runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-12-08:
Vores socialordfører lagde jo netop det her ud på de sociale medier, fordi der igen var kommet et horribelt eksempel på, hvad der foregår, og hvad der er af afgørelser.
Nu har jeg ikke taget min mappe med op, men jeg har også en tyk mappe liggende med henvendelser fra borgere, der får nogle helt forkerte afgørelser, og det strider imod alt, hvad jeg står for.
Det strider også imod alt, hvad vores socialordfører står for, og det var derfor, hun lavede opslaget i første omgang.
Men det er klart: Vi bliver også nødt til at kigge ind i, hvordan vi får løst det her, og det er der, hvor jeg ønsker, at man går i dialog med regeringen, og at vi, alle Folketingets partier, får sat os ned uden kameraer på og får kigget ind i, hvordan vi løser det her.
For det er klart, at det heller ikke nytter noget, at vi bare sender en milliardregning videre til kommunerne, uagtet hvor gode og sympatiske forslag det er.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-12-08:
Jeg er helt enig i, at vi ikke bare skal sende regningen ud til kommunerne.
Problemet er bare, at vi skal længere end bare at snakke; vi bliver nødt til at handle.
Derfor vil jeg så gerne høre, hvad det er, Venstre gerne vil, for så er vi da meget optaget af at se, om der er noget, vi kan arbejde sammen om for at hjælpe på forholdene for mennesker med handicap.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-12-08:
Vi kan sætte os ned i morgen, hvis det skal være.
Lad os da sætte os ned.
Vi har haft høringer her i forrige uge, og vi har haft masser af henvendelser fra organisationer.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig også at sætte mig ned med ordføreren fra SF og med alle andre og ikke mindst med regeringen og finde ud af, hvordan vi får løst det her.
Og nu skrev jeg lige hurtigt ned, hvad ordføreren nævnte i foregående spørgsmål, og netop et varslingssystem, som der allerede er på nogle områder i dag, synes jeg også kunne være interessant at kigge ind i, altså om der er et eller andet der, som vi mangler, men som ikke er med i den nuværende lovgivning.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-12-08:
Men altså, statsminister, der har ikke på noget tidspunkt manglet opbakning fra Folketinget.
Der har massivt manglet inddragelse fra regeringens side, og det har vi beklaget herinde, og når vi gør det, er det en kritik af regeringen.
Det er ikke en kritik af myndighederne, det er ikke en neddrosling eller en nedprioritering af folkesundheden, men det er en oprigtig bekymring, fordi vi, der sidder herinde, nu engang er ret demokratisk minded .
Så det er sådan set blot for at sætte en streg under, at der er ikke er nogen modsætning mellem folkesundhed og folkestyre, og jeg ved godt, at det er der, statsministeren vil lægge sit svar, men det er ikke det, som jeg vil spørge om.
Det, som jeg gerne vil spørge om, er i forhold til en ny artikel i B.T., hvor man jo kan læse, at der i den redegørelse, som Miljø- og Fødevareministeriet har lavet til Folketinget, mangler nogle oplysninger undervejs.
Den mangler jo f.eks. oplysninger om, at den daværende fødevareminister allerede den 6. november deltog i et møde om den manglende lovhjemmel.
Det rejser jo så spørgsmålet, om vi så kan stole på resten af det, der står i redegørelsen.
Det tror jeg ikke vi kan, og nu nævnte jeg Statsministeriet og statsministerens stabschef før.
Mette Frederiksen (S), 2020-12-08:
Altså, jeg forstår ikke behovet for mistænkeliggørelse.
For ét er den politiske diskussion, og den skal der være plads til, men vi ser jo også i Danmark nu, hvad vi ikke har oplevet tidligere, mistænkeliggørelse af myndigheder, og det er ikke noget, vi er velkendt med i Danmark.
Tværtimod har vi på tværs af skiftende regeringer og på tværs af skiftende politiske flertal sådan set altid respekteret myndighederne og myndighedspersoner.
Så det er godt også at få det på plads.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-12-08:
Tak til formanden.
Jeg vil gerne spørge statsministeren konkret til det, som B.T. afdækker.
Er det et korrekt forløb, som det er beskrevet i B.T.?
