runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2018-04-26:
Vi behandler her et beslutningsforslag fremsat af Dansk Folkeparti, og jeg må starte med at sige, at Venstre kommer til at stemme imod forslaget.
Men jeg vil også sige, at vi i Venstre er fuldstændig enige med forslagsstillerne i mange af de ting, som også er skrevet ind i beslutningsforslaget.
Det med at sikre en god kvalitet i stu'en og for den sags skyld også, at der er gennemskuelighed, er noget af det, som også betyder rigtig meget for os.
Elever på stu'en og deres forældre står nemlig tit i den situation, at der er store udfordringer, og jeg mener egentlig også, at de fortjener, at systemet hjælper dem så godt på vej som overhovedet muligt.
Både som Venstres børne- og undervisningsordfører, men også som mor er det noget af det, som ligger mig rigtig meget på sinde.
Så jeg er sådan set rigtig glad for, at Dansk Folkeparti nu fremsætter det her forslag, fordi vi så også får muligheden for at diskutere det her i Folketingssalen i dag.
Det er regeringens vurdering, at de konkrete forslag, som Dansk Folkeparti kommer med i dette beslutningsforslag, måske ikke er helt gennemregnet; i hvert fald har jeg ikke kunnet finde noget om, hvad det egentlig vil koste.
Det er nok noget af det, som får mig til at sige, at det jo bl.a. også er derfor, at vi er nødt til afvise beslutningsforslaget.
Noget af det, som ministeren også var inde på, og som jeg også gerne vil understrege, er, at regeringen jo har fremført nogle ting i forlængelse af evalueringen, som man vil tage fat på, så der bliver en øget gennemsigtighed.
Det er i hvert fald noget af det, som jeg mener er vigtigt at følge til dørs, både af hensyn til de unge mennesker selv, men måske også især af hensyn til deres hjælpere, som jo ofte er deres familie; altså så der på en eller anden måde bliver en større gennemsigtighed i forhold til de forskellige tilbud, der er rundt omkring i landet.
Med disse ord vil jeg slutte med at sige, at vi desværre ikke kan stemme for beslutningsforslaget her.
Åh, det ville jeg synes var rigtig vanskeligt at skulle stå og remse op her i Folketingssalen i dag, altså hvad der helt nøjagtig så skulle til, for at vi kunne stemme ja.
Men jeg vil i hvert fald sige, at det havde været et godt skridt på vejen, hvis man også havde indsigt i, hvad tingene i det hele taget ville koste.
For det er jo klart, at sådan, som det er fremstillet her i dag, så synes jeg det for mig i hvert fald er vanskeligt at gennemskue, hvad det kan løbe op i, bl.a. sådan en ting som det, der bliver foreslået, nemlig at lave en overbygningsuddannelse.
Hvad skal der til af kroner for at få det til at hænge sammen?
Orla Hav (S), 2018-04-26:
Jamen jeg synes, at Dansk Folkeparti skal være lidt tilbageholdende, i forhold til at vi sådan taler os væk fra hinanden på det her område.
Jeg har givet et klart tilsagn om, at vi gerne vil medvirke til at opfylde intentionerne bag det forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat.
Jeg kan sige, at vi fra socialdemokratisk side jo har lagt vægt på at prioritere velfærd frem for skattelettelser, og det er så en af de overvejelser, som Dansk Folkeparti også må gøre sig, altså om de er med på velfærdsdagsordenen eller de er med på skattelettelsesdagsordenen.
Karina Adsbøl (DF), 2018-04-26:
Tak for det.
Der synes jeg at ordføreren modsiger sig selv, når det her er virkelig vigtigt for ordføreren, netop i forhold til at sikre kvaliteten, men også i forhold til at kigge på en overbygning af stu'en.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren: Hvad må det koste at investere i mennesker?
Hvad må det koste at investere i mennesker, som har en fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse?
Anni Matthiesen (V), 2018-04-26:
Jeg mener ikke, at man på den måde kan pege på et bestemt beløb og sige, at så er det det, man skal investere, for det er også vidt forskelligt fra menneske til menneske.
Noget af det, som jeg i hvert fald mener er rigtig vigtigt, er, at vi sikrer nogle bedre overgange, også når man er færdig med stu'en; at vi sikrer, at væsentlig flere unge kommer i gang med enten beskæftigelse eller en form for uddannelse.
