runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-04-21:
Vi er meget åbne over for at se på, om vi kan flytte lidt på nogle grænser.
Jeg gav bare udtryk for, at jeg tror, vi er i nærheden af der, hvor vi skal ende, men vi er åbne over for at se på, om vi kan flytte lidt.
Antal fakturaer kunne også være et godt bud – det giver god mening.
Så vil jeg egentlig bare for at afslutte det med fradragene sige, at jeg jo synes, at vi skal ned på sådan et minimumssyn på fradrag, hvor man siger, at det, der er lovpligtigt, f.eks. et digitalt bogføringssystem, kan man trække fra.
Men i forhold til det der med spisning og udstyr og alt muligt kunne jeg godt tænke mig, at vi bare fik saneret det.
Katrine Robsøe (RV), 2022-04-21:
Der har været rigtig fine gennemgange af lovforslaget her, der jo består af to forskellige aftaler, og begge aftaler er Radikale jo med i og bakker op om.
Det kunne jeg i hvert fald rigtig godt have brug for.
Og nu kommer grunden til, hvorfor jeg godt kunne have ekstra meget brug for det i den her sammenhæng.
Det er, fordi der, i hvert fald i høringssvarene, er nogle bekymringer i forhold til den grænse, der er sat på 300.000 kr., og det er nogle bekymringer, som jeg godt kan følge, og en grænse, som jo heller ikke stod i de politiske aftaler.
Det synes jeg i hvert fald umiddelbart der ligger nogle gode argumenter for ud fra de høringssvar, der er.
Men jeg har nok også behov for at få et indblik i, hvor mange virksomheder det er, der er tale om, alt efter hvor man sætter de grænser henne, og hvilke udgifter man påfører dem, både med startomkostninger, som fru Mona Juul f.eks. spurgte ind til, og også med løbende udgifter.
Det tror jeg kunne være en rigtig god ting at få ind her.
For formålet er jo, også når jeg læser ministerens fremsættelsestale til lovforslaget her, at vi gerne skal lette byrder.
Det vil vi i Radikale Venstre i hvert fald rigtig, rigtig gerne være med til.
Det kan jeg også se at der rigtig mange der også mener, altså at de får lettet byrder.
Jeg vil også bare rigtig gerne sikre, at vi ikke får sat en masse nye byrder ned over de forholdsvis små virksomheder, og at de har god mulighed for at drive deres virksomhed også fremadrettet.
Der er også nogle andre bekymringer i høringssvarene ud over grænsen på de 300.000 kr., bl.a. det her med bekymringerne for, hvor mange data der skal opbevares hos tredjeparter, og sikkerheden omkring det og omkring de krav, der sættes op, altså om det vil være konkurrenceforvridende i forhold til udbyderne af bogføringssystemerne.
Jeg tror, vi har en fælles interesse i at få så gode systemer som muligt, og derfor har jeg i hvert fald behov for, at vi får kigget lidt nærmere på den del.
Vi er i Radikale positive, selvfølgelig, over for lovforslaget, der jo også implementerer to aftaler, vi som sagt er med i og bakker fuldt og helt op om.
Men der er dog de her bekymringsdele, som vi rigtig gerne vil have uddybet, både hvis ministeren kan svare på dele af det i dag fra talerstolen, men ellers i udvalgsarbejdet efterfølgende.
Tak for det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-04-21:
Vi skal i dag behandle et lovforslag om bogføring og revision for virksomhederne.
Det er en lovgivning, der på overfladen naturligvis er udtryk for sund fornuft, udvikling, optimering og digitalisering.
Det lyder jo meget godt, som den konservative ordfører også sagde, men det virker ikke, som om vi her lige har ramt helt rigtigt – eller helt inden for skiven, som vi plejer at sige.
Det drejer sig eksempelvis om § 16, hvorefter man vil tvinge alle virksomhedsejere uanset type til at registrere transaktioner i et digitalt bogføringssystem.
Grænsen går ved 300.000 kr. i nettoomsætning for en 2-årig periode, men det er immer væk et ret stort indgreb at tvinge virksomhederne, især de allermindste, til at benytte et digitalt program, som skal godkendes af Erhvervsstyrelsen.
Jeg tænker egentlig det samme som mange andre ordførere, for kan det virkelig kan være meningen?
Bør vi ikke sænke barren for at drive virksomhed, så flere får lyst til og mulighed for det?