Mette Frederiksen (S), 2020-12-08:
Jeg kan kun gentage, hvad jeg allerede har sagt: Selvfølgelig er der kommunikation på tværs af ministerierne, alt andet ville være mærkeligt.
Det er den enkelte ministers ansvar, hvad man siger, og hvad man gør, i Danmark; det følger af de gældende regler, vi har.
Der er lavet en redegørelse omkring det her forløb, og Folketinget overvejer stadig væk, hvilken undersøgelse der skal være.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-12-08:
Jamen det er jo lidt fantastisk.
For jeg spørger jo ikke, hvad der er normalt, jeg spørger, hvordan det foregår mellem særlige rådgivere.
Det er statsministeren fuldt bekendt, at vi har haft en stor diskussion om de særlige rådgiveres placering i forhold til embedsmændene.
Vi havde det også før corona.
Så det her er ikke alene en coronarelateret diskussion, men det er jo en diskussion om, hvordan sådan noget foregår.
Det får vi i et folketingssvar sidste efterår i det her Folketing.
Så hvordan kan det lade sig gøre, at statsministerens stabschef så alligevel giver et go eller et ikkego på en bestemt formulering af, hvad den daværende fødevareminister skal ud at svare offentligheden i en sag, hvor der er tvivl om, om regeringen har håndteret sagerne inden for lovens rammer?
Og kan statsministeren ikke forklare, om det forløb, der er beskrevet i B.T., er korrekt?
Det må da være forholdsvis enkelt, og jeg går ud fra, at statsministeren har gjort sig bekendt med det, hvis ikke på daværende tidspunkt, så i hvert fald efterfølgende.
Mette Frederiksen (S), 2020-12-08:
Nej, jeg kan klart afvise, at jeg har læst B.T.'s artikler, heller ikke i den her sag.
Det har jeg simpelt hen ikke.
Men jeg kan jo sige, at der er lavet en redegørelse omkring det her forløb, og hvis man ønsker at stille spørgsmål til Fødevareministeriet, skal man gøre det til Fødevareministeriet.
Så bliver jeg simpelt hen nødt til at sige, at den der mistænkeliggørelse er mig uforståelig, og selvfølgelig er der dialog på tværs af ministerier, inklusive særlige rådgivere.
Selvfølgelig er der det.
Det vil der også være i fremtiden.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-12-08:
Men statsministeren har jo tidligere i den her diskussion gjort det klart, at stabschefen i Statsministeriet agerer på vegne af statsministeren, og derfor har statsministeren her over for Folketinget sagt, at der ikke er noget kontroltab for Folketinget, for det er statsministerens ansvar, hvad stabschefen foretager sig.
Så når jeg spørger til, hvad det er, stabschefen foretager sig over for fødevareministeren eller Fødevareministeriet i den her sag, og statsministeren ikke kan sige noget om det, så må det jo være stabschefen, der agerer på egen hånd.
Hvordan kan det så forekomme, at der nu er afdækket mails fra stabschefen til fødevareministerens særlige rådgiver med en instruktion på, hvordan man skal forholde sig over for offentligheden?
Det er da det, man forstår ved en instruktion, altså en instruktionsbeføjelse.
Der er altså nogle ord her, hvor der ligesom er et eller andet galt.
Altså, kan statsministeren ikke godt se, at man skal rykke ud med en forklaring, der er bedre end at sige: Ingen kommentarer?
Den holder ikke længere.
Mette Frederiksen (S), 2020-12-08:
Nej, det er den enkelte minister, der står til ansvar både for sine handlinger, skulle jeg til at sige, og sine udtalelser.
Sådan er det i den her regering, sådan er det i alle regeringer.
Alt andet ville da være mærkeligt.
For at vende tilbage til den anden diskussion: Jeg har ikke rejst tvivl om nogen som helst.
Jeg synes, det er vigtigt, vi samarbejder.
Jeg vil gerne have alle partier bag coronaindsatsen, både den sundhedsfaglige del, hjælpepakker og alt det arbejde, vi i øvrigt tilvejebringer her.
Det har været nogle meget, meget hårde uger, hvor der også er voldsomme ord, der er fløjet igennem luften, og nu fornemmer jeg også, at der er en – jeg ved ikke, hvor bred den er – i hvert fald bred vilje til, at vi står sammen om at få Danmark igennem den her krise.
