runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2018-01-10:
Det vil jeg simpelt hen bare gerne kvittere for og sige tak.
Det er jo dejligt, at der nu er en dato for, hvornår teknologipagten bliver offentliggjort.
Det siger jeg helt uden videre, for det her har jo været ønsket meget længe.
Det har også været utrolig længe undervejs.
Når jeg har valgt at stille erhvervsministeren spørgsmålet, er det jo som sagt, fordi statsministeren som den første for halvandet år siden sagde, at han nu stod i spidsen for arbejdet, med erhvervsministeren som en dygtig operatør på det, hvorefter erhvervsministeren så også gik ind i januar måned – ikke i år, men sidste år – og sagde, at det havde topprioritet; nu skulle der fuld skrue på, fordi det jo er noget, vi alle sammen er enige om er vigtigt.
Og der er absolut meget inspiration at hente fra den hollandske model for teknologipagt, som vi i Socialdemokratiet også har været optaget af.
Så jeg vil bare sige tak.
Jeg glæder mig til at se det, når udspillet kommer.
Men jeg er nu alligevel nysgerrig med hensyn til, hvordan det kan være, at der er gået så lang tid, når man nu har det sådan, at det skal være en topprioritet.
For ministeren sagde jo for et år siden også, at der simpelt hen skulle turbo på den her omstilling.
Og så står vi altså her i dag, halvandet år efter at statsministeren ville stille sig i front for det, et år efter at ministeren sagde, det havde topprioritet, og så kommer det altså først nu.
Brian Mikkelsen (KF), 2018-01-10:
Det er altid godt, når nogen glæder sig til noget, at man har gode nyheder med.
Jeg kan fortælle, at jeg forventer at kunne offentliggøre regeringens oplæg til teknologipagt i slutningen af den her måned.
Så det varer altså ikke længe, før jeg kan præsentere teknologipagten, og det glæder jeg mig rigtig meget til.
For den teknologipagt skal bidrage til, at virksomhederne fremover har adgang til de tekniske og digitale kompetencer, som virksomhederne har brug for.
Det er også vigtigt for den enkelte dansker, fordi det vil styrke hans eller hendes muligheder for at kunne deltage i fremtidens digitale samfund og være med til at skabe og præge det.
Jeg har selv været i Nederlandene for at se på, hvordan man har lavet en teknologipagt.
Vi ser ligesom dem mere konkret på de naturvidenskabelige, tekniske, digitale og matematiske fag.
Omdrejningspunktet for den teknologipagt, jeg kommer med, er, at virksomhederne og private aktører samarbejder med uddannelsessektoren om at løfte fremtidens kompetencebehov.
Og her ved vi fra en række virksomheder, organisationer og analyser, at der jo allerede nu mangler tekniske og digitale kompetencer i virksomhederne og på arbejdsmarkedet, og at der også vil gøre det fremover.
Og det handler ikke kun om formelle uddannelser, men også om, at vi lærer nye færdigheder via job og efteruddannelse.
Og her fik vi jo en trepartsaftale på plads om voksen- og efteruddannelsen i efteråret 2017, som bidrager til et godt grundlag for den kommende teknologipagt.
Så en teknologipagt er ikke en indsats alene for regeringen – det er en pagt, hvor mange aktører giver håndslag på at stå for forskellige indsatser med det fælles mål.
Og derfor håber jeg også på, at mange forskellige aktører vil gå ind i den her pagt.
Der er i dag allerede mange forskellige indsatser på området, men den her teknologipagt vil binde indsatserne sammen, og vi vil sørge for – når vi offentliggør indsatsen her i slutningen af måneden – at pege på konkrete forslag til, hvordan vi arbejder videre med det med det samme.
Christine Antorini (S), 2018-01-10:
Hvorfor har regeringen ikke præsenteret en teknologipagt endnu, selv om statsministeren allerede i maj 2016 lancerede, at han ville stå i spidsen for arbejdet sammen med erhvervsministeren?
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-10:
Tak, formand, og tak for det opfølgende spørgsmål.
Jamen jeg er om nogen optaget af, at vores turister i Vandkantsdanmark har nogle natur- og turistmæssige oplevelser at se på, for det er helt afgørende for vores turismeudvikling.
Akkurat på samme måde har jeg en kæmpe interesse i, at vores naturovervågning og vores naturudvikling er inde i en positiv gænge, og det er også derfor, regeringen har prioriteret det på en lang, lang række områder.
