runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Johansen (S), 2019-01-15:
Tak for det, hr. formand.
L 135 er et lovforslag, der drejer sig om pensioner.
Lovforslaget er en udmøntning af en del af finansloven for 2019.
Lovforslaget har til formål at give pensionister bedre vilkår og gøre det mere attraktivt for seniorer at blive længere på arbejdsmarkedet, hvis de vel at mærke kan.
Derudover er der tale om midlertidig forhøjelse af fradragsgrænsen for persontillæg og ældrechecken m.v., forhøjelse af bundfradraget til folkepensionisters arbejdsindkomst og aftrapning som følge af ægtefælles eller samlevers indkomst.
Med lovforslaget løftes folkepensionsydelsernes grundbeløb, pensionstillæg og supplerende pensionsydelser, f.eks. ældrechecken, i 2019 med ekstra 0,2 pct.
Det er ikke det, man bliver rig af, men det er da trods alt en forhøjelse.
Fradrag i indkomstgrundlag, altså de penge, man tjener ved siden af sin pension, stiger til 100.000 kr., før man bliver modregnet.
Det er en stigning på 40.000 kr.
Lovforslaget rummer endvidere, at pensioner fremover skal reguleres med den fulde takst i forhold til lønudvikling og prisregulering, hvilket også er rimeligt.
Lovforslaget udmøntes af en del af finansloven for 2019, som vi har bakket op om og stemt for før jul.
Så vores opbakning til lovforslaget ligger naturligvis i forlængelse af, hvad vi gjorde og sagde før jul.
Når det er sagt, er der også en stor gruppe mennesker, der ikke får gavn af mulighederne, der ligger i loven.
Det er dem, der har slidt sig selv op i et helt arbejdsliv og ikke kan yde hundrede procent mere på arbejdsmarkedet.
Det er også mange gange dem, der ikke har tjent de fleste penge og derfor heller ikke har den store opsparing til pensionerne.
De får ingen glæde af lovgivningen ved at tjene lidt ekstra og forsøde livet og være med til at bidrage til samfundsøkonomien.
Så her har vi politikere noget at tænke over i forhold til den gruppe mennesker.
Her kunne vi investere i bedre arbejdsmiljø, så de ikke bliver slidt op, eller lave et mere rummeligt arbejdsmarked, hvor der er plads til flere af dem, der ikke kan yde hundrede procent.
Men det er ikke lige det, jeg har set regeringen gøre.
De sparer på arbejdsmiljøet, på Arbejdstilsynet, og det mener jeg vi skal have kigget på, hvis vi også skal hjælpe den gruppe mennesker her.
Hans Andersen (V), 2019-01-15:
Tak for det.
Jeg skal meddele, at Venstre støtter det, som de foregående ordførere har meddelt.
Vi støtter også lovforslaget.
Jeg skal også meddele på vegne af Det Konservative Folkeparti, at de også støtter lovforslaget.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2019-01-15:
Vores ordfører, hr. Søren Søndergaard, som ellers har behandlet den aftale, der tidligere har ligget omkring proformaægteskaber, kan ikke være her, så jeg har fået æren.
Det her lovforslag er jo en opfølgning på den aftale, som alle Folketingets partier undtagen Dansk Folkeparti indgik tilbage i maj 2018.
Aftalen går ud på at skulle bekæmpe proformaægteskaber, der indgås mellem to personer, som ikke er danske statsborgere, som ikke bor i Danmark, men som alene har som formål at indgå ægteskab, for at en af ægtefællerne kan opnå opholdstilladelse i et EU- eller EØS-land.
Oplysninger fra politiet peger på, at den lette adgang til at indgå ægteskab i Danmark i en række lande har været brugt til at omgå lovgivningen i andre europæiske lande, ofte med organiserede kriminelle som bagmænd; bagmænd, der har tjent mange penge på at være mellemled.
Enhedslisten ønsker sådan set, at det skal være lettere for mennesker, der bor i Danmark, og som har indgået eller ønsker at indgå et helt legitimt ægteskab med et andet menneske, at få ægtefællen familiesammenført hertil, men det er altså dansk udlændingepolitik, og det handler det her lovforslag ikke om.
Det her lovforslag handler om at sætte en stopper for organiserede kriminelles udnyttelse af den lette adgang til at indgå ægteskab i Danmark og mere præcist om placeringen af den specialiserede enhed, der skal efterprøve, om ægteskabsbetingelserne er opfyldt.
