runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-01-21:
Som det også har været nævnt, er baggrunden for det her forslag, at vi er i en pandemi, hvor der har været nedlukning af en række erhverv, og hvor der har været lavet en lang række af hjælpepakker, og hvor det her så er endnu en af slagsen.
Det kunne vi sådan set lige så godt have været, men vi var ikke inviteret til forhandlingerne.
Og som man plejer at sige: Det er jo ikke en skam at blive væk fra en fest, man ikke er inviteret til.
Vi synes sådan set, at det ville være god stil, at man trods alt havde inviteret alle partier til forhandlinger.
Så kunne det være, at man ikke kunne blive enige, og det er jo sådan set fair nok.
Det vil jeg egentlig gætte på at der er mange der vil være enige i.
Men i Dansk Folkeparti kan vi godt støtte indholdet af det her lovforslag, som jo består af to elementer: Det ene er den her låneordning, som også er blevet beskrevet.
Hvis man har indbetalt A-skat og arbejdsmarkedsbidrag, kan man få et tilsvarende beløb ud som en låneordning; og tilsvarende, hvis man har lavet en ordning med moms.
Og det synes vi da er fornuftigt.
Så er der en anden del, som vi heller ikke kan være en del af, og det er den her bilaftale, som vi også skal behandle med det næste lovforslag, hvor det så bliver udskudt, hvornår man skal betale registreringsafgiften til staten.
Selv om det ikke er en aftale, vi er en del af, synes vi sådan set, at det er fornuftigt, at man gør det.
Så den del støtter vi også.
Jeg vil dog nævne en sidste ting, som ikke er med i lovforslaget, og det var også det, jeg stillede spørgsmål om til den socialdemokratiske ordfører, nemlig at når det nu er en hastelov og vi prøver på at hjælpe med likviditet til virksomhederne, synes jeg, at vi bør kigge på, om man ikke kan udskyde den her tilbagebetaling af moms den 1. marts for små virksomheder.
Man havde jo troet på i foråret, da vi lavede den ordning om at udskyde momsfristerne, at vi var sådan på den gode side af pandemien, og at man begyndte at få noget omsætning igen og derfor havde likviditet til at kunne betale momsen tilbage.
Men nu er der jo stadig væk nedlukket, og da mit gæt er, at det nok også bliver en nedlukning til hen mod den 1. marts, synes jeg, at det ville være oplagt, at vi i den sammenhæng prøvede at se, om vi ikke kunne udskyde fristen den 1. marts, så vi giver virksomhederne en chance for at kunne overleve den her pandemi.
For hvis vi ikke gør det, tror jeg, der vil være rigtig mange af de små selvstændige, som kommer til at lukke, fordi de simpelt hen ikke har pengene til at betale den her momsregning; så derfor enten en udskydelse af fristen eller en afdragsordning eller et eller andet, vi nu kan gøre for at give dem en hjælpende hånd.
Det håber jeg på at vi kan stå sammen om at få ind i det her lovforslag, så vi også får den del med i den her hastelov.
Men Dansk Folkeparti støtter i hvert fald det, der er på bordet, men kunne godt tænke sig at få noget mere med.
Morten Bødskov (S), 2021-01-21:
Vi fører en økonomisk politik, som både på kort sigt og på lang sigt for det første hænger sammen og for det andet jo er med til at sikre, at Danmark kommer bedre igennem krisen end de lande, vi typisk sammenligner os med.
Det er jo det, der er virkeligheden.
Man kunne sagtens vælge en anden vej.
Hvis man havde valgt det, som hr. Ole Birk Olesen mener, så er virkeligheden vel den, at der så havde været risiko for, at de næsten 80.000 arbejdspladser, som krisepolitikken har holdt hånden under, ikke ville være der.
Kathrine Olldag (RV), 2021-01-21:
Tusind tak.
Formålet med det lovforslag, vi står med her, er at udvide den allerede indførte momslåneordning, så det er muligt for små og mellemstore virksomheder at opnå et såkaldt A-skattelån.
I Radikale Venstre vil vi naturligvis gerne være med til at hjælpe virksomhederne igennem krisen, så vi er selvfølgelig helt med på den.