Skal papirnusseriet virkelig spænde ben for, at man kan få lov til at lave et regnskab i et ganske simpelt excelark eller på et stykke papir, hvis det kun er det, man har behov for?
Vi ser faktisk en række problemstillinger i det her lovforslag.
Kort fortalt klarer rigtig mange virksomheder fint bogføringen i dag.
Det kan være en personlig træner, som har en omsætning på 400.000 kr., som bogfører det i Excel eller måske får en bogholder til at hjælpe sig for ganske få tusinde kroner om året.
Herudover skal de benytte et digitalt bogføringssystem.
Det er sådan noget, der bliver dyrt.
Det er noget, der bliver bureaukratisk.
Og man flytter penge væk fra de små erhvervsdrivende og små selvstændige erhverv til udbydere af bogføringssystemer.
I Dansk Folkeparti kunne vi godt se en løsning på det.
Det kunne bl.a. være det, der også er nævnt af de foregående ordførere, at man satte omsætningsgrænsen markant op, så den ikke er på 300.000 kr. – det er altså en ret lav grænse.
Den kunne være på 1,5 mio. kr., den kunne også være på 2 mio. kr., men grænsen skal i hvert fald sættes markant op, så vi ikke trækker tæppet væk under de små mikrovirksomheder.
Det synes jeg da er vigtigt.
Sådan som lovforslaget ligger nu, skal jeg sige fra mit parti, at vi ikke kan støtte det, altså i dets nuværende form.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-21:
Vi bryster os tit af, at det er meget let at starte en virksomhed i Danmark.
Det er vi stolte af.
Og det er det også.
Det er meget, meget simpelt at gå ind på Virk.dk og oprette en virksomhed.
Men derfra er det altså op ad bakke at drive virksomhed i Danmark.
Ikke nok med, at man bliver belastet af et meget, meget tungt og hårdt beskatningssystem, man møder også en mur af administrativt bøvl og bureaukrati fra myndighedernes og fra statens side.
Det skal vi altså have gjort op med, for ellers kan vi ikke længere bryste os af, at det er godt at drive virksomhed i Danmark.
Nej, det er måske let at starte en virksomhed, men det er på ingen måde let at drive en virksomhed.
Der kan vi gøre langt mere herinde fra Folketingets side, end vi gør på nuværende tidspunkt.
Digitale regnskabsløsninger er en fremragende opfindelse.
Men det skal bero på en frivillighed, altså være noget, den enkelte virksomhed træffer beslutning om er det rette at gøre for virksomheden.
Det her forslag pålægger de her virksomheder at bruge et af nogle godkendte regnskabssystemer.
Det skaber både monopol på det område – sandsynligvis, for der er ikke så mange, der udbyder de her ting – og gør også, at de her små virksomhedsdrivende måske nu må hensætte ret meget, ret store beløb, af deres samlede omsætning til de her systemer.
Og det er på ingen måde rimeligt.
Jeg tror faktisk, at årsagen til, at det er sat på de 300.000 kr., er, at det er der, man også kan blive fritaget for regnskabspligt.
Jeg tror, det er den måde, man har tænkt: Så lægger vi grænsen der.
Men det synes jeg ikke er et holdbart og validt argument i sig selv, så lad os kigge på grænsen.
Men som lovforslaget ligger nu, forventer jeg slet ikke, at vi kan komme til at støtte det, og heller ikke med nogle ændringer.
Jeg synes simpelt hen, det er et indgreb i små virksomheders ret til at drive deres virksomhed på den måde, som de føler er bedst.
Så vi kommer til at stemme imod.
Mona Juul (KF), 2022-04-21:
Tak til ordføreren.
Jeg vil bare lige have klarlagt: Hvis lovforslaget bliver delt i to, hvis ministeren vælger det og vi beslutter det, vil Nye Borgerlige så stadig væk stemme for revisordelen?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-21:
Det har vi ikke taget endelig stilling til endnu.
Da vi havde det oppe sidste år, var vi også imod de øgede krav, der var, til f.eks. de virksomheder, der skulle have kasseapparater.
Det var i enkelte brancher.
Men som vi f.eks. også så det med kasseapparater og det andet med den øgede bogføring, de skulle lave, var det måske 30 pct., der ikke kunne finde ud af det, og 70 pct., der godt kunne.
