runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-02-08:
For når politiet ikke har – hvad kan man sige – det grundlag, der skal til, for at kunne lave den, ja, så betyder det jo, at det bliver meget tilfældigt, om man som stofbruger slipper med en advarsel, eller om man rent faktisk bliver kaldt i retten.
Nu har jeg interesseret mig for det rigtig meget, og jeg tror, at der måske er en eller anden form for kendskab til målgruppen i en eller anden udstrækning her i København nogle af de steder, hvor de færdes.
Men mange gange er det jo en pushers telefonbog, der bliver tømt i Syd- og Sønderjyllands politikreds, og de bliver alle sammen indkaldt til retten.
Der bliver ikke lavet den her vurdering.
Synes ministeren ikke, at det er et problem?
Astrid Krag (S), 2022-02-08:
Jamen det er jo ikke en ny problemstilling, og jeg kan i øvrigt se det i Stenbroens Juristers henvendelse til, jeg tror det er ordførerne, men vi har også fået den ovre hos os i ministeriet.
Og der henviser man til nogle af de diskussioner, vi havde tilbage i 2012, hvor jeg selv var sundhedsminister, og hvor vi jo bl.a. i fællesskab gav mulighed for stofindtagelsesrum – den store sociale forbedring, som det var, for den samme sårbare målgruppe.
Så jeg er helt med på, at der er nogle problemstillinger i forhold til politiets socialfaglighed og kendskab til målgruppen, som jeg synes er en væsentlig del af diskussionen; det er de andre bekymringer bare også.
Mette Abildgaard (KF), 2022-02-08:
Tak for det.
Ministeren siger, at Socialdemokratiet selv har kredset om noget tilsvarende, og det synes jeg måske er en underdrivelse, for man har jo ikke bare kredset om det; man har været ude at foreslå præcis det, som SF foreslår i beslutningsforslaget her.
Jeg har fundet en artikel fra den 18. april i Berlingske, hvor man foreslår lige præcis det her med partiformanden, den nuværende statsminister, i spidsen.
Og man foreslår helt konkret et id-kort til lige præcis den her målgruppe.
Vil ministeren ikke prøve bare lige at hjælpe mig med at forstå, hvad det er, der er forskellen på det, man foreslog selv dengang, hvor Politiforbundet i øvrigt var ude at udtrykke en bekymring, og så det, SF ønsker at pålægge regeringen i dag, som man afviser?
Det er bare lige, for at jeg kan se, at der rent faktisk er en forskel, og at man ikke bare ligesom render fra det, man foreslog dengang.
Astrid Krag (S), 2022-02-08:
Der er jo ikke tale om at rende fra intentionen med at tale om indførelse af id-kort som en mulig vej til at skærme den her målgruppe for alle de ting, som ordføreren i øvrigt lige refererede.
Partiformanden var ikke, tror jeg, statsminister på daværende tidspunkt; der var ikke noget årstal på referencen til artiklen.
Jeg synes, at SF's ordfører i sine spørgsmål til mig jo redegjorde for, hvilke åbenlyse fordele det greb har, men vi bliver også nødt til at lytte, mener jeg, når organisationer tæt på de her meget sårbare borgere råber vagt i gevær og peger på nogle advarselslamper, der blinker.
Så mener jeg, at vi skylder ikke at sidde fast i, hvad vi selv har haft som konkret forslag til en konkret løsning, hvis den i virkeligheden kan ende med også at gøre skade; måske ikke mere skade end gavn, men gøre skade for nogle og være til gavn i andre tilfælde.
Hvis vi kan finde en løsning, hvor vi ikke gør skade, og hvor vi ikke gør den sårbare gruppe mere sårbar, så er det da værd at tilstræbe.
Og der synes jeg ikke, at man skal være mere dumstædig, end at man skal lytte, når der er nogen, der tænder advarselslamperne.
Mette Abildgaard (KF), 2022-02-08:
Men hvad har regeringen så gjort?
Hvad har ministeren gjort, hvad har regeringen gjort?
Hvad har statsministeren gjort, som udtalte det her tilbage i 2019, før hun blev statsminister?
Hvad har man gjort, når man nu er blevet gjort opmærksom på de her ting, som ministeren fremhæver, og som ifølge ministeren gør, at id-kortet er svært at føre ud i livet?
Hvilke initiativer har man så taget?
Når man var ude at foreslå det her i medierne, inden man fik magten, så må man gå ud fra, at en socialminister, som repræsenterer regeringen, går i gang med at føre det her ud i livet.