Det er rigtig fint med os at placere den enhed i Familieretshuset, det støtter vi.
Enhedslisten kan støtte lovforslaget.
Laura Lindahl (LA), 2019-01-15:
Jamen jeg behøver heller ikke at trække tiden ud.
Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2019-01-15:
Tak, formand.
Det her lovforslag udmønter to lovforslag, som Alternativet har stemt for.
Det første handler om, at Folketinget har indført forbud mod proformaægteskaber.
Den specialiserede enhed er fra den 1. januar 2019 varetaget af Statsforvaltningen, og den 1. april skal den overføres til Familieretshuset.
Det støtter Alternativet.
Derfor er det også vigtigt, at vi med det andet forslag får gennemført planerne om at nedlægge statsamterne og netop oprette det Familieretshus, som er resultatet af den nye skilsmisselovgivning, som et enigt Folketing også har udviklet.
Så det støtter vi også.
Marianne Jelved (RV), 2019-01-15:
Jeg er enig med alle de foregående talere.
Lovforslaget er en logisk følge af, at vi nedlægger Statsforvaltningen og opretter Familieretshuset og flytter opgaver, som er relevante i den sammenhæng, over til Familieretshuset.
Det gør vi ved at flytte proformaægteskab og undersøgelsen af det over til Familieretshuset.
Det støtter Radikale Venstre helt og fuldt sammen med de andre partier.
Trine Torp (SF), 2019-01-15:
Jeg har hørt mig selv stå her på den her talerstol nogle gange og beklage mig over, at man sådan bunkede lovforslag sammen med alt muligt, der ikke havde noget med hinanden at gøre.
Lige i det her tilfælde kunne jeg næsten have ønsket mig, at man havde bunket det her forslag sammen med noget andet, men det er nok, fordi man jo også hen ad vejen opdager, at der er nogle ting, man ikke altid lige kan få taget højde for i processen.
Mai Mercado (KF), 2019-01-15:
Tak, formand.
Og tak for opbakningen til lovforslaget.
Loven trådte i kraft i sidste uge, og det er nu op til Statsforvaltningen at sikre, at det ikke er muligt at indgå proformaægteskab i Danmark for at snyde sig ind i EU.
Samtidig kan jeg jo ikke takke jer nok for arbejdet med det nye familieretlige system, hvor vi vedtog lovforslagene lige inden jul, og hvor vi jo arbejder hårdt for at sikre, at Familieretshuset kan slå dørene op den 1. april 2019.
I det nye familieretlige system har vi fokus på børnene, men det familieretlige system skal også herudover varetage alle andre opgaver på det familieretlige område.
Derfor aftalte vi i forbindelse med aftalen om forbuddet mod proformaægteskab, at Statsforvaltningens opgaver med proformaægteskaber altså skal overgå til Familieretshuset, når Familieretshuset åbner den 1. april.
Og med det lovforslag, som vi altså behandler i dag, gennemfører vi den del af aftalen.
Så kan jeg bare derudover oplyse, at jeg snarest muligt vil fremsætte et ændringsforslag af teknisk karakter, som skal rette op på, at forældre, der har været separeret i mere end 6 måneder, ved en fejl er blevet omfattet af kravet om en refleksionsperiode, som vi altså vedtog inden jul.
Jeg vil gerne kvittere for modtagelsen af lovforslaget, og selvfølgelig står jeg til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, som udvalget måtte have under udvalgsarbejdet.
Pernille Bendixen (DF), 2019-01-15:
Det ville jo komme som en meget stor overraskelse, hvis vi kunne skændes rigtig længe om det her forslag – og jeg kan også bare meddele, at Dansk Folkeparti selvfølgelig støtter, at vi flytter enheden over i Familieretshuset.
Hans Andersen (V), 2019-01-15:
Tak for det, og tak til de forrige ordførere for at gennemgå beslutningsforslagets mål og indhold.
Jeg tror, vi alle mener, at det er en forfærdelig situation, når f.eks. demente borgere er voldelige over for de medarbejdere, som har dedikeret deres arbejdsliv til at passe på dem.
Disse borgere er ofte ikke selv i stand til at forstå konsekvenserne af deres handlinger, hvorfor de heller ikke er strafegnede.
