runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Zimmermann (DF), 2025-04-23:
Jo, netop.
Jo, fuldstændig.
Vi er vel efterhånden et af de få europæiske lande, der ikke har været med på det her atomkrafteventyr nu.
Det finder jeg højst besynderligt.
Det må jeg bare sige.
I vores nabolande omkring os er det her et af de vigtigste emner overhovedet, bl.a. på grund af forsyningssikkerheden.
Bl.a. har vi Energinet, der jo netop siger, at inden for få år kan vi risikere at opleve massive strømafbrydelser.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-23:
Det er jo glædeligt, at det er 40-året for Folketingets beslutning om at konkludere, at atomkraft ikke er en del af den danske energiplanlægning.
Jeg var til et møde i går, hvor jeg glædede mig over, at det var denne 40-årsdag, og der var nogle i forsamlingen, der nok har haft det svært i 40 år, og sådan er det.
Jeg er glad for ordførerens afvisning af atomkraft i Danmark.
Det med, at det kunne give dyrere strøm, som ordføreren fremhævede, kom fra én kilde.
Lars Aagaard (M), 2025-04-23:
Jeg må lige rette en misforståelse.
Danmarksdemokraterne er et centralistisk parti, der vil have, at man her i Folketinget skal beslutte, hvor der skal stå vedvarende energi-anlæg.
Det mener regeringen ikke.
Vi mener, det er kommunerne, der skal beslutte det.
Så vi skal lige passe på, at den enighed, som ordføreren udtrykker, ikke bliver taget for vidt.
Kommunerne skal lave en lokalplan.
I forhold til det nye lovforslag er det også kommunerne, der skal tage stilling til, om man vil bruge de fremskyndelsesmuligheder, som der ligger.
Man skal overholde de samme miljøregler.
Der vil stadig væk være mulighed for klageadgang.
Så ser jeg i øvrigt frem til et samråd, som jeg har noteret mig at der er indkaldt til.
Der vil blive stillet spørgsmål, og jeg glæder mig til at uddybe det.
Med det kendskab, jeg har, til de analyser, man laver af elmarkedet, og hvad der kan indpasses, så er der overhovedet ikke nogen begrænsninger i at forske og arbejde med det.
Så alle de beregninger kan foretages.
Udfordringen er jo, at der ikke er nogen driftserfaringer med små modulære reaktorer, der gør, at man kan danne sig et særlig præcist billede af: Hvad er det egentlig, de kan til hvilke priser?
Hvor prisfleksibelt kan de køre osv.?
At ophæve forbuddet mener jeg er relevant i det øjeblik, hvor der er en grund til det, altså at tage den diskussion, når vi har bedre viden om, hvad det er for nogle typer anlæg, vi snakker om.
Og så skal man bare huske, at her flytter der en nisse med.
For Folketinget bliver også nødt til at forholde sig til: Hvad med affaldet?
Hvad skal vi gøre med det?
Vi har affald stående på Risø, vi ikke kan komme med.
Der står containere på nogle pladser rundtomkring i Danmark med lavradioaktivt affald, som kommer fra geotermi, og som vi ikke kan komme af med.
Vi har ikke i dag myndigheder, som er i stand til fagligt at kunne føre det tilsyn med sådan nogle anlæg, som vi må kræve fra folkestyrets side, hvis vi skal introducere den type anlæg osv. Så vi skal huske, at i det øjeblik, vi siger ja, så skal vi jo altså i det omfang, vi vil sige ja, gøre det rigtigt, og så skal vi kende det fulde billede af, hvad det kræver af os at rumme de teknologier i vores land.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-23:
Jeg hører ministeren sige, at små modulære reaktorer måske kan blive interessante på et tidspunkt.
Men når vi jo har et forbud mod kernekraft i Danmark, gør det det også svært at opbygge noget af den ekspertise, der skal til for at regne ud, hvor og hvornår det kan være relevant at inddrage det.
Susie Jessen (DD), 2025-04-23:
Jeg fik ikke svar på mit spørgsmål.
Altså, den lovgivning om de her fremskyndelsesområder gør jo, at processen bliver speedet op, hvilket godt kan have konsekvenser for borgere og for naturen.
Jeg er helt med på, at kommunerne jo har ansvaret for at sætte det her op i dialog med borgerne osv., men vi har jo også et ansvar, når vi laver lov om fremskyndelsesområder, for, at det så ikke kommer til at forværre processen, og det er jo det, jeg er bange for her.