Der vil jeg sige, at Venstres beskæftigelsesminister heldigvis netop har taget fat på den del, hvilket forhåbentlig også kommer til at hjælpe rigtig mange af de unge mennesker med særlige behov til at få et job og få fodfæste på arbejdsmarkedet.
Det er nogle af de ting, som jeg synes er vigtige at fremhæve her i salen i dag, for der er jo ikke meget ved som ung at få et stu-bevis, hvis man ikke kommer videre i systemet.
Karina Adsbøl (DF), 2018-04-26:
Så er der lyd igennem!
Jamen det her beslutningsforslag handler netop om det med en overbygning og det med at sikre kvalitet i stu'en.
Derfor siger jeg bare til ordføreren: Det må da være svært for ordføreren at stå og være imod sådan et fantastisk beslutningsforslag, som er fremsat her fra Dansk Folkepartis side, netop når ordføreren siger, at det her er vigtigt for ordføreren.
Derfor kan jeg simpelt hen ikke forstå ordførerens begrundelse.
Anni Matthiesen (V), 2018-04-26:
Jeg kan kun sige, at det her betyder rigtig meget for os i Venstre, og det betyder rigtig meget for mig som ordfører, at vi får sikret en god kvalitet, og at vi fortsat også understøtter stu'en.
Evalueringen påpegede jo nogle forskellige ting, men jeg vil også gerne her til slut sige, at der heldigvis også var rigtig mange gode ting i evalueringen.
Jeg siger ikke, at vi dermed når i mål, men det er jo formentlig et område, vi skal blive ved med at følge tæt.
Karina Adsbøl (DF), 2018-04-26:
Det synes jeg ikke er helt rimeligt, for jeg tror da nok, at Socialdemokratiet stod i spidsen for budgetloven dengang.
Jeg vil godt spørge, hvor ordføreren vil være med til at finde nogle penge, hvis man gerne vil være med til at fuldføre det her forslag, som er vigtigt for rigtig mange mennesker, og som der også er mange mennesker der ønsker –
ordføreren nævnte selv bl.a. den konference, der var, men jeg kan også nævne det satspuljeprojekt, vi satte i gang for netop at lave et forsøg med en overbygning, som jo har haft rigtig, rigtig gode resultater.
Merete Riisager (LA), 2018-04-26:
Det, der er særligt ved stu'en, er jo, at den, som det fremgår af dens fulde ordlyd, er en særligt tilrettelagt ungdomsuddannelse.
Det vil sige, at den er individuelt tilrettelagt, og det gør det også sværere at lave nogle standarder i forhold til lige præcis den uddannelse.
Så det er en uddannelse, som skal tilrettelægges til nogle unge, som har nogle særlige behov eller handicap, og det er kommunen, der sammen med familien skal gå ind og sammensætte et forløb, der passer til den enkelte unge.
Det er det, der er væsentligt, men det, at det er individuelt tilrettelagt, er også noget af det, der gør det svært at lave nogle præcise standarder.
Orla Hav (S), 2018-04-26:
Fra Socialdemokratiets side vil vi gerne anerkende Dansk Folkepartis initiativ med at fremsætte dette beslutningsforslag.
Den særligt tilrettelagte ungdomsuddannelse er en vigtig brik i bestræbelserne på at give unge med særlige forudsætninger gode muligheder i tilværelsen.
Vi har også hæftet os ved, at der i ministeriets evaluering løftes adskillige pegefingre.
Det drejer sig om kommunernes uensartede brug af den særligt tilrettelagte undervisning, den manglende information om den særligt tilrettelagte undervisning og den manglende langtidsplanlægning i tilknytning til et ungt menneskes særligt tilrettelagte undervisningsforløb.
Det er ærgerligt, når man kan opleve den glæde, et ungt menneske kan udtrykke ved at have nået en position, hvor hver dag byder på noget nyt, noget at stå op til, en mulighed for at udfylde en plads på arbejdsmarkedet og en mulighed for at spille hovedrollen i sin egen tilværelse og stoltheden herover.
Hvis nogen skulle være i tvivl om, at det her er virkeligheden, så skulle de have overværet den konference, som blev holdt, hvor LEV's KLAP-projekt blev præsenteret og fremlagt resultater af, hvor man oplevede unge mennesker, som i den grad struttede af selvtillid over at kunne udfylde en rolle i vores samfund.
