runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Schnoor (ALT), 2018-11-23:
Alternativet støtter også en certificeringsordning, som kan sikre ensartethed og høj kvalitet på sundhedsområdet i tolkningen.
I Alternativet er vi glade for lovforslaget, da det også er noget, som vi tidligere har efterspurgt, og som vi mener har manglet.
Som det også er blevet nævnt her, er kommunikationen mellem patient og sundhedsperson afgørende på sundhedsområdet for at kunne opnå den bedst mulige patientbehandling og sikkerhed.
I Alternativet har vi bemærket, at man til fremsættelsen af lovforslaget skriver sådan her fra regeringens side: »Manglende eller mangelfuld kommunikation kan i yderste konsekvens være medvirkende årsag til forkerte diagnoser og fejlbehandlinger.
Har læge og patient ikke samme modersmål, og kan de heller ikke kommunikere på et andet sprog, spiller fremmedsprogstolkningen derfor en væsentlig rolle.«
Det er vi naturligvis fuldstændig enige i, men vi finder udtalelsen og formuleringen ret absurd, set i lyset af den debat, vi havde her i Folketingssalen, om den lovgivning, som den tidligere ordfører også nævnte, at regeringen har vedtaget egenbetaling af tolkebistand.
Det er jo lige præcis den argumentation, vi stod og havde i Folketingssalen med hensyn til patientsikkerhed i forhold til kommunikationen mellem læge og patient.
Jeg vil ikke undlade at sige her i dag, at det da er dejligt, at regeringen anerkender, hvor vigtigt det her er.
Det er bare rigtig uheldigt, at man så ikke har taget konsekvensen i det lovforslag, der handler om egenbetaling af tolkebistand.
Så vil jeg nævne, at vi med hensyn til det her lovforslag har nogle bekymringer om nogle få ting.
Vi er bekymrede for kravet om, at certificerede tolke skal have et uddannelsesniveau svarende til gymnasieniveau, da det ifølge Indvandrermedicinsk Klinik på Odense Universitetshospital vil udelukke størstedelen af de nuværende tolke fra at blive certificerede.
Vi er naturligvis enige i, at vi skal have højnet niveauet, men vi finder det vigtigt, at det sker ved en gradvis opkvalificering, så vi ikke kommer i en situation, hvor den nye ordning slet ikke vil blive brugt og vi så fortsat vil mangle kvalificeret tolkebistand.
Derudover har jeg to problemstillinger, som jeg vil nævne.
Vi mener ikke, at den her ordning nødvendigvis skal ligge i Sundhedsministeriet.
Den bør i stedet bredes ud over flere ministerier, så det gælder alle områder, hvor der er brug for tolk.
Vi mener, at der bør oprettes en statslig tolkeuddannelse, og at det offentlige over tid bør forpligtes til at benytte certificerede tolke.
Derudover mener vi ligesom Dansk Flygtningehjælp, at det bør være gratis at blive certificeret tolk, da der ellers ville komme til at kunne mangle certificerede tolke.
Men som sagt er vi overvejende positive over for lovforslaget.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-11-23:
Tak for det.
I Liberal Alliance synes vi også, det er rigtig fornuftigt at lave en certificeringsordning for fremmedsprogstolke på sundhedsområdet.
Det er klart, at detaljer i de informationer, man får i sundhedssystemet, kan have afgørende betydning, og derfor er det også meget vigtigt, at der ikke kan være tvivl om tolkens kompetencer.
Ordningen skal fungere med brugerbetaling for den tolk, der ønsker at opnå certificering.
Jane Heitmann (V), 2018-11-23:
I juli 2017 søgte Søren Rasmussen en stilling som swahilitolk i et tolkebureau.
Han fik stillingen i august samme år.
Det eneste problem var, at han ikke kunne tale swahili.
Efterfølgende fik han også ansættelse i to andre bureauer, og Søren kunne stadig ikke tale swahili.
Sørens historie var en øjenåbner, for den eksemplificerer problemerne, der er ved brug af tolke på sundhedsområdet.
