runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2016-09-06:
Tak for det.
Nu er det jo sådan, at De Konservative ynder at omtale sig selv som det grønne parti i blå blok.
Derfor sad jeg også forventningsfuldt og ventede på, at der nu ville komme en bandbulle mod det her fuldstændig kulsorte finanslovsforslag og 2025-plan fra regeringen.
Men der blev jeg en lille smule skuffet, for jeg synes ikke, det fyldte så meget i ordførerens tale.
Og jeg kunne da godt i den forbindelse tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren er enig med De Konservatives politiske ordfører, som i P1 her den 31. august efter statsministerens fremlæggelse af planen sagde: Jeg sad tilbage og tænkte på, hvornår nævner han så, vi har et særligt ansvar i forhold til klima og miljø og for den verden, vi efterlader til de næste generationer.
Det er jo sådan, at det ikke kun er boligskatterne, der kan stige, det kan vandstanden også.
Når nu ordføreren bekymrer sig så meget om boligejerne, burde ordføreren måske også bekymre sig lidt om, at boligejerne jo også skulle have et land at bygge boliger i.
Hvis det er sådan, at vi ikke adresserer den her klimaudfordring, får vi jo nogle alvorlige vanskeligheder.
Kan De Konservative give en garanti i forhold til det?
Brian Mikkelsen (KF), 2016-09-06:
Selv om der er rigtig mange gode takter i regeringens forslag, mangler der nogle områder på klima- og miljøområdet, som vi vil gøre vores til at komme med indspark til.
Vi synes, det er vigtigt, at man også i en 2025-plan har 2040-målsætningen med.
Vi fik jo lavet en grøn tillægspakke, også med regeringen, tidligere på året, som vi synes er ganske fornuftig, og som trækker i den rigtige retning, så vi synes, at vi kører ad den vej, som vi gerne vil køre ad.
Men så er det jo vores opgave at være med til at sikre, at der er en grøn profil, og holde regeringen på dydens smalle spor, når vi taler klima- og miljøpolitik, og det vil vi selvfølgelig også gøre, når vi forhandler 2025-plan og finanslov med regeringen.
Peder Hvelplund (EL), 2016-09-06:
[Lydudfald]
... hensigter.
Men nu var ordføreren jo tidligere meget klar i forhold til boligejernes situation, hvor han sagde, at det var fuldstændig krystalklart, at der ikke kom til at ske forringelser for boligejerne.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-09-06:
Jeg synes, man skal passe meget på med at udstede garantier i politik, for garantier og ultimative krav har det med at medføre en reaktion fra andre i forhold til at lave/gøre/være som det modsatte.
Så hvis man vil opnå resultater, skal man opnå resultaterne inde ved forhandlingsbordet.
Jeg kan i hvert fald give den garanti her, at de bestræbelser, vi har, på, at klima- og miljøpolitikken også bliver prioriteret i 2025-planen og finansloven, vil vi kæmpe os til, også i forbindelse med de forhandlinger, vi har i Finansministeriet og med andre i regeringen.
For det er vigtigt, og vi skylder også fremtidige generationer, at vi tager den kamp om den prioritering nu.
Roger Matthisen (ALT), 2016-09-06:
Jeg lagde mærke til, at ordføreren talte om flere penge til politiet – i forbindelse med radikalisering.
Så vil jeg høre, om ordføreren mener, at mere politi alene vil dæmme op for radikaliseringen.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-09-06:
Nej, det er jo en helt palet af forskellige initiativer både på det sociale område, uddannelsesområdet og boligområdet – boligforeningerne spiller også en kraftig rolle i det.
Men der er ikke nogen tvivl om, at vi har et politi, som har været kraftigt forsømt.
Og den aftale, der blev lavet for 5 år siden, var hård ved politiet.
Den sidste aftale, der blev lavet for politiet, var ganske fornuftig.
Men vi gik til de forhandlinger med det ønske, at der kom flere politifolk til ligesom at være med til at bekæmpe radikalisering og den terrortrussel, vi har imod det danske samfund, og i det hele taget til bare at skabe noget mere tryghed i det danske samfund.
Roger Matthisen (ALT), 2016-09-06:
Tak for det.
Og hvordan forholder ordføreren sig så til den stigende radikalisering inden for de højrenationalistiske miljøer i vores samfund?
