runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Filsø (SF), 2021-10-28:
Tingene effektueres ikke fra i morgen.
Vi havde gerne set, at man meget hurtigt kom ud over stepperne.
Det her betyder, at der sker et stop i 2050, og det står vi fuldt ud på mål for.
Hvad der sker derefter, synes jeg er meget svært at forudse, og det er også blevet sagt af andre ordførere, der har svaret på de samme spørgsmål.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-28:
Nu udtrykker ordføreren, at valget om at stoppe for boring efter olie og gas i Nordsøen var et aktivt valg.
Og det lyder nærmest, som om energiforligskredsen sådan er de grønne frelsere.
Karsten Filsø (SF), 2021-10-28:
Her træffer vi i hvert fald et aktivt valg om at stoppe.
Og der er ingen tvivl om – og det er også blevet sagt af Socialdemokratiets ordfører heroppe lige før – at interessen, efterhånden som vi kommer frem, nok vil formindskes.
Det er jo en analyse, som jeg fuldt ud deler.
Der er ingen tvivl om, at interessen for olieindvinding i Nordsøen vil blive mindre over tid.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-28:
Jeg kan oplyse om, at der kun var én virksomhed, der gad byde ind på den ottende udbudsrunde.
Boringen efter olie og gas er stort set ved at blive urentabel, og den forurening, den skaber, er stærkt stigende.
Vil ordføreren ikke godt medgive, at det også kan være de forretningsmæssige ting, der gør, at vi nu stopper, i stedet for at vi bare lader, som om vi er sådan nogle grønne frelsere, som stopper olieboringerne i Nordsøen?
Orla Hav (S), 2021-10-28:
Gevinsten er jo, at vi får nogle erfaringer med, hvordan man fra dansk side erstatter olie som energiforsyningskilde ved at få investeret i vind, sol og alle de andre energikilder, som er mindre belastende for vores klima og miljø.
Så jeg tror sådan set, at der er gode effekter af det.
Og den 0,1-procentsbelastning, som vores olieforbrug udgør, tror jeg ikke udløser voldsomme prisstigninger på verdensmarkedet.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-10-28:
Så sætter man sig det noble mål, at der ikke skal produceres olie i Danmark efter 2050.
Kan Venstres ordfører sige, om man har det tilsvarende noble mål, at der ikke skal forbruges olie i Danmark i 2050?
For hvis man ikke har sat det mål og vi altså stadig væk skal forbruge olie i Danmark, er det, vi nu forventes at stemme for, blot, at den olie, der produceres efter 2050, skal produceres andre steder end i Danmark – og hvad er meningen med det?
Marie Bjerre (V), 2021-10-28:
Vi har et mål om, at vi i 2050 skal være klimaneutrale.
Og på en række områder ved vi ikke, hvordan vi bliver helt uafhængige af olie, men det er helt klart, at vi i 2050 vil have et langt, langt mindre forbrug af olie, fordi vi jo gerne skulle overgå til vedvarende energiformer.
Vi skulle gerne have udfaset sorte biler og køre i elbiler eller brintbiler, eller hvad man skulle have.
Så vi har en forventning om, at efterspørgslen efter olie også falder drastisk.
Og når nu vi siger, at vi har et stop for udvinding af olie, betyder det jo også, at vi så kommer i gang med at skabe de andre grønne arbejdspladser og dermed bliver et foregangsland.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-10-28:
Vi insisterer netop på, at der så sker investeringer, som erstatter de arbejdspladser, bl.a. ved udvikling af nye teknologier.
Så det er begrundelsen.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-10-28:
Kan Venstre forklare, hvorfor – når vi stadig væk skal forbruge olie efter 2050 – vi ikke selv må producere olie, hvorfor det er vigtigt, at den olie bliver produceret i andre lande end i Danmark?
Marie Bjerre (V), 2021-10-28:
Altså, jeg kan ikke sige, hvordan fremtiden bliver i 2050, altså hvad der sker om 30 år, og om det overhovedet er nødvendigt at have olie om 30 år.
Men det kan jo også være, at den olie, vi allerede har, er tilstrækkelig, hvis man genanvender det, når man eksempelvis laver plastprodukter – altså genanvender den olie, der er i plastik, når man skaber nye, genanvendte plastprodukter.