Og jeg kan egentlig godt lide referencen tilbage til marts måned, for med så mange smittede, som vi har i dag, og det, vi har set de seneste dage, risikerer vi, at epidemien kommer ud af kontrol, hvis ikke vi får bragt smitten ned nu.
Så tusind tak for opbakningen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-12-08:
2020 har været et vanvittigt år, og jeg forstår faktisk godt, hvis rigtig mange danskere er dødtrætte af corona og også lidt af 2020.
Vi har mistet – det er der mange der har – sagt farvel til levebrød og jo også helt konkret til livsværk og afstået fra mange af de ting, der bringer os liv og lykke.
Men der er flere ting, jeg gerne vil sige tak for, for jeg synes ikke, at tak er et ord, vi bruger så tit.
Statsministeren har lige brugt det, og tak for det.
Det kunne vi godt gøre mere.
Så for det første tak til alle i Danmark, for uden danskernes sunde fornuft havde vi ikke klaret os så godt igennem corona.
Nu stiger smittetallene igen, og vi skal bide tænderne sammen igen, som det også bliver sagt, og det ved jeg at vi kan.
Men også tak til statsministeren for at håndtere det på en måde, så Danmark klarer sig bedre igennem end så mange andre.
For det andet her også tak til oppositionslederen, hr. Jakob Ellemann-Jensen.
Men min tredje og største tak skal altså gå til både røde og blå.
Tak, fordi vi i 2020 faktisk har vist, at vi kan det brede samarbejde – at det kan bruges til at finde rigtige løsninger på nogle virkelige problemer.
Men det kræver også, at vi får Danmark på sporet.
Det kræver, at vi passer på økonomien, og at vi sikrer tryghed om job.
Her er det afgørende, at der er mennesker nok, og derfor vil jeg bede statsministeren bekræfte, at de 11.000, som kommer til at mangle som arbejdskraft på grund af tidlig pension, vil blive fundet til næste år, også hvis det viser sig, at de ikke alle sammen kan findes via såkaldte andengenerationsreformer.
Mette Frederiksen (S), 2020-12-08:
Tak også, både for det spørgsmål og for den kommentar.
Jeg er enig i grundanalysen: Det har været et svært år, og vi er ved at være trætte af den her situation.
Nu er der en masse mennesker ude i virkelighedens verden, som i løbet af i dag skal få tingene til at fungere i en ny virkelighed.
Ude på skolerne skal børnene fjernundervises, restauranterne skal lukke ned, og teatrene kan ikke få lov til at gennemføre deres juleforestillinger.
Altså, uden for det her hus har danskerne jo vanvittig travlt med at håndtere coronakrisen og få tingene på plads, og der er det godt, at vi får sagt tak til hinanden, og det er i øvrigt også godt, at vi nu får noget positiv energi ind i diskussionerne, for hvordan skal vi ellers klare os igennem en vinter?
Det er jeg grundlæggende enig i.
I forhold til beskæftigelsen er der to ting, jeg gerne vil sige.
Så langt, så godt.
Så er det helt rigtigt, at fordi vi nu endelig får gennemført en værdig tilbagetrækning til de nedslidte og i øvrigt også nogle andre ting, kommer vi til at trække nogle folk ud af arbejdsstyrken, og det skal jo så opvejes af nogle andre beslutninger.
Det har vi ment hele tiden fra regeringens side, og det gør vi selvfølgelig fortsat.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-12-08:
Ser statsministeren med det så en mulighed for, at der på det område kunne laves brede aftaler for at finde de 11.000, og jo gerne flere, i varig beskæftigelse, så vi også skaber tryghed fremadrettet om en ansvarlig økonomi?
Mette Frederiksen (S), 2020-12-08:
Ja, bestemt.
Vores udgangspunkt er jo altid, at vi gerne vil have brede aftaler.
Vi har jo lige prøvet det i forbindelse med omlægningen af bilparken.
Der lykkedes det ikke at få en bred aftale, men det lykkedes så heldigvis eksempelvis med Nordsøen.
Så jeg synes bestemt, vi skal efterstræbe det.
Vi kigger jo i forskellige retninger.
Vi vil rigtig gerne have mange flere kvinder med ikkevestlig baggrund i arbejde i Danmark.