Jeg er ikke meget for de her kollektive afstraffelser, men jeg er meget for, at man laver hårde sanktioner mod dem, som så ikke kan finde ud af det, altså hvis man vurderer, at de bryder reglerne – måske med forsæt.
Mona Juul (KF), 2022-04-21:
Jeg er enig i, at sanktionerne er ret vigtige i forhold til snyd og svindel, for vi gider simpelt hen ikke at have det.
Det tror jeg ikke der er nogen partier der vil.
Men er det ikke rigtigt forstået, at Nye Borgerlige er med i aftalen om øget revision, som jo også kommer til at påvirke byrderne for de mindre virksomheder?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-21:
Jo, absolut, og det er jo også derfor, at når man er med i en aftale og den lov, som så kommer ud på den anden side, også bare afspejler aftalen, er man selvfølgelig også med i det.
Men som jeg også synes De Radikale redegjorde fint for om den aftale, de var med i, om, hvad omsætningen skulle være, så var de 300.000 kr. ikke nævnt.
Måske føler man ikke, at det er det rette, så derfor kan der jo godt ske noget der.
Men jeg håber da også, at vi kan dele lovforslaget op.
Så vil jeg da hilse det meget, meget velkommen.
Men det må vi se om ministeren er villig til at gøre.
Han svarede da meget samarbejdsvilligt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-04-21:
Tak for det.
Jeg vil gerne anerkende, at ministeren har hørt, hvad der er blevet sagt i Folketingssalen i dag i forhold til den her omsætningsgrænse.
Og det ærgrer mig lidt, at ministeren ikke lyttede i høringsfasen, for det er jo ikke et budskab, som må være nyt for ministeren.
SMVdanmark er jo meget tydelig i sit høringssvar.
Så derfor har jeg blot det klare spørgsmål, om ministeren er villig til at se på både omsætningsgrænsen, antallet af medarbejdere og antallet af fakturaer, i forhold til hvem der er omfattet og hvem der ikke skal være omfattet.
Simon Kollerup (S), 2022-04-21:
I forhold til omsætningsgrænsen tror jeg bare lige, at man skal registrere, at der jo også har været drøftelser med erhvervsorganisationer, som efter min forståelse mener, at 300.000 kr. kan være et rigtigt niveau.
Det hører med til billedet, når vi drøfter det, og derfor mener jeg også, at det er det rigtige niveau, der er lagt.
Men der er jo så økonomisk hjælp, der er vejledning, og der er andet til det.
Jeg advarer bare imod, at man fra partiernes side kommer til at udvande det byrdelettelsespotentiale, vi kan give til dansk erhvervsliv, med den grænse, vi har valgt, hvis man altså hæver den for højt.
Så var der en sidste ting, som jeg lige har glemt nu.
Det var grænsen, og så var det transaktionerne – og så var det antallet af ansatte.
Mona Juul (KF), 2022-04-21:
Og tak til ordføreren.
Lige til det sidste her vil jeg sige, at det bliver rigtig spændende, for jeg er sådan set meget enig i, at bare det her med at forsimple skattesystemet vil være en lettelse i sig selv.
Nu nævnte Rasmus Jarlov tidligere i et spørgsmål en udgift på omkring 3.000 kr. for licens, men der er jo en investering inden.
Anerkender ordføreren også det, altså at der jo faktisk også er en investering i at få et system i forhold til overhovedet at starte op på det her, inden man skal betale årlig licens?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-04-21:
Det er jo en spændende diskussion.
Desværre har vi ikke ret meget tid, for jeg vil faktisk rigtig gerne diskutere fradrag.
Jeg synes, vi har alt for mange fradragsmuligheder i Danmark.
Jeg kunne godt tænke mig, at vi fik saneret det meget, meget groft og brugt det provenu til at give en generel lettelse til erhvervslivet.
Det kunne jeg godt tænke mig.
Jeg synes, at fradrag både åbner op for, at dem, der handler i ond tro, misbruger det i stor stil – det tror jeg findes derude – og det åbner også op for en masse fejl, bøvl og administration osv. Jeg kunne godt tænke mig, at vi fjernede en masse af de her fradrag, brugte provenuet og sendte det tilbage.
Orla Hav (S), 2022-04-21:
L 163, lov om bogføring – alene titlen på lovforslaget kommer let til at lyde lidt støvet og måske lidt kedelig.
