runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lea Wermelin (S), 2020-10-22:
Jeg har selv haft møde med en række direktører, der er på det her felt, fordi der også er en efterspørgsel efter, hvordan man kan understøtte og fremme endnu mere teknologiudvikling i forhold til de landbaserede anlæg.
Så der oplever jeg egentlig, at der er en efterspørgsel, men jo også, at der er en politisk vilje til, at vi skal kigge den vej.
Og så er der jo en særskilt seance i forhold til de havbrug, der er i forvejen, omkring at få færdiggjort hele det arbejde, der ligger i Miljøstyrelsen, på det område.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-22:
Tusind tak.
Jeg er her i stedet for Peter Seier Christensen, som er forhindret, så I må bære over med mig, hvis der er efterfølgende spørgsmål.
Det her lovforslag implementerer dele af et EU-direktiv om oprettelse af en europæisk kodeks for elektronisk kommunikation.
Lovforslaget indeholder fire hovedpunkter: en stimulering af investeringsincitamenter for virksomheder i en digital infrastruktur gennem øget konkurrence og større forudsigelighed i reguleringen; en mere harmoniseret forvaltning af radiofrekvenser og højere grad af forudsigelighed i forhold til tildeling af frekvenstilladelser, så incitamenter til at investere i digital infrastruktur øges; en stærkere forbrugerbeskyttelse, der sikrer gennemsigtighed og understøttelse af forbrugernes valgfrihed; og en fremme af udrulning af digital infrastruktur, herunder lempeligere adgang til at etablere trådløse adgangspunkter.
Lovforslaget indeholder jo også en ændring af reglerne om teleselskabernes udlevering af basale oplysninger om slutbrugeres adgang til kommunikationsnet til politiet uden retskendelse.
Lovforslaget vurderes samlet at have positive økonomiske konsekvenser for erhvervslivet ved at øge konkurrencen og forudsigeligheden i reguleringen, ved at forvaltningen af radiofrekvenser harmoniseres, og ved at der indføres lempeligere adgang til at etablere trådløse adgangspunkter med begrænset rækkevidde.
På enkelte områder vil forslaget dog kunne medføre øgede økonomiske eller administrative omkostninger for enkelte virksomheder.
Det her lovforslag er jo primært af teknisk karakter, og det er derfor også min forventning, at Nye Borgerlige kan støtte lovforslaget, men det er ekstremt omfattende og meget komplekst, og derfor vil jeg gerne på Nye Borgerliges vegne udtrykke, at vi gerne vil følge udvalgsarbejdet med det her lovforslag, inden vi tager endelig stilling.
Mona Juul (KF), 2020-10-22:
Det er altid et rigtig godt retsprincip at sørge for, at der er intet godkendelser.
Jeg vil også sige til ordføreren, at der kan være rigtig mange aspekter i den her sag, og derfor glæder jeg mig til, at vi skal diskutere det yderligere i udvalgsarbejdet.
Kristian Hegaard (RV), 2020-10-22:
Så kan jeg lige opsamlende til det spørge, om Konservative Folkeparti mener, at det er et godt retsprincip, at man indhenter data om borgerne, som beror på logning, uden at få en retskendelse.
Mona Juul (KF), 2020-10-22:
Rigtig mange tak for spørgsmålet.
Det giver mig anledning til at uddybe det.
Jeg er fuldstændig enig i, at vi skal få styr på det i det lovarbejde, der kommer nu.
Jeg er ikke i tvivl om, at der er rigtig mange partier inklusive os selv, der har flere spørgsmål til lige præcis det punkt.
Kristian Hegaard (RV), 2020-10-22:
Tak for det.
Nu ved jeg, at Det Konservative Folkeparti er et lov og orden-parti, der går ind for, at lov er lov og ret er ret, og at man selvfølgelig skal overholde loven, ellers er der nogen, der kommer efter en. Derfor vil jeg høre ordføreren, om ordføreren ikke er enig i, om ikke man nu, hvor der for 2 uger siden kom en EU-afgørelse vedrørende logning og en udifferentieret generel indsamling af logning, som det her lovforslag jo også handler om, i telelovens § 13, lige skulle vente lidt med at lave den ændring og kigge den lidt efter i sømmene, så vi er sikker på, at vi også med dette lovforslag overholder lov og orden, som jeg ved De Konservative går meget op i.
Mona Juul (KF), 2020-10-22:
Tak for ordet.
