runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lea Wermelin (S), 2022-02-03:
Men jeg er da helt enig i, at når der kommer rigtig mange input, og det er jo både fra kommuner, fra borgere og organisationer – der har været en stor debat – så skal vi jo dels sikre, at vi får dykket grundigt ned i materialet, dels sikre, at der er plads til den opfølgende dialog også inden udpegningen.
Det er præcis den, vi nu er i gang med.
Som sagt har jeg selv mødtes med en række af friluftsorganisationerne for at være sikker på, at vi også får deres nuancer med, når de bliver repræsenteret af en stor organisation i f.eks. interessentfølgegruppen.
Det samme gælder så for borgerne, og en af de ting, som i hvert fald er blevet efterspurgt, er også, at der, når man når til den lokale proces efter udpegningen, så bliver noget mere tid.
Det er jo bl.a. en af de ting, som vi har lyttet til, og jeg tænker, det er helt oplagt, at der også bliver mere tid i den proces.
Så vi tager det absolut til os, og det er også det, vi er i gang med at handle på.
Kasper Roug (S), 2022-02-03:
Tak for det.
Jamen, altså, jeg hører jo bare bekymringer igen.
Der er jo ikke meget plan over at sige, at det ikke skal være en silo – det kan alle jo komme og sige.
Her taler vi om, at der er nogle bekymringer hos nogle lodsejere, naboejere, for store græssere osv., men jeg forstår stadig væk ikke, hvad planen er, for det er jo ikke løsningen på noget.
Der er jo ikke fra Venstres side nogen løsning – det er sådan set bare kritik på kritik hele tiden.
Hans Andersen (V), 2022-02-03:
Nu siger ordføreren, at det kunne være, at området blev så heldigt at blive udpeget til naturnationalpark.
Jeg tror ikke, at borgere i det område har den samme opfattelse.
Mountainbikerytterne har investeret millioner arbejdstimer i at anlægge et mountainbikespor; det har nok en uvis skæbne, det øjeblik der skal gå store græssere i området.
Slædehundeførere er blevet forment adgang nu til Naturnationalpark Gribskov.
Vil det samme også ske med dem i Tisvilde Hegn?
Så har de ikke flere steder at køre på Sjælland.
Kasper Roug (S), 2022-02-03:
Det er jo altid en sådan lidt spændende sag, når den ene politiker begynder at spørge den anden politiker, om man kan få lov til at få nogle garantier.
Altså, nu kender jeg desværre ikke lige præcis alle de typer fritidsaktiviteter, der er i området, og jeg kan da sige, at en af de aktiviteter, der ikke vil kunne være, hvis det nu blev naturnationalpark, f.eks. er jagt.
Der vil dog kunne være nogle bestandreguleringer osv. ved hjælp af lokale, har jeg da ladet mig fortælle.
Men på den måde vil det jo være en falsk garanti.
Min pointe til alle dem, som bor omkring Tisvilde Hegn, og som allerede nu har gavn af Tisvilde Hegn og hele området, er, at det skal de da fortsat have.
De skal da fortsat have mulighed for at vandre; de skal da fortsat have mulighed for at gå; selvfølgelig skal kørestolsbrugere også have mulighed for fortsat at kunne køre på de stier og veje, der nu engang har været der hele tiden.
Og det håber jeg da også på at man vil tage videre med, hvis området nu er så heldigt at blive til naturnationalpark.
Hans Andersen (V), 2022-02-03:
Ordføreren nævner, at der skal være plads til fritidsaktiviteter, og nævner meget, meget glad, at der er afsat 5 mio. kr., så man virkelig kan arbejde med friluftsaktiviteterne.
Nu er det jo ikke sådan, at alt kan købes for penge, men det kunne være, at Socialdemokraterne måske skulle gøre sig nogle overvejelser om, om det nu virkelig også er den bedste måde.
Tisvilde Hegn er udpeget som potentiel naturnationalpark, og 200 mennesker demonstrerede for nylig mod det.
Utrygheden er kæmpestor.
Så vil jeg bare spørge ordføreren, om ordføreren vil give en garanti for, at de friluftsaktiviteter, der foregår dér i det område i dag, også kan foregå, når regeringen og støttepartierne udpeger Tisvilde Hegn til kommende naturnationalpark.
Kasper Roug (S), 2022-02-03:
Jeg er bekendt med, at der bliver arbejdet med mange forskellige typer scenarier.
