runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-27:
Det undrer mig bare lidt, når regeringen siger, at det ikke er sikkert, at pengene skal ud med det samme, fordi man godt vil »holde krudtet tørt«, som jeg har hørt regeringen sige, til senere hen, når den samme regering er kommet med forslag om at forøge og forlænge boligjobordningen, altså noget, der giver fradrag, hvis folk bruger deres penge.
Så hvordan hænger det sammen med, at man siger: Ja, vi vil godt have et forøget boligjobfradrag, men vi vil samtidig ikke udbetale folks egne penge som feriepenge?
Det giver jo ikke mening.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-11-27:
Det vil jo altid være sådan, at når vi skal sørge for, at der er nogle penge, der kommer ud blandt befolkningen og ud at arbejde, så er det jo for at få virksomhederne til at tjene penge; for at få dem i gang; for at få økonomien i gang.
Og der er det da vigtigt, at man gør det på den rigtige måde og på det rigtige tidspunkt.
Og da de her partier satte sig sammen i juni, kom de med nogle rigtige ting, synes jeg, som vi også kan se nu har virket.
Og der har jeg da også en tiltro til, at de ansvarlige partier, der sidder der, også kommer med det rigtige.
Om det så bliver feriepenge eller det bliver noget andet, så er jeg sikker på, at de vil komme med nogle gode forslag til det.
Det gjorde de sidst, og det vil de gøre igen.
Så det her er jo ikke kun et spørgsmål om, hvordan man gør det; det er jo et spørgsmål om, hvordan man får det til at virke bedst, og hvornår det så også bliver på det rigtige tidspunkt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-27:
Nu hørte vi regeringens repræsentant sige, at der kunne være politiske og økonomiske argumenter for, at man skulle vente.
Kan ordføreren ikke komme ind på det: Hvorfor ikke udbetale dem, når det er teknisk muligt?
Kan borgerne få for mange penge, de kan bruge på noget, eller hvad?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-11-27:
Tak for det.
Altså, faglært personale er vigtigt, fordi det gør, at man kan handle, men kendt personale er også fuldstændig afgørende.
For hvis ikke man kender den enkelte borger, er man simpelt hen ikke i stand til at levere kvalificeret hjælp.
Det hørte jeg ministeren bekræfte, og måske stod det i ministerens talepapir, det ved jeg ikke.
Men det var sådan lige et spørgsmål til ministeren: Bekræfter ministeren, at det stadig væk er en målsætning efter topmødet?
Leif Lahn Jensen (S), 2020-11-27:
Tak for det.
Som jeg har sagt mange gange her på talerstolen, er det vores opgave på Christiansborg at sikre, at vi kommer så godt og så hurtigt som muligt igennem krisen.
Jeg synes, vi har håndteret det fornuftigt og klogt, og ikke mindst har vi gjort det sammen med hinanden.
Som det er skrevet i beslutningsforslaget, er dansk økonomi kommet igennem det – og bedre end frygtet og, vil jeg også mene, bedre end mange andre steder.
Vi skal hele tiden holde øje med virkningen af det, vi gør, og om der skal gøres mere.
Det har også været kendetegnende for regeringens handlinger gennem den her meget svære periode, hvor vi har haft rigtig mange hjælpepakker til danske virksomheder og til de ansatte, hvilket har sikret, at mange ansatte rent faktisk har kunnet beholde deres job.
Og det er jo rigtig, rigtig godt.
Der er mange virksomheder, som har haft det rigtig svært, og som stadig har det rigtig svært og fortsat vil være i problemer fremover.
Vi skal hjælpe de her virksomheder alt det, vi kan, og forsøge at beholde så mange arbejdspladser som overhovedet muligt.
Derfor er det også fornuftigt at sikre, at folk bruger flere penge og handler lokalt og sikrer gode lokale arbejdspladser.
Og her kan udbetaling af feriepenge jo være et rigtig godt redskab til det.
Derfor er det også rigtig godt, at der var nogle ansvarlige partier, som i juni tog beslutning herom, og som dermed var med til at sikre økonomien i Danmark.
Samtidig tog de den beslutning, at man ville kigge på det igen til efteråret, hvad jeg så kan forstå at man er i gang med.