Kaare Dybvad (S), 2016-09-06:
Så hvis jeg forstår ordføreren rigtigt, betyder det helt konkret, når De Konservative siger, at boligejerne skal stilles bedre, at ingen boligejere i Rødovre eller Ballerup eller nogen af de andre 96 kommuner i landet skal betale en krone mere i boligskat – som der blev sagt fra ordførerens side.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-09-06:
Først vil jeg bare lige til god oplysning fortælle, hvad folk sådan generelt betaler.
Før i tiden, i hvert fald da jeg var barn, var der noget, der hed OBS-udsendelser i Danmarks Radio, i fjernsynet, og det her er sådan lidt OBS heroppefra.
Hvis man kigger på, hvad der f.eks. betales bare i grundskyld i Ballerup Kommune, så betaler boligejerne i år 28.691 kr. i gennemsnit – 28.691 netto kroner i gennemsnit bare i grundskyld.
I Rødovre Kommune betaler man 25.577 kr.
I Gladsaxe betaler man 24.944 kr
Og de stiger alle sammen med mellem 1.300 og 1.500 kr. det første år.
Så stiger de igen oven på det, og så stiger de igen oven på det, og så stiger de igen oven på det.
Sådan er der lagt op til med systemet.
Og det gør, at familierne i Ballerup, Rødovre og Gladsaxe sidder med uro og har lidt ondt i maven og tænker: Har vi virkelig råd til at blive boende her, for det stiger år efter år efter år?
Så når vi siger fra konservativ side, at man skal stilles bedre, så betyder det altså, at vi vil stoppe den stigning.
Så vil vi sikre, at man kan blive boende i sin bolig.
Det er vores udgangspunkt for forhandlingerne, og det er også kriteriet for, om vi stemmer ja til en 2025-plan, som vi som sagt på mange strækninger synes er god.
Det hænger altså sammen på den måde.
En af årsagerne til, at vi ikke var med i den aftale, som regeringen lavede med Socialdemokraterne og DF og Radikale her i foråret omkring registreringsafgift også for elbiler, var, at vi syntes, at de blev for dyre.
Så vi vil meget gerne se på, hvordan elbilerne bliver billigere, så der bliver et fornuftigt alternativ til enten diesel- eller benzindrevne biler.
Det forslag, som vi kom med omkring firmabiler, er et første skridt på vejen.
Men vi vil stadig væk godt kigge på registreringsafgiften, så det også bliver billigere at have elbiler, for vi er ikke med i den aftale, som regeringen har lavet på det område.
Martin Lidegaard (RV), 2016-09-06:
Det skal forstås sådan, at Det Radikale Venstre er imod integrationsydelsen, vi imod det loft over kontanthjælp, der især rammer hårdt i Danmarks landdistrikter i disse år, vi er imod at sende 7.000 børn under fattigdomsgrænsen, og vi kommer ikke til at indgå nogen aftale, hvor vi binder os til at skulle fortsætte den politik.
Derfor finder vi råderum i vores udkast til at genindføre de ydelser, så folk kan leve et anstændigt liv.
Josephine Fock (ALT), 2016-09-06:
Jamen tak for det.
Det synes jeg jo lyder rigtig spændende.
Så for at blive i det grønne spor, er De Konservative jo det grønne parti i den blå blok, hvis man kan sige det sådan, så hvordan har De Konservative det med, at man her ser en 2025-plan, som kan skabe tvivl om, hvorvidt vi overhovedet kan nå vores 2040-mål?
Brian Mikkelsen (KF), 2016-09-06:
Som jeg nævnte før, synes vi, at regeringens plan egentlig er rigtig god.
Vi er meget positive over for planen, men der er områder, hvor der er brug for justeringer.
Jeg nævnte nogle områder – i flertal – hvor der var brug for kraftige justeringer.
Boligejerne var et af områderne, men klimaet er et andet område.
For der er alt for få ambitioner på klimaområdet.
Vi mangler jo også stadig væk en diskussion om PSO-finansieringen og de kystnære møller.
Vi mangler også diskussioner om 2040-målet.
Det er da klart nogle af de ting, som vi bringer ind til bordet hos finansministeren.
Men udgangspunktet er, at vi synes godt om planen.
Økonomisk hænger den godt sammen, og den sikrer velfærdsstaten i fremtiden.
