runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-11-20:
Tak skal du have, formand.
Vi behandler i dag et lovforslag, der har til formål at skabe hjemmel til at videreføre de særlige rammer for støj, som er nødvendige for at opretholde den nuværende drift af Københavns Lufthavn i Kastrup.
Konkret foreslås det, at transportministeren får bemyndigelse til efter forhandling med ministeren for byer og landdistrikter og miljøministeren at fastsætte regler om de overordnede rammer for støjudledning for lufthavnens drift.
Det er i praksis en videreførelse af de regler, vi kender fra det nuværende støjcirkulære.
Det er ikke noget, vi generelt tager let på, men vi må også være realistiske.
Københavns Lufthavn er en kritisk infrastruktur for Danmark, både for erhvervsliv, turisme og vores internationale forbindelser.
Derfor støtter Danmarksdemokraterne lovforslaget.
Vi forventer naturligvis, at der fortsat arbejdes på støjdæmpende tiltag og dialog med de berørte områder, men rammerne skal være på plads.
Tak for ordet.
Leila Stockmarr (EL), 2025-11-20:
Tak for det.
Jeg vil fortsætte der, hvor SF tog fat.
Jeg kunne godt tænke mig at høre Socialdemokratiet, om man mener, at det her forslag vil give borgerne mere eller mindre indflydelse på fastsættelsen af niveauet for, hvor meget man kan leve med, at der kommer af støj, som vil påvirke livskvaliteten for borgere på Amager.
Vil det her forslag betyde mere eller mindre magt til, at Christiansborg eller den relevante minister kan fastsætte støjniveauet?
Og hvis Socialdemokratiet fastholder, at det ikke er tilfældet, at der vil være mindre høringsret, mener Socialdemokratiet så, at de høringssvar, der er kommet både fra Tårnby og Dragør Kommune, er misvisende?
Thomas Jensen (S), 2025-11-20:
Jeg vil prøve at gentage, at vi med det her lovforslag sætter rammerne for, hvordan ministeren kan formulere et udkast til en bekendtgørelse, som skal miljøvurderes og sendes i høring.
Det er rigtig gode demokratiske muligheder for, at borgerne i Dragør og Tårnby kan gøre indsigelse og komme med kommentarer til de støjforslag, der kommer i bekendtgørelsen.
Så til spørgsmålet, om der kommer mere indflydelse til borgerne, vil jeg sige, at de har den samme indflydelse, nemlig at man kan deltage i en høringsproces.
Det synes jeg er et rigtig godt princip, vi har i dansk lovgivning.
Derudover vil ministeren jo også have den samme indflydelse som i dag, nemlig at ministeren kan udsende en bekendtgørelse.
Så på den måde er det egentlig status quo i forhold til ministerens beføjelser og indflydelsen, og jeg synes, det er nogle gode rammer for indflydelse, der er til borgerne i den her sag.
Leila Stockmarr (EL), 2025-11-20:
Jeg synes ikke, jeg fik svar på mit spørgsmål.
Er ordføreren decideret uenig i de høringssvar, der er kommet fra de kommuner, der repræsenterer de borgere, der lider under den massive støj fra Kastrup Lufthavn?
Thomas Jensen (S), 2025-11-20:
Jeg vil sige det samme til fru Leila Stockmarr, som jeg sagde til fru Lisbeth Bech-Nielsen: at vi skal passe på, at vi ikke stikker borgerne i Dragør og Tårnby blår i øjnene.
Altså, med det her lovforslag sørger vi for, at ministeren får mulighed for at formulere en bekendtgørelse.
Den skal miljøvurderes, og den miljøvurdering skal sendes i høring.
Det er at give borgerne og Dragør Kommune og Tårnby Kommune god mulighed for at komme med input og indsigelser til den her bekendtgørelse, der bliver formuleret.
Så på den måde lytter jeg også til Dragør og Tårnby Kommuner, og jeg har også bemærket, at de fastslår, at lufthavnen er en rigtig, rigtig vigtig arbejdsplads for deres kommuner.
Peter Juel-Jensen (V), 2025-11-20:
Tak for det, formand.
Med lovforslaget foreslås det at skabe hjemmel til at videreføre de særlige rammer for støjudledningen fra Københavns Lufthavn, Kastrup, som er nødvendige for at opretholde den nuværende drift af lufthavnen.
