runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2021-03-23:
Vi har det jo også på manddrab, altså 5 år.
Sådan har det mig bekendt været altid eller i hvert fald meget, meget længe.
Så det er jo ikke sådan, at man ikke kan forestille sig det i enkelte tilfælde, men det skal altså være den absolutte undtagelse.
Og bare sådan noget som ulovlig våbenbesiddelse er også mange ting.
Det er også knægten, der arver en gammel maskinpistol fra sin frihedskæmperbedstefar og ikke er klar over, at den er ulovlig, og har den derhjemme.
Skal han flere år i fængsel, eller skal domstolene kunne sige, at ah, det er jo ikke lige den type kriminalitet, vi tænker på?
Så minimumsstraffe er altså noget, man skal være meget, meget påpasselig med at fastsætte, for der kan altid være et tilfælde, som vi ikke lige har tænkt over herinde, men som man så bliver præsenteret for ude i virkeligheden i en retssal.
Peter Skaarup (DF), 2021-03-23:
Jeg må indrømme, at jeg aldrig er blevet forelagt eksempler på, at den minimumsstraf, vi lavede med hensyn til våbenbesiddelse, har betydet, at der er nogen, der er blevet urimeligt behandlet.
Tværtimod har jeg kun fået lovord fra politifolk, som har fortalt, at det er et fantastisk godt redskab, I har lavet dér.
Det er et fantastisk godt redskab, for det gør, at man kan sætte banderne i en meget sværere situation, når man oplever, at nogle gemmer skydevåben for andre, og at de så bliver brugt i indbyrdes strid mellem bander i dag.
Vi ser jo gang på gang, at der bruges skydevåben.
De bruger dem mod hinanden, og der er nogle andre, der gemmer de skydevåben, og det afføder så en rimelig straf, synes jeg.
Jeg vil godt lige gentage spørgsmålet.
Betyder det, at Venstre fortryder, at vi sammen indførte en minimumsstraf på 2 års fængsel for besiddelse af skydevåben?
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-23:
Tak for ordet.
I Danmark har vi en tredeling af magten.
Det står ganske praktisk i grundlovens § 3.
Magtfordelingslæren er udtænkt af Montesquieu efter inspiration fra John Locke; den forhistorie kan vi gå endnu mere til bunds i en anden dag.
Det betyder bl.a., at domstolene dømmer og Folketinget lovgiver.
Forslagsstillerne fra Dansk Folkeparti har i mange år ønsket, at Folketinget skal ind på dommernes banehalvdel, og at Folketinget skal fastsætte minimumsstraffe, og har fremsat kritik af udpegede dommere.
Folketinget skal ikke tættere på at lege dommere.
Den slags, hvor man gør det, tager vi normalt afstand fra.
Når domstolene voterer, vil en domsafsigelse indledningsvis vurdere skyldsspørgsmålet, og hvis det falder ud til, at en gerningsperson bliver fundet skyldig, skal der herefter tages stilling til straffastsættelsen.
Det vil Radikale Venstre ikke være med til.
Det bygger også på en forudsætning om, at man her fra Folketinget kan forudse alt, hvad der sker i en straffesag, hvad der kan tælle op, og hvad der kan tælle ned, og det er kun det, der foregår ved domstolenes hovedforhandling, der kan ende ud i en afgørelse af, hvad straffen fastsættes til.
Det er aldrig for sent, og herefter kan man så søge ansættelse ved domstolene.
Jeg har selv været lægdommer, inden jeg kom i Folketinget.
Det er et ganske spændende hverv.
De dommere, man arbejder sammen med, er drøndygtige.
Danske dommere er blandt de mest produktive i EU.
Dem skal vi have tillid til.
Vi skal respektere tredelingen af magten, og derfor ønsker Radikale Venstre ikke flere minimumsstraffe.
Naser Khader (KF), 2021-03-23:
Tak, formand.
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at hensynet til offeret altid skal veje tungere end hensynet til forbryderen.
Derfor har vi i mange år arbejdet for at skærpe strafniveauet for personfarlige forbrydelser – senest da en konservativ minister sad i Justitsministeriet, hvor straffen for grov vold blev hævet med en tredjedel.
Vi mener dog, at minimumsstraffe er noget, man skal være varsom med at lovgive om, og minimumsstraffe skal forbeholdes helt særlige typer af kriminalitet.
