runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Patienter som Dorthe og alle andre fortjener jo at få en behandling.
De fortjener jo, at de får stillet deres diagnose, og at de får en behandling, og det er jo det, som arbejdet går ud på ud fra de sundhedsfaglige kriterier, som Sundhedsstyrelsen har lagt frem.
Alle partier i Folketinget er jo enige om en plan for genåbningen af Danmark, og heri står der, og jeg kan citere fra genåbningen: »Partierne noterer sig, at genåbningen kan forventes at føre til en stigning i smittede og indlæggelser både i fase 2 og kommende faser«.
Det er jo det, vi opererer efter i sundhedsvæsenet, altså at alle partier i Folketinget – og det synes jeg er klogt – har ment, at vi bør genåbne, og jeg kan høre, at der er mange partier, der vil åbne meget mere nu og her.
Men selv med det, man har besluttet, har man noteret sig, at det kan betyde en stigning i antal smittede og en stigning i antal indlæggelser, og jo flere indlagte med covid-19, jo vanskeligere bliver det jo at få sundhedsvæsenet i fuld kapacitet.
Det er logik.
Når jeg gik op i målepunkter i det tidligere svar, var det, fordi det var en del af spørgsmålet.
Så jeg håber, det er i orden, at jeg gjorde det.
Jeg mener, det vil være helt centralt at opstille nogle målepunkter, og jeg er ikke helt sikker på, at det skal være nationale.
For jeg kan godt forudse, at der vil være regional forskel på, i hvor hurtigt et omfang man vil leve op til målepunkterne, al den stund at epidemien har ramt landsdelene forskelligt.
Nogle regioner skal afsætte mange ressourcer og mange sengepladser til covid-19 patienter og andre knap så mange.
Jacob Mark (SF), 2020-05-13:
Tak for det.
Hvorfor vil ministeren ikke følge forslaget fra KL, Skolelederforeningen og Børne- og Kulturchefforeningen om at udskyde de nationale test til september, når det er deres vurdering, at ressourcerne ude på skolerne bedst bruges på at sikre en god og forsvarlig genåbning?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-13:
Jamen det kan skolerne regne med, at de får besked om, når vi kommer så langt, at vi ved, hvordan den her genåbning har forandret sig.
Jeg vil bare sige, at en uge i coronatid er utrolig lang tid, også i forhold til hvad der når at komme af forandringer og alt mulig andet; en uge fra nu er skolernes ældste klasser tilbage på skolebænken.
Det er bare for at sige, at det jo er nogle gigantforandringer, og det vil sige, at det der med at foregribe noget, der ligger en uge eller to uger fremme, er rigtig svært nu, og de anbefalinger, der er kommet, er jo i øvrigt også kommet på baggrund af et regime, der ikke længere eksisterer, nemlig at skolernes ældste klasser var hjemme, og at sundhedsmyndighedernes anbefalinger var nogle helt andre.
Derfor synes jeg lige, vi skal give skoleverdenen en mulighed, nu hvor betingelserne er fuldstændig forandrede og de lige er kommet tilbage igen, for at se på, hvor de står henne nu, og så tager vi da en åben drøftelse om det.
Jeg har aldrig haft principper om datoer, vil jeg gerne sige.
Jeg har haft principper om meget, men ikke datoer.
Jacob Mark (SF), 2020-05-13:
Der er ikke nogen tvivl om, at vi er lidt uenige om relevansen af de nationale test i deres nuværende form, så det, jeg kæmper for, er i virkeligheden, at man gør det, som skolens parter siger, og udskyder dem.
Og nu åbner ministeren, som jeg hører det, op for, at det ikke er umuligt, at ministeren vælger at udskyde dem til september, som skolens parter foreslår.
Vi er i midten af maj.
De skal være gennemført i juni.
Hvornår kan skolerne forvente at ministeren melder noget ud om det?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-13:
Ja, det mener jeg da absolut.
Altså, vi aner jo ikke, hvor vi er henne, når vi kommer på den anden side af på mandag, simpelt hen fordi skolerne får retningslinjerne for, hvordan man kan genåbne, nærmest mens vi står her, og så skal de have det til at virke i virkeligheden og se, hvor mange af dem der kan komme tilbage og på hvilke vilkår.
Og det vil sige, at tidspunktet for de nationale test ville jeg synes var mærkeligt at have meget stærke principper for, men at de skal gennemføre, synes jeg til gengæld er helt vildt afgørende.