Så der må have været et udviklingsarbejde i gang, hvor man kunne se på, hvordan man kunne lave et id-kort, som kunne levere på de her ting uden at imødegå de udfordringer.
Pernille Vermund (NB), 2022-02-08:
Vi skal passe på Danmark.
Vi er nødt til at sætte et værn op om de værdier, vores samfund bygger på; et værn, der bl.a. indebærer, at vi skal sikre, at de udlændinge, der kommer til Danmark, respekterer vores værdier, forsørger sig selv og overholder vores lovgivning.
Vi bør og skal tage et opgør med årtiers fejlslagne udlændingepolitik.
Migrationen fra de muslimske lande skal stoppes.
Reglerne for familiesammenføring for folk fra MENAPT-landene skal under ingen omstændigheder lempes, tværtimod.
Men det har aldrig været hensigten med reglerne om familiesammenføring, at en dansker, der rejser ud i verden for at arbejde, og som så ønsker at vende tilbage til Danmark for at leve i sit fædreland med sit livs kærlighed, som han eller hun har mødt fra en kultur, der er forenelig med den danske, skulle behandles som fremmed i sit eget land – til og med behandles dårligere end en flygtning eller en migrant, som aldrig nogen sinde har haft nogen som helst relation til Danmark, det danske folk og det danske værdifællesskab.
Vi ser positivt på, at ministeren har igangsat et arbejde for at afdække, om og i givet fald hvordan de danskere med historiske rødder i Danmark, der i dag skubbes ud af deres eget land, kan få deres rettigheder tilbage, uden at vi går på kompromis med det værn, der er sat op mod migrationen fra de muslimske lande.
Jeg kan på den baggrund meddele, at vi støtter den fælles vedtagelsestekst fra Socialdemokratiet, Venstre, Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance.
Morten Dahlin (V), 2022-02-08:
Først til det med danskkravet: Her støder vi jo ind i, at det i Venstres optik helt åbenlyst fornuftige princip, vi selv var med til at indføre i 2018, der handler om, at hvis man ønsker familiesammenføring til Danmark, skal man kunne tale dansk – det er klogt, det er fornuftigt, det er at passe godt på Danmark – støder ind i en virkelighed, hvor vi så har nogle mennesker, der er gået ud af skolen efter 7. klasse, og som så lige pludselig ikke kan dokumentere, at de kan tale dansk, på trods af at alle, der har den mindste smule fornuft, jo kan se, at det kan de godt.
Det er en udfordring.
Det skal vi se om vi kan løse.
Jeg håber det, jeg tror det, men jeg kan ikke love det.
Er der andre steder, hvor vi i forhold til de krav, vi indførte i 2018, kan støde på samme udfordringer?
Det kan godt være, og det er jo derfor, der er blevet igangsat en evaluering, som vi har hilst velkommen, og som kan være med til at identificere, om der er andre områder.
Det vil jeg ikke være afvisende over for.
Det vigtige for os er, at principperne bag aftalen i 2018 står ved magt, hvor det jo sådan set var hensigten at gøre det lettere for nogle – dem, om hvem vi sagde, at de kan bidrage til Danmark, og at de har taget Danmark til sig; de kan rent faktisk få ægtefællesammenføring – men sværere for nogle alle andre, særlig dem, som vi ved giver vores samfund udfordringer.
Marcus Knuth (KF), 2022-02-08:
Tak, hr. formand.
Jeg vil først og fremmest takke Radikale Venstre for at indkalde til den her debat.
Jeg tror, at reglerne for familiesammenføring er noget, som berører os alle sammen her i salen.
Jeg ved, at vi alle sammen får rigtig mange henvendelser på tværs af partierne, og så ved jeg jo, at det er et emne, der berører hr. Andreas Steenberg især personligt.
Og tak for bogen; jeg har den stående på mit kontor, og efter i dag vil jeg kigge endnu mere i den, eftersom der også er rigtig mange positive indspark, uagtet at vi har forskellige politiske synspunkter.
Vi kender alle sammen de mange ærgerlige sager fra medierne: danskeren, der har arbejdet i udlandet og ikke kan få sin ægtefælle med tilbage, eller danskeren, der finder kærlighed i udlandet og ikke kan få ægtefællen hertil, fordi man ikke kan finde sit 9.-klasseafgangsbevis fra mange år tilbage.