Ændring af teleloven, frekvensloven, masteloven, tv-transmissionsstandardloven og planloven – ja, dette lovforslag indeholder lidt af hvert, og det er også på hele 510 sider.
I teksten gøres der dog straks opmærksom på, at der mest er tale om ændringer af teknisk karakter.
Og jeg ved ikke, hvordan det er med jer, men det er i hvert fald noget, der altid lige får mig lidt ekstra op i gear.
Ikke desto mindre er den korte konklusion herfra, at det er et godt forslag, som også bygger videre på teleforliget fra 2018 og sikrer modernisering og mere konkurrence.
Samlet betyder det forhåbentlig øget investeringslyst og bedre dækning i hele Danmark, hvilket også er nævnt af flere andre.
Og får vi styr på det, forventer jeg også, at vi fra Konservatives side kan stemme ja til forslaget, for digital infrastruktur er hamrende afgørende for fortsat udvikling og grøn vækst.
Eva Flyvholm (EL), 2020-10-22:
Tak skal du have.
Eva Flyvholm – jeg kunne godt lige nå det alligevel.
Det her lovforslag, L 42, er jo virkelig en ordentlig moppedreng, må man sige, der indeholder utrolig mange ting på teleområdet.
§ 13, der handler om logning, kommer ikke fra direktivet, det kommer ikke af den aftale, vi lavede på teleområdet, det er noget, der ligesom er blevet smidt ind fra højre, som man kunne blive fristet til at sige.
Jeg synes, det er dybt problematisk, at det ligger her, for det giver en øget mulighed for logning, også uden en dommerkendelse, som vi ser det, og det er virkelig problematisk i forhold til retssikkerheden.
Derfor ønsker vi ligesom Radikale og SF, at den her del bliver pillet ud af lovforslaget, for ellers har jeg også meget svært ved at se, at vi skulle kunne støtte det her forslag.
Så det håber jeg vi kan komme i mål med undervejs i lovarbejdet, og jeg synes, det ville være helt uansvarligt at lade det blive hængende her på den måde.
Så har jeg så en mere generel bemærkning, kan man sige, til resten af lovforslaget, som relaterer sig til, at der skal findes den her balance i, hvor meget der er markedsdrevet, og at vi samtidig også skal gøre, hvad vi kan, for at sikre, at vi får en ordentlig internetdækning i hele Danmark.
Derfor synes jeg også, vi er nødt til at have en diskussion om nogle af de ting, der bliver lagt til grund her i EU-direktivet, altså om det ikke er lidt for snævert og uhensigtsmæssigt.
F.eks. står der i § 60, hvor det er meget klart specificeret, at offentlige myndigheder som stater og kommuner ligesom kun må stille gratis internet til rådighed i maks. 1 time.
Det er en ærgerlig begrænsning, synes jeg, at vi ikke har den mulighed, at vores kommuner f.eks. selv kan vælge at tage de her beslutninger om, hvordan man bedst gør tingene og får sikret den fedeste dækning til borgerne.
Så jeg synes, vi skal se på mulighederne for at få det blødt mere op, for det er simpelt hen ikke hensigtsmæssigt, når man skal have den bedst mulige dækning for folk, at det er så bundet.
Men jeg ser frem til lovarbejdet, og jeg håber, at vi kan få pillet den her § 13 ud, for den hører ikke hjemme her, og vi kommer ikke til at blive enige om det med logningen.
Signe Munk (SF), 2020-10-22:
Tak for det.
Lovforslaget støtter på flere områder forbrugernes rettigheder på det fremtidige telemarked, samtidig med at der bidrages til mere konkurrence på telemarkedet.
Det gavner udbredelsen af det moderne kommunikationsnet og af tjenester i hele Danmark, hvilket selvfølgelig er glædeligt for forbrugerne og virksomhederne.
I SF er vi på forbrugernes side, når det kommer til telelovgivning.
I SF har vi dog et stort problem med § 13 og mener derfor på linje med Det Radikale Venstre, at forslaget bør splittes op, for det er ret afgørende for SF's støtte til lovforslaget.
Ruben Kidde (RV), 2020-10-22:
Tak, formand.
Radikale Venstre kan overordnet set støtte op om lovforslaget for så vidt den del, der handler om direktivimplementering.
Lovforslaget er primært af teknisk karakter, og aktørerne på området er generelt positivt indstillede.