Personligt møder jeg på Skovsgård Hotel i det nordjyske en gruppe af disse borgere, og de har en fantastisk oplevelse på et levende traditionelt stationsbyhotel, der ellers ville være nedlagt.
Hvis ikke disse borgere udfyldte rollen som tjenere, opvaskere og i andre servicefunktioner, ville det ikke være en mulighed, og de ville ikke have en god dagligdag med noget at stå op til.
Ligeledes oplever jeg, at lokalområdets glæde over stadig at have et hotel som ramme om fødselsdage og andre familiære mærkedage er markant.
Konklusionen er, at vi som samfund går glip af god energi og glæde ved ikke at sikre, at en stu-uddannelse når helt i mål.
Jamen jeg skal bare sige, at der skal lidt håndfast tilsagn til fra den regering, der bliver pålagt at tage den her opgave til sig, om, at den regering også vil finde økonomien til det.
For det er jo det, der er situationen.
Desværre er det sådan, at vi ikke bliver inviteret med til finanslovsforhandlingerne.
Så vi vil gerne være sikre på, at vi ikke bruger nogle penge, som ikke er til rådighed.
Og det er såmænd bare det, vi giver udtryk for.
Og stærkere er det ikke, ud over at vi jo støtter intentionerne bag forslaget.
Jamen det, jeg har givet tilsagn om i dag, er, at vi gerne medvirker til en beretning i Undervisningsudvalget med henblik på at sikre de intentioner, som Dansk Folkeparti har givet udtryk for.
Det er vi helt indstillet på.
Men der er jo desværre ikke tradition for, at vi bliver inddraget i de nuværende finanslovsforhandlinger, og det må vi jo så se på hvordan vi håndterer, set fra et udvalgsperspektiv, når vi gerne vil nå frem til målet.
Karina Adsbøl (DF), 2018-04-26:
Tak for imødekommelsen i forhold til intentionerne.
Jeg vil godt fortsætte lidt med det spørgsmål, som min kollega stillede om det økonomiske i det her netop i forhold til råderummet.
Ordførerens argumentation er, at man ikke deltager i finanslovsforhandlingerne, men hvis man er enig i, at det her er vigtigt, og at det vil man gerne være med til, så kan man vel også være med til at sige, at det skal finansieres i forhold til råderummet.
Orla Hav (S), 2018-04-26:
Med sådan en lidt frisk bemærkning kunne jeg jo sige, at de partier, der har medvirket til at køre grønthøsteren hen over de offentlige budgetter med 2 pct., kunne lade være med at sætte grønthøsteren til 2 pct., men sætte den på en lavere procentsats.
Anni Matthiesen (V), 2018-04-26:
Jeg er sikker på, at der, hvis man får en elev, som har forskellige traumer med sig, også vil være en lærer eller en skoleleder, der tager fat på at få skaffet noget psykologhjælp, hvis der er brug for det.
Så jeg har egentlig tillid til kommunerne, og jeg synes lidt, at vi også her fra Christiansborg har en forpligtelse til at anerkende, at man jo også rundtomkring i kommunerne gør det på bedste vis.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-26:
Modtageklasser håndterer jo ikke kun sprogindlæring.
De håndterer også en lang række andre ting, f.eks. at flygtningebørn jo har en voldsom kuffert med sig, og det er en kuffert, der indeholder traumatiske oplevelser, overfald, krig, vold og forældre, der er blevet dræbt, familiemedlemmer, der er blevet tortureret.
Alle sådan nogle ting tager man sig også af i en modtageklasse, men med loven, sådan som den er i dag, kan det fremover ofte være en lærer eller en skole eller en kammerat, der pludselig skal håndtere disse ting, fordi regeringen sammen med Socialdemokratiet og KL har sørget for, at man kan sluse eleverne direkte ind i folkeskolen, selvfølgelig med noget støtte.
Synes ordføreren virkelig, at det er rimeligt, at skolerne og eleverne og lærerne skal håndtere disse problemer?
Merete Riisager (LA), 2018-04-26:
Tak, og tak til SF for at fremsætte lovforslag L 188.
SF ønsker at ændre datoen for, hvornår lov om kommunale særlige tilbud om grundskoleundervisning til visse udenlandske børn og unge ophæves.
SF mener derfor, at det er oplagt at fremrykke solnedgangsklausulen i loven fra den 31. juli 2021 til 31. juli 2019.
