runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-12-17:
Mange tak.
Og det kan godt være, at det er en fortælling, vi gerne vil skabe hernede, men der er nogle familier, hvor man kun snakker grønlandsk, og hvor man kun har boet i Grønland, og hvor man ikke nødvendigvis har været andre steder i verden.
Og der synes jeg også, det er vigtigt at fortælle deres sag og repræsentere deres stemme i Folketinget, i forhold til at man fra dansk side også forstår, at vi er nødt til at videreudvikle, og at vi også er nødt til at forstå hinanden for at kunne sikre, at vi kan have det her meningsfulde rigsfællesskab.
Det er ikke kun historie – der er også en nutid, hvor der er et stærkt ønske om, at man skal være selvstændig på sigt.
Men det er ikke i den nærmeste fremtid.
Så der er flere forskellige stemmer, kan man sige, i Grønland, som vi jo prøver at repræsentere ved to personer.
Og der er også nogle, hvor der ikke er de her slægtskaber med f.eks. en dansk familie.
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-17:
Tak til ministeren for talen.
Jeg mener, vi i hvert fald kan starte med at konstatere, at der er tale om et nybrud her, hvor vi siger, at børn mister en rettighed med baggrund i forældrenes handlinger.
Det er jo en anden tilgang, end vi plejer at have, både i forhold til det som retsstat, men også i forhold til det menneskesyn, vi normalt har, når det handler om børns rettigheder, nemlig at vi altid skal varetage barnets interesser.
Men i forbindelse med det svar, som ministeren lige gav til hr. Kristian Hegaard, kunne jeg godt tænke mig spørge, om ministeren ikke kan se, at det virker lidt dobbelt, når man siger, at hvis barnet har et dobbelt statsborgerskab, så forudsætter vi bare, at der er en anden stat, som kan varetage barnets interesser.
Hvad, hvis nu den anden stat har samme tilgang, som ministeren har, og har et ønske om at fratage barnet også det statsborgerskab?
Bliver det ikke en mærkelig situation at sætte barnet i?
Og burde Danmark ikke netop sige, at i og med at det er et barn, der er født af forældre med et dansk statsborgerskab, så har den danske stat selvfølgelig en forpligtelse?
Nils Sjøberg (RV), 2019-12-17:
Jeg er helt enig med ordføreren for Dansk Folkeparti i, at det er lidt generende, når der bliver talt i salen.
Men må jeg samtidig gøre opmærksom på, at vi jo netop gik til finanslovsforhandlinger med regeringen, på et tidspunkt hvor regeringen ikke havde sat penge af til psykiatri, regeringen havde ikke sat penge af til ældre på nogen områder, regeringen havde ikke sat penge af til demens.
Der var mange områder, der skulle løftes, og der er heller ikke nogen tvivl om – som sundheds- og ældreministeren også har gjort opmærksom på – at der blev kæmpet nogle hårde slag, og der blev gjort meget for at løfte det her.
Men det, der er blevet løftet, er der ingen tvivl om at Dansk Folkeparti og oppositionen har været med til at skubbe til, og jeg vil i al beskedenhed sige, at det har Det Radikale Venstre i høj grad også.
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-17:
Tak for svaret.
Men jeg fandt bare ikke ud af, hvad svaret egentlig var.
Hvilke initiativer havde man med?
Havde man et ønske om, at der skulle afsættes flere midler?
Havde man et ønske om, at antipsykotisk medicin skulle nedsættes, eller hvor er vi henne?
Nils Sjøberg (RV), 2019-12-17:
Fru Karina Adsbøl nævner jo selv et par af tingene.
Men et par af de emner, vi bl.a. lagde vægt på, var forskellige nye typer boliger, altså hvordan man kan etablere boliger, så folk kan bo trygt i deres bolig – også hvis de eksempelvis kommer i en situation, hvor den ene af ægtefællerne bliver dement – og man så kan hjælpe på anden vis.
Det, vi har lagt vægt på, er en hel sammenhæng i, hvordan man kunne skabe et bedre liv for mennesker, ikke kun på et bestemt område, men på en række områder, og i høj grad også for ældre på det her område.
Jane Heitmann (V), 2019-12-17:
Tak for det, og tak for talen.