Vi håber også, at den her nye mulighed for et nyt redskab til at komme igennem krisen vil blive kommunikeret godt og grundigt til de små og mellemstore virksomheder, ligesom vi også håber på at få forklaret dem, hvorfor det er, at det måske ikke er så hensigtsmæssigt eller muligt blot at udskyde den tidligere momsordning.
Desuden har lovforslaget til formål at udskyde betaling af registreringsafgift for dermed at styrke likviditeten i bilbranchen.
Det foreslås, at registreringsafgiften for marts måned, der skal indbetales den 15. april, udskydes til den 15. november.
Det vil styrke likviditeten i bilbranchen med ca. 1,5 mia. kr.
Jeg ved, at det vil redde meget nattesøvn derude i de forskellige bilforhandleres hjem.
Så i Radikale Venstre er vi meget glade for regeringens lydhørhed i forbindelse med at finde en god og levedygtig overgang til det nye vejafgiftssystem, som vi aftalte lige inden årsskiftet.
Det er en god aftale, som fortjener at komme godt fra start, så tak for det.
Louise Schack Elholm (V), 2021-01-21:
Jeg synes, det er en rigtig god problemstilling, som Liberal Alliance rejser.
Vi har jo at gøre med en regering, der har hævet skatter og afgifter for mere end 12 mia. kr. –
i næsten alle aftaler stiger skatter og afgifter.
Hvis vi nu tager den tidligere pension, så laver man et samfundsbidrag, en ekstra skat på de finansielle institutioner, som vil blive ført over på danskerne, så det bliver dyrere at købe et hus, det bliver dyrere at spare op til pension, og man laver en lagerbeskatning.
Og skatteministeren anerkender ikke, at det er noget af det, der er med til at gøre det sværere for danskerne at spare op, og at det gør det sværere for danskere at investere og sikre, at vi får vækst i det danske samfund.
Morten Bødskov (S), 2021-01-21:
Man fristes jo til at spørge, hvad man selv tænkte, da man selv sad i regering.
Man kan da ikke stå nede i Folketingssalen nu og påstå, at man aldrig nogen sinde har rørt noget som helst, der nærmede sig en afgiftsstigning, dengang man selv havde ansvaret.
Så jeg synes, det klinger lidt hult.
Og når jeg ser på listen her, kan jeg jo også se, at der er et Venstre, som taler med to tunger.
Man vil jo ikke indrømme, at man, når det eksempelvis handler om tobaksafgiften, har et ansvar – et medansvar.
Så det skal man bare huske at fortælle.
Det er helt fint.
Det er jo det, det her handler om.
For en af årsagerne til, at vi er i stand til at skabe et så, om man vil, toptunet, i international sammenhæng omstillingsparat, moderne velfærdssamfund, som vi jo har, og en af årsagerne til, at vi forhåbentlig kommer hurtigt igennem krisen – i hvert fald bedre end de lande, vi typisk sammenligner os med – er jo, at vi laver brede politiske aftaler, hvor man ser tingene fra flere forskellige sider, hvor man ikke har klare ideologiske holdninger til, hvad man må, og hvad man ikke må, og hvor vi får det igennem.
Så løser vi problemerne, og så når vi vores politiske mål ad den vej.
Det er skatter og afgifter, og det er skatte- og afgiftslempelser.
Det er det, regeringen har gjort.
Vi har gennemført en grøn skattereform med over 5 mia. kr. i afgiftslettelser til små og mellemstore virksomheder.
Det synes jeg er meget godt.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-01-21:
Det er egentlig bare meget kort: Hvad tænker skatteministeren er bedst for dansk erhvervsliv – flere skatter og afgifter, eller at vi bare bliver på samme niveau?
Altså, hvad er bedst for dansk erhvervsliv?
Er det flere skatter og afgifter?
Eller er det knap så godt for dansk erhvervsliv?
Morten Bødskov (S), 2021-01-21:
Venstre taler om lastbilsafgiften, som om der ikke findes en sådan afgift i dag – altså, den har man faktisk selv været med til at indføre.