Lovforslaget betyder ikke, at lufthavnen kan støje mere, men viderefører den eksisterende ordning, hvor der fastsættes særlige regler for rammerne for lufthavnens støjudledning, som er nødvendige for at bevare den nuværende drift af lufthavnen.
Lovforslaget bemyndiger transportministeren til efter forhandling med miljøministeren og minister for by og landdistrikter at fastsætte nærmere regler for rammerne om lufthavnens overordnede støjforhold.
Københavns Lufthavn er bynær og har stor samfundsmæssig betydning i kraft af de forbindelser til omverdenen, som den skaber.
Vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at nedbringe de miljømæssige gener forbundet med at bo nær stor infrastruktur, men vi skal også samtidig tage hensyn til det samfundsmæssige behov.
Det tror jeg faktisk vi alle sammen er enige om på tværs af partier i Folketinget.
Det er ikke længe siden, at Transportudvalget forsøgte at bringe lufthavn og naboer sammen for at skabe en dialog, men også for at kigge hinanden i kortene, således at man kunne forventningsafstemme og så finde de bedst mulige måder, både for at støje og møge mindre.
Den dialog, som vi har skabt der, synes jeg selvfølgelig vi som politikere i Folketinget skal følge løbende op på, men det var også mit klare indtryk, da vi forlod mødet ude i lufthavnen mellem lufthavnen og naboer, at der var bygget en form for en bro, men jeg synes da ikke, at vi skal stoppe her.
Lad os prøve at følge op på den gode dialog, som vi har været med til at skabe rammerne for.
Venstre støtter lovforslaget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-11-20:
Er det i forhold til det her konkrete lovforslag, som giver ministeren en bemyndigelse, så Venstres ordførers vurdering, at den bemyndigelse også indebærer en tilsidesættelse af den støjhandlingsplan, der implementerer EU-direktivet?
For det tror jeg de fleste vil være ret interesserede i at høre: Får ministeren nu en bemyndigelse til at tilsidesætte et EU-direktiv, som skulle implementeres i den støjhandlingsplan, som blev iværksat af Miljøstyrelsen i 2024?
Jens Joel (S), 2025-11-20:
Først og fremmest vil jeg sige, at Brians historie jo, som jeg hører den, og jeg kender den ikke indgående, er et eksempel på, at han har følt, at selvtilliden har lidt et knæk, og han i virkeligheden følt sig ramt på sin identitet, fordi han ikke kan varetage det arbejde, som han har været stolt af og glad for i rigtig mange år, og så er man kommet ind i et system, som har sagt: Du skal passe ind i en af de kasser, vi har, og vi kan ikke gøre andet for dig end at proppe dig i den kasse.
Det uværdige i Brians forløb har formodentlig været, at der har været meget lidt frihed til at kigge på Brian.
Så skal jeg måske have ordføreren til at specificere ydelsesdiskussionen her, for i beskæftigelsesreformen bliver der jo lavet om på de forløb, man har, men afbureaukratiseringen giver jo ikke ydelserne i sig selv.
Det er rigtigt i forbindelse med ressourceforløbsydelse f.eks., at hvis det ikke findes og man derfor er på kontanthjælp, indtil man bliver afklaret til førtidspension eller andet, så er der jo på kontanthjælp modregningsregler.
Jeg ved ikke, om det er det, ordføreren henviser til.
Men det er jo, kan man sige, et princip i kontanthjælpssystemet, som er gældende, både før og efter vi har haft den her diskussion.
Victoria Velasquez (EL), 2025-11-20:
Brian Larsen er 3F'er og arbejder fra Hedensted.
Han fik kilovis af frosne varer ned over sin krop.
Han overlevede, men arbejdsulykken gjorde, at han ikke kunne bruge sine arme og sine skuldre som før.
Han blev opereret i skuldrene osv., men desværre lykkedes det ham ikke at kunne fortsætte med at have et arbejde.
Når du er en stærk mand med en faglig stolthed river alene det i sig selv tæppet fuldstændig væk under dig.
Brian Larsen har været en af dem, som har stået frem og har fortalt om den oplevelse, han har haft, af ikke at blive grebet i jobcenteret, men tværtimod oplevet det modsatte, altså et meget uværdigt og respektløst forløb.
