runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad (S), 2018-11-22:
Jeg kan godt forstå, at Enhedslisten gerne vil have alle deres folketingsmedlemmer i spil her, men jeg må simpelt hen opfordre til i den her diskussion, at dem, der stiller spørgsmål, også sætter sig ind i situationen her.
Folketinget har ikke vedtaget, at nogen bulldozere skal ud nogen steder – der er ikke vedtaget noget i den retning.
Socialdemokratiet mener, at folk, der har problemer med at finde et sted at bo, selvfølgelig skal have et sted at bo.
Man får anvist en bolig, og der er masser af billige boliger.
Og de her almene boligområder er jo ikke nødvendigvis særlig billige.
Huslejen i et område som Mjølnerparken er jo dyrere end det almene huslejegennemsnit i København.
Hvis man henviser til en tilfældig bolig i København for en familie, der har boet i Mjølnerparken, vil de få en billigere husleje.
Det er sandsynligheden.
Pernille Skipper (EL), 2018-11-22:
Men det er da helt utroligt, hvis det er det samme spørgsmål, vi har stillet Socialdemokratiet i årtier, at Socialdemokratiet så stadig væk ikke kan svare på det.
Hr. Kaare Dybvad har adskillige gange nu i den her debat henvist til lokale beslutninger, hvor Enhedslistens gode byrådsfolk også er med til at træffe beslutninger om at renovere hele boligområder, hvor man eksempelvis river nogle boliger ned.
Men hr. Kaare Dybvad må vel anerkende, at der er forskel på, at et boligområde lokalt i samarbejde med kommunen beslutter sig for en helhedsplan, som bl.a. indebærer, at man river nogle boliger ned og måske opfører nogle boliger et andet sted i en rigere del af kommunen, og så at Folketinget kommer med bulldozere og har besluttet, at nu skal det rives ned, og at nu skal det være sådan her.
Kan hr. Kaare Dybvad ikke godt se forskellen på en lokal beslutning og en folketingsbeslutning?
Kaare Dybvad (S), 2018-11-22:
Jeg vil opfordre partilederen for Enhedslisten til at læse den her rapport fra Boligselskabernes Landsforening.
Der står meget konkret, at de steder, hvor man har vedtaget at nedbringe antallet af almene familieboliger enten ved salg eller ved nedrivning, opfører kommunerne faktisk et tilsvarende antal eller flere nye almene boliger.
Så der er jo sådan set en sammenhæng i det.
Og det er sjovt, for da jeg sad og forberedte mig, tænkte jeg nok, at jeg ville blive afkrævet af Enhedslisten at skulle herop og stå, og så læste jeg lidt tilbage i tiden, og det spørgsmål, som fru Pernille Skipper stiller, om, hvor de fattige skal bo, er jo præcis det samme spørgsmål, som Enhedslisten har stillet, hver gang der skulle laves byfornyelse.
Præcis det spørgsmål stillede Gunna Stack i en artikel i Politiken i 1999, hvor hun skrev: Nu vil en fireværelses på Vesterbro koste 3.500 kr.
Hvor skal de fattige bo?
Så jeg havde sådan set nok regnet med, at det ville komme, men jeg synes sådan set, det havde været bedre, hvis fru Pernille Skipper havde læst det, der er kommet fra BL.
Pernille Skipper (EL), 2018-11-22:
Tak for det.
Ordføreren er tæt på faktisk at svare på mit spørgsmål, som er helt simpelt: Hvor skal de mennesker så bo henne?
Jeg tror, at der er rigtig mange mennesker, der bor i almene boligområder, udsatte boligområder, som godt ved, at der, hvor de bor, er det ikke fuldstændig problemfrit, som møder problemer i hverdagen, og som rigtig gerne vil have en hjælpende hånd til at komme ud over sprogvanskeligheder, kriminalitetsproblemer, manglende arbejdspladser, sociale problemer, men som simpelt hen ikke begriber, hvordan det kan være en hjælpende hånd fra Folketinget, at man bare siger, at her må der ikke være boliger, at de enten skal sælges fra eller rives ned, uden at man anviser, hvor de mennesker så skal flytte hen.
For Socialdemokratiet må da vide, at der er nogle mennesker i det her land, som ikke bare kan gå ud og købe sig en ejerlejlighed, som ikke bare lige kan hive 5 mio. kr. op af lommen til en lejlighed i København.