Nu sidder de samme partier jo så og forhandler om bl.a. muligheden for at få de sidste 2 uger udbetalt – jeg siger »bl.a.«, fordi de sikkert snakker om så meget andet – så de penge kan komme ud at arbejde så hurtigt som muligt, hvis det er det, de beslutter sig for.
Det kan jo selvfølgelig – og jeg siger »kan« – være med til at holde gang i økonomien.
Men vi vil selvfølgelig afvente de forhandlinger, som er i gang, og vi både tror og håber på, at man vil komme med nogle forslag, der netop vil styrke dansk økonomi, og som vi senere skal behandle her i salen, hvilket vi også tidligere har gjort i forhold til de ting, der blev enighed om i juni.
Tak for ordet.
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-27:
Altså, efter min bedste viden foregår der allerede drøftelser, både med mit eget parti og hr. Hans Andersens parti.
Om jeg kan garantere, at de drøftelser er afsluttet, inden efterår bliver til vinter om få dage?
Det kan jeg nok ikke.
Men jeg er ikke i tvivl om, at de drøftelser, der foregår lige nu, handler om, hvornår det er teknisk muligt, og om hvornår vi vurderer, at det vil være det mest hensigtsmæssige tidspunkt ud fra både økonomiske og politiske afvejninger.
Hans Andersen (V), 2020-11-27:
Ja, og den aftalekreds har jo aftalt, som jeg kan læse mig til, at det skulle man drøfte i efteråret, og det nærmer vi os i hvert fald slutningen på.
Derfor hilser vi det i Venstre velkommen, at vi får taget fat på de drøftelser.
Men jeg må bare spørge: Forventer regeringen så også, at vi kan afslutte dem i efteråret?
I efteråret er for mig ikke om vinteren, men i efteråret.
For jeg tror sådan set, at rigtig mange borgere gerne vil vide, om de resterende feriepenge er på vej.
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-27:
Jeg vil starte med at sige, at hr. Hans Andersen har fuldstændig ret i, at det er borgernes egne penge.
Men jeg synes, at i det billede, hr. Hans Andersen bruger, tegner han også en karikatur af, at det er regeringen, der har indefrosset borgernes penge, som vi så opbevarer.
Virkeligheden er jo – og det er derfor, at det her har været teknisk bøvlet fra starten af – at pengene aktuelt ligger ude i virksomhederne.
Derfor har vi fundet en teknisk løsning for at udbetale de her penge, som friholder virksomhederne fra at blive drænet for likviditet og heller ikke sætter dem i gang med alle mulige administrative byrder ved at fremskynde indberetningen.
Det er derfor, at det i det hele taget i første omgang var nødvendigt at fastholde, at det kun var 3 uger, man kunne få udbetalt, sådan at der var en mulighed for at efterregulere de resterende 2 uger.
Når hr. Hans Andersen så spørger ind til, hvad regeringens holdning er, kan jeg sige, at regeringens holdning sådan set er, for det første, at vi også ønsker at udbetale feriepengene, men at det skal være på det rigtige tidspunkt.
Og at vi for det andet respekterer, at der er en aftalekreds, der har været enige om at drøfte, hvornår den timing er den rigtige.
Hans Andersen (V), 2020-11-27:
Tak for det.
I Venstre synes vi også, vi skal se at få udbetalt borgernes egne feriepenge så hurtigt som overhovedet muligt.
Det, jeg kan forstå på regeringen, er, at regeringen gerne vil vente.
Nu siger ministeren, at det kan være i april, det kan være i maj.
Men jeg forstår også, det indgår i nogle forhandlinger, som jeg i øjeblikket lige er ved at finde ud af hvor foregår, for jeg har ikke fået nogen indkaldelse til en forhandling om feriepenge.
Jeg er helt med på, at det kan foregå i andet regi i forhold til finansordførere og finansministeren, men hvorfor er det, at regeringen ikke kan trykke på den grønne knap, altså når det er teknisk muligt at få udbetalt feriepengene?
Hvad er det, der er årsag til, at ministeren tøver og siger, at det kan blive i april, det kan blive i maj, i forhold til at det her handler om borgernes egne penge?
Altså, det er borgernes egne penge.
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-27:
Og så må man jo gøre bundlinjen op: Er man samlet set begejstret, eller er man samlet set ubegejstret?
Men der er ikke nogen planer om, når vi på et eller andet tidspunkt skal til at udbetale de 2 ugers resterende feriemidler, at der skal blandes noget andet ind i det lovforslag.
