runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Carøe (SF), 2020-12-18:
Jeg synes, det er stærkt at sige, at det er mændenes ansvar.
SF så dog gerne, at vi også lavede noget lovgivning.
Ordføreren siger, at der ikke er nogen poster, hvor kvinder ikke er brudt igennem glasloftet endnu, og det er jo rigtigt – det er en kvinde, der har været Folketingets formand; det er en kvinde, der er statsminister nu.
Men det halter jo stadig bagud med kvinder i politik; der er stadig færre kvinder end mænd i politik, også i Folketinget, og særlig lokalt.
Venstre er jo med i en handlingsplan for at få flere kvinder ind i politik – kan ordføreren bekræfte det?
Mette Thiesen (NB), 2020-12-18:
Jeg vidste faktisk ikke, at man kunne tage en anden runde, men det er da dejligt, at vi kan tage en ekstra runde for at drøfte det her.
Jeg skal være fuldstændig ærlig og sige, at jeg selvfølgelig forventede modstand fra stort set alle andre partier end lige præcis Dansk Folkeparti, for jeg troede faktisk, at vi var enige om at ville lukke for statstilskuddet til skoler baseret på islamiske værdier.
Jeg kan faktisk ikke helt gennemskue, om Dansk Folkeparti vil stemme for vores beslutningsforslag, eller om ordføreren siger, at det bliver sådan noget: Vi kan ikke, eller vi kan måske, og det ene og det andet – at nu må vi se på en vurdering og alt muligt andet.
Hvis man grundlæggende set
Kommer Dansk Folkeparti til at støtte Nye Borgerliges beslutningsforslag her?
Samira Nawa (RV), 2020-12-18:
Jeg er helt enig i, at det her er noget, der kræver tid, og at det også er noget, som der er skabt en bevidsthed om ude i virksomhederne.
Tallene viser dog, at her i løbet af det seneste år er det gået i den forkerte retning.
Altså, vi er gået fra at have 75 kvinder som administrerende direktør i de 1.000 største virksomheder til nu at have 69 kvinder.
Så det er gået den forkerte vej, og det er jo derfor, at vi også i Radikale Venstre synes om et initiativ som måltal, altså ikke sådan, at vi går ind og beslutter, hvem virksomhederne skal ansætte, men hvor vi ligesom har et ønske om, at virksomhederne opstiller nogle måltal og nogle egentlige politikker for, hvordan de kan komme igennem med mere diversitet i ledelsen.
Kristian Jensen (V), 2020-12-18:
Jeg tror først og fremmest, det er et spørgsmål om, at ejerne skal se, at flere kvinder i ledelsen faktisk giver en bedre bundlinje.
Når man går ned og laver analysen, kan man se, at diversitet giver en bedre bundlinje, hvilket er et problem, når man er en 49-årig hvid europæisk mand; for så rammer man alle de forkerte tangenter, hvad den slags angår.
Men der er stadig væk et glasloft, der skal brydes – det erkender jeg – og jeg tror først, at vi har fuldstændig ligestilling, når Pernille Harder bliver fodboldtræner for herrelandsholdet.
Pernille Skipper (EL), 2020-12-18:
Det er fuldstændig korrekt.
Hvis man skal præcisere, forstår jeg det sådan, at det radikale byrådsmedlem – eller aspirerende byrådsmedlem – har skrevet et indlæg om bl.a. vejnavne, altså at man måske også kunne fokusere mere på kvindelige historiske personligheder, når man skulle vælge nye vejnavne, og så var der også en bisætning omkring det her lyskryds.
Det, der i hvert fald fik det til at blive en stor nyhed i medierne, var, at der var kommet et prisoverslag på det, og det var hr. Jan E. Jørgensen, som havde bedt embedsværket om at bruge tid på at udregne det.
Det var der ikke nogen fra Det Radikale Venstre der havde bedt om.
Kristian Jensen (V), 2020-12-18:
Tak for ordførertalen.
Jeg vil gerne citere fra Jyllands-Posten den 15. december: »Radikale Kirsten Lee vil have kvinder i lyskryds i Frederiksberg: Hvad koster det?«.
»Målsætningen tilhører De Radikales Kirsten Lee, fhv. folketingsmedlem, som nu vil vælges til byrådet i Frederiksberg«.
Jeg nævner det her, fordi fru Pernille Skipper fik det til at lyde, som om det var Venstres hr. Jan E. Jørgensen, der var kommet med det her forslag.