Det giver helt særlige udfordringer i forhold til den medarbejder, som den voldelige adfærd går ud over.
For selvfølgelig skal vi tage hånd om den medarbejder, der bliver udsat for vold og trusler, både fordi det er det rigtige at gøre, og også for at kunne bidrage til, at medarbejderen kan vende tilbage til sit arbejde og yde omsorg for de udsatte borgere.
På den anden side er der jo også hensynet til f.eks. en dement borger, hvor retsforfølgelse og potentiel straf ikke rigtig giver mening.
Vi som politikere har et ansvar for at håndtere denne problematik.
Ministeren nævnte tidligere, at der i 2017 og 2018 har været afsat midler til voldsforebyggelsespakker, som netop skulle gøre arbejdspladserne bedre i stand til at håndtere episoder med vold og trusler, og selv om det ikke fjerner problemet fuldstændig, så må vi jo ikke glemme de forebyggende initiativer.
I dag er det sådan, at har man været udsat for vold på arbejdspladsen, har man mulighed for at få erstatning, hvad enten skadevolderen bliver anmeldt eller ej.
Det sikrer arbejdsskadesystemet.
Ligeledes har de voldsramte mulighed for at søge erstatning gennem offererstatningsloven, som dækker de områder, som arbejdsskadesystemet ikke omfatter.
I offererstatningsloven kræves der som udgangspunkt en politianmeldelse for at dokumentere lovovertrædelsen, som erstatningssagen baserer sig på.
Det kan dog fraviges, når der er visse pædagogiske eller behandlingsmæssige hensyn, som taler imod, at voldsudøveren anmeldes.
Her har arbejdsgiveren jo et helt særligt ansvar for at hjælpe medarbejderen, så vedkommende kan komme godt videre i sit arbejdsliv og i sin erstatningssag.
Det samme ansvar har vi, og derfor er vi åbne for, at vi med udgangspunkt i beslutningsforslaget ser på, om vi kan gøre samspillet mellem arbejdsskadesystemet og offererstatningsområdet bedre til fordel for de voldsramte.
Det vil kræve tid til indsigt og indblik, så vi kan træffe en rigtig velfunderet beslutning om eventuelle ændringer.
Derfor ser vi i Venstre frem til både det udvalgsarbejde, vi skal have, men også til det arbejde, som jeg har lyttet mig til at ministeren jo nærmest her fra Folketingets talerstol satte i gang her i aften.
Derfor er vi sådan set positive over for at stemme for beslutningsforslaget, dog med det forbehold, at vi skal kigge på en tidsplan, som også er realistisk.
På den baggrund ser jeg frem til udvalgsarbejdet og også til, at vi i fremtiden kommer til at drøfte forslag til løsninger på det her område.
Laura Lindahl (LA), 2019-01-15:
Tak for det.
Og tak til forslagsstillerne for et rigtig godt beslutningsforslag.
Jeg deler fuldstændig de bekymringer, som det her beslutningsforslag rejser.
Jeg tror, at vi alle sammen i løbet af de seneste par år har hørt om tilfælde, hvor ansatte er blevet udsat for vold forårsaget af borgere med funktionsnedsættelser, sindslidelser eller noget helt tredje.
Og det er jo trist for begge parter, når sådan nogle tilfælde sker.
Det går ud over den ansatte, hvis job er at yde omsorg for de her personer, men det rammer jo også vedkommende og vedkommendes pårørende alvorligt, når der så gøres en større sag ud af det.
Jeg synes, at det er et godt beslutningsforslag, og jeg er rigtig glad for, at regeringen tager det positivt ned, og at ministeren også her på talerstolen har sagt, at man vil igangsætte arbejdet, for vi ved alle sammen, at der er et folketingsvalg på trapperne.
Det virker nu ikke til, at man ikke ville kunne blive enige om det her, selv hvis der skulle komme et nyt flertal.
Det tror jeg sådan set sagtens man kunne.
Men jeg synes, at det signal, ministeren sender, er rigtig fint, altså at vi går i gang med arbejdet nu.
Så Liberal Alliance støtter beslutningsforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2019-01-15:
Og det er ikke bare Alternativet, der mener det – det samme siger Forskningscenter for Arbejdsmiljø, og de har noget mere forstand på det, end vi har.
