runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2023-02-28:
Jamen vi er ikke bange for at spørge danskerne, og hvis det her havde været et spørgsmål om, at der altid skulle være folkeafstemninger, så er det fair nok, hvis man er bange for dem; så kunne man bruge det som argument.
Men som fru Mai Villadsen sagde tidligere, sidder vi med en flertalsregering, og vi stemmer i dag om et forslag, som danskerne aldrig har haft mulighed for at tage stilling til.
Der har lige været et folketingsvalg, og det var ikke oppe blandt nogen af regeringspartierne.
Det er et forslag og en lov, som kommer til at bryde med den danske model, og som kommer til at blande sig i kirkens indre anliggender, og det er i en situation, hvor der er en regering, der har en mulighed for at udvikle sig til et flertalstyranni, hvis ikke vi benytter os af den mulighed, der er i grundloven.
Kan ordføreren ikke se, at det her er en særlig situation?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Jo, det synes jeg det er.
Jeg giver da fru Pernille Vermund fuldstændig ret i, at det er en særlig situation, altså hvor man jo ikke nævner det med et ord i en valgkamp og man så bagefter slår til, når man har dannet en flertalsregering.
Jeg synes, det er en usædvanlig situation, at man her uden så meget som at løfte røret til telefonen og snakke med fagbevægelsens ledere om, at man ønsker et større arbejdsudbud, alligevel bare tromler det igennem.
Det er på mange måder en særlig situation.
Derfor er det bare, jeg igen synes, at der er argumenter for en afstemning, og at der er argumenter imod.
Vi er så endt med, både af hensyn til substansen i det, men også af hensyn til, at det indtil videre alene er en teoretisk øvelse, at lande på, at vi ikke synes, at der skal være det.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-28:
Tak for det.
Man må forstå på hr. Karsten Hønges svar til fru Rosa Lund og siden til hr. Søren Egge Rasmussen, at det ikke giver mening at komme med politiske programerklæringer; med andre ord giver det ikke mening at komme med forslag, som der ikke er flertal for.
Derfor er jeg nysgerrig på at høre hr. Karsten Hønge, om det er sket for sidste gang, at SF kommer til at fremsætte beslutningsforslag her i Folketingssalen, som de godt ved at der ikke er flertal for.
Det undrer mig, for så synes jeg jo lidt, at budskaberne stikker lidt i hver sin retning.
Hr. Søren Egge Rasmussen sagde også, at det her er at kæmpe – det er at kæmpe – og det er det, SF ikke gør ved ikke at sende det her til folkeafstemning.
Der vil jeg sige, at Dansk Folkepartis holdning jo grundlæggende er, at hvis ikke du ligesom står på mål for de ting, du hævder at stå for, og hvis ikke du kæmper for de ting, du hævder at stå for, står du slet ikke for dem.
Og det er lidt den grøft, jeg føler at SF falder i, når de ikke sender det her til en folkeafstemning.
Inger Støjberg (DD), 2023-02-28:
Tak for det.
Så kom jo dagen, hvor regeringen vil afskaffe store bededag, og jeg må sige, at jeg synes, det er skuffende.
I Danmarksdemokraterne har vi hele vejen igennem været modstandere af idéen om at afskaffe store bededag, og vi er også meget stærke modstandere af den magtfuldkomne fremgangsmåde, som regeringen har brugt.
Jeg kan ærlig talt ikke forstå, at man fra regeringens side er så opsat på at få det her lovforslag hastet igennem
Først og fremmest er der en enormt stor usikkerhed omkring effekten af afskaffelsen af store bededag, og som jeg også nævnte i min tale ved andenbehandlingen, så virker det for mig ærlig talt noget besynderligt, at der lige pludselig dukker et hidtil helt ukendt hemmeligt notat frem fra 2012, hvor Finansministeriet regner sig frem til en noget lavere effekt af afskaffelsen af store bededag, end man gør her i dag.
Hvilke motiver har regeringen egentlig haft til at holde det her notat hemmeligt?
Det kan man jo sådan set kun gisne lidt om.
Jeg må bare konstatere, at sådan et notat som det her jo altså skaber usikkerhed, og det skaber også en mistillid til regeringen.