Hr. Jan E. Jørgensen havde stillet spørgsmålet, hvad det ville koste, hvis man skulle efterleve forslaget.
Men det er altså den radikale fru Kirsten Lee, der er kommet med det.
Det er blot for at præcisere, hvem der er ophavsmand til forslaget.
Liselott Blixt (DF), 2020-12-18:
Det handler også hele tiden om måden, vi taler om det på.
Og jeg synes netop også, at hvis vi i Ligestillingsudvalget kun beskæftiger os med kvinders problemer, så opnår vi ikke den ændring.
Vi behandlede tidligere på dagen et forslag, som jeg var ordfører på, om at give erstatning til kvinder, der havde vasket tøj for mænd.
Det er bare et par år siden, hvor vi ændrede det til at sige, at det også kunne være en mand, der vaskede for en mand, eller det kunne være en mand, der vaskede for en kvinde, og det kunne også være børnene, der vaskede.
Altså, det var meget stereotypt.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-18:
Men tror ordføreren, at vi kan gøre et eller andet?
For det er da helt absurd, at bare fordi man er en mand, en mandlig pædagog, så skal man gå og tro, at folk er bange for, at man er pædofil.
Det skal vi da ikke finde os i i dagens Danmark.
Tænker ordføreren, at der er noget andet, vi kan gøre, end at snakke om det og lave kulturændringer?
Skal det ind på pædagogstudiet?
Hvordan får vi flere mænd til at engagere sig?
Hvordan undgår vi, at de – gud forbyde det – bliver sammenlignet med pædofile?
For det er da helt uacceptabelt.
Tak for det, og tak for talen.
Jeg tror, at ordføreren og jeg er uenige om mange ting.
Det har vi vist fået slået fast i tidligere debatter om ligestilling, men jeg bider dog mærke i, at der er noget, vi er enige om.
For ordføreren taler om de krænkelser, som mænd bliver udsat for, og her er jeg også meget bekymret.
Når vi taler om seksuelle krænkelser, taler vi selvfølgelig både om de krænkelser, som mænd bliver udsat for, og de krænkelser, som kvinder bliver udsat for.
Grunden til, at det tit kommer til at handle om kvinder, er, at det meget er kvinder, der bliver udsat for dem.
Men i forhold til de mandlige pædagoger var der jo de her sager for nogle år siden med mænd, der ikke måtte skifte børnene alene, fordi man var bange for, at de var pædofile, og det fik vi sat en stopper for.
Det må man ikke.
Men det er jo problematisk, hvis det stadig foregår derude, så jeg kunne bare godt tænke mig at høre ordføreren, hvad ordføreren forestiller sig vi kan gøre, for at flere mænd ønsker at gå ind i pædagogjobbet.
For vi mangler virkelig pædagoger, også mandlige pædagoger.
Kristian Jensen (V), 2020-12-18:
Jeg anerkender fuldt ud, at problemet ligger meget i kulturen selv og der er meget af det her, der skal ryddes op internt.
På præcis samme måde, som jeg siger, at meget af den seksuelle chikane, der er på arbejdspladser, er noget, som mænd selv skal tage sig af, er der rigtig meget, indvandrermiljøerne selv skal tage et opgør med.
Men der er jo et behov for, at vi støtter dem og understøtter dem, at vi hjælper de kvinder, der har lyst til at bryde ud og gå en anden vej, og at vi sørger for, at de har gode rammer, og sørger for, at der er et samfund og et system, der kan tage hånd om dem og hjælpe dem på den svære rejse, det må være at sige farvel til det, de kender, for at bryde ud og for at få lov til at få friheden og leve livet, som de selv ønsker det.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-18:
Jeg tænker ikke, at uenigheden er så stor, men medgiver hr. Kristian Jensen ikke, at noget af problemet også ligger i miljøet selv?
Altså, det er jo ikke lang tid siden, det kom frem, at der var imamer, der på skjulte optagelser fortæller folk, at kvinder ikke må være på arbejdsmarkedet, og det synes jeg vi havde en integrationsminister der var meget tydelig omkring.
Så jeg oplever ikke, at der er en stor uenighed omkring sådan en mandschauvinistisk kultur mellem Venstre og Socialdemokratiet.