Lars Aagaard (M), 2025-04-23:
Det er helt rigtigt.
Nu har jeg deltaget i en del debatter her på det seneste omkring hastigheden i udbygningen af elnettet, og formålet med den EU-regulering og det, at vi implementerer det i Danmark og agter at bruge de muligheder i Danmark, er, at vi agter at speede tempoet op i Danmark, og det står jeg fuldstændig ved.
Susie Jessen (DD), 2025-04-23:
Men det er jo ikke det, der kommer til at ske derude.
Altså, hvad ligger der overhovedet i ordet borgerinddragelse, hvis ministeren er enig i hr. Christian Friis Bachs udtalelser sig om, at de her anlæg ikke må genere lokale borgere og lokalsamfund?
Det er jo præcis det, der sker derude.
Det er jo præcis det, der gør, at der er en underskriftindsamling, hvor flere tusind borgere skriver under på at være imod statslige energiparker.
Så jeg synes ærlig talt også, at det er at holde vælgerne for nar.
Der sidder et regeringsparti i P1 Debat og siger, at det ikke må genere borgerne, men det er jo det diametralt modsatte, vi ser alt for mange steder i vores land, og det er også ministerens ansvar.
Lars Aagaard (M), 2025-04-23:
Det er regeringens politik, at det skal besluttes i kommunerne, og det er det, der er den politiske forskel mellem regeringen og Danmarksdemokraterne.
Nick Zimmermann (DF), 2025-04-23:
Tusind tak.
Først og fremmest tak for at være mødt op.
Det bliver jo rigtig spændende at høre, hvordan regeringen ser på det her, og hvordan partierne ser på det her.
Vi står jo også i en situation, hvor vi er i gang med at opruste militært, fordi vi er truet af fremmede magter rundtomkring i hele verden.
Ligeledes burde vi gå ind for at være selvforsynende, ikke kun med hensyn til olie og gas, som vi i Dansk Folkeparti også mener vi skal være, men så sandelig også med hensyn til el og varme.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-23:
Jeg er da glad for ministerens afvisning af at satse på atomkraft i Danmark.
Man snakker om hastighed, og hvor hurtigt man kunne opføre sådan et værk.
Jeg ved ikke rigtig.
Hvis det skulle ligge tæt på fjernvarmeforbrugerne i det største område, skulle det jo ligge her i Københavnsområdet.
Jeg ved ikke rigtig, om det er nede ved Arken eller det er ude på Amager Fælled, man ville anlægge det.
Kunne man finde et flertal i Borgerrepræsentationen i København for at tage den beslutning?
Det tvivler stærkt på.
Nu er der en masse forkerte oplysninger i den her forespørgselstekst.
Der står jo bl.a. i starten: »I lyset af at Danmark har EUs højeste elpriser ...«.
Det er jo fuldstændig forkert, men vi har nogle systemer med marginalprissystemet i EU, som sådan set er medvirkende til, at priserne kommer højere op, end de egentlig behøvede.
Der tror jeg godt, man ville komme frem til at have en anden måde at beregne en rimelig pris på.
Så der vil jeg høre, om ministeren vil arbejde for, at vi får ændret den prissætning, som der sker i forskellige områder af EU, så det ikke presser priserne op.
Lars Aagaard (M), 2025-04-23:
Det er et meget stort spørgsmål, hr. Søren Egge Rasmussen rejser.
Altså, under gaskrisen gik de europæiske regulatorer, ACER, i gang med at lave en analyse, og som jeg husker konklusionen – men den må jeg lige genfinde til spørgeren – var det, at et system med marginalprissætning samlet set tjener elforbrugerne godt.
Det vil sige, at så får forbrugerne incitament til noget, som jeg ved spørgeren går ret meget op i, nemlig at reducere forbruget.
Så jeg er ikke generelt imod et system med marginalprissætning, men jeg tænker af hensyn til spørgeren, at hvis der er interesse for det, skal jeg lige genfinde den analyse, ACER lavede tilbage under gaskrisen, hvor det her spørgsmål blev annonceret.
Så hvis der er interesse for det, oversender jeg gerne lige et resumé af det.
Nick Zimmermann (DF), 2025-04-23:
Tak for det.
Og tak for talen.
Jeg synes dog, at ministeren kom lidt let uden om at undersøge mulighederne for kernekraftteknologiens rolle i fremtiden og i det danske landskab.