Men så må vi jo kæmpe os til forbedringer på det grønne område og for boligejerne og for erhvervslivet.
Martin Lidegaard (RV), 2016-09-06:
For der har jo været sådan en forårsstemning herinde.
Det synspunkt har vi i Radikale haft i lang tid.
Grundskylden er jo eksploderet.
Boligejerne mærker ikke meget til det skattestop.
Så der er sådan ved at sprede sig en god stemning af, at det må vi have skrottet.
Så må vi have indført en ordentlig boligbeskatning, som er til at regne med, og som ikke bare kan løbe løbsk, men som omvendt har en anden rimelighed og fairness i sig, f.eks. sådan at den kan følge lønudviklingen fra et givet niveau, som man så kan diskutere hvad skal være.
Er De Konservative klar til at bidrage til forårsstemningen og sige, at det, vi har nu, i hvert fald ikke fungerer, og lad os nu finde en fair boligbeskatning, der ikke låser sig selv fast i et eller andet mærkeligt system, som en eller anden statsminister fandt på for 15 år siden, men som tager udgangspunkt i den virkelighed, boligejerne oplever i dag, og som skal have en fairness og en økonomisk holdbarhed i sig?
Brian Mikkelsen (KF), 2016-09-06:
Det har der jo ikke været.
Altså, hvis man kigger på, hvad boligskatterne har indbragt, så er de eneste, der rigtig har været glade, Finansministeriet.
For i 2001, da vi gennemførte det såkaldte boligskattestop, tilførte de samlede boligskatter 24 mia. kr. til det danske samfund.
Her i år giver de 43 mia. kr. og i 2020 51 mia. kr.
Så vi er meget, meget opmærksomme på, at vi har et ansvar for at sikre, at de danske familier kan blive boende i deres bolig, og at det ikke bare er sådan en skattemaskine, som man kan hive penge ud af familierne med.
Derfor kigger vi kreativt på alle forslag til, hvad man kan gøre for at sikre familierne.
Vi er kommet med et konkret forslag fra konservativ side om, at man afskaffer alle boligskatter uden undtagelse, så man kan blive boende i sin bolig, og så laver vi en avanceskat, når man forlader boligmarkedet, så man altså først slipper penge, når man forlader boligmarkedet.
Så kan man sidde i ro og tryghed, når man er på boligmarkedet.
Martin Lidegaard (RV), 2016-09-06:
Det er jo interessant.
Jeg tror, at de fleste økonomer nok mener, at det giver et ret stort hængekøjeproblem at indføre den model, som hr. Brian Mikkelsen har lavet.
Men det kunne være, at man kunne lave en kombination.
Vi går sådan set også ind i det her med åbent sind.
Men er hr. Brian Mikkelsen også med på, at det så betyder et endegyldigt farvel til det skattestop, vi har haft indtil nu på boligområdet?
Et af målene må så være at lave en boligbeskatning, der også gør det lidt mere lige, alt efter om man har købt ejerbolig eller hus; gør det lidt mere lige, alt efter om man er i by eller på land.
Altså, der er jo også nogle uhensigtsmæssigheder i, at nogle betaler både grundskyld og ejendomsværdiskat, mens andre kun betaler ejendomsværdiskat.
Vi må have et system, der er fair for alle, og som er til at regne med, men som heller ikke udhuler boligskatterne på sigt.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-09-06:
Vores udgangspunkt er, at man skal betale mindre i boligskat i årene frem, for vi synes, det er en forkert og urimelig finansieringskilde.
Der synes vi at vi som politikere har et ansvar for at sikre retfærdighed og rimelighed for familierne.
Alt, hvad vi kan gøre for at forbedre boligejernes vilkår, vil vi selvfølgelig kæmpe for, for det halve skattestop, som gælder på boligerne i dag, er jo ikke meget værd, når vi kan opleve, at det siden 2001 er eksploderet fra 24 mia. kr. i indtægter til 43 mia. kr., og bare alene de næste 4 år vil det stige med 8 mia. kr. yderligere.
Det er altså boligejerne, som kommer til at betale det.
Det synes vi ikke er rimeligt.
Så hvis vi kan lave en ny konstruktion, som letter vilkårene for boligejerne, er vi villige til at se på det.
Lea Wermelin (S), 2016-09-06:
Nu indledte ordføreren sin ordførertale med at tale meget om boligskatterne, og min partifælle spurgte også lidt ind til det her med skattestoppet i forhold til boliger.