Den 1. marts sidste år fremsatte fru Kirsten Normann Andersen et beslutningsforslag, B 116, hvor man pålagde den tidligere regering, og nu citerer jeg, at udarbejde et lovforslag, der skal sikre, at kommunerne skal kompenseres økonomisk i forhold til væksten i antallet af ældre pr. kommune, under forudsætning af at kommunerne faktisk øger deres udgifter på ældreområdet.
Jeg går ud fra, at det her stadig væk er SF's politik, altså at man i kommunerne kun skal have penge, hvis man øger udgifterne til ældreområdet.
Så jeg vil bare spørge SF, hvornår man genfremsætter det her beslutningsforslag.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-12-17:
Det tror jeg vi kommer til, for forslaget har en lidt større dimension end det, ordføreren lige læser op, nemlig at vi også rigtig gerne vil fortsætte med at arbejde for, at vi kan arbejde mere med fast personale.
Altså, relationer betyder noget i ældreplejen, og det giver rigtig god mening, hvis man også har mulighed for at tilrettelægge arbejdet på en måde, hvor det er det samme personale, der kommer igen og igen.
Så forslaget er ikke glemt, det er gemt til det tidpunkt, hvor vi er klar til at fremsætte det igen.
Jane Heitmann (V), 2019-12-17:
Derfor er det jo superspændende, at det er SF's politik, at man sådan set kun skal have penge via kommuneaftalen, hvis man samtidig afsætter penge til ældreområdet.
Så jeg tillader mig bare at spørge igen, for jeg kan forstå, at det stadig væk er SF's politik: Hvornår bliver det her beslutningsforslag fremsat igen?
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-17:
Tak for det.
Nu sagde ordføreren jo, at ordføreren var enig med Dansk Folkeparti i forhold til det her område.
Og det er rigtig, rigtig godt.
Men nu er det jo sådan, at Dansk Folkeparti aldrig er gået ind i et forhandlingslokale til finansloven eller reserven uden at have ældreområdet med – om det var værdighedsmilliarden, puljer, bedre køkkener, hyggelige plejehjem eller andet.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvad har De Radikale haft med på ældreområdet til finanslovsforhandlingerne i denne ombæring?
Nils Sjøberg (RV), 2019-12-17:
Knap 90.000 danskere har demens.
400.000 danskere er nærtstående personer til personer, der har demens – en mor, en far eller en ægtefælle.
Vi står med andre ord med en meget stor udfordring på demensområdet.
Det fremgår med al tydelighed af Sundhedsstyrelsens rapport om ældres sundhed og trivsel fra februar i år.
Rapporten fra Sundhedsstyrelsen nævner ikke demenssygdom med et eneste ord.
At demens er en realitet, at demens er en del af hverdagen, er til gengæld tydeligt for det ægtepar, der har levet sammen i 50 år, hvor manden eller konen får demens.
Dag for dag mister man sin ægtefælle mentalt.
Dag for dag oplever man som sygdomsramt at kunne mindre og mindre, og i dag dør hver femte af demens i Danmark.
Jeg vil godt erkende, at jeg også frygter for at få demens eller at miste en af mine nærmeste til demens.
Det er derfor ikke uden grund, at WHO omtaler demens som den fjerdestørste årsag til forringet livskvalitet grundet sygdom – det er for personer over 70 år.
8 ud af 10 plejehjemsbeboere lider af en demenssygdom, og hver eneste dag behandles mellem 30.000 og 35.000 demenspatienter for deres sygdom på danske plejehjem.
Ligesom demens ikke omtales i rapporten om ældres sundhed og trivsel, så indgår demens faktisk kun to gange i den tidligere regerings aftale om reformer for fremtidens sundhedsvæsen.
Begge steder er det i forbindelse med uddannelse, og det er jo sådan set godt, at der bliver lagt vægt på uddannelse.
For mig er det afgørende, at demens medtages i en ny sundhedsreform i langt større omfang.
Vi Radikale har kæmpet for at få penge til demens på finansloven, og det er lykkedes, men det er langtfra godt nok.
Ventetider på demensudredning skal ned, vi skal have bedre behandling til demenspatienter på plejehjem, og der er brug for øget forskning i demens.
Med de nødvendige investeringer vil den nationale demenshandlingsplan 2025 give nogle fantastiske resultater.
Det er helt afgørende at satse på forebyggelse.