Og der er ingen, der har svaret på, hvor de mennesker skal bo henne, hvis de ikke skal bo i de boliger, som Socialdemokratiet nu vil stemme for enten skal sælges fra eller rives ned.
Kaare Dybvad (S), 2018-11-22:
Jamen det er jo både etniske og sociale problemer.
Det er jo det, der er hele essensen af det her, nemlig at der både er problemer med folk, der har svært at komme i arbejde, og som har en lav indtægt, men at der jo også er problemer med, at der er nogle steder, hvor folk er dårligt integreret.
Altså, de to ting virker jo samtidig.
Og jeg vil sige, at vi da sagtens kan finde nogle tekniske løsninger og sætte os ned og kigge på, hvordan man kan bygge flere almene boliger i nogle af de kommuner og nogle af de kvarterer, som ikke har det i forvejen.
Men vi må også holde fast i og anerkende, at den danske befolkning har stemt et borgerligt flertal ind her i Folketinget, og så længe der er det, bliver der jo ikke vedtaget noget i den retning.
Christian Juhl (EL), 2018-11-22:
Så skal vi også turde på Frederiksberg, i Gentofte og andre steder at sige: Så eksproprierer vi villaerne og bygger almene boliger.
Ellers kommer der ingen balance – så smider man bare folk ud af nogle steder, hvor de i dag både kan lide bo, men måske også nogle gange er nødt til at bo, fordi der ikke findes et brugbart alternativ.
For vi laver jo også rigmandsghettoer – hvis man skal bruge sådan et udtryk – hvor der i øvrigt også, i den del af samfundet, begås meget kriminalitet og endda en værre kriminalitet end den, som man diskuterer i forbindelse med de almene boligområder.
Jeg synes, at Socialdemokratiet i det her spørgsmål blander sociale spørgsmål og etniske spørgsmål sammen på en meget, meget ubehagelig måde.
Og det er det, jeg gerne så blev anderledes, sådan at man ikke bryder gode boliger ned.
Kaare Dybvad (S), 2018-11-22:
Se, det er den tankegang, som man bl.a. lavede den hjerneblødning, der kaldes Fingerplanen, på baggrund af.
Det var ud fra en forestilling om, at arbejderklassen skulle bo i bestemte byer vest for København, og så skulle middelklassen, funktionærklassen og overklassen bo i bestemte byer nord for København.
Og det er klart nok, at der også dengang i 1947, da man lavede Fingerplanen, har siddet en hr. Christian Juhl og sagt: Arbejderklassen skal bare bo sammen, så bliver det hele godt.
Men det, vi kan se nu, er, at der opnås en meget stor klassekammerateffekt af, at der er blandede boligområder, at der er blandede skoler, hvor man møder hinanden på kryds og tværs, og vi står i Socialdemokratiet fast på, at det er enormt afgørende for at skabe den forandring.
Så siger hr. Christian Juhl, at jeg burde mene, at det var bedre at bygge almene boliger, og det gør jeg da også – det er der da ingen tvivl om.
Mit hjerte er da hos de almene boligselskaber.
Jeg synes da, de gør et fremragende stykke arbejde, og jeg er stolt af, at over en tredjedel af boligerne i min hjemby, Holbæk, er almene.
Jeg synes, det er fremragende.
Lad os endelig få bygget noget mere af det.
Christian Juhl (EL), 2018-11-22:
Jeg er lidt skuffet over, at Socialdemokratiet har drejet i en helt anden retning og nu siger, at det er lige så godt at udvikle private boliger, som det er at udvikle almene boliger.
Jeg troede, at den almene boligbevægelse netop blev sat i gang af arbejderbevægelsen og andre for også at skabe en demokratisk måde at bo på, hvor beboere havde indflydelse og både havde adgang til at bo der og til at være fleksible og kunne flytte til andre steder uden at skulle sælge eller have en stor formue.
Jeg vil da anbefale, at man også vil sikre den mulighed i fremtiden.
Det her er jo også et demokratisk spørgsmål, og jeg mener, at saneringslovene først og fremmest blev vedtaget, fordi man ønskede at løse nogle sundhedsmæssige problemer på det tidspunkt.
Der er ikke noget problem i, at arbejderklassen eller andre bor sammen i stor koncentration, tværtimod.
