runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-03-16:
Tak for spørgsmålet, og også tak for ordførerens opbakning til det principielle synspunkt.
Vi vil stå på det, som har været radikal politik i mange år, nemlig at vi skal arbejde hen imod at bruge 1 pct. af vores bni på udviklingsbistand.
Det er radikal politik, det er vi gået til finanslovsforhandlingerne med år efter år.
Vi vil også nu her på den korte bane arbejde for, at vi finder midler til at øge rammen for udviklingsbistanden, bl.a. i den reserve, der er afsat i det nationale kompromis til forsvars- og sikkerhedsudgifter, hvor der også kan afsættes midler til humanitære indsatser.
Jamen tak for forslaget.
Men nej, vi kunne aldrig drømme om at stemme for det diskriminerende ændringsforslag, fordi vi selvfølgelig vil hjælpe alle, der flygter fra Putins bomber.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-16:
Tak, formand.
Nu skal jeg jo ikke på den måde prøve at gyde olie på vandene i de her smukke hundeslagsmål i rød blok, men jeg har måske en løsning på den radikale ordførers problem.
Det, der gør, at vi i Dansk Folkeparti jo ikke kan stemme for det her lovforslag, men stemmer gult, er, at det ikke kun handler om at hjælpe ukrainere, men at man også i § 2 giver hjemmel til og adgang til, at afghanere, syrere osv., som befinder sig i Ukraine og egentlig bare kunne tage til Polen, Ungarn eller et af nabolandene, nu kan komme til Danmark.
Det er klart, at det jo vil føre til et øget træk på de midler, som ordføreren tilsyneladende er bange for kommer fra udviklingsbistanden, og derfor vil jeg sådan set bare opfordre Radikale Venstre til at stemme for ændringsforslag nr. 7, sådan at vi får taget dem ud af lovforslaget og det træk dermed bliver mindre.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-03-16:
Vi har ikke, da vi forhandler om loven, altså ikke førstebehandler, men forhandler aftalen, der ligger bag lovforslaget, sagt ja til, at der skal tages 2 mia. kr. fra udviklingsbistanden, og vi kommer til at kæmpe for at ændre den fordeling.
Derfor stiller vi et ændringsforslag, og derfor fortsætter vi med at kæmpe for at få flere midler til udviklingsbistanden.
Torsten Gejl (ALT), 2022-03-16:
Jamen til det der med, at man ikke har nikket til finansieringen, vil jeg sige, at vi jo havde forhandlingen i forbindelse med førstebehandlingen i går i salen, og før det var sådan, at bl.a. Radikale sagde, at de ville støtte loven, var det jo fuldstændig åbenlyst, at der skulle tages pænt mange penge fra udviklingsbistanden.
Det nikker man jo til, når det er sådan, at man støtter en lov, hvor det er blevet sagt som en helt tydelig forudsætning.
Så jeg forstår slet ikke, hvad alt det her handler om.
Hvor meget vil Radikale acceptere der bliver taget af udviklingsbistanden for at stemme for det her lovforslag?
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-03-16:
Nej, vi kunne ikke drømme om at stemme imod et lovforslag, som er helt nødvendigt, for at vi kan tage godt imod de ukrainske flygtninge i Danmark.
Det kunne vi ikke, og det tror jeg der er redegjort rigtig grundigt for i går hvorfor vi ikke vil gøre.
Men vores kamp, som jeg også har svaret de andre, for, at vi finder mere finansiering til udviklingsbistanden, er ikke slut med, at vi i dag stemmer for lovforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2022-03-16:
Igen vil jeg sige, at sjældent har jeg oplevet så mange partier tale så meget imod et lovforslag og så alligevel stemme for det.
Nu appellerer Radikale, SF og Enhedslisten til andre partier om, at man ikke skal lade verdens fattigste betale for en stærkt diskriminerende lov.
Hvis det så viser sig, at man alligevel vil lade verdens fattigste betale den her stærkt diskriminerende lov,
vil Radikale så overveje at trække støtten til lovforslaget?
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-03-16:
Jeg kan da i hvert fald bekræfte, at vi ikke er tilfredse med den måde, regeringen har forelagt oplysningerne på for os.
Vi har absolut handlet i den bedste tro på, af de her midler ikke udelukkende ville blive taget ud af udviklingsbistanden.
Vi er blevet oplyst, at man ville opgøre noget af det som udviklingsbistand.
