runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2018-12-11:
Det, man så kunne ønske sig, var jo, at det også lidt mere blev omsat til politisk handling, og det har vi bare ikke oplevet de sidste uger i de forhandlinger, vi har haft med regeringen.
Der har ikke været nogen vilje til i finanslovsforhandlingerne at lægge et betydeligt beløb ud til at gøre noget ved miljø- og klimapolitikken, f.eks. at lave en ambitiøs aftale om grønne biler.
Der var ikke en vilje til at påtage sig en egentlig forpligtelse.
Man kunne for lang tid siden have sat gang i det arbejde, der skulle til, for at lave en mere grundlæggende omlægning af bilbeskatningen.
Det har regeringen ikke gjort.
Jeg mener virkelig stadig væk, at vi mangler at se det, før jeg for alvor kan tro på det, skatteministeren står og siger nu.
Det er ikke penge, som man ikke har; det er penge, der er sat af i energiforliget, som vi burde bruge til det her formål.
Er regeringen enig i det, uagtet hvad andre partier mener?
Er regeringen så enig i det, når man nu har skrevet det ind i sin egen klimaplan?
Karsten Lauritzen (V), 2018-12-11:
Det ville vi jo gerne, men vi skal have noget finansiering til det, og den finansiering, som der er peget på, er jo med i en aftale, vi ikke kunne blive enige om at udmønte.
Men, selvfølgelig, hvis der er andre finansieringsforslag, vil jeg meget gerne drøfte det, men jeg synes, at det er en uskik, og jeg synes heller ikke, at det klæder Socialdemokratiet at bruge penge, der ikke er deres.
Men jeg vil da meget gerne drøfte, hvordan vi får fundet finansiering til det.
Det, jeg må notere mig, er, at Socialdemokratiet har fremsat et lovforslag, der var halvt så ambitiøst som regeringens – det var hr. Dennis Flydtkjær også inde på – og det var at udskyde indfasningen et år.
Nu foreslår regeringen det dobbelte.
Så det er da os, der er ambitiøse, og ikke Socialdemokratiet.
Men jeg vil da gerne lytte, og jeg vil også gerne drøfte, hvordan vi kan gøre mere, hvis vi kan finde den nødvendige finansiering.
Og så vil jeg godt sige helt ærligt: Ja, vi har rykket os.
Venstre har rykket sig på den grønne dagsorden, ligesom Socialdemokratiet har rykket sig på udlændingedagsordenen.
Jeg hører til dem, der tror på, Socialdemokratiet reelt har rykket sig – det er ikke et valgtrick eller noget andet.
Og jeg ved, at mit eget parti har rykket sig på den grønne dagsorden.
Jeg har rykket mig i mine 3½ år som skatteminister.
Det handler ikke om, at et folketingsvalg nærmer sig – det handler om, at jeg må anerkende, at her har vi ikke haft den rigtige politik.
Henning Hyllested (EL), 2018-12-11:
Sådan som jeg har forstået hr. Dennis Flydtkjær, opererer man jo netop med teknologiudvikling, og hvad ved jeg, omkring diesel- og benzinbiler, og det anser vi som at flytte fokus fra det, som det handler om, nemlig den, om jeg så må sige, rigtige grønne omstilling af transportsektoren i form af elbiler, brintbiler, eller hvad det nu måtte være.
Det fortsat at have fokus på benzin- og dieselbiler vil efter vores mening forhale processen, og det vil jo gøre, at hvis vi satte os ned og lavede en samlet plan f.eks. frem til 2030, eller hvad målåret nu måtte blive, ville den plan formentlig ikke kunne lade sig gøre, idet der ville gå flere år med at få den egentlige grønne omstilling.
Det her handler jo om at få gang i en udvikling, så man også får presset den teknologiske udvikling hårdere og længere frem, end den allerede er.
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-12-11:
Tak for det.
Jeg hørte jo hr. Henning Hyllested sige præcis det samme, som jeg sagde, nemlig at vi er nødt til at få en teknologisk udvikling, så vi kommer derhen – at det er nødt til at ske gradvis.
Det undrer mig bare, for det var ligesom det, man kritiserede mig for i et spørgsmål.
Men indtil vi kommer derhen, er vi jo ligesom nødt til at satse på, at der også er nogle biler, der er mere miljøvenlige end andre – altså satse på dem, indtil vi er nået derhen.
Jeg er fuldstændig enig i, at vi skal have en langsigtet plan.