Jeg ser ikke med bekymring på den overvågning, som f.eks. den pågældende forsker gør, men spørgeren er naturligvis velkommen til at stille nogle skriftlige spørgsmål og kan få uddybet sine svar, og så må vi se, om spørgeren derefter også deler den bekymring.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-01-10:
Jeg har forståelse for, at der kan være holdningsmæssige forskelle, det kan man sikkert også finde mellem undertegnede og diverse forskere, men det afgørende her er jo, at forskeren ikke kommer med et holdningsbaseret udsagn.
Han siger, at årelange besparelser på den her indsats betyder, at det gør det svært fremadrettet at passe på naturen.
Det er jo dog et målbart udsagn, som jeg vil bede ministeren om at forholde sig til.
Så vil jeg gerne sige, at hvis man svigter indsatsen i Vadehavet, bliver man jo medskyldig i, at der bliver en risiko for, at noget af det, som turisterne kommer for at se i dag, nemlig sæler, fisk og fugle, ikke vil være til stede i fremtiden.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-10:
Der er forskere, der hver eneste dag rejser kritik af, hvad der foregår rundtom i verden, og det er jo nødvendigvis ikke sådan, at enhver forsker, der udtaler sig, skal følges i sin kritik.
Der kan også være andre, f.eks. en hel styrelse, der foretager det her og skal leve op til det, vi er forpligtet til i forhold til vores direktivforpligtigelse.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-01-10:
Det undrer mig egentlig, at ministeren ikke kan genkende kritikken, men jeg må jo tage en dialog med den pågældende og få ham til at uddybe det og så stille en række skriftlige spørgsmål, fordi der jo simpelt hen er en verden til forskel på det, ministeren siger i dag, og det, som den tidligere sekretariatsleder siger, og det kan vi jo ikke have.
Når det undrer mig, at ministeren er så overrasket, er det jo, fordi det ikke er den eneste ekspert, som er kritisk.
Eksempelvis udtaler Karsten Laursen, der er seniorforsker emeritus ved Aarhus Universitets afdeling for bioscience, at han oplever, at flere års store besparelser på overvågningssamarbejdet ved Vadehavet gør det svært at bevare naturen.
Det vil altså sige, at den kritik, jeg løftede tidligere, ikke er nogen enlig svale.
Den kommer også fra Aarhus Universitet.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-10:
Og tak for det opfølgende spørgsmål.
Jeg kan ikke genkende den kritik, der rettes mod os, men jeg kan sige, at vi i 2018 øger vores overvågning med 9 mio. kr., fordi vi har en interesse i det og har en direktivforpligtelse til at gøre det.
Vi er i andre dele af landet lige så stolte af Vadehavsområdet, som man er lokalt, og derfor har vi selvfølgelig en interesse i og en forpligtelse til også både at overvåge og monitorere det.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-10:
Ingen af de tre boligområder, som man i det daglige taler om har de største problemer, er bygget under borgerlige borgmestre.
Hverken Mjølnerparken, Vollsmose eller Gellerupparken er noget, som borgerlige borgmestre har stået bag.
Det er et gennemsocialdemokratisk styre, der har bygget de områder, herunder nogle meget store områder – Vollsmose og Gellerupparken – hvor der netop ikke er en blandet sammensætning af boformer eller beboere.
Det skal vi nu prøve at rydde op efter, og det er der jo ikke nogen der har gjort før os.
Jeg kan ikke nu løfte sløret for, hvad vi vil gøre, men jeg har et klart billede inde i mit hoved af, hvad vi vil gøre, for vi har snakket om det i regeringen, men vi er ikke klar til offentliggørelse.
Men det vil være noget, som i modsætning til de mange år, hvor der har været socialdemokratisk regering, vil gøre noget ved det problem.
Christine Antorini (S), 2018-01-10:
Lige til at afrunde denne del, for jeg har et spørgsmål mere til ministeren, der går på det fremadrettede, vil jeg bare sige, at vi i Socialdemokratiet glæder os til offentliggørelsen.
Vi håber også, at det netop har pagtens karakter, som jo både er et partnerskab mellem virksomheder, virksomheder og uddannelsessteder og forskningsinstitutioner, men også, at det er en pagt, hvor man arbejder efter, at det skal have en bred politisk forankring, og jeg vil høre, om det er ministerens intention.