I fremtiden vil mennesker som Brian Larsen med den her reform komme til at stå med 0 kr. i indtægt.
På det tidspunkt fik han få år efter en førtidspension.
Derfor er mit spørgsmål til Socialdemokratiet: Hvorfor har I ikke været optaget af, at arbejdere som Brian Larsen skal blive grebet og ikke stå med 0 kr. i ydelse?
Jens Joel (S), 2025-11-20:
Fru Karin Liltorp sætter jo fingeren på punktet, nemlig at der er en stor, stor gruppe, også med andre problemer end ledighed og relativt langt væk fra arbejdsmarkedet, som fuldstændig, uanset om det er gået godt eller skidt, er mere eller mindre permanent parkeret uden for arbejdsmarkedet, i en situation, hvor vi har haft tusindvis af siders lovgivning.
Det har jo ikke hjulpet.
Derfor er det en helt legitim diskussion, som socialrådgiverne og andre rejser og siger: Friheden må ikke blive brugt til inaktivitet.
Den må ikke blive brugt til ikke at gøre noget får den ledige.
Det skal vi da blive ved med at diskutere.
Det skal socialrådgiverne blive ved med at diskutere.
Men det er også åbenlyst, at når vi skal spare penge, skal det jo ikke være på den indsats, som rent faktisk gør en forskel for at trække folk tættere på arbejdsmarkedet.
Så skal det jo være på den indsats, som man kun giver, fordi det står i reglerne, også selv om man ved, den faktisk ikke passer til den borger, der sidder på den anden side af bordet.
Karin Liltorp (ALT), 2025-11-20:
Så er der selvfølgelig nogle af os, der kunne have ønsket, at i stedet for at blive ved med at bevare sådan en massiv kontrol over de stærke ledige, hvilket man reelt gør, altså dem, der alligevel er ved at have fundet et job, så havde man brugt flere af pengene på dem, der er langt væk fra arbejdsmarkedet.
Derfor vil jeg også gerne spørge til, at socialrådgiverne netop kommer med deres bekymring om, at netop for dem, der er langt væk, har vi nu reduceret det til, at de behøver én samtale om året, og samtidig skærer man i indsatserne til dem, der ligger langt væk.
Altså, den gruppe, jeg troede beskæftigelsesreformen var til for, var faktisk de 20 pct., der var uden for arbejdsmarkedet, og den har været konstant siden 1980.
Tror ordføreren, at den her reform kommer til at ændre noget, selv om socialrådgiverne siger, at det ikke kommer til at rykke noget som helst, men at det tværtimod kan få den modsatte effekt?
Jens Joel (S), 2025-11-20:
I forlængelse af det, jeg også svarede hr. Karsten Hønge, er det jo legitimt at sige, at der er en frihed til, at der er nogle ting, vi ikke skal gøre.
Og jeg tror godt, vi kan blive enige om her, at man også har gjort ting, som mere var, fordi det stod i reglerne, end egentlig fordi man troede, det virkede.
Fru Karin Liltorp har fuldstændig ret i, at nu, når vi skal gøre det her billigere, er det jo afgørende, at det, vi fjerner, er det, som ikke har hjulpet dem, der er udsatte, eller de unge eller seniorerne, eller hvem det nu er, man har projekter for.
Der kan man sige: Vi kan ikke herindefra hundrede procent fjernstyre det, men det er klart, at det er den fordring, der ligger på kommunerne, og vi understøtter det jo så ved at sige: Det, I bliver belønnet for i kommunerne fremadrettet, er i virkeligheden, at jo bedre man er til at få folk i job, jo bedre kan det svare sig for kommunekassen.
I gamle dage blev de jo bare belønnet for, om de havde fulgt reglerne; så var det helt ligegyldigt, om folk kom i arbejde.
Derfor vil jeg sige: Hvis man er klog i den her situation, entrerer man jo lige præcis med nogle af dem, der er effektive til at løfte folk tættere på arbejdsmarkedet eller tilbage i arbejdsfællesskabet, og så sparer man de steder, hvor man egentlig mest har lavet aktiviteten, fordi det stod i reglerne.
Men det er da ikke nogen simpel øvelse.
Og vi bliver da nødt til at blive ved med at diskutere det.