Det kommer kommissionen så med, men jeg synes bare, det klinger lidt hult, at man kritiserer mig for at sige fra talerstolen, at vi trods alt er nødt til at anerkende, at der går nogle år, inden vi er derhenne, hvor man kan få udfaset benzinbilerne.
Hvis man ikke selv har noget svar på det nu, klinger det jo så endnu mere hult.
Vi siger jo stort set det samme, alle partier.
Henning Hyllested (EL), 2018-12-11:
Vi har selvfølgelig heller ikke nogen ambitioner om, at vi skulle have 1 million elbiler næste år, eller at vi alle sammen skulle køre i grønne biler.
Det er klart.
Det her er en omstilling, der skal foregå over år.
Vi synes såmænd, at 2030 kunne være et udmærket målår.
Vi har selv nogle ideer om, at det godt kunne fremskyndes til 2025.
Men det skulle jo netop fremgå af nogle forhandlinger, og man skulle lave en plan, hvor man får opsat de der måltal år for år, kan man næsten sige, og i takt med den teknologiske udvikling, og så må vi jo se, hvor langt vi kommer.
Hr. Dennis Flydtkjær var tidligere inde på, at det godt kunne være, at det blev i 2031, og at det også godt kunne være, at det blev i 2028.
Ja, det er jo de usikkerheder, man opererer med, og dem skal man selvfølgelig tage højde for i sine planer, og det er vi da også helt med på at man gør.
Men det handler om overhovedet at begive sig ind i det rum, der hedder: Lad os nu få en plan, lad os nu få nogle måltal.
Er ambitionen om 1 million elbiler i 2030 bare – i bogstaveligste forstand – varm luft, eller kan vi prøve at opsætte nogle delmål på vejen frem?
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-12-11:
Tak for det.
Men jeg vil gerne høre, hvad der er Enhedslistens plan.
Altså, hvordan vil man nå frem til, at vi alle sammen kører i elbiler?
Jeg har ikke hørt nogen bud fra Enhedslisten, og det kunne da være interessant at få at høre her fra Folketingets talerstol.
For jeg kunne forstå ud fra spørgsmålet til mig, da jeg var på talerstolen, at vi ikke må fremme miljøvenlige benzinbiler, altså biler, der er meget mere miljøvenlige end dem, vi har i dag.
Så jeg har bare svært ved at se, hvordan man vil lave den her omlægning af bilafgifterne, hvis man slet ikke må køre i benzinbiler.
Hvordan vil man nå frem til, at vi alle sammen allerede fra næste år skulle køre i elbiler eller i brintbiler?
Henning Hyllested (EL), 2018-12-11:
Det er det nemlig.
Og Enhedslisten støtter det lovforslag, vi her behandler, om en udskydelse af indfasningen af registreringsafgiften på elbiler.
Det er ikke, fordi vi er glade for det, for vi anser det jo under alle omstændigheder for at være en lappeløsning på den katastrofale aftale, der blev lavet for 3 år siden, i 2015, hvor man påbegyndte indfasningen af registreringsafgift for elbiler.
Og den satte jo altså, trods advarsler fra en række partier dengang – bl.a. mit eget parti – elbilsalget totalt i stå.
Vi havde såmænd gerne set en længere periode, og ligesom vi dengang var helt imod at begynde at indfase registreringsafgift for elbiler, havde vi jo i den her situation gerne set en meget længere periode med afgiftslempelse.
Og det gælder jo da især, hvis man altså har som mål og ambition at nå 1 million elbiler eller grønne biler i 2030.
Og noget af det, vi har diskuteret meget i forhandlingerne, er jo at få opstillet en plan indeholdende nogle måltal.
Man kan jo sige, at regeringen i bund og grund har haft 3 år til at komme med et bud på, hvordan vi kommer derhen – altså, klimaforandringerne er jo ikke nye overhovedet.
Og jeg synes, det er, som om der er gået panik i det på nuværende tidspunkt.
Man har haft 3 år, hvor man kunne have arbejdet intensivt med at opstille en plan for, hvordan vi får omstillet transportsektoren, hvordan vi får den grønne omstilling til at slå igennem i transportsektoren.
Men nej, det kunne vi ikke få et bud på; vi kunne hverken få måltal eller en samlet plan.
Så det, der står tilbage, er, at vi her har at gøre med, at man har en ambition om at få 1.000 elbiler og så nedsættelse af en kommission, der skal se på, hvordan det kommer til at gå.