Kvaliteten på området er simpelt hen ikke høj nok, og det er utrolig svært for regionerne at gennemskue, om de hyrer en kvalificeret tolk eller ej.
De udfordringer er stadig aktuelle, desværre.
Derfor behandler vi i dag et lovforslag om en frivillig certificeringsordning for fremmedsprogstolkning på sundhedsområdet.
Og lad det være sagt med det samme: Det er en udfordring, hvis man ikke forstår hinanden, både for lægen og patienten og det samarbejde, som der skal være om en given behandling.
Det handler om tryghed for patienten, det handler om patientsikkerhed.
For det er da helt afgørende, når en patient f.eks. får svar på en test: Er man hiv-positiv eller man ikke er hiv-positiv?
For nu blot at nævne et eksempel fra den virkelige verden.
Certificeringsordningen bliver gebyrfinansieret, og det mener vi i Venstre er en rigtig god løsning på en udfordrende problemstilling, ligesom det vil være sundhedsministeren, der beslutter, hvilke institutter der formodes at kunne uddanne tolke til et tilfredsstillende tolkningsniveau, både i forhold til dansk og andre nødvendige sprog, der som en følge skal godkendes af institutterne.
Målet er at højne patientsikkerheden og samtidig give regionerne bedre forudsætninger for at vælge en tolk med de rette kvalifikationer til den rette behandlingssituation.
Venstre kan støtte lovforslaget som fremsat.
Lotte Rod (RV), 2018-11-23:
Der er meget dårligt at sige om den aftale, som regeringen og Dansk Folkeparti har lavet, om tolkning på sundhedsområdet, fordi det jo er hjerteløst at indføre gebyrer, som betyder, at vi har patienter, som ikke forstår, hvad lægen siger.
Men lige præcis den her del synes vi i Det Radikale Venstre er god, fordi det er vigtigt, som de andre ordførere også har været inde på, at der er en kvalitet i tolkningen, sådan at tolkningen rent faktisk giver det, vi gerne vil have, nemlig at man kan forstå, hvad der bliver sagt, sådan at man ved, hvad man skal gøre, og så man forstår, hvad det er for en besked, man får.
Derfor kan Radikale Venstre støtte det her forslag.
Men vi har det på samme måde som nogle af de andre ordførere, nemlig at vi må følge med i, hvad det betyder for udviklingen, og det drejer sig både om, hvad selve prisen på certificeringen kommer til at betyde, men også om vi kommer til at udelukke nogle tolke, som ellers gør det udmærket.
Liselott Blixt (DF), 2018-11-23:
Tidligere ordførere har pænt gjort opmærksom på, hvad det her drejer sig om.
Organdonation er jo noget, som vi i alle årene har haft oppe til debat, og som vi alle sammen kerer os om, men det er også et spørgsmål, der er meget tæt på os alle sammen, for der ligger mange følelser bag.
Det handler om, hvordan det er at komme herfra, hvad der skal ske, og at det er vores pårørende, der måske skal sidde og tage nogle beslutninger.
For Dansk Folkeparti har det været vigtigt, at der ikke er noget, der bliver tvunget ned over hovedet på folk, at man altid kan tage stilling, at man bliver hørt, og at de pårørende også altid bliver hørt.
Men det er vigtigt, at man også får snakken hjemme rundt om spisebordet, eller hvor man nu er.
Det er også derfor, vi hilser det velkommen, at man kan tage stilling som 15-årig, for det er netop et tidspunkt, hvor man måske tænker lidt meget over, hvad er det, der skal ske med mig eller mine forældre, bedsteforældre?
så man ved det, den dag man måske skal tage stilling.
Det viser sig jo, at selv i lande, der har et formodet samtykke eller en kombination, er der rigtig mange, der siger nej, når de står i situationen, for man lytter til de pårørende.
Man lytter faktisk også til dem, selv om man har frabedt sig eller har sagt ja til det.
Det er jo det etiske grundlag for, at man som læge ikke vil stå og slås om den patient, der ligger der.
