runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2023-10-25:
Spørgsmålet her handler om havområdet omkring Sydsjælland, Stevns, Møn, Lolland og Falster.
Det er helt rigtigt, at det giver mulighed for unikke bestande af brakvandsaborrer og gedder, og det er helt afgørende vigtigt, at der også fortsat er muligheder for lystfiskere i det område.
Det er også rigtigt, at fiskene er pressede.
Der er flere årsager til det, skal vi måske være fair at sige, men det er også helt korrekt, at sæl og skarv i nogle lokale tilfælde kan være en medvirkende årsag.
Lad os prøve at gå sådan systematisk til det.
Det er selvfølgelig spørgeren bekendt.
Og henholdsvis habitatdirektivet og fuglebeskyttelsesdirektivet beskytter dem, men Naturstyrelsen kan bruge undtagelsesbestemmelser i direktiverne til at regulere sæl og skarv, bl.a. netop med hensyn til at beskytte sårbare fiskebestande.
Så det her er en rigtig god case.
Jeg har bedt Aarhus Universitet om at se på problemstillingen med sæl og skarv præcis i det her område.
Men jeg vil tillade mig at oversende rapporten til Folketinget, så man kan læse den.
Med hensyn til sæler når man fra universitetets side frem til, at der ikke er noget, der tyder på, at yderligere reduktion af de lokale bestande vil hjælpe genopretningen af aborre og gedde væsentligt i det sydøstlige område, fordi sælernes indtag af rovfisk i området er marginalt, har man fundet ud af ved at undersøge sælerne.
Men med hensyn til skarv kan det ifølge universitetet ikke afvises, at skarv spiser aborre og gedde i et omfang, der kan begrænse bestandens størrelse.
Derfor er det, at man fra statens side har reguleret årligt i området, og at man også vil være klar til at gøre det.
Det er afhængigt af, hvor mange reder man finder det pågældende år, men det vil man altså være klar til at gøre.
Altså, jeg har bedt Miljøstyrelsen om at undersøge, om vi i Danmark udnytter direktivets rammer til fulde, og om at se på, om der er noget, man kan ændre i den ansøgningsproces, der skal være, for at regulere skarv, eller det kan også være i forhold til sæler.
Jeg har også bedt Miljøstyrelsen om at redegøre for, hvornår de så giver afslag, for det er jo så også sket, på konkrete ansøgninger til at regulere skarv, altså hvorfor man giver det afslag.
Og så vil jeg bede Miljøministeriet om at se på, om der er noget i selve ansøgningsprocessen, som man med fordel kan ændre, så det i forhold til ansøgninger bliver lettere at komme videre med sådan et akut problem.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-10-25:
Tak for det.
Det er jeg egentlig glad for at høre.
Det virker, som om der er en oprigtig hensigt om, at man gerne vil kigge nærmere på problemet her.
Så jeg ser da meget frem til at høre nærmere fra ministeren, i forhold til ministerens svar her, om, hvordan vi så håndterer det.
Og jeg går lidt ud fra, at vi så kan regne med at få en henvendelse fra ministeren om, hvad den konkrete handlingsplan er, og hvordan vi kommer videre med at kigge på at løse problemerne.
Magnus Heunicke (S), 2023-10-25:
Det vil jeg meget, meget gerne.
Og når der så er mere fra Miljøstyrelsen i forhold til gennemgangen af, hvordan vi i Danmark tolker og bruger reglerne, vil jeg også meget gerne sende det over til Folketinget.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-10-25:
Så det er en opfordring til at presse på, i forhold til at det skal gå stærkt med, at vi får lavet en handleplan.
Magnus Heunicke (S), 2023-10-25:
Det budskab er selvfølgelig noteret og hørt, og min opgave er selvfølgelig også at sikre, at vi lever op til de direktiver, vi skal leve op til.
Vi skal selvfølgelig beskytte de arter, der skal beskyttes, men når der er noget, der giver anledning til, at man kan gå ind og regulere, og det har der konkret været med de her to arter, så skal man selvfølgelig også bruge de redskaber, der er til det.
Pause Pause (Pause), 2023-10-25:
Mødet er udsat.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-10-25:
Nu siger ministeren, at han ikke tror, at de ting, jeg nævner, er omfattet af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Men det er jo det, der er problemet; det er det, der er kernen i mit spørgsmål.
For Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol er meget aktivistisk; den udvider hele tiden sin fortolkningsramme.
Så jeg spørger ministeren igen: Synes han, det er demokratisk forsvarligt at lade Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol forvalte dansk lovgivning?
Bør det ikke være et dansk folketingsflertal, der varetager det?
Christina Olumeko (ALT), 2023-10-25:
Tak for ordet.
Mener ministeren, at reglen i ejendomsvurderingslovens § 19 a, stk. 2, er med til at give den enkelte skatteborger reel mulighed for at gennemskue, om skattemyndighederne har foretaget en korrekt vurdering af den enkelte ejendom, og hvad mener ministeren at lovbestemmelsen betyder for borgernes retssikkerhed og klagemulighed?
Peter Hummelgaard (S), 2023-10-25:
Nu er jeg med på, at det jo er et meget processuelt spørgsmål, men alligevel ligger der nogle politiske tilkendegivelser i spørgsmålet.
Jeg vil stadig væk fastholde, at også det daværende lovforslag, som nu er bortfaldet, og som blev fremsat i den sidste samling, er en nålestiksoperation.
Altså, vi er snart oppe på 500 anmeldte demonstrationer af afbrænding af flag eller koraner siden sommer.
Det er min faste overbevisning, at det, der blev fremsat i sidste samling, også rammer klart ned i det, og det er klart, at de mange høringssvar, herunder også spørgerens egne spørgsmål, selvfølgelig har givet os anledning til at tilrette det lovforslag, som vi fremsatte i sidste samling, som vi nu kommer til at fremsætte et nyt af på fredag.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-10-25:
Tak for det.
Det lyder jo meget fint, men man kan selvfølgelig udbrede det her en lille smule og sige, at det ikke nødvendigvis kun er i det område her, at man har et problem med skarv og sæl.
Senest har vi også fået en henvendelse fra Limfjordsrådet, som dækker 18 kommuner, der også påpeger, at det her er et problem.
Der ligger også rapporter fra DTU Aqua, der viser, er det her er et problem.
Vi har sågar hørt en af de fremmeste skarvforskere være ude at sige, at det der med at få fiskebestandene i kystnære områder op på omgangshøjde igen kan vi glemme alt om, hvis ikke vi gør noget ved skarverne.
Som ministeren rigtigt nævner, er jeg fuldt ud bekendt med, at der for nuværende er fredninger af både skarv og sæl, men det kunne jo være meget interessant at høre, når vi ser på de problemstillinger, læser de rapporter og hører om alle de henvendelser, vi får, også fra sportsfiskere og danske fiskeriorganisationer, om ministeren så ikke synes, at det kunne være på sin plads at kigge lidt mere konstruktivt eller restriktivt på det område her og rette en generel henvendelse til EU og spørge, om ikke vi er nødt til i et samarbejde at få gjort et eller andet ved det.
For der er jo tydeligvis et problem.
Steffen Larsen (LA), 2023-10-25:
Tak til ministeren for svaret.
Ministeren fremlagde jo L 133 i sidste samling, og der var ministerens påstand, at det var en nålestiksoperation – noget, som vi jo også betvivlede på det kraftigste i Liberal Alliance.
Derfor har vi naturligvis også stillet spørgsmål for at hjælpe ministeren med at få afklaret, hvorvidt det nu var den nålestiksoperation, som ministeren påstod at det var, og det kunne jo være rart at få sandheden frem.
Derfor har vi jo stillet de spørgsmål, og det var jo derfor, vi undrede os over, at vi ikke fik svar, for lovforslaget var jo fremsat, og derfor skulle man jo kunne forvente at få reelle svar på spørgsmålene.
Nu er jeg også godt nok klar over, at ministeren kommer med en ændret udgave nu her, og så må vi se, hvad det indebærer, men det undrer os stadig, at man ikke får svar på de spørgsmål, der er stillet til det lovforslag, som regeringen fremsatte.
Det gør, at vi undrer os, for vi fik jo ikke svar, og de svar, jeg har fået, har jo været en henførelse til et svar til hr. Morten Messerschmidt, som ikke var et svar på nogen af spørgsmålene, og derfor undrer det mig jo, at vi ikke får de svar.