Derfor ser jeg frem til, at Sundhedsstyrelsen kommer med sine anbefalinger til de tværsektorielle forløb for behandling af mennesker med demens.
Anbefalingerne har vi nu ventet på i foreløbig et år.
Det er svært at forstå, for der er brug for handling nu.
Der er brug for forskning og en erkendelse af, at demens er en folkesygdom, som vi må investere i at bekæmpe.
Lad os samarbejde om at løfte en af vor tids største udfordringer – på tværs af partierne, på tværs af blokkene.
Birgitte Vind (S), 2019-12-17:
Nu kan jeg jo ikke tale for regeringen, men jeg kan da sige, at de 3 initiativer jo er 3 meget centrale initiativer, som ministeren også var inde omkring, og som jo folder sig rigtig fint ud.
Der er jo sådan set 3 mål, men der er 12 initiativer.
Jane Heitmann (V), 2019-12-17:
Jeg anerkender, at man ikke kan svare på vegne af regeringen.
Jeg havde bare sådan en idé om, at man nok havde noget dialog i Socialdemokratiet, men det har man så i hvert fald ikke om lovkataloget.
Så jeg kan jo stille spørgsmålet til ministeren ved lejlighed.
Så lad mig spørge i forhold til initiativerne i demenshandlingsplanen: Mener Socialdemokraterne virkelig, at vi er i mål med kompetenceløft af personalet?
Mener Socialdemokraterne virkelig, at vi er i mål i forhold til at reducere mængden af antipsykotisk medicin – bare for nu at nævne to eksempler?
Birgitte Vind (S), 2019-12-17:
Det er jo netop derfor, at vi har sat ind på de her områder.
Så nej, vi er absolut ikke i mål, og det er jo også det, jeg afsluttede med at sige.
Det her er et skridt på vejen.
Der er et stort arbejde at gøre ude i kommunerne, i regionerne og i samarbejde med os.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-12-17:
Jeg tror, det vigtigste lige nu er at holde fast i, at der endelig er afsat penge, så man kan følge med den demografiske udvikling – godt og vel; det er mere, end tilfældet har været igennem de sidste 4 år.
Det er og bliver en forudsætning for, at man overhovedet kan lave noget fornuftig ældrepleje.
Nils Sjøberg (RV), 2019-12-17:
Jeg vil gerne sige tak til ordføreren for at rejse den her debat.
Det er rigtig vigtigt.
Jeg synes, det var rart, at ordføreren og jeg deltog i det arrangement om pårørende.
Der er ikke nogen tvivl om, at når 30 organisationer går sammen om at beskæftige sig med pårørende og sætter særlig fokus på det, så er det, fordi det at være pårørende til en syg, og særlig til en dement, kræver utrolig meget.
Jeg vil gerne spørge ordføreren om, hvordan man vil sikre normeringerne på plejehjemmene, og om der er mulighed for, at det overhovedet vil hjælpe demente.
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-17:
Det er helt sikkert, at normeringen skal være på plads.
Men jeg kan i hvert fald sige, at der, hvor jeg har siddet med ved bordet i forhold til reserven, har jeg kæmpet for ældreområdet, også for, at der ikke skulle tages midler fra ældreområdet.
Man snakker om kommunerne og om, at de er gode til at prioritere de her midler.
Det kan vi så diskutere, men det har vi hørt i dag, altså omkring det kommunale selvstyre.
Kommunerne har så sandelig en forpligtelse til at sikre, at der er nok personale ude på plejehjemmene og ikke mindst også i hjemmeplejen.
De skal sikre en værdig omsorg.
Man har ikke mindst som leder en forpligtelse til at sikre, at der er et ordentligt arbejdsmiljø for dem, der arbejder ude i plejesektoren.
Nils Sjøberg (RV), 2019-12-17:
Det glæder mig.
Der er ikke mange områder, hvor Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre kan blive enige om ret meget, men netop på det her område vil jeg gerne have lov til at kvittere for at vi er helt enige.
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-17:
Jamen selv tak.
Det er godt, hvis man kan blive enige om lidt en gang imellem.
Jane Heitmann (V), 2019-12-17:
Jeg hører en masse ord fra ministeren, men ikke noget svar.
Nu prøver jeg bare at spørge igen: Vil regeringen støtte B 116, hvis SF fremsætter det – når de fremsætter det?