Nu kan vi så se, om der er behov for at foretage enkelte justeringer i udvalgsbehandlingen.
Men der er et vigtigt opmærksomhedspunkt, specifikt vedrørende den foreslåede § 13, som både IT-politisk Forening, PROSA og Teleindustrien er stærkt kritiske over for i deres høringssvar.
Teleindustrien har bl.a. anført, at man finder udkastet til ændring af telelovens § 13 og det tilhørende udkast til lovbemærkninger for uhensigtsmæssige, og at lovudkastet efter Teleindustriens opfattelse ikke skaber den ønskede klare hjemmel til, at politiet får adgang til IMEI-oplysninger uden rettens godkendelse.
De opfordrer desuden til, at den nye regel om udlevering af IMEI-oplysninger placeres under retsplejelovens kapitel 71 og ikke i teleloven, idet IMEI-oplysninger efter deres opfattelse er logningspligtige data, dvs. data, som teleselskaberne udelukkende registrerer som følge af kravet herom i logningsreglerne.
Den her del specifikt om § 13 vil jeg med afsæt i ovenstående bemærkninger foreslå bliver pillet helt ud af indeværende lovforslag for i stedet for at blive behandlet i regi af retsplejeloven, som jo er sat på lovprogrammet i februar.
Alternativt kunne man dele lovforslaget op, og det har jeg så også haft en dialog med ministeren om.
Men der er ingen tvivl om, at IMEI-oplysninger er vigtige efterforskningsværktøjer, men efter Radikale Venstres opfattelse bør det så betyde, at man får en retskendelse, ligesom det gælder for alle andre efterforskningsværktøjer, hvilket jo passer godt ind, i forhold til at man så behandler det i retsplejeloven.
Så med de bemærkninger – overordnet positive omkring direktivimplementeringen, men meget, meget kritiske over for lige præcis paragraf 13 – ser vi frem til den videre udvalgsbehandling af lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-10-22:
Tak for det.
Det er et omfattende lovforslag, og jeg kan sige, at Liberal Alliance støtter det meste.
Vi er skeptiske over for § 13 om logning og har behov for at dykke yderligere ned i det.
Det kan godt ende sådan, at vi synes, at det er så problematisk, at vi må stemme nej til hele lovforslaget, men det kan også være, at ministeren kunne være åben over for at skille det ud – det får vi se.
Som sagt er det et udmærket lovforslag med en enkelt knast, som kan gøre, at vi må stemme imod.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-10-22:
Tak, formand.
Danmark er et dejligt land, hvor vi som regel er på forkant med den teknologiske udvikling.
Vi udvikler og er frontførende inden for teknologier, på hightech og sundhedsprodukter, og der er nærmest ikke et område, hvor Danmark ikke er verdensmester.
Og alligevel, når man kører rundt i fædrelandet, kan man risikere at blive afbrudt så mange gange på sin telefon, selv tæt på store byer, at man skulle tro, man befandt sig i et uland.
Det kan være en ren kavalkade af forskellige netværk og selskaber, man får ind på sin telefon, hvis man forvilder sig op langs nord- eller østkysten og er for tæt på Sverige.
Det samme gælder, når man kører man rundt i det rene vildnis, som Jylland må være, ja, så kan man blive smidt af netværket utallige gange.
Det prøver vi med det her lovforslag at rette op på ved at sørge for, at vores telefonteknologi ikke bare er opdateret til europæiske standarder, men er ligefrem foran, og vi er mange, der bor i det Udkantsdanmark, der kan være Charlottenlund og Gentofte, der er rigtig, rigtig glade for det.
Vi har store håb om det her og har store forventninger til, at ministerens lovforslag her løfter Danmark ind i den superliga på telefonområdet, som vi er på animalske produkter, som vi er på sundhedsprodukter, som vi er på vindmøller og på så mange andre ting.
Det fortjener danskerne, det fortjener europæerne, og det håber vi på ministeren kan levere.
Tak, formand.
Anne Paulin (S), 2020-10-22:
Tak for det.
Med L 44 tager vi et vigtigt skridt i retning af en grøn elforsyning såvel som målet om et klimaneutralt samfund.
Lovforslaget giver hjemmel til, at vi kan komme videre med danmarkshistoriens største havvindmøllepark, Thor, som skal stå klar i midten af 2020'erne og levere strøm til 800.000 husstande.