For det ville da have været rart at få afklaret, hvilke problemer der lå i det, også fordi vi så kunne have et sammenligningsgrundlag med det nye lovforslag, som ministeren barsler med, så vi altså også kunne tage højde for, om ministeren får løst nogle af de problemer, ministeren kunne være stødt på.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-10-25:
Danskerne og Danmark har på intet tidspunkt givet mandat til at uddelegere al lovgivningskompetence til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Det er det, der er essensen af mit spørgsmål, og det er det, der er essensen af den her problematik.
Det er, at der ikke er nogen grænser for, hvad Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol kan ændre i dansk lovgivning, hvis den på den måde hele tiden kan udvide sin fortolkningsramme på en aktivistisk maner.
Den kan ændre alle dele af dansk lovgivning i morgen, hvis den vil det, bare ved at omfortolke.
Peter Hummelgaard (S), 2023-10-25:
Jo, og et dansk folketingsflertal har jo også tilsluttet sig konventionen og dermed også det forhold, at man har en domstol, der løbende, i overensstemmelse med virkelighedens udvikling, fortolker, hvordan konventionen tolkes
Jeg deler så spørgerens kritik; jeg ved ikke, om jeg deler den lige så langt, som spørgeren tager den.
Men jeg har også haft eksempler og konkrete afgørelser, jeg i hvert fald gennem tiden har været frustreret over.
Et eksempel kunne for eksempel være sagen Sørensen og Rasmussen mod Danmark, hvor en afgørelse fra domstolen gav anledning til, at man afskaffede eksklusivaftaler i Danmark.
Vi har også haft andre afgørelser.
Det er også derfor, man under tidligere regeringer, bl.a. med Københavnererklæringen, har sat nogle rammer op for, hvordan man mener der skal arbejdes inden for konventionen og med domstolens fortolkning, og det er også derfor, Danmark aktivt vil gå ind i den her afgrænsning og afsøgning af rammerne for konventionen.
Jo, men det kunne jo så også, hvis jeg må tillade mig at være lidt kritisk den anden vej, være befordrende, hvis spørgeren og spørgerens parti havde en stringent holdning.
For der har jo været andre afgørelser fra Menneskerettighedsdomstolen, som man har omfavnet og også brugt til at katapultere et argument om, at man f.eks. skulle afskaffe eksklusivaftalerne i sin tid.
Jeg og mit parti står grundlæggende på det synspunkt, at vi også godt kan være frustrerede over afgørelser, der kommer fra Menneskerettighedsdomstolen eller andre retsinstanser, men at vi har den grundlæggende, indbyggede respekt for retsstaten og herunder Danmarks internationale forpligtelser, at vi respekterer dem.
Så må vi så ad andre kanaler forsøge at arbejde med at afsøge de rammer, som f.eks. konventionerne sætter op, og det er også det, vi gør i regeringsgrundlaget.
Steffen Larsen (LA), 2023-10-25:
Mener ministeren, at det faktum, at vi i Danmark varetægtsfængsler langt flere end i Sverige, Norge og Finland, kan være en indikation på, at vi har et retssikkerhedsmæssigt problem, og at vi varetægtsfængsler for mange i Danmark?
Mange tak for det svar.
Jeg forstår det sådan, at ministeren faktisk også mener, at der kan være et retssikkerhedsmæssigt problem, og at han derfor har igangsat den undersøgelse.
Men mener ministeren i så fald, at det er fornuftigt, når vi nu mangler fængselspladser til folk, der har fået en dom, og som altså må vente på at komme ind og afsone, at vi i Danmark har 40 pct. af vores fængsler og arrester fyldt med varetægtsfængslede, alt imens man i vores nabolande varetægtsfængsler væsentlig færre?
Lad os sætte det i perspektiv: I Danmark er det som sagt omkring 40 pct. af de indsatte, der er varetægtsfængslet, mens tallene i Sverige, Norge og Finland er henholdsvis 27, 25 og 24 pct.
Vi ligger næsten på det dobbelte af Finlands tal.
Og når det gælder antal varetægtsfængslede pr. 100.000 indbyggere, ligger tallet i Danmark på 28, hvor det i Sverige er 17, i Norge er det 15, og i Finland er det 12, altså under det halve.
Det tyder jo på, at der i hvert fald er et eller andet med, at vi varetægtsfængsler utrolig meget, men hvis man så kigger på gennemsnitslængden af varetægtsfængslinger, så varetægtsfængsler vi også utrolig længe.
I Danmark er det i gennemsnit 4,9 måneder mod 3,4 måneder i Sverige og 2,5 måneder i Norge.