Det er rettens og dommerens opgave at finde en passende straf, der svarer til den forbrydelse, der er begået.
Et problem er ofte, at strafferammen ikke bliver udnyttet i den grad, som vi politikere har til hensigt, når vi laver lovgivning.
Det er et problem.
Men er der områder, hvor vi ønsker, at kriminelle generelt idømmes strengere straffe – og det er der – kan vi opfylde det ved hæve straffen med en tredjedel eller til det dobbelte.
Det er et udmærket værktøj.
Det nytter ikke noget, at strafniveauet ikke afspejler forbrydelsens karakter, og at de kriminelle griner ad os, fordi deres handlinger nærmest ikke får nogen konsekvenser.
Vi skal slå hårdt ned på gerningsmændene og blive bedre til at udnytte de strafferammer, vi har.
Derfor glæder det os, at vi i 2020 indgik en aftale om yderligere tiltag mod vanvidskørsel, herunder en markant skærpelse af straffen for uagtsomt manddrab begået i forbindelse med vanvidskørsel.
Det er helt afgørende for os, at vi har offeret i fokus.
Netop for offerets skyld er det vigtigt, at vi ser på, hvordan vi kan blive bedre til at bringe hele strafferammen i anvendelse i hver enkelt sag.
Vi skal være forsigtige med minimumsstraffe, for vi risikerer at miste nuancerne i sagerne.
Vi bliver nødt til at vurdere hver enkelt sag og overveje, hvordan vi bedst muligt tilgodeser offerets behov og skaber mest mulig retfærdighed.
Problemet med de milde straffe i dag er for os at se ikke mangel på minimumsstraffe; det er snarere, at vi ikke udnytter strafferammen godt nok
Det Konservative Folkeparti anerkender intentionen bag Dansk Folkepartis forespørgsel, og det er et vigtigt emne at få debatteret, så tak for det.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-23:
Som man måske har lagt mærke til, har retsordføreren i dag en lidt anden frisure end vores sædvanlige retsordfører, som desværre er forhindret i at være her.
Men jeg håber, man vil tage til takke med mig.
Jeg skal forsøge at gøre det så godt, som jeg kan.
Inden jeg kom i Folketinget, og det er jo ikke særlig lang tid siden, var en af de ting, som jeg bare som borger kiggede på, det her med, om politikerne da ikke kunne tage at få lavet nogle andre regler om det her.
Jeg havde den her fornemmelse af, at retsfølelsen og retfærdigheden ikke var til stede i vores retssamfund.
Det var sådan en helt grundlæggende følelse, som jeg havde, og jeg tror ikke, at man skal underkende, at den er derude i befolkningen generelt set.
Når man i befolkningen kigger på de sager, der er, ryster man på hovedet og siger: Er det vores retssamfund?
Når jeg har siddet og læst i aviserne og kigget på de her ting og læst de her domme, har jeg rystet på hovedet og tænkt: Jamen kan det virkelig være rigtigt?
Nogle gange er jeg gået ind for at læse nogle af dommene for at se, hvad der har ligget til grund for, at de har dømt på den måde, de har gjort.
Nogle gange er jeg blevet klogere, andre gange synes jeg bare, at jeg har fået bekræftet min umiddelbare holdning og tanke, nemlig at det her er helt galt – helt galt.
Spørgsmålet er så, om minimumsstraffe er det rigtige bud på en løsning.
Det kan godt være, at det er det i nogle tilfælde, og det kan også godt være, at det ikke er det i andre tilfælde.
Så lægges der her op til, at der er en række andre områder, hvor man så også ønsker at indføre minimumsstraffe.
Jeg glæder mig til, at man måske kan komme det lidt nærmere, og at man kigger på det i forbindelse med f.eks. voldtægt, hvor man ønsker at indføre en minimumsstraf.
For her er der samtidig blevet lavet en ny samtykkelovgivning, som i min optik gør, at der er nogle, der kan komme i klemme.
Derfor er jeg lidt bekymret over, hvordan det så spiller sammen med, at man sætter sådan en høj minimumsstraf, hvis det er en generel minimumsstraf.
Måske kan man blive klogere.
Nu er jeg jo ikke retsordfører, men jeg ved, at man kan dømme efter enten en hård paragraf eller en mild paragraf, så man stadig væk giver dommerne mulighed for at undgå de her uheldige sager.