Kaare Dybvad (S), 2018-01-10:
Socialdemokratiet foreslog det første gang under den daværende boligminister Jytte Andersen i år 2000, så det er ikke så nyt for os på den måde.
Men i al almindelighed kan jeg da oplyse ministeren om, at mange af de områder, der er på den her liste – Taastrupgaard blev vedtaget under en Venstreborgmester i Høje Taastrup Kommune, Egedalsvænge i Karlebo Kommune var også styret af en borgerlig borgmester, og det samme i Ringsted – faktisk i reglen styres af lige så mange borgerlige som socialdemokrater.
Men det er jo ikke noget, jeg forventer at ministeren har hundrede procent styr på, altså hvor det præcist er bygget.
Men fortidens fejl må vi under alle omstændigheder gøre op med, og jeg synes da, at det kunne være interessant at høre, hvad ambitionen egentlig er her.
Hvad for nogle tal taler vi om?
Er det endnu en omgang med dialogkonsulenter og streetbasket, eller har vi reelt ambitioner bag det?
Mener ministeren, at det i forhold til ønsket om en blandet beboersammensætning i byerne er problematisk, at huslejen i private udlejningsboliger er steget med 41 pct. i København de sidste 10 år, som det fremgår af DR-artiklen »Politikere skændes om de stigende huslejer« fra den 1. januar 2018?
Ellen Trane Nørby (V), 2018-01-10:
Siden regeringen tiltrådte, først med V-regeringen og siden med VKLA-regeringen, er sundhedsvæsenet blevet løftet med 4,4 mia. kr., fordi vi sammen med Dansk Folkeparti i finanslovsforhandlingerne såvel som i de økonomiforhandlinger, vi har haft med regionerne, har prioriteret sundhedsvæsenet.
Det har vi gjort, fordi det er vigtigt at investere i vores fælles sundhed, hvad enten det handler om fødselsområdet, ældreområdet eller det brede patientområde, hvor vi har en forpligtelse til at styrke vores sundhedsvæsen.
Med det konkrete udspil sætter vi en retning for de øremærkede 50 mio. kr. på fødselsområdet, vi udmønter 20 mio. kr. til at digitalisere vandrejournalen, og vi opfordrer sådan set regionerne generelt til at tage højde for det stigende børnetal, der er i de kommende år, og dermed også investere i det her område til gavn for de mennesker, der kommer til at møde vores sundhedsvæsen fremover.
Så ja: Regeringen har løftet sundhedsvæsenet, siden vi trådte til som regering, med 4,4 mia. kr.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-01-10:
Det her er faktisk en meget kedelig del af det at være politiker.
For jeg er overbevist om, at her står jeg som ordfører for Socialdemokratiet, og vi har en Venstreminister, og Venstreministeren er fuldstændig klar over, at det, der bliver givet udtryk for, er usandt.
Ja, der er 25 mio. kr. mindre i 2018.
Mit spørgsmål går på, om der er flere penge i 2018, som er øremærket direkte til fødegangenes kvalitet for fødende kvinder, end der var i 2017, og der siger ministeren: Ja.
Svaret er jo klokkeklart, at det er der ikke.
Der er ikke én krone mere.
Ellen Trane Nørby (V), 2018-01-10:
Man kan i hvert fald sige, at den tidligere regering ikke i sit eget finanslovsforslag havde lagt op til, at fødegangene skulle styrkes.
Det var noget, som Enhedslisten fik ind i finanslovsaftalerne med den daværende regering, og som jo heldigvis har gavnet og også gavner fødselsområdet.
Det ændrer jo ikke på, at der var lagt op til, at de midler, der hidtil havde været øremærket, skulle lægges ud på blokken.
Der sagde regeringen i forhold til økonomiforhandlingerne med regionerne sidste år, at vi fortsat ønskede at have en øremærkning i 2018 og 2019, og det er det, der er.
Der er en øremærkning af 50 mio. kr. til fødselsområdet, som vi med udspillet også siger der skal være en retning for, så vi kan sikre en høj kvalitet på fødselsområdet over hele landet, og så nogle af de gode erfaringer, der er gjort nogle steder i landet, også kan komme gravide og gravides familier til gavn i resten af landet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-01-10:
Jeg står her med besvarelsen fra Finansministeriet på spørgsmål 411, og der fremgår det meget tydeligt, hvilke midler SR-regeringen havde sat af fra 2015 til og med 2018.