Etableringen af Thor Havvindmøllepark kommer til at skabe grønne arbejdspladser og vil sammen med de kommende energiøer og havvindmølleparken på Hesselø være en del af en accelereret og afgørende udbygning af energi med havvind.
Socialdemokratiet har sammen med de resterende partier i energiforligskredsen aftalt en støttemodel, som skal tildeler støtte via en differencekontrakt, som bl.a. Klimarådet også har anbefalet.
Det tror vi på som en udbudsmodel, som kan være en god trædesten til en nær fremtid med støttefri havvind.
Heldigvis har den teknologiske udvikling medført en længere levetid på havvindmølleparker, og derfor er det også fornuftigt, at lovforslaget også øger varigheden for driftstilladelser til havvindmølleparker, så danskerne i mange år kan få glæde af de møller, som vi etablerer i dag og i de kommende år.
Derudover bliver beløbssatserne til grøn pulje hævet med lovforslaget som følge af klimaaftalen for energi og industri fra juni 2020.
Det er med til at sikre, at kommuner, der tager ansvar for udbygning af vedvarende energi, og borgere, der bor tæt på installationer, bliver kompenseret.
Forhåbentlig vil midlerne fra den grønne pulje være med til at sikre spændende initiativer og investeringer, som skaber værdi ude i lokalsamfundene, og som kan være med til at sikre den folkelige opbakning omkring den grønne omstilling.
Så alt i alt er det et godt lovforslag for den grønne omstilling, som Socialdemokratiet bakker op, og vi ser frem til den videre behandling af det.
Dan Jørgensen (S), 2020-10-22:
Ja, jeg kan jeg bestemt give tilsagn om en dialog om det.
Jeg deler helt den bekymring.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-10-22:
Så vil jeg også lige følge op i forhold til den problemstilling, der er, i forhold til at vi har sat dækningskrav i nogle områder, hvor det efter år nu ikke er lykkedes at få tilladelse til at stille en mast op.
Det sætter jo teleselskaberne i en situation, hvor de risikerer at få bøder, og det sætter jo også borgerne i en ubehagelig situation.
Så det er også lige for at få ministerens holdning til, om ministeren tænker, at vi kunne få en dialog om, hvordan vi eventuelt får løst den her gordiske knude, for det er en rigtig uheldig situation, der er derude, og det er også en situation, vi risikerer at rende ind i med de nye dækningskrav, vi sætter i forbindelse med den nye auktion.
Dan Jørgensen (S), 2020-10-22:
Som udgangspunkt er forslaget jo lavet, fordi vi vurderer, at det er det, der er den mest rationelle og relevante måde at gøre det på.
Men det er klart, at i den ånd, som spørgsmålet også bliver stillet, vil jeg også svare, at det vil jeg gerne være med til at diskutere.
Lad os for det første få belyst vores bevæggrunde for at fremsætte forslaget, som det er, det skal jeg nok sørge for at ordføreren får, og hvis der stadig væk er uenighed, så lad os tage en samtale om det.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-10-22:
Tak for det.
Jeg vil bare lige høre ministeren, om han ikke kunne være med på en lidt mere håndfast løsning end det her med, at ministeren tidligst forventes at ville være med til at fastsætte de her regler, han får hjemmel til, hvor der skal findes ensartede og gennemsigtige regler for udlejning af arealer til master, hvis der ikke kan findes en løsning ad frivillighedens vej, når et nyt ejendomssystem er fuldt ud implementeret og i brug.
Kunne ministeren være åben for, at vi finder en formulering, der gør, at vi måske ikke er helt lige så lang tid ude i fremtiden, inden vi får løst den her problemstilling?
Dan Jørgensen (S), 2020-10-22:
Jeg har ikke haft lejlighed til at studere den dom i detaljer.
Faktisk har jeg slet ikke haft lejlighed til at studere den overhovedet, men det ved jeg der er gode folk i mit ministerie der har, så dem skal jeg selvfølgelig nok rådføre mig med, og det kommer selvfølgelig til at indgå i det videre arbejde.
Kristian Hegaard (RV), 2020-10-22:
Tak for det.
Og tusind tak for de gode imødekommelser; det tror jeg vi kan få en frugtbar fortsat dialog ud af.
I den forbindelse vil jeg høre, om ministeren ikke er enig i, at eksempelvis den EU-afgørelse, der kom for 2 uger siden, vedrørende logning muligvis også kan have en påvirkning på de videre drøftelser, der skal være i den her forbindelse.