Jeg tror, at jeg om nogen kan skrive under på, at politik jo ikke altid er en popularitetskonkurrence, og nogle gange må man også lave nogle reformer, som ikke alle synes er lige geniale.
Når det er sagt, må jeg altså også sige, at afskaffelsen af store bededag er inde at pille ved noget helt fuldstændig grundlæggende ved vort samfund, og det synes jeg man skal være varsom med.
For det første griber forslaget jo grundlæggende ind i den danske model, og lad det stå tindrende klart: Jeg kan godt forstå, hvorfor fagbevægelsen har udtalt sig så skarpt omkring det her forslag, som den har.
For det andet griber regeringen med det her forslag ind i folkekirkens indre anliggender, og hvis kirkeministeren i ramme alvor mener, at hun i december forsøgte at inddrage kirken i beslutningen om afskaffelsen af store bededag, ja, så kan jeg i hvert fald bare konstatere, at så er hun den eneste, der har den opfattelse.
Al kritik bliver fejet af banen, og alle modargumenter bliver druknet i regeringens evige svada om, at afskaffelsen af store bededag er den eneste måde, hvorpå man kan tilvejebringe godt 3 mia. kr., som regeringen om ikke andet mener forslaget vil have som provenu.
Jeg håbede oprindelig og oprigtigt, at regeringen i forbindelse med lovarbejdet ville lytte til den massive kritik, som regeringen er blevet mødt med, at regeringen havde stoppet op og havde lyttet.
Så kunne vælgerne jo tage det med i deres analyse af, hvilket parti man ville stemme på til næste folketingsvalg.
I Danmarksdemokraterne er vi stadig helt fuldstændig enige med Anders Fogh Rasmussen i den betragtning, og derfor stillede vi jo sammen med SF, Liberal Alliance, Konservative, Enhedslisten, Dansk Folkeparti, Alternativet og Nye Borgerlige et ændringsforslag, der jo netop fulgte op på det her forslag fra Anders Fogh Rasmussen – nemlig at ikrafttrædelsen af lovforslaget skulle skubbes til den anden side af næste valg.
Men heller ikke her var regeringen hverken til at hugge eller stikke i.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-02-28:
Tak for det, og tak for ordførerens indlæg.
Der er jo rigtig mange ting, man kan kritisere regeringens forslag for, og det synes jeg også ordføreren – skråstreg – partiformanden har redegjort godt for, så jeg vil bare tage fat i ét hjørne af det.
Er ordføreren ikke enig i, at det, der efterhånden er kommet frem under den her lange behandling af forslaget omkring regnemodellerne bagved eller de forudsætninger, som regnestykket skulle hvile på, efterhånden hænger i en utrolig tynd tråd – om nogen tråd overhovedet?
Jeg kan ikke komme i tanke om en eneste anerkendt økonom i det her land, der har været ude at forsvare det og forklare, hvordan det skulle hænge sammen.
Vi har stillet et hav af spørgsmål om, hvad beregningen af det her gennemslag på 75 pct. skulle hvile på, og til slut må man jo bare konstatere, at hverken overvismanden eller nogen som helst andre, der bliver spurgt af f.eks. medierne, kan finde noget bevis for, at Finansministeriets regnestykke skulle holde stik.
For det betyder jo trods alt noget, om pengene kommer i kassen eller ej.
Inger Støjberg (DD), 2023-02-28:
Ja, det er jeg fuldstændig enig med fru Lisbeth Bech-Nielsen i.
F.eks. betyder det, at det oprindelige argument jo sådan set forsvinder, hvis pengene ikke kommer i kassen.
Der er sået enorm tvivl om det her, og jeg må sige, at en af de ting, som jeg næsten synes er allerværst, er, at der i det gedulgte pludselig dukker et notat op fra 2012, der viser noget helt, helt andet end billedet i dag.
Vi havde jo den her høring i sidste uge, hvor der også blev spurgt meget ind til det her, og man må bare sige, at på trods af at det var nogle af landets førende økonomer, der var der, blev der ikke kastet lys over det.