Nedenunder er der en kolonne og et felt, der hedder Løft af kvaliteten på fødegange.
Her står der tydeligt, at der er en diskrepans.
Der står tydeligt, at den nuværende regering bruger færre penge end SR-regeringen.
Der står tydeligt, at det har været øremærkede midler lige fra 2015 og fremover, og dermed står der her tydeligt, at der ikke er én krone mere øremærket til fødegangene i 2018, end der var i 2016 og i 2017.
Er det også ministerens læsning af Finansministeriets svar?
Ellen Trane Nørby (V), 2018-01-10:
Ja, der sker en øremærkning af midlerne i 2018.
Det var der oprindelig ikke lagt op til, heller i spørgerens eget partis udspil, hvor der var lagt op til, at de skulle ud på blokken.
Det var noget af det, som regeringen i økonomiforhandlingerne med regionerne tilbage i maj måned sidste år fik skrevet ind i aftalen, nemlig at der skulle ske en fortsat øremærkning af midlerne.
Det betyder, at der er en øremærkning til fødselsområdet også i 2018 og 2019 på 50 mio. kr.
Vi siger så også, at der skal sættes retning for, hvordan de skal udmøntes: i bedre arbejdsmiljø, i tryggere forhold for de fødende.
Og med hensyn til de 4,4 mia. kr., som vi som regering sammen med Dansk Folkeparti som finanslovspart har løftet sundhedsvæsen med siden sommeren 2015, er der også en berettiget forventning om, at regionerne kigger på, hvordan det generelt skal bruges til at løfte fødselsområdet set i lyset af det stigende børnetal.
Så ligger der også i udspillet, og det er jeg sikker på at spørgeren også ved, 20 mio. kr. specifikt til at digitalisere vandrejournalen, fordi fødselsområdet i dag kører på papirjournaler, og det skal der også ske et løft af.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-01-10:
Se, kære sundhedsminister, der blev simpelt hen ikke svaret på mit spørgsmål.
Mit spørgsmål lyder, om der er tale om en reel styrket indsats på fødeområdet.
Sundhedsminister, tilføres der flere penge til fødegangene og fødselsområdet i 2018, end der blev i 2017?
Mit klare svar er: Nej, det gør der ikke.
Ellen Trane Nørby (V), 2018-01-10:
Tak for spørgsmålet.
Jeg går ud fra, at spørgsmålet skal ses i lyset af det udspil omkring fødselsområdet og fremtidens fødselsindsats, som jeg fremlagde på vegne af regeringen i sidste uge – et udspil, som har modtaget både ros og anerkendelse fra rigtig mange af de faglige miljøer, og som jo er det første udspil fra en regering i Danmark, som ligesom samlet følger op på hele fødselsområdet.
Det gør vi, fordi der er behov for at styrke fødselsområdet set i lyset af det stigende børnetal, vi får over de kommende år, hvilket er rigtig glædeligt, men som kræver, at regionerne også investerer i området og også træffer nogle beslutninger, som netop tager både tryghed og sikkerhed på landets fødeafdelinger med.
Det kommer jo bare som ét element i det generelle løft på sundhedsområdet, som regeringen har gennemført.
Derfor er sagen omkring den samlede økonomiske ramme jo i høj grad den, at regionerne har fået tilført mere økonomi, og at man inden for den økonomi selvfølgelig også skal løfte fødselsområdet, hvor vi heldigvis ser en stigning i børnetallet. Så har vi samtidig valgt at øremærke 50 mio. kr. til fødselsområdet både i 2016 og 2017, og med økonomiaftalen fra sidste år har vi nu også besluttet at øremærke dem i 2018 og 2019, hvor der jo ellers var lagt op til, at de skulle lægges ud på blokken.
Det kræver også, at man som region har et langt større blik på arbejdsmiljøet hos medarbejderne, og det synes jeg i høj grad at det udspil, vi er kommet med, er med til at sikre.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-01-10:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder sådan her:
Mener ministeren, at der er tale om en reel styrket indsats på hospitalernes fødeafdelinger på 50 mio. kr. i 2018 i forhold til 2017, og er ministeren enig i, at regeringens nuværende økonomiske prioritering af fødeområdet ligger 25 mio. kr. under, hvad den tidligere SR-regering havde lagt op til?