Kaare Dybvad (S), 2018-11-22:
Der blev lavet en justering i ministeriet før sommerferien, hvor man ændrede kriminalitetskriteriet, fordi man hidtil havde opgjort det med forskellige tal i tælleren og nævneren.
Hidtil havde man opgjort det på den måde, at boligområder talte kriminelle ned til 15 år med, mens man sammenlignede med et landsgennemsnit, som var ned til 18 år.
Og når man indregner den forskel, er Sjælør Boulevard ikke med på den her liste, fordi de falder under i forhold til kriminalitetskriteriet. Så jeg synes egentlig, det ville være mere reelt, hvis Enhedslisten brugte tiden på at diskutere de områder, der rent faktisk er på den her liste og er blevet forpligtet til at nedbringe andelen til 40 pct.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-22:
Jamen så lad os tage Sjælør Boulevard, som lige er blevet renoveret, og som vi begge to har været ude at besøge.
Der er virkeligheden jo, at de lige har renoveret boligerne, og hvis de risikerer at være på den her liste over hårde ghettoer 5 år i træk, så står de jo over for at skulle reducere de almene familieboliger.
Og med det ændringsforslag, der er vedtaget, skal de så reducere til måske kun 60 pct.
Det er altså temmelig vidtgående for de ældre mennesker, der bor derude.
Og jeg tror ikke, at de ældre mennesker – de lever forhåbentlig videre – går ud og tager en efteruddannelse, og at de ligesom kan bryde statistikken for den hårde ghetto.
Altså, vi står med nogle problemer, hvor de her ghettokriterier er urimelige.
Kan ordføreren ikke se, at der kan komme nogle flere boligforeninger, som får store udfordringer med at skulle reducere nyrenoverede boliger?
Kaare Dybvad (S), 2018-11-22:
Altså, i Gellerupparken når man jo ned på 30 pct. almene familieboliger.
Så jeg kan ikke forstå den der meget, meget principielle modstand imod et procenttal.
Men jeg kan godt forstå det, som hr. Søren Egge Rasmussen siger, altså at løsningerne ikke skal være ens alle steder.
Selvfølgelig er der ikke den samme efterspørgsel efter at bygge boliger i Korsør, som der er i København; selvfølgelig er der ikke den samme mulighed for at bygge på udenomsarealer i Bispehaven, som der er i Tingbjerg i København.
Og selvfølgelig skal der være mulighed for at lave lokale løsninger.
Nu har vi fået dispensationer ind for 6 ud af de 11 områder, som ikke i forvejen har en plan liggende.
Og der vil man have en meget, meget stor grad af selvbestemmelse over, hvordan man vil ændre det her.
Man vil have meget store muligheder og meget vidtrækkende beføjelser til selv at bestemme i kommuner og i boligselskaber, hvordan man vil gøre det.
Jeg tror bare, jeg skærer det sidste fra, og så kommer jeg til den konklusion, at Enhedslisten mener, at man godt må lave nedrivninger, hvis bare beboerne vedtager det – altså at i alle de her boligområder er det i orden at lave nedrivninger, hvis de er vedtaget af beboerdemokratiet.
Okay, men hvad er så problemet?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-22:
Enhedslisten er meget for beboerdemokratiet, og hvis man i en boligafdeling kommer frem til, at man har en bygningsmasse, som ikke er værd at renovere, men i stedet for skulle rives ned, er jeg helt åben over for, at det er den rigtige løsning, man beslutter lokalt i den boligforening.
Jeg er fuldt bevidst om, at boliger ikke holder evigt, og med det, der er opført lige efter anden verdenskrig, er der mange problemer, og det kan boligforeningerne godt finde ud af, uden at hr. Kaare Dybvad og andre i Folketinget skal diktere, at 40 pct. er et helligt tal, og at man skal udradere 60 pct. af de almene familieboliger.
For det er jo det, der er tilfældet.
Hvis man bare tager Sundparken i Horsens – hvad skal der ske der?
Man har udelukkende almene familieboliger, og det er renoveret for nylig.
Og der er det svært at komme uden om nedrivninger, for hvad skal man ellers gøre?
Så skal man imødekomme transport-, bygnings- og boligministeren og Liberal Alliance og sælge nogle af dem.
Er det Socialdemokratiets politik, at det er en god idé at sælge almene familieboliger, som er blevet opført af boligbevægelsen, og som beboerne sådan set har været med til at finansiere?