Kristian Jensen (V), 2020-12-18:
Jeg synes eksempelvis, at forslaget om at kunne hjælpe minoritetskvinder videre og det forslag, som Venstre har stillet lige nu, om at afsætte nogle flere penge, som vi har gjort på vores finanslovsforslag, til lige præcis det område er nogle af de ting, som vi gerne havde set regeringen havde taget med videre.
Vi italesatte problemstillingen langt mere aktivt og direkte, end den tidligere minister gjorde.
Jeg anerkender fuldt ud, at med den portefølje, som den tidligere minister havde, hvor det var – undskyld udtrykket – alt godt fra havet, der skulle ligge i den samme hat, kunne det være svært at nå det hele, og derfor var det ikke så meget ment som en kritik, men mere som en opfordring til den nye ligestillingsminister om at huske at få det her med ind på området.
For spørgsmålet omkring ligestilling for de etniske minoriteter er en problemstilling, og vi får ikke fuld ligestilling i Danmark, hvis vi vender det blinde øje til, at der er en gruppe danskere, for hvem ligestilling er længere væk end for andre.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-18:
Tak, og også tak for talen.
Der var jo lige nogle små stikpiller til regeringen, og jeg tænker, at det ville være kedeligt, hvis jeg ikke lige nævnte det.
Det var ikke så meget det med, at hr. Kristian Jensen ønskede, at statsministeren skulle være en mand, men det var mere det med, at hr. Kristian Jensen nævner, at den tidligere ligestillingsminister ikke gik op i minoritetskvinder – på samme måde som hvem?
Kan hr. Kristian Jensen uddybe det?
Altså, hvad er det, der er forskellen; hvad er det, den tidligere regering har gjort bedre i forhold til minoritetskvinder, som jo har nogle problemer mange steder, i forhold til den nuværende regering?
Liselott Blixt (DF), 2020-12-18:
Det handler jo om hele vores kultur.
Det er den samme kultur, man prøver at ændre, hvad angår seksuel chikane over for kvinder, sådan at vi ser hinanden som mennesker, som vil det bedste, og ikke stempler nogen uden grund.
Det må være det samme med mænd, der starter i en institution, altså at man ser dem som personer, der gerne vil arbejde med børn, og ikke som mænd , der gerne vil arbejde med børn og derved allerede er sat i bås.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-18:
Jamen det her er jo absurd.
Vi har haft beslutningsforslag, ændringsforslag, vi har skrevet brev til ministeren, vi har gjort alt, hvad vi kunne, for at få det her delt op.
Vi ønsker bare ikke at give et dansk pas til kriminelle udlændinge, og der er jo altså vel at mærke ikke Dansk Folkeparti, men et flertal af partier her i Folketinget, der ikke vil lade os kunne stemme nej til de kriminelle.
Men nu får vi jo så angiveligt forhandlinger om dansk statsborgerskab i det nye år, og så bliver det interessant at se, om Venstre og Socialdemokratiet, der begge har stået på den her talerstol og sagt, at de ønsker massive opstramninger, så rent faktisk også vil gå med til, at kriminelle fremover heller ikke skal have dansk pas.
Liselott Blixt (DF), 2020-12-18:
Men jeg synes, det er meget interessant, for hvis man, som hr. Kristian Hegaard også spurgte om, i Konservative havde den afgørende stemme, så ville man altså hellere tage en masse kriminelle ind end sige nej til nogle, som faktisk godt kan være her, uden at der sker noget ved det.
Det er bare det, at de ikke lige har et andet pas.
Altså, det er jo det eneste, der er grundlaget for det.
Så det ville man ikke fra Konservatives side?
Marcus Knuth (KF), 2020-12-18:
Det ville vi Konservative nok ikke gøre.
Nu kender jeg jo ikke ordførerens mor, men hvis man er velintegreret og kommer fra Sverige, er det én ting.
Min egen mor havde svensk familie, og jeg er da glad for, at de kom hertil og fik dansk statsborgerskab.
Vi ønsker bare ikke at give dansk statsborgerskab til kriminelle udlændinge.
Liselott Blixt (DF), 2020-12-18:
Mange tak.
Jeg undrer mig også over det her med at trykke gult i dag og sammenligningen mellem en fra Somalia og så en fra Sydslesvig.
Altså, jeg vil sige, at vi sidste år også stemte om dansk statsborgerskab, og at jeg stemte nej til, at min egen mor fra Sverige kunne blive dansk statsborger.