Der er allerede forvaltningsplaner, der ligger offentligt tilgængelige derude, som man kan gå ind og se, og jeg går ikke ud fra, at de er blevet lavet på baggrund af mangel på faglighed. Men selvfølgelig er der planer, som der skal laves.
Det, der er det ærgerlige ved det, er, at det lyder lidt, som om det bare er en eller anden fiks idé, der er kommet, og vi nu krænger den ned over hovedet på folk.
Men det er jo igennem flere år, at Socialdemokratiet har været tydelige omkring, at det her er det, vi gerne vil: naturnationalparker.
Og så er der også alle mulige andre koncepter som f.eks. nationalparker osv., som jo ikke, må man sige, er vild natur.
Altså, det er jo to vidt forskellige ting.
Jacob Jensen (V), 2022-02-03:
Hr. Hans Andersen skal nok komme til lige om et øjeblik med et glimrende spørgsmål, er jeg sikker på.
Det, jeg vil følge det op med at spørge om, ligger i forlængelse af det, som hr. Hans Christian Schmidt spurgte om, som handler om, hvad der kommer ud af det.
Er der lavet nogen scenarier, som siger, at det er den her størrelse, det skal have, og at hvis det nu kun havde den halve størrelse eller en anden størrelse, ville der komme præcis det halve ud af det?
Altså, kan ordføreren løfte sløret lidt for det?
Vi er netop også interesserede i at vide, om man kan tilpasse det her på en sådan måde, at vi samlet set får mest muligt ud af det, og det behøver nødvendigvis ikke at være lige præcis de her størrelser, det kunne også godt være, at det var mindre størrelser, hvor man måske havde nogle randområder, som kunne noget andet.
Er ordføreren bekendt med, om det er noget, der har været arbejdet med i regeringskontorerne?
Kasper Roug (S), 2022-02-03:
Det har da været inde til møde hos mig, vil jeg lige sige.
Og jeg synes da, at de kunne se rigtig mange perspektiver, i forhold til hvis Tisvilde Hegn kunne blive en naturnationalpark.
Og ja, jeg er glad, når jeg står heroppe og taler om naturnationalparker, for jeg synes faktisk, det er en rigtig god idé.
Og jeg må indrømme – nu kommer jeg jo selv fra Lolland og bor på Lolland – at det er med en vis misundelse, at jeg kigger på de områder, som har mulighed for at blive det.
Det betyder dog ikke, at vi ikke skal tage det seriøst, når der er bekymringer i befolkningen.
Selvfølgelig skal vi det.
Jacob Jensen (V), 2022-02-03:
Hr. Morten Dahlin pegede før på et konkret område, nemlig Bidstrup Skovene, hvor man også har de samme bekymringer, som man har så mange af de andre steder, som potentielt kan blive udpeget, men Bidstrup Skovene er jo også en del af en nationalpark, ikke at forveksle med en naturnationalpark, og hvorfor ville det ikke være en god idé, tænker jeg?
Så derfor vil jeg høre ordføreren, om ikke han er enig i, at man prøver at inddrage nationalparkerne noget mere, for som også hr. Torsten Schack Pedersen nævner, har de netop vist sig at være en succes, og hvorfor det?
Ja, det er de, bl.a. fordi man har inddraget folk, man har lavet en bestyrelse, hvor man kan få lokale aktører, lodsejere, organisationer osv. med om bordet, og når man så laver forskellige projekter, der skal fremme biodiversitet eller formidling, eller hvad det nu kan være, tager man en god snak med de forskellige interessenter, og så finder man en løsning, der passer lokalt.
Hvorfor ikke skele noget mere til, hvordan det er organiseret, i stedet for at komme med sådan en, hvad skal jeg sige, one size fits all-løsning, og så skal det ellers trækkes ned over hovedet på de folk, der bor ude i området?
Kasper Roug (S), 2022-02-03:
Der er ingen tvivl om, at vi allerede har etableret en dialog.
Om den måske skal være grundigere, er muligt, og så er det klart, at så gør vi det.
Jeg har selv som ordfører også været ude i så mange områder, som jeg har kunnet få tid til.
Jeg synes, der har været nogle rigtig gode debatter.
Jeg har desværre ikke været oppe i Thyområdet, som blev nævnt konkret.
Som jeg også har nævnt før, skal den saglige debat, den ordentlige debat, som vi gerne skulle have – også i lokalområderne – jo ikke stoppe, bare fordi vi udpeger et område som naturnationalpark.
Det skal den jo ikke.
Altså, det er jo, som om himlen falder ned, bare fordi vi udpeger et område til naturnationalpark.