Og jeg er i øvrigt fuldstændig enig med fru Lisbeth Bech-Nielsen i, at f.eks. overvismanden heller ikke kan legitimere de tal, der er kommet frem.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Jamen jeg kan jo for tusinde gang nu sige, at jeg anerkender, at der er gode argumenter for en folkeafstemning.
Det er der da.
Men når nu fru Mai Villadsen siger, at det er sølle, at vi ikke er med, så vil jeg sige: Jeg synes også, det er sølle, at Enhedslisten kun kan finde det ene spor at gå ind i og diskutere i dag i stedet for at diskutere substansen, nemlig det, at regeringen er i gang med at angribe lønmodtagernes rettigheder.
Gå ind i substansen af det, det her lovforslag handler om.
Jeg synes, det er lidt sølle, at man ender med øjensynlig kun at kunne diskutere forslaget til folkeafstemning og uden over for mig overhovedet bare antydningsvis at vise, at der skulle være de nødvendige mandater.
Mai Villadsen (EL), 2023-02-28:
Jeg må trække vejret dybt, inden jeg begynder.
Men jeg vil faktisk starte med at rose ordføreren for et stærkt samarbejde i den her sag og for en stærk ordførertale, der meget klart slår fast, at det, regeringen har gang i lige nu, er at ødelægge den danske model.
Det er jeg fuldstændig enig med ordføreren i.
Men jeg må ærligt indrømme, at jeg synes, det er sølle, at ordføreren står deroppe og påstår, at alle os, som mener, der bør være en folkeafstemning, bare gør det for at være populære eller få medieomtale.
Nej, vi gør det, fordi vi har forholdt os til grundloven, og fordi vi faktisk mener, at befolkningen bør spørges i den her dybt principielle sag.
Så er jeg sådan set fuldstændig enig med SF i, at der ikke bør gå glidebane i folkeafstemninger, og det er derfor, vi bl.a. sammen med Dansk Folkeparti har sagt, at når vi kigger på regeringsgrundlaget, er det sådan set kun i det her ene tilfælde, vi synes det er relevant.
Jeg hørte ordføreren sige i morges, at hvis SF kom til at være de udslagsgivende mandater, var man måske klar til at diskutere det igen.
Det kan meget vel ske, når vi om lidt hører Danmarksdemokraterne og måske De Konservative, for det kan jo være, de ændrer holdning.
Jeg er i hvert fald sikker på, at Enhedslistens navn skal stå på den her, fordi det skal huskes, at vi faktisk forsøgte at forhindre det her.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Det var faktisk sjovt!
Jeg synes, at det med hammeren, hvis det er det, vi skal holde os til, ligger i substansen, i forsvaret for lønmodtagernes rettigheder til at kunne holde fri og bevare de løntillæg, som de har forhandlet sig til.
Det er deri, SF's stillingtagen står fuldstændig skåret og hamret ud i granit, om jeg så må sige.
Og så har vi den her diskussion om, hvorvidt SF skulle sætte handling bag ordene.
Hvis det dog bare var så vel!
Men igen vil jeg sige, at der skal mere til end som så, for at SF er tilhængere af en folkeafstemning.
Og det ville da også være dejlig nemt for SF bare at sige ja til det, for det var jo ikke blevet til noget alligevel, og så kunne vi have taget nogle billige point.
Vi valgte så i den her afvejning at sige, at hvis det sætter standarden, vil vi godt nok få mange folkeafstemninger.
Og så er vi endt med i overvejelserne frem og tilbage at synes, at det så ikke er det, der skal udløse det, for så vil vi få rigtig mange folkeafstemninger fremover.
Det er vi ikke så begejstrede for.
Det ved jeg godt man i højere grad er i Dansk Folkeparti, men det er vi så ikke i SF.
Peter Kofod (DF), 2023-02-28:
Det kan godt være, hr. Karsten Hønge syntes, at billedet var sjovt, men det syntes jeg ikke.
Jeg kunne bedre lide hr. Karsten Hønge, dengang hr. Karsten Hønge slog løs med sin store mukkert på folk, der laver fejl.
Jeg kan ikke lide den Karsten Hønge, der er en dikkende lammehale for regeringen, særlig ikke når man på den måde slår et hul i den danske model, som man gør her.
Det er tragisk, at hr. Karsten Hønge vil være med til det.