Det er derfor, det er vigtigt, at vi bliver ved med at tale om det, så det ikke bliver et tabu, som døden mange gange er.
Det sidste i forslaget er om obduktion.
Vi har også tidligere gjort ministeren opmærksom på, at det ikke var godt nok, fordi man mange gange ikke kan finde de sygdomme, der ligger til grund.
Men det skal siges, at pårørende selvfølgelig altid skal kunne modsætte sig det uanset hvad.
Det er ikke alle, der har lyst til at få sine pårørende obduceret, og derfor skal man også kunne tage det med i betragtningerne.
Men alt i alt er vi positive over for forslaget og vil stemme ja, når det kommer til afstemning.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-11-23:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag drejer sig om, om man får en regning med, hvis man bliver behandlet i det danske sundhedsvæsen, og man eksempelvis er turist, eller man er her på et kort ophold, at man er her uden at have bopæl i Danmark.
Det kan også dreje sig om dem, der er rejst fra Danmark, er fraflyttet Danmark og som dermed ikke er dækket af den normale sygesikringsdækning, man har som borger i Danmark.
Hvilken ret og hvilken pligt er det, man skal have til selv at betale, hvilken ret og mulighed skal der være for, at vi kan holde så mange penge hjemme i det danske sundhedsvæsen som muligt?
Det er det, lovforslaget drejer sig om.
Regeringen har i forbindelse med sin finanslov for 2018 drøftet det her, og det er med baggrund i det, at det her lovforslag nu kommer til debat i dag.
Socialdemokratiet støtter det her lovforslag.
Det er rimeligt, at regionerne får en mulighed for i højere grad at sige, at er man en gæst i Danmark, og har man fået en sygehusbehandling, jamen så skal der også være mulighed for, at man kan bruge de mange turisters sundhedsforsikringer eller rejseforsikringer til at lade dem betale for den behandling, de har fået i Danmark.
Det drejer sig eksempelvis om alle, der er under 18 år.
Det er de gravide, som får behov for behandling og eventuelt fødsel, hvis det er før uge 37, og så skal det slås helt klart fast, at er man gæst i Danmark, og man får behov for akut behandling, så er der ingen, der kan nægtes en behandling med baggrund i, at man eventuelt ikke betaler for det.
Men fra socialdemokratisk side er det utrolig vigtigt, at vi får lavet en struktur og en ramme, som er fleksibel, smidig, ubureaukratisk, for det er vores klare billede, at det personale, som arbejder i vores sundhedsvæsen, har mere end nok at se til i forvejen.
Så en smidig, ubureaukratisk metode er i hvert fald det, vi vil holde øje med rent faktisk også er det, der bliver rammen for det.
Det er sådan, at for EU-borgere, og dem har vi jo heldigvis rigtig mange af, der besøger og tager ophold i Danmark, er der allerede fastsat et regelsæt for, hvordan de kan få refusion for udgifterne.
Det er også vigtigt at sige, at en præcisering i loven er, at vores kongerige jo består af tre lande.
De borgere, der bor på Færøerne og i Grønland, skal ikke dækkes af det nye regelsæt.
Der har vi et andet rigtig godt regelsæt, som sikrer tryghed og sikkerhed og mulighed for at trække på den faglige kapacitet og kompetence inden for det, der er rigsfællesskabets samlede ramme.
Socialdemokratiet synes, at det her er et udmærket lovforslag, og vi støtter det med de her bemærkninger.
Erik Lund (KF), 2018-11-23:
Hvornår skal en ung selv kunne give samtykke til organdonation?
Skal det være, når man er fyldt 18 år, eller skal det være tidligere?
Aldersgrænser rykker sig stille og roligt, i takt med at de unge bliver mere og mere oplyste.
Jeg husker selv, da jeg i sin tid skulle giftes.
Dengang var der forskellige aldersgrænser for, hvornår mænd og kvinder måtte gifte sig.
Min daværende hustru kunne gifte sig uden problemer, fordi hun lige var blevet 18 år, mens jeg selv, der var 19 år, måtte søge kong Frederik 9. om tilladelse til indgå ægteskab.