Det har vi jo lige hørt SF's ordfører tilkendegive; ja, de genfremsætter beslutningsforslaget.
Støtter regeringen det?
Magnus Heunicke (S), 2019-12-17:
Som sagt er regeringens svar på det spørgsmål – om man skal følge med demografien, altså at vi får flere ældre – at ud over de kommuneaftaler og finanslovsaftaler, som er blevet indgået, og som skal til at virke pr. 1. januar, at lave en decideret velfærdslov.
Hvis man slår op i det papir, som partierne omkring regeringen lavede, nemlig forståelsespapiret, vil man også kunne se, at det står helt klart skrevet dér, at der er en enighed om, at pengene skal følge med.
Og det er det, der er vores svar, ikke et beslutningsforslag.
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-17:
Tak for det.
Først og fremmest tak til ministeren for talen.
Og jeg vil sige til ministeren, at hvis ministeren får brug for en ven, vil Dansk Folkeparti hjertens gerne hjælpe ministeren på det her område.
Vi har tidligere sagt, at klippekortordningen skal indskrives i lovgivningen – det synes ministeren ikke – og det samme gælder omsorg.
Grunden til, at vi har rejst debatten, er jo, at der også har været en del kritik fra Ældre Sagen, altså dem, der er talerør for de ældre, bl.a. med artiklerne »Finanslov 2020: Hvor blev ældreområdet af?« og »Finansloven svigter de svageste ældre«.
Derfor er det vigtigt at have fokus på det her, men ét er pengene, noget andet er, hvordan man så bruger de penge, der er.
For de skal selvfølgelig gå til det, de skal gå til.
Desværre er der så ikke så mange øremærkede midler til området her.
Men det er den ene ting, altså hvordan vi sikrer det.
Så vil jeg gerne spørge ind til det, ministeren nævnte i sin tale tidligere, nemlig den stofselesag, man kunne læse om i Ekstra Bladet.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren tænker, at der skal være et forbud mod at anvende stofseler.
Magnus Heunicke (S), 2019-12-17:
Jamen tak til Dansk Folkeparti.
Jeg følte det, ligesom jeg var med i sådan en Carole King-sang, da der blev spurgt, om jeg havde brug for en ven.
Det har vi jo alle sammen en gang imellem, så det kan da godt være, det kommer til at ske igen.
Hvad angår spørgsmålet om øremærkning, puljer osv., vil jeg anbefale, at man lytter lidt til Liberal Alliance – det er jo også en ny ting for mig at sige – hvad angår synspunktet om, at de gode meninger i en pulje nogle gange kan blive til et puljetyranni.
Det lyder også fint, når man siger øremærkning, men det skal jo så dokumenteres, der skal ansøges, og man skal på den måde bruge enormt meget tid på at lave papirarbejde frem for at lave arbejde sammen med de ældre, sammen med vores demente, som det handler om her.
Så jeg er altså ikke som udgangspunkt tilhænger af, at vi på den måde sætter tilliden ud af kraft.
Men der tror jeg nu, at man må være ærlig at sige, at der må Folketinget også gribe i egen barm, for det går jo ikke, hvis man den ene måned skærer ned på velfærden, på vores ældres velfærd – det er jo det, der er sket indtil det her halvår – og så går der en måned, og så putter man nye penge ind i et gabende tomt hul, og så siger man herindefra, at nu er alt løst.
Og det er det jo ikke, for budgetterne er jo altså mindre, end hvad de bør være, ude i vores kommuner.
Det er præcis derfor, jeg hele tiden vender tilbage til vores kommuneaftale, for det er altså første gang, at man følger med demografien, i forhold til hvad man har gjort de sidste 4 år tilsammen.
Jane Heitmann (V), 2019-12-17:
Tak for det.
Jeg vil godt på vegne af Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti og Venstre sige tak til mine gode kollegaer for en rigtig fin debat og tak, fordi I er mødt så talstærkt op.
Der er ikke nogen tvivl om, at vi alle sammen brænder for demensområdet – det kan jeg jo høre – og jeg er rigtig glad for at høre flere nævne, at vi skal have fokus på aflastningstilbud, at vi skal have fokus på at nedbringe forbruget af antipsykotisk medicin, og jeg tror faktisk også, at der var flere, der nævnte kompetenceløft hos personalet – det personale, som skal passe på vores demente og drage omsorg for, at de har det så godt som muligt.
