runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2019-02-26:
Man kunne også sige det lidt mere populært: Vi prøver faktisk at ødelægge vores egen forretning.
For vi prøver faktisk på at undgå at lave nogle aftaler, hvilket gør, at det bliver en dårligere og dårligere forretning, hvad der foregår Nordsøen.
Men det er også klart, at vi bruger de penge, som vi får ind i beskatningen på olien i Nordsøen, til faktisk at booste vores grønne omstilling.
Og derfor har vi syntes, at det var en fornuftig måde at gøre det på i den transition, hvor det jo rigtignok er stigende, hvad vi kan lave af grøn beskæftigelse, også i Nordsøen, heldigvis.
Det skal så ligesom afløse den beskæftigelse, vi har haft i den fossile energi.
Men vi tror ikke på, at vi som land kan ændre på det forbrug af fossile brændsler, der er, for der er nogle andre, der så vil producere det.
Og derfor vinder vi i virkeligheden mere ved at prøve at presse forbruget ned internationalt, og så længe vi bidrager til markedet og leverer fossile brændsler, skal vi selvfølgelig sørge for, at de penge, vi tjener på det, bliver investeret i at omstille den her økonomi.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-02-26:
Tak til hr. Christian Juhl for det spørgsmål.
Nu er der ikke noget, der er lettere her i Folketinget, end at dele penge ud, og det er det, Enhedslisten har travlt med at gøre nu.
Derfor er det også helt afgørende for os – også med den energiaftale, som også Enhedslisten er en del af – at vi sikrer, at der er en infrastruktur, således at man kan få ladet sin elbil med en hurtigladestander, uanset hvor man er i Danmark.
Derfor ligger der jo også i energiaftalen en række tiltag i forhold til det, bl.a. en udrulning af elladestandere med 80 mio. kr.
Det er en måde at sikre, at der er en infrastruktur for elbiler, og at vi dermed den dag, hvor ketchuppen kommer ud af flasken, havde jeg nær sagt, med hensyn til udbredelsen af elbiler – og det har jeg en forventning om sker ret snart – og vi for alvor får de her effektive elbiler, som danskerne kan betale for, så også har en infrastruktur, som kan håndtere det.
Det synes jeg faktisk er der, der er en politisk opgave.
Tak for spørgsmålet.
Hr. Uffe Elbæk behøver ikke at have ondt af klimaministeren – jeg har faktisk glædet mig til i aften.
Og jeg glæder mig hver eneste gang – både når jeg er her i Danmark, og når jeg er uden for Danmarks grænser – til at præsentere Danmarks klimapolitik og energipolitik.
Der står stor, stor respekt omkring den.
Man kan stort set ikke komme rundt på kloden, uden at Danmark er helt i front.
I den ene internationale undersøgelse efter den anden bliver vi placeret som det land i verden, som er bedst til grøn omstilling.
Så jeg vil bare sige: Kig på de ting, vi har gennemført, også på den energiaftale, som også Alternativet er en del af.
Jeg tror ikke, at der er mange lande, der har samme ambitiøse mål, som Danmark har dér: 100 pct. grøn el i 2030; 55 pct. af det samlede energibehov baseret på vedvarende energi på område for område.
Danmark er i front – kom nu op med humøret og vær lidt stolt af, hvad vi har nået i Danmark, og den lange række af fælles aftaler.
Det skyldes jo ikke et enkelt parti her i Folketinget; det skyldes jo ikke mindst, at vi har en meget, meget bred aftale på energi- og klimaområdet – ikke mindst på energiområdet, som jo omfatter alle Folketingets partier, og hvor en lang række partier i en lang, lang årrække har påtaget sig et fælles ansvar for at sikre, at Danmark har den stærke position, som vi har.
Ida Auken (RV), 2019-02-26:
Ministeren har det, som regeringen nu har det, de vil gerne gøre noget, men ikke lige nu.
Det var 1 million elbiler, der blev lovet fra Folketingets talerstol af selveste statsministeren.
Da forslaget så blev præsenteret med forhandlingerne, gav det altså 1.000 elbiler om året, så det ville med det tempo tage ca. 1.000 år at nå statsministerens mål.
Så det er jo meget fint, at man kan stå der og sige i 2050, men det er jo faktisk sådan, som der står her i forslaget, at de næste 5-10 år er altafgørende.