Og ærlig talt
– det synes vi jo ikke er særlig ambitiøst.
Altså, vi så jo også gerne, som andre ordførere har givet udtryk for, en hel radikal omlægning.
Vi bliver nok også nødt til det, fordi teknologien jo altså udvikler sig.
En radikal omlægning af hele vores afgiftssystem er nødvendig, så vi i højere grad kan understøtte og sætte turbo på den grønne omstilling af transportsektoren.
Og det bliver selvfølgelig med noget, der tager hensyn til den klimabelastning, som biler udgør på den ene og den anden måde.
Det bliver noget med road pricing, så vi også beskatter forbruget af kørsel.
Vi må jo sige, at regeringen har anerkendt, at der er et problem, og at det også er en udfordring, der skal tages alvorligt, men vi mangler jo altså, som jeg har været inde på, at se nogle handlinger.
Der er bred opbakning i branchen til, at der skal ske noget.
Som sagt har regeringen jo ikke rigtig gjort noget i de 3½ år, man har haft, som kunne sætte skub i salget af elbilerne, tværtimod.
Man har jo, ud over at man igangsatte indfasningen af registreringsafgift for elbiler, også sænket registreringsafgiften på fossilbilerne, altså på benzin- og dieselbiler, hvilket jo, om jeg så må sige, trækker i den stik modsatte retning.
At man gør dem billigere, betyder selvfølgelig, at der kommer flere af dem.
Men altså, vi er selvfølgelig for den her lappeløsning, som det er.
Det er der ingen tvivl om fra Enhedslistens side.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-12-11:
Nej, det kan man jo også godt sige, hvis man ser isoleret på det, der sker her.
Men det skal jo ikke være nogen hemmelighed, at det her kun er en lille del af de aftaler, der er, og de forslag, der er kommet fra regeringens side på vegne af den grønne omstilling.
Og derfor tillader jeg mig at sige, at der er høj hastighed – rigtig høj hastighed – når det gælder den grønne omstilling.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2018-12-11:
Først vil jeg sige, at jeg – nu var ordføreren jo ikke en del af forhandlingerne – ikke hørte noget om at sikre længerevarende ro på det her område, altså at det var en del af forhandlingerne at lave en længerevarende aftale.
Jeg vil bare lige spørge ind til noget af det, ordføreren sagde i talen, og så må han jo sige, hvis det ikke giver mening at svare på.
At fastholde den høje hastighed af den grønne omstilling, hørte jeg der blev sagt.
Jeg er med på, at vi begrænser en opbremsning, men den høje hastighed vil jeg gerne lige have forklaret, have uddybet – den ser jeg ikke rigtig, i og med at vi netop ikke laver yderligere aftaler.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-11:
Tak for det, formand.
Lad mig starte med at sige, at LA som regeringsparti naturligvis støtter det her forslag.
Lad mig også sige med det samme, at det er en svær opgave, skatteministeren har haft.
Det tror jeg sådan set alle godt vil erkende.
Der har været svære forhandlinger, og de er så udmøntet i det her lovforslag, som vi behandler nu, og som LA naturligvis støtter som regeringsparti.
Med forslaget bruges der 410 mio. kr. på, at der kommer 1.000 flere elog hybridbiler på vejene.
Til sammenligning er der i dag ca. 44 millioner el- og hybridbiler i verden, så det er ret mange penge for en ret marginal stigning af den type biler.
Til sammenligning kunne man for 100 mio. kr. fjerne knækket på registreringsafgiften, således at registreringsafgiften faldt fra det fuldstændig groteske tal 150 pct. til det stadig væk groteske tal 85 pct., og det ville muligvis også have ført til flere el- og hybridbiler på vejene, men samfundsøkonomisk ville det godt nok have været en bedre måde at bruge pengene på.
Jeg er godt klar over, at det ville være et varigt beløb, men noget stort beløb er 100 mio. kr. normalt ikke, når vi diskuterer beløb herinde i Folketinget.
Jeg tror ikke, at der laves ret mange aftaler herinde i Folketinget, som er på under 100 mio. kr.
Det er ikke, fordi jeg skal misforstås, at jeg siger det – jeg er naturligvis glad for, at der er nogle biler, der slipper billigere i afgift; det er jeg virkelig, det er jeg bestemt – men for borgerne i Danmark havde det været langt bedre, hvis det samme flertal var blevet enige om at fjerne knækket på registreringsafgiften.