Så vil hr. Kaare Dybvad i en alliance med Liberal Alliance privatisere dem.
Kaare Dybvad (S), 2018-11-22:
Jeg vil gerne kredse lidt om ordførerens bemærkninger omkring nedrivninger, for ordføreren får det til at lyde, som om man med det her lovforslag starter en praksis med at nedrive almene boliger, på trods af at man jo har nedrevet almene boliger i Danmark siden 1993 – forskellige steder af forskellige årsager.
Men det er faktisk sådan, at man mange steder bruger det som en del af en plan for at få en ændret beboersammensætning, for at få et mere blandet kvarter.
Og det er faktisk sådan, at hr. Søren Egge Rasmussens partifæller selv har været med til at vedtage nedrivninger.
Et tidligere folketingsmedlem, der er beboerformand i Gellerupparken, har lavet en plan for Gellerupparken, hvor han har vedtaget nedrivning af fem boligblokke.
Hr. Søren Egge Rasmussens partifælle i byrådet i Høje Taastrup Kommune har stemt en plan igennem, hvor man nedriver 188 boliger i Taastrupgaard.
Hr. Søren Egge Rasmussens partifælle i Odense Byråd er gået med til en plan, hvor man skal reducere med 1.000 almene familieboliger i Vollsmose.
Kan vi ikke få en eller anden pejling på: Hvad mener Enhedslisten egentlig om nedrivninger?
For det er, som om man i Enhedslisten, når man står herinde på Christiansborg, er principielt og strengt imod det, men når det rammer virkeligheden, stemmer man alligevel for det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-22:
Det er korrekt, at der er en række værktøjer, men det er altså ikke alle steder i landet, at man sådan bare kan konvertere almene familieboliger til ungdomsboliger, for der er ikke behov for det.
Det er der ikke i Fredericia, det er der ikke i Korsør.
Kan man så konvertere det til ældreboliger?
Er det ikke ret tåbeligt, hvis man inden for de sidste 5 år har lavet totalrenoveringer af boliger, og at man så skal til at bygge dem om, bare fordi der er et flertal i Folketinget, der ikke kan lide en bestemt befolkningsgruppe?
Det er jo det, der er tilfældet.
Det her er jo styret af, at Dansk Folkeparti ikke ønsker integration.
Man ønsker ikke integration af de her mennesker.
Det gennemsyrer lovforslagene.
Merete Dea Larsen (DF), 2018-11-22:
Det er korrekt, at der er blevet gjort en masse i årtier, og der er jo ikke rigtig noget af det, der har battet noget, for vi oplever stadig væk de her parallelsamfund.
Vi har jo ikke afskaffet problematikken.
Jeg så forleden dag i fjernsynet, at en beboer udtalte, at havde man vidst, at det her med nedrivning ville blive en mulighed – for det er altså blot ét redskab blandt mange, skal man huske på – havde man nok gjort mere.
Det synes jeg faktisk var lidt foruroligende, altså at der ligesom skal noget virkelig markant op, før man rigtig for alvor ønsker at rykke.
Og vil ordføreren ikke bekræfte, at der jo er en række værktøjer, der kan tages i brug?
Der er jo ingen, der siger, at man skal nedrive, ingen.
Man har en række værktøjer at tage i brug for at undgå de her parallelsamfund og sørge for at understøtte og få det bredt ud.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-22:
Det er jo ikke rigtigt, at man ikke har gjort noget.
I den rapport fra BL, der kom til boligordførerne for et par dage siden, gennemgår man jo alle områderne og ser ligesom på, hvad det er for en indsats der laves.
Der er lavet masser af sociale indsatser, som har virket derude.
Hvis man ser på de unge mennesker, som vokser op i de her såkaldte hårde ghettoer, så er deres uddannelsesfrekvens i kraftig stigning i den rigtige retning.
Så tror jeg også, man skal have øje for, at der altså findes nogle mennesker, som er flygtet fra krig, og som ikke bare lige kan gå ud og tage et arbejde.
Så det er sådan set utænkeligt, at vi kommer frem til, at alle i de her udsatte boligområder har et arbejde.
Så til det med, om statistikerne ligesom bygger på gamle data.
Jamen problemet er jo, at man kan havne på de her lister, uden at man ved, at man er på vej til at havne på dem.