Så kunne ministeren ikke fortælle os, hvad han har tænkt sig, og om han tager det alvorligt, at der skal komme handling nu?
Kunne man ikke gøre det lidt klarere, at det her faktisk kan stemmes igennem, som det ligger nu?
Igen vil jeg følge op på fru Pernille Skippers spørgsmål: Hvorfor stemmer regeringen ikke bare det her forslag igennem?
Hvad er det så, man ikke kan støtte?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-02-26:
Tak til fru Ida Auken for spørgsmålet.
Det er vi ikke afvisende over for.
Det kan være en mulighed.
For os er det afgørende, at vi når målene.
Vi har sat et mål, også sammen med Det Radikale Venstre: Klimaneutralitet i 2050.
Vi har et mål om hundrede procent grøn el i 2030.
Er der brug for nogle mekanismer og nogle overvejelser om, hvordan vi så løbende følger op på, hvor langt vi er i forhold til at nå de mål, så er det en diskussion, vi er åbne over for.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-02-26:
Altså, forskellen mellem regeringen og i hvert fald oppositionen, hvis man overhovedet kan tillade sig at tale på vegne af hele oppositionen – det gør jeg heller ikke, jeg taler på vegne af Alternativet – er, at vi ikke synes, det går godt nok.
Det går overhovedet ikke godt nok.
Og det er ikke os, der siger det.
Det er FN's klimapanel, der siger det.
På mødet i Polen i efteråret sagde de, at vi skulle være fem gange så ambitiøse.
Alle de nye informationer, vi får, siger, at det går i den helt forkerte retning.
Vi skal hæve ambitionerne; det går slet ikke godt nok.
Så mit spørgsmål til klimaministeren er: Gør det ikke indtryk på klimaministeren, at der kommer den ene rapport efter den anden, der siger, at det her er fuldstændig alarmerende?
Gør det ikke indtryk?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-02-26:
Tak for det.
Det gør i allerhøjeste grad indtryk, og derfor er det også vigtigt, at vi tager os sammen i hele verden, men jeg synes, at vi kan være ret tilfredse med Danmarks position internationalt.
Vi kan selvfølgelig hele tiden blive bedre, og det er også det signal, jeg sender her i dag.
Men når man ser generelt på det, må man bare sige, at Danmark virkelig ligger i den gode ende, og så er der et behov for, at vi får resten af verden til at løfte sig i forhold til et mål om, at vi i 2050 skal være klimaneutrale.
Det har Danmark også arbejdet for i EU-sammenhæng, nemlig at EU får det samme høje ambitionsniveau.
Det er jeg meget, meget tilfreds med.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-26:
Jamen jeg tror, at det her borgerforslag er lidt et udtryk for, at der er en masse borgere, der gerne vil have, at regeringen kommer ind i klimakampen.
Et af de emner, der er med i borgerforslaget, er jo, at Danmark skal satse på udvikling af grønne løsninger.
Det er vi i Enhedslisten meget enige i.
Hvis man så ser på, hvad regeringen gør – lad os tage trafikken – så har regeringen jo stået i spidsen for, at benzin- og dieselbiler skulle blive billigere her i de første 3 år, og ved Folketingets åbning var statsministeren ude at sige, at man gerne ville have 1 million elbiler i 2030.
Så startede man nogle forhandlinger, der resulterede i, at der kommer 150 ekstra elbiler i 2019.
Nu har vi i dag fået fremlagt et kommissorium for grøn omstilling af personbiler i Danmark, og der har jeg så kigget efter den her million elbiler – er de med i kommissoriet?
Næ, det er de ikke, og jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre klima- og energiministeren: Hvorfor er den million elbiler, som statsministeren italesatte som værende noget, som kunne være en vision, man skulle arbejde med, ikke med i kommissoriet for den her kommission, som skal arbejde med grøn omstilling af personbiler i Danmark?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-02-26:
Tak for spørgsmålet.
Det er regeringens ambition, at der i 2030 er 1 million elbiler.
Det gjorde statsministeren klart i sin åbningstale.
Det er den retning, vi arbejder i, og derfor er jeg også glad for, at vi i dag har kunnet sætte navne på Transportkommissionens medlemmer, det er jo ret vigtigt.