Men det betyder jo ikke, at hun bliver smidt ud af landet, men det betyder, at hun stadig væk kan bo her, som hun har gjort i 40 år, og det ved sydslesvigere også.
Men forskellen er, at en somalier, der bor her, som ikke har dansk statsborgerskab, og som så laver noget kriminelt, ville vi jo bedre kunne komme af med.
Er det ikke lige præcis det, vi ønsker, altså at der er nogle af dem, der står på en liste, som er potentielle kriminelle, som vi ikke ønsker i det danske samfund, fordi de ødelægger mere, end nogle af de andre måske gavner?
Marcus Knuth (KF), 2020-12-18:
Lad mig gøre det soleklart: Dem, der blokerer for det her, er bl.a. Venstre og Socialdemokratiet, og som jeg husker det, hr. Kristian Hegaards eget parti, der inden sommeren heller ikke bakkede op om, at vi prøvede at dele det her op.
Vi ønsker at dele det her op.
Vi ønsker ikke at stemme for de kriminelle; det er partier som hr. Kristian Hegaards eget og vel at mærke Socialdemokratiet og Venstre.
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-18:
Det er jo et ret relevant spørgsmål at få svar på, hvorvidt Konservative, hvis Konservative lige havde de afgørende mandater, i forhold til at man skiftede mellem gult og grønt, så ville være villige til at blokere for, at alle de her fik statsborgerskab, og det kan jeg høre at man er, og jeg synes jo, det er enormt ærgerligt, at man ikke ser mere positivt på de mange, der bidrager med kvalificeret arbejdskraft til Danmark.
Så derfor vil jeg bare høre, om Konservative i så fald ville være villige til at blokere for hele listen, selv om man havde de afgørende mandater i den her sammenhæng.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-18:
Hvis vores stemme var afgørende, hvis vi havde de 90 mandater, så ville de kriminelle slet ikke være på det her lovforslag.
Længere er den ganske enkelt ikke.
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-18:
Tak for det.
Nu er det jo en lille nem markering for Konservative at stå og have her, fordi det heldigvis ikke får ændret på resultatet eller får konsekvenser for de mange, som bidrager med udenlandsk arbejdskraft i Danmark og dermed også bidrager med gode skatteindtægter.
Derfor vil jeg høre Det Konservative Folkeparti: Hvis nu jeres stemme – altså om den gik mellem gult og grønt –
var afgørende for, om det her gik igennem eller ej, ville I så blokere for, at alle dem, der står på listen, ville få dansk statsborgerskab?
Marcus Knuth (KF), 2020-12-18:
Det er måske at gå lige langt nok.
Jeg er glad for vores samarbejde med Nye Borgerlige, men det her udspringer nu engang af et konservativt forslag fra den 23. februar på forsiden af Jyllands-Posten, hvor vores formand, hr. Søren Pape Poulsen, sagde, at De Konservative ikke ønsker at give dansk pas til kriminelle udlændinge.
Det er jo så den politiske linje, vi har forfulgt lige siden.
Vi har gjort alt, hvad vi kunne, for at få indkaldt til forhandling om nye regler om dansk statsborgerskab.
Så selv om vi er glade for samarbejdet med Nye Borgerlige og alle andre partier her i Folketinget, er det altså vores egen politik, vi står her og taler om.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-18:
Ja, og vi går ikke ind for massetildeling af statsborgerskaber, som man gør her, og vi går slet ikke ind for tildeling af statsborgerskaber til folk fra muslimske lande, som vi ved er overrepræsenteret i kriminalitetsstatistikkerne.
Men det her viser jo bare med al tydelighed, at fire mandater rykker noget.
Vi har kritiseret De Konservative, hver gang de har stemt for en indfødsretslov, som der har været kriminelle udlændinge på, og nu har Det Konservative Folkeparti så taget konsekvensen af det.
Det var egentlig bare en sidste bemærkning om, at Nye Borgerliges fire mandater altså gør en forskel.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-18:
Det sidste kan jeg i hvert fald bekræfte.
Og tak for de pæne ord.
Vi holder stadig væk fast i, at vi er kede af, at både Nye Borgerlige og Dansk Folkeparti stemmer rødt, for så stemmer man jo også nej til alle de mange gode mennesker, der er på det her lovforslag.
Men vi er jo forskellige partier, og vi ser forskelligt på tingene.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-18:
Tusind tak.