Statistikker viser, at f.eks. hver tredje socialpædagog er udsat for vold i løbet af det første år; for social- og sundhedshjælpere og social- og sundhedsassistenter er det godt fire ud af ti medarbejdere, der udsættes for vold.
Derfor er det et problem, at det er mere komplekst at sikre retten til fuld erstatning, hvis man udsættes for vold på arbejdspladsen, end hvis det f.eks. sker på åben gade.
Og derfor er det her beslutningsforslag rigtig kærkomment, altså at Folketinget pålægger regeringen at udarbejde en rapport om forskellige løsningsmodeller, der imødekommer ansattes mulighed for at få erstatning, når de har været udsat for vold på arbejdet.
Det er en rapport, der i udarbejdelsen skal inddrage relevante eksperter og interesseorganisationer, og en rapport, som skal danne grundlag for et lovforslag, der imødekommer ansattes mulighed for at få erstatning, når de har været udsat for vold på arbejdet, og for at få dækket udgifter i forbindelse med erstatningssagen.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-01-15:
Tak for det.
Jeg skal i lighed med de tidligere talere takke forslagsstillerne for et godt stykke arbejde.
Radikale Venstre tilslutter sig beslutningsforslaget, og jeg takker også ministeren for de faldne bemærkninger.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-01-15:
Tak for det.
Jeg tænker ikke, at det kommer bag på mange, at det her forslag er rigtig, rigtig vigtigt for mig.
Alt for mange offentligt ansatte rammes stadig af vold på arbejdspladsen.
Statistikkerne viser, at omkring hver tredje socialpædagog er udsat for vold i løbet af et år, mens det for social- og sundhedspersonale gælder for godt fire ud af ti medarbejdere.
Det er stadig væk alt for mange.
Derfor er jeg også rigtig godt tilfreds med, at beskæftigelsesministeren understreger, at vi stadig væk skal arbejde med forebyggelse, fordi det trods alt er bedre at forebygge end at helbrede.
Men når skaden er sket, skal vi altså også sikre, at den voldsramte medarbejder ligestilles ved at få den samme erstatning som andre voldsofre.
Vold er vold, og de skadelige virkninger er og bliver de samme.
Det er også en dimension, at hvis en voldsramt medarbejder skal ligestilles med andre ofre, forudsætter det den der politianmeldelse af de svage borgere, som den ansatte er sat til at tage sig af.
Det er selvfølgelig i sig selv ganske uholdbart.
Jeg er derfor rigtig glad for, at det er på min vagt, at vi langt om længe er enige om, at det problem nu en gang for alle skal løses.
Det betyder rigtig meget for mange, og jeg er rigtig glad for opbakningen fra alle Folketingets partier til, at vi nu endelig en gang for alle skal have det løst – så tak for det.
Erik Lund (KF), 2019-01-15:
Tusind tak for det.
Som udgangspunkt er det dog arbejdsgiverens ansvar at sikre, at det er sikkert at gå på arbejde, uanset om man arbejder i det offentlige eller i det private.
Helt specielt er det dog, når ansatte bliver udsat for vold på deres arbejde af borgere, som de drager omsorg for, fordi der her kan være tale om borgere, der ikke helt kan gennemskue konsekvenserne af deres handlinger.
Her kan medarbejderen stå i det dilemma at skulle politianmelde en borger, som man til daglig skal hjælpe og passe på, og som man mange gange har et tæt forhold til.
Vi skal derfor have et system, der tager hånd om de personer, der har været udsat for vold og trusler på arbejdspladsen.
Fra konservativ side er vi enige i, at vi skal have en politisk drøftelse af problemstillingen, men vi mener ligesom ministeren, at der bør lægges en mere realistisk tidsplan, så vi får en grundig afdækning af alle problemstillinger og løsninger.
Ministeren lagde jo op til, at man måske kunne lave en politisk rammeaftale, og det er vi helt åbne over for.
Konservative ser frem til det kommende udvalgsarbejde.
Morten Østergaard (RV), 2019-01-15:
Vi ønsker og har jo altid stået for et opgør med blokkene og et ønske om at kunne samarbejde bredt i Folketinget.
Derfor er det jo også sådan lidt en stråmand, vi indimellem bliver mødt med, altså at der skulle være et ønske om, at der er nogle, vi ikke kan samarbejde med.