Mener ministeren, at der er tale om en reel »styrket indsats på hospitalernes fødeafdelinger« på 50 mio. kr. i 2018 i forhold til 2017, og er ministeren enig i, at regeringens nuværende økonomiske prioritering af fødeområdet ligger 25 mio. kr. under, hvad den tidligere SR-regering havde lagt op til?
Ellen Trane Nørby (V), 2018-01-10:
Jeg anerkender slet ikke præmissen om, at alting har stået stille.
Vi har arbejdet i døgndrift, også upåagtet at arbejdsgruppen fik et halvt år ekstra til at kigge på deres anbefalinger.
Det er jo ikke sådan, at der ikke sker noget på det her område, både hele styringsgennemgangen, udfasningen af 2-procentskravet, som regeringen sammen med Dansk Folkeparti tog initiativ til i efteråret, og en ny finanslov, som styrker sundhedsområdet med 2 mia. kr., herunder 845 mio. kr. til det nære og sammenhængende sundhedsvæsen, hvor der kommer endnu et udspil her til foråret.
Så hele præmissen om, at der ikke sker noget, køber jeg ikke.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-01-10:
Jeg vil gerne høre ministeren: Mener ministeren som Socialdemokratiet og, tror jeg godt, jeg tør sige, en meget stor del af alle interessenterne ude i sundhedsområdet, at man har mistet tid, fordi arbejdsgruppen for det nære og sammenhængende sundhedsvæsen fik udskudt deres afrapportering og der faktisk gik 1½ år ekstra?
Vil ministeren vedkende, at vi har mistet tid, at vi har mistet muligheden for at bygge det ind i ikke mindre end to økonomiaftaler med kommunerne og regionerne, så vi godt kunne have fået nogle forpligtende ting på plads allerede?
Kaare Dybvad (S), 2018-01-10:
Tak for det, formand.
Mener ministeren, at det i forhold til ønsket om en blandet beboersammensætning i byerne er problematisk, at huslejen i private udlejningsboliger er steget med 41 pct. i København de sidste 10 år, som det fremgår af DR-artiklen »Politikere skændes om de stigende huslejer« fra den 1. januar 2018?
Ellen Trane Nørby (V), 2018-01-10:
Jeg kan i hvert fald konstatere, at hvis jeg læser Socialdemokraternes finanslovsforslag, er der ikke afsat nogen penge til det nære og sammenhængende sundhedsvæsen.
Det, regeringen har afsat sammen med Dansk Folkeparti i finansloven, er 845 mio. kr., som vi kommer til at udmønte med den plan for det nære og sammenhængende, som vi fremlægger her til foråret, hvor vi også tager styringen med ind, for det er også vigtigt, at vi får den samlede økonomi for sundhedsvæsenet til at hænge sammen, sådan at der er en sammenhæng for borgerne, fra man går ind hos almen praksis, til man får sin specialiserede behandling, til man kommer tilbage til kommunen og skal genoptrænes.
Derfor er der rigtig meget af det her, der hænger sammen, men specifikt om økonomien: 845 millioner nye kroner har vi afsat til at løfte området.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-10:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har allerede udtalt mig om LLO's undersøgelse i den omtalte artikel på dr.dk.
Som jeg forstår spørgsmålet, handler det primært om, hvorvidt boligpriserne i de store byer og i særdeleshed i København er ved at blive så høje, at kun borgere med høje indkomster vil have råd til at bo der.
Jeg synes, at en blandet beboersammensætning er vigtig, og for mig handler det om at give den enkelte borger en reel mulighed for at vælge den by og den boligform, som man ønsker at bo i.
Den kraftige stigning i boligpriserne er efter min opfattelse et udtryk for, at der er en høj boligefterspørgsel, som desværre ikke modsvares af et tilsvarende boligudbud.
Dermed er boligmarkedet kommet ud af balance.
Lav rente, høje byggeomkostninger og gunstige konjunkturforhold har presset priserne op.
Som følge heraf bliver nye boliger dyrere.
Det samme gælder for renoveringer, som presser bl.a. huslejepriserne i de private udlejningsejendomme.
Mit svar på spørgsmålet er, at vi skal øge boligudbuddet i storbyerne, både for ejerboliger og for lejeboliger.
Dette vil normalisere priserne og give den enkelte mulighed for frit at vælge sin bolig.
Vi kan ikke styre boligmarkedet med dekreter.
Vi vil ikke få flere udlejningsejendomme ved at fastfryse huslejen, tværtimod.