Så det er forkert at tale om, at der ikke findes en lastbilsafgift.
Der er sådan en vignetteordning, som både udenlandske og danske lastbiler betaler til i dag.
Vi øger den, og hvorfor gør vi det?
Det gør vi, fordi vi gerne vil have, at den tunge transport bidrager mere til den grønne omstilling, ved at den afgift, om man vil, i højere grad afspejler den belastning, den tunge transport er for klimaet og miljøet.
Det er noget af det, som vi kommer til kigge på, og som vi har aftalt i kredsen.
Louise Schack Elholm (V), 2021-01-21:
Kan ministeren oplyse om, hvor meget ekstra man som forbruger skal betale for at have penge i banken, når regeringen indfører et samfundsbidrag?
Og hvad betyder det for den enkelte forbruger?
Det må regeringen jo have regnet ud, altså hvor meget ekstra det er blevet dyrere.
Hvor mange danskere er blevet omfattet af de her skattestigninger?
Morten Bødskov (S), 2021-01-21:
Når jeg kigger på, hvad den her regering har gennemført af tiltag, så er der en hel del af dem på skatte- og afgiftsområdet, som spørgerens parti selv har stemt for.
Det gælder eksempelvis tobaksafgifterne.
Jeg tror, at det, der var kritikken fra Venstre dengang, var, at man ikke gjorde det hurtigt nok fra regeringens side.
Det skal man bare huske, når man tager den her diskussion.
I forhold til finansieringen af Arnes – om man vil – muligheder for at trække sig tidligere tilbage, fordi han har haft et hårdt og nedslidende arbejdsliv, er jeg er utrolig glad for, at det lykkedes at lave en aftale med Dansk Folkeparti, som gør, at vi råder bod på det, der jo altså var den fejlagtige udgave af en krisepolitik, som den daværende Venstreledede regering førte, da vi sidst havde en krise.
Det var Arne og hans venner på arbejdspladsen og i skurvognen og dem, der var på dagpenge.
Sådan var det, og det har vi valgt fra.
Der er masser af muligheder for finanssektoren for at lade være med, om man vil, at vælte det over på forbrugerne.
Det er der nogle dele af finanssektoren og nogle af bankerne, som i andre sammenhænge har meget travlt med at gøre, hvis man ser på, hvad der bliver betalt af gebyrer, og hvad der bliver betalt af negative renter og andre ting.
Her har man muligheder for at øge konkurrencen inden for finanssektoren.
Man kunne starte med at fremme gennemskueligheden og gennemsigtigheden, således at vi som bankkunder havde bedre muligheder for at placere vores penge, og hvad vi ellers har, andre steder.
Det var noget, der kunne være med til at sænke priserne, således at forbrugerne ikke skulle opleve det, som jeg kan se nogle har truet med.
Men det må hænge sammen med, at man ikke er interesseret i at øge konkurrencen på området.
Christian Juhl (EL), 2021-01-22:
Ordføreren for Dansk Folkeparti siger, at man stille og roligt skal skabe reelle resultater.
Hvordan skaber man ny dynamik i nogle forhandlinger, der er gået i stå?
Våbnene bliver større og farligere, uanset at vi har fjernet nogle af de gammeldags våben.
Man moderniserer stadig væk, og alle lande, inklusive dem, der er i NATO, vil modernisere deres atomvåben, så de får større sprængkraft og kan bruges hurtigere og mere effektivt og kan nå meget, meget hurtigere frem til de mål, de måtte skulle bruges mod.
Hvordan kan man kalde det fremskridt og reelle resultater?
Det forstår jeg ikke, hr. Søren Espersen.
Jeg forstår heller ikke noget andet.
Man melder sig jo ikke ud af NPT, fordi man stemmer for at lave et forbud mod atomvåben.
Tværtimod understøtter man NPT med sådan et forslag.
Søren Espersen (DF), 2021-01-22:
Først og fremmest vil jeg bestride det her med, at forhandlingerne er gået i stå.
Vi har netop set i dag, at der er nye tilnærmelser mellem USA og Rusland.