Med de udsving, der har været i priserne i forhold til at tænde for sin ovn eller lade sit køleskab stå tændt, kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad regeringens tanker er om at prøve at lave en pris, der sådan set bare flugter fuldstændig, så der ikke er de her massive udsving, som vi tidligere har haft, altså eksempelvis i december, hvor priserne var langt oppe over 11 kr. pr. kilowatt-time.
Og hvordan er det i forhold til de diktaturstater eller fremmede magter, som vi absolut ikke ønsker at samarbejde med, men som vi jo alligevel gør os mere og mere afhængige af, i takt med at vi nægter at være selvforsynende?
Der er i hvert fald nogle politikere, der mener, at vi ikke skal være selvforsynende.
Hvad har man af planer om fremtidens varme og strøm?
Er det bare at satse på endnu flere vindmøller og endnu flere solceller?
Har man en anden plan, eller vil man bare fortsætte ned ad det spor, man kører i nu?
Lars Aagaard (M), 2025-04-23:
Jeg ser danskerne som voksne, ansvarlige mennesker, og hvis danskerne gerne vil have sådan et elprodukt, som hr. Nick Zimmermann foretrækker, kan man købe det på det danske elmarked.
Der findes produkter med en fast pris.
Og det er med elmarkedet, ligesom det er på realkreditmarkedet, altså at hvis du vil have et lån med fast rente, er der en risikopræmie, du skal betale, og det vil sige, at over tid vil din gennemsnitlige elregning blive højere, ligesom dine gennemsnitlige realkreditomkostninger bliver højere.
Det kan du vælge frit på det danske elmarked, og det synes jeg er fantastisk.
Det tror jeg danskerne er voksne nok til selv at kunne finde ud af.
De kan tage et, der varierer, eller de kan tage et med en fast pris.
Det er helt op til dem, og det tænker jeg at voksne mennesker selv er i stand til at beslutte.
I forhold til selvforsyning er det en fejl at tro, at a-kraft er lig med selvforsyning.
Det er rigtigt, at strømmen bliver produceret der, hvor anlægget står, men bl.a. den uran, der skal gå til det, skal importeres, og Rusland er sololeverandør af det.
Så der er ikke nogen af de teknologiske løsninger, vi har, som er uden udfordringer, og der er atomkraften altså også en af dem.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-04-23:
Tak for ordet.
Man skulle næsten tro, at det var et perfekt oplæg, for jeg havde også tænkt mig at spørge ind til det her med prisudsving.
For der bliver tit nævnt i taler, bl.a. af ministeren i dag og af interesseorganisationer, at vi har en god og billig gennemsnitspris, som om det i sig selv skulle være gavnligt.
Men det er jo prisudsvingene i sig selv, der kan være et problem.
Og så vil jeg bare bede ministeren forholde sig til, om jeg har ret i det, jeg siger nu, og om ministeren ser på det på samme måde.
Og hvis jeg husker min handelsskolelogik rigtigt, er det Black-Scholes-formlen, man skal have fat i, hvor volatilitet er et element.
Sådan er det med aktiehandel, og sådan er det selvfølgelig også med hensyn til elpriser.
Så når ministeren siger, at prisudsving og produkter med en fast pris findes på markedet, er et marked, hvor vi har bestemt politisk, at der skal være større prisudsving end nødvendigt, noget, der gør fastprisaftaler dyrere end nødvendigt.
Er ministeren enig i den betragtning?
Lars Aagaard (M), 2025-04-23:
Ja, det er rigtigt, men samtidig vil udbuddet af grøn strøm trække de gennemsnitlige priser ned.
Så man kan godt have en situation, hvor det er sådan, som spørgeren helt rigtigt siger, at store prisudsving så vil sætte sig i den risikopræmie, man skal betale for at få en fast pris.
Det er korrekt; jeg tror, vi har læst de samme bøger på et eller andet tidspunkt.
Men som tallene er nu, tyder det på, at de elsystemer, herunder det danske, der har meget store mængder vedvarende energi, i gennemsnit har lavere priser.
Så det er det, der følger med.
Det, der fremadrettet bliver det teknologisk spændende, er – og der tror jeg, jeg deler optimismen med spørgeren – at der er nogle, der er ret smarte, som kigger på det her, og de nye teknologier til at lagre kommer jo så også ud med en højere værdi.