Og så synes jeg, at kommunerne skulle have flere virkemidler.
Jeg synes f.eks., det ville være rigtig godt, hvis kommunerne havde anvisningsret til det private udlejningsbyggeri.
Merete Dea Larsen (DF), 2018-11-22:
Det er jo ikke overraskende, at Enhedslisten ikke stemmer for det her.
Det kan ikke overraske nogen.
Men jeg må alligevel sige, at der altså bliver sagt noget, der lidt er vrøvl, oppe fra talerstolen.
Det er de nyeste tilgængelige tal, der ligger til grund for den pakke, der her kommer, men det er jo ikke alle tal, man bare lige kan skaffe fra dag til dag.
Men de nyeste tilgængelige tal er dem, der er gennemgående hele vejen igennem.
Så må jeg sige, at det her jo ikke er et nyt problem.
Det er korrekt, at der er brugt rigtig mange penge på at investere i de her områder, men har det afhjulpet problematikken?
Vi har netop ikke rykket på det.
Man gør rigtig meget ude i kommunerne.
Man laver det med, at man rykker ud i de her områder, men det er jo netop også det, der er problemet – hvorfor skal kommunen rykke ind i de her parallelsamfundsområder?
Hvorfor er det ikke sådan, at parallelsamfundene opløser sig og rykker ud til det omkringliggende samfund?
Det er deri, problematikken er, og det er derfor, at vi føler, det er nødvendigt at tage nogle andre skridt og nogle andre værktøjer i brug.
Jeg skal bare lige høre – det må blive det første spørgsmål – om Enhedslisten vil give garanti for, at man kunne afhjælpe problemet med de her områder ved ikke at gøre noget, hvilket jo ellers har været tilfældet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-22:
Det er jo lovforslaget om de her vidtgående ting, som vedrører den almene boligsektor.
Jeg vil gerne sige ...
Naser Khader (KF), 2018-11-22:
Det er jo ikke kun 500, der venter i lejrene.
Der er mange flere end 500.
Hvad med de andre, der ikke er en del af de 500?
Er det ikke også synd for dem?
Hvorfor er der kun fokus på de 500, men ikke på de mange millioner, der også er i lejrene?
Det, vi gør via kvotesystemet, er, at vi tager 500 af de mange, der er i lejrene, og når vi nu siger pause i forhold til dem, er det, fordi der er kommet så mange af sig selv, så de faktisk står i samme situation som de mange andre, der er i lejrene.
Der er ikke noget at skamme sig over.
Vi er faktisk et af de lande, der har givet asyl til allerflest i de senere år.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-22:
Problemet er her, at hr. Kaare Dybvad og folketingsflertallet kommer og dikterer, at man skal ned på, at der kun er 40 pct. almene familieboliger i nogle områder.
Og hvordan skal man løse det?
Hvordan skal man løse det i Sundparken?
Skal man nedrive det, som man lige har renoveret?
Og så vil det klæde hr. Kaare Dybvad at komme herop på talerstolen, hvis han vil forsvare sin politik, i stedet for at sidde nede på bageste række og være en kujon.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-11-22:
Tak for det.
Også tak til ordføreren for talen, der var med henvisning til mit eget boligområde, nemlig Aarhus og Gellerup, som jeg selv har boet i.
Jeg deler ordførerens opfattelse af, at helhedsplanen er en rigtig god plan og også en succes.
Derfor er jeg også lidt optaget af, at ordføreren gør meget ud af at sige, at ting bliver trukket ned over hovedet på folk, og at de bliver tvunget til en masse ting.
Kan ordføreren ikke genkende, at lovgivningen netop er baseret på, at boligforeninger og kommuner i samarbejde skal udarbejde planerne, og at det er en forudsætning for finansieringen af planerne, at boligorganisationerne og kommunerne og dermed også beboerdemokratiet er inddraget i de aftaler, der skal indgås, efterfølgende vedtagelsen af det her lovforslag?
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-22:
Jeg må indrømme, at jeg simpelt hen ikke ved, hvad der har været drivende for den her lovgivning.
Nogle gange tror jeg, at det er mavefornemmelser, og det viser det seneste svar fra transportministeren også, altså at der ikke er noget forskning, der bakker op, om det skal være et 30-, 40- eller 50-procentskrav i forhold til at nedlægge almene familieboliger for at skabe et resultat og nå det mål, som man har sat sig.