Det gør den jo ikke.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-02-03:
Jamen det er desværre ikke rigtigt, hvad ordføreren siger.
I svar på svar har miljøministeren skrevet til Miljø- og Fødevareudvalget, at der vil blive nedsat lokale projektgrupper efter udpegningen.
Det er jo derfor, vi ser gentagne fremmøder af deputationer i Miljø- og Fødevareudvalget med lokale repræsentanter, der føler sig kørt over.
For de har fået en vandring med Naturstyrelsen ude i området, og det var så det.
Er det virkelig det, som regeringen og Socialdemokratiet mener er en ordentlig inddragelse af lokale?
Hvorfor søger man ikke en grundig dialog, så det her kan udvikle sig til at blive en succes?
Kasper Roug (S), 2022-02-03:
Arh, det er måske også lige vildt nok at sige, at vi først vil inddrage folk, efter at der er udpeget et område.
Altså, vi har jo allerede redegjort for, at der har været inddragelser; der har jo allerede været naturvandringer i området.
Man har jo også været i kontakt med repræsentanter for dem, som er valgt i området.
Dem har der jo altså også være inddragelser af.
Hertil kommer, at vi jo også har Naturstyrelsens lokalafdelinger, som man også har mulighed for at kontakte, plus at borgerinddragelsen altså ikke forsvinder, bare fordi vi udpeger et område.
Og så synes jeg egentlig også, at spørgeren har en rigtig god pointe i, at der i forbindelse med det andet projekt, der blev talt om, havde været en saglig dialog – lige præcis!
Det er det, vi gerne vil have.
Vi vil gerne have, at der skal være en saglig, reel dialog derude; at vi skal diskutere: Hvad er det, der er op og ned i den her sag?
Hvad er det, man i virkeligheden vil?
Hvordan kan vi bedst muligt inddrage de borgere, der nu engang er?
Selvfølgelig skal der være det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-02-03:
Jeg synes jo, det er godt, at Thy bliver brugt som eksempel.
Nu har jeg i snart 17 år repræsenteret Thy her på Christiansborg, og Thy er jo for mig et perleeksempel på, hvordan man kan lave en god historie.
Der blev nedsat pilotprojektgrupper forskellige steder rundtomkring i landet, og der afsøgte man lokalt, hvordan man kunne se sig selv i at være en nationalpark.
Det var ikke alle pilotprojekter, der blev til noget, for man havde lokalt muligheden for at sige nej.
Man brugte 4 år, fra projektet blev sat i gang, og jeg skal hilse og sige, at der var meget stor lokal modstand hos dele af befolkningen.
Men gennem en super, saglig og inddragende proces endte man med en Nationalpark Thy, som er blevet en kæmpesucces.
Hvorfor vil regeringen først inddrage lokale efter udpegningen?
Kasper Roug (S), 2022-02-03:
Nu synes jeg, at det er lidt ærgerligt, at man omtaler naturnationalparker som one size fits all og som et utrolig kompliceret koncept.
Altså, det er det jo ikke, for som jeg også sagde i et af mine svar lige før
, er det jo bare natur.
Det, man har valgt at gøre, er, at man tager et af statens arealer, og så er det, at man udpeger det til bare at være natur, hvor naturen får lov til at passe sig selv, og så har man nogle store græssere, som selvfølgelig skal lave lysåbne områder og skabe en større biodiversitet, krible, krable og det hele.
Altså, det er jo bare natur.
Det er jo ikke et spørgsmål om, at det skal gøres meget mere kompliceret, for det er det jo i virkeligheden ikke.
Selvfølgelig skal vi gøre det, og det skal vi specielt også gøre efterfølgende.
Det stopper jo ikke her, bare fordi der er områder, der er blevet udpeget som naturnationalparker.
Mette Thiesen (NB), 2022-02-03:
Tusind tak.
I 2020 fik vi en ny dyrevelfærdslov, og der står ret klart i § 3 i den dyrevelfærdslov: »Enhver, der holder dyr, skal sørge for, at de behandles omsorgsfuldt, herunder at de huses, fodres, vandes og passes under hensyntagen til deres fysiologiske, adfærdsmæssige og sundhedsmæssige behov i overensstemmelse med anerkendte praktiske og videnskabelige erfaringer«.
Det er den paragraf, som man nu giver mulighed for i naturnationalparkerne bag hegn at fravige, fordi man mener, at målet helliger midlet, altså at det i biodiversitetens navn skal være okay, at dyr så skal kunne lide.