Der er et eller andet her, der både peger på, at vi bruger det utrolig meget, og at vores system heller ikke hastigt nok får behandlet deres sager.
Er ministeren enig i det?
Peter Hummelgaard (S), 2023-10-25:
Jeg vil starte med at sige, at jeg tror, at man skal være varsom med at tolke det sådan, at jeg, fordi jeg har igangsat en undersøgelse af omfanget af varetægtsfængslinger, dermed så også tilkendegiver, at jeg mener, at der er et retssikkerhedsmæssigt problem.
Så langt vil jeg ikke gå.
Men jeg synes da klart, det er interessant at finde ud af, hvad der ligger bag de forskelle, altså at vi i Danmark varetægtsfængsler mere og, som spørgeren rigtigt nævner, også i længere tid, end man f.eks. gør i Norge og Sverige.
Tak til hr. Steffen Larsen for spørgsmålet.
Min grundlæggende holdning er, at der er gode grunde til, at vi kan varetægtsfængsle sigtede under politiets efterforskning og behandlingen af en straffesag.
Varetægtsfængsling kan være nødvendigt for at forhindre, at den sigtede flygter, begår nye lignende overtrædelser eller påvirker efterforskningen.
I meget alvorlige sager kan varetægtsfængslingen også være nødvendig af hensyn til retsfølelsen.
Det kan jo bl.a. sikre, at offeret ikke risikerer at møde gerningspersonen på gaden under politiets efterforskning.
Men der er ikke nogen tvivl om, at varetægtsfængsling er indgribende, og der er derfor også fastsat nogle retssikkerhedsgarantier i retsplejeloven.
For det første skal en række betingelser være opfyldt.
Der er krav til alvoren af kriminaliteten, mistankens styrke og begrundelsen for varetægtsfængslingen.
Desuden skal varetægtsfængslingen være et proportionelt indgreb.
For det andet er det domstolen, der afgør, om en sigtet skal varetægtsfængsles.
Der er desuden faste frister for, hvor længe en person kan være varetægtsfængslet, før en dommer igen skal tage stilling til, om betingelserne er opfyldt.
Det har jeg derfor også bedt mit embedsværk i Justitsministeriet om at undersøge, og når det arbejde er færdiggjort, vil jeg selvfølgelig sammen med Folketingets partier overveje, om det giver anledning til tiltag.
Tak for ordet.
Steffen Larsen (LA), 2023-10-25:
Mener ministeren, at det er vigtigt, at Folketinget har mulighed for at belyse alle tænkelige konsekvenser af et lovforslag, som regeringen beder Folketinget tage stilling til, ved at regeringen svarer på de spørgsmål, Folketinget stiller?
Peter Hummelgaard (S), 2023-10-25:
Nu kunne jeg jo være fræk bare at sige: Ja, det mener jeg er vigtigt.
Men jeg vil også gerne sætte lidt flere ord på, for det er vigtigt, at Folketinget får fyldestgørende svar på spørgsmål til de lovforslag, som regeringen fremsætter for Folketinget; naturligvis er det det.
Og som bekendt ønsker regeringen at sætte ind over for de koranafbrændinger, som vi har set den seneste tid.
Derfor sendte jeg den 25. august 2023 et udkast til lovforslag i offentlig høring, med henblik på at lovforslaget kunne fremsættes i det nye folketingsår, og da der var en risiko for, at situationen hurtigt kunne ændre sig, fremsatte jeg desuden også lovforslaget den 1. september, med henblik på at forslaget om nødvendigt kunne behandles og vedtages inden folketingsårets afslutning.
Lovforslaget er derved ikke blevet førstebehandlet og er nu bortfaldet.
Justitsministeriet har i forbindelse med den offentlige høring modtaget en række høringssvar, og »en række« er en underdrivelse.
Jeg tror, vi har modtaget 75 høringssvar, og jeg forventer på fredag at kunne fremsætte et lovforslag, der indeholder en række ændringer i forhold til det udkast, som har været i offentlig høring.
Og siden udkastet til lovforslaget blev sendt i offentlig høring, er der også stillet en række spørgsmål til forslaget, hvoraf en stor del rent faktisk er besvaret.
På en række spørgsmål om indholdet af det lovforslag, der blev sendt i høring, har jeg svaret med henvisning til, at jeg inden længe vil fremsætte et nyt lovforslag, der er tilpasset i lyset af høringsfasen og den debat, der har været.