Så jeg vil blot kvittere for en rigtig fin debat – tusind tak for den – og sige glædelig jul.
Søren Espersen (DF), 2019-12-17:
I den her forbindelse opererer man ikke med gråzoner militært.
Det er bare så enkelt.
Det er en kendsgerning, at USA ikke vil lade det kæmpe landområde ligge brak.
Man vil være der.
Så i øvrigt, når man så henviser til NATO: Hvad har Grønland gjort for NATO?
Jeg siger bare, at når USA laver baser på Grønland, er det en del af NATO's forsvar.
Når USA har baser i Tyskland, er det en del af NATO's forsvar.
Jeg hører ikke tyskere bede amerikanerne om penge, samtidig med at de har baser.
De bliver nærmest rædselsslagne, når amerikanerne gerne vil trække sig væk fra baserne.
Men det her er altså ikke en gråzone.
Det er militært.
Og så: Hvad har Grønland gjort for NATO?
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-17:
Ja, det er jeg bekendt med.
Jeg rejste selv sagen over for ministeren, så jeg har fulgt med i det.
Jeg spørger, om ministeren vil ændre noget på området, altså i forhold til om man trænger til – jeg ved godt, at vi har indgået en aftale for nylig omkring magtanvendelse – at kigge på det med stofseler igen.
Noget andet er, at ministeren siger, at det kan være lidt træls med puljetyranni og øremærkning, men det er vi jo somme tider nødt til herindefra, hr. minister, og hvorfor er vi så det?
Det er vi, fordi vi kan se, at når vi vil de gode intentioner på ældreområdet, er det bare ikke det, der sker; så kan det være, at man prioriterer en kunststofgræsplæne eller noget andet frem for de varme hænder.
Jane Heitmann (V), 2019-12-17:
Tak for det.
Jeg har to ultrakorte spørgsmål: Hvorfor vil man kun prioritere tre initiativer i demenshandlingsplanen?
Og hvorfor er der ikke nogen lovforslag på ældreområdet i lovkataloget?
Magnus Heunicke (S), 2019-12-17:
Jeg tror, man skal være varsom med at lytte.
Når en ordfører fra Venstre udlægger SF's politik for velfærd, er det lidt som at høre en vis herre læse Bibelen.
Jeg tror, at den fremstilling her er helt ved siden af skiven.
Som jeg forstår SF's ordfører og de svar, der blev leveret fra talerstolen fra SF's side, så var det jo netop for at sikre, at pengene følger med, og det var det, der var den helt store debat, da SF fremsatte forslaget under den tidligere regering: Skal pengene følge med, når vi får flere ældre, eller skal vi have nedskæringer?
Det er jo det, der sker nu.
Derfor er det, at den her regering står fast på, at vores svar på det er, at der ud over de ting, vi har nævnt her, er den her velfærdslov, som sikrer, at vi følger det, der lyder så bureaukratisk, nemlig det demografiske træk, som jo betyder, at når vi bliver flere ældre, skal der også være penge til, at vi har ordentlig ældrepleje.
Jane Heitmann (V), 2019-12-17:
Nu hørte vi tidligere, at SF vil genfremsætte deres beslutningsforslag B 116, som jo skal pålægge regeringen at lave et lovforslag, som sikrer, at kommunerne skal kompenseres økonomisk i forhold til væksten i antallet af ældre pr. kommune, under forudsætning af at kommunerne rent faktisk øger deres udgifter på ældreområdet.
Og vi har jo spurgt utallige gange i forhold til den her kommuneaftale, hvad der så er prioriteret konkret til de ældre.
Og det har vi ikke kunnet få svar på.
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-17:
Tak for det.
Jeg fik næsten svaret her på falderebet, hvor Enhedslistens ordfører sagde, at kommunerne var spændt hårdt op.
Jeg tænker jo, at det var regeringen før den forrige regering, under Helle Thorning-Schmidt, der med Bjarne Corydon stod i spidsen for budgetloven.
Det var jo en regering, som Enhedslisten støttede.
Jeg ville nemlig have spurgt ind i forhold til budgetloven, og om Enhedslisten så vil fremsætte et beslutningsforslag om budgetloven.