Jeg synes, vi dér både har nogle økonomiske udfordringer, men vi har simpelt hen også nogle sociale, menneskelige udfordringer, ved at der er for mange, der står uden for arbejdsmarkedet og dermed ikke bidrager til det danske samfund på arbejdsmarkedet.
Vi kigger på det, der hedder andengenerationsreformer, som er sådan et meget politisk begreb, men som handler om f.eks. at få nedbragt sygefraværet, få sikret, at der er nogle, der kan gå fra deltid til fuldtid, og i øvrigt få indrettet bl.a. vores offentlige arbejdsmarked på en klogere måde.
Vi skal også videre med næste etape af en grøn skattereform; det vil vi da også gerne bruge til, at der er flere, der kommer i arbejde.
Så vi kigger flere forskellige steder hen, og selvfølgelig bør vi have et fælles mål i Folketinget om, at så mange danskere som overhovedet muligt hver morgen står op og har et arbejde.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-12-08:
Tak for den bekræftelse.
Til sidst vil jeg gerne med afsæt i erkendelsen af behovet for at komme til bunds i minksagen høre, om statsministeren kan tilslutte sig behovet for, at vi får en grundig undersøgelse, som er parlamentarisk forankret, så Folketinget får lidt bedre hånd i hanke med den i øvrigt til enhver tid siddende regering.
Mette Frederiksen (S), 2020-12-08:
Jeg vil sige, at jeg glippede selv en smule med øjnene i går morges, da nyheden gik ud om, at der måske alligevel var lovhjemmel til beslutningen i november måned, og da en række professorer stillede sig bag det.
Der bliver hele tiden tilføjet nye aspekter til den her diskussion, skal jeg love for.
Vi har sagt fra starten, at vi bakker op om en uvildig undersøgelse oven på de redegørelser, som regeringen selv er kommet med, og diskuterer fortløbende, hvordan det så præcis skal indrettes.
Det her er jo en lille smule anderledes end så mange andre forløb, fordi den her regering til forskel fra andre vedkender sig, at det er os, der har begået en fejl.
Det har vi ikke lagt skjul på på noget tidspunkt.
Men ja til et fortsat samarbejde.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-12-08:
Hvor er det godt, når politikere kan sige undskyld – først til godhavnsdrengene og nu til eksperimentbørnene på Grønland.
Så tak for det til statsministeren.
Jeg vil gerne indlede med derudover at sige tak for samarbejdet til Det Radikale Venstre, Socialdemokratiet, Enhedslisten og Alternativet om at lave en fantastisk finanslov, som viser en ny retning for Danmark, en grøn retning og en retfærdig retning, som viser, at vi faktisk kan løse krisen på en anden måde, end hvis det havde været de blå, der havde siddet med magten.
Og fordi der faktisk er forskel på rød og blå krisepolitik, vil jeg også gerne høre statsministeren, om statsministeren vil være med til at gøre noget for nogle af de børn, der har det allersværest.
Man skal jo som bekendt høre sandheden fra børnene, og i går hørte vi sandheden fra Emilia, som stillede et spørgsmål på pressemødet for Børneavisen.
Coronakrisen rammer de børn, der allerede har det svært.
Men vi må alligevel spørge os selv om, om vi har et godt nok svar til Emilia.
Hvis man besøger facebookgruppen Næstehjælperne, bliver man i hvert fald i tvivl.
En mor fortæller, at hun har 2 kr. tilbage på kontoen til resten af måneden.
Hun har brug for hjælp, hvis der skal holdes jul.
En anden mor har mistet sit arbejde, og nu skal hun holde jul uden at give en gave til sin 3-årige datter – 3 år og en jul uden gaver.
En tredje mor søger om bleer, konserves og frugt og grønt til sine to børn på 1 og 4 år.
Og jeg kunne fortsætte.
Så mit spørgsmål til statsministeren er: Når vi nu i forbindelse med endnu en nedlukning skal forhandle hjælpepakker, vil statsministeren så være med til, at vi kan kigge på en hjælpepakke til de her helt særlige børn?
Mette Frederiksen (S), 2020-12-08:
Jeg siger jo ikke: Ingen kommentarer.
Jeg har redegjort for, hvad jeg ønsker at sige til den her sag.
Jeg ændrer jo ikke forklaring af, at jeg bliver spurgt tre gange om det samme spørgsmål.
Selvfølgelig er der dialog på tværs af ministerierne.