Jeg har da en forhåbning om, at vi bruger meget, meget lidt olie og i virkeligheden ingenting i 2050.
Det er jo det, der er målet med det her.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-10-28:
Ja, man ser sådan fra tid til anden kampagner, der opfordrer til at købe dansk.
Køb dansk! lyder kampagnen, og på nogle af produkterne er der et lille dannebrogsflag, og andre skriver bare »Produceret i Danmark« osv.
Det kan der være en værdi i, fordi vi her i Danmark tror, vi har styr på produktionsmetoder osv.
Måske er det også bare hyggeligt at købe noget, der er produceret i vores eget land.
Det her er så en køb ikke dansk-lov.
Det er en lov, der handler om, at selv om vi efter 2050 stadig væk vil forbruge olie i Danmark, må den olie for guds skyld ikke blive produceret i Danmark.
Den skal produceres i Rusland, eller den skal produceres i Mellemøsten, den skal produceres alle mulige andre steder end i Danmark.
Hvad er meningen med det?
Hvorfor må vi ikke producere den olie i Danmark, som vi forventer at skulle forbruge i Danmark efter 2050?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-10-28:
Jeg synes, det er en helt rigtig pointe, og jeg tror også, at hr. Ole Birk Olesen ved et hurtigt kig på Infomedia vil kunne se, at jeg selv har gjort det synspunkt gældende.
Når vi alligevel er med her, er det jo, dels fordi vi, som jeg sagde i min tale, stiller visse forpligtende krav til regeringen, dels fordi vi ikke med sikkerhed kan sige, hvordan den danske olieproduktion i ottende udbudsrunde så ville se ud.
Vi taler om noget, der ligger 29 år ude i tiden.
Og vi kan se, at de store energiselskaber i hele Europa investerer mindre og mindre i olieproduktionen, man sætter sine penge i noget andet, og derfor er det jo ikke sikkert, at de gunstige forhold, der i dag og frem til 2050 gælder for dansk olie, både i forhold til klimaaftryk, pris og det meget sympatiske hensyn til at købe dansk, som man ikke så ofte hører fra en liberalist, også vil gøre sig gældende til den tid.
Ud fra en samlet overvejelse har vi altså valgt at støtte det her forslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-10-28:
Jeg forstår ikke noget af det, hr. Morten Messerschmidt siger, jeg forstår ikke, hvad der er i det, som hr. Morten Messerschmidt siger, som ligesom eliminerer den snusfornuft, der ligger i, at hvis vi skal forbruge olie i Danmark efter 2050, kan vi da også producere olie i Danmark efter 2050.
Jeg hører intet argument fra hr. Morten Messerschmidts side, men bare sådan nogle vævende betragtninger om, at man gerne vil være med i en aftale.
Men aftalens grundlag er jo det rene gak, nemlig at den olie, vi forbruger i Danmark efter 2050, partout ved lov skal produceres i Mellemøsten eller i Rusland og ikke i Danmark selv.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-28:
Det var jo så det sidste, jeg håbede på, og derfor har jeg ikke presset så hårdt på, for at man ligesom skulle leve op til aftalen fra 2014
, men nu står vi så her i dag ved en første behandling, hvor jeg ikke rigtig synes, vi er kommet helt i mål.
Det er jo derfor, at vi trækker det frem her, at vi ikke synes, at man har nået den retlige og økonomiske balance.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-10-28:
Altså, uanset om det var mig som minister, eller om det havde været hr. Ole Birk Olesen eller en anden minister, som havde siddet med det, så havde det været sådan, at forligskredsen skulle vedtage det, som der er.
Så det ville under alle omstændigheder ikke kunne lade sig gøre.
Jeg ser ikke en forskydning af balancen, jeg ser en afspejling, også hvad angår småhusene, af den eksisterende lovgivning.
Det er sådan, jeg ser det, og det har vi fagligt belæg for i ministeriet og fra dem, der sidder og arbejder med det i styrelsen, og det har vi professor Hans Henrik Edlunds ord for, og det hviler jeg den vurdering på.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-28:
Jamen hvad er det så, lejerne i småhusene får til gengæld?
De har jo med den nye lov udsigt til en huslejestigning, som er mere markant, end hvis vi ikke ændrer på vilkårene for dem.
Så de får jo en ulempe.