Der kunne jeg bare godt tænke mig at høre Socialdemokratiets ordfører: Er der andre formål, der er så prisværdige, at man kan fravige de her ret grundlæggende paragraffer i dyrevelfærdsloven?
Er der andre områder, hvor vi skal forvente at Socialdemokratiet og regeringen vil stille sig i spidsen for at lade andre grupper undtage dyrevelfærdsloven, sådan at vi også andre steder kan se dyr, der kommer til at lide?
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-02-03:
Jo, det tror jeg da på.
Det tror jeg da på der er.
Men der er så sandelig også eksempler på, at dyrene ikke har det godt.
Jeg ved godt, at det ikke er mig, der skal stille spørgsmål heroppe, men hele den her debat har drejet sig om, om der skal være en dispensation for dyrevelfærdsloven, og hvorfor der skal det.
Det har ordføreren ikke svaret på.
Det er frit, om ordføreren vil svare på mit spørgsmål heroppefra.
Jeg ved godt, at det ikke er reglementeret, men jeg synes bare, at det jo er det, vi diskuterer.
Det er jo det, der er det grundlæggende.
Hvorfor skal der være dispensation i forhold til det her?
Og det er jo, fordi der er noget, der ikke er rigtigt, for der er dyr, der sulter.
De skal sulte, for så kan de spise det, der ikke er at spise, så billen får bedre vilkår.
Jacob Jensen (V), 2022-02-03:
Så lykkedes det alligevel fru Zenia Stampe at stille et spørgsmål, selv om jeg måtte forstå, at det var helt umuligt.
Altså, jeg siger bare, at ministeren selv siger, at nu har vi udskudt det foreløbig et par måneder, for det var meningen, at det skulle have været udpeget inden jul.
Nu taler vi februar, og det kan være, der går noget tid endnu.
Det ved vi af gode grunde ikke, men vi kan selvfølgelig spørge ministeren om, hvornår hun forventer der skal ske en udpegning.
Så er det bare, jeg siger: Hvad er forskellen på at ønske at udskyde noget, fordi der er nogle ting, der skal afklares, og så på at sætte det på pause, som vi foreslår her i dag for netop at komme dybere ind omkring de her mange, mange bekymringer, som tilsyneladende ikke berører fru Zenia Stampe og Radikale Venstre.
Men det berører altså os.
Kasper Roug (S), 2022-02-03:
Tilskudsfodring er jo faktisk en del af beredskabet, hvis nu vinteren er så ufattelig hård, at dyrene sulter rigtig kraftigt.
Man kan jo bl.a. også tage dem ud af området – det er jo også en del af beredskabet på de områder her – så vi undgår, at dyrene dør af sult.
Ordførerens kollega, René Christensen, nævnte på et tidspunkt, at det bedste udstillingsvindue, i forhold til at man skulle have et område, hvor store græssere faktisk er med til at skabe bedre biodiversitet, er Bøtøskoven nede ved ham selv ved Guldborgsund.
Er ordføreren ikke opmærksom på, at andre i DF sådan set synes, at det her er vældig spændende, og at der er gode muligheder; der er udstillingsvinduer nede i Bøtøskoven, hvor jeg også selv kommer fra, og de er rigtig gode eksempler på, at dyrene har det godt.
Kasper Roug (S), 2022-02-03:
Selvfølgelig skal vi lytte til borgerne, også til dem, der er bekymrede i området.
Jeg skal ikke stå her og sige, hvor en grænse lige præcis skal gå henne.
Det har jeg ikke faglighed til at kunne vurdere.
Det skal jeg egentlig heller ikke have.
Det er jo en dialog sammen med bl.a. byrådet i Langeland Kommune, vi selvfølgelig skal have.
Og det gælder også for området på Sydlangeland.
Det skal vi selvfølgelig også fremadrettet, hvis området nu bliver udpeget som naturnationalpark.
Erling Bonnesen (V), 2022-02-03:
I forhold til projektet med de vilde heste og det, der er der i forvejen, er der fuld opbakning – intet problem i det.
Det er vi fuldstændig enige i.
Det er ikke det, spørgsmålet går på.
Der er jo så en uenighed om det, og lige præcis de borgere, der bliver berørt, siger, at de jo ikke har lyst til at blive indhegnet.
Så var det, at man sådan set skulle sige: Man bør frafalde det og flytte hegnet og ikke begynde at indhegne andre borgere og så lige præcis lade det område, som er der nu, og som er fint og godt i forhold til vilde heste, biodiversitet og alt, hvad der indgår i det, være, som det er, for det kører fint, og så kunne man droppe de andre planer.