Vi venter også et meget vigtigt stykke arbejde her, for hele forudsætningen for, at vi når den her million elbiler, er jo, at vi får kigget på, hvad der er af hindringer, hvordan vi får skruet vores skatter og afgifter rigtigt sammen, og hvordan vi får skabt et fundament for, at vi kan nå målet om 1 million elbiler i 2030.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-26:
Jamen det er kloge mennesker, som nu skal være i den kommission og rådgive regeringen, men de har bare ikke med i deres oplæg, at de skal arbejde for den her million elbiler.
Hvis vi nu ser på landbruget, har ministeren jo tidligere været ude at lufte, at det var lidt svært at gøre noget ved det; at man kunne skyde køer.
Og så tror jeg nok, ministeren er kommet frem til, at der måske også kunne være andre løsninger.
I regeringens oplæg »Sammen om en grønnere fremtid – Klima- og luftudspil« står der, at man vil bestille en analyse for at blive klogere på opgørelsen af CO 2 -optag i jord og skov, og man skriver: »Opgørelsen af CO 2 -optag i jord og skov er yderst kompleks.
Nu var det i oktober, man skrev det, ligesom det var med den transportkommission.
Har regeringen bestilt den her analyse, og har regeringen tænkt sig at gøre noget for alvor for at nedbringe landbrugets store CO 2 -udledning?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-02-26:
Tak for spørgsmålet.
Det kan jeg love hr. Søren Egge Rasmussen at vi vil, og det er jo også derfor, at vi med vores klimaudspil afsætter 90 mio. kr. til at forske i, hvorledes dansk landbrug kan reducere udledningerne af CO 2 .
Der er brug for viden, og der er brug for, at vi gør det her på den rigtige måde.
Der er i forhold til at reducere landbrugets udledninger af CO 2 ikke nogen lette løsninger, men det betyder ikke, at vi ikke skal gøre noget, og det er derfor, vi afsætter de her mange penge til at forske.
Og så håber og tror jeg også på, at der kommer nogle forslag derfra til, hvordan vi kan håndtere den udfordring.
Pernille Skipper (EL), 2019-02-26:
Tak for det.
Jeg tror sjældent, jeg har hørt noget så grønt som ministerens tale.
Man skulle nærmest tro, at det var regeringen, der havde skrevet det her borgerforslag for de 11 grønne organisationer, som ellers havde stillet det til at starte med.
Og det må være helt fantastisk at høre, når man står derude som et af de over 65.000 mennesker, som har taget stilling til det her.
Altså, man kan i hvert fald slet ikke høre, at det er en minister, som står forrest i en regering, der sænker tempoet for reduktionen med op til en fjerdedel; man kan ikke høre, at det er en minister, som får 150 elbiler på gaden næste år, eller hvis klimaplan er 70-80 pct. skrivebordsøvelser.
Sådan lyder det slet ikke.
Jeg kunne forstå på ministeren, også i svaret til hr. Jens Joel, at regeringen faktisk står inde for alle seks principper, der er skrevet ned i det her borgerforslag.
Og det synes jeg er rigtig, rigtig godt.
Så kan det godt være, at man gerne vil vente lidt med at implementere det, men jeg forventer da, at det betyder, at regeringspartierne stemmer for.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-02-26:
Jeg vil sige det således, at der ligger rigtig, rigtig mange gode elementer i borgerforslaget.
Dem sætter vi os nu ned og kigger nærmere på.
Og så er det regeringens intention i efteråret at komme med et udspil til en ny klimalov.
Og så er det også vores intention at inddrage alle danskere i den her debat, som jeg synes er meget, meget vigtig, og jeg glæder mig over det store engagement, der er, også omkring borgerforslaget.
Jeg tror, det er 65.000 personer, der har skrevet under på at fremsætte det her forslag.
Det synes jeg er ganske imponerende.
Jeg oplever overalt, hvor vi er rundt i Danmark, at der er et kæmpemæssigt engagement.
Der har også været demonstrationer i København, og jeg har endda også været nede at tale om det og har stor forståelse for de mennesker, der engagerer sig i det her – det kan jeg godt forstå.
Og når jeg kigger ned over dem, synes jeg faktisk, der er meget store dele af det forslag, der ligger her, som vi kan bakke op om.
Pernille Skipper (EL), 2019-02-26:
Så det var et nej – at det har regeringen ikke tænkt sig at stemme for.