Og når det er så stor en klump i lovforslaget, synes jeg ikke, det ligesom lever op til sammenskrivningskravene.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-10-28:
Ordføreren misforstår, hvad det er, jeg siger.
Jeg mener ikke, at man forrykker noget.
Man skal ud fra den logik ikke have noget til gengæld, hvis man ikke har givet noget.
Vi afspejler i den her lovgivning den retspraksis, der er.
Det er det, som embedsmændene i styrelsen og i departementet siger, og det er det, som Hans Henrik Edlund konstaterer.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-10-28:
Jeg har brug for nogle oplysninger fra ministeren.
Altså, efter at aftalen var indgået, sørgede ministeriet for at implementere aftalens forudsætninger i lovgivningen.
Lovforslaget bliver så sendt i høring, høringsparterne melder tilbage, og der bliver så justeret, hvis det kan indeholdes inden for aftalens rammer.
Når det så er sket, bliver lovforslagene sendt ud til aftalekredsen til gennemsyn for at se, om det alt sammen er, som man har aftalt.
Bagefter bliver lovforslaget så fremsat, og til sidst kommer det ned i salen.
Det, der interesserer mig, er, om Enhedslisten og SF har gjort indsigelser mod lovforslaget, sådan som det var, da den blev sendt ud, altså inden fremsættelsen i Folketinget.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-10-28:
Jeg ved, at Enhedslisten og SF har gjort opmærksom på, at de havde samme holdning som Lejernes Landsorganisation, men hvornår de har gjort det, og om de har gjort det på skrift, kan jeg ikke huske på stående fod.
Det må jeg beklage.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-10-28:
Jamen det har de ikke, for hvis de havde gjort det, så var hele aftalekredsen jo blevet inddraget, og så havde vi udsat fremsættelsen af lovforslaget og dermed også behandlingen.
Men grunden til, at jeg spørger, er jo, at jeg synes, det er meget usædvanligt og underligt, at man kommer her med ændringsforslag nede i salen, når man har haft muligheden for at gøre det noget før – hvilket man så ikke har gjort.
Er ministeren så enig i, at hvis SF og Enhedslisten ikke kan stå inde for lovforslaget som sådan, har de automatisk meldt sig ud af forliget?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-10-28:
Jamen sådan som jeg husker det, aftalte vi i december måned sidste år, at vi skulle sende det i høring, og at de tvivlsspørgsmål, der måtte være om retspraksis, skulle afgøres af professor Hans Henrik Edlund, og det er det, som jeg mener vi har gjort.
Og det mener jeg at alle seks partier var enige om.
Nu skal jeg også lige tilbage og se, om det er sådan, det står, men hvis det er det, der er tilfældet, er det klart, at så er det også en forudsætning for at være med i forliget, at man så støtter det samlede lovforslag.
Jens Rohde (KD), 2021-10-28:
Og det skal være sådan, at det kan betale sig for private udlejere at renovere boligmassen.
Det har jeg jo sagt så ufattelig mange gange, at jeg næsten tror, at ministeren ved, nøjagtig hvad jeg vil sige nu: Ellers ender vi med »Huset på Christianshavn«.
Og det kan godt være, at nogle synes, det er hamrende charmerende at sidde og se på »Huset på Christianshavn« – og hvor var det dog charmant med disse elendige boligforhold! – men det synes jeg ikke.
Og forudsætningen for, at vi får ordentlige boligforhold og vi ikke har lokum i gården, er da, at boligmassen hele tiden bliver renoveret, og at det for de private også kan betale sig at gøre det.
Det er i sidste ende til gavn for os alle sammen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-28:
Jamen det var jo en gang udenomssnak.
Det er jo klart, at hvis man renoverer sin bolig, så er der en forbedring i det.
Men her er der lagt op til, at den bolig kan stige mere end hidtil i forhold til den leje, som lejeren skal betale.
Så der er altså mulighed for udlejeren for at opnå en ekstra profit, hvis det er sådan, at vi vedtager det her lovforslag.
Og det er jo derfor, at den her økonomiske og retslige balance ikke er i orden.
Altså, jeg forsøger at forholde mig til substansen i det, så det er jo sådan set det, jeg forsøger at konfrontere ordføreren med, nemlig at det er det, som vi skal stemme om.
Jamen vi træder ikke ud af forligskredsen.