Det ændrer ikke på, at det er den enkelte minister, der har ansvaret.
Det er nu engang sådan, lovgivningen er i Danmark.
Derfor, når Folketinget ønsker at føre kontrol, skal Folketinget føre kontrol, hvad man jo også gør i den her sag, i forhold til den enkelte minister.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-12-08:
Ingen grund til det, for det har vi gjort hele tiden, og det vil vi blive ved med at gøre.
Vi tager det alvorligt, vi har hele tiden taget det alvorligt.
Jeg ved godt, at der er nogle, herunder statsministeren, der har skabt tvivl om det.
Det er der ikke nogen grund til.
Når jeg spørger om det med statsministerens stabschef, er det jo ikke for at undre mig over, at man koordinerer mellem ministerierne.
Det synes jeg er klogt, det synes jeg er betryggende, og det har vist sig i den seneste tid måske også at være lidt overraskende.
Men jeg er nødt til at spørge, om det er normal praksis, at stabschefen i Statsministeriet fuldstændig detaljeret fortæller fagministre, ressortministre, hvad de skal sige, hvad de skal mene.
Er det stabschefen i Statsministeriet, som med statsministerens instruks fortæller de enkelte ministre, hvad de må sige, hvad de må mene om hvad som helst?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-12-08:
Mange tak.
Som grønlandske folketingsmedlemmer arbejder vi knap 4.000 km væk hjemmefra.
Det fordrer en særlig kreativitet af os, når vi gerne løbende vil inddrage vores bagland hjemme i Grønland, særlig her i coronatiden.
Heldigvis har vi de sociale medier, og som led i forberedelsen til dagens spørgetime gav jeg mine følgere på Facebook mulighed for at være folketingsmedlem for en dag og for at komme med input til spørgetimen.
Der kom 200-300 gode bud fra Grønland, og til en start skulle jeg hilse statsministeren og sige tusind tak for det fantastiske arbejde i forhold til at bekæmpe corona, og jeg skulle give dig en stor albuehilsen – også fra følgerne i Grønland.
Rapporten om eksperimenterne er blevet offentliggjort i dag, og statsministeren har netop annonceret, at hun gerne vil give en undskyldning til eksperimentbørnene.
Det er vi fra IA rigtig, rigtig glade for.
Mange af de bud, som jeg modtog, handlede netop om den her undskyldning, og undskyld, at jeg bliver en lille smule rørt, men jeg vil gerne inderligt sige tak for, at du har modet til give den her undskyldning.
Jeg talte med en af personerne, der var en del af eksperimentet, tidligere i dag, og jeg er ikke i tvivl om, at det er en glædens dag for dem i dag.
I rapporten berøres også kort de adoptanter – 250 adoptanter – der også blev en del af noget, der lignede et eksperiment, og dem synes vi også det er vigtigt at sikre retfærdighed for.
Der er mange i Grønland, der ikke oplever et ligeværd, når vi lader tankerne glide hen imod de mørke kapitler i vores fælles historie, og i min optik står de også i vejen for ligeværdigheden mellem vores to lande.
Derfor vil jeg indlede med at spørge statsministeren om, hvad hun vil gøre for fortsat at styrke ligeværdigheden i rigsfællesskabet.
Mette Frederiksen (S), 2020-12-08:
Tak for det spørgsmål.
Det er hjerteskærende historier med gruppen af eksperimentbørn.
Der er jo ikke ret mange tilbage, og vi kan lige så godt sige det, som det er, nemlig at selv om de i virkeligheden ikke er ret gamle, er langt de fleste allerede afgået ved døden for tidligt.
Og rigtig mange af de her børn fik et dårligt liv efterfølgende, fordi de mistede kontakten til det, de kom af, og deres rødder.
Jeg vil anbefale alle at læse den historiske udredning, der er blevet lavet.
Den er tankevækkende, og det er et mørkt kapitel i vores historie, og ligesom vi har mørke kapitler i dansk historie, hvad angår varetagelsen af nogle af de mest udsatte børn og unge, gælder det også i samarbejdet omkring eksperimentbørnene, som de ofte bliver kaldt.
Så jeg er glad for, at vi har fået den udredning lavet, og jeg tror, at det er en vigtig del af svaret på det spørgsmål, der bliver stillet her: Hvordan forsoner vi os?