Og der vil jeg bare gerne forklare ministeren, at det synes jeg han skal gøre.
Jeg synes, ministeren skal stemme for det her, for hvis det ikke bare er tom snak, der kommer fra den talerstol lige nu, så er der intet i vejen for at stemme det her borgerforslag igennem, gennemføre alle sine høringer, hvor man åbenbart vil tale med alle – og det lyder dejligt – og så kan man implementere lovgivningen derefter.
For beslutningsforslag vedtaget i Folketingssalen er faktisk ikke juridisk bindende, så man kan godt justere efterfølgende, selv om man har stemt for og det er gået igennem.
Man behøver ikke at gøre det ordret i forhold til det, der står i beslutningsforslaget.
Så jeg synes, ministeren skal sige til alle de mennesker, der sidder oppe på tilhørerpladserne, og alle dem, der sidder og kigger med derude, og alle de 65.000 mennesker, der har skrevet under, at ministeren ikke bare står og fylder dem med varm luft, men at ministeren har tænkt sig at stemme for.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-02-26:
Tak for spørgsmålet.
Vi fylder ikke nogen med varm luft.
Jeg sender et klart og tydeligt signal i dag her fra Folketingets talerstol om, at vi kan bakke op om meget store elementer af det, der ligger i det her borgerforslag.
Vi skal ikke stemme i dag – det skal vi om nogle uger, eller hvornår det nu kommer til afstemning i Folketingssalen.
Inden da skal det også i behandling i Folketingets udvalg, og der skal være en folkelig debat.
Og jeg vil også gerne, inden vi fremsætter et endeligt forslag til klimalov, tage en debat med danskerne, tage ud på landevejene, også gerne sammen med fru Pernille Skipper og andre, som har lyst til at diskutere det her med danskerne, således at vi får en bred folkelig debat om, hvad det er for en klimalov, Folketinget skal vedtage.
Og der synes jeg, at det forslag, der ligger her, borgerforslaget, er rigtig, rigtig godt.
Der er mange gode elementer her, som vi gerne vil bringe videre i den klimalov.
Thomas Danielsen (V), 2019-02-26:
Jeg kan jo ikke lige svare på regeringens vegne, men jeg kan svare på mine egne og Venstres vegne.
Jeg kan konstatere, at hvis det er en borgerlig minister, der udpeger et medlem, så er det politisk indblanding, men hvis det alene er venstrefløjen, som udpeger samtlige medlemmer, så er det politisk uafhængigt.
Det er åbenbart det, man problematiserer, altså at det er en borgerlig minister, der har udpeget et medlem af Klimarådet i dag.
I øvrigt står der i vedtægterne, at der skal udpeges en formand for det næste år.
Det, der henvises til i forhold til mellemregningerne, er, at i regeringsgrundlaget for Helle Thorning-Schmidt-regeringen står der klart og tydeligt, at Klimarådets opgave skal udvides som et ressortområde for Det Miljøøkonomiske Råd, og da sagen så bliver behandlet i Folketingssalen, glæder Per Clausen sig over, at det ikke bliver Det Miljøøkonomiske Råd alligevel.
Ida Auken (RV), 2019-02-26:
Nu hører jeg så langt om længe en minister, der siger, at han gerne vil have en klimalov.
Tidligere har man jo gjort grin med forestillingen om, at Danmark skulle have sin egen klimalov, men som sædvanlig handler det for regeringen om meget fine ord, men meget lidt om handling.
Jeg vil gerne henvise ministeren til, at der står »dansk klimalov nu«.
Hvordan det så konkret ser ud, når man laver 5-årige delmål, er jo så det, man kunne bruge lidt længere tid til at få kvalificeret.
Så jeg vil vende tilbage og så prøve at blive konkret over for ministeren, for lige nu er det meget, meget lette ord, der kommer, og vi synes, det lyder meget fint.
Så lad mig holde ministeren op på punkt 2: Der skal sættes 5-årige delmål mindst 15 år frem.
Er ministeren enig i det?
Jens Joel (S), 2019-02-26:
Tak til ministeren for talen.
Jeg tror næsten ikke, vi magter mere af det der udenomssnak med, at det er et godt grundlag, at man måske ville, at man bakker op, og sådan noget.