Men vi skal også lige huske på, hvorfor reglerne er, som de er.
Der faldt jo en dom i EU, der bl.a. underkendte tilknytningskravet til Danmark, og derfor var vi jo nødt til at opfinde nye regler helt, helt fra bunden, og når man gør det, kommer der også til at være nogle skævheder, fordi vi, som jeg også spurgte statsministeren ind til, vil forhindre massefamiliesammenføringer til parallelsamfundene i Danmark fra lande, hvor vi ved, at integrationen typisk går galt, samtidig med at helt almindelige danskere selvfølgelig fortsat skal kunne hente deres ægtefælle hertil fra udlandet.
Det regelsæt, vi har i dag,
er som sagt helt nyt, og derfor har der jo været skæve, dumme eksempler, og derfor havde vi faktisk fra Konservatives side selv et beslutningsforslag på vej om, at ministeren skulle indkalde til et serviceeftersyn.
Det trak vi så, da ministeren selv indkaldte til forhandlingerne.
Det vil vi gerne takke Socialdemokratiet for.
Så jeg vil egentlig ikke komme nærmere ind på, præcis hvordan det er, reglerne skal justeres, fordi det jo er den proces, vi står midt i nu.
Men udgangspunktet skal selvfølgelig være, som jeg sagde før, at almindelige danskere skal kunne hente deres ægtefæller hertil fra udlandet, uden at vi åbner for en masseindvandring fra lande, hvor vi historisk har set katastrofalt dårlig integration.
Med disse ord kan vi støtte op om vedtagelsesteksten sammen med Socialdemokratiet, Venstre, Liberal Alliance, Nye Borgerlige, som jeg forstår det.
Andreas Steenberg (RV), 2022-02-08:
Essensen er, at vi vil gå derhen, hvor vi kan få mest indflydelse.
Og hvis Socialdemokratiet ændrer kurs og vil være med til at føre en anden udlændingepolitik, er vi selvfølgelig tættere på at kunne lade Socialdemokratiet fortsætte.
Men hvis ikke det kan lade sig gøre, vil vi da selvfølgelig afsøge, hvad andre statsministerkandidater vil være med til.
Det er jo for at få politik igennem.
Det tror vi ikke løser sig, ved at man låser sig fast i en blok, tværtimod.
Sikandar Siddique (FG), 2022-02-08:
I Frie Grønne har vi sådan et ambivalent forhold til jeres udmelding.
På den ene side er vi glade, for i de sidste 2 år har vi jo igen og igen sagt til støttepartierne: Træk støtten, træk støtten, I kan rykke noget.
Da stod alle støttepartierne sammen.
Men nu siger Radikale Venstre: Okay, vi kan i hvert fald ikke fortsætte med at sige, at vi støtter fru Mette Frederiksen som statsminister uanset hvad.
Så langt er vi glade.
Der, hvor kæden så på den anden side hopper af, synes vi, er, at man så åbner op for at pege på en blå statsminister, for det bliver det i hvert fald ikke bedre af.
Derfor vil jeg opfordre Radikale Venstre til at sige: Lad os gå sammen, alle partier, og sige, at vi nægter at pege på en statsminister, der vil føre en umenneskelig udlændingepolitik.
Andreas Steenberg (RV), 2022-02-08:
Tak for svaret.
Så lad mig prøve at spørge til et specifikt krav, for jeg ved, at Venstre går meget op i det her beskæftigelseskrav.
Som jeg også nævnte før, skal man have 5 års fuldtidsbeskæftigelse i Danmark, før man kan få et point.
Jeg kunne bare godt tænke mig at få forklaret: Hvorfor er det, at en person, der arbejder som læge og har gjort det i 10 måneder – for det er 10 måneder siden, personen blev færdiguddannet – så lige skal vente 4 år og 2 måneder, før personen kan søge?
Hvorfor er det, at det ikke kan tælle, at man har et arbejde på det tidspunkt, man søger?
Hvorfor skal man have arbejdet 5 år på fuldtid, inden man må søge?
Hvad er meningen med det?
Morten Dahlin (V), 2022-02-08:
For vi skal huske, at alternativet til at forsørge sig selv og sin familie jo er, at man beder alle andre skatteydere om at gøre det.
Og vi synes grundlæggende ikke, det er fair at bede de danske skatteydere om at finansiere en masse mennesker, der kommer hertil udefra og ikke bestiller noget.