Vi vil gerne samarbejde med alle, men vi har jo nogle politiske uenigheder, og der tror jeg, at hr. Uffe Elbæk og jeg er enige om, at den centrale skillelinje måske i virkeligheden ikke er, hvem der ender i Statsministeriet, men hvem der bringer den næste regering til magten, og der har vi jo fået syn for sagen i forhold til, hvad der sker, når det er Dansk Folkeparti.
Så er det i hvert fald, tror jeg, vores fælles oplevelse, at de store udfordringer står uløste hen, mens pengene bliver brugt på alt muligt andet.
Det er jo det, vi står for et opgør med, og der vil vi møde fordomsfrit frem i håbet om at få et brud med den blokpolitik, sådan at vi kan føre en politik, der retter sig mod de virkelige problemer, og at vi finder nogle ordentlige løsninger på dem.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2019-01-15:
Tak, formand.
Først og fremmest vil jeg sige tak til forslagsstillerne for at fremsætte forslaget og fastholde ønsket om at finde en løsning på problemstillingen, altså sikre, at ansatte kan få erstatning, når de bliver udsat for vold.
Igennem de senere år har vi jo flere gange drøftet, hvordan vi forebygger vold, og hvordan vi sikrer erstatning til de skadelidte.
I Socialdemokratiet ønsker vi først og fremmest, at det skal være sundt og sikkert at gå på arbejde, men når så skaden er sket, skal der også være erstatning for skaden og for tort, svie og smerte til den skadelidte.
Det fremgår jo også af de meget detaljerede bemærkninger til beslutningsforslaget, at der er sket en udvikling på det her område i de senere år.
Men uanset de meget fine intentioner efterlades de ansatte – f.eks. plejepersonale, lærere, pædagoger og socialpædagoger, der arbejder med udadreagerende borgere – i en situation, hvor de for at få erstatning skal indgive en politianmeldelse mod skadevolderen.
Det er ikke rimeligt, hverken for borgerne eller for de ansatte – det tror jeg faktisk alle er enige om.
Det var vi faktisk også for 4 år siden, da jeg sidst stod her på talerstolen og drøftede et lignende beslutningsforslag.
Nu er der gået 4 år, så nu er der faktisk brug for, at vi finder en løsning, og for, at arbejdet bliver sat i gang.
Derfor synes jeg og vi, det er en god idé, at de interessenter og parter, der har lod og del i dette forslag, nu bliver sat om bordet og udarbejder en rapport, der kan danne grundlag for en kommende lov.
I Socialdemokratiet mener vi, det er på tide, at der bliver handlet, men vi ønsker ikke, at der skal være tale om lovsjusk, så vi foreslår, at den tidsplan, der er blevet lagt i beslutningsforslaget, bliver revideret en smule, sådan som det også netop er blevet drøftet med ministeren.
I den form, som det er blevet diskuteret her af ordførerne med ministeren, kan Socialdemokratiet bakke fuldstændig op om forslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2019-01-15:
Tusind tak til ministeren for den gode tale, også i forhold til at ministeren anerkender, at der er nogle udfordringer på det her område.
Vi ved, at der kommer et valg, måske lige om lidt, og for at det her arbejde ikke skal gå fuldstændig i stå og ende i en eller anden skrivebordsskuffe ovre i ministeriet, kan ministeren så oplyse, om det arbejde eventuelt også fortsætter efter et valg – vil embedsværket i ministeriet rejse hånden, i forhold til at der faktisk er et flertal for det her, og at man så kan arbejde videre, såfremt vi ikke får det her kørt igennem inden et valg, hvilket kan være lidt svært?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-01-15:
Ja, det kan jeg garantere.
Nu er der jo flere modeller for det.
Altså, jeg har før tilbudt, at jeg kan blive siddende, uanset hvem der måtte danne regering, for at sikre en vis kontinuitet i Beskæftigelsesministeriet.
Det er ikke nødvendigvis den model, vi ender med, men jeg tænker, at på baggrund af førstebehandlingen kunne jeg indbyde alle partier i Folketinget til, at vi faktisk får lavet en politisk aftale nu om rammerne for det her arbejde, sådan at der er en bred enighed, og sådan at det er på plads, inden der bliver udskrevet folketingsvalg.