Det blev senere ændret, så grænsen blev nedsat til 20 år for mænd – det var 21 tidligere – men nu er det ens for begge køn, så man kan gifte sig, når man er 18 år.
Aldersgrænser ændrer sig altså med tiden.
Nu står vi så med et lovforslag, der giver mulighed for, at 15-17-årige selv kan give samtykke til organdonation, hvilket dels giver de unge en højere grad af medindflydelse, men også styrker behandlingstilbuddene ved transplantation på længere sigt.
Jeg kan sige, at jeg selv var rigtig længe om det, min kone rykkede mig mange gange, og jeg ville meget gerne være donor, men åh, jeg fik ikke lige taget mig sammen.
Men det har jeg heldigvis gjort for et par år siden, så jeg også står der.
Forslaget om de 15-17-årige giver ikke nødvendigvis flere donorer her og nu, da der heldigvis ikke dør særlig mange 15-17-årige.
Men jeg håber og tror, at når nu de 15-17-årige tilmelder sig Donorregistret, så bliver de også stående i registeret, og de kan være med til at påvirke andre til også at komme i registret, og derfor kan vi på længere sigt få flere organdonorer.
Det er også vigtigt at påpege, at forældrene stadig har en vetoret i forhold til beslutninger om organdonation i de tilfælde, hvor den unge dør, før den unge er fyldt 18 år.
Også selv om den unge har givet samtykke til organdonation.
Det vil være ganske fornuftigt, da sygehusene i dag udfører færre og færre obduktioner og derfor også måske ikke er så rutinerede til det mere.
Derfor er det helt naturligt at flytte det over og give dem mulighed for at bede de retsmedicinske institutter om at gøre det.
Den sidste del af lovforslaget danner grundlaget for, at pårørende til personer, som er afgået ved døden pludseligt og uventet, nu skal have tilbud om afklaring af dødsårsagen ved en obduktion, således at de pårørende på en grundig faglig indikation kan tilbydes genetisk udredning.
Det har flere været inde på, og det synes vi også er rigtig godt og fornuftigt, altså at hvis en i familien er død, kan man finde ud af, om det er noget, der er arveligt, og så komme videre med det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-11-23:
Det er rigtig ærgerligt, for vi har brug for, at flere tager stilling, fordi det kan redde liv.
Derfor bakker SF også op om forslaget om, at unge 15-17-årige i fremtiden selv skal kunne give samtykke til, at der efter deres død må udtages væv og andet biologisk materiale til transplantation.
Vi mener dog stadig, at det er en stor beslutning at stå med i så ung en alder, og derfor mener vi også, at forældre til barnet – også til Lotter derude – både skal have mulighed for at blive informeret om den unges beslutning, men også skal have mulighed for at sige fra.
SF bakker også op om forslaget om tilladelse til transplantationsrelateret forskning på hjernedøde.
Vi mener, at behandlingstilbuddene skal styrkes, og vi mener også, at forbuddet mod forskning på hjernedøde skal fraviges.
Der er behov for mere forskning på området, og derfor mener vi også, at det giver mening at fravige forbuddet, så man i fremtiden forhåbentlig kan optimere behandlinger og redde flere menneskeliv.
Det er vigtigt for os, at de tilbageværende pårørende får tilbud om en afklaring af dødsårsag, ikke mindst så man kan få afklaret, om dødsårsagen kan være arvelig.
Derfor er vi også med på, at personer, som pludselig og uventet er afgået ved døden inden det fyldte 50. år, bliver obduceret på retsmedicinske institutter.
Obduktionen vil ikke kun give familien vished om, hvorfor deres nærmeste døde i en alt for tidlig alder, men den kan forhåbentlig også være med til at forebygge yderligere dødsfald, som kan være forårsaget af arvelige sygdomme.
Lotte Rod (RV), 2018-11-23:
Tak for det.
Vi kan redde liv, hvis flere bliver organdonorer.