Så lad os nu kigge på det, når vi kommer ind i næste uge, og hvis det viser sig, at tingene er i rolig gænge derude, er det én situation, men hvis det viser sig stadig at være urealistisk og vi er der på de her vilkår – det har jo også været det, der har været baggrunden i indstillingerne, jeg har hørt – kan det ikke lade sig gøre.
Jacob Mark (SF), 2020-05-13:
Så ministeren har endnu ikke lukket for muligheden for at følge skolens parters forslag om at udskyde det til september?
Det er stadig en mulighed?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-13:
Jamen det tror jeg i virkeligheden også man skal passe lidt på med at sætte helt så skarpt op, for man kan sige, at jeg jo faktisk har udskudt dem.
Altså, de skulle jo sådan set havde været gennemført for de flestes vedkommende nu.
Det, jeg så har valgt at gøre, er jo netop at lytte til skoleverden og sige, at der er behov for noget mere tid.
Og da det her spørgsmål blev fremsendt, kendte vi ikke endnu, hvad det var, der ville være genåbningsfase 2, og det vil sige, at jeg sådan set hele tiden har været indstillet på at se, hvad der nu sker med det her.
Og eftersom genåbningsfase 2 først starter på mandag, synes jeg lige, vi skal trække vejret.
Det vil sige, at jeg har ikke sådan et princip om, at de skal være gennemført på en eller anden dato.
Jeg har sådan set bare valgt i første omgang at udskyde dem, så de havde helt frem til sommerferien.
Og i erkendelse af, at vi jo ikke anede, om skolerne ville være åbne eller lukkede – en lille smule eller meget – jamen så synes jeg, vi skal kigge på det.
Jacob Mark (SF), 2020-05-13:
Man kan jo sige, at skolen er uenig med ministeren, og med skolen mener jeg, at skolelederne mener, at de skal udskydes; lærerne mener, at de skal udskydes; Børne- og Kulturchefforeningen mener, at de skal udskydes; pædagogerne mener, at de skal udskydes; forældrene mener, at de skal udskydes.
Det vil sige, at alle, der arbejder i og med den danske folkeskole, synes, at de nationale test skal udskydes, fordi ressourcerne er bedre brugt på noget andet.
Lige nu kæmper man – og det ved jeg også godt at ministeren ved – med at få folkeskolen op at køre igen, med forskudt undervisning, halve og hele dage, og så kommer der et flertal og siger, at de oven i det også lige skal gennemføre de nationale test i stedet for bare lige at vente lidt til efter sommerferien.
Man har udskudt De Olympiske Lege, man har udskudt EM i fodbold, man har udskudt festivaler – men man kan ikke udskyde de nationale test.
Hvorfor er ministeren uenig med dem, der arbejder i folkeskolen?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-13:
Jamen, altså, jeg er jo enig i, at skolerne skal bruge deres kræfter fornuftigt – det giver næsten sig selv.
Og jeg vil sige, at med alle de fejl og mangler, der er med de nationale test, som vi har været hen over de sidste mange måneder, og hvor der også stadig væk udestår et stykke arbejde med at få ændret på evalueringsformerne i folkeskolen – det ligger foran os og skal helst afsluttes på den her side af jul – så vil jeg sige, at jeg simpelt hen ikke kan komme på et tidspunkt, hvor der egentlig har været mere brug for dem end nu.
Jeg ville ønske, at de var bedre, for så ville vi have fået endnu mere ud af dem, men vi har jo simpelt hen bare aldrig prøvet corona før.
Det vil sige, at lige nu opfatter jeg det faktisk – selv med alle de mangler, de har – som en gave, at vi kan sammenligne med, hvad der er foregået de tidligere år.
Det vil sige, at vi måske i lidt videre udstrækning end ellers vil kunne få et overblik over, hvem det er gået godt for, hvem det er gået skidt for i forhold til fjernundervisning.
Hvor er det, vi skal sætte ind med noget ekstra hjælp?
Derfor kan man sige, at man bare kan ærgre sig over, at der trods alt er de udfordringer med de nationale test, der er, fordi måleredskabet er så som så.
Men noget kan de dog bruges til, og det er bedre end ingenting.
Og derfor vil jeg egentlig insistere endnu mere på i år, end jeg ville gøre under normale omstændigheder, at vi simpelt hen har brug for, at vi får de nationale test gennemført, så vi i højere grad kan se, hvor hullerne er, end vi ellers kan.