Dan Jørgensen (S), 2020-10-22:
Jeg står selvfølgelig inde for forslaget, som det ligger her, men tilkendegiver altså også, at jeg har lugtet lugten i bageriet, eller hvad sådan noget hedder, og lyttet til jeres gode argumenter.
Jeg skal også have lejlighed til at drøfte det lidt mere indgående med min kollega justitsministeren, inden jeg vil gå for langt ned i detaljerne omkring det, men tag både min tale og det her svar som et udtryk for, at jeg har lyttet til de bekymringer, som bl.a. ordføreren har fremhævet.
Kristian Hegaard (RV), 2020-10-22:
Tak for det.
Og tak for ministerens positive tilkendegivelse af at ville se på, om den her ændring af telelovens § 13 helt skal trækkes ud; det var en positiv tilkendegivelse af, at ministeren i hvert fald vil se på det.
Mener ministeren, at det er et grundlæggende godt retsprincip, der her er lagt op til i telelovens § 13?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-10-22:
Enhedslisten støtter lovforslaget.
Her har vi altså at gøre med 19 havbrug, som er ejet af 5 virksomheder, så vi har altså nogle af de her virksomheder bag havbrugene, som er temmelig store, og som jo sådan set godt kan have anlæg, som ligger ud for flere kommuner.
Vi kan have at gøre med selskaber, som måske køber foder ind til flere forskellige havbrug på samme tid, og som jo så vil skulle, hvad skal man sige, efterleve den tilladelse, der er givet, til at drive havbrug.
Der er det selvfølgelig rimeligt, at man har styr på, hvad man fodrer med, hvor meget man fodrer med, hvor mange fisk der er i burene, og hvad man så høster, når man slagter fiskene – og hvor meget medicin man bruger hen ad vejen.
Der synes jeg, at det er forståeligt, at vi skal imødekomme det, når f.eks. Hedensted Kommune siger, at de helst ikke vil have den opgave med at have tilsynet med de havbrug, der ligger i deres område.
Så jeg synes, det er naturligt at tage den her opgave fra kommunerne og lægge den over til staten.
Det er ikke, fordi vi synes det i alle tilfælde, men i det her tilfælde synes vi, det er en god løsning.
Så er det jo ikke, fordi staten er fejlfri, for man må jo sige, at de her habitatsvurderinger skulle have været foretaget for mange år siden.
Man har implementeret et habitatsdirektiv, man har bare ikke sikret, at det så havde en effekt ude i den danske virkelighed.
Det er faktisk ret pinligt.
Det er jo så vigtigt, at de habitatsvurderinger bliver lavet, sådan at vi kan komme frem til at finde ud af, hvor mange af disse ulovlige havbrug der kan opnå at blive lovliggjort, og hvor mange der bliver lovliggjort på den måde, at de bliver lukket.
Da jeg første gang stødte på det der ord lovliggørelse, tænkte jeg: Man skal da ikke bare lovliggøre alle mulige ulovlige ting.
Men en lovliggørelse kan også være at stoppe en ulovlighed, og jeg er glad for, at man også kan have den udlægning af teksten.
Det er tidligere blevet skitseret, at de her habitatsvurderinger skulle være færdige i marts næste år.
Jeg har også noteret mig, at der har været nogle, der har været ude at sige, at det kunne være svært at finde firmaer, som kunne lave disse habitatsvurderinger, fordi de samme firmaer har haft opgaver hos nogle af de selskaber, som driver havbrugene.
Det håber jeg meget ministeren har fundet en løsning på, sådan at tidsplanen holder, så vi kommer frem til at have nogle skarpe konklusioner, inden ejerne af havbrugene skal forholde sig til, om de vil sætte fisk ud i burene næste forår.
Det er derfor, det er vigtigt, at tidsplanen holder, så vi vitterlig har de der helt færdige habitatsvurderinger i marts måned næste år, så vi kan se, hvad det er, der ikke skal fortsætte af ulovligheder.
Så det er sådan set det vigtige i den her sag, og vi vil selvfølgelig fra Enhedslistens side holde øje med, om staten lever op til sine forpligtigelser og vi kommer frem til, at habitatsdirektivet også bliver efterlevet i Danmark, sådan at man ikke har havbrug, som har en negativ effekt på Natura 2000-områder på havet.