Men lad mig spørge om det her med inflation i folkeafstemninger.
Hvor ser hr. Karsten Hønge sådan tendensen til det?
For der har jo ikke været mange folkeafstemninger, som er udskrevet af et stort mindretal i Folketinget i tidens løb.
Og er det ikke rigtigt, at SF jo i den situation vil kunne være garanten for, at det ikke sker, men at man i helt ekstraordinære tilfælde som f.eks. det her, lige præcis her, hvor man trumfer kirken, hvor man trumfer fagbevægelsen, og hvor man trumfer et meget stort mindretal i Folketinget, jo kunne bruge det?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Jamen man må bare konstatere, at hammeren skam stadig væk er her.
Den her tale er én lang hyldest til den danske model, én lang hyldest til, at vi skal respektere, at vi både har uafhængige parter på arbejdsmarkedet, og at vi skal behandle samarbejdet mellem parterne og Folketinget på en ordentlig måde.
Lønmodtagernes rettigheder er jo nu under angreb anført af en socialdemokratisk ledet regering.
Det er fuldstændig katastrofalt.
Pointen er bare, at hvis det var sådan, at hammeren var, at SF kunne lægge sine stemmer ind og udløse en folkeafstemning, så kunne vi da overveje det, men det er jo ikke det, vi er i nærheden af.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-02-28:
Det er jo interessant at høre den her sammentømrede opposition, der står skulder ved skulder i den her sag – det var ironi.
Jeg vil sådan set bare gerne takke hr. Karsten Hønge for ikke at hoppe med på det her folkeafstemningshalløj, men vil i samme sætning undre mig over, at SF er gået med på det her med at ophæve clearingaftalerne.
For det kunne jo betyde, at et mindretal i Folketinget pludselig udgjorde et flertal, fordi der var flere medlemmer i den ene side af salen end i den anden side af salen, der havde forskellige grunde til ikke at være her, f.eks. sygdom og andet.
Synes SF virkelig, at det er en fair måde at vinde en afstemning i Folketingssalen på, at man ophæver clearingaftalen, og at så handler det om, hvem der kan stille med flest folk i salen på en dag som i dag?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Det er da rigtigt, at man skal behandle sådan nogle aftaler, vi har her i Folketinget, med varsomhed.
Det er vel det, vi får vores gode hyre og skattefri omkostningstillæg for.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-02-28:
Det synes jeg måske så er en lidt plat måde at stille det op på.
For selvfølgelig passer folk deres arbejde, men folketingsmedlemmer kan jo ligesom alle mulige andre mennesker blive syge.
Folketingsmedlemmer kan have et barn syg og ikke anden pasningsmulighed.
Folketingsmedlemmer kan være på forretningsrejse ligesom i alle andre virksomheder.
Folketingsmedlemmer kan have vigtige møder ude i landet, ligesom man i en virksomhed kan have vigtige møder med klienter og andet.
Så det er jo en lidt plat måde at stille det op på at sige, at man ikke passer sit arbejde, hvis man ikke sidder herinde i salen.
Det var forhåbentlig ikke det, hr. Karsten Hønge mente, for jeg har ofte oplevet, at hr. Karsten Hønge ikke har været til stede i salen.
Jeppe Søe (M), 2023-02-28:
Ja, tak for det, det bliver ganske kort.
Jeg kan huske, at da jeg arbejdede i pressen, fik vi tit skældud for, at vi interviewede os selv – meget ofte.
Det kan godt nogle gange være det, man får fornemmelsen af, når man hører på den såkaldt samlede opposition – selv om det med det samlede måske ikke har været så meget til stede i dag.
Så det at sidde her og lytte til det, bliver man jo også klogere af.
Og tak til hr. Pelle Dragsted for respekten for det, der foregår i salen her, og for debatterne i salen her.
Det bliver en fest.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-02-28:
Hvis vi bare går 2 dage tilbage, var der jo stadig væk uvished om, om man kunne samle 60 mandater.
Det var jo der, at der kørte et eller andet spil, hvor det var sådan, at hvis et af de fire partier havde meldt først ud, havde de lagt et pres på de tre andre, og det lederskab viste SF jo så overhovedet ikke.