Jeg tror, det var den ærede ordfører fra Venstre, som nævnte noget med knivloven og nogle håndværkere, der var kommet i klemme dér.
Jeg kunne tænke mig, at man kunne finde en kombination, hvor man fik genoprettet den retsfølelse, som jeg synes mangler, samtidig med at man sikrede, at der også var mulighed for, at vi ikke fik de her sager, som med sådan et lidt populistisk udtryk måske bedst kan betegnes som justitsmord eller noget andet, fordi man tænker, at det ikke er rimeligt, og at det simpelt hen ikke hænger sammen.
Så mit håb er, at man kan finde en eller anden måde, hvorpå man kan kombinere de to ting, så vi får vores retsfølelse tilbage, samtidig med at vi giver dommerne den mulighed, så vi undgår at skulle tænke på alt det her fra Folketingets side.
Tak for ordet.
Peter Skaarup (DF), 2021-03-23:
Og det virker, som om hr. Lars Boje Mathiesen gerne vil være kreativ for egentlig at nå det samme mål, som Dansk Folkeparti har: at der bliver overensstemmelse mellem befolkningens retsbevidsthed på den ene side og så på den anden side de domme, der rent faktisk bliver afsagt ved danske domstole – så langt, så godt.
Det er udfordringen, og der ville jeg jo godt have, at man – når man siger, at vi skal ind og kigge på det her, at det er kritisk, og at der ikke er overensstemmelse mellem befolkningens retsbevidsthed og så domstolens praksis – så også gør noget.
Der mangler jeg – og jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad Nye Borgerlige vil – en stillingtagen til det akutte problem, vi har i Danmark, i forhold til at voldtægt bliver straffet så forholdsvis mildt, og at en række andre forbrydelser bliver straffet forholdsvis mildt, i forhold til hvad intentionen er.
Og det er ikke bare tilfældigt.
I forhold til voldtægt er der 8 år, og der er 12 år under skærpende omstændigheder, så der er en væsentlig højere strafferamme.
Den bliver bare ikke brugt.
Hvad vil Nye Borgerlige så gøre, hvis man ikke vil være med til minimumsstraffe?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-23:
Nu er vi jo pragmatikere, og hvis man lige lægger mærke til det, sagde jeg heller ikke, at vi var afvisende over for minimumsstraffe.
Det har vi på en lang række områder, altså, som blev nævnt lige før, i forhold til manddrab, og man har det også på udlændinge, som jeg mener konsekvent skal udvises efter første dom.
Så vi er pragmatiske på det her.
Så jeg synes sådan set, vi handler på det.
Nu sidder vi ikke i regering, og det er ikke os, der har serveretten til det her.
Men hvis DF fremsætter et forslag, som sørger for, at der herinde fra Folketingets side bliver givet hårde straffe til voldtægt, hvad vi også mener der skal være i en lang række sager, samtidig med at vi ikke skaber en mulighed for, at der kan være folk, som med den nye samtykkelovgivning bliver dømt dér, og så automatisk ryger ind i det.
Det er derfor, jeg taler om, om der kan være to blokke, hvor dommeren kan dømme efter den milde og den hårde, og så kan den hårde være væsentlig, men at der stadig væk åbnes for, at man har den her mulighed inden for de milde, så vi undgår de her tilfælde, hvor der er en ekskone, som bliver sur på sin mand og så siger i forhold til den nye samtykkelov: Ved du hvad, jeg gav ikke samtykke sidste gang – bum, så kan jeg smide ham i spjældet i 3 eller 6 år.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-03-23:
Nu ved jeg ikke, hvilke skrivemaskiner man skriver på ovre i ministeriet, det må ministeren selv svare på.
Men ja, vi kræver handling, og jeg tror faktisk ikke, ministeren er i tvivl om, hvilken type handling vi kræver af netop ham, og vi har store forventninger.
Det kan godt være, at han er optimistisk, men vi har forventninger om, at han kommer hjem med et ordentligt forhandlingsmandat, og om, at der sker noget på det her område, og at det sker nu.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-23:
Tak for det.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti i lang tid har ønsket det, der ligger bag forespørgslen her, nemlig at komme længere ind på dommernes banehalvdel generelt og i det hele taget.
Det er ikke så mange år siden – det var i starten af den her folketingsvalgperiode – at Dansk Folkeparti også kritiserede en nyudpeget højesteretsdommer, fordi man syntes, at det ikke lige var ham, der skulle være udpeget.