Det undrer mig, at det er det bedste svar, vi får, at det er ad de kilder, vi får det bedste svar, når vi ved, at der er så meget anden forskning, som bakker op omkring, at vi skal inddrage, at vi skal have sociale indsatser, for ellers skubber vi bare problemerne rundt i byen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-22:
Så det argument holder ikke vand.
Men der vil jo være en række byråd, der bliver konfronteret med, at de skal til at lave en afviklingsplan for det første halvår af næste år.
Vi står her med en lovgivning, som slet ikke tager højde for, at der i de her såkaldte hårde ghettoområder er en del områder, hvor der bor 75 pct. danske statsborgere, som så bliver udsat for en eller anden straf, hvor hensigten egentlig har været at lave indgreb over for nogle andre, som man har nogle fordomme omkring.
Er ordføreren enig i, at det har været drivende for den her lovgivning?
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-22:
Tak for spørgsmålet.
I forhold til det første: Ja, Å er med i aftalen i Aarhus, og det har jeg også selv kritiseret, både internt og eksternt.
En undskyldning er, at de var pålagt at gøre det.
Det synes jeg ikke er korrekt.
I forhold til lighedsprincippet: Jeg har lige stillet et spørgsmål til Transportministeriet, som jeg ikke har fået svar på endnu.
Når vi spørger til, at folk med ikkevestlig baggrund alene er dem, der udgør, at man kommer på en hård ghettoliste, så kunne vi jo erstatte den frase med kvinder.
Hvis der er over 50 pct. kvinder, så skal de på et eller andet – eller jøder for den sags skyld.
Jeg kender, som jeg sagde for nylig, flere borgere med minoritetsbaggrund, som er forskere, som er læger, som er selvstændige, som er jobskabere, end jeg kender journalister, der skriver bøger om, hvor skidt integrationen går.
Jeg synes, det er rigtig, rigtig ærgerligt, at vi fra statsligt hold taler så meget ned om borgere med minoritetsbaggrund.
Så jeg mener bestemt, at der kan være problemer i forhold til diskrimination og lighed med den lovgivning.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-22:
Nu sagde ordføreren, at man gik amok i byrådet i Aarhus.
Det er jeg helt enig i.
Men det ærgerlige var jo, at Alternativets byrådsmedlem var med i den gåen amok, så det kun var Enhedslisten, der var imod det, de sådan set vedtog.
Med hensyn til det, der står i Alternativets tillægsbetænkningsbidrag, synes jeg, det er interessant, at I har taget noget med om forskelsbehandling og racisme.
Der er jo også blevet stillet nogle spørgsmål til, om man kan vedtage den her type love.
Det er, som om man fra systemets side kommer frem til, at bare man behandler de her områder lige dårligt, så kan man godt tillade sig at lave noget diskriminerende.
Men vi står altså over for her, at hvis der er nogle boligområder med mere end 1.000 indbyggere, hvor der er mere end 50 pct. med ikkevestlig baggrund, så kommer de på en ghettoliste, og det kan så medføre, at de kommer ind i en proces, hvor de kan ende på en hård ghettoliste, som har konsekvenser for de beboere.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-22:
Hvis ordføreren med det spørgsmål prøver at legitimere aftalen og mener, at hvis Alternativet kan nikke til én lovgivning, som vi synes er fornuftig, så kan vi jo ikke stå og tale imod L 38, så synes jeg, det er en meget mærkelig måde at argumentere på.
Jeg har lige fortalt ordføreren, hvad jeg mener om tvangsbaseret lovgivning, som måske er i strid med grundloven.
Mattias Tesfaye (S), 2018-11-22:
Jamen der bliver holdt mange flotte taler, og der er mange flotte tillægsord.
Men på et tidspunkt bliver det jo også til paragraffer, og så skal vi tage stilling til det.
Der er f.eks. et forslag om, at kommuner ikke kan anvise folk på overførselsindkomst ind i de her boligområder.
Det er jo sådan, man i praksis sørger for, at boligområderne bliver blandet.
Så jeg skal bare forstå: Støtter Alternativet, at man har politiske vedtagelser, som tvinger kommunerne til ikke at kunne anvise borgere på kontanthjælp og integrationsydelse ind i de her hårdeste områder?