Andreas Steenberg (RV), 2022-02-08:
Jeg vil gerne rose det mod, Venstre har vist ved at gå ud og sige, at nogle af de regler, man selv har været med til at lave, da man sad i regering, ikke virker efter hensigten.
Det har jeg stor respekt for.
Så kunne jeg godt tænke mig at stille et helt åbent spørgsmål, for nu er ordføreren jo inde på det her sprogkrav, som en række danskere typisk i alderen 50-60 år er blevet ramt af, fordi de gik ud af skolen efter 7. klasse, og så siger man, at de ikke kan dansk nok til at kunne få familiesammenføring.
Men er der andre konkrete regler blandt de ganske mange regler – der er nok at tage af – der er på det her område, som Venstre allerede nu kan sige man gerne vil se på?
Det er det, vi vil afsøge i forhandlingerne.
Nu var det jo partiet Venstre, der var de første i den her sag til at gå ud og sige: Lad os se på reglerne.
Det var i øvrigt også fru Pernille Vermund.
Så det må forhandlingerne vise.
Det er klart, at vi ikke har tænkt os at føre udlændingepolitik sammen med Nye Borgerlige og Dansk Folkeparti, når de vil ud af menneskerettighedskonventionen.
Vi vil forsøge at trække Venstre og Konservative ind mod os, ligesom vi vil forsøge at trække Socialdemokraterne hen mod os.
Det er det, der er essensen i vores melding.
Astrid Krag (S), 2022-02-08:
Først og fremmest vil jeg sige, at det jo ikke er en tænkt tanke, at der er hårde kriminelle netværk i det her land, der er så skruppelløse, at de udnytter de allermest sårbare borgere.
Altså, jeg var selv til møde i Odense omkring det på et tidspunkt og mødte nogle af dem, der havde prøvet at hjælpe nogle af de der virkelig udsatte borgere, der var blevet udsat for uhyrligheder og brugt af de kriminelle netværk.
Så det er ikke en tænkt tanke; det sker.
Så jeg er i virkeligheden meget enig i, at vi jo ikke skal individualisere ansvaret her.
Det er også det, jeg hører ordføreren sige.
Vi skal ikke ende med en løsning, hvor det så er den enkelte udsatte, der står med ansvaret for, at loven bliver håndhævet efter lovens bogstav.
Mattias Tesfaye (S), 2022-02-08:
Som spørgeren også ved, er historikken på det her område jo, at vi for efterhånden et par årtier siden her i Folketingssalen vedtog et tilknytningskrav, som endte med at betyde, at hvis parrets samlede tilknytning til et andet land var stærkere, så kunne der meddeles afslag på familiesammenføring.
Det havde vi så en undtagelse til, i første omgang for dem, der var fyldt 28 år – nemlig 28-årsreglen.
Den blev så underkendt ved den internationale domstol, og derfor røg hele det regime, vi havde omkring tilknytningsbestemmelserne, til side, og vi skulle finde på noget nyt.
Der syntes jeg tilbage i 2017 og 2018, da vi diskuterede det dengang – og det synes jeg stadig væk –
at det var et mere fornuftigt regime, vi gik over til, hvor vi definerer nogle forskellige betingelser, i det her tilfælde seks, og siger, at man skal opfylde fire af dem.
Man behøver ikke opfylde alle seks, men fire af dem.
Det handler så om danskkundskaber, beskæftigelse og andre integrationsrelevante parametre, og det er alt sammen for at understøtte, at det par, der så bor i Danmark, også er i stand til at blive integreret i det danske samfund.
Man behøver ikke leve op til det hele, herunder beskæftigelseskravet.
Der er kun ét krav, der er obligatorisk, og det er den herboendes danskkundskaber.
Jeg synes også, det er okay og rimeligt, at de mennesker, der ønsker en udenlandsk ægtefælle til Danmark, taler dansk på et rimeligt niveau.
Marcus Knuth (KF), 2022-02-08:
For da vi mødtes i aftalekredsen, kom vi alle sammen med en række spørgsmål, fordi vi synes, det er vigtigt ikke bare at få interessentgruppen til at komme med deres input, men også, at os partier kan få afdækket, hvad det er for nogle sager, der er.
Hvor mange, lad os sige dumme sager er der?
Hvor mange henter deres ægtefæller hertil fra f.eks. Stormellemøsten, hvorefter de havner i parallelsamfund?
Vi har ikke helt fået dem endnu, så det er egentlig bare en opfordring til, både at vi får de tal sendt over, men også at Folketingets partier bliver inddraget mest muligt i processen, så det ikke alene er den her interessentgruppe, der kommer til at bidrage til serviceeftersynet.