Man kan spørge, hvornår dette forlig sådan set er ophørt, fordi det, der er blevet aftalt, er gennemført.
Altså, aftaler er jo ikke uendelige.
Man kommer jo til et tidspunkt, hvor man er færdig med at håndtere det.
Det sker også på energiområdet.
Energiaftalen fra 2012 er vi sådan set, tror jeg, helt færdig med nu.
Og vi ser da meget frem til, at vi kan få nogle forhandlinger om nogle år for at forbedre lejernes vilkår.
Jens Rohde (KD), 2021-10-28:
Undskyld udtrykket, hr. Søren Egge Rasmussen, men det her er en lille smule syret.
Det er det virkelig, sådan ud fra en almindelig parlamentarisk praksis og den almindelige praksis, vi har i Folketinget, og det ved hr. Søren Egge Rasmussen alt om.
Det er jo ikke en måde at være forligspart på, at være en del af forhandlingsforløbet på.
Altså, det giver ikke nogen mening.
Vi taler jo her om et forlig, der er indgået for lang tid siden, og det er jo ikke ophørt nu.
Man laver resultatet af det forlig fra 2014, tror jeg det var, og det har der jo været langstrakte forhandlinger om.
Da jeg sad i Radikale Venstre, var jeg selv boligordfører og forhandlingspart fra Radikale Venstre, og det var jo langstrakte drøftelser og også meget heftige drøftelser, men vi fik dog krabbet os i mål.
Jeg har aldrig oplevet at lave en aftale, som jeg har været hundrede procent tilfreds med – aldrig.
Det ville da heller ikke være godt, for det har ikke noget med demokrati at gøre.
Det er et spørgsmål om, at alle får lidt, så alle kan se sig selv et eller andet sted.
Har Enhedslisten været så ringe i forhandlingsforløbet, at man slet ikke kan se sig selv i noget af det her?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-28:
Jo, det kan vi da sagtens, men jeg synes, at det, som Jens Rohde her nævner, er noget sludder, for hvis det ligesom var tilgangen, kunne vi lige så godt have ladet være med at have haft de forhandlinger, og så kunne ministeren jo bare have fremsendt den der sammenskrivning uden en drøftelse.
Og på et tidspunkt kunne vi ikke nå i mål, og så valgte ministeren at sige: Jamen så vil jeg sende det i salen.
Er forliget ophørt?
Nej, det er det ikke helt, for der står en passus i forliget: »Parterne er enige om at genforhandle lejelovgivningen senest 3 år efter den sammenskrevne lovs ikrafttrædelse.
Hvis parterne ikke her kan nå til enighed, betragtes forliget som ophørt.«
Det vil sige, at forliget ikke er helt færdigt.
Hvis det er sådan, at man så om 3 år kom frem til, at alle i forliget ikke var enige, så var vi frit stillet til, at det parlamentariske flertal, der måtte være på det tidspunkt, kunne gå ind og kæmpe for lejernes interesser.
Der ville jeg jo synes, at det var yderst interessant, hvis det var samme flertal i Folketinget som nu.
Jens Rohde (KD), 2021-10-28:
Nu er det vel ikke hr. Søren Egge Rasmussen, der alene kan definere, om et forlig er ophørt eller ej.
Derfor synes jeg, at hr. Søren Egge Rasmussen faktisk skylder et svar på det meget relevante spørgsmål fra hr. Alex Ahrendtsen.
Vil man træde ud af det forlig, som forligsdeltagerne mener stadig eksisterer?
Det må være den logiske konsekvens, hvis man ved tredjebehandlingen ender med at stemme nej.
Heidi Bank (V), 2021-10-28:
Tak for det.
Jeg vil så sige, at jeg erindrer det på samme måde, som ministeren gør, i forhold til den aftale, der blev lavet.
Jeg synes jo også, at der skal være en eller anden respekt for, at der er utrolig mange mennesker, der har arbejdet med det her, sådan som ministeren nu fremlægger det, og jeg synes også, at hr. Alex Ahrendtsen har sagt det på en virkelig god måde, nemlig det her med, at vi ikke kan forvente, at de alle sammen sidder og synes, at det her er blevet perfekt, for det her er interesseorganisationer, som jo bliver ved med at kæmpe for lige dem, de repræsenterer.
Det skal man have respekt for er deres udgangspunkt.