SF begrunder desuden forslaget med, at partiet fra begyndelsen af behandlingen af lovforslaget har været modstandere af det, bl.a. fordi der ikke er krav i loven til lærerkvalifikationer og klasserne kan spænde over fem skoleår.
SF mener derfor ikke, at loven tager højde for, hvor kompliceret det er at skabe gode modtageklasser for børn fra bl.a. kriseramte områder.
Regeringen kan ikke støtte forslaget.
Loven blev vedtaget i 2016 som opfølgning på den daværende regerings topartsaftale med KL om en række initiativer på integrationsområdet.
Alle initiativerne skulle sikre, at kommunerne fik den nødvendige fleksibilitet i rammerne for deres integrationsindsats.
Alt efter den kommunale beslutning kan tilbuddet træde i stedet for eller supplere folkeskolens undervisning i modtageklasser.
Loven ændrer ikke ved, at alle elever har krav på en undervisning, som modsvarer deres forudsætninger og behov.
Regeringen synes tværtimod, at det er positivt, at kommunalbestyrelsen med denne lov har frihed til at udforme det modtagelsestilbud, der bedst stemmer overens med lokale prioriteringer, ønsker og behov.
Jeg skal i øvrigt bemærke, at det fremgår af lov om kommunale særlige tilbud om grundskoleundervisning til visse udenlandske børn og unge, at loven skal evalueres i 2019.
Resultatet af evalueringen forventer jeg kan sendes til Folketingets Undervisningsudvalg i slutningen af 2019.
Af respekt for de kommuner, som bruger loven, synes regeringen, at det vil være mest fair at afvente resultatet af evalueringen.
Regeringen kan derfor ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Det er klart.
Men det, som ordføreren citerer, er jo fuldstændig historisk korrekt, og jeg plejer altid at kreditere ordførere, der citerer mig korrekt.
Det er en stor glæde og fornøjelse, fordi det kvalificerer vores debat her i Folketingssalen.
Loven indeholder jo en solnedgangsklausul, og det synes jeg er rigtig fornuftigt, og det synes jeg generelt at vi oftere må have især på integrationsområdet.
Det skal jo ikke være sådan, at vi slæber rundt på love, der ikke længere er relevante.
Derfor er det godt, at der både er en evaluering og en solnedgangsklausul bygget ind i den her lov.
Så kan vi evaluere og vurdere i regeringen og Folketinget, hvorvidt vi ønsker at videreføre den lovgivning, som vi har.
Jacob Mark (SF), 2018-04-26:
Men anerkender ministeren, at den udfordring, som Danmark stod med i 2015 – jeg er med på, at der stadig er en flygtningekrise i Europa – og som var årsagen til, at ministerens parti gik med i den her lovgivning, ikke længere er her i samme grad? Og kunne ministeren overveje i det mindste at sætte den evaluering i gang hurtigere, end der står i den aftale?
Merete Riisager (LA), 2018-04-26:
Det er klart, at antallet af asylansøgere er faldet, og det er godt, for det var alt, alt for voldsomt i 2015.
Jeg går ind for en stram udlændingepolitik, for vi skal kunne integrere de mennesker, der kommer til Danmark.
Jeg synes, som jeg sagde, at den lov, der ligger, er fornuftig, fordi den både skal evalueres, og fordi der er en solnedgangsklausul lagt ind i den, samtidig med at der for nuværende er noget fleksibilitet for kommunerne.
Jacob Mark (SF), 2018-04-26:
Tak for det.
Den vigtigste grund til, at vi er imod det her forslag, er i virkeligheden, at vi tror, det skader integrationen.
Jeg tror, at når man propper 18 børn ind i en modtageklasse i stedet for 12 børn, vil der være dårligere forudsætninger for underviseren til at komme rundt til alle børnene.
Og hvis man gør det, som også er blevet muligt med loven, nemlig at der kan laves særlige tilbud uden brug af lærerkompetencer, uden krav om et klasseloft og uden tilknytning til en folkeskole, tror jeg ikke, at vi får de børn integreret, som vi så gerne vil have ind i det danske samfund.
Det plejer jo egentlig at være en fælles interesse.
Dengang man vedtog loven, sagde den nuværende undervisningsminister, at LA's indstilling til lovforslaget var at stemme ja, og jeg citerer: »Det er uden den helt store glæde og begejstring, at vi gør det.