Mattias Tesfaye (S), 2022-02-08:
Der vil jeg godt starte med at gentage, hvad jeg også sagde på det møde, nemlig at dem vil vi selvfølgelig arbejde hårdt på at få oversendt til Folketinget, så vi kan få en så kvalificeret diskussion som muligt.
Men jeg vil komme med et enkelt tal.
Sidste år var der knap 6.000, der søgte familiesammenføring efter de her regler.
Knap 4.000 fik en tilladelse, og knap 2.000 fik afslag.
Det er en forholdsvis høj afslagsprocent, også når man ser generelt på udlændingeområdet.
Sidste år behandlede Udlændinge- og Integrationsministeriet 82.000 ansøgninger om opholdstilladelse.
Der blev givet en opholdstilladelse i 75.000 af tilfældene, og 7.000 fik afslag.
Så normalt er det langt, langt den overvejende del af de mennesker, der søger om opholdstilladelse i Danmark, der faktisk får den, men på familiesammenføringsområdet var det en tredjedel – i hvert fald sidste år – der fik afslag.
De store nationaliteter blandt dem, der får ophold, er Thailand, Filippinerne, USA.
Hvis du tager top ti, vil du også se lande som Tyrkiet.
Men det, man også kan se, hvis man ser på forskellen på de regler, der var før 2018, og de regler, der kom efter 2018, er, at der har været en reduktion i antallet af meddelte familiesammenføringstilladelser, og at der har været en mindre ændring i, hvilke landes borgere der bliver meddelt flest familiesammenføringstilladelser til, og de tal skal jeg selvfølgelig nok sørge for at få oversendt.
Pernille Vermund (NB), 2022-02-08:
Tak for det.
Jeg følte ikke rigtig, jeg fik svar fra statsministeren, så når nu det er en minister fra samme regering, vil jeg tillade mig at spørge udlændinge- og integrationsministeren om det samme, som jeg spurgte statsministeren om.
Alligevel har regeringen jo i virkeligheden taget en række skridt i retning af at åbne for mere migration – ikke som konsekvens af de hermetisk lukkede grænser under covid.
Der har statsministeren jo ret: Det er jo ikke regeringens eller Danmarks fortjeneste, at folk ikke er kommet hertil; det er udefrakommende begivenheder, der har sat en prop i det hul.
Men de tiltag, som regeringen aktivt med sit parlamentariske grundlag har gennemført, har jo været aktivt at tage terrorister til Danmark, at åbne for flere kvoteflygtninge, at give højere ydelser til indvandrere, også fra ikkevestlige lande, og at gøre det lettere for dem at opnå ret til offentlig forsørgelse.
Så hvad har regeringen gjort i den modsatte retning for alt det, som både ministeren nu og statsministeren før har sagt var vigtigt?
Mattias Tesfaye (S), 2022-02-08:
Det er korrekt, at vi har fjernet brugerbetalingen på danskuddannelser, så mange flere udlændinge nu lærer dansk.
Det er korrekt, at børnene er kommet ud af Sjælsmark.
Alt det er korrekt, og vi er ikke på nogen måde i en situation, hvor vi skammer os over det.
Det er lige så korrekt, at vi har fremsat lovforslag, som har gjort, at vi har taget statsborgerskabet fra, jeg tror, vi er oppe på 12 fremmedkrigere, som efterfølgende – efter hvad jeg i hvert fald ved – ikke er indrejst i Danmark.
Det er også korrekt, at da den her regering overtog, var der 1.100 afviste asylansøgere i udsendelsesposition.
Det koster 300.000 kr. om året at have en af de personer indkvarteret på et dansk udrejsecenter.
Nu er vi nede på 800.
Det er raslet ned, bl.a. fordi vi har lavet en ny Hjemrejsestyrelse og en ny hjemrejselov.
Så jeg synes, vi har gennemført masser af fornuftig politik.
Udfordringerne er måske nogle gange, at fakta i debatten forsvinder lidt, bl.a. at der er meget, meget få afviste asylansøgere, i forhold til hvordan det har været tidligere.
Andreas Steenberg (RV), 2022-02-08:
635 var det antal danskere, der sidste år fik afslag på at bo med den person, de elsker, i deres eget land, Danmark – afslag, fordi ægtefællen er fra et ikke-EU-land.