Altså, vismændene har selv været ude at sige, at set rent ud fra miljøbetragtninger er biler allerede overbeskattet i dag med 16 mia. kr., så miljøargumentet er sådan set ikke supergodt.
Men nogle gange er politik besværligt, andre gange synes jeg også det er unødig kompliceret.
Men som sagt støtter vi det her forslag.
Ida Auken (RV), 2018-12-11:
Så kan man jo sige, at det så var i 2030, vi skulle nå 1 million elbiler.
Det er bare for lige at signalere, at det er en meget stor og fin tale at holde og nogle meget små museskridt at tage.
Er ordføreren enig i det?
Preben Bang Henriksen (V), 2018-12-11:
Jeg var matematisk student, så jeg burde jo kunne svare på det, selv om det er et par dage siden.
Det er 1.000 gange 1.000, der er 1 million, men altså, det ændrer jo ikke på de ord, statsministeren har sagt om, at det er ambitionen.
Og det her er i hvert fald første skridt på vejen.
Ida Auken (RV), 2018-12-11:
Mange tak.
Jeg kan forstå, at statsministerens ord om 1 million elbiler står ved magt – det siger ordføreren – og vi må tænke, at det er sådan en slags trylleformular, så hvis man bare siger det højt og længe nok, kommer der måske 1 million elbiler.
Men vil ordføreren medgive, at når der ligger en plan, der giver 1.000 elbiler, så er der rigtig langt op til 1 million – faktisk 1.000 gange så meget – og at det måske er lidt svært at synes, at det er særlig ambitiøst, når man står og taler om 1 million elbiler, at man så kan komme med en plan om 1.000?
Preben Bang Henriksen (V), 2018-12-11:
Nu synes jeg jo ikke, man kan laste hverken Venstre eller regeringen for, at der ikke er ro på markedet.
Så vidt jeg har forstået, har man så sent som i fredags forsøgt at få en aftale i stand, som måske netop skabte langt mere ro end det her.
Den kunne ikke komme i stand, så jeg synes, at det her i hvert fald er det allerbedste, man kan gøre.
Vi skaffer i hvert fald ro på området i den her periode, mens kommissionen arbejder.
Selvfølgelig havde det været rart med en total aftale, og jeg skal ikke udtale mig om, hvem der er skyld i, at den ikke kommer på plads.
Det kan man eventuelt drøfte med ministeren.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-11:
Samtlige høringssvar nævner som et kæmpestort problem, at der netop ikke bliver skabt ro, at der ikke er lavet en langsigtet aftale eller bare et langsigtet mål, hvor en konkret aftale så skal trække i den retning.
Det er noget, alle høringssvar kommer ind på: Der er ingen langsigtet hed i det her, der er ingen ro i det her; det er en fortsættelse af den zigzagkurs, der har været.
Men jeg er glad for, at ordføreren siger, at når statsministeren som formand for Venstre har stået på Folketingets talerstol og sagt, at man vil det her, må man derfor også, må jeg udlede, være med til de aftaler og ting, der skal til for løbende at komme derhen.
Det gælder så også for Venstre – også når man ikke er i regering længere – at det vil man forpligte sig til som parti.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-12-11:
Jeg tror såmænd ikke, det er nødvendigt at lave særlige referencer til statsministerens tale i eventuelle aftaler.
Statsministeren har sagt ordene her i Folketinget, og de står ved magt fra hans, fra regeringens og fra de medvirkende partiers side, så det behøver man såmænd næppe gentage.
Jeg vil sige det på den her måde
: Det forslag, som vi behandler i dag, er da i hvert fald et skridt i den retning, som også statsministeren har indikeret, fordi det giver ro på markedet, til at Transportkommissionen kan arbejde med en samlet strategi.
Og resultatet af kommissionens arbejde får vi så her i 2020.
Men som sagt bliver der da arbejdsro til at finde ud af det, alt med henblik på at nå det mål, som statsministeren jo også har sagt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-11:
Ved Folketingets åbning stod statsministeren på Folketingets talerstol og fremlagde en rigtig fin vision for det, der skal til i forhold til den grønne omstilling specielt på transportområdet, nemlig at vi bliver nødt til at udfase benzin- og dieselbiler og få elbiler eller lignende lige så gode teknologier ind, og at der derfor skulle være 1 million grønne biler på vejene i 2030.
