Merete Riisager (LA), 2016-11-15:
De to lovforslag, vi nu behandler, er noget af det politiske arbejde, jeg er allermest stolt af at have været med til at gennemføre i mine ca. 5 år i Folketinget.
Det er et eksempel på, at flid betaler sig, og at vi rent faktisk kan påvirke tingene i en positiv retning.
Det er ikke nogen hemmelighed, at jeg mener, at forestillingen om vores magt som politikere er temmelig overdreven, hvis man kigger på den sådan ude i verden, ude i medierne, ude i befolkningen.
Langt det meste lovarbejde foretages af embedsværket, mens politikerne stiller sig foran kameraet for at tage imod både ris og ros.
Når de er gennemført, får vi bedre ungdomsuddannelser, og det sker som følge af politisk idéudvikling og politisk arbejde.
Unge mennesker er forskellige, så det bør vores ungdomsuddannelser også være.
Gymnasierne er de boglige ungdomsuddannelser, og dette bør afspejles i det faglige indhold og i de krav, der stilles til elever, der søger ind i gymnasiet.
Med disse lovforslag får vi for første gang i mange årtier knækket kurven for, hvor mange der går i gymnasiet, og dette sker som følge af objektive og faglige krav.
Det vil blive til stor glæde for de unge og for kvaliteten af uddannelserne.
Alt for længe har det været sådan, at gymnasiet gik i retning af en forlængelse af 10. klasse.
Det betød, at man har filet på niveauet for at få alle med.
Samtidig accepterede man, at omkring 20 pct. af eleverne på gymnasiet faldt i et sort hul efter eksamenen.
De havde fået et fagligt niveau med sig, der ikke kunne bruges til ret meget.
Omkring halvdelen af dem gik ud og arbejdede ufaglært, og halvdelen startede forfra på en erhvervsuddannelse.
Samtidig trak det det generelle niveau nedad, sådan at mange unge kom videre på de lange videregående uddannelser med et utilstrækkeligt niveau.
Med gymnasiereformen bliver adgangskravene defineret og de faglige krav i uddannelsen øget.
Jeg er overordentlig stolt over, at vi med gymnasiereformen får genetableret kundskaber og dannelse som de centrale elementer i gymnasieskolen.
Gymnasierne er boglige ungdomsuddannelser og forberedelse til videre uddannelse.
Derfor skal den dybe faglighed fylde mere, og projekter, tværfaglighed og overfladisk metodedrevet pædagogik skal fylde mindre.
Reformen vil få en positiv indflydelse på de tre gymnasieuddannelser, men den vil forhåbentlig også få en positiv indvirkning på erhvervsuddannelserne.
Gymnasierne har alt for længe suget en så stor andel af en ungdomsårgang til sig, at mange af de unge, der kunne have fået en god uddannelse på erhvervsskolerne, er faret vild i gymnasiet i stedet.
Derfor er det vigtigt, at vi bliver ved med at forbedre erhvervsuddannelserne og foretager ændringer, sådan at disse bliver endnu mere attraktive.
Endelig er der hf, som bliver grundlæggende lavet om.
Her får vi en ungdomsuddannelse, der primært retter sig mod de mellemlange videregående uddannelser, og som får et mere praksisfagligt og samfundsfagligt indhold.
Jeg forventer mig meget af denne nye ungdomsuddannelse, om end jeg gerne havde set, at man havde lagt et helt års akademisk modul oven i de 2 års uddannelse for dem, der starter på hf, men siden finder ud af, at de gerne vil gå videre til en universitetsuddannelse.
Til sidst vil jeg gerne takke ministeren for et rigtig godt og konstruktivt arbejde, mange og gode møder, saglig tilgang til vores ufattelig mange spørgsmål og for hele tiden at udvikle, kan man sige, på det, der siden blev lovgrundlaget.
Mange tak for det.
Også tak til Dansk Folkeparti og til De Konservative for et konstruktivt arbejde, som har ført til, at vi kan stå her i dag og være rigtig tilfredse med det politiske arbejde, der ligger foran os, og det fremtidige forbedrede ungdomsuddannelsesniveau, som vi vil komme til at se i de kommende år.