Jeg vil sådan set bare sige tak til Det Konservative Folkeparti for endelig at være nået i hvert fald et stykke ad vejen.
Så mangler vi bare, at Venstre og flere andre også kommer til den erkendelse.
Det vil jeg egentlig bare sige tak for.
Jeg er stadig væk uforstående over for, at man ikke vælger at stemme rødt, men gult er da et stykke ad vejen.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-18:
Det synes jeg faktisk er en meget interessant diskussion, og den synes jeg også vi skal tage, når vi forhåbentlig kommer til forhandlinger om statsborgerskab.
For vi har jo selv et ønske om, om vi ikke, når nu vi skal stemme om de her kriminelle, så kan få dem over på et separat lovforslag eller få dem op i udvalget, hvor der er fortrolighed – på en eller anden måde, så vi kan stemme nej.
Det her bunkebryllup ønsker vi ikke.
Så når vi har de her forhandlinger om nye regler, synes jeg også, vi skal tage en diskussion om, om vi kan dele det her op på en anden måde, således at hele Folketinget ikke skal stemme om en liste på én gang.
Morten Dahlin (V), 2020-12-18:
Nu når det her lovforslag har medført en hel del debat både i de traditionelle medier og på de sociale medier og nu også her i salen, så synes jeg, det var rigtigere at gå på talerstolen og redegøre for, hvorfor Venstre støtter det her lovforslag.
Derfor har vi ad flere omgange, senest i 2018, strammet reglerne gevaldigt.
For at blive dansker skal man nu bl.a. tale dansk, holde sig på dydens smalle sti med en ren straffeattest, man skal forsørge sig selv og ikke ligge samfundet til last, man skal vise, at man kender og forstår det danske samfund, og så skal man selvfølgelig også deltage i en grundlovsceremoni.
Men betyder det så, den aftale, der blev lavet i 2018, er perfekt?
Næh, vi mener sådan set, at tiden har vist, at man godt kan justere på nogle ting, og derfor har vi i fællesskab med de øvrige blå partier opfordret ministeren til at indkalde til forhandlinger.
Det har ministeren endnu ikke gjort, og det synes vi er ærgerligt.
Men – og det her er vigtigt – indtil de forhandlinger er overstået, og indtil der ligger en ny aftale på bordet, så står vi i Venstre selvfølgelig ved vores ord.
Når man indgår en aftale med Venstre, overholder Venstre også den aftale.
Det er en god klassisk borgerlig, liberal dyd at overholde sine aftaler, og derfor stemmer Venstre selvfølgelig ja til det her lovforslag.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-18:
Til hr. Morten Dahlin
bare et ganske kort spørgsmål: Mener ordføreren, at Danmark bliver et bedre sted, når vi giver dansk pas til fængselsdømte kriminelle udlændinge?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-18:
Jeg håber sandelig ikke, at Det Konservative Folkeparti er, hvor det altid har været.
Altså, jeg mindes Det Konservative Folkeparti stå fadder til udlændingeloven i 1983, og jeg mindes Det Konservative Folkeparti stå fadder til inkorporeringsloven om inkorporering af menneskerettighedskonventionen i 1992.
Altså, jeg håber sandelig ikke, at det er det parti, hr. Marcus Knuth har meldt sig ind i, det var da en skrækkelig tanke, altså, så er det jo ikke bare en odyssé hen over Det Ægæiske Hav, så ligger skibet jo allerede dybt på bunden af havet.
I forhold til spørgsmålet om sydslesvigere vil jeg sige: Vi hilser meget gerne alle dansksindede, både dem nord for og dem syd for grænsen, velkommen i det danske fællesskab, men vi gør det ikke for enhver pris, og det er jo det, som tilsyneladende er hr. Marcus Knuth og hans partifællers problem: at man er villig til at sjakre.
Det er vi ikke.
Vi vil gerne have opdelt det her lovforslag, allerhelst så vi kan tage stilling til hver eneste ansøger individuelt.
Jeg vil sandelig gerne give dem alle sammen både ...
nej, man må ikke kysse folk for tiden, men i hvert fald et håndtryk, når vi må det, godt afsprittet osv.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-18:
Tak til hr. Morten Messerschmidt.
Jeg kan forsikre hr. Morten Messerschmidt om, at Konservative ikke er ude på nogen odyssé.