Derfor er der grund til at kigge ned bag intentionerne med forslaget og med indholdet.
Vi skal lette de administrative byrder for erhvervslivet.
Det er måske en af de allermest brugte sætninger i den politiske debat.
Folketinget har taget initiativer til at opnå målet med at lette de administrative byrder.
Helt tilbage i 2011 kom årsregnskabsloven, og Danmark er blevet stadig mere digitaliseret, og det giver muligheder for at efterleve ønsket om mere tid til kerneopgaverne i virksomhederne: at udvikle, producere og afsætte sine produkter.
I disse processer bruges der masser af it-kraft, og godt for det, da det frigør manuelle processer, som kan overføres til andre opgaver.
I et samfund med lav ledighed og stor efterspørgsel efter arbejdskraft er det afgørende vigtigt, at vi er bevidste om, hvordan vi kan bruge teknologien i erhverv og samfund.
Heldigvis er befolkningen i høj grad it-parate og anvender dette i deres hverdag.
Virksomhederne ved godt, at de for at høste gevinsterne af anvendelsen af it-løsninger også skal investere i disse.
Dette er netop baggrunden for L 163.
Som samfund stiller vi krav om anvendelse af ny teknologi, der kan flytte administrative ressourcer til kerneopgaverne.
Det har været indholdet i de aftaler fra 2022 og 2021, som regeringen har indgået med flertal her i Folketinget.
Ved at automatisere virksomhedernes administrative processer i forbindelse med fakturering og indberetninger kan man gennemføre store administrative byrdelettelser.
Når offentlige myndigheder stiller krav om anvendelse af teknologi, bidrager man samtidig med incitamenter til, at der udvikles smartere, hurtigere og billigere løsninger for virksomhederne til at opfylde dette.
Det er således ikke alene godt for samspillet mellem myndighederne og virksomhederne, det er også godt for udviklingen af teknologien i samfundet.
For Socialdemokratiet er der ikke tvivl om, at støvet er lovforslaget om bogføring ikke.
Det er i høj grad et udtryk for moderne erhvervspolitik med fokus på udvikling og ordnede forhold i samspillet mellem myndigheder og erhvervsliv.
Vi er oprigtigt glade for, at aftalen bag dette lovforslag indeholder partier på tværs af blokkene her i salen, og så tror vi da på, at de, der argumenterer mod forslaget, bliver overbevist om, at det ikke er fornuftigt, at det er de langsomst sejlende skibe i en konvoj, der sætter tempoet.
Vi skal turde sætte tempoet op for alle.
S støtter L 163, og jeg skulle hilse fra Enhedslisten og sige, at det gør de også.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-04-21:
Jeg er bange for, at Socialdemokraterne har fået, hvad der er fordele og ulemper for erhvervslivet, galt i halsen.
Det er ikke en fordel for erhvervslivet at blive påtvunget at bruge et system, som man ikke har lyst til at bruge.
De regnskabssystemer, som man nu pålægger små virksomheder at skulle bruge, koster minimum 250 kr. om måneden.
Der findes nogle gratis versioner, men de er utrolig dårlige, så dem er der ingen der ønsker at bruge, og de systemer, man i praksis kommer til at bruge, koster de der 250 kr. om måneden for små virksomheder.
Det er 3.000 kr. om året.
Det er ret mange penge for en virksomhed, som måske omsætter for 300.000 kr. på et år, at få en regning på 3.000 kr.
Hvis man er en lille virksomhed, som har en omsætning på 300.000 kr., og som måske har ti bilag om året, fordi man har meget få kunder og nogle store afregninger, så giver det ikke mening, at man nu skal tvinges til at bruge et stort og dyrt regnskabssystem, som koster en 3.000 kr. om året.
Det er en kæmpe belastning for rigtig mange virksomheder, som regeringen her er på vej til at pålægge dem.
Orla Hav (S), 2022-04-21:
Det kan vi jo se så forskelligt på.
Altså, jeg har et positivt syn på det, i forhold til at der ved anvendelse af teknologi høstes fordele, både for offentlige myndigheder, men også for virksomhederne.
Så kan vi altid diskutere størrelsen på de investeringer, der foretages, men eftersom det er en driftsudgift i virksomheden, tror jeg også godt, man kan finde fradragsmuligheder, der sikrer, at de 300 kr. ikke slår helt igennem i fuldt omfang.