Men det er bestemt ikke det samme som, at man vil spare 2 mia. kr. i indeværende år.
Det har vi aldrig sagt ja til.
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-16:
Jeg tror, det virker underligt for mange, at man mener, det er forskelsbehandling, og at man mener, det er de forkerte mennesker, der skal betale, og så går man alligevel med.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-03-16:
Jamen jeg vil både gerne redegøre for det, og vi vil også rigtig gerne finde ud af, hvad der er op og ned, for vi har ikke nikket til en finansiering, hvor det er udviklingsbistanden, der skal finansiere det her.
Vi har sagt ja til, selvfølgelig, at hjælpe de ukrainske flygtninge med at blive modtaget så godt som overhovedet muligt, og så er vi faktisk ikke på det tidspunkt blevet fuldt ud oplyst om, hvilken fordeling regeringen ønsker i finansieringen.
Derfor stiller vi også et ændringsforslag.
Så det mener vi da er stærkt kritisabelt at regeringen ikke har gjort, og det spor kommer vi i øvrigt også til at forfølge.
Men nej, vi har ikke sagt ja til en finansiering, hvor regningen skulle betales ud af udviklingsbistanden.
Nu står vi så i en situation, hvor vi stiller et ændringsforslag.
Vi kan jo håbe, at der er nogle herinde, der ombestemmer sig.
Men ellers står vi jo med et valg, om vi vil lade hele den her meget gode lovgivning falde på det, og der vælger vi så at sige, at det vil vi ikke; vi vælger at stille os på den rigtige side og tage ansvar for at tage godt imod ukrainske flygtninge.
Men det betyder bestemt ikke, at vores kamp for, at det her ikke skal tages ud af udviklingsbistanden, og at vi finder flere midler til udviklingsbistanden, er slut.
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-16:
Tak for ordet, formand, og tak til ordføreren.
Radikale Venstre har jo under hele den her debat og hele ugen sagt, at loven her forskelsbehandler, og at vi nu ikke skal tage penge fra de fattigste i verden.
Og når jeg så spørger, hvorfor det er, at man går med i aftalen, var det bærende argument, i hvert fald ifølge debatten i går: Vi tager ansvar.
Men på mig virker det ærlig talt ikke som at tage ansvar, at man går med i en aftale om en finansiering for så bagefter at problematisere den finansiering.
Så bare lige for at få noget klarhed her: Er Radikale Venstre gået med i en aftale om, at det er de fattigste, der skal finansiere det her, men nu fortryder man det?
Eller har man lavet en aftale uden at finde ud af, hvor finansieringen skal komme fra, og så finder man bagefter ud af, at regeringen siger, at nu skal det tages fra verdens fattigste?
Hvad er op og ned her?
Kan ordføreren lige redegøre for det?
For det virker ærlig talt ikke ansvarligt.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-03-16:
Ordføreren vil vide, at Radikale Venstres finanslovsforslag altid er fuldt finansierede, og vi vil også, ligesom vi har gjort de andre år, komme med et forslag til, hvordan vi arbejder hen imod at bruge 1 pct.
Jens Rohde (KD), 2022-03-16:
Så vi kan regne med, at Radikale Venstre kommer til finanslovsforhandlingerne næste gang med et fuldtonet krav om, at vi skal ramme de 1 pct., og at det er totalt finansieret i Radikale Venstres finanslovsforslag.
Dan Jørgensen (S), 2022-03-16:
Jeg kan forsikre om, at alle de tekniske muligheder jo er blevet undersøgt i forhold til at elektrificere.
Jeg har godt bidt mærke i, at der er mange mennesker, der nu er rigtig kloge på sukkerproduktion.
Det var ikke for at sige noget flabet til spørgeren, for jeg har fuld respekt for spørgerens indsigt i de her spørgsmål.
Men det er bare for at sige, at der er nogle, der i den offentlige debat har været lige kæphøje nok efter min smag, i forhold til hvad de mente, at en virksomhed kunne eller ikke kunne.
Det, der var det klare signal fra virksomheden, var, at det ikke kunne lade sig gøre.
Når vi så kigger rundt i Europa og kan se, at der ikke findes nogen eksempler på, at det kan lade sig gøre, og i øvrigt studerer teknikken i det, så lægger vi selvfølgelig det til grund for vores beslutning.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-16:
Ja, det er korrekt, at det vil være væsentligt i den nuværende situation at få flest mulige væk fra at bruge gas, og jeg anerkender også, at der er et arbejde i gang, som har det som formål.