Vil man det?
Vil man lytte til de borgere, der har bekymringerne, og som bliver så berørt af det nu?
Kasper Roug (S), 2022-02-03:
Altså, nu er der jo en bruttoliste, der allerede ligger der i forvejen.
Den kigger vi selvfølgelig på, og den tager vi selvfølgelig udgangspunkt i.
I forhold til det konkrete eksempel med Sydlangeland, hvor der jo allerede nu går vilde heste, har det jo været en succes, i forhold til at lokale gerne vil ud i området, og at tilstødende lokale, kan man sige, altså folk, der bor lidt længere væk, også gerne vil ud i området.
Der er det jo selvfølgelig vigtigt at sige, at der allerede nu findes færiste ude i området, sådan at de der heste, der er der nu, ikke kan komme ud af området.
Så det, man taler om, er jo at flytte nogle af de grænser, der allerede er der nu, til andre områder.
Og det har der jo været en lokal opbakning til.
Her kan nævnes det lokale miljø- og teknikudvalg.
Langeland Kommune har jo faktisk opfordret til, at man udråber området til naturnationalpark.
Erling Bonnesen (V), 2022-02-03:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg lagde mærke til, at ordføreren i sin tale var inde på, at man nu ville til at lytte til borgerne og inddrage dem osv.
Tager vi så og kaster et blik på Sydlangeland, som man jo har udpeget i et forslag, har det nu vist sig, at der er nogle borgere, som bliver indhegnet, som skal hen over færiste osv., og som siger klart og tydeligt nej til det.
Betyder det så, at det forslag, der nu var, om eventuelt at lave en naturnationalpark på Sydlangeland, bliver taget af listen, sådan at borgerne kan sige: Okay, der blev lyttet, det blev taget af listen igen?
Kan man regne med det?
Kasper Roug (S), 2022-02-03:
Jeg synes, det er ærgerligt.
Altså, jeg synes, det er ærgerligt, at man insinuerer, at mit parti accepterer, at der er dyr derude, der lider.
Det synes jeg er ærgerligt.
Det gør vi ikke.
Vi vil gerne have, at alle dyr skal behandles ordentligt, og det skal de selvfølgelig også i naturnationalparker.
Det skal de jo også, når de går ude i en stald, og det gør de også, når de bor hjemme i stuerne hos mig eller andre.
Der skal dyr også behandles ordentligt, og det skal de, som jeg sagde lige før, selvfølgelig også i en naturnationalpark.
Det er ret vigtigt for os.
Mette Thiesen (NB), 2022-02-03:
Nu spørger jeg jo så ordføreren, fordi ordføreren er ordfører for det parti, som faktisk har stillet sig i spidsen for det med de her naturnationalparker og den lovgivning, som nu gør det muligt at fravige det, der hedder dyrevelfærdslovens § 3, og som netop i bund og grund handler om, at man kan fravige at behandle dyrene ordentligt.
Så nu spørger jeg altså igen: Er der andre områder, hvor ordføreren og regeringen og Socialdemokratiet vil have at man fraviger den dyrevelfærdslov, som mig bekendt alle Folketingets partier stemte for i 2020?
Hvor skal dyrene ellers have mulighed for at lide?
Kasper Roug (S), 2022-02-03:
Det lyder lidt, som om spørgeren gerne vil have et juridisk svar på et juridisk spørgsmål, og der kan man jo stille et udvalgsspørgsmål til ministeriet, og så man får det juridiske svar, der er.
For mig og for Socialdemokratiet betyder det bare rigtig, rigtig meget, at dyrene selvfølgelig ikke lider overlast, og at de ikke kommer til at sulte, og at de ikke har en risiko for at dø af sult.
Det er det vigtigste for mig.
Det kan jeg lige så godt sige.
Som det er nu, er det jo sådan, at det, hvis der er nogle dyr, der lider overlast, så er en fejl, at det så er forkert, og at der så skal rettes op på det.
Det er jo derfor, vi har myndigheden til at gøre det.
Tak for det, formand.
Jamen der kommer jo også tid.
Der er tid, og der kommer tid også til at diskutere det her.
Det er jo ikke sådan, at vi stopper al dialog og alle former for diskussioner, bare fordi vi udpeger et område til at være naturnationalpark.
Sådan fungerer det jo ikke, selvfølgelig gør det ikke det.