Når jeg har svaret sådan, er det, fordi jeg ikke har set mig i stand til at give mere præcise svar på spørgsmålene til den konkrete udformning af lovforslaget, inden jeg har fremsat det tilpassede lovforslag.
Det bemærkes altså også i den forbindelse, at det fremgår af punkt 5.4 i Håndbog i folketingsarbejdet, at spørgsmål til udkast til lovforslag og besvarelse heraf normalt afventer lovforslagets fremsættelse, og når jeg forventelig på fredag har fremsat lovforslaget, vil det skulle behandles fuldstændig i overensstemmelse med de almindelige processer for behandling af lovforslag her i Folketingssalen, og det vil på sædvanlig vis være muligt at stille spørgsmål til lovforslaget.
Jeg vil selvfølgelig også stå fuldt til rådighed for at besvare de spørgsmål.
Steffen Larsen (LA), 2023-10-25:
Den Europæiske Torturforebyggelseskomité anførte i sin rapport til den danske regering i 2019, at tallene i Danmark sammenlignet med andre europæiske lande indikerer en overanvendelse af varetægtsfængsling i Danmark.
Nu kan jeg forstå, at justitsministeren vil se på området, men med hvilken hast?
Det er så et godt spørgsmål.
Det er jo borgernes retssikkerhed, både skyldige og uskyldige borgeres retssikkerhed, det drejer sig om.
Godt 15 pct. af de varetægtsfængslede i Danmark bliver jo enten kendt uskyldige eller får tiltalefrafald.
Peter Hummelgaard (S), 2023-10-25:
Jeg tror ikke, at vi nødvendigvis ser så forskelligt på det, for det er åbenlyst, at i forbindelse med den forskel, der er mellem nogle af de lande, vi normalvis sammenligner os meget, meget tæt med, er det da interessant at se på, hvad de bagvedliggende årsager er til, at vi i højere grad anvender varetægtsfængsling.
Men jeg er ikke der, hvor jeg er parat til på forhånd at konkludere, at vi har et problem.
Steffen Larsen (LA), 2023-10-25:
Jeg takker ministeren for den tilkendegivelse.
Den sag er jo også dybt tragisk, og den kan i hvert fald føre til, at man skal have kigget på, hvordan vi anvender varetægtsfængsling, for der kan man sige, at man nok havde haft et behov for at varetægtsfængsle, mens man i andre situationer også kan se, at der ikke har været et behov for varetægtsfængsling.
Jeg kan nævne en brugtvognsforhandler i Vestjylland, der fik tiltalefrafald efter 5 måneders varetægtsfængsling, men som mistede sin forretning til skattevæsenet, fordi han ikke kunne registrere korrekt.
Med de ord vil jeg sige tak.
Peter Hummelgaard (S), 2023-10-25:
Tak for det.
Jeg synes jo, at et væsentligt element her er, at det altså også handler om ofrenes retssikkerhed.
Vi har jo for nylig i fællesskab haft et meget rørende åbent samråd i Retsudvalget, og det vil sige, at lyttere og seere kan gå tilbage og se det, om Langebrosagen, og det var et eksempel, hvor man valgte ikke at varetægtsfængsle, og den sigtede for den forbrydelse har jo så efterfølgende taget benene på nakken og er flygtet ud af landet.
Det er bare for at nævne et trist eksempel.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-10-26:
Tak for det, formand.
Det lovforslag, vi nu skal behandle, handler i bund og grund om, hvad vi synes er en rimelig straf for at begå en voldtægt.
Jeg tror, at vi alle ganske hurtigt kan blive enige om, at voldtægt er en meget grov forbrydelse, og at det er en forbrydelse, som har store konsekvenser for offeret.
Derfor vil de fleste nok have en klar forventning om, at en person, der har begået en voldtægt, vil skulle bruge en rum tid i en af kriminalforsorgens celler.
I så fald er der nok en del, der vil blive overrasket over at høre, at det i dag er muligt for en voldtægtsdømt at få lov til at afsone hele eller dele af en voldtægtsdom med fodlænke derhjemme.
Og efter at overraskelsen har lagt sig, vil de nok også blive en smule fortørnede og ramt på deres retsfølelse, for det bør ikke være muligt at begå så alvorlig og så krænkende en forbrydelse og derefter sidde straffen af derhjemme i sofaen.