Og antallet af atomvåben er altså vigtigt.
Det er vigtigt, at det går den rigtige vej, at antallet går ned, og så er det helt afgørende for vores stillingtagen, at der altså skal atommagter med.
Ellers giver det ikke nogen som helst mening.
Så kan vi andre godt sidde og blive enige om en masse, men hvis atommagterne ikke vil have det, har det jo ingen effekt.
Men det mål er jo så det, jeg mener at vi reelt ikke kommer hen imod, medmindre der er atommagter til stede, som er med i forhandlingerne.
Jeg vil langt hellere have det, der foregår nu i en indledende forhandling mellem USA og Rusland, der sikkert fortsætter lang tid endnu, end jeg vil være med til at deltage i en eller anden klub, hvor det , der foregår, egentlig ikke er noget særlig forpligtende.
Det er signalpolitik, det kommer ikke videre end dertil, undtagen hvis man har atommagter med.
Christian Juhl (EL), 2021-01-22:
Vil hr. Søren Espersen ikke give mig ret i, at sprængkraften, hvad angår atomvåben, aldrig har været større, end den er nu, og at processen ikke er lykkedes?
Det er det ene spørgsmål.
Ja, der er kontakter, men det er jo ikke sådan, at NPT omfatter alle lande med atomvåben.
Der er en række lande, der er udenfor, og der er lande, der er undervejs til at få deres egne atomvåben, og som ikke er omfattet af NPT.
Så den er jo også hullet, den er jo ikke et sikkerhedsnet under, at vi kommer den rigtige vej.
Iran har vi snakket meget om, Nordkorea har vi også snakket meget om, Israel benægter stadig væk, at de har atomvåben, selv om stort set alle siger, at det har de.
Altså, der er også huller i NPT.
Hvorfor ikke tage nogen skridt, så vi kan øge dynamikken, øge processen, så vi reelt komme hen imod det mål, i stedet for bare at lade, som om vi sidder og snakker sammen?
Det er det andet spørgsmål.
Karsten Hønge (SF), 2021-01-22:
Jamen altså, jeg giver jo hr. Søren Espersen fuldstændig ret i, at det da ville være rigtig godt, om den her traktat havde opbakning fra atommagtslandene.
Og det ville stille sagen helt anderledes, hvis de var med.
Men det er vel den måde, man skal opfatte det her FN-initiativ på, altså som et supplement til de initiativer, der i øvrigt er taget, og hvor der sker alt for lidt.
Og det er jo også derfor, at vi er meget bevidste i det forslag til vedtagelse, som vi har lagt frem, om, at vi både nævner NPT- og New START-forhandlingerne.
Så det er jo utrolig vigtige områder, men det, vi mangler i dag, er vel, at nogle lande går ind og ratificerer den her traktat.
Og så vil presset mod de atomvåbenlande med tiden blive så stort, at de også kan blive omfattet af den.
Søren Espersen (DF), 2021-01-22:
Men, altså,
et supplement er jo så i virkeligheden – og det håber jeg ikke kommer til at lyde nedsættende – en snakkeklub, hvis ikke der er noget reelt på bordet.
Så jeg gentager: Jeg vil ikke sige, at det er noget negativt.
Men jeg vil bare sige, at man godt kan have en snak over cognac og kaffe og så blive enige om en masse ting, men det reelle foregår altså der, hvor atommagterne er med.
Men jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvorfor vi skulle bruge energi og kræfter på det andet.
Der blev sagt, at det var noget med dynamik; at det ville skabe dynamik.
Altså, det er da en negativ dynamik, hvis det er, at man pludselig ser, at Danmark bakker ud af noget, som man helhjertet har støttet hidtil.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-22:
Jeg fornemmer også, at der er sket en ændring – ikke hos Enhedslisten f.eks., og heller ikke hos Radikale Venstre, men hos SF.
Derfor synes jeg da også, at hr. Karsten Hønge burde kunne svare på det spørgsmål om, om alle de stramninger, som SF stemte imod i 00'erne i dansk politik, hvor man tog et opgør med udlændingeloven fra 1983, var en fejl.