Vi kan bare ikke løse det ved at lovgive os ud af det, vil være min påstand.
Karin Liltorp (ALT), 2025-11-20:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg kommer lige fra en konference, der tilfældigvis bliver holdt i dag.
Det er en masse socialøkonomiske virksomheder, som faktisk arbejder med at få folk i udsatte positioner ind på arbejdsmarkedet igen.
Og det er jo meget pudsigt, at den er der i dag.
De sidder alle sammen og er rædselsslagne for, hvordan den her reform kommer til at ramme dem, for jeg tror måske ikke, at ordføreren fik nævnt så tydeligt, at der i reformen desværre også ligger en milliardbesparelse på mange af de indsatser, der er, for folk på kanten.
Og de her socialøkonomiske virksomheder begynder allerede at se effekten af dem, fordi kommunerne er begyndt at opsige samarbejde, fordi de ved, de skal spare massivt.
Kan ordføreren sige noget for at betrygge dem, eller kan vi gøre et eller andet for at arbejde sammen om, at det ikke får den konsekvens, at de her virksomheder, der allerede har vist, at de faktisk lykkes med at få folk ind på arbejdsmarkedet, ikke behøver at frygte deres fremtid?
Jens Joel (S), 2025-11-20:
Det synes jeg er en rimelig diskussion.
Det er faktisk helt fair at rejse den, fordi det jo er en risiko.
I forhold til nogle af de unge, altså nogle af dem, og ikke nødvendigvis kun de unge, som er langt fra arbejdsmarkedet, har vi ekspertkommissioner og alt muligt, som har vurderet, at det ikke er one size fits all eller Christiansborgsyede forløb, som de har brug for.
De har brug for noget individuelt tilrettelagt.
De har mere brug for sådan nogle vurderinger af, hvad det er, de har brug for.
Derfor kan man sige, at det nuværende system ikke hjælper dem.
Men selvfølgelig skal vi være opmærksomme på det.
Det var derfor, jeg sluttede min tale med at sige til kommunerne: Nu får I ansvaret her; det skal I ikke bruge til at gøre ingenting; det skal I bruge til at gøre en forskel.
Peter Juel-Jensen (V), 2025-11-20:
Det, vi giver en bemyndigelse til her, er, at vi giver transportministeren en bemyndigelse til, at han efter forhandling med miljøministeren og ministeren for byer og landdistrikter kan fastsætte nærmere regler for lufthavnens overordnede støjforhold.
Men der bliver ikke tilsidesat nogen rettigheder over for borgere eller kommuner.
Karsten Hønge (SF), 2025-11-20:
Jeg synes nu alligevel, at jeg vil give fagbevægelsen ret i, at hvis man skal fjerne regler for at gøre tingene simplere og lettere at have med at gøre, er det mærkeligt, at man netop fjerner noget, man selv har fundet, i forhold til virksomhedspraktik og løntilskud.
Jeg vil spørge til en anden ting, hvor fagbevægelsen også er meget kritisk.
Sammen med Dansk Socialrådgiverforening, Dansk Psykolog Forening og en række andre er de kritiske over for afskaffelsen af de tiltag, der er målrettet unge, herunder en kontinuerlig indsats, og at unge omfattes af samme regler som andre kontanthjælpsmodtagere.
De mener jo her i deres høringssvar, at det kan betyde, at unge med behov for en indsats nedprioriteres.
Jeg kunne tænke mig at høre hr. Jens Joels holdning til det.
Jens Joel (S), 2025-11-20:
Derfor vil det jo altid være en afvejning, i forhold til hvor meget man skal rydde op i reglerne.
Det er også klart, at det er svært at vurdere fra Christiansborg, om de selvfundne praktikker, eller hvad det kan være, faktisk altid er reelle.
Derfor synes jeg sådan set, det er klogt, at man har en mulighed for at vurdere, om det her er et udtryk for, at man har fundet noget, som faktisk kan bringe en tilbage, eller om det er et udtryk for noget andet.
Der må man jo sige, at der også ligger en sagsbehandlervurdering, og der ligger også en socialrådgivervurdering i, om det her egentlig er det rigtige tilbud.
