Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-04-18:
Tak for det.
Man skulle næsten tro, at der imellem ministrene i regeringen er en hemmelig konkurrence om, hvem der kan sambehandle flest mulige lovforslag i et, for det lovforslag, som vi skal behandle, indeholder intet mindre end syv forskellige forslag til ændringer på udlændingeområdet.
Der er i lovforslaget både positive og negative ændringsforslag, og af den årsag vil vi i Liberal Alliance gerne foreslå, at lovforslaget deles, så hvert parti kan tage stilling til de enkelte forslag og stemme efter deres egen overbevisning.
Men lad mig begynde med de forslag, som vi i Liberal Alliance synes er positive.
I lovforslaget foreslås det, at der etableres en ny opholdsordning, der giver udlandsdanskere, der vender hjem, adgang til at tage deres familie med.
Det er et forslag, vi i Liberal Alliance ser meget positivt på, for det vil forhåbentlig kunne trække flere efterspurgte udlandsdanskere tilbage til Danmark.
Samtidig er vi i Liberal Alliance også positive over for forslaget til de skærpede vandelskrav.
Det foreslås at etablere en lukket opgavebank for danskprøverne på grund af rekrutteringsudfordringer, men en genanvendelse vil i den grad være at eksperimentere med kvaliteten af vores danskprøver.
Vi taler altså om prøver, der ikke kun relaterer sig til ægtefællesammenføring, men også opholdstilladelse og dansk indfødsret.
Jeg må ærligt sige, at jeg deler den bekymring, som Københavns Universitet har, om, at genanvendelse af danskprøver kan øge risikoen for plagiat og eksamenssnyd, og det synes jeg ikke vi skal risikere.
Så foreslås det at justere sprogkravet til den herboende ægtefælle i ægtefællesammenføringssager, så de ikke længere skal dokumentere danskprøve 3, men kan nøjes med 5 års erhvervserfaring.
Hvad er bevæggrundene for lempelsen?
Hvad er incitamentet for, hvor mange man forventer at godkende med de nye foreslåede krav?
Har man overhovedet undersøgt konsekvenserne?
I går på det sociale medie X skrev Moderaternes ordfører, at justeringen af sprogkravet er relevant for herboende ægtefæller, der ikke kan dokumentere deres sprogkundskaber, fordi de har mistet deres eksamenspapirer.
Men vil det sige, at regeringen vælger at lempe sprogkravene for alle for at hjælpe enkelte, der har mistet deres eksamensbevis, og hvorfor vælger man ikke at begrænse lempelsen til kun at omhandle dem, det reelt set handler om?
For med den foreslåede lempelse vil vi risikere at godkende nogen, der ikke taler et tilstrækkeligt dansk.
Hvis vi skal sikre en ordentlig integration af ægtefællesammenførte, er det vigtigt, at deres herboende ægtefæller taler sproget, og så er en lempelse af sprogkravet ikke vejen frem.
Det fremgår af regeringsgrundlaget, at regeringen vil føre en udlændingepolitik, der er stram, men samtidig ikke betyder, at uhensigtsmæssige regler skal spænde ben for almindelige familier.
Men mit spørgsmål er, hvor uhensigtsmæssige reglerne er, hvis man i lovforslaget ikke engang kan begrunde behovet for lempelserne.
Det er med en stram udlændingepolitik lykkedes os at sætte en prop i antallet af ægtefællesammenføringer, som er noget af det, der fører til allermest ukontrolleret ikkevestlig indvandring.
Det arbejde vil regeringen nu sætte over styr, fordi man lemper kravene for alle og ikke kun de danskere, der har smidt deres eksamenspapirer væk.
Dem vil vi i Liberal Alliance også gerne hjælpe, men det kan man gøre på mange andre måder end at lempe kravene helt generelt.
Jeg synes, regeringen skal gå tilbage til samlebåndet og genoverveje behovet for lempelse af sprogkravet, halvering af den økonomiske sikkerhedsstillelse samt genanvendelse af danskprøver.