Det er en pragmatisk tilgang til en ekstremt stor udfordring, der gør, at vi bakker regeringens forslag op.«
Er der noget, der har ændret sig, siden ordføreren, der nu er minister, stod på talerstolen og sagde, at det kun var på grund af en pragmatisk tilgang til en stor udfordring?
Synes man nu, at loven er en god idé?
Eva Flyvholm (EL), 2018-04-26:
Jamen tusind tak.
Jeg har bedt om ordet, fordi vi fra Enhedslisten, Socialistisk Folkeparti, Radikale Venstre og Alternativets side har stillet to ændringsforslag til det her lovforslag, som jeg synes I skulle tage og stemme for.
Det er nemlig rigtig vigtigt, at vi sikrer vores infrastruktur mod cyberangreb, men vi er ved at lave en struktur, hvor det helt store problem lige nu er, at Center for Cybersikkerhed, der står for det her arbejde, ligger under Forsvarets Efterretningstjeneste.
Derfor har vi foreslået, at Center for Cybersikkerhed ikke skal ligge under Forsvarets Efterretningstjeneste, men at vi skal gøre ligesom mange af vores nabolande, f.eks. Holland, Norge, Frankrig og Sverige, nemlig gøre det til civile myndigheder.
Det håber jeg at I vil stemme for.
Så det her er en opfordring til at stemme for vores ændringsforslag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-26:
Regeringen har jo løbende ghettoforhandlinger med en lang række partier på en lang række områder og inden for forskellige ministerier.
Der handler det jo bl.a. om integration, det handler om sprog, især det danske sprog.
Så er spørgsmålet jo, om det ikke ville være oplagt at inddrage lovforslagets materiale, L 188, i de drøftelser, så vi måske kunne få strammet lidt op på loven, sådan som SF egentlig lægger op til.
Hvorfor har regeringen ikke gjort det?
Ville det ikke være oplagt?
Merete Riisager (LA), 2018-04-26:
Vi kan ikke her fra Folketingets talerstol citere fra forhandlingerne, det går jo ikke, men heldigvis er vi meget langt i de forhandlinger, som handler om at løse problemer i parallelsamfundene.
De muligheder, som kommunerne fik dengang, er der nogle kommuner, der bringer i anvendelse.
Jeg synes, det ville være fair at evaluere den måde, det fungerer på, før man kommer til den solnedgangsklausul, som også er lagt ind i loven.
Jacob Mark (SF), 2018-04-26:
Jeg er med på, at der er gang i den i Mellemøsten, og at der risikerer at komme et pres på Europa igen.
Så hvorfor ikke lave den ordning, at når det ikke er en ekstraordinær situation, siger man, at det her ikke længere er muligt, det skal kun gælde, hvis man har et højt antal?
Kunne Socialdemokratiet være med på at sætte en evaluering i gang af det her, før man egentlig havde tænkt det, nu, hvor vi kan se, at antallet af asylansøgere er faldet så markant?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-04-26:
Først tror jeg, som jeg sagde, sagtens, at situationen kan ændre sig meget hurtigt, og når vi indgår en aftale med KL, mener jeg også, at man er nødt til at stå ved den.
SF var jo også imod, da det blev behandlet for 2 år siden.
Det er jo mange af vores borgmestre, der skal integrere de her mennesker, der kommer til Danmark, og som selv har ønsket den her aftale.
Og jeg synes stadig væk, man må tale om en midlertidighed, når det udløber i 2021.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-26:
Tak til Socialistisk Folkeparti for at have fremsat det her lovforslag.
Jeg kan med det samme sige, at Dansk Folkeparti er positive, og at vi vil stemme for lovforslaget.
For er der for mange, der ikke kan ordentligt dansk, så får de en dårligere undervisning i skolen.
Det går ud over dem, og derfor er det der spareforslag, som KL fik presset igennem over for regeringen, jo en dårlig ting, og jeg forstår ikke helt, hvorfor Socialdemokratiet er gået med til det.
Jeg forstår heller ikke, at man på den måde har undermineret den oprindelige modtageklassemodel, så man faktisk kan have op til 18 elever i samme klasse.
I stedet har man nu i dag mulighed for at sluse en masse børn direkte ud i skolerne, dog selvfølgelig med støtte og undervisning og alt det, der skal til, men det er jo en forringelse både for den enkelte elev, der kommer udefra, og især for de danske skoleelever, som så får mindre tid til at få god undervisning.