Hr. Karsten Hønge har jo ret i, at hvis folk ikke besværer – i gåseøjne – jobcenteret med at finde noget, kan det fremstå som en lettelse, men hvis det, de finder, ikke reelt er et udtryk for, at de ville blive bragt videre eller tættere på arbejdsmarkedet, så kan det også udgøre en udfordring.
Igen vil jeg sige, at det her jo grundlæggende set er et udtryk for, at vi skal flytte den vurdering lidt tættere på borgeren, for ikke at sige meget tættere på borgeren og meget tættere på sagsbehandleren, og ikke tættere på Christiansborg, fordi det kan være svært herindefra at gennemskue, hvad der egentlig er på spil i den konkrete sag.
Mogens Jensen (S), 2025-11-20:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag handler om noget, som jeg tror ligger os alle sammen meget på sinde, nemlig vores frivillige og vores gode foreningsliv og folkeoplysningsaktiviteter i Danmark.
Det frivillige arbejde, både i idrætten, kulturen, folkeoplysningen og mange andre sammenhænge, er på mange måder rygraden i vores samfund og i hvert fald i vores foreningsliv.
Det er her, vi lærer.
Det her, vi finder et sted, hvor vi kan bidrage både til hinandens og vores eget liv.
Men vi ved også og har konstateret gennem en årrække, at foreningslivet og de frivilliges arbejde er belastet af unødvendige bureaukratiske krav og administrative byrder.
I Socialdemokratiet mener vi, at det skal være lettere at engagere sig som frivillig, og at vi skal skabe bedre betingelser for vores frivillige kræfter, og med det her lovforslag tager vi et skridt hen imod det: netop mindre rigide regler og bureaukrati i folkeoplysningen og foreningslivet.
Det følger op på det regeringsudspil, vi er kommet med: »Mindre bøvl – mere fællesskab«, som blev lanceret i august i år med inspiration fra de anbefalinger, som stort set hele foreningslivet og det partnerskab, vi har lavet omkring det, er kommet med tidligere i år.
Med det her lovforslag lægger vi op til f.eks., at underskrivningen af tilskudsregnskaber forenkles, så det ikke er hele bestyrelsen, der behøver at underskrive et regnskab, men kun de tegningsberettigede, og det vil ofte være formand og kasserer.
Det kan lyde banalt, men det vil gøre det langt lettere for foreninger, og samtidig kan vi fastholde en god kontrol af området.
Det er en praktisk ændring, der grundlæggende giver foreningerne mulighed for at bruge deres tid bedre.
Herudover forbedrer vi også aftenskolernes vilkår.
I dag kræves det, at der indhentes fuldt personnummer på kursusdeltagere, som har bopæl i en anden kommune, og det kan, som reglerne er i dag, være administrative byrder og er det for både deltagere og aftenskoler.
Så det giver også aftenskolerne mulighed for at fokusere på undervisningen op på deltagernes behov.
Vi åbner også op for mere fleksibilitet i forhold til fjernundervisning, som giver aftenskolerne mulighed for at være langt mere relevante og nutidige i deres tilbud på det her område, og selvfølgelig vil det også være en fordel for dem, som ikke kan deltage i undervisning fysisk.
Så et stærkt foreningsliv skaber ikke kun værdi for den enkelte, men for os alle sammen.
Foreninger er med til at styrke vores sammenhængskraft, og derfor er det afgørende, at vi fjerner bureaukratiske barrierer.
Det er det her lovforslag et skridt i retningen af: et stærkere og mere fleksibelt foreningsliv og folkeoplysningsarbejde.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-11-20:
Så Venstre ville ikke synes, det er i orden, hvis støjhandlingsplanen, der blev sat i værk i 2024, bliver tilsidesat, eller at et EU-direktiv om støj bliver tilsidesat inden for den bemyndigelse, som ministeren nu får?
Det ville så ikke være i orden?
Peter Juel-Jensen (V), 2025-11-20:
Det vil jeg ikke stå og tage stilling til her på stående fod.
Men jeg er lidt uenig i den rækkevidde, som ordføreren fra SF mener at det her lovforslag har.
Leila Stockmarr (EL), 2025-11-20:
Det her er jo en alvorlig sag for de mange borgere, der bor ude på Amager, og som hver dag lider under den meget massive støj, som også er i vækst på Amager på grund af lufthavnens aktivitet, ikke mindst også fordi lufthavnen vækster ret ekstremt, må man sige.