For der er utrolig langt fra status quo til 1 million elbiler.
Så vi kan ikke bare vente til 2029 og så sige: Hov, næste år mangler vi lige 970.000 eller sådan noget.
Derfor vil jeg bare høre ordføreren, om ordføreren – og nu mener jeg det faktisk ikke polemisk – kan forstå, at det for os var vigtigt at lave en reference til statsministerens egne ord i en aftale, som partierne var en del af, for at sige, at vi faktisk gerne vil sætte handling bag de ord, så de ikke bare er ord, men vi alle sammen forpligtiger os til, at vi om 12 år skal være endt der på forskellige måder.
Så må vi løbende finde ud af, hvilke greb der skal til for at nå derhen.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2018-12-11:
Tak for det.
Min hustru og jeg har to sønner, en på 2½ år og en på 4 måneder.
Deres fremtid og mulighed for at vokse op i en velfungerende og en fredelig verden afhænger i disse år ekstraordinært meget af de beslutninger, vi tager her i Folketinget.
Nu har det politiske flertal i alle 35 år af mit liv valgt at overhøre advarslerne om vores påvirkninger af klimaet.
Selv om elbiler kun udgør en mindre del af løsningen, er det dog en yderst væsentlig del af at sikre en grøn omstilling på transportområdet.
Derfor vakte det håb at høre regeringens plan om 1 million klimavenlige biler på vejene i 2030.
Det vakte håb om, at mine sønner en dag ude i fremtiden kunne se sig rundt og med ærefrygt konstatere og glæde sig over, at Danmark stoppede op og med beslutsomhed tog grundlæggende fat om radikale systemiske ændringer af samfundet.
I en tid, hvor det så noget nær umuligt ud, banede Danmarks eksempel vej for, at resten af verdens ledere fik øjnene op og udviste beundringsværdigt lederskab, forståelse og vilje til forandring.
Og på denne dag langt ude i fremtiden kunne jeg som forhenværende medlem af Folketinget og skatteordfører på netop dette skelsættende tidspunkt i historien lige op til julen 2018 se tilbage og fortælle mine sønner og deres børn om, hvordan det var at sidde med rundt om bordet, da regeringen, som dengang bestod af Venstre, Danmarks Liberale Parti, Konservative og Liberal Alliance, fremlagde en så ambitiøs plan, at den ellers traditionelt mere grønt tænkende opposition blev blæst bagover af begejstring og i ren målløshed ikke havde andet at sige end: Tak, hvor skriver vi under?
Og lad os komme i gang.
Regeringens støtteparti, Dansk Folkeparti, ønskede ikke at stå uden for, og på den måde var det et samlet Folketing, der nu endelig tog fat på at redde verden.
Hele verden ville kende Lars Løkke Rasmussen, for i udkanten af hver en skov og på hver en plads i byerne stod statuer af ham, og i hvert et hjem hang hans billede på væggen.
Selv i Kina kendte de ham, og i Afrika kaldte de deres sønner for Lars.
Han blev for altid statsministeren, som Danmark og hele verden takkede og årligt hyldede op til jul.
Sådan kunne det være gået, men tilbage til nutiden og tilbage til virkeligheden.
For julen varer længe, men det gjorde håbet ikke.
De grønne var i sidste ende ikke velkomne omkring bordet.
Vi står nu uden en fælles elbilaftale og skal vedtage en udskydelse af indfasningen af registreringsafgiften for eldrevne køretøjer m.v. – ikke ligefrem en titel, der synes at henvise til noget, der sikrer en langsigtet stabilitet for bilbranchen eller en stabil verden for mine sønner.
Det ville på en gang både være fornuftigt og smukt, hvis vi så længere frem i tiden og tog ansvar fremadrettet, når vi vedtog lovforslag her i salen, hvis vi tænkte ud over næste valg, ud over os selv og måske endda helt derud, hvor vi tænkte på Jorden og på vores efterkommere.
Mit lysegrønne håb går nu på, at den næste statsminister vil løfte opgaven og blive husket og æret for at være det menneske og den leder, som havde empatien og modet til at tage ansvar for klimaet og sikre vores børns og børnebørns fremtid.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-11:
Jeg lægger mig meget op af, hvad vismændene siger.
Der er en tendens til, at man fra venstrefløjen nogle gange glemmer, at den der usikkerhed, som bestemt findes, går begge veje.