Det kan man da bare sige ærligt.
Kan hr. Karsten Hønge så ikke bare svare ærligt: Var det en fejl, at man stemte imod alle stramningerne i 00'erne?
Karsten Hønge (SF), 2021-01-22:
Jo, vi er da enige om, at den her traktat ikke kan stå alene.
Jeg synes bare, at problemet for udenrigsministeren er, at man så henviser til nogle andre traktater, hvor der heller ikke sker ret meget.
For siden man lavede NPT-traktaten, er der kommet flere lande til, der har fået våben.
Så den har jo ikke virket.
Det er rigtigt nok, at den kan have virket for lande, der ville kunne have gjort det og ikke gjorde det alligevel, men vi kan konstatere, at flere lande er kommet til som atomlande.
Dernæst kan man sige, at der ikke er så meget ved, at man ruster ned i antallet af sprænghoveder, når man så øger kraften.
Samlet set
har man ikke levet op til hverken at forhindre, at flere lande fik atomvåben, eller at forhindre oprustning.
For det er det, der er sket.
Så det er i den forbindelse, at det kunne være et mål, at man gennem FN etablerede et nyt traktatsystem, der så ville blive en del af de internationale konventioner.
Jeppe Kofod (S), 2021-01-22:
Jeg kan ikke genkende den fremstilling.
Jeg er helt overbevist om modsat hr. Karsten Hønge, at NPT har haft en stor og konkret betydning for ikkespredning og nedrustning i forhold til atomvåben.
Det er rigtigt, at lande, som heller ikke har undertegnet NPT, ikke har overholdt reglerne.
Men det er da bemærkelsesværdigt, at lande som Sydafrika og Ukraine, som jeg nævnte havde atomvåben, har opgivet dem som led i NPT.
Så jeg synes, det er meget farligt, hvis vi går ind og degraderer et rigtig vigtigt samarbejde, som ligger i NPT, som er hjørnestenen i den nukleare nedrustning.
Det er vigtigt, at vi i stedet opruster til, for at bruge et ord, som passer i debatten, den her indsats for nedrustning, og det er der, regeringen ligger – i øvrigt sammen med de andre NATO-lande, som også netop afviser, at vi skulle tilslutte os forbudstraktaten, fordi den desværre har den konsekvens, at det reelt vil svække vores nedrustningsarbejde.
Karsten Hønge (SF), 2021-01-22:
Nu skal vi ikke gøre uenighederne større, end de er.
Jeg anerkender bestemt også betydningen af NPT.
Det var mere set i forhold til, om det var det eneste instrument og den eneste vej, fordi de nu netop skulle have forhindret udbredelsen af atomvåben og have lavet en nedrustning.
Det var i forhold til det, jeg sagde, at det har de så ikke levet op til.
Jeg kan jo håbe på, at det bliver bedre, men det er jo ikke, fordi historien er for god, men til gengæld er det også rigtigt, som udenrigsministeren siger, at den selvfølgelig i en række sammenhænge har været et godt værktøj.
Det er soleklart, og det skal vi ikke være uenige om.
Jeg tror bare, det kunne være en idé her at bakke op med de 120 lande, der stemte for de 51 lande, der ratificerede.
Jeppe Kofod (S), 2021-01-22:
Vi har jo en lidt mærkelig debat, fordi jeg tror, vi, hr. Karsten Hønge og jeg, fuldstændig deler målet om en verden uden atomvåben.
Det er vejen derhen, der er til debat.
Men de atommagter har jo tilsluttet sig NPT, og det rammeværk skal vi bruge til at sikre, at vi får reel nedrustning.
Så jeg håber virkelig, at SF også vil støtte den linje.
Christian Juhl (EL), 2021-01-22:
Jeg vil først bede ministeren om ikke at bruge alt for mange stråmænd, når han taler om vores forslag.
Punkt 1, hvem har sagt, at NPT ikke har nogen betydning?
Vi har sagt, at det her kunne være et godt supplement til NPT og en del andre ting.
Punkt 2, ja, det lyder, som om vi skal opgive NPT – hvem har dog sagt det?