SF er jo spild af venstrefløj på den her måde.
Hvad er det, man har kæmpet for?
Man italesætter, at store bededag, den her forårsfridag, er noget så vigtig, og at man bakker op om fagbevægelsen osv., og når det så kommer til, at man faktisk kan være med til at sikre, at der kommer en folkeafstemning, og hvor det ser ud til, at 70 pct. af befolkningen er for at bevare store bededag, så vil SF alligevel ikke.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Jeg synes faktisk, at det er rigtig interessant, når hr. Søren Egge Rasmussen, der er repræsentant for et parti, der ellers skulle være ideologisk baseret, nu siger, at den tale, som omhandler selve forsvaret for det, vi taler om, nemlig store bededag, er svulstige ord, men at jeg skulle blive svagere i mine svar, når vi kommer ind i substansen.
Hr. Søren Egge Rasmussen, det her er substansen!
Det siger lidt om begreberne, og det siger lidt om, hvad man i Enhedslisten synes er vigtigt, hvis det virkelig var det, jeg skulle forstå ved hr. Søren Egge Rasmussens indlæg.
Nej, substansen er det, det handler om, altså at man tager store bededag og tager lønmodtagerrettigheder.
Men for hr. Søren Egge Rasmussen er substansen øjensynlig den her diskussion om, hvorvidt man kan komme op over 26 mandater.
Jeg skulle lige til at sige vorherre bevares.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-02-28:
Jamen politik er også at kæmpe og lave alliancer, og indimellem opstår der jo nye alliancer, og det har den her sag også vist, altså at der i begge sider af salen er repræsentanter for befolkningen, som er parate til at beskytte befolkningen mod regeringen, og der står SF så ikke skulder ved skulder med dem, der virkelig kæmper for, at vi skal bevare store bededag.
Der svigter SF.
Og det er derfor, jeg mener, at SF simpelt hen i den her sag er spild af venstrefløj, for man har bare snakket.
Men har ikke kæmpet reelt for at få samlet de her 60 mandater.
Kan ordføreren ikke se det?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Det, jeg ser for mig, er et møde i Enhedslisten.
Jeg ser for mig et møde i Enhedslisten, hvor man beslutter sig for virkelig at kæmpe og sige: Nu skriver vi under på en erklæring.
Så kæmper man rigtigt.
Tænk sig, hvis nu SF bare havde skrevet under, så havde vi kæmpet.
Det er da ikke det, det består af.
Kamp består da ikke af en sådan teoretisk proklamation om, at nu vil vi være tilhængere af en folkeafstemning, som så hæver mandattallet fra 26 til 46.
Det er da ikke der, den ligger.
Jeg fornemmer lidt, at man i Enhedslistens verden virkelig kæmper, når man har været på en talerstol og sige noget eller har lavet en erklæring eller et nyt program.
Sådan er det bare ikke ude i lønmodtagernes virkelighed.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-28:
Mange tak, og tak for talen, som indeholdt rigtig meget vigtig kritik både af indholdet, men også af regeringens adfærd i det her forløb.
Også tak for tilkendegivelsen om en folkeafstemning.
Det var vigtigt, for vi har jo lige hørt SF's ordfører stå og sige, at det er et rent teoretisk spørgsmål; at det var helt umuligt; at der ikke var nogen som helst mulighed for at få de 60 mandater bag det her.
Det har undret mig, for vi havde jo en anden behandling, hvor der var tre, måske fire partier, der stadig væk sagde, at døren stod åben, og sådan var det, indtil SF lukkede den i går.
Så mit spørgsmål er, om jeg skal forstå ordførerens tale således, at hvis SF skifter mening og f.eks. Konservative og Liberal Alliance – vi mangler stadig væk at høre dem på talerstolen, og det ser jeg frem til – også vil stille sig bag en folkeafstemning, sådan at det kun er Danmarksdemokraternes stemmer, der mangler, for at vi kan samle 60 mandater, så vil man stille sig bag.
Inger Støjberg (DD), 2023-02-28:
Jeg synes jo ikke, at det er op til andre partier at beslutte, hvordan vennerne i andre partier skal stille sig.
Og man kan altså sagtens være stor og arg modstander af at afskaffe store bededag og så ikke samtidig udløse en folkeafstemning.