Og da vi forleden dag havde vismændene i Finansudvalget – der var hr. Jesper Petersen der også – og der specifikt blev spurgt ind til det her med registreringsafgiften, sagde de jo også, at det var fornuftigt at bruge en selvfinansieringsgrad, og de problematiserede ikke, at man brugte en selvfinansieringsgrad på 0,1 pct.
Så jeg tror, der er ret bred konsensus om, at selvfinansieringsgraden er ret høj, når man sænker afgift, der er på 150 pct.
Jesper Petersen (S), 2018-12-11:
Jeg henholder mig til de svar, som finansministeren har givet, og ja, der er en effekt af, at danskerne så køber større biler, som der så stadig væk er en afgift på, og det gør tabet mindre, men der er også en arbejdsudbudseffekt.
Jeg synes i det hele taget, at man i den politiske diskussion tillægger nogle meget usikre beregninger meget stor værdi og fremfører dem med meget stor sikkerhed, som det gøres her af hr. Joachim B. Olsen, som er formand for Finansudvalget, og som lige har bevidnet en diskussion med de økonomiske vismænd om, hvor usikre de her tal rent faktisk er.
Jeg synes egentlig, man gør sig skyldig i det, de advarer imod, nemlig en meget firkantet og skråsikker omgang med nogle meget usikre tal.
Det sidste tager jeg egentlig som en positiv tilkendegivelse fra hr. Joachim B. Olsen om, at der er en eller anden åbning for, at vi kan have en diskussion om firmabilerne, og at den har en større chance for at lykkes, hvis ikke den foregår her, men i et andet rum.
Hvis det er sådan, jeg skal tolke det, er jeg egentlig meget tilfreds med det ellers meget korte svar.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-11:
Med hensyn til hvad det koster at fjerne den høje afgift, og hvad for et studie, det baserer sig på, så er det min forståelse, at man i Skatteministeriet har kigget på det, og at man ikke har ændret elasticitet, fordi man, så vidt jeg husker – ellers må skatteministeren eventuelt rette mig – har konstateret, at der ikke er tale om en arbejdsudbudseffekt, men om, at danskerne har det samme bilforbrug, altså bruger lige så mange penge og derfor køber større biler, og derfor kommer der så flere penge i kassen i form af den tilbageværende registreringsafgift, moms osv.
Altså, det er virkelig at smide penge ud af vinduet, og det synes jeg bare ikke det er fornuftigt at man gør.
Med hensyn til firmabilbeskatning, så er det vel noget, vi skal tale om et andet sted end lige her.
Jesper Petersen (S), 2018-12-11:
Først synes jeg, det er nødvendigt lige at komme ind på det, der er kernen i det, hr. Joachim B. Olsen siger her i diskussionen, om, at det kun skulle koste 100 mio. kr. at fjerne den øvre del af registreringsafgiften.
Jeg vil bare bede hr. Joachim B. Olsen om at erkende, at det er et beløb, som baserer sig på en 22-23 år gammel stikprøveundersøgelse, der ikke har noget med bilafgifter at gøre.
Det kan besvares med et ja, ved jeg.
Når vi så er kommet forbi det spørgsmål, kunne jeg egentlig også godt tænke mig at få hr. Joachim B. Olsen til at forholde sig til diskussionen om grønne firmabiler.
Når man nu trods invendinger siger ja til det her lovforslag, vil Liberal Alliance og hr. Joachim B. Olsen så også bakke op om det tillæg, som vi er nogle, der kommer med?
Vi synes nemlig, at grønne firmabiler også skal være billigere og mere attraktive at komme til, så den række af virksomheder, der står klar til at rulle det ud blandt deres medarbejdere, får den håndsrækning, der vil ligge i det.
Er det noget, Liberal Alliance vil bakke op om?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-11:
Ja, det var vel mere en kommentar.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2018-12-11:
Jamen grunden til, at jeg egentlig bare spurgte – jeg ved godt, at det måske ikke er helt rimelig at spørge om årsagen til, hvorfor amerikanerne og nordmændene vælger, som de gør – var, at ordføreren selv nævnte, at danskerne måske ikke valgte det af den årsag, at det var besværligt.
Nu er jeg selv også menneske ude i den virkelige verden og bor et sted i Danmark, hvor man ikke bare kan klare sig så godt uden bil, men jeg ser også nogle med elbiler, som egentlig klarer sig helt fint.
Så jeg har også svært ved lige at se, hvad det er.