Så jeg er lodret uenig med De Konservative i, at vi skal sætte tempoet efter de langsomst sejlende.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-04-21:
Prøv lige at tage stilling til, hvordan det for den virksomhed, som har en omsætning på 300.000 kr., og som har ti bilag om året, ikke er en byrde, at den bliver pålagt at skulle bruge et regnskabssystem, som den ikke har brug for, og som koster den 3.000 kr. om året.
Prøv lige at uddybe sådan helt konkret, hvordan det ikke skulle være en byrde for sådan en lille virksomhed.
Orla Hav (S), 2022-04-21:
Jamen naturligvis er det en byrde, men naturligvis er vi jo også nødt til at se det i den sammenhæng, hvor vi for at høste gevinsterne er nødt til at skulle have alle med, og det her er så en af de omkostninger, der er.
Jeg håber meget, at der udvikles nyere og smartere systemer, som både er billigere og lige så effektive.
Vi giver jo bolden op til, at man også kan innovere på hele det her område.
Så jeg er stensikker på, at det dygtige erhvervsliv, vi har, nok skal finde løsninger, som gør, at vi både kan rationalisere og indhente de gevinster, der er for både det offentlige og for det private.
Mona Juul (KF), 2022-04-21:
Tak for det.
Og tak til ordføreren.
Hørte jeg ordføreren sige, at det kunne være, at den her omsætningsgrænse på 300.000 kr. kunne ændres, eller hørte jeg det lidt for positivt?
Orla Hav (S), 2022-04-21:
Jeg har ikke taget stilling til grænserne i lovforslaget.
Men vi er da naturligvis interesseret i at tage en seriøs diskussion i Erhvervsudvalget om de emner, der bringes op.
Men jeg kan ikke stå her og love, at vi er indstillet på at ændre på de grænser, der nu engang er gældende.
Mona Juul (KF), 2022-04-21:
Men hvordan kan det være, at ordføreren ikke har taget stilling til grænserne?
Altså, lige præcis grænserne er jo enormt vigtige i det her lovforslag.
300.000 kr. er faktisk en meget, meget lav grænse efter min mening.
Hvorfor er der ikke taget stilling til det fra ordførerens side?
Orla Hav (S), 2022-04-21:
Det er der jo også.
Men vi afviser aldrig nogen sinde at diskutere på et sagligt grundlag i vores udvalgsarbejde
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-04-21:
Som det er allerede er blevet sagt fra talerstolen, udmønter det her lovforslag to dele.
Den ene er en aftale fra sidste sommer, og den anden handler om det, som i hvert fald i de seneste dage og uger er blevet diskuteret mest, nemlig et digitalt bogføringssystem.
Regeringen har sat en grænse på 300.000 kr. om året, og for os i SF ligger det måske meget fint, men vi vil gerne have udboret det lidt mere – vi har ikke en nagelfast holdning til det.
Dog vil jeg sige, at vi i hvert fald i de seneste 10-11 år, hvor jeg har deltaget i den her diskussion, igen og igen har talt om, at selv når det gælder meget små virksomheder, har vi altså brug for noget sikkerhed, noget digitalisering og noget sporbarhed.
I takt med at man tidligere har sænket grænsen for, hvornår der f.eks. var lovpligtig revision, har vi også set, at der har været en masse problemer med det.
Jeg tror, at der på et tidspunkt var en undersøgelse, der viste, at der i halvdelen af alle virksomheder var fejl, overlagte og uoverlagte.
Det er altså et alt, alt for højt tal.
Jeg anerkender til fulde den byrde, det jo vil være for nogle virksomheder at skulle ud at anskaffe sig sådan et system, men jeg synes, man skal se det som et samlet hele.
Det er utrolig nemt at starte og drive virksomhed i Danmark – vi bliver gang på gang udnævnt til at være det nemmeste land i verden at starte en virksomhed i; der er blevet afbureaukratiseret på en lang række områder.
Jeg synes, det er et rimeligt krav, at der skal være digital sporbarhed, hvilket jeg egentlig også synes at Venstres ordfører redegjorde meget fint for på talerstolen.
Og når prislejet, som hr. Rasmus Jarlov redegjorde for, er på omkring 3.000 kr. om året, så synes jeg, det er rimeligt.