Bent Bøgsted (DF), 2020-11-27:
Men det vil sige, at vi kan se frem til, at der kommer et separat lovforslag om de 2 ugers feriepenge, hvor der ikke er andet i det end det.
Det ville være pragtfuldt.
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-27:
Med forbehold for at vi har lovgivet rigtig, rigtig meget i løbet af coronakrisen og en væsentlig del af det også hastelovgivning, husker jeg det – hvis det er det, hr. Bent Bøgsted refererer til – som om beslutningen om at lave det her engangstilskud på 1.000 kr. altså var i et selvstændigt lovforslag, og at beslutningen om udbetaling af feriemidler også var i et selvstændigt lovforslag.
Hr. Bent Bøgsted har ret i, at det var en del af den samme politiske aftale, og det gjorde jo så helt åbenlyst, at nogle partier ikke ønskede at være en del af aftalen.
Men lovforslagene var separate, og det stod derfor alle partier frit for at stemme for eller imod de adskilte lovforslag.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-11-27:
Det lyder egentlig til, at regeringen jo bare kunne stemme for det her forslag og få udbetalt feriepengene, når det teknisk er muligt til marts.
Er der nogen substantielle og ikke sådan nogen christiansborgfnidderprocesagtige årsager til, at man ikke skal vedtage, at selvfølgelig skal feriepengene udbetales, så snart det er teknisk muligt med de sidste 2 uger?
Eller er det kun af processuelle årsager, at det helst skal ske i et andet forum end det her?
Jane Heitmann (V), 2020-11-27:
Tak for det.
Mere personale har jo bl.a. været prioriteret, da Venstre havde regeringsansvaret sammen med de øvrige borgerlige partier og Dansk Folkeparti.
Dengang prioriterede vi midler til flere varme hænder.
Vi har også ændret på, hvad skal man sige, uddannelsesstrukturen, altså for sosu-assistenter og sosu-hjælpere, og vi har lavet en stor kortlægning af hele sosu-området i forhold til rekruttering.
Derfor spørger jeg bare igen: Hvad er Enhedslistens svar på, hvordan vi sikrer en kulturændring?
Peder Hvelplund (EL), 2020-11-27:
Jeg tror, at der er flere ting i det.
Jeg tror, at noget af det handler om at få flere ressourcer.
Altså, det handler også om, at der skal være tilstrækkelig tid til at kunne give de ansatte den tillid til, at de selv kan være med til at organisere deres arbejde.
Så handler det jo også om uddannelse og sikre, at der er det tilstrækkelige uddannelsesniveau til stede.
Og så handler det jo meget om det, som vi også taler om, når vi snakker om det med kendt personale, altså det at det relationelle kommer til at kunne fylde mere, at der bliver mere tid til, at man ser den borger, man står over for, som et menneske, snarere end at det bare bliver en arbejdsopgave.
Og det er jo den risiko, der bliver, hvis man har følelsen af, at man ikke selv bliver inddraget i forhold til sit arbejde, og at der ikke er tid til at løse opgaven.
Det gør også, at så kommer man til at levere en dårligere kvalitet.
Så jeg tror, det handler om flere ting, men det er både løn og ansættelsesvilkår, anerkendelse og tid til det mere relationelle.
Og det betyder så også, at man selvfølgelig skal arbejde i nogle mindre enheder.
Jane Heitmann (V), 2020-11-27:
Tak for det.
Jeg vil godt sige tak til ordføreren for talen.
Det er altid spændende at høre, hvad Enhedslisten har med på blokken.
Vi har jo talt meget om den her forråelseskulptur i ældreplejen.
Der er også mange organisationer, der har nævnt, at der er brug for en helt grundlæggende kulturændring.
Hvad er svaret fra Enhedslisten til det?
Er det mere af det samme, er det mere personale, flere penge, eller har Enhedslisten nogle konkrete bud på, hvordan vi kan få gjort op med den forråelse?
Hvordan kan vi sikre, at der kommer den kulturændring, som jo både ældre, pårørende, men også de mange ældreorganisationer efterspørger?
Peder Hvelplund (EL), 2020-11-27:
I forhold til en autorisationsordning er vi på ingen måde afvisende over for det, og det kunne også godt være en måde at være med til at løfte anerkendelsen af erhvervet på.