Det synes jeg er meget, meget vigtigt at få sagt, også så det ikke kan misforstås.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-28:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Derfor vil jeg godt give fru Inger Støjberg muligheden for at give et lidt mere jordnært svar på, om Danmarksdemokraterne vil bakke op om kravet om at få en folkeafstemning.
For hvis Danmarksdemokraterne vil det, og hvis SF også vil det, så er det jo et spørgsmål om, at Konservative og Liberal Alliance står med de afgørende mandater til at afgøre, om vi skal have en folkeafstemning eller ej.
Så kunne fru Inger Støjberg være lidt præcis i forhold til at sige, om Danmarksdemokraterne bakker op om en folkeafstemning om spørgsmålet om store bededag?
Inger Støjberg (DD), 2023-02-28:
Først vil jeg sige, at det jo er svært at komme det ret meget nærmere, end når jeg nu til hr. Morten Messerschmidt siger, at vi vil skrive under på sedlen, hvis vi bliver bedt om det.
Så det tror jeg rolig man kan sige at vi gør.
Og jeg kan godt forstå, at der også er andre partier, der har haft store overvejelser om det her spørgsmål, for det er en stor beslutning at træffe.
Jeg må så bare sige, at jeg for mit eget vedkommende egentlig synes, det har været en fin håndsrækning fra flere partier her i Folketinget, bl.a. Enhedslisten, at de her i weekenden har sagt, at det her ikke er et redskab, som man vil udløse hver og hver anden dag, men at det er et helt særligt tilfælde.
Det er jo også det, der får mig til at sige, at hvis der manifesterer sig et flertal, er det i hvert fald ikke os, der kommer til at stå i vejen for en folkeafstemning.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-28:
Jamen tak for det, som jeg tolker som et jordnært svar, som betyder, at når fru Inger Støjberg om lidt går ned fra talerstolen, så kan jeg gå over med papiret her, og så vil fru Inger Støjberg også skrive under på det papir sammen med resten af medlemmerne af Danmarksdemokraternes folketingsgruppe.
Det vil jo så også betyde, at hvis SF, som jeg ikke har hørt udtrykke en principiel modstand imod det, også skriver under, så er det reelt Konservative og Liberal Alliance, der i så fald skulle forhindre, at vi får en folkeafstemning.
Inger Støjberg (DD), 2023-02-28:
Nu tror jeg ikke lige, det hører sig til, at man sidder og skriver under på den slags herinde i Folketingssalen, men ja, jeg skal nok skrive under på den seddel.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-02-28:
Tak for det.
Jeg kan jo forstå, det hørte jeg fru Inger Støjberg sige, at når der ikke var flertal, var det ligesom ikke umagen værd.
Altså, vi har jo begge to siddet her i nogle år – jeg har siddet her i masser af år – og der har godt nok været mange forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, uden at der på forhånd har været flertal for dem.
Der vil også komme et senere i eftermiddag om et tørklædeforbud, som jeg desværre heller ikke tror der bliver flertal for.
Men det skal jo aldrig nogen sinde ændre ens holdning til tingene eller til at fremsætte tingene.
Nu kan jeg så forstå her ved tredjebehandlingen, at fru Inger Støjberg og Danmarksdemokraterne skriver under på det her om en folkeafstemning – bedre sent end aldrig.
Men jeg kan bare sige, at sådan med lidt løs hovedregning hernede har vi faktisk regnet os frem til, at hvis alle uden om regeringen og uden om Radikale Venstre ville støtte en folkeafstemning, var vi 79 mandater.
Det er da meget godt gået – altså, det er da meget godt gået – når vi egentlig kun behøver at være 60.
Og de partier, som der ellers har været tale om, og som har trukket sig i sidste øjeblik, udgør, så vidt jeg ved, 55 – nu skal man ikke lige hænge mig op på tallene, for det er gået lidt stærkt, men det er da i hvert fald lige der i omegnen – så vi er et godt stykke hen ad vejen; det er vi altså.
Derfor kan man endnu en gang bare appellere til, at vi i sidste omgang her ved tredjebehandlingen kan få en folkeafstemning eller en udsættelse af forslaget.