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Ja, det vil jeg gerne.
Regionerne har ud fra en samlet vurdering af deres kapacitet fået mulighed for at se bort fra tidsfrister i bl.a. reglerne om udrednings- og behandlingsretten.
Det er for at kunne frigøre tilstrækkelig kapacitet til at behandle patienter med covid-19.
Og regeringen har tilkendegivet et klart ønske om at genindføre både udrednings- og behandlingsretten, så tidligt som det er praktisk muligt.
Den vil også afhænge af omfanget af udviklingen i ventetidspuklen, som er skabt som følge af epidemien, så derfor kan vi i dag ikke give et konkret tidspunkt for, hvornår udrednings- og behandlingsretten genindføres.
Det første vigtige skridt i arbejdet hen imod at kunne genindføre udrednings- og behandlingsretten, er at øge aktiviteten i sundhedsvæsenet, og det blev vi enige om den 13. april – regeringen, Danske Regioner, KL og PLO – og det sker med afsæt i Sundhedsstyrelsens faglige plan for omstilling af sundhedsvæsnet fra 14. april.
Regeringen er i dialog med regionerne om øget aktivitet og pukkelafvikling, og i denne uge har vi aftalt med Danske Regioner, at man anvender privat kapacitet til pukkelafvikling svarende til niveauet før covid-19.
Det skal være med til at sikre, at flere patienter kan blive udredt og behandlet i den kommende tid.
I dialogen med regionerne indgår også de overvejelser, spørgeren hentyder til i spørgsmålet, nemlig overvejelser om, hvordan vi kan arbejde os hen imod en genindførelse af udrednings- og behandlingsretten, f.eks. ved at opstille målepunkter, kriterier eller lignende.
Og det er en del af arbejdet, som foregår i disse uger med Danske Regioner.
Martin Geertsen (V), 2020-05-13:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren redegøre for sin holdning til at opstille klare kriterier og forudsætninger for, hvornår danskernes patientrettigheder, som blev suspenderet som følge af coronakrisen, kan genindføres?
Liselott Blixt (DF), 2020-05-13:
Hvad er ministerens holdning til, at der stadig mangler værnemidler i hjemmeplejen og plejecentrene, og mener ministeren, at et visir er det optimale, når man arbejder tæt på borgerne?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Vi har løbende stor opmærksomhed på anskaffelsen og beholdningen af og behovet for værnemidler, for vi skal ikke stå i en situation, hvor medarbejdere står og mangler kritiske værnemidler, hvis de sundhedsfaglige retningslinjer kræver det.
Det er det statslige krisestyringsorgan – det, som man kalder NOST'en – der koordinerer arbejdet med at sikre den nødvendige forsyning.
De seneste meldinger fra regioner og kommuner er, at de har værnemidler på lager.
Jeg forventer selvfølgelig, at kommuner og regioner arbejder hårdt på at få de værnemidler ud til personalet på de enkelte plejehjem og i hjemmeplejen, så ingen medarbejdere står uden værnemidler.
I forhold til spørgerens spørgsmål omkring visirer i ældreplejen henholder jeg mig til sundhedsmyndighedernes vurdering af, hvad der er sundhedsmæssigt forsvarligt, og her oplyser Sundhedsstyrelsen følgende: I dele af sundheds- og ældresektoren, f.eks. på plejecentre eller sygehusafdelinger med imunsvækkede patienter, hvor der både kan være tale om et øget smittetryk, øget modtagelighed og stor sårbarhed i persongrupperne, skal der bæres ansigtsvisir eller maske, hvor opgavevaretagelsen indebærer langvarige eller hyppige tætte og uundgåelige ansigt til ansigt-kontakter mellem personale og borgere/patienter.
Det er et ledelsesmæssigt ansvar at sikre, at de ansatte er udstyret med nødvendige værnemidler, barrierer m.v. Citat slut.
Jeg henholder mig til Sundhedsstyrelsens retningslinje.
Liselott Blixt (DF), 2020-05-13:
Mange tak til ministeren.
Mange fortæller, at de får udleveret et visir.
Det er personligt, men de får ikke andet, og det skal jo så sprittes af, hver gang de har været inde hos nogen, og det gør det tåget, og det gør det svært at arbejde med.
Når man skal lægge en person i seng eller sætte en person i en kørestol, er det i vejen, og det kan ryge af, så der ikke er nogen hindring for, at smitten kan komme ind i ansigtet på folk.