Selv om folk kan forsørge sig selv, selv om folk ikke har gjort noget kriminelt, får de alligevel besked på, at de må flytte væk fra deres fædreland og udleve deres familieliv i udlandet.
Lad mig fortælle historien om Nicole.
Hendes far er dansk og forsørger sig selv; han arbejder som cykelsmed.
Nicoles forældre fik nej til familiesammenføring.
Derfor valgte familien som den sidste udvej, at Nicole skulle søge familiesammenføring med sin mor.
Alligevel fik Nicole nej til at bo med sin mor i sit eget og hendes fars fædreland.
De kunne tage til Filippinerne, hvis de gerne ville bo sammen.
En lille pige!
Hvad i alverden bilder vi os ind?
I dag er Nicole 8 år og har efter års kamp vundet sin sag, fordi menneskerettighederne beskyttede hende, da hun blev 7 år.
Så må hun nemlig ifølge menneskerettighederne bo med sin familie i Danmark.
Det giver ingen mening.
Og jeg skammer mig over, at vi behandler danskere, ikke mindst små børn, på den måde, bare fordi de har fundet kærligheden eller har en forælder fra et land, som et flertal her i Folketinget ikke bryder sig om.
Der er ikke sund fornuft i de regler, som rammer danskere, som er så – i citationstegn – uheldige at finde kærligheden i udlandet.
År efter år har man her i Folketinget konkurreret om, hvem der har den strammeste udlændingepolitik.
Ingen, heller ikke Radikale Venstre, ønsker fuldstændig åbne grænser og ingen regler.
Men er alle de regler, vi har fået gennemført de sidste 20 år, fornuftige og rimelige, ikke mindst for vores egne borgere, der på studiet, på ferien, på arbejdet, på internettet eller bare her i Danmark finder deres livs kærlighed i en udlænding?
Jeg synes, det er forkert.
De må ikke modtage sociale ydelser i de første mange år, flertallet er i beskæftigelse efter få år, og ifølge Finansministeriet er de et økonomisk bidrag på 75 mio. kr. om året.
Så det er en myte, at dansk-internationale par skulle udgøre et stort problem.
Til gengæld udgør de nuværende regler et meget stort problem for de danskere, hvis eneste brøde er, at de har fundet kærligheden i et menneske, hvis herkomst er uden for EU.
Derfor skal jeg på vegne af Radikale Venstre og Enhedslisten fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at vi i dag har en lovgivning, som forhindrer danskere i at bo i deres eget land med den, de elsker.
Alene i 2021 blev 635 danske eller nordiske statsborgere meddelt, at deres ægtefælle ikke var velkommen i Danmark.
Folketinget pålægger regeringen at fremsætte forslag om ændring af udlændingeloven, således at danskere får en reel mulighed for at etablere sig i deres hjemland, uanset at de har fundet kærligheden uden for landets grænser.«
Sikandar Siddique (FG), 2022-02-08:
Det var mig, der ikke havde trykket på knappen.
Tak for at rejse den her debat.
Jeg ville også synes, det var ærgerligt, hvis ordføreren ikke fik et spørgsmål, for det her er en relevant debat.
Jeg bliver nødt til at kæde det sammen med det, ordføreren og ordførerens parti jo har været ude at sige, nemlig at man simpelt hen ikke vil pege på fru Mette Frederiksen som statsminister, fordi man mener, det er en for egenrådig regering, og der er masser af grunde til det.
En af grundene er netop også, at man sådan set ikke har kunnet rykke regeringen, Socialdemokratiet på det udlændingepolitiske spørgsmål.
Så vil jeg gerne høre ordføreren, hvordan Radikale mener man vil få lempeligere regler ved f.eks. at pege på en blå statsministerkandidat.
Andreas Steenberg (RV), 2022-02-08:
Jeg synes stadig, det svæver lidt, hvad det er, SF vil.
Det er rigtigt, at man skal leve op til fire ud af seks såkaldte integrationskrav, ud over at man skal være statsborger eller leve op til reglerne for permanent ophold.
Og kravene betyder jo, at en deltidsansat sygeplejerske, der er blevet gift med en ufaglært fra et land uden for EU, ikke kan få familiesammenføring.
Er det en del af socialismen, om jeg så må sige, at deltidsansatte sygeplejersker med ufaglærte ægtefæller ikke kan få familiesammenføring?
Carl Valentin (SF), 2022-02-08:
Nej, det synes jeg isoleret set er et problem.