Men jeg synes ikke, vi blev så meget klogere, for først sagde ordføreren, at det, der lå på bordet nu, ville man ikke være med til, og så sagde ordføreren, at det i hvert fald var afgørende at kigge på det her med boligskatterne.
Så jeg kunne bare godt tænke mig at blive lidt klogere på, hvad det egentlig er, Konservative gerne vil.
Jeres partiformand udtalte den 1. september 2016 i et interview: »Vi kan ikke lave en samlet aftale, hvis ikke boligejerne stilles bedre, end der er udsigt til i dag.«
Vil ordføreren ikke forklare, hvad det betyder?
Hvor mange flere midler vil Konservative sætte af til boligejerne, hvis I skal kunne være med i en aftale?
Brian Mikkelsen (KF), 2016-09-06:
Jo, vi vil afskaffe alle boligskatter.
Vi synes ikke, det er rimeligt, at man som familie skal sidde og have uro og utryghed i maven, fordi man ikke kan betale de stigende ejendomsskatter, fordi grundskylden stiger år efter år.
Helt almindelige familier oplever at skulle betale 25.000-30.000 kr. netto bare i grundskyld i omegnskommunerne til København, og det er altså ikke rimeligt.
Så derfor vil vi afskaffe alle boligskatter, og så foreslår vi, at der kommer en avanceskat, når man forlader boligmarkedet.
Det giver ro og tryghed til alle familier, og så må man slippe skillingerne, når man forlader ejendomsmarkedet.
Lea Wermelin (S), 2016-09-06:
Medmindre Konservative forventer, at det bliver aftalen, som den kommer til at ligge, altså at der ikke er nogen boligskatter, så må man jo have nogle forventninger, som man går ind til sådan nogle forhandlinger med, og det er jo det, vi prøver at blive en lillebitte smule klogere på.
For når jeres partiformand siger, at boligejerne skal stilles bedre, hvad vil det så sige?
Betyder det – hvis ikke I når helt i mål med, at der ikke er nogen boligskatter – at ingen boligejere må stige i skat, eller hvad betyder det?
Kan ordføreren ikke være lidt mere præcis?
Brian Mikkelsen (KF), 2016-09-06:
Det er krystalklart fra Konservatives side, at boligejerne skal stilles bedre, end de er i dag.
Det er jo ligesom vores forhandlingsoplæg til regeringen.
Og her er boligejerne jo så malkeko for statens kasser.
Så derfor skal boligejerne stilles bedre i fremtiden, end de er i dag.
Kaare Dybvad (S), 2016-09-06:
Mange tak.
Jeg lagde mærke til, at der i ordførerens tale og i øvrigt i debatten om det her er blevet lagt meget vægt på det med boligskatterne.
Ordførerens partiformand var endda ude i Region Sjælland for at tale med boligejere og holdt pressemøde foran boligejere, der betalte 35.000 kr. i boligskat.
Men kan ordføreren måske komme lidt tættere på, hvad De Konservative egentlig mener, når de siger, at boligejerne skal stilles bedre?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Jamen jeg kan godt stå her og remse nogle ting op om bycykler, der koster en formue, og bænke med lys i og 50 kommunikationsmedarbejdere i en kommune osv., men det er ikke der, det for alvor batter.
Der, hvor det batter, er ikke, hvor man skærer ned på servicen til borgerne, men hvor man effektiviserer produktionen af servicen.
Den tidligere regering – og spørgeren er medlem af et af dens partier – nedsatte jo en Produktivitetskommission med de klogeste hoveder, som den regering kunne finde, og den Produktivitetskommission analyserede tre tunge områder i kommunerne og konkluderede, at på de tre områder, børnepasning, skolegang, ældrepleje, ville kommunerne sammenlagt kunne være 10 pct. billigere, hvis blot de kommuner, der ikke er så effektive, blev lige så effektive som de kommuner, som allerede er effektive.
Erik Christensen (S), 2016-09-06:
Det er meget interessant.
Men det, ordføreren siger, er, at man kan effektivisere yderligere i forhold til dagpasning, i forhold til folkeskole og i forhold til ældrepleje.