Vi ved jo, at lærerne i forvejen døjer med inklusionsproblemer, en længere skoletid, en stor reform, der ikke er på plads endnu, og så skal de tilmed også til at håndtere børn, som ikke kan noget dansk, når de kommer der.
Det er en stor mundfuld, og jeg forstår ikke, at regeringen og Socialdemokratiet stadig væk støtter dette lovforslag.
Det eneste gode ved lovforslaget var jo så, at der var en solnedgangsklausul i 2021, og det er ganske fornuftigt af SF at foreslå, at vi lægger den i 2019 i stedet.
Jeg kan jo så også glæde mig over, at SF anerkender, at der kommer færre flygtninge og immigranter til Danmark nu, bl.a. takket være Dansk Folkeparti, og det er jo en stor glæde, at SF så bruger det som løftestang til at få has på den her lov.
For det er en dårlig lov.
Vi ved også, at der er en række kommuner, som fortsætter med modtageklasser med gode resultater, og det er kommuner, som bl.a. kan se, at de får gode karakterer ud af det.
F.eks. fortsætter Nyborg med modtageklasserne, og deres folkeskoler ligger fint karaktermæssigt, så der er også en sammenhæng.
Så kan jeg ikke forstå, at regeringen ikke har bragt det her ind i ghettoforhandlingerne.
For der er på mange måder en parallelitet imellem det, som regeringen ønsker, og så det, der sker på skoleområdet i forbindelse med det her lovforslag.
Så helhjertet støtte fra Dansk Folkeparti til lovforslaget, og jeg havde egentlig ønsket, at jeg selv havde foreslået det.
Anni Matthiesen (V), 2018-04-26:
Jeg vil gerne starte med at sige, at der ikke er nogen tvivl om, at der er mange modtagerklasser rundtomkring i landet, som fungerer supergodt og optimalt.
Men jeg er også nødt til at sige, at børn er forskellige, at kommunerne er forskellige, og at for den sags skyld folkeskolerne er forskellige.
Jeg har besøgt folkeskoler, som faktisk har taget positivt imod loven her, og hvor der måske er ganske få elever med anden etnisk baggrund, og hvor de har valgt at integrere dem direkte i klasserne.
Det melder de positivt tilbage om, for de siger, at det kan de håndtere.
Det drejer sig måske om to elever, som er kommet her til landet, og som i et mindre samfund måske egentlig bliver hurtigere integreret dér, end hvis de starter i en modtagerklasse, også selv om der for den sags skyld var 12 børn i den.
Så jeg tror, det er vidt, vidt forskelligt, og derfor synes jeg ikke bare, at man kan sige, at alle skal gøre det på samme måde.
Jacob Mark (SF), 2018-04-26:
Jeg tror også, det er vidt forskelligt.
Mange steder har man ikke valgt at benytte den her lov, fordi man kan se, at det vil skade integrationen.
Nogle steder har man af økonomiske årsager valgt at sige, at det vil man gerne, og så er der nogle steder, hvor man har integreret dem direkte i klasserne.
Det synes jeg sådan set kan være udmærket, hvis man har tænkt over, hvad man gør.
Da fru Anni Matthiesen stod på talerstolen, da vi behandlede lovforslaget, sagde fru Anni Matthiesen, at lovforslaget skulle ses i lyset af den helt ekstraordinære situation, og nu snakker fru Anni Matthiesen om, at loven bliver brugt forskelligt de forskellige steder.
Nu, hvor der ikke længere er en ekstraordinær situation, kunne der så ikke være noget ræson i at fremskynde den der evaluering, så vi kunne blive klogere på kommunernes praksis og kigge på, om vi skal rette loven til?
Anni Matthiesen (V), 2018-04-26:
Jeg ved godt, at der kan være tidspunkter, hvor vi er nødt til at stramme skruen herinde for at få kommunerne til at leve op til den lovgivning, vi har besluttet, men jeg er sikker på, at man hver eneste sted tager udgangspunkt i, hvordan man kan håndtere den her opgave bedst, også af hensyn til at sikre en god integration.
Så må jeg sige, at man altid kan diskutere, hvornår man har en ekstraordinær situation, og hvornår den situation så er væk.
Jeg bakker fuldt ud op om, at vi stadig væk har en forpligtelse til at sikre, at vi ikke får et øget pres på grænsen, og som det også blev sagt af en tidligere ordfører, er der jo stadig væk uro rundtomkring i verden.
Så jeg synes, vi skal fastholde loven, som den er lige nu.