Der er så også dem, der er glade for det, vil jeg skynde mig at sige, for når du arbejder med folk med en demenssygdom, er de glade for at kunne se ansigtet og munden osv.
Men det er en bekymring, jeg rejser, fordi vi også ser i det notat, vi fik fra ministeren, om, hvor mange sundhedsansatte der var smittet, at der var rigtig mange i vores hjemmepleje og plejecentre ude i kommunerne.
Jeg tror, at der var 800-900 stykker i den periode.
Så det er jo dem, der er bekymrede, og det er dem, der skriver og siger, at de ikke får gode nok hjælpemidler.
For er visiret nok, hvis der er en, der hoster, og de her aerosoler kommer ind under?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens svar på.
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Det er jo en lokal ledelsesbeslutning at sikre, at der er de relevante værnemidler til rådighed, og hvilket konkret værnemiddel der skal bruges til hvilken personalegruppe i hvilken opgave, er det jo ikke mig som minister der skal vurdere.
Det har vi heldigvis Sundhedsstyrelsen til at vurdere og til at komme med retningslinjer for.
Men det er den lokale arbejdsgiver, som har ansvaret, og det står meget, meget tydeligt i Sundhedsstyrelsens retningslinjer.
Liselott Blixt (DF), 2020-05-13:
Men jeg mener jo nok, at ministeren kan tage ansvaret, tage det på sin kappe.
Hvis vi har nogen, der bliver syge, kommer de ind og belaster vores sundhedsvæsen, hvis der er nogen, der dør, så er det af corona.
Hvis retningslinjerne fra Sundhedsstyrelsen er forkerte og visirer ikke er nok, var det så ikke noget, man burde tage at se på?
Det er jo det, jeg spørger ministeren om.
Men hvis der er retningslinjer, der siger, at et visir er nok, så er det måske retningslinjerne man skal kigge på.
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Man kigger jo løbende på de her retningslinjer; jeg kan slet ikke afvise, at Sundhedsstyrelsen finder det sundhedsfagligt nødvendigt at kigge på dem en gang til.
Så det arbejde foregår jo løbende – som bekendt – i Sundhedsstyrelsen.
Det er jo bare vigtigt, at jeg ikke bliver citeret for at sige, at det ikke er mit ansvar.
Det siger jeg ikke.
Det er mit overordnede ansvar at sikre det her, og derfor handlede jeg også, da jeg så den nye opgørelse fra FOA, som netop sagde, at der var en stor del af vores medarbejdere, frontpersonale, som ikke kunne få værnemidler.
Og vi tog her i weekenden kontakt til KL, som har skrevet et brev til samtlige kommuner og præciseret, at man altså skal reagere, og at man skal sørge for, at der er værnemidler helt ude i frontpersonalets dagligdag.
Liselott Blixt (DF), 2020-05-13:
Men hvis retningslinjen er, at et visir er nok, når det er inden for 1 meters kontakt med en borger – og det er det billigste, i stedet for en maske, der måske skal skiftes, fordi den bliver våd osv., og andre steder hører vi også, at de får at vide, at de skal tørre maskerne, og så skal de bruge dem igen, og at det så koster nogle flere penge end visirer – vil man kigge på den økonomiske del, så man sikrer, at det ikke handler om økonomi, men det bedste for personalet, der passer de borgere, som har brug for den indsats?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Ja, det skal ikke handle om økonomi nogen steder.
Det her handler om sikkerhed.
Det er jo derfor, at Folketinget har vedtaget et aktstykke i Finansudvalget, som sikrer, at vores kommuner får dækket deres coronarelaterede udgifter.
Og værnemidler til ældreplejen i en coronatid er jo præcis coronarelaterede udgifter.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-13:
Jeg tror ikke helt, at jeg fangede, hvad det er for nogle data, man helt præcis kommer til at indsamle her.
Og det er i hvert fald vigtigt for mig, at det, hvis der skal være et statistikspor i appen på en eller anden måde, er noget frivilligt og noget, man kan tilvælge.
Så kan ministeren måske sige et par ord om det?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Ja, det kan man.
Data vil ikke være personhenførbare og vil være fuldkommen anonyme.
Vi har inviteret Folketingets partier til at være med i det her arbejde på et tidligt tidspunkt, og altså før man har udviklet den her app færdig.
Min drøm er, at vi kan få en app, som ikke kun Dataetisk Råd og vores eksperter anbefaler, men som også hele Folketinget kan anbefale, sådan at vi kan