Så kan ministeren ikke sige, hvad det er, der skal flyttes, hvad det er, der skal ændres – altså bare pege på det, der ligesom skal laves om i borgerforslaget, for at man kan stemme ja, sådan som en stor, stor gruppe borgere ønsker, og som rigtig mange her i Folketingssalen ønsker?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-02-26:
Jeg synes, at jeg lige meget, meget tydeligt har redegjort for, hvor regeringen står.
Vi er positive.
Der er meget af det her, vi kan stemme for.
Det er helt naturligt, at man under en førstebehandling af et beslutningsforslag sætter retningen, giver opbakning til forslaget og siger: Det er noget, vi gerne vil arbejde videre med, og nu vil vi se at få tingene konkretiseret nærmere i udvalgsbehandlingen.
Ida Auken (RV), 2019-02-26:
Så vi kan forstå, at det ikke er forslaget, der skal ændres noget ved – det er regeringen.
Det er jo ret tydeligt, at det er Liberal Alliance, der ikke vil være med.
Er det sådan, det er?
For der er ikke noget i forslaget, man ikke kan stemme for, så hvorfor kan vi ikke bare få at vide i dag, at regeringen stemmer for det her?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-02-26:
Vi har en første behandling i dag, der er ikke nogen afstemning i dag.
Det er der ikke ved første behandlinger
af beslutningsforslag.
Det er jo derfor, at vi har en proces, hvor vi har udvalgsmøder og drøfter tingene og får tingene rettet til og forhåbentlig får fundet en bred enighed, så det ender med, at når vi kommer til andenbehandlingen, kan et stort flertal af forhåbentlig hele Folketinget stemme for det lovforslag, der kommer ud af det.
Sådan arbejder jeg.
Sådan har vi arbejdet, da vi lavede en energiaftale, en teleaftale osv., og sådan håber jeg faktisk også på at det kan lade sig gøre her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-26:
Det er jo interessant, at der er nogle ting, der bevæger sig, fordi da vi kom frem til, at der var 50.000 mennesker, der havde skrevet under, var der nogle aviser, der spurgte ordførere i regeringen og Dansk Folkeparti, om man støttede det borgerforslag, der lå, og alle fire partier sagde klart nej.
Det var sådan set den melding, der kom ud, lige da der var 50.000 mennesker, som havde skrevet under.
Så et eller andet sted kan man jo godt glæde sig over, at jo, der var faktisk artikler, som fremhævede det.
Så derfor er det jo lidt glædeligt, at der er noget, der bevæger sig, og det lyder, som om man bare kan lave nogle mindre præciseringer af det her borgerforslag, og så har vi sådan set en energi-, forsynings- og klimaminister, som kan stemme for, hvad vi måtte komme frem til via en udvalgsbehandling.
Er det sådan, det skal forstås?
Er det sådan, det skal forstås, at vi faktisk kan tage en afstemning her inden sommerferien om det her borgerforslag og komme frem til, om der er flertal for det?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-02-26:
Sådan kan det meget vel ende, også i forhold til de kommentarer, der kom.
Jeg kan for mit eget vedkommende sige, at den kommentar, der var fra mig som minister, var, at det borgerforslag havde sparket en åben dør ind.
Det var også det, der var overskriften, tror jeg, det var i hvert fald det, der var holdningen i det ritzautelegram, der kom ud efterfølgende.
Jeg oplevede jo også, da jeg kiggede ned over de punkter, der var, de her seks punkter, som jeg læste op lige før, at det er punkter, som jeg synes at vi egentlig burde kunne forene Folketinget om og få fundet en løsning på, og er der nogle små hjørner og ting, vi skal korrigere, plejer vi også at finde ud af det.
Christian Poll (ALT), 2019-02-26:
Nu er det jo ikke kun de her 65.000 borgere, der står bag det her.
Det er faktisk nogle af de skarpeste hjerner, vi har på klimaområdet, som har skruet det her sammen, og som repræsenterer i størrelsesordenen 250.000 borgere, fordi det er danske klima- og miljøorganisationer, der er gået sammen om at prøve at skrive det her.
Det, der står beskrevet, er jo principper, det står faktisk på de to sider som en indledning til det, at her er principperne for de seks elementer.
Ville det ikke være fint at sige, at de principper kan vi godt gå ind for og derfor stemme for forslaget?
