Thyra Frank (LA), 2019-04-30:
Tak for det, hr. formand.
Tak for ordet.
Vi skal i dag behandle et beslutningsforslag fra SF.
Beslutningsforslaget er todelt.
Første del pålægger regeringen at fremsætte et lovforslag om et nedskæringsstop i ældreplejen med virkning fra 2020 og frem til 2023.
Anden del pålægger regeringen at kompensere kommunerne for væksten i antallet af ældre.
Regeringen kan ikke bakke op om forslaget.
Indledningsvis vil jeg dog gerne slå fast, at det er vigtigt både for mig som ældreminister og for regeringen, at ældre får en værdig pleje og omsorg, men at pålægge kommunerne et nedskæringsstop strider imod tanken om det kommunale selvstyre, som der jo ellers er bred opbakning til her i Folketinget.
Sådan som vi i dag har indrettet systemet, er det den enkelte kommune, der skal sikre en god og hensigtsmæssig tilrettelæggelse af den kommunale ældrepleje, som tager hensyn til borgernes ønsker og de lokale behov.
Det betyder bl.a., at den enkelte kommune har frihed til at beslutte, hvordan man i kommunen bedst løser de opgaver, som kommunen skal varetage f.eks. på plejehjemmene, og at den enkelte kommune lokalt må stå på mål for sine prioriteringer på området over for sine borgere.
I regeringen synes vi, det er fornuftigt, at det er kommunerne, som har til opgave at tilrettelægge en ældrepleje ud fra lokale forhold og ønsker.
Det er nu engang ude i den enkelte kommune, man kender sine ældre borgere og deres behov bedst.
Samtidig vil jeg gerne understrege, at kommunerne allerede i dag har en lovgivningsmæssig forpligtelse efter serviceloven til at yde den nødvendige hjælp og pleje til ældre borgere, som ikke længere kan klare sig selv.
Kommunerne skal således yde hjælp ud fra en social- og sundhedsfaglig vurdering af, hvad der fagligt er en ordentlig og forsvarlig pleje.
En god og værdig ældrepleje er efter min mening kendetegnet af respekten for det levede liv og for den enkelte borgers vaner og ønsker.
Samtidig skal plejen og omsorgen selvfølgelig også ydes ud fra en faglig viden, f.eks. om ældres funktionsniveau og trivsel.
Så har vi jo fra centralt hold i satspuljekredsen etableret et nationalt videncenter for værdig ældrepleje, der skal hjælpe med at understøtte en værdig ældrepleje lokalt ude i kommunerne.
For at give kommunerne fornuftige rammer til at sikre en god ældrepleje lokalt har vi også taget vores del af ansvaret i den arbejdsdeling, som vi nu engang har her i Danmark.
I denne valgperiode har regeringen nemlig i et godt samarbejde med Dansk Folkeparti prioriteret ældreområdet højt.
Med finanslovsaftalen for 2016 blev kommunernes arbejde med en værdig ældrepleje styrket, ved at ældreområdet blev tilført 1 mia. kr. årligt fra 2016 og frem.
Med finanslovsaftalen for 2017 blev der afsat 380 mio. kr. årligt til et nyt klippekort til plejehjemsbeboerne, så de kan få cirka en halv times ekstra hjælp og støtte om ugen, og den enkelte beboer er selv med til at bestemme, hvordan den halve time skal bruges.
Med finanslovsaftalen for 2018 blev der afsat 500 mio. kr. årligt til at ansætte nye medarbejdere eller opjustere arbejdstiden for eksisterende medarbejdere.
Derudover blev der afsat 60 mio. kr. årligt til aflastning af pårørende og 60 mio. kr. årligt til at understøtte kommunernes arbejde med hensyn til en værdig død.
Senest har vi med finanslovsaftalen for 2019 sammen med Dansk Folkeparti afsat i alt 650 mio. kr. i 2019-2022 til en styrket ældrepleje og til bl.a. at understøtte kommunernes arbejde med bekæmpelse af ensomhed og i forhold til kommunernes rekrutteringsudfordringer.
Samtidig har vi øget kommunernes aftalte serviceudgifter, så de i denne valgperiode er øget med knap 2,5 mia. kr. I den forbindelse vil jeg også tillade mig at nævne, at kommunernes aftalte serviceudgifter under den S-ledede regering i sidste valgperiode faldt med knap 3,5 mia. kr.