Derfor fremgår det af regeringsgrundlaget, at regeringen vil sørge for, at det ikke skal være muligt at afsone en dom for voldtægt med fodlænke, og det er derfor, at vi nu med det her lovforslag ændrer straffuldbyrdelseslovens regler om fodlænkeafsoning og dermed fjerner muligheden for afsoning med fodlænke.
Det gælder både for de voldtægtsdømte, der ellers ville have haft mulighed for at afsone hele deres dom med fodlænke, og for de voldtægtsdømte, der ville have haft mulighed for at afsone den sidste del af deres straf med fodlænke.
Med andre ord er det slut med at afsone voldtægtsdomme med fodlænke.
I stedet skal de voldtægtsdømte afsone deres straf i et fængsel.
Det synes vi er mere end rimeligt, både af hensyn til den generelle retsfølelse, men især over for de ofre, som har været udsat for en meget alvorlig forbrydelse, og som nu kan vide, at gerningspersonen skal i fængsel.
Vi støtter forslaget.
Tak for ordet.
Preben Bang Henriksen (V), 2023-10-26:
Tak for det.
Jeg kan selvfølgelig tilslutte mig de bemærkninger, der er kommet omkring forbrydelsens grovhed i relation til voldtægt.
Jeg skal ikke trætte Folketinget mere med at understrege dette – det kommer der sikkert også mange andre ordførere der gør.
Der kan ikke være tvivl om, at det er en af de alvorligste forbrydelser i straffeloven, og derfor er det også proportionalt, at vedkommende, der gør sig skyldig i det, skal i fængsel.
Og nu er det altså slut med at afsone derhjemme.
Mere er der jo sådan set ikke at sige om det her.
Jeg synes, det er et glimrende lovforslag, og det er i øvrigt også en del af regeringsgrundlaget, som hermed føres ud i livet.
Jeg glæder mig til den anden del af regeringsgrundlaget, der hedder, at vi skal have en strafreform i forhold til at straffe personfarlig kriminalitet langt hårdere, end tilfældet er i dag.
Det er proportionalt fuldstændig latterlige domme, der gives i relation til grov vold og mishandling, og det glæder jeg mig til at vi får rettet op på her i Folketinget.
Det fremgår jo som sagt også af regeringsgrundlaget.
Jeg synes, det er fint.
Ganske ligesom dommeren idømmer en betinget dom eller ikke, er det jo for den domfældte nok så relevant at få at vide, om han skal i spjældet eller han skal afsone derhjemme.
Det er så noget, der er lagt ud til en administrativ afgørelse.
Vi har forsøgt at få igennem her i Folketinget, at det var noget, som dommeren skulle tage stilling til i retssalen.
Det var der ikke stemning for, og det er der åbenbart fortsat ikke.
Så jeg kan sige til tilhørerne, at det kommer man nok heller ikke til at høre om lige foreløbig.
Men foreløbig er det sådan, at for voldtægt skal man i fængsel.
Det er kun ret og rimeligt, og Venstre støtter selvfølgelig lovforslaget.
Peter Hummelgaard (S), 2023-10-26:
Tak for det.
Den 2. oktober i år orienterede jeg Folketinget om, at det desværre ikke havde været muligt at færdiggøre arbejdet med opfølgning på beslutningsforslag B 150 i den foregående folketingssamling, og det skyldes bl.a., at der har været tale om et mere omfattende arbejde end først antaget.
Det arbejde har bl.a. krævet inddragelse af regler og praksis på sundhedsområdet, herunder i forhold til samspillet mellem myndigheder på forskellige ressortområder og myndighedsniveauer.
Det forventes, at arbejdet vil blive færdiggjort inden udgangen af folketingsåret 2023-24, hvorefter vi så kan gå videre med det her i Folketinget.
Jeg tror ikke, at jeg allerede nu kan sige noget om rækkevidden af et kommende lovforslag; vi afventer stadig væk det arbejde, der er i gang.
Men ellers vil jeg bare erklære mig grundlæggende enig.
Altså, jeg mener grundlæggende, at vi har en politisk forpligtelse til at yde al den opbakning, både vertikalt og horisontalt, til de familier, der bliver ramt af terror, hvad enten den bliver begået i Danmark eller i udlandet.
Den nærmere definition og afgrænsning af det må vi jo drøfte videre.