Jeg vil bare sige, at det er et interessant synspunkt, og jeg er helt sikker på, at de daginstitutionspædagoger, der er, og de skolelærere og sygeplejersker, der i øjeblikket synes, at de løber rigtig, rigtig hurtigt uden egentlig at kunne yde den service, som de rigtig gerne vil, synes det er interessant.
De skal så løbe endnu stærkere, og man skal have endnu flere børn pr. pædagog i daginstitutionen, eller endnu flere sygeplejersker skal afskediges i den offentlige sektor.
Det er interessant.
Men det er selvfølgelig også værdipolitik.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Men det er jo ikke mig, der siger det.
Det er jo den ekspertkommission, som spørgerens regering nedsatte, der siger det.
Og der er kommuner, der gør det allerede i dag.
Den mest effektive kommune er angiveligt Frederiksberg Kommune.
Der løser man allerede i dag de opgaver så billigt, som andre kommuner også ville kunne, hvis de var lige så dygtige og lige så dygtigt ledet som Frederiksberg Kommune.
Så det er jo ikke sådan, at det er en eller anden science fiction-vision.
Det er allerede derude i dag.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-09-06:
Tak for det.
Kontanthjælpsloftet har mange ansigter, og der er 34.000 børn, der berøres af det, og et af dem er Laura på 13 år fra Kolding.
Hun medvirker i DR's program »Barndom på bistand«, og hun fortæller dér – modigt, synes jeg – om, hvordan hun sidder derhjemme med ondt i maven, når veninderne tager i Kolding Storcenter og på McDonald's, fordi moren ikke har råd til at give hende penge med, så hun kan deltage i sociale aktiviteter.
Hun fortæller, hvordan hun frygter, at veninderne synes, at hun er kedelig, fordi de aldrig har råd til at komme på ferie i hendes familie.
Kan hr. Ole Birk Olesen ikke forklare mig, hvordan det kan være et værdipolitisk mål at føre en politik, der har den direkte konsekvens, at vi skaber flere med de livsvilkår, som Laura så modigt beskriver i programmet?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Men det bliver jo nødt til at være sådan, at der er en forskel på at være i arbejde og ikke at være i arbejde.
Det er jo desværre sådan – det kan vi se allerede i dag – at der i de grupper i samfundet, for hvem der er den mindste forskel, også er den største ledighed, fordi det ikke kan betale sig for dem at komme i arbejde i de jobs, de kan få.
Så der bliver nødt til at være en forskel, også i familier, der har børn.
Det går jeg ud fra at hr. Christian Rabjerg Madsen også er enig i, altså at der skal være en forskel, også selv om folk har børn, fordi vi ikke ønsker, at børn i overdrevent omfang vokser op i familier, hvor man ikke har en forbindelse til arbejdsmarkedet.
Selv hr. Christian Rabjerg Madsen synes jo ikke, at det skal være sådan, at børn i familier, hvor forældrene ikke arbejder, har råd til nøjagtig de samme ting som børn i familier, hvor begge forældre arbejder.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-09-06:
Jeg vil godt bede ordføreren om at forholde sig til, at ordførerens politik fører til, at 34.000 børn rammes af den fattigdom, som betyder de livsvilkår, som Laura modigt fortæller om i tv-programmet.
34.000 børn berøres af kontanthjælpsloftet, og det har en beskæftigelseseffekt på 500.
Er det virkelig en pris, som er værd at betale for en så beskeden beskæftigelseseffekt, at vi skal have flere af den slags historier, som Laura meget gribende fortæller i det her DR-program?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Kontanthjælpsloftets beskæftigelseseffekt er en kortsigtet vurdering.
Hør her: Når vi f.eks. i Danmark vedtager en rygepolitik og vi hæver prisen på cigaretter, så ved vi godt, at det er meget få af dem, der allerede ryger i dag, der stopper som følge af det.
Men man har en formodning om, at der måske er nogle, der ikke er begyndt at ryge, som ikke begynder at ryge på grund af den politik, man fører, og sådan er det også lidt i ledighedssystemet.
Vi ved godt, at det er svært at få dem, der har været i ledighedssystemet i 10 eller 20 år, i arbejde, men vi er også bekymret for dem, der er på vej ind i ledighedssystemet, så der ikke grundlægges nogle dårlige vaner, herunder i de familier, der har børn.
René Gade (ALT), 2016-09-06:
I Alternativet leder vi hele tiden efter de trin, der gør, at vi kan tage nogle skridt sammen, også på tværs af partiforskelle.