Men jeg undrer mig bare over – når jeg kigger på den her sag og ser, hvor meget f.eks. miljøministeren også har været involveret i EU-lobbyisme i forhold til den – at den her gasledning har været så højt prioriteret for regeringen.
Jeg er godt klar over, at der er nogle, der mener, at vi ikke kan elektrificere, men så kunne en delvis elektrificering vel have været en løsning, som man havde satset på, i stedet for at det bliver sådan en ren gasløsning.
Kan ministeren ikke se det?
Dan Jørgensen (S), 2022-03-16:
Det er ikke sådan, at der i det ligger, at det skal betragtes som en fejlinvestering, at vi i Danmark faktisk investerer ganske massivt i biogas.
Det er jo netop en del af løsningen.
Så kan vi selvfølgelig have en faglig, saglig og endda politisk diskussion om, hvor man bedst bruger den gas.
Det er jeg med på.
Her er mit argument, at den da skal bruges de steder, hvor der ikke er alternativer, og sukkerproduktion er netop et eksempel på et område, hvor der ikke er alternativer.
Så kan man sige: Bliver man så ikke sårbar, når man bruger gas i fremtiden, uanset om det er biogas?
Til det er der at sige: Jo, men der skal vi jo minimere den risiko ved at få dem, som netop godt kan klare sig uden gas, væk fra gassystemet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-16:
Ja, men jeg synes, at vi står i en meget ny situation.
Og jeg synes, det er underligt at høre, at regeringen vil prioritere at bygge en ny fossil infrastruktur for 800 mio. kr., når vi ikke bare står i en klimakrise, som vi gjorde, da vi havde den sidste debat om, om man skulle bygge den her gasledning, men når vi nu sådan set står med en forfærdelig krig i Europa, hvor det er utrolig vigtigt, at vi gør os uafhængige af Putins gas.
Og det er sådan set det, der gør, at Enhedslisten rejser spørgsmålet her igen.
Jeg har forstået, at statsministeren har sagt, at regeringen nu er uforbeholdent grøn.
Så vil jeg alligevel tillade mig at lægge stor vægt på, hvad det er for nogle handlinger, der sker.
Så har vi en mangelsituation i lang tid, hvor vi ikke har gas til alle i Danmark, er det jo sådan set de private husstande, der får gassen før de her potentielle nye kunder på Lolland.
Det mener jeg jo sådan set er noget nyt, i forhold til da man traf beslutningen.
Jeg tror ikke, at der er mange virksomheder dernede, der havde tænkt på, at vi skulle være i den her nye alvorlige situation, hvor vi hverken ved, om Putin lukker for gassen, eller om man kommer frem til at blive enige i EU om at reducere yderligere end det, der er blevet besluttet, eller om man kommer frem til, at man i Danmark alene vil tage et hårdt træk.
Så står man altså med nogle erhvervskunder, som ikke er prioriterede kunder, og jeg synes, at vi træder ind i noget, hvor der er risiko for, at det virkelig er en fejlinvestering, fordi der ikke kommer noget gas i den ledning.
Kan ministeren ikke se det?
Dan Jørgensen (S), 2022-03-16:
Nej, det vil vi ikke.
Vi mener, at beslutningen om at lave den gasledning til Lolland-Falster er en virkelig god beslutning, også med hensyn til arbejdspladser.
Gjorde vi det ikke, jamen så stod vi i en situation, hvor Nordic Sugar med meget stor sandsynlighed måtte lukke.
Det ville have virkelig negative konsekvenser for den del af landet.
Jeg vil faktisk opfordre hr. Søren Egge Rasmussen til at prøve at tage en tur derned og tale med de mennesker, det handler om.
For man kan nemt komme med det der teoretiske eksempel og sige: Jamen I kunne jo bare elektrificere.
Sagen er den, at der er, efter hukommelsen, 107 sukkerfabrikker i Europa.
Det er selvfølgelig, fordi det ikke er sådan noget, man bare lige kan gøre.
Så derfor var valget altså: Skulle den her virksomhed lukke, eller skulle vi lave en alternativ løsning?