Og så kan man jo udmønte det, fordi det skal det i alle tilfælde.
Det skal udmøntes i nærmere detaljer, lige meget hvordan man ser på det.
Kunne det ikke være en tilgang?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-02-26:
Der er mange kloge mennesker, og stor respekt for det.
Hvis principperne er de seks overskrifter her, tror jeg såmænd godt, at vi kunne blive enige.
Det er klart, at når man har en overskrift, er der ofte også et indhold under overskriften, og det er jo derfor, jeg så opfordrer til, at vi i udvalgsbehandlingen får fundet ud af, hvad det så er, der ligger under de overskrifter.
For hovedindholdet i de seks principper kan jeg sagtens bakke op.
Thomas Danielsen (V), 2019-02-26:
Tak for det, formand.
Jeg skal indledningsvis sige, at jeg også taler på vegne af Liberal Alliance.
I forespørgselsteksten stiller man spørgsmålet: »Vil ministeren tage initiativ til at styrke den danske klimalov?«
Der er svaret jo, som ministeren også gjorde det klart: Ja.
Der kan nemlig henvises til, at ministeren har meldt ud, at man vil fremsætte et forslag om en ny klimalov.
Derudover vil jeg henvise til min tale om samme emne i forbindelse med det forslag, vi lige har behandlet her i salen.
Jens Joel (S), 2019-02-26:
Tak for det.
Vi har jo lige haft en lang debat om borgerforslaget, men da vi bad om en forespørgselsdebat om det her borgerforslag, var det jo i al sin enkelhed for at være sikre på, at vi kunne nå at få en behandling af forslaget hurtigt nok til, at vi faktisk kunne få indoptaget, faktisk kunne få diskuteret de principper, der ligger i borgerforslaget, også hvis vi skulle risikere et hurtigt folketingsvalg.
Der er ikke nogen tvivl om, at det rykker op på dagsordenen, når det er en forespørgselsdebat, og derfor har vi indkaldt til den.
Jeg vil så sige, belært af den debat, vi lige har haft, at det også bliver rigtig relevant at få ministerens svar nu her på, hvad man egentlig vil med klimalov 2.0.
For mens det er rigtig glædeligt, at klimaministeren siger, han er interesseret i det, så er det jo også stadig væk meget uklart for de fleste i salen, hvad regeringen egentlig mener, og om man har tænkt sig at støtte op om de principper.
Og derfor får vi en forespørgselsdebat nu, hvor vi i hvert fald fra oppositionens side har tænkt os at gøre det krystalklart, at det, vi skal stemme om, at det, vi skal tage stilling til, er borgerforslaget og dets principper i deres helhed, som de ligger.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-02-26:
Jeg tror mere, det er en kommentar, end det er et spørgsmål, men jeg synes faktisk, vi skal lade debatten her slutte med det, som fru Mette Abildgaard lige sagde, altså at vi har haft en meget, meget vigtig debat.
Der er godt nok forskelle imellem blokkene og de enkelte partier, men det er historisk, at der på tværs af partiskel er enighed om, at man ønsker en ny klimalov, og det er ikke vores fortjeneste herinde.
Vi har selvfølgelig hver især forsøgt at komme med den ambition, men det er jo, fordi borgerne uden for den her sal har presset den her diskussion igennem, og det synes jeg simpelt hen er så fantastisk.
Så kan man jo håbe på, at fru Mette Abildgaard kunne blive en del af FN's grønne hjelme eller sådan noget og finde ud af at bygge bro imellem de her forskellige partier.
Der er bare en stor cadeau herfra, og jeg har kun den kommentar.
Jeg har ikke en opfølgende kommentar.
Mette Abildgaard (KF), 2019-02-26:
Tak for det.
Jeg synes også, det er så helt ubeskriveligt opløftende med den folkelige debat, det folkelige engagement, der er kommet i hele klimadagsordenen.
Jeg synes, det er befriende, og det rykker meget mere ved den her dagsorden.
Vi diskuterede ikke meget klima ved sidste valg, og det kommer vi til ved næste valg.
Det er jeg slet ikke i tvivl om.
Der er sket så ubeskrivelig meget.
Jeg tror, at vi skylder hinanden, også selv om der er valgkamp lige om lidt, at holde fokus på bolden i forhold til at nå så langt som muligt med det her.