Det vil sige, at de her prisudsving ikke kun er noget, der medfører højere priser, men det giver jo også et reelt økonomisk incitament til, at der er nogen, der går i gang med at innovere og opfinde og lave smarte ting, der gør, at de så også kan udnytte de svingende priser til at lægge deres forbrug der, hvor priserne er lave, og ,hvis de producerer strømmen lokalt, så at gemme den til de rette tidspunkter.
Torsten Gejl (ALT), 2025-04-23:
I Alternativet er vi meget nysgerrige på den her nye form for atomkraft, der måske kunne være på vej.
Hvem ved, om den kan bruges nogen steder i verden?
Det kan være en overgang fra kul til vindmøller eller whatever.
Men når det handler om Danmark, er vi mere bekymrede, for i øjeblikket er vi ved at prøve at redde havvindmøllerne, og vi gør alt, hvad vi kan, for at få nogle bud ind på de store havvindsprojekter.
Hvad tænker ministeren om, hvis vi samtidig begynder at åbne op for, at vi måske vil lave atomkraft i Danmark ved en teknologi, som vi ikke engang ved om kommer til at findes?
Er det ikke lidt risky lige nu at åbne for den type tanker, og kan det ikke skabe noget kaos i forhold til dem, der skal byde på havvindmøllerne, og deres motivation for det?
Lars Aagaard (M), 2025-04-23:
Først vil jeg gerne rose Alternativet for den teknologipositive tilgang.
Bl.a. ccs har I jo stået skulder ved skulder med de andre partier omkring for at få det værktøj gjort til et aktivt værktøj i klimakampen.
Så først og fremmest vil jeg kvittere for den teknologipositive tilgang.
Jeg synes ikke, at vi skal udelukke, at små modulære reaktorer på et tidspunkt i fremtiden kan være relevante at forholde sig til politisk i Danmark.
Men det er early days endnu.
Og på det tidspunkt, hvor man så skal forholde sig til det, er jeg ret sikker på, at de politiske beslutninger, vi har truffet, så vil være, om det er muligt at indpasse det økonomisk ansvarligt i et energisystem baseret på sol og vind. Mit politiske fokus er sol og vind nu og især vind, havvind.
Det er de forhandlinger, der ligger lige forude, og jeg glæder mig til at sætte det i gang inden for meget, meget kort tid og vil selvfølgelig også invitere Alternativet til de forhandlinger.
Christian Friis Bach (V), 2025-04-23:
Det, jeg kan notere, er jo, at ministeren har udtalt kritik af sig selv; beklaget, undskyldt gentagne gange offentligt, på møder og i samråd, de fejl, der er sket, den manglende orientering af Folketinget.
Det er jo det, som bliver noteret og anerkendt i den tekst, altså at ministeren har undskyldt, beklaget, erkendt fejlen; udtalt kritik af sig selv, påtaget sig sit ansvar.
Det bliver også i vedtagelsesteksten klart præciseret, at ja, ministeren skal skærpe opmærksomheden, når det gælder orientering af Folketinget.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-23:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Jeg vil godt følge lidt op på det spørgsmål, som fru Leila Stockmarr stillede tidligere til hr. Jesper Petersen, om, at der i den vedtagelsestekst, som regeringspartierne har fremsat, ikke bliver udtalt en decideret kritik af klimaministeren.
For det her handler jo grundlæggende også om forholdet mellem Folketing og regering, og derfor vil jeg bare gerne høre hr. Christian Friis Bach som medlem af Folketinget og som en, der også skal varetage Folketingets interesser, også i forhold til hvordan regeringen udøver sin magt, hvorfor den kritik ikke fremgår af den vedtagelsestekst.
For det er jo ikke et spørgsmål om, om man vil stemme imod et mistillidsvotum.
Det er jo et spørgsmål om, at man udtaler en berettiget kritik, som man som folketingsmedlem har af den måde, som regeringen udøver sin magt på.
Det rejser jo den mistanke, at når der var tale om at rejse en kritik af ministeren, var det ikke, fordi man mente, at man ville kritisere ministeren, men så var det alene et spørgsmål om spin for at undgå, at det blev til noget værre.
Så jeg vil godt høre hr. Christian Friis Bach, om regeringen stadig væk er af den opfattelse, at der bør udtales en kritik af klimaministeren.
Christian Friis Bach (V), 2025-04-23:
Tak for det, formand.
Lad mig begynde med det, der har fyldt mest.