Det var så vigtigt for os, at den løsning blev grøn, og det er derfor, vi laver en gasledning, som jo altså i første omgang, allerede på den korte bane, vil nedbringe udledningerne fra fabrikkerne ganske betragteligt – selvfølgelig ikke lige så meget, som hvis man bare lukkede dem og flyttede produktionen til et andet land.
Men for klimaet er det klart at det er langt bedre, at vi producerer i Danmark med mindre udledninger, end at det bliver flyttet til et andet land, hvor man producerer med større udledninger.
Dertil kommer, at hele vores biogasstrategi jo netop er, at vi skal ind at bruge biogassen de steder i vores energistruktur i det her land, hvor det er svært at dekarbonisere, altså fordi det er svært at elektrificere – og det er netop i sukkerproduktionen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-16:
Ja tak.
Det kan jo nogle gange være svært at tælle til fire.
Det spørgsmål, som Enhedslisten her stiller til klima-, energi- og forsyningsministeren, er: Vil regeringen revurdere sin beslutning om at opføre den planlagte gasledning til Lolland i lyset af den drastisk ændrede forsyningspolitiske situation og regeringens egen beslutning om, at Danmark skal være uafhængigt af russisk gas?
Dan Jørgensen (S), 2022-03-16:
Jo, men det er vel okay, at jeg stiller opklarende spørgsmål, al den stund at hr. Morten Messerschmidt jo siger to modsatrettede ting
Hr. Morten Messerschmidt siger, at vi har løst problemet.
Ja, problemet er blevet løst netop ved at gøre, som vi normalt gør, altså sige, at hvis der er et underskud, bliver det skrevet ind i den strukturelle fremskrivning.
Det vil sige, at man ikke skal tilvejebringe finansiering for det underskud.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-16:
Vi har været med til at løse problemerne i forhold til biogas.
Det vil ministeren vide, for han sad for bordenden, da vi lavede den aftale.
Vi har i øjeblikket knap 5 mia. kr., der ikke bliver brugt til vedvarende energi-støtte, og dem ønsker vi tilbage til forbrugerne under de konkrete omstændigheder, der gælder i dag.
Nu har jeg svaret på de to spørgsmål i en spørgetid, som ministeren skal svare på spørgsmål i.
Så er det på tide, at ministeren svarer på spørgsmål, sådan at forbrugeren derude ved, hvorfor han ikke kan få sine penge tilbage.
Dan Jørgensen (S), 2022-03-16:
Det var sådan set ikke det, der var spørgsmålet.
Det, som Morten Messerschmidt gerne vil have at regeringen skal gøre, er: Fordi der er et lavere skøn i år – og det er først og fremmest kun et skøn, men lad os sige, at det er rigtigt, at det ender med at gå sådan – så skal man frit kunne disponere over det i det år.
Det vil være et nybrud i dansk økonomisk politik, og det vil i øvrigt også betyde, at vi ikke har penge at udbetale – for jeg regner med, at det så også er med tilbagevirkende kraft, og så skal vi også finde 6,6 mia. kr., der lige pludselig var i ekstraudgift til biogas i 2020.
Så der er faktisk et lille underskud, hvis man sammenholder de to tal.
Så vil hr. Morten Messerschmidt som punkt 1 være med til at finde de par milliarder, vi så mangler, og som skal betales til statskassen nu?
Og bliver det som punkt 2 sådan fremover, hvis hr. Morten Messerschmidt får magt, at hvis der er et forventet skøn, der er lavere end det, man troede, kan man frit disponere over pengene det år?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-16:
Jeg kan i hvert fald sige, at med de energifremskrivninger, som Energistyrelsen selv lægger for dagen, er der ikke meget, der tyder på, at gas- eller elprisen kommer ned på det niveau, der gjaldt på det tidspunkt, hvor vi lavede de her støtteordninger.
Så i det scenarie kan jeg hundrede procent sige at Dansk Folkeparti vil være på den jævne danskers side.
Dan Jørgensen (S), 2022-03-16:
Jeg vil starte med at få gjort klart, om det er sådan, at Dansk Folkepartis nye linje nu er, at i fremtiden bliver det sådan, at hvis man sparer penge på VE-støtte i et år, kan de penge frit disponeres til, hvad formål man nu måtte synes.
Vil man lægge hovedet på blokken i dag for, at det er sådan, det bliver, hvis magten skulle skifte efter næste valg?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-16:
Jeg ved godt, at når man bliver minister, ophører al den logik, der gælder uden for ministerierne.