I går havde jeg et debatindlæg i Børsen om en fælles kernesag for LA og Alternativet om vores iværksættere.
Overskriften var, at vi gerne vil give mulighed for at udbetale en større del af lønnen til medarbejderne i medarbejderaktier for iværksættervirksomheder.
Overskriften blev så, at Alternativet sagtens kan se sig selv i 2025-planen.
Meget store områder gør, at vi synes, det er en helt forkert retning.
Jeg har sagt det her som en disclaimer til ordføreren, så han ikke skal føle, at jeg vil bagbinde ordføreren til det, han måske siger ja eller nej til nu.
Kan ordføreren med det her in mente, nemlig at man ikke behøver at bekende sig fuldstændig bare ved at give en lille anerkendelse, sige, at der godt kan være afledte positive effekter i elementer i dansk økonomi, som Finansministeriets modeller ikke tager med?
Altså, jeg taler om de beregninger, vi får fra Finansministeriet i ny og næ, der tilkendegiver en retning for samfundet.
Kan der godt være positive elementer, som ikke er med der, som bliver skabt af nogle afledte effekter?
For i daglig tale og generelt, når vi har debatterne, lyder det nogle gange, som om man ikke anerkender det i Liberal Alliance.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Nej, der har hr. René Gade så hørt forkert.
Vi anerkender på lige fod med Finansministeriet, at Finansministeriet ikke kan regne alle afledte effekter med ind, fordi det er for svært.
De regner på det, hvor de mener de har en vidensbasis, som gør, at de kan regne kvalificeret på det.
Hvis man f.eks. tager sådan noget som topskattelettelser, regner Finansministeriet jo kun ekstra arbejdsudbudseffekt ind i det.
De regner ikke ekstra produktivitet ind i det.
Det er derfor, der fremkommer en forskel mellem Finansministeriets meget forsigtige vurderinger og vismændenes noget mere optimistiske vurderinger.
Det er, fordi vismændene indregner produktivitetsstigninger som følge af lettelser i marginalskatten, mens Finansministeriet ikke gør det.
Så det er det, man på moderne dansk kalder en no-brainer at sige: Ja, det har hr. René Gade ret i.
René Gade (ALT), 2016-09-06:
Det vil jeg så gerne imødekomme ved at sige, at der også en gang imellem går rygter om, at vi i Alternativet ikke anerkender økonomiske modeller.
Vi anerkender i høj grad økonomiske modeller, der går ind og markerer en retning eller sætter en ramme for, hvad det er, vi skal være opmærksomme på der kan komme til at gå galt eller gå godt i fremtiden.
Det sagt, kunne jeg rigtig godt tænke mig, at vi sammen med Liberal Alliance gik ind og kiggede på, hvad det er for afledte effekter, vi ikke får med, når vi kigger på modellerne i dag, når vi går ud og laver budgetter – eksempelvis når der bliver talt skat, eller når der bliver talt iværksætterfordele.
Altså, kunne man have en debat, hvor man ikke skyndte sig at sige, at LA sidder oppe i toppen af et træ, eller at Alternativet sidder ude i en grøft, når vi kom med noget, der pegede på en systemkritik.
Der kunne jeg godt tænke mig at vi i højere grad hjalp hinanden med at komme igennem med nytænkning.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Ja, gerne.
Men afledte effekter, der skal regnes ind i modellerne, skal jo have en karakter, hvor man med en vis vidensbasis synes at man kan regne på det.
Herunder må jeg også lige give en røffel til Alternativet, for når Alternativet i den debat, der har været, har sat spørgsmålstegn ved, om Danmark ville blive et fattigere land – alt andet lige – hvis danskerne arbejdede mindre, så synes jeg altså, man har bidraget til et forsøg på at fordumme debatten.
Erik Christensen (S), 2016-09-06:
Nu har vi hørt hr. Anders Samuelsen sige adskillige gange, at topskattelettelser ikke bare var et spørgsmål om skattepolitik, men at det også var et spørgsmål om værdipolitik.
Jeg kunne godt tænke mig, om ordføreren kunne blive lidt mere konkret.
Hvad er det, som den offentlige sektor løser i dag, som den offentlige sektor ikke skal løse, hvis Liberal Alliance får magt, som de har agt?