For det handler ikke alene om, at man får en autorisation; det handler også om, at man generelt skal have løftet uddannelsesniveauet.
Men vi er på ingen måde afvisende i forhold til det.
Jeg er fuldstændig enig i forhold til det omkring kendt personale.
Det er jo også en del af hensigten med at få ansat mere personale, nemlig at der også bliver tid til, at man kan have mere kendt personale, og at der også bliver rum til det fra ledelsens side.
Hvis vi skulle sige, at vi skylder dem noget, så er det nok mere anerkendelse og bedre løn og bedre arbejdsvilkår.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-11-27:
Tak for det.
Jeg bliver nødt til at følge op på det sidste spørgsmål, for når den tidligere ordfører nævner de mange brodne kar, synes jeg jo, at det er en grov anklage over for de tusindvis af hjælpere, som laver et fantastisk godt stykke arbejde, og dem vil vi i SF gerne være med til at beskytte.
Der har vi faktisk foreslået en autorisationsordning for social- og sundhedshjælpere.
Jeg vil bare høre, hvad Enhedslistens ordfører tænker om lige præcis den del.
Så til et andet spørgsmål, nemlig vedrørende konklusionen på ældretopmødet, hvor både FOA og Ældre Sagen og andre organisationer pegede på, at det der med kendt personale kan gøre en helt afgørende forskel for kvaliteten og også for arbejdsmiljøet for de ansatte.
Så vil Enhedslisten også være med til at kæmpe for, at det faglærte personale også skal være kendt personale og dermed have mulighed for at udfolde sin faglighed?
Peder Hvelplund (EL), 2020-11-27:
Jeg står ikke her fra Folketingets talerstol og drager ansættelsesmæssige konsekvenser for nogen som helst ansatte.
Jeg kender ikke baggrunden for den situation, der er opstået.
Men det er klart, at det her handler om en kultur, der er på en arbejdsplads, og den skal selvfølgelig ændres.
Og der kan man ikke afvise, at noget af det også betyder, at der er folk, der skal afskediges eller skal have en advarsel.
Men det er jo noget, vi overlader til vores i øvrigt dygtige og kompetente ledere på det område.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-27:
Den vildfarelse lever jeg heldigvis ikke i, og det tror jeg der er meget få der gør, for der er jo ikke nogen enkel løsning på det her.
Men jeg kan høre, at ordføreren bekræfter, at der er, tror jeg, faktisk to eller tre medarbejdere i den her situation.
Så det her handler jo ikke om, at man løber enormt stærkt eller noget som helst andet.
Det handler om, at der står nogle medarbejdere, som aldrig nogen sinde burde være i plejesektoren – punktum!
Men jeg kan i øvrigt høre, at ordføreren sådan set er enig, og vi er også enige om, at der selvfølgelig er flere løsningsmuligheder.
Men en af dem er selvfølgelig at komme af med alle de brodne kar, der er inden for plejesektoren
Peder Hvelplund (EL), 2020-11-27:
Det er klart, at der kan være hændelser, der gør, at det har ansættelsesmæssige konsekvenser, men grundlæggende ja.
Det her handler i høj grad om, at vi skal sikre, at der er uddannet personale, og at der er tilstrækkelig tid til, at man også kan have faglig sparring, og at man kan vide, hvordan man omgås de borgere, man er sat til at passe på.
Og så er der slet ikke nogen tvivl om, at det, vi har drøftet her tidligere i dag – altså at der bliver en stærkere relationel forbindelse mellem ansat og borger, og at der er færre ansatte omkring den enkelte – også er med til at løfte det her.
Min pointe er bare, at hvis man har en forestilling om, at det her alene handler om, at vi har nogle enkelte inkompetente medarbejdere, og at hvis vi fyrer dem, er alting godt, så lever man altså i en vildfarelse.
For det er ikke det, det her handler om.
Det handler også om, at vi skal højne uddannelsesniveauet, for det kræver faktisk uddannelse.
Det er en udfordrende og kompleks opgave at arbejde med bl.a. demente, og derfor er det helt afgørende, at der også er det tilstrækkelige uddannelsesniveau, og at vi anerkender den indsats, som de ansatte skal levere.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-27:
Tusind tak, og tak for talen.
Ordføreren siger, at man ikke kan fyre sig fra nogen af de sager, vi har set.