Men hvis man i min verden har sparet 5 mia. kr., ikke at jeg har personlig erfaring, må man da kunne bruge dem på noget andet, og vi er altså i en situation, minister, hvor rigtig, rigtig mange danskere oplever problemer med at få pengene til at række.
Vi er jo i den situation, at de eksplosive energiafgifter, eksplosive energipriser nu begynder at følge med over i de almindelige forbrugerpriser, så det ikke – i gåseøjne – kun er på el- og varmeregningen, men også på forbrugsvarer, at tingene bare bliver dyrere og dyrere.
Vi så forleden dag, at svenskerne, tror jeg det var, sænkede deres afgift på benzin og diesel, sådan at det i hvert fald bliver lidt billigere, ikke billigt, i forhold til hvad det var, men dog lidt billigere.
Vi ser Belgien og Holland osv. gå samme vej, hvor man også sænker afgifterne for at komme forbrugerne i møde, men i Danmark har vi en regering, der sidder i fuldstændig isoleret ophøjethed og bare siger: Af tekniske årsager kan vi ikke bruge pengene.
Der må jeg bare sige, at det altså er noget, som slår i hvert fald mig og, tror jeg, rigtig, rigtig mange danskere derude med forundring.
Det er ovenikøbet en regering, som jo parlamentarisk i hvert fald er støttet af nogle, der plejer at sige, at de gerne vil komme den lille mand til undsætning osv.
Vi har fra en samlet blå blok tilbudt vores mandatmæssige opbakning til det, men det kan ikke blive til noget som helst.
Så hvad er egentlig regeringens bud til de folk derude, der ikke kan få økonomien til at hænge sammen?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-16:
Men ud fra den samlede besvarelse her synes jeg stadig væk, der er et billede af, at vi kan risikere, at der bliver bygget en gasledning til 800 mio. kr., som forbrugerne kommer til at betale over deres nettariffer, og at man kan ende i en situation, hvor der ikke bliver solgt gas fra den ledning og det dermed er en fejlinvestering.
Kan ministeren ikke se, at vi står over for den risiko?
Dan Jørgensen (S), 2022-03-16:
Det er jo netop gasforbrugerne, der skal betale det her.
Så det vil sige, at det jo også er dem selv, altså dem, der vil gøre brug af gasledningerne i fremtiden, der skal det.
Det er klart, at ikke kun på grund af den sikkerhedspolitiske situation og den forsyningssikkerhedspolitiske situation, vi står i, men selvfølgelig også som et led i den grønne omstilling gælder det hele tiden om, at vi får indrettet os på en måde, sådan at de økonomiske incitamenter er præcis sådan, at gassen bliver brugt der, hvor den bruges bedst.
Vi er i Danmark ret gode til at lave biogas, men vi laver jo ikke så meget, at alle bare kan bruge løs af den.
Det skal være der, hvor der ikke er alternativer.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-03-16:
Det er jo ikke, fordi vi i Dansk Folkeparti er uenige i, at det er skadeligt at ryge.
Vi er heller ikke uenige i, at vi skal gøre, hvad vi kan, for at hindre, at unge begynder at ryge, for det er jo der, det starter.
Det er jo ikke folk, der er på vores alder, hvis jeg må sige det sådan, der begynder på det; det er noget, man begynder på fra barnsben af.
Det, jeg spørger til her, er egentlig, hvordan man forestiller sig det, hvis man på den her måde faktisk laver en ny myndighedsalder.
Det vil sige, at når man er myndig, har man faktisk ret til at gøre de ting, man nu må som voksen i det her samfund.
Ekspedienten skal håndtere det og jo i høj grad måske til at spørge om legitimation hos stort set alle kunder, for hvem er sikker på at kende forskel på en på 30 år og en på 50 år.
Der er i hvert fald nogle, der ser nogenlunde ens ud, og så er der andre, hvor det er meget nemmere; det er en helt anden ting.
Men jeg synes bare, at vi ser ind i nogle problemstillinger.
I dag har vi selvfølgelig den problemstilling, at der er mange unge, der begynder at bruge de produkter, og de begynder også, før de er 18 år.
Og hvordan får de fat i tobakken?
De må ikke købe den.
Der er så et problem med, at det gør de alligevel.
Ud over det er der selvfølgelig også et problem med, at der er nogle, der hjælper dem med at få det.