Derfor vil jeg godt høre, hvad Dansk Folkepartis holdning er: Burde der være nogle dommere, der havde bestemte politiske synspunkter, som Dansk Folkeparti var med til at udpege?
Eller hvor stopper ligesom Dansk Folkepartis tilgang til at bevæge sig ind på domstolenes banehalvdel?
Peter Skaarup (DF), 2021-03-23:
Vi udpeger sådan set en del dommere allerede nu.
Jeg ved ikke, om hr. Kristian Hegaard er klar over det, men det er jo via domsmands- og nævningesystemet, hvor de politiske partier og også andre ud af deres midte indgiver navne, der så indgår som dommere i sagerne – ikke juridiske dommere selvfølgelig. Men det er vigtigt, at vi har et folkeligt element i forbindelse med vores domstole.
Det ændrer så bare ikke ved, at når vi taler sammen om de her ting med de dommere, som er valgt blandt de politiske partier af befolkningens midte, ja, så er det tydelige og klare indtryk, når man deltager i sager, at den praksis, man har – altså det, man har besluttet sig for på forhånd – er den cirkastraf, det giver for det pågældende forhold, og at den praksis bare er, som den er.
Der er det klart, at hvis vi for alvor skal få dommerne til at forstå, at vi mener det her alvorligt – vi har jo signaleret det mange gange i forskellige sammenhænge – så skal vi have minimumsstraffe ind, for dermed siger vi, at den praksis, der er, er ryddet af vejen.
Jeppe Bruus (S), 2021-03-23:
Som jeg sagde, er jeg også stødt på domme omkring voldtægt, som jeg synes ligger meget lavt.
Jeg kan ikke stå her – det er heller ikke min opgave at gøre det – og gå ned i det, men som princip i forhold til at anvise normalstraffen er det jo sådan noget, jeg sådan set synes er en god idé, når vi gør det, både når vi reviderer lovgivning, og når vi laver lovgivning.
Peter Skaarup (DF), 2021-03-23:
Vi skal nok have akkrediteret nogle højesteretsdommere, og jeg tror, det er fuldstændig rigtigt, som hr. Kristian Hegaard siger, uden at jeg lige kan huske det helt bestemt.
Men det er sådan set ikke så afgørende her.
Det afgørende her er, om vi som politikere herinde vil udpege vores dommere, ligesom vi kender det fra USA, og det har vi jo ikke nogen planer om.
Der har vi et udmærket system i dag.
Det, der så bare er sagen, er, at vi ikke accepterer, at den praksis, der er ved domstolene, er det endegyldige svar på, hvor en straf skal ligge, men at vi herindefra for nogle bestemte forbrydelser, som vi i særlig grad vil sige skal straffes hårdt, fastsætter en minimumsstraf.
Det er det, man har gjort med hensyn til drab, og det er det, man har gjort med hensyn til våbenbesiddelse, og nu foreslår vi, at man også gør det med hensyn til voldtægt og andre alvorlige områder, hvor det er vigtigt, at Folketingets vilje og dermed befolkningens vilje sættes igennem.
Peter Skaarup (DF), 2021-03-23:
Jeg synes selvfølgelig, det er godt, at regeringen synes, at den intention, vi har med forespørgslen, sådan set er rigtig nok, og at man på den måde er imødekommende.
Det, der så er vigtigt, hvis man har den holdning, er jo så også, at der er overensstemmelse mellem det, man siger, og det, man gør.
Der må jeg sige, at det jo ikke nytter ret meget at sende ting, som der skal gøres noget ved nu, til hjørnespark.
Hvis vi f.eks. tager straffen for voldtægt, kan man se, at gennemsnittet er under 3 års fængsel.
Jeg tror faktisk, at de fleste danskere er overrasket over, at vi straffer det så forholdsvis mildt.
Strafferammen er 8 års fængsel og i skærpende tilfælde 12 års fængsel.
Men i dag straffer man med i gennemsnit under 3 års fængsel.
Er hr. Jeppe Bruus ikke enig med mig i, at når der finder en voldtægt sted, så er det fuldstændig utilstedeligt, at man ikke straffer det hårdere end de ca. 3 års fængsel, man i dag straffer det med?