I den forbindelse kan man jo sige, at der fra nogle af de partier, der kritiserer det her, ikke har været ekstremt stor opmærksomhed på, at man altså tit betaler 10.000-15.000 kr. for en erhvervskonto, som man jo på ingen måde kan undgå at have i det her land som erhvervsdrivende.
Det har der ikke været meget fokus på.
Nogle gange er prisen endnu højere.
SF har jo fremsat forslag om og erhvervsministeren har også foreslået, at vi nu skal gøre det til en rettighed, så man ikke må kræve mere end det.
Så vi skal jo se vores erhvervspolitik i et samlet hele.
Der er nogle ting, vi stiller krav om, som også kræver noget af de erhvervsdrivende, og samtidig er der en lang række områder, hvor vi igennem mange år har gjort det nemmere at være erhvervsdrivende.
Vi vil meget gerne bore lidt ned i nogle af de her ting i lovforslaget, men overordnet set støtter vi det fra SF's side.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-21:
Det var det med erhvervskontoen.
Jeg synes, det er fint, at man rykker også det.
Men der er bare lige det, at det ikke er korrekt, at det er lovpligtigt med en erhvervskonto – at få det – hvis du registrerer dig som en enkeltmandsvirksomhed i dag.
Det er bare lige for at få den opklaring med.
Og så var det det med fejlene i virksomheder.
For jeg er helt enig i, at der er rigtig, rigtig mange regnskabsfejl, men som det også fremgik af den redegørelse, der var, er mange af dem nogle, der er uforsætlige.
Det er nogle, som ikke bliver begået med vilje.
Hvad har SF af forslag til, hvordan vi kommer det til livs?
For det beror jo på os og det embedsværk og de regler, som vi pålægger virksomhederne, for at de bedre kan indsende de her regnskaber.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-04-21:
Det er rigtigt, at for nogle kan det godt lade sig gøre.
Jeg tror ikke, jeg sagde, at det var lovpligtigt.
Men det er rigtigt, at rigtig mange af de her fejl kommer på grund af nogle uklarheder og noget uvished.
Derfor er der jo også endnu større grund til at sikre råd og vejledning, og at man ved uskyldige fejl ikke kommer med den store hammer, helt klart.
Men det er også en af grundene til, at vi i SF i flere år faktisk har plæderet for, at revisionsgrænsen skulle sættes ned, for at man netop kunne få revision – ikke nødvendigvis den store, fulde, dyre pakke, som vi kræver af store virksomheder, men en lightmodel så at sige.
For revision skal jo ikke kun ses, som at der er nogen, der kommer efter dig.
Det skal jo også ses, som at der er noget faglig hjælp til netop at undgå nogle af de her fejl, som mange uforvarende kommer til at begå.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-21:
Jeg er enig, men jeg er ikke sikker på, at revisionspligten er den rette.
For ligegyldigt hvor light man gør det, tror jeg ikke man kommer under de her 15.000 kr., som vi også kan huske blev sat som et minimum under coronaperioden.
15.000 kr. i en lille, nyopstartet virksomhed er altså mange midler, hvis du samtidig skal have et digitalt regnskabssystem og alt muligt andet.
Et af de områder er f.eks. moms.
Der er der to forskellige momssatser for, hvor meget du kan trække fra af moms, alt efter om du er ude at spise med en kunde eller du er ude at spise selv eller alle mulige ting.
Der er sådan nogle vanvittige, tåbelige forskelle.
Er det også noget af det, som SF kunne tænke sig at kigge på?
Lad os nu få ensrettet det, så man får styr på sådan en lille, ubetydelig ting som en momsrefusion.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-04-21:
Tak for det.
Jeg skal bare lige forstå det, når ministeren siger, at hvis man hæver grænsen, så vil noget af byrdelettelsen, altså den beregnede byrdelettelse, blive reduceret.
Altså, hvis en virksomhed, der har bunker af transaktioner, siger, at det her system simpelt hen er en gave fra himlen, men dens omsætning ligger under den grænse, som et flertal i Folketinget måtte nå frem til, så er den vel ikke afskåret fra at koble sig på systemet.
Og derfor betyder det, at de virksomheder, der bliver fritaget, men som kan se, at det her er et fantastisk forslag, vel bare vil vælge frivilligt at stemple ind.
Det er de vel ikke afskåret fra med regeringens forslag.