De bliver ved, de presser hende, hun hænger der i meget lang tid.
Mener ordføreren reelt set, at i forhold til eksempler som det her kan man uddanne folk fra det?
Altså, kan man uddanne sig ud af det?
Peder Hvelplund (EL), 2020-11-27:
Hvis jeg er kommet til at sige, at det er Enhedslisten, der har et kampagnekontor, der arrangerer den slags ting, så har jeg taget munden for fuld.
Jeg gjorde opmærksom på, at der findes en kampagne, som hedder »Skrot budgetloven«, som Enhedslistens medlemmer også bidrager til.
Men det er jo folk, der selv har organiseret det.
Men det er klart Enhedslistens ønske, at budgetloven bliver afskaffet.
Det er jo som med alt muligt andet herinde i Folketinget, nemlig at der bliver nødt til at være et flertal for, at vi kan gøre det.
Men det er Enhedslistens holdning, at budgetloven skal afskaffes, og selvfølgelig dermed også de konvergenskrav, der ligger i EU.
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-27:
Tak for svaret.
Jeg blev lidt overrasket over, at Enhedslisten har sådan et helt kampagnekontor i forhold til at organisere kampagner mod budgetlov og måske også andre ting.
Men det er jo meget interessant.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, når Enhedslisten siger, at de har rejst krav om, at budgetloven skal skrottes, hvor ufravigeligt det krav er.
Altså, er det et krav, Enhedslisten også har med til finanslovsforhandlingerne?
Peder Hvelplund (EL), 2020-11-27:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Jeg kan oplyse fru Karina Adsbøl om, at der findes en udmærket kampagne, som hedder »Skrot budgetloven«, som Enhedslisten også bidrager aktivt til, og det kunne jo godt være, at der også var medlemmer fra Dansk Folkeparti, der gerne vil bidrage til den kampagne.
Den handler netop om, at vi skal have afskaffet den fuldstændig urimelige budgetlov, som jo lægger nogle ekstremt snærende bånd på kommunernes mulighed for at investere i velfærd.
I virkelighedens verden er budgetloven jo faktisk strammere end det, som ligger i EU's konvergenskrav.
Så efter vores opfattelse skal budgetloven fjernes, og det er i øvrigt også et krav, vi løbende rejser, og som vi som sagt også er med til at organisere folkelige kampagner i forhold til.
I forhold til finansloven i år – nu er forhandlingerne jo ikke afsluttet – har jeg en klar forventning om, at vi får et løft af ældreområdet.
Jeg har tidligere nævnt, at det, der er vores primære fokus, er at sikre, at vi får flere ansatte, end vi har i dag.
I hvert fald har vi tidligere fået oplyst, at det er 15.000 ufaglærte, der arbejder inden for ældreplejen.
Jeg tror faktisk, at antallet er stigende.
Det er klart, at det er en problemstilling, vi bliver nødt til at håndtere.
Vi bliver nødt til at sikre, at det er uddannet personale, som arbejder på vores plejecentre med vores ældre medborgere, for det er en udfordrende opgave, der også kræver faglige kompetencer.
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-27:
Tak for det.
Nu var det jo en ordentlig svada, men en god tale fra Enhedslistens ordfører.
Der er nogle gode elementer i den, men der var også sådan meget en røffel til tidligere regeringer.
Men jeg kunne jo godt tænke mig at høre noget i forhold til budgetloven.
Det var jo hr. Bjarne Corydon, en tidligere finansminister, der gennemførte den, og det var på et tidspunkt, hvor Enhedslisten var støtteparti til den regering.
Hvad tænker ordføreren om det?
Det har jo også holdt kommunerne i en skruetvinge på det her område.
Det var den ene ting.
Den anden ting, jeg godt vil høre om i forhold til det her, er: Hvad forventer Enhedslisten at få igennem på ældreområdet på finansloven?
Hvad kan de ældre mærke af markante forbedringer, ved at Enhedslisten har siddet med ved bordet?
Magnus Heunicke (S), 2020-11-27:
Nu vil jeg så sige, at jeg erklærer mig hundrede procent enig med sidste indlæg fra Nye Borgerlige.
Magnus Heunicke (S), 2020-11-27:
Der vil blive inddraget, og der vil blive indkaldt.
