt en måler.
Og det er vigtigt, fordi for højt eller for lavt blodsukker medfører en betydelig sundhedsrisiko for mennesker med diabetes.
Alligevel er der i dag stor forskel på, hvor mange der får bevilget glukosemåleren, afhængigt af hvad for en kommune man tilfældigvis er bosat i, og det er åbenlyst forkert, hvad også flere ordførere allerede har nævnt her i dag.
Derfor bør opgaven også flyttes fra kommunerne til regionerne, så det kan sikres, at behandlingen er ens over hele landet.
Danmarksdemokraterne ønsker et opgør med postnummerlotteriet i sundhedsvæsenet, så adressen på din bopæl ikke er afgørende for kvaliteten af den offentlige velfærd.
Lige præcis på det her område har vi af den grund også inkluderet forslaget om glukosemålere i vores eget finanslovsforslag.
I et svar til Danmarksdemokraterne på et udvalgsspørgsmål anslås det, at det vil koste omkring 150 mio. kr. årligt at sikre alle med insulinkrævende diabetes en sensorbaseret glukosemåler.
Jeg tror – i forhold til de 300 mio. kr., der er blevet nævnt et par gange – at de 300 mio. kr. også omfatter dem, der i forvejen har en.
Det her handler så om, at man skal have dem, der ikke har i dag, med.
Så på den måde har vi finansieret det i finanslovsforslaget.
Som det også er nævnt, er det jo faktisk allerede i nogle af regionerne prioriteret at sætte penge af i 2024, så på den led skulle der i hvert fald samlet set være rigeligt med midler til at få det her gjort.
Derfor håber jeg, at vi kan samle et flertal, og jeg håber sådan set også, at vi i forbindelse med udvalgsarbejdet kan arbejde på at skærpe det forslag, der ligger, så vi målrettet også tager højde for den udvikling, der har været i regionernes tilgang og i de behov, der er, så vi kan sikre, at vi hurtigst muligt får det her sat i gang til gavn og glæde for de mennesker med diabetes, som har brug for de her sensorer.
Runa Friis Hansen (EL), 2023-11-10:
Det er faktisk ikke helt fair at skulle kunne udtale sensorbaseret glukosemåler på sin første dag.
Så hvis jeg ikke kan det undervejs, må I tilgive mig.
Enhedslisten støtter dette borgerforslag om, at personer med insulinkrævende diabetes skal have ret til at få tildelt en sensorbaseret glukosemåler.
Tak til borgerforslagsstillerne.
Det burde jo egentlig ikke være nødvendigt at skulle lave et borgerforslag om at få en behandling, der er behov for, men tak for at råbe os op.
Vi stemmer for, fordi der er evidens for, at sensorbaserede glukosemålere er virksomme og til gavn for mennesker med diabetes.
Det giver bedre regulering af blodsukkeret og mindre risiko for følgesygdomme.
Det giver også en større frihed for mennesker med diabetes.
Vi vil meget gerne gøre op med ulighed i adgangen til den teknologi, der er i dag.
Enhedslisten er meget optaget af at mindske ulighed i sundhed, også den geografiske, og her har vi jo netop muligheden for det.
Så vi støtter det.
Når det så er sagt, bør det ikke være et borgerforslag, der skal til for at afgøre, hvilken ny medicin, teknologi eller behandlingsform der gives i vores offentlige sundhedsvæsen.
Det skal ikke være sådan, at patientgrupper skal skaffe 50.000 underskrifter for at få behandling, de har gavn af.
Som jeg sagde indledningsvis, støtter Enhedslisten dette borgerforslag.
Tak for ordet.
Stinus Lindgreen (RV), 2023-11-10:
Tak for ordet, formand.
Tillykke til forslagsstillerne.
Det er jo stadig en bedrift at engagere over 50.000 borgere til at skrive under på et borgerforslag.
Diabetes er en alvorlig kronisk sygdom, der kan give en lang række følgesygdomme.
Når man lider af insulinkrævende diabetes, er det nødvendigt løbende at overvåge sit blodsukker, så man kan regulere det.
Her er det klart, at det er nemmere og sikrere for den enkelte, hvis det sker automatisk, i stedet for at man flere gange dagligt skal prikke sig i fingeren og lave en blodmåling.
Man skal også huske, at hvis man ikke får reguleret sit blodsukker korrekt, er der risiko for endog alvorlige følgevirkninger.
Det belaster naturligvis den enkelte borger.
Og i disse tider, hvor vi taler så meget om prioriteringer i sundhedsvæsenet, er det oplagt at se på, hvordan vi kan sikre bedre behandling og dermed også forebygge indlæggelser.
Det er noget, vi alle sammen vinder på.
Som allerede nævnt af flere har regionernes Behandlingsråd besluttet, at man skal tilbyde sensorbaserede glukosemålere til borgere med type 1-diabetes i alle landets regioner – også selv om der som nævnt er lidt variation, i forhold til hvor hurtigt man ruller det ud.
Det samme gælder dog ikke personer med insulinkrævende type 2-diabetes.
Derfor ser vi også i dag en skævhed, i forhold til hvilke borgere med type 2-diabetes der får tilbudt en glukosemåler.
Det skaber en ulighed i sundhed, hvor det er ens postnummer, der afgør de sundhedsydelser, man har adgang til.
Det er selvfølgelig ikke rimeligt, og derfor har jeg også fuld forståelse for borgerforslaget her.
Det lyder som et oplagt match mellem formål og teknologi, og det kunne måske være en mulig finansieringskilde, hvis man vil gå i den retning.
Jeg har dog en principiel indvending, jeg gerne vil have afklaret.
Der er ingen tvivl om den lægefaglige anbefaling fra Dansk Endokrinologisk Selskab.
Fordelen for den enkelte borger er tydelig, og der eksisterer en ulighed i sundhed.
Men der findes mange andre sygdomsområder og patientgrupper, der har de samme udfordringer.
Jeg kan hurtigt komme i tanke om personer, der lider af kronisk hovedpine, eller personer med tvangsoverspisning.
Vi har fået belyst, at det lidt mere afgrænsede forslag – nu, hvor vi tilbyder målere til type 1-diabetikere – koster i omegnen af 125 mio. kr. årligt.
Det er stadig væk rigtig mange penge, og vi har vel en forpligtelse til at prioritere dem bedst muligt herindefra?
Derfor vil jeg spørge ministeren, om ikke vi kunne få regionernes Behandlingsråd til at se på det her forslag og komme med deres faglige anbefaling for denne patientgruppe.
Det mener jeg vil være den mest rimelige proces.
Tak for ordet.
Katrine Daugaard (LA), 2023-11-10:
Hr. Lars Boje Mathiesen stillede et rigtig godt spørgsmål her i salen i dag, som jeg godt kunne tænke mig at stille ham selv, nemlig: Kan hr. Lars Boje Mathiesen komme på andre områder, hvor man beskatter omsætning og ikke overskud?
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-10:
Hr. Kim Edberg Andersen har jo arbejdet sammen med mig længe, og man ved jo, at Lars Boje har ret.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-10:
Det skal naturligvis korrigeres, for ordføreren har fuldstændig ret i, at det var sidste år og ikke den for i år, som faldt i år.
Så det har ordføreren ret i.
Så er vi enige.
Men jeg står nu ved, at de glemte at fortælle, om jeg var ude eller inde eller de ville invitere mig igen.