Jeg synes, at det går for langsomt, og at der sker for lidt på Christiansborg, men jeg har egentlig tænkt mig at gemme krudtet til det vigtige borgerforslag, vi skal diskutere om lidt.
Jeg vil bare sige, at det her forslag er et lille skridt i den rigtige retning.
I Radikale Venstre synes vi, det er godt, at der kommer mere forskning og viden, og at det også er godt, at unge mellem 15 og 17 år kan få lov til at tage stilling.
Og det her lovforslag får mig til at tænke tilbage på dengang, hvor jeg selv prøvede at blive tilmeldt Donorregistret og fik et brev tilbage om, at jeg ikke var gammel nok.
Det provokerede mig rigtig meget dengang, at jeg ikke kunne få lov til at blive registreret.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-11-23:
Som vi har hørt, indeholder det her lovforslag tre elementer.
Det ene handler om samtykkealder, i forhold til om 15-17-årige selv kan give samtykke til organdonation.
Det andet handler om forskning på hjernedøde, og det tredje handler om obduktion, i forbindelse med at vedkommende pludseligt og uventet er afgået ved døden.
Som flere ordførere også har været inde på, er det her et etisk dilemmafyldt område, og det vil jeg komme nærmere ind på i min ordførertale i forhold til det borgerforslag, vi behandler senere i dag.
Det er bl.a. et spørgsmål om, hvem det er, der ejer vores krop.
Er det os selv, eller er det staten?
Så der er mange forskellige dilemmaer forbundet med det her.
Jeg vil sige fra starten, at det forslag, der handler om børn og unge støtter vi fuldstændigt op om.
Vi mener godt, at børn og unge kan tage stilling.
I to af høringssvarene fra Det Etiske Råd og Børnerådet bliver det bemærket, at det skal følges op med en særlig indsats i forhold til at informere og vejlede børn og unge.
Det mener jeg er meget fornuftigt, og det skal gøres.
Vi hørte en tidligere ordfører, som havde arbejdet med det i skolen, og det betyder jo også, at man så på den måde får en større indsigt i det, og det er selvfølgelig rigtig vigtigt.
Det er det både over for unge og over for voksne. Det forslag, der handler om obduktion, er vi også positive over for, og så er der det tredje forslag, som handler om forskning, og det har vi nogle betænkeligheder over for, fordi det jo handler om hjernedøde.
Det handler ikke om afdøde.
Man ønsker altså at forske på mennesker, som er hjernedøde, og som endnu ikke i hvert fald er hjertedøde.
Vi har nogle tvivlsspørgsmål i forhold til det, og jeg mener, at det er fornuftigt, at der i høringsnotatet står, at man i hvert fald skal give særskilt samtykke til den del, så man er opmærksom på, at der også vil blive forsket i forhold til ens organer, når man har sagt ja til organdonation.
Så det er nogle tvivlsspørgsmål, vi har, og som vi vil forfølge nærmere i lovbehandlingen.
Vi er overordnet set positive, vi har bare nogle spørgsmål til den del af lovforslaget.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-11-23:
Lovforslagets første element om 15-17-åriges mulighed for selv at give samtykke til organdonation støtter vi i Liberal Alliance.
Vi tror på, at unge i dagens Danmark er selvbevidste unge mennesker, som er bevidste om livets beslutninger, også de lidt svære beslutninger, såsom at tage stilling til organdonation.
Sammen med forældremyndighedsindehaver får 15-17-årige en forøget medindflydelse og selvbestemmelse i eget liv.
Det bakker vi op i Liberal Alliance.
En længere snak om organdonation vil jeg komme tilbage til, når vi når til det forslag senere på dagen.
Liberal Alliance kan også støtte forslagets andet element om at tillade forskningsprojekter på hjernedøde, selvfølgelig efter samtykke fra afdøde eller pårørende.
Vi er lydhøre over for ønsket om at optimere transplantationsresultater, da det forventes at gavne muligheden for transplantation af organer.
Der er et stigende behov for donation af organer, og dette lovforslag er et skridt i den rigtige retning for at imødekomme netop dette behov.