For hvis aldersgrænsen bare sættes op og det er den samme mekanisme og de alligevel begynder, når de er 14, 15, 16 år, så får vi bare en strøm af tobak, der kommer udefra, som vi skal til at håndtere.
Så det, jeg egentlig helt konkret gerne vil høre, er, hvordan ministeren forestiller sig, at det her specifikke forslag med en myndighedsalder, der bliver varierende, rent faktisk kan håndhæves.
Magnus Heunicke (S), 2022-03-16:
Lad mig lige først ridse problemstillingen op.
Omkring 13.600 personer dør hvert år som følge af rygning i Danmark.
Det er næsten hvert fjerde dødsfald i Danmark, og vi ved også, at de her nye nikotinprodukter er skadelige for vores børn og unge.
Og vi har jo sat ind med adskillige tiltag, velmenende tiltag; effekten har bare ikke været god nok.
Alt for mange unge starter med at ryge eller bliver afhængige af de her nye nikotinprodukter, og det seneste tal, vi har, er, at på 1½ år har der været en stigning på næsten 15 pct. i andelen af de 15-29-årige, der bruger mindst ét tobaks- eller nikotinprodukt, så vi nu er oppe på 31 pct. af de her årgange, som bruger mindst ét tobaks- eller nikotinprodukt; man er altså afhængige af det.
Så der er behov for at tage det alvorligt og for en ny tilgang til det her problem, og det er derfor, at vi har som mål, at ingen født i eller efter 2010 skal starte med at ryge eller bruge andre nikotinprodukter.
Det er ikke kun cigaretter, det er faktisk også andre af de her nikotinprodukter generelt.
Og der er det jo helt korrekt, at vi er klar til at tage markante midler i brug og også om nødvendigt gradvis hæve aldersgrænsen for salg af tobak og nikotin – præcis for den her gruppe mennesker, som altså er født fra 2010 og frem.
Hvordan skal det håndhæves?
Jamen vi har jo i dag aldersgrænser – det har vi for køb af både alkohol og tobak.
Ja, der findes faktisk forskellige aldersgrænser i forhold til køb i detailhandelen.
Det er jo noget, man håndhæver, og det ville sådan set være på samme måde, man ville skulle håndhæve det her.
Hvis vi når til enighed i Folketinget om den her glidende aldersgrænse, ville den skulle indfases fra 2028, og det vil sige, at vi har god tid til at forberede os på de rammer, der skal til i forhold til at have den bedst mulige håndhævelse af det her nye tiltag, som jo for alvor vil sætte en stopper for, at vi hvert eneste år får børn og unge, som bliver afhængige af de her stoffer.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-03-16:
Hvordan forestiller ministeren sig at det vil kunne lade sig gøre at håndhæve et forbud på livstid mod køb af cigaretter for alle født efter 2010 både i dagligvarehandelen og på det illegale marked?
Magnus Heunicke (S), 2022-03-16:
Men det vil jeg meget gerne give håndslag på, for det er det nemlig.
Det er helt sikkert heller ikke af ond vilje, og det er heller ikke på grund af økonomi, for økonomien er jo garanteret til vores regioner i den aftale, vi har lavet fra regeringens side, om at få det efterslæb, der er, håndteret så hurtigt som muligt og også at bruge al den private, men selvfølgelig også den offentlige kapacitet, som der overhovedet er.
Derfor skal de her propper i systemet, der er forskellige steder, og her er et konkret eksempel,
udbedres så hurtigt som muligt, og jeg ser også meget frem til at drøfte hele sundhedsreformen sammen med Folketingets partier.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-03-16:
Jeg tror såmænd ikke, at det er af ond vilje, at regionen har gjort det, men det er i hvert fald noget, vi sammen, håber jeg, skal få løst, når vi kommer frem til næste uge.
Magnus Heunicke (S), 2022-03-16:
Det er netop korrekt, at der er patientgrupper, som har mange ressourcer, og der er også sygdomme, som er mindre belastende.
Der kan man jo nok godt holde det her ud, men der er også patientgrupper, som har brug for den personlige direkte vejledning og også brug for at kunne tale med en person i den anden ende af røret, der kan vejlede helt konkret om, hvad man skal gøre i den her situation, som jo er en utryg situation, når man altså brug for en behandling.
Man er blevet udredt, men man kan ikke få den behandling til den tid, man normalt er garanteret.
Så det skal der selvfølgelig være fokus på.