Det er beklageligt, at Folketinget ikke fik de nødvendige oplysninger om forsinkelserne i Energinets projekter, da vi forhandlede om elnettet i efteråret, og det har klimaministeren været ude både at beklage og undskylde, og det er på sin plads.
Det må ikke ske igen, og det er godt og nødvendigt, at ministeren har taget ansvaret på sig og styrker procedurerne for, hvordan og hvornår Folketinget bliver orienteret.
Danmark har sat ambitiøse klimamål.
Det kræver, at vi har et elnet, der kan følge med udviklingen – et elnet, som kan transportere strømmen rundt fra de mange vindmøller og solceller ud til danskere og virksomheder i hele landet.
Det skal vi gøre mere for.
Vi skal fjerne barriererne, og det er der blevet forhandlet om, og det har ministeren haft fokus på.
Vi har indgået de 14 grønne aftaler, vi behandler striber af lovforslag her i salen, og vi skal bruge de erfaringer, vi har; de fejl, der er begået, til at skabe endnu bedre rammer for den grønne omstilling.
Det skal vi gøre for Danmarks skyld og for klimaets skyld, og det vil vi gerne bidrage til i Venstre.
Jeg kan i hvert fald sige fra talerstolen her, at vi i Venstre vil gøre vores bedste for at sikre, at vi får et godt samarbejde i Folketinget og med regeringen for den grønne omstilling.
Tak for ordet.
Jesper Petersen (S), 2025-04-23:
Det centrale er, om der i Folketinget og ikke i et ressortudvalg er et flertal bag regeringen – eller der ikke er flertal imod den eller imod en specifik minister, hvilket der ikke er i det her tilfælde.
Så vil jeg bare appellere til, at man også lidt ser på den del af forhistorien til debatten i dag, der handler om de 2½ år, der er gået forud.
Her synes jeg ikke, man kan finde andre eksempler på, at der ikke skulle være vilje til at have et godt og tillidsfuldt samarbejde og lade informationer tilgå Folketinget, og det kan heller ikke påvises, at det skulle være i ministerens interesse, eller at han aktivt har gjort noget for, at Folketinget ikke skulle have de informationer.
Torsten Gejl (ALT), 2025-04-23:
Tak for talen.
Der er ingen partier uden om regeringen, der har tillid til klimaministeren.
Jesper Petersen (S), 2025-04-23:
Jeg står her med den tale, jeg holdt for lidt siden, og i den gentager jeg, at jeg synes, det er på sin plads, at ministeren har givet en undskyldning.
I det ligger der jo også, at jeg synes, det er en berettiget kritik, når man siger, at de informationer burde være tilgået Folketinget.
Det burde de.
Derfor gjorde vi jo også klart som parti, og der fornemmede jeg også at andre regeringspartier stod, at vi godt kunne have været med til at vedtage en næse i udvalget.
Men det var jo ikke det, der var et ønske om, og derfor har vi debatten her i dag, og derfor er der lavet en anden beretning i udvalget end det, der kunne have været.
Det er jo det valg, man har i udvalgsarbejdet om, hvordan man vil gå frem, og der blev der truffet et andet valg.
Leila Stockmarr (EL), 2025-04-23:
To dage efter samrådet den 9. april er ordføreren på vegne af regeringen ude at sige, at man fra regeringens side eller de regeringsbærende partiers side er klar til at give klimaministeren en næse.
Den næse hører jeg ikke noget om i dag.
Er den næse faldet bort, fordi det ikke var nok til at få os i oppositionen til at trække vores mistillid i den beretning, vi har fremsat i Klima-, Energi- og Forsyningsudvalget?
Jesper Petersen (S), 2025-04-23:
Der synes jeg måske også, at det sidste her er en stramning, der går ud over det rimelige.
Det er jo rigtigt, at da dækningen kommer, bliver der indkaldt til et møde i ministeriet, og der bliver der redegjort for det.
Jeg synes også, det fremgår af redegørelsen, at det jo sådan set har været ministerens intention, at de informationer skulle tilgå Folketinget.
Fejlen består jo så i, at de ikke gjorde det.
Ikke desto mindre er det stadig sådan, at i de forhandlinger, vi havde i december, ville det kun have gavnet ministerens sag, hvis de oplysninger havde været kendt.
Derfor synes jeg også, at der er troværdighed i den undskyldning.
Det er ikke noget, der har gavnet ministeren på nogen måde.