Indhegner vi de her steder, altså de potentielt set 21 forskellige områder, som skal være naturnationalparker?
Nej, det er jo ikke det, der er meningen med det.
Jeg er jo ked af det, når jeg hører, at der er lokale beboere, som føler sig indhegnet, fordi der kommer en færist, og fordi der er trådhegn omkring den.
Det er jeg rigtig ked af at høre, og det er selvfølgelig noget, vi skal tage alvorligt.
Det er også noget, vi skal gå i dialog med dem omkring.
Jamen tak for det.
Fanatiske biologer, og at dyrene dør af sult – jeg må nok sige, at det godt nok er en hård retorik i dag.
Jeg håbede ellers på, at vi kunne få en lidt saglig og stille og rolig debat om, hvad naturnationalparker er, og om de bekymringer, borgerne har, også omkring dyrevelfærd.
En usandhed bliver jo ikke mere rigtig af at blive gentaget hele vejen eller igen og igen.
Det er jo en usandhed, når man siger, at dyrene bare skal ligge og sulte, hvis de går i en naturnationalpark.
Det skal de selvfølgelige ikke.
Hvis det sker, er det edderbankeme en fejl, og så skal det løses.
Allerede i dag er der jo 38.000 ha af statens arealer, hvorpå der går store græssere.
Det er edderbankemig et stort område.
Det er et område, der er langt større end hele Als.
Så allerede i dag går der store græssere og holder det nede.
Mig bekendt er der ikke nogen af dem, som lider overlast.
Ellers skal det i hvert fald ændres, og så skal vi have myndighederne ind i forhold til det her.
Mit spørgsmål er: Er det DF's holdning, at vi skal tage alle store græssere væk fra statens arealer, fordi man er nervøs for, at de kommer til at sulte?
Det skal de selvfølgelig ikke, og hvis de gør det, skal det hindres hurtigst muligt.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2022-02-03:
Jeg fik desværre ikke noget tilsagn om, at der er brug for mere tid til at debattere sådan noget helt nyt her.
Her er en af planerne, som truer, om jeg så må sige.
Hvis ordføreren kigger herned, kan han se, at der simpelt hen er lavet en indhegning, der indhegner en landsby, der hedder Lild Strand, sådan at beboerne skal igennem en færist, igennem det her indhegnede område med store græssende dyr over en færist mere for at komme til Brugsen, eller hvad man nu skal.
Synes den socialdemokratiske ordfører, at det er i orden at komme med sådan en plan til en lokalbefolkning, hvoraf det knap nok fremgår, at der bor mennesker her – uden at spørge dem først?
Hans Christian Schmidt (V), 2022-02-03:
Tak for det.
Jeg har jo siddet her og lyttet både til ministeren og hr. Peder Hvelplund og andre, som har sagt, at hele kernepunktet er biodiversitet.
Alt det, man gør her, er for at forbedre biodiversiteten.
Det er jo, som det skal være.
Man kan have forskellige synspunkter om det, men det er i hvert fald et ædelt formål.
Det, som jeg så bare godt vil vide, er, om det, der gøres nu, så også leder til mere biodiversitet.
Så jeg ville bare gerne spørge, om det var sådan, at ordføreren kunne prøve at fortælle mig, hvilke beviser, hvilke konklusioner, hvilke rapporter, hvilken evidens man har fået forelagt, så man ved, at det, der sker nu, hvor man jo indhegner naturen, udsætter husdyr til rewilding i nationalparker, medfører øget biodiversitet.
Hvad er det for rapporter eller artikler eller evidensmateriale, som godtgør, at det her er løsningen?
Jacob Jensen (V), 2022-02-03:
Jeg er fuldstændig enig i, at rækkefølgen skal være, at man først inddrager og spørger til råds, og så kommer man med sine planer.
Så det kan jeg bekræfte.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2022-02-03:
Tak for endnu et klogt svar.
Så håber jeg, at vi fra nu af kan have en sober og saglig debat, uden at man skyder hinanden noget, som ikke er rigtigt, i skoene.
Ellers vil jeg jo gerne endnu en gang fremhæve det, ordføreren sagde, med, at det er helt centralt, at brugerne, de lokalbefolkninger, som skal leve med det, der kommer ud af det her, er inddraget fra start.
Kan ordføreren bekræfte, at det nok er en af de meget, meget store fejl, som regeringen har begået her, at man kommer rendende med et koncept, som man så vil have lokalbefolkningen til at forholde sig til bagefter, i stedet for at starte med at tale med de lokale?