Den 7. november blev der på 24 timer registreret over 400 klager fra borgere, der ikke kunne holde støjen ude på Amager ud.
Hvordan må det her lovforslag åbne op for muligheden for, at man kan dispensere fra at overholde grænseværdierne for, hvor meget støj der må være forbundet med lufthavnen i de boligområder, der ligger tæt på lufthavnen?
Hvordan mener Venstre at det her forslag kommer de borgere der lider under den massive støjforurening på Amager, til gode?
Peter Juel-Jensen (V), 2025-11-20:
Lovforslaget her betyder ikke, at lufthavnen kan få lov til at støje mere.
Men jeg er da enig med ordføreren fra Enhedslisten i, at støjen og udledningen af NOx osv. er en fælles udfordring, som vi hele tiden skal sørge for at finde de bedst mulige løsninger til.
Ordføreren var jo også selv med ude i lufthavnen og overværede både mødet med lufthavnen, men også med naboerne, og kunne se og høre om nogle af de ting, som lufthavnen sætter i værk for netop at lægge en dæmper på udledningen af NO x og af støj.
Så det er jo et løbende arbejde.
Men jeg må også være ærlig og sige, at det her er dansk kritisk infrastruktur, og at lufthavnen har ligget der i 100 år, og det har man jo vidst, når man er flyttet derud, og nogle af de eksempler, som vi hørte fra borgerne derude, var også hjerteskærende at høre for mig.
Men at lukke en lufthavn, som har en så stor betydning – og det kan vi også læse i høringssvarene fra kommunerne – er vi ikke klar til i Venstre.
Leila Stockmarr (EL), 2025-11-20:
Jeg var bestemt med til det møde.
Jeg har også været en af initiativtagerne til det møde, og jeg oplevede absolut ikke en enighed mellem, hvad lufthavnen siger de gør, eller hvad de ikke gør, og hvordan borgerne så oplevede situationen derude.
Lufthavnen kunne gøre langt mere for at minimere støjen og forureningen, bl.a. ved at flytte deres standpladser længere væk fra boligområder.
Det vil man ikke, fordi man tager hensyn til passagerernes komfort og til væksten i lufthavnen.
Zenia Stampe (RV), 2025-11-20:
Jeg ved, at aftenskoleforeningerne har sendt et forslag til ændringsforslag rundt blandt, tror jeg, alle ordførerne, hvor de ønsker større fleksibilitet.
Det er ikke, fordi jeg selv fuldstændig i detaljer kan redegøre for det, men jeg vil bare høre, om det er noget, regeringspartierne også har modtaget, og hvordan man forholder sig til det forslag.
Kim Valentin (V), 2025-11-20:
Jeg kan faktisk ikke huske, om jeg har modtaget det, men det mener jeg at jeg har.
Under alle omstændigheder ved jeg det jo godt, fordi jeg også er landsformand for LOF, og det glæder jeg mig til at diskutere under lovbehandlingen.
Tak til formanden.
Jeg må indrømme, at da jeg kiggede på L 75, tænkte jeg: Hvorfor har man ikke gjort det noget før?
Men nu gør vi det, og det er jo fint.
Det er jo fantastisk.
Vi ved det jo godt.
Hvis man får en gave, som man er glad for, men som kræver, at man skal lave rigtig, rigtig mange ting for at kunne udnytte den, så bliver det jo hurtigt til en hadegave.
Det er et problem for alle.
Det foregår også sådan i tilskudssystemet.
Eksemplet er jo, at hvis man får støtte for nogle få tusind kroner, skal man bare engagere en regnskabsmand eller en revisor, eller hvad det nu er, der skal lave sådan noget papirarbejde, og det koster halvdelen af det beløb, man modtager, så synes man, at det ikke hænger sammen.
Det her er jo bare et eksempel.
Det er bare for at forklare, hvad det er, vi gør med den her nye tilskudslov.
Ja, vi rydder op, og vi siger simpelt hen, at det skal være nemmere at give støtte, og at det skal være nemmere at modtage støtte, og så hæver vi den her grænse for, hvornår men så rent faktisk skal involvere en revisor og lave et regnskab.
Det er vi rigtig glade for i Venstre.
Vi støtter det her forslag.