Carl Valentin (SF), 2020-10-22:
Jeg har ikke så meget at indvende mod det pågældende lovforslag.
Kort sagt handler det om at rette loven ind efter Europa-Kommissionens indsigelser.
SF er enig i, at kompetencerne skal rykkes fra kommunerne til staten, når det gælder havbrug.
I forhold til miljøvurderingsloven og husdyrbrugloven ser SF meget positivt på inddragelsen af offentligheden, hvilket nu er blevet specificeret på baggrund af nye EU-reguleringer.
Lovforslaget omhandler ikke beskyttelsesniveauet som sådan, men jeg vil benytte lejligheden til at gentage SF's kritik af den nuværende praksis og lovgivning, der tillader, at husdyrbrug får lov til at udlede mere ammoniak, selv om det er yderst tvivlsomt, om Danmark kommer til at leve op til forpligtelserne i EU og FN om reduktioner i 2020.
Det er fortsat kritisabelt, at husdyrbrug i praksis er reserveret et areal uden for bedriften til recipient, her må kommunerne ikke udpege natur under Grønt Danmarkskort, og her skal der gøres plads til, at bedriften eventuelt kan udvide på et tidspunkt.
Det er meget kritisabelt, at husdyrbrug ikke pr. definition skal anvende den bedst tilgængelige renseteknologi, BAT, som gylleforsuring, og det er mystisk, at skiftende regeringer ikke har set en mulighed for at udvikle et eksporteventyr.
Men den diskussion må vi tage i en anden sammenhæng.
SF støtter det her lovforslag.
Zenia Stampe (RV), 2020-10-22:
Tak for det.
Vi støtter også forslaget.
Den første del er der jo ikke så forfærdelig meget at sige til, fordi det primært er om administrative ting.
Den anden del handler om at samle myndighedskompetencen for kontrol af havbrug, de kystnære havbrug, og flytte den til staten, og det vil jeg sige at vi er varme tilhængere af, både fordi vi synes, det er meget betryggende, at den faglige kompetence så kan samles, men jo også fordi det sikrer en ensartet sagsbehandling af de kystnære havbrug, som eksisterer i Danmark.
Og med de ord støtter vi forslaget.
René Christensen (DF), 2020-10-22:
Tak for det, formand.
Som valgt i Region Sjælland er man jo glad for, at der nu sker noget i Slagelse – spøg til side.
Ligesom de tidligere ordførere også har sagt, ligger der her noget EU-lovgivning, og det er selvfølgelig vigtigt, at vi sørger for, at vi har lige konkurrence, og at vi også får rettet til i forhold til de åbningsskrivelser, der kommer.
Det har vi ikke noget at sige til.
Den næste del af forslaget er vi dog kritiske over for, og hvorfor er vi så det?
Det er vi jo, fordi vi synes, at med de kommunestørrelser, vi har, og med de kompetencer, der er ude i kommunerne, så er det nogle forkerte signaler at sende, at vi gang på gang begynder at tage kompetencer væk fra kommunerne.
Der ligger nok også det i det, at man har en anden holdning.
Altså, man ønsker ikke de her havbrug, og derfor vil man også gerne have beslutningskompetencen lidt tættere på ministeren.
Det kan jo være fair nok, når man nu har den politiske holdning, som regeringen og støttepartierne har, men vi synes ikke, at man skal benytte den her lejlighed til at tage flere af de opgaver, som kommunerne har i dag, fra dem, og derfor kan vi ikke støtte den sidste del.
Hvis der kommer et forslag om at dele forslaget, har vi selvfølgelig ikke nogen problemer med at støtte det.
Jacob Jensen (V), 2020-10-22:
Det kan man selvfølgelig argumentere for.
Jeg ser bare ikke, at der har været et problem.
Det er sådan set mere det, jeg sigter til.
Tværtimod har det netop været sådan, at man også havde et lokalt kendskab til stederne, i modsætning til når man kommer længere væk.
Og det er ikke for at være polemisk, men der ligger noget politik i det, som der også står i forståelsespapiret, nemlig at man har en politik med et ønske om at træffe beslutningerne tættest muligt på dem, de vedrører.
Det kan kommunerne jo så i givet fald efterspørge der, hvor man føler der er behov for det.
Det ville jeg ikke have noget imod.
Men jeg synes, man skal have beslutningskompetencen tættest på dem, som det vedrører, jævnfør regeringens eget forståelsespapir.