Konservative er der, hvor Konservative altid har været, og det var jo bl.a. noget af det, som jeg syntes var så interessant ved Konservative Folkeparti: at f.eks. når hr. Rasmus Jarlov gik på talerstolen ved tildeling af dansk statsborgerskab, var det jo ikke sådan en skåltale, som det var fra mange af de andre partier, for det var med kritik om, at vi skal stille højere krav.
Så det her er jo ganske enkelt bare en udmøntning af det.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-18:
Jeg er sådan set af den opfattelse, at man skal lave nogle klare og tydelige regler, der er omfattet af de regler i forvaltningsloven, som i øvrigt gælder.
Det gør de jo ikke i forhold til det her, og der har ordføreren jo ret i, at det her ikke er noget, hvor man har en ret.
Det er noget, som Folketinget kan give.
Men det ændrer jo ikke på, at når man opstiller en række betingelser, hvor man som Folketing og som parti siger, at det er det, man skal opfylde for at kunne få dansk statsborgerskab, så kunne man jo godt have en forventning om, at de partier så ville leve op til den aftale og sige, at når vi har opstillet de kriterier, er det, fordi det er det, vi mener man skal opfylde.
Så skal man ikke bagefter komme og sige: Næh, det mente vi faktisk ikke alligevel.
Det er bare et spørgsmål om almindelig anstændighed.
Marie Krarup (DF), 2020-12-18:
Men det er også udlagt fuldstændig forkert, for det er ikke sådan, at man har ret til et dansk statsborgerskab, hvis man lever op til bestemte betingelser.
Man har aldrig ret til et dansk statsborgerskab; man kan få det som gave, hvis Folketinget vil give en det, så det er en fuldstændig forkert udlægning.
Jeg er godt klar over, at ordføreren ønsker at åbne sluserne fuldstændigt og aldeles, så den danske nation bliver udslettet i løbet af nogle generationer og vi får en befolkningsudskiftning, men det kæmper vi i Dansk Folkeparti imod med næb og klør.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-18:
Jeg anfægter på ingen måde fru Marie Krarups ret til at stemme, præcis som hun vil her i Folketingssalen – det er helt op til ordførerens egen samvittighed at gøre det.
Men man kan jo godt diskutere, om det er rimeligt, om det er en anstændig måde at behandle borgere på, når man opstiller nogle kriterier, nogle betingelser, som man siger de skal leve op til og opfylde, og så siger man bagefter: Nå ja, det sagde vi godt nok, men det mente vi faktisk ikke; vi mente faktisk, at det skulle være strammere.
Jeg synes, at den kontrakt, man laver med borgerne, og som siger, at her er der en række betingelser, som borgerne skal leve op til for at få dansk statsborgerskab, bør man som politiker også stå ved. Men det er jo fuldstændig op til fru Marie Krarup, om hun ønsker at gøre det, og det skal jeg selvfølgelig ikke blande mig i.
Marie Krarup (DF), 2020-12-18:
Jeg synes, at ordførerens tale vidner om, at ordføreren ikke har forstået, hvad dansk indfødsret i virkeligheden går ud på.
Det kan aldrig nogen sinde blive en rettighed at modtage dansk indfødsret – det sikrer grundloven.
Det er en gave, som gives, ved at vi i Folketinget stemmer for eller imod, og man får indfødsret, hvis vi stemmer for.
Derfor er man som folketingsmedlem selvfølgelig i sin gode ret til at stemme nej, selv om ansøgeren lever op til de krav, som er inkluderet i den her aftale om indfødsret.
Og det er jo derfor, vi ikke vil stemme for, selv om vi er med i aftalen, for det bør skærpes på en lang række områder, og man bør tage særskilt stilling, helst til hver enkelt, en ad gangen.
Jeg forventer så opbakning fra Det Konservative Folkeparti til vores beslutningsforslag om at dele indfødsretslovene op, for det er jo et uacceptabelt bunkebryllup, det her.
Vi vil selvfølgelig gerne stemme ja til sydslesvigerne.
Men hvis det er på bekostning af, at vi siger ja til 654 personer fra ikkevestlige muslimske lande, så kan vi jo ikke være med der.
Så vi er nødt til at få de her love delt op.
Det ville jo klæde Det Konservative Folkeparti, hvis de virkelig mente noget og det ikke bare var et lille, svagt symbolsk tryk på den gule knap, så at gå ind og støtte vores forslag om, at man deler lovforslaget op i grupper.