Det vil kunne lægge et yderligere pres på boligmarkedet.
Tak for ordet.
Det tal har jeg ikke med her i dag, men jeg kan tilslutte mig ønsket om, at der skal være en mere blandet beboersammensætning.
Man kan også sige, at det, vi gør, når vi siger, at vi gerne vil have en mere blandet beboersammensætning, er at rydde op efter fortidens fejl.
Det er jo især i kommuner, som er under socialdemokratisk ledelse, at man har bygget meget store områder, hvor der netop ikke er en blandet sammensætning af hverken boligformer eller af beboere, men hvor der er hundredvis og sågar også i nogle tilfælde tusindvis af almene boliger.
Man placerer folk med boligsociale problemer i socialdemokratiske kommuner og mener, at det er løsningen på problemet.
Det er det, vi forsøger at rydde op i i dag, og jeg er glad for, at Socialdemokratiet vil være med til det.
Kaare Dybvad (S), 2018-01-10:
Mange tak for det svar.
Jeg skal også som det første sige, at jeg jo synes, at det var en dejlig nytårstale.
Der var nogle rigtig gode formuleringer, f.eks. da statsministeren sagde, at man ville skabe blandede kvarterer, hvor man møder hinanden på kryds og tværs.
Det er jo sød musik i en socialdemokrats øre, det må jeg sige.
Også tak for uddybningen nu her.
Ministeren siger, at der er 600 mio. kr. i den pulje, som der blev sat af i Landsbyggefonden.
Vil ministeren oplyse, hvor mange af de penge der resterer?
Altså, hvor mange af dem er brugt, og hvor mange af dem er ikke brugt, sådan som det ligger nu?
For jeg kan sige, at jeg umiddelbart har hørt om fire projekter, hvor man har revet boliger ned – på Motalavej i Korsør, i Askerød, i Taastrupgaard og i Gellerupparken i Aarhus – men de beløb husker jeg som noget mindre.
Så hvor meget er der egentlig tilbage af de penge fra dengang?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-10:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Jeg kan bekræfte, at boligorganisationerne har mulighed for at foretage nedrivninger af almene boliger.
Støtten ydes af Landsbyggefonden og gives i tilfælde af udlejningsvanskeligheder, byggetekniske problemer og/eller ved løft af udsatte boligområder.
Flere boligorganisationer benytter nedrivninger, og specifikt i ghettoområderne benyttes nedrivninger ofte i samspil med andre indsatser for at løfte et område.
Et eksempel er Gellerupparken i Aarhus, hvor nedrivninger, fysiske omdannelser og boligsociale indsatser skal ændre området markant.
Det er noget, som jeg gerne vil have udbredt til flere udsatte boligområder, fordi det har en god effekt, når fysiske forandringer og sociale indsatser spiller sammen.
Der er fortsat et behov for at fokusere indsatsen og hæve ambitionsniveauet i ghettoområderne, da vi stadig ser, at visse almene boligområder har store problemer.
Udfordringerne i de udsatte boligområder skyldes ofte en kombination af fysiske forhold og beboersammensætning, hvorfor nedrivninger er en del af løsningen, hvis vi skal nedbryde parallelsamfund.
Men det er klart, at nedrivninger ikke kan stå alene.
Det handler om at få en blandet beboersammensætning og få skabt nogle boligområder, der er attraktive at bo i og færdes trygt i.
Her kan f.eks. opførelse af andre boligformer, salg af almene boliger og muligheden for at få arbejdspladser ind i de belastede boligområder også hjælpe.
Det er klart, at vi ikke bare skal rive ned med hovedet under armen.
Der skal være en helhedsorienteret tilgang til at få brudt ghettoerne op, og her skal nedrivninger være et instrument, som kan anvendes, hvis der er behov for at åbne op, eller at bygningerne ikke er af en passende kvalitet.
Kaare Dybvad (S), 2018-01-10:
Tak for det, formand.
Når statsministeren i sin nytårstale siger, at vi skal afvikle ghettoerne ved at bryde betonen op og rive bygninger ned, kan ministeren så bekræfte, at det allerede er en mulighed, som boligselskaberne gør brug af i dag?
Når statsministeren i sin nytårstale siger, at vi skal afvikle ghettoerne ved at bryde betonen op og rive bygninger ned, kan ministeren så bekræfte, at det allerede er en mulighed, som boligselskaberne gør brug af i dag?