Lovforslagets sidste element er at give regionerne mulighed for at indgå aftale med landets retsmedicinske institutter om foretagelse af lægevidenskabelige obduktioner på pludseligt og uventet afdøde personer.
I Liberal Alliance hæfter vi os særlig ved, at flere undersøgelser har vist, at pludselig og uventet hjernedød hos yngre personer i cirka halvdelen af tilfældene skyldes en arvelig hjertesygdom.
Det betyder, at slægtninge til afdøde også kan have samme sygdom.
På baggrund heraf kan vi i Liberal Alliance støtte forslaget, så det bliver muligt at foretage retsmedicinske obduktioner, som med større sikkerhed kan afgøre, hvorvidt dødsårsagen skyldes hjernedød eller en arvelig hjertesygdom.
Slægtninge til afdøde har krav på så sikkert et svar som muligt, og det muliggøres i højere grad med dette lovforslag.
Forslagets tredje element støtter vi således også, og dermed kan vi bakke op om det samlede lovforslag.
Stine Brix (EL), 2018-11-23:
Tak for det.
Da jeg gik i gymnasiet, jeg tror, det var, da jeg gik i 2. g, fik vi en opgave i dansk, i dansk stil – jeg ved ikke, om man stadig kalder det det – og opgaven var, at vi skulle tage stilling til de etiske dilemmaer, som der er forbundet med organdonation.
Det gav for mit eget vedkommende anledning til, at jeg tog en snak med mine forældre om, hvordan de ville have det, hvis jeg meldte mig som organdonor.
Altså, vi skulle prøve at have den her samtale, som er meget vanskelig, hvis ikke umulig, at have på forhånd, men som man alligevel har brug for at have, om, hvordan de ville stille sig i den situation, hvor en tragedie ville føre til, at jeg kunne blive organdonor.
Jeg skulle selvfølgelig også forud for min stillingtagen gøre mig nogle overvejelser om, hvad jeg selv mente om mine etiske forpligtelser osv.
Og det var baggrunden for, at jeg selv fik meldt mig til organdonorregistret.
Der var på det tidspunkt andre i min klasse, som faktisk ikke var fyldt 18 år endnu, men jeg mener egentlig, at vi alle sammen var i stand til at gøre os de overvejelser, der bør gå forud for, at man tager stilling til organdonation.
Det er jo også et forslag, som kommer, på baggrund af at vi på tværs af partierne her i Folketinget jævnligt har samtaler om, hvad vi kan gøre, for at der er flere, der får taget aktiv stilling til organdonation, og at vi i øvrigt også – og det afspejler så den anden del af forslaget, det, der vedrører, at man nu fremover vil kunne udføre forskning i relation til transplantation – får taget en snak om, hvad man kan gøre for at øge kvaliteten af de organer, der doneres; hvordan man kan sikre, at der er flere organer til rådighed.
Jeg synes, det er et rigtig godt samarbejde og en god måde at gøre det på, at vi løbende har fælles samtaler om, hvad man kan prøve af – noget af det også som forsøg.
Men noget fører altså også som i det her tilfælde til egentlige lovændringer, som forhåbentlig vil betyde, at der er flere af dem, som venter på et organ, der vil kunne få det i fremtiden.
Endelig er der jo et helt tredje forslag, som handler om obduktioner, og som ikke har noget at gøre med organdonation.
Det handler, som flere før mig har sagt, om, at i det tilfælde, hvor der er en person, der pludseligt og uventet dør – en sådan forholdsvis yngre person – skal der være en mulighed for, at man kan få en grundigere obduktion, end man kan i dag.
Den viden får man jo aldrig tilvejebragt, hvis ikke man får lavet en grundig obduktion, og derfor er det utrolig væsentligt, at den mulighed bliver styrket.
Jeg vil undlade at tage hul på diskussionen om formodet samtykke til organdonation – den vender vi jo tilbage til senere i dag – men jeg vil blot sige her, at de tre forslag, som det her lovforslag indebærer, kan vi godt støtte fra Enhedslistens side.