Jeg har også aftalt med Ældre Sagen, som gør et kæmpe arbejde, at det er mit ansvar at sikre, at der også er en politisk forankring i det arbejde, Ældre Sagen, FOA og KL leverer som opfølgning på den opstart, som var ældretopmødet.
Ved siden af det er der jo også forhandlinger om økonomien i vores ældrepleje, og der er det op til alle partier at spille sig på banen og komme med forslag i forbindelse med finansloven.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-27:
Tusind tak, og tak for talen.
Jeg synes jo, det er fantastisk dejligt at høre ministeren anerkende, at der er voldsomme problemer med hensyn til vores ældrepleje.
Jeg synes, det er positivt at stå her i Folketingssalen og høre, at det faktisk er noget, der rører alle ordførerne, og man har hver sine forskellige bud på, hvordan det her skal løses – så langt, så godt.
Hvornår bliver vi så indkaldt til de reelle forhandlinger?
For jeg håber da ikke, at det på det her område bliver, ligesom man desværre har set regeringen har gjort på andre områder, nemlig at det bare er regeringen, der sidder og laver nogle løsninger.
Jeg håber, at regeringen faktisk har tænkt sig at inddrage alle partierne, sådan at vi får sikret, at vi får sat en ny retning for ældreområdet.
Magnus Heunicke (S), 2020-11-27:
Det, der bliver sagt fra Venstres side her, er desværre ikke korrekt.
Siden topmødet er der lavet de her spor, som jeg nævnte tidligere, sammen med Ældre Sagen, sammen med FOA, sammen med KL.
Der er lavet en trepartsaftale, som netop tager fat på styrket rekruttering.
Det er der flere ordførere der har kvitteret for fra Folketingets talerstol, og netop nu forhandles der finanslov, hvor det er velkendt, at regeringens indspil er et substantielt løft af ældreområdet, og jeg har kun hørt, at forhandlingspartierne også vil løfte ældreområdet.
Jane Heitmann (V), 2020-11-27:
Jamen tak for det, minister.
Mit budskab er bare, at det jo ville være interessant at høre ministerens forklaring på, at der lige pludselig er 4.500 – ungefær – færre ældre, som bliver visiteret til madservice.
Hvad er ministerens svar?
Det er så let at hive en statistik op, hvis man ikke dykker ned i, hvad der ligger bag tallene, og hvad man reelt vil gøre ved det.
Magnus Heunicke (S), 2020-11-27:
Der er vi jo så simpelt hen bare dybt, dybt uenige og står på hver vores side.
Hvis man i Venstre læser de her statistikker som værende en beskrivelse af, at det går bedre og bedre i ældreplejen, så er jeg bare dybt uenig, vil jeg sige.
For de her statistikker viser jo meget godt, at det i bedste fald er stagneret, og i værste fald – fru Jane Heitmann var jo selv inde på det, hun bragte selv en tabel frem – er der færre, der får hjælp, her konkret: hjælp til mad.
Der er enten samme antal eller færre, der har fået hjælp i de år, hvor der er blevet langt, langt flere ældre.
Det er da for mig at se – det kan være, det ikke er det for Venstre –
et soleklart bevis på, at når ældre og pårørende og medarbejdere råber op, så har de faktisk ret.
Jane Heitmann (V), 2020-11-27:
Tak for det.
Man kan vel næsten sige tak til en modig minister for at afvige fra talepapiret.
Jeg bliver nødt til at spørge ind til de her 200.000 flere ældre, som ministeren peger på i tabel 5, side 14.
Altså, ministeren siger, at der er kommet 200.000 flere ældre, men der er ca. 2.000 færre, som er visiteret til både personlig pleje og praktisk hjælp – så langt, så godt.
Hvis man så lige vender bladet og kigger på side 15, kan man se af det, der hedder tabel 7, at der også er omkring 4.400 færre, som er visiteret til madservice, på trods af at der er kommet 200.000 flere ældre.
Betyder det så, minister, at ældre spiser mindre, eller at de er holdt op med at spise?
Jeg hører ministeren sige en masse ord, og jeg hører ministeren gemme sig bag en statistik, som man jo kan vinkle, som man vil, og trække det ud af, som man vil.
Jeg synes, det var interessant, hvis ministeren ville prøve at dykke ned bag tallene og bruge dem til at komme med nogle reelle svar til Else Marie Larsen og alle de andre ældre derude.