Og det er jo ikke mig, der udskriver folketingsvalg, men jeg er sådan set helt opmærksom på, at det kunne være fint nok at have en politisk aftale, der følger op på det beslutningsforslag, vi diskuterer nu.
Så det har jeg sådan set tænkt mig at tage initiativ til.
Karina Adsbøl (DF), 2019-01-15:
Det vil jeg gerne kvittere for.
Og i hvert fald vil det for Dansk Folkeparti være rigtig fint, hvis beskæftigelsesministeren også blev siddende efter et valg, netop i forhold til at kunne få gode forslag igennem her i Folketingssalen.
Så tak for det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-01-15:
Jeg er sådan set med på, at teknikken godt kan være lidt vanskelig, men enig i, at det burde være simpelt at løse problemet, som alle er enige om skal løses.
Jeg kan så blot konstatere, at hvis en tidsplan på 1 måned betyder, at vi kan nå at lave en aftale inden den næste folketingssamling, kan vi måske også begynde at gætte os til, hvornår der kommer et valg eller hvad?
Jeg vil blot kvittere for, at vi får løst det her problem.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-01-15:
Altså, det er ikke, fordi jeg tror, der kommer et valg inden for 1 måned, men jeg tænker, at der jo ikke er nogen grund til at spilde tiden med, at vi har en proces her i Folketinget.
Vi kan jo lige så godt få formaliseret den proces og få inddraget de interessenter, der skal inddrages, og få holdt de møder her i løbet af foråret.
Og så kommer der i hvert fald et folketingsvalg senest i juni måned, og derfor har jeg en ambition om, at det her arbejde er så godt i gang, sådan at der kan komme en afrapportering til den, der så måtte være beskæftigelsesminister efter et valg.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-01-15:
Tak for det.
Det sidste kan jeg ikke være med til at love at jeg vil arbejde for, men til gengæld vil jeg gerne kvittere for, både at ministeren understreger, at voldsforebyggelse er vigtigt – det er jeg nemlig rigtig enig i – men også at anerkende, at det her er et problem, som skal løses.
Det har jo stået på i rigtig mange år, og det er jo lige forfærdeligt, om man er den, der er blevet overfaldet og er nødt til at skulle politianmelde en borger eller for den sags skyld give afkald på erstatning, fordi man ikke kan nænne det.
Begge scenarier er jo lige forfærdelige.
Så jeg er blot interesseret i at høre, om beskæftigelsesministeren kan give et bud på, hvad en realistisk tidsplan så kunne være.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-01-15:
Virkeligheden er nemlig, at det forslag, vi lige har debatteret – om end vi ikke er uenige om det – jo har utrolig vidtrækkende og meget, meget positive virkninger for de børn, det drejer sig om, modsat det her lovforslag.
Det kan godt være, at vi kan tage en stor debat om det her lovforslag, det må man ikke gisne om på den måde, men det er jo fuldstændig blottet for indhold, fordi det alene handler om, at når man nedlægger Statsforvaltningen, bliver man jo ligesom nødt til at flytte de ting, der er i Statsforvaltningen, over i det nye, ellers er det der ikke længere.
Så man kan godt tage en lang diskussion om proformaægteskaber – det plejer at være sådan nogle ord, der kan få hele Folketingssalen til at stå i brand – men lige her ændrer man altså ikke på indholdet , men alene på, at når man nedlægger Statsforvaltningen, er det rigtig hensigtsmæssigt, at man flytter tingene fra Statsforvaltningen, ikke dem alle sammen, for så var det jo ligegyldigt at nedlægge den, men lige præcis det her vil man godt have med over i det nye Familieretshus.
Det støtter Socialdemokratiet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-01-15:
Man kan jo sige det, hvis det så var noget, der kunne flytte noget.
Mit spørgsmål kunne jo også gå den anden vej i forhold til de meget graverende sager, vi har haft om hvidvask, og udbytteskatsager osv. Ville de sager ikke have været der, hvis der havde siddet en offentlig repræsentant, som tilfældigvis kendte nogen, som kendte nogen, og som tilfældigvis havde nogle faglige kompetencer, som også gjorde, at man kunne blive udpeget til at sidde i en bankbestyrelse, uden at man var en del af bankbestyrelsen, og uden at man var godkendt som en, der burde sidde der, i forhold til dem, der ejer aktierne i banken?
Så jeg køber ikke præmissen.