Jeppe Bruus (S), 2021-03-23:
Jeg vil sige, at der er mange af de voldtægtsdomme, jeg har set gennem tiden, hvor jeg tænker, at det godt nok var lavt.
Jeg kender altså ikke præcis strafniveauet, men jeg er sådan set enig i, at der har været mange domme igennem tiden, hvor jeg har tænkt, at det var godt nok i den lave ende af en dom.
Vi har f.eks. med vanvidskørsel – i virkeligheden et meget godt eksempel på det, vi også drøfter i dag – med den fælles aftale, vi har lavet, jo netop indskærpet, hvad strafniveauerne skal øges til.
Det er ikke minimumsstraffe, men det er trods alt en indskærpning om strafniveauerne.
Så den måde at arbejde på er jo meget bekendt.
Peter Skaarup (DF), 2021-03-23:
Nu er det jo ikke, fordi voldtægtssager og strafferammer og sagsbehandlingerne og sådan noget på det område ikke har været debatteret i Folketinget igennem de sidste år.
Faktisk indgik regeringen en meget omtalt aftale med de røde partier, hvor man fuldstændig glemte straffe for voldtægt.
Og som det ser ud nu, gør man det jo fortsat.
Man siger, at der kommer et udvalgsarbejde – det er jo fint nok med udvalgsarbejder – men vi har altså den udfordring lige nu, at det krænker rigtig mange danskeres retsbevidsthed, at man straffer voldtægt så relativt mildt, og at det endda er sådan, at der er folk, udenlandske statsborgere, der begår voldtægt i Danmark, og som vi ikke engang udviser.
Kan hr. Jeppe Bruus ikke se, at der er et problem her?
Der er et gab mellem befolkningens retsbevidsthed på den ene side og så de straffe, der kommer ud af domstolenes mund.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-23:
Tak for det.
Jeg er enig i, at lægdommersystemet er rigtig godt, og det, der jo rent faktisk sker i praksis, er, at partierne kan indstille nogle navne, og så vil det ved senere lodtrækning blive afgjort, hvem der så bliver udvalgt.
Men der er noget, jeg godt kunne tænke mig at spørge ind til, og som ordføreren jo ikke svarede på.
I Højesteret er der jo f.eks. ikke nogen lægdommere.
Synes Dansk Folkeparti, at dommerne i højere grad skal vælges ud fra, hvilke politiske synspunkter de har?
Dansk Folkeparti har jo tidligere kritiseret, hvilke dommere der indimellem udnævnes.
Er det Dansk Folkepartis politik, at der skal være dommere med bestemte politiske synspunkter?
Peter Skaarup (DF), 2021-03-23:
Det er jo meget godt, hvad Nye Borgerlige siger her.
Problemet er bare, hvis det betyder – og det er jo så det, som jeg hører – at vi stadig væk har de her lave straffe.
For der kan jo ikke opnås enighed om det, som hr. Lars Boje Mathiesen siger.
Det er derfor, at Dansk Folkeparti siger: Okay, for voldtægt er det ikke 3 års fængsel, som det er i dag, nej, der er det 6 års fængsel, og så er det udvisning, altid, hvis man begår voldtægt og ikke er dansk statsborger.
Der kunne jeg godt tænke mit at spørge – nu har vi jo fremsat et forslag til vedtagelse – om Nye Borgerlige vil støtte 6 år som minimum for voldtægt og altid udvisning, hvis man ikke er dansk statsborger.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-23:
Nye Borgerliges politik har i 5 år været, at udlændinge skulle udvises konsekvent efter første dom.
Så det kan nok ikke komme som en overraskelse, at vi støtter det.
Jeg er ikke sikker på, at der faktisk står noget om udvisning i den vedtagelsestekst.
Det mener jeg faktisk ikke der gør.
Det er en af de ting, vi tænkte vi godt ville have tilført derpå.
Men vi går gerne pragmatisk ind i det, for vi mener, at der er nogle af de her straffe, der er for lave.
Så længe vi stadig væk giver rum til, at vi ikke får de her sager, hvor der er en ekskone, der kan smide sin mand 3 år i spjældet, fordi hun er blevet sur på ham.
Simon Kollerup (S), 2021-03-23:
Nej da, selvfølgelig ikke.
Det er det, jeg siger: Vi skal jo finde ud af en måde, synes jeg, at gøre det her på, hvor vi godt kan have fyrværkeri nytårsaften, men hvor det bliver på en måde, hvor vi hjælper hinanden med at prøve at få de her ulykkesstatistikker til at gå ned.