Det er der ingen der har.
Er det mangel på gode argumenter, der gør, at ministeren mener, at vi skal skydes argumenter i skoene?
Alt er startet med et initiativ, som kunne grines ad på det tidspunkt, hvor det blev taget, også NPT.
Det var få lande, der i en snakkeklub fik ordnet det og fik lande med, fordi det var en farlig situation efter anden verdenskrig.
Vi har i vores forslag nævnt de initiativer, som ministeren selv nævner.
Det vil sige, at de er meget, meget fokuseret på én løsning, hvor vi siger: Nej, der er mange løsninger.
Og der er også en ny en, som vi gerne vil have med nu.
Så vi inkluderer i stedet for at ekskludere.
Kunne ministeren ikke også formå at få sig selv til i realiteten at gøre det, når han nævner det her?
Jeppe Kofod (S), 2021-01-22:
Nej, hr. Christian Juhl.
Det, som hr. Christian Juhl foreslår med at tilslutte sig forbudstraktaten, er ikke et supplement til NPT.
Det, som det vil risikere at gøre, er at underminere arbejdet i NPT.
Vi ønsker at bruge NPT – som jeg forstår at hr. Christian Juhl og også hr. Karsten Hønge faktisk anerkender har gjort en forskel – og styrke det arbejde.
For det er der – i den virkelige verden – man får reduceret antallet af atomvåben og på sigt forhåbentlig får leveret en verden uden atomvåben.
Det er det ultimative mål for os.
Christian Juhl (EL), 2021-01-22:
NPT har sine mangler.
Vi kan endda sige, at det også har sine mangler, ved at der er næsten lige så mange nye atommagter uden for NPT-aftalerne, som der er inden for dem – nogle af dem har vi ikke rigtig styr på.
Og våbnene er i dag så lette, at man ikke engang behøver at være en stat for at fremstille sådan et våben.
Det gør det hamrende farligt lige nu, og det gør det hamrende nødvendigt, at vi tager initiativer, som kan supplere ikkespredningsaftalen.
Det håber jeg da at ministeren kan se – han har selv nævnt tre af dem.
Jeppe Kofod (S), 2021-01-22:
Jo, men i forhold til de initiativer, som skulle supplere ikkespredningstraktaten, altså forbudstraktaten, siger hr. Chritian Juul, at de lande, der har atomvåben, og som ikke er en del af NPT, vil man så kunne adressere, forstår jeg, ved at tilslutte sig forbudstraktaten.
Så det giver simpelt hen ikke logisk mening.
Nej, jeg er ked af at sige det, men det er vigtigt, at vi styrker rammerne i NPT sammen med ligesindede lande.
Det er i den virkelige verden vejen til reel nedrustning, og det ønsker vi fra regeringens side.
Marcus Knuth (KF), 2021-01-22:
Jeg beklager, at jeg lige var væk et øjeblik før, og jeg beklager også over for udenrigsministeren.
Jeg ved, at udenrigsministeren er på vej videre.
Jeg vil følge Churchills gode råd om, at en kort tale er en god tale, og sige, at vi ligesom udenrigsministeren og de fleste andre talere her selvfølgelig støtter NPT-traktaten, ikke mindst fordi det er der, de fem anerkendte atommagter er.
Vi frygter, at det at tilslutte os 2017-aftalen ikke vil give mening, fordi det ikke er der, atommagterne er.
Så vi tiltræder den vedtagelsestekst, som Socialdemokratiet læste op i begyndelsen af debatten, og så god fart videre til udenrigsministeren.
Tænk, hvis alle taler i Folketinget kunne være så korte.
Tak for ordet.
Søren Espersen (DF), 2021-01-22:
Og jeg syntes, det var utrolig vigtigt, at den begyndelse kom.
Og det har man så lige så stille arbejdet videre og videre med, men man gør det i det stille.
Det, der egentlig foreslås, hvis man forbyder atomvåben, er jo også som at slå i en dyne.
For hvis atommagterne siger, at de er ligeglade med, hvad man har siddet og fundet frem til efter lang tids snak, så er det jo ingenting værd.