Eller har Enhedslisten haft det med inde ved de her finanslovsforhandlinger, at man bliver nødt til at kigge på budgetloven?
Enhedslistens ordfører vil måske komme det lidt nærmere?
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-17:
Det vil jeg gerne.
Det er i forhold til den budgetlov, der er vedtaget.
Men vi kommer ikke til at stemme for en videreførelse af budgetloven og de økonomilofter, der ligger der.
Det er jo sådan, at det er en væsentlig hindring for, at vi kan investere i velfærden, at der bliver lagt et loft over de udgifter, man må have i den offentlige del af økonomien.
Derfor vil vi selvfølgelig fortsætte kampen mod budgetloven og de økonomilofter, der er en følge deraf.
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-17:
Jeg ved ikke, om jeg skal forstå det sådan, at der vil komme et ændringsforslag fra Enhedslisten til finansloven.
Den skal debatteres i morgen, og så kommer der jo en række ændringsforslag, men det kan være, at ordføreren vil svare ja eller nej til det.
Det sidste spørgsmål, jeg har til ordføreren, er om de her finanslovsforhandlinger: Hvad tog Enhedslisten præcis med ind til bordet?
Vi har hørt ret meget om minimumsnormeringer og børnene.
Der er ikke nogen, der udadtil har talt de ældres sag i de her finanslovsforhandlinger.
Så hvad havde Enhedslisten med ind til bordet i finanslovsforhandlingerne?
Og det er ikke i forhandlingerne om reserven, der sad jeg selv med.
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-17:
Først lige til det om budgetloven: Som jeg sagde tidligere, kommer vi selvfølgelig til at stemme for, at vi øger loftet i den budgetlov, der er vedtaget.
I forhold til finansloven er det jo sådan, at vi ser finanslov, økonomiaftaler og forhandlinger om socialreserven under et.
Derfor har det været helt afgørende for os denne her gang at sikre, at vi ikke fortsætter udhulningen af den kommunale økonomi, og dermed sikre, at det demografiske træk som minimum bliver dækket.
Derefter skal vi i gang med at udbygge velfærden.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-12-17:
Tak for det.
Fra Nationalt Videnscenter for Demens kan vi jo se tallene, som også er blevet nævnt før, nemlig at 36.000 mennesker over 65 år er ramt af demens – efter hvad vi ved, men formodentlig er det i virkeligheden 82.000.
Tallet er stigende, og også under 65 år er der mange mennesker, der er ramt af demens.
Der er formodentlig 400.000 mennesker, som lever med en person, der er ramt af demens, og mennesker dør af demens.
Vi er i Alternativet glade for udmøntningen af reserven med de 244 mio. kr. til opfølgning af demenshandlingsplanen med de 12 konkrete initiativer, hvoraf jeg lige vil nævne et par stykker, som jeg synes er gode.
Det er fast tilknytning af læger til plejehjem, hjemlighed på plejehjemmene og målet om at få nedbragt den antipsykotiske medicin, hvor der er et udviklingsprojekt.
Vi ved, at en del af de 23 initiativer, som var igangsat i handlingsplanen, har haft god virkning, bl.a. værktøjskassen, som her i januar måned blev vidensdelt i både København, Aarhus og Aalborg, hvor personalet kunne komme ind og høre om de redskaber, der var deri.
Der er jo mange ting, som har brug for penge, men der er også ting, som man kan gøre bedre ved at få inspiration udefra og vidensdele med hinanden.
Det kan f.eks. være samtalegrupper, hjælpekort, bøger med rådgivning til både personale, men også til familier.
Og noget af det, som jeg også synes vi skulle have mere fokus på, er vidensdeling i almindelighed, men også i forhold til udlandet, f.eks. Holland, som har demenslandsbyer.
Det kan vi bruge helt eller delvist.
Så er der selvfølgelig generelt brug for en uddannelse, og der er det fint, at der er puljer, kommunerne kan søge.
Det er klart, at der fortsat er brug for et kraftigt udviklingsarbejde her, for det er en meget belastende sygdom at blive ramt af, og det er også en meget belastende sygdom, ens pårørende bliver ramt af.
Vi støtter det forslag til vedtagelse, som blev læst op af den socialdemokratiske ordfører, Birgitte Vind.