Det handler både om oplysningskampagner; det handler om kontrolindsats over for fyrværkeri med fejl i, som jeg faktisk syntes kører som en fornuftig offensiv fra Sikkerhedsstyrelsen; og så handler det også om, at anvendelsesperioden er begrænset.
De ting i kombination kan sikkert styrkes yderligere, men nej, selvfølgelig er det ikke gode tal, og dem skal vi hjælpe hinanden med at få ned.
Men jeg tror bare ikke, at et totalforbud mod fyrværkeri til private nytårsaftener er vejen frem.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-03-23:
Det er jeg selvfølgelig glad for at ministeren anerkender ikke er acceptabelt.
Jeg tænker, at der også kunne være den mulighed, at man lavede nogle fyrværkeristeder rundt i de større byer, eller også i mindre byer, hvor man har professionelle til at fyre det af.
Men noget helt andet er lyden, altså den belastning, som fyrværkeri giver i forhold til de høje lyde.
Der er både mennesker, som er psykisk sårbare og særlig lydfølsomme, og det gælder også mange dyr, altså rigtig mange dyr, og vi opdager det jo specielt i forhold til vores kæledyr, men det gælder også dyr i naturen, som er hårdt belastet af lyden.
Det hjælper jo ikke nødvendigvis en hel masse for dem, at det er i en kortere periode.
Simon Kollerup (S), 2021-03-23:
Nej, men der er rigtig mange forskellige grupper, både mennesker og dyr, som vi skal tage hensyn til og vise hensyn.
Det skal vi alle sammen, når vi fejrer nytår og tænker på, hvordan vi gør det.
Og jeg vil så sige, at jeg altså tror, at det her med, at anvendelsesperioden er så begrænset, som den er, har en betydning, fordi du ikke skal høre på fyrværkeri ude på din gade eller tæt på, hvor du har dine kæledyr, helt fra den 1. december, men at det er henne i slutningen af december, altså at det er koncentreret omkring nytår.
Og der synes jeg, man har fundet en fornuftig balance.
Så kan vi sikkert gøre mere i forhold til kontrol og kampagner osv., og det må vi jo prøve at undersøge, så vi udviser en god adfærd over for hinanden, når vi skyder nytåret ind.
Malte Larsen (S), 2021-03-23:
Mange tak.
I Danmark har vi jo den stærke og glædelige tradition, at vi ved hvert årsskifte kan fejre det nye års komme med flot fyrværkeri på himlen.
Det skal vi holde fast i.
Men som det fremgår af beslutningsforslaget, medfører fyrværkeriet også gener.
Derfor blev der i 2014 indført de gældende regler, der sikrer, at perioden, hvor der kan købes og affyres fyrværkeri, er begrænset, og at der er forskel på salgs- og affyringsperiode.
Den begrænsede periode for salg og anvendelse af fyrværkeri er særlig vedtaget af hensyn til personer og dyr, der oplever gener ved fyrværkeri.
Forskellen på salgs- og affyringsperioden sikrer gode og fleksible muligheder for at købe fyrværkeri som forbruger, men sikrer også, at de erhvervsdrivende, der sælger fyrværkeriet, kan leve op til de sikkerhedsmæssige krav, der f.eks. er til transport og opbevaring.
Hvad angår skader som følge af fyrværkeri, skal det naturligvis tages meget alvorligt.
Ved det seneste årsskifte har vi set et betydeligt fald i antallet af tilskadekomne i forbindelse med fyrværkeri, faktisk det laveste i 25 år.
Det skyldes formentlig en styrket og målrettet kommunikationsindsats med kampagner, ligesom produktkontrol og tilsyn er vigtigt med henblik på at opspore tilfælde, hvor fyrværkerileverandører ikke lever op til de pågældende krav.
I stedet for et fuldt forbud mod salg af fyrværkeri til privat brug synes vi, det er vigtigt, at der skabes en balance mellem hensynet til de gener, fyrværkeri på den ene side kan medføre, men også de glæder, det på den anden side giver.
Det bidrager de gældende regler og Sikkerhedsstyrelsens indsats med kommunikationskampagner og produktkontrol og tilsyn til.
Socialdemokratiet kan derfor ikke støtte op om forslaget.