For vi har en fantastisk historie sammen i rigsfællesskabet – Danmark og Grønland imellem, men der er også mørke kapitler.
Noget er gjort i den bedste mening, men jo ikke desto mindre med smertefulde konsekvenser for de mennesker, der har været involveret.
Jeg må sige efter mange samtaler med grønlændere om lige præcis det her spørgsmål, at jeg nok selv er nået dertil, at jeg tror, at den eneste vej, i forhold til hvordan vi forsoner os med fortiden, er, at vi tør se den i øjnene, at vi får den beskrevet ordentligt, og at vi også som i dag får givet en undskyldning til de seks, der er tilbage fra eksperimentet der fra starten af 1950'erne.
Det tror jeg også er en vigtig forudsætning for at kunne få det ligeværdige forhold, som vi skal have.
I hverdagens politiske samarbejde er forholdet jo ligeværdigt.
Jeg mener, at vi har et stærkt rigsfællesskabssamarbejde i dag, og vi styrker det nu på udenrigspolitikken, men vi bliver nødt til at se vores historie i øjnene.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-12-08:
Mange tak.
Jeg er enig.
I kommentarerne, som jeg modtog fra Grønland, er der en klar bekymring.
Det er ikke en ny bekymring, men en meget alvorlig bekymring.
Det handler om den uvidenhed, som man godt kan opleve i det danske samfund, når det kommer til Grønland.
Jeg siger det med al respekt og ikke for at klandre den enkelte, men for at løfte det op på et politisk niveau.
Den uvidenhed er med til at skabe stereotyper, og den er med til at marginalisere befolkningsgrupper – helt konkret også Grønland og grønlændere i Danmark.
Sociale problemer bliver for nogle danskere det fulde billede af os, der kommer fra Grønland, og det gør ondt.
Derfor vil jeg også spørge statsministeren: Hvad kan vi gøre for at styrke viden om Grønland i det danske samfund?
Mette Frederiksen (S), 2020-12-08:
Jeg er faktisk meget enig i det, der bliver sagt her, nemlig at der er for mange stereotyper omkring grønlændere i Danmark.
Man kan se det, og man kan høre det.
Vi får også ofte beskrivelser af det.
Det går, må man sige, meget præcist på det, der bliver rejst her i spørgetimen i dag, nemlig at man kommer til at tro, at mange grønlændere i Danmark har sociale problemer og – for at sige det, som det er – drikker for meget, og noget af det er velkendt fra gadebilledet.
Der er mange sandheder i det her.
Langt de fleste grønlændere, der bor i Danmark, lever helt almindelige, gode liv med job og med uddannelse.
Vi har også en gruppe af grønlændere i Danmark, og de er i øvrigt meget, meget velkomne, kære medborgere, som ikke har det godt.
Dem synes jeg faktisk ikke vi evner at passe godt nok på, og for ofte overlader vi dem til de vilkår, der er på gaden.
Så her synes jeg, at vi skal gå på to ben.
Vi har behov for en forstærket social indsats.
Det gælder i min egen hjemby, Aalborg, hvor vi har mange grønlændere med sociale udfordringer, og det gælder få meter herfra på Christianshavns Torv og andre steder, men i forhold til den brede del af den grønlandske befolkning er det, som vi gør lige nu, at udfordre stereotyperne og dogmerne og at anerkende alt det, som vores grønlandske medborgere kommer med.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-12-08:
Mange tak.
Det hjælper jo ikke på fordommene.
Derfor mener vi også, at det ikke kun handler om viden og at sikre mere viden, men det handler også om at tage hånd om de reelle problemstillinger, der er.
Beskæftigelse af grønlænderne er et område, som regeringen direkte kan påvirke, og som vi er meget optaget af fra IA's side.
Med en pulje på kun 2 mio. kr., som vi tidligere fik afsat, har vi faktisk rigtig gode succeshistorier både fra Aalborg og fra Odense, på trods af at der har været corona.
I Aalborg forventer man at få ansat omkring 100 grønlændere i forskellige stillinger på baggrund af den indsats, som vi har været med til at sikre her i Folketinget, men pengebevillingen udløber her senere på året.
Hvordan ser statsministeren på mere målrettede initiativer rettet netop imod den her gruppe af sårbare grønlændere i Danmark?