Det er ikke en sag, han er ansvarlig for, hvor noget er gået dårligt, som man helst ikke vil have frem, eller hvad det nu måtte være, man prøver at antyde.
Det er en fejl, at de informationer ikke er givet til Folketinget.
Det har ministeren erkendt og undskyldt for, og sådan en undskyldning mener jeg også at man skal kunne modtage.
Leila Stockmarr (EL), 2025-04-23:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Ét er, at ministeren har undskyldt, at man ikke gav Folketinget oplysningerne.
Men nogle af de andre elementer i den her sag er jo også, at selv da det kommer frem i Zetland, at vi ikke har fået oplysningerne, bliver vi inviteret til et møde ovre i ministeriet, hvor vi får en redegørelse, hvor det ikke bliver sagt, at ministeren var med til at beslutte at tilbageholde en pressemeddelelse.
Hvad mener ordføreren om det?
Det blev heller ikke sagt fra ministeriets side, at det her havde været drøftet i Grønt Udvalg.
Zetland finder ud af det via en aktindsigt, hvor ministeren ikke bekræfter, vil bekræfte, at det har været i Grønt Udvalg.
Mener ordføreren på det grundlag, at en undskyldning er nok, når ministeren, selv efter at det blev afsløret, at man har tilbageholdt oplysninger for Folketinget, fortsætter en kurs, hvor man giver upræcise og i værste fald misvisende oplysninger til Folketinget?
Jesper Petersen (S), 2025-04-23:
Nej, jeg sagde vel netop ikke, at det så var okay.
Der er en grund til, at den undskyldning er givet, men jeg synes også, at man skal være i stand til at kunne modtage en undskyldning.
Som sagt har man jo ikke belæg for, at der ikke skulle kunne være grundlag for at have et godt samarbejde fortsat og fortsætte den strøm af aftaler på et vigtigt politisk område, som vi får foran os.
Det, fru Dina Raabjerg spørger om, er jo virkeligheden det samme, som der blev spurgt om, da vi startede: Burde Folketinget have fået de her specifikke informationer tidligere?
Det er svaret jo ja på.
Det burde Folketinget have fået.
Det har ministeren undskyldt for.
Der blev holdt et 3 timer langt samråd.
Som sagt synes jeg ikke, at man på nogen måde kan underbygge, at det skulle være et udtryk for hverken ond tro eller for, at der skulle være et særligt motiv i det, eller at ministeren skjuler noget, han selv ansvarlig for ikke er gået, som det skulle.
Man har lavet den fejl, at Folketinget ikke fik de informationer.
Det er der undskyldt for.
Vi kender dem alle sammen nu, og så må vi jo arbejde videre på det grundlag.
Jeg synes som sagt ikke, at der er yderligere underbygning af, at man ikke skulle kunne have et godt samarbejde og fortsætte med at lave de mange aftaler og løse de store opgaver, der er på området.
Min appel vil også være, at når vi har stemt imod, må arbejdet gå videre.
Det skal det.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-23:
Jeg vil godt følge op på lige præcis det, ordføreren siger her om at have givet oplysningerne om forsinkelsen.
En anden ting er, at der gik nogle måneder, hvorefter vi så havde en forhandling, hvor det ville have været relevant at vi havde fået de oplysninger.
Vi havde forskellige typer af spørgsmål – jeg har selv haft et onsdagsspørgsmål omkring Energinet – og vi havde en forhandling om brint, hvor et presset Energinet også skulle til at planlægge for det.
Hvornår synes ordføreren egentlig at ministeren burde have orienteret om det her, og synes ordføreren, at det er okay, at ministeren gentagne gange ikke har givet den oplysning, selv om det var relevant?
Jesper Petersen (S), 2025-04-23:
Man kan jo godt bruge sine muligheder til at slynge mistillid og mistro ud, men som jeg sagde, synes jeg ikke, at der er noget som helst belæg for at sige, at man ikke generelt skulle kunne have en tillid til de aftaler og de forløb, der er mellem partierne og ministeren.
Som jeg også sagde i min tale, synes jeg også, det er meget svært at se, at der er nogen form for motiv eller bagtanke, der skulle tilsige, at der ikke var en oprigtig interesse i, at Folketinget skulle have de her informationer.
Det fik Folketinget ikke, og det har ministeren undskyldt for, og det burde han også gøre, men det er så der, sagen nu står.