Men derfor er det på en måde også en god balance, når der så er noget uenighed hos parterne.
Og så må ministeren selvfølgelig undskylde, hvis jeg har sagt en forkert dato og kritiseret det.
Jeg er klar over, at ministeren har et stort ministerium i ryggen, og jeg har sådan set kun mig og en medarbejder.
Det beklager jeg.
Men Venstre synes i hvert fald, at det er positivt, at vi er nået så langt, på trods af at vi altså synes, det var meget, meget en træg og en rigtig, rigtig hård omgang at skulle igennem for at nå så langt.
Men lad det nu ligge.
Så tak for det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-28:
Det er ikke en korrekt konklusion, for det, som aftalen fra 2014 definerer, er, at man bestiller en sammenskrivning.
Der står ikke, at alle de partier, der er med i aftalen, er forpligtet til at stemme for den sammenskrivning, man måtte komme frem til.
Der står nogle principper for denne sammenskrivning, og et af principperne er, at den retslige og økonomiske balance mellem udlejer og lejer ikke forrykkes.
Det er så der, hvor vores konklusion er, at den forrykkes.
Jeg forsøgte at udfritte Venstres ordfører tidligere for at få at vide, hvor det var, udlejerne sådan set fik nogle ulemper.
Det fik jeg ikke noget konkret svar på.
Jeg kan jo så forsøge i udvalgsbehandlingen at komme frem til, hvor balancen er, når nu 28.000 småhuse og lejemål kommer til at få en højere husleje.
Hvad er det så, de får til gengæld?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-28:
Det her bliver et svingdørsforlig – det må vi kalde det.
Vi kalder alle forlig noget, og så kan vi jo kalde det her for svingdørsforliget.
Nogle går ud, og andre kommer ind – det er jo fremragende.
Jeg har det lidt sjovt med, at man kalder noget en forenkling, og så sidder vi med et lovforslag på 550 sider.
Man siger: Vi laver lige en forenkling – værsgo, her er 550 sider; sæt jer lige ind i det, for nu skal vi lave ny lovgivning til danskerne derude.
Det er lidt sådan, jeg har det med lejeloven, og så kan det her jo fint være en teknisk sammenskrivning med nogle små ændringer osv.
Arbejdet har taget lang tid, og det er så et forlig, der er blevet indgået, lang tid før Nye Borgerlige kom i Folketinget.
Jeg tror, at hvis jeg skulle have lavet lejeloven, ville jeg nok have lavet den noget anderledes, end den blev, men sådan er det jo, og sådan har vi det så forskelligt.
Jeg kunne godt tænke mig, at det blev langt mere simpelt.
Hvis man nu kunne lave den på 20 sider, var vi jo nået et godt stykke vej, og mon ikke det var en god forenkling?
Men vi skal sætte ambitionsniveauet højt.
Nu kan jeg se – og jeg har hørt fra formanden, at man godt må adressere, hvis ikke man gør det direkte – at der er en masse unge mennesker, som er her i dag, og hvis de følger diskussionen og undrer sig over, hvad det her egentlig handler om, så kan jeg ikke lade være med som gammel lærer at sige: Det handler grundlæggende om, om I har et sted at bo, om I lejer det, og hvad I må betale for rent faktisk at bo der, om der skal være nogle regler for det, eller om I bare helt selv skal bestemme det sammen med nogle andre.
Kan lejerne og udlejerne blive enige om det, eller er der nogle politikere, som skal blande sig lidt i det?
Vi har også nogle spørgsmål i forbindelse med udvalgsarbejdet, faktisk lidt ligesom De Konservative, for hvis det bare er en sammenskrivning, så er spørgsmålet, om man skal stemme ja, fordi det bare er en sammenskrivning, eller om man skal stemme nej, fordi man grundlæggende ikke er enig i det, som ligger i lejeloven, og det vil vi vurdere, inden vi træffer en endelig beslutning om de ting.
Jens Rohde (KD), 2021-10-28:
Tak for det.
Kristendemokraterne er jo af naturlige årsager slet ikke en del af forliget fra 2014 – det var jo ikke rigtig en fysisk mulighed, at vi kunne være det.
Jeg er så i den mærkelige situation, at jeg har siddet i fru Susan Kronborgs rolle som radikal og forhandlet en del af det her tidligere, og så kom der jo det her skifte, og jeg vil jo så i den sammenhæng gerne have lov til at rose og takke ministeren for, at jeg trods alt løbende er blevet orienteret, og at vi har haft mulighed for at drøfte nogle af tingene.
Det er jo igen sådan, at det ikke er nogen given sag, når man sidder med et enkelt mandat, at der er nogen, der overhovedet gider høre på, hvad man siger, men det synes jeg ministeren har gjort, så tak for det.
Det er altid udtryk for respekt, når man lytter til argumenterne og ikke kun taler ind i mandatlogikken.
Jeg synes, det klæder regeringen, når den gør det.
Ministeren må jo egentlig føle sig lidt som en brudgom, der står ved alteret, og hvor bruden så kommer op og siger: Før jeg siger ja, vil jeg have noget mere; så skal du altså lige betale hele brylluppet.
Sådan lyder det, når man hører hr. Søren Egge Rasmussen.
Det er jo en fuldstændig bizar situation at stå i, men jeg overlader til regeringen og Enhedslisten at håndtere denne lille ægteskabelige skærmydsel, og så må vi andre jo så prøve at tage ansvar for det, der ligger her, og jeg vil sige, at det gør vi gerne i Kristendemokraterne.
Det er jo en kompliceret sag at skulle sammenskrive det her.
Det kan ikke være anderledes, og det er jo derfor, det har taget så ufattelig lang tid.
Nu er det gjort – nu er der gjort et forsøg – og bliver det perfekt?
Nej, det kan da aldrig nogen sinde blive perfekt, hverken for hr. Alex Ahrendtsen, for ministeren, for hr. Søren Egge Rasmussen eller for mig, for det er jo et spørgsmål om, at vi kommer med hver vores rationaler, og alle de her rationaler skal kastes op i luften, og nogle af dem falder ned på gulvet, mens andre lander på bordet, og så må man hugge en hæl og klippe en tå, og så er man nået i mål med et eller andet, som der trods alt – som jeg hører det – er en bred opbakning til.
Derfor vil jeg bare som det sidste punkt tillade mig at gøre hr. Alex Ahrendtsens tale og ord her fra talerstolen til mine egne, for jeg synes, at hr. Alex Ahrendtsen holdt en fremragende tale heroppefra.
Det er ikke så tit, at jeg får mulighed for at sige det i forbindelse med Dansk Folkeparti, fordi vi ikke er så pokkers enige om så mange ting, men jeg synes netop, at den tale var et flot sindbillede på den balance, der er søgt i den her sammenskrivning, og derfor byder vi selvfølgelig også ind med at tage ansvar.
Med disse ord vil jeg sige tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-28:
Jamen Enhedslisten er ikke gift med regeringen, og vi står med et forlig fra 2014, hvor man bestiller en sammenskrivning.
Man siger ikke på forhånd: Al magt til ministeren, hvis man ikke kan blive enige.
Og det er sådan set et forlig, hvor vi bestiller en opgave, hvor der er nogle forudsætninger for, at opgaven er løst, nemlig at den retslige og økonomiske balance mellem udlejere og lejere ikke forrykkes.
Hvad mener ordføreren så om, at vi har et element i denne sammenskrivning, hvor der er lejere i 88.000 boliger i småhusene, som står over for at få en væsentlig huslejeforøgelse?
Hvad er det så ordføreren mener at lejerne får til gengæld andre steder i lovforslaget, så der er den økonomiske og retslige balance?
Jens Rohde (KD), 2021-10-28:
Lejerne får jo de forbedringer, som de skal have.
Det er forudsætningen, når man skal lave energirenoveringer, nemlig at det så også er til gavn for f.eks. lejerne.
Og jeg ved godt, hvad LLO's synspunkter er, men jeg ved også godt, hvor LLO generelt ligger: For dem bliver det aldrig godt nok.
Det skal være sådan, som hr. Alex Ahrendtsen også siger; det skal være sådan, at der er private mennesker, der ønsker at udleje deres boliger, altså private ejere, der ønsker at udleje deres boliger, for alternativet er en ret stor boligmangel, hr. Søren Egge Rasmussen.
Det er jo konsekvensen af den der alt eller intet-politik, som Enhedslisten fører.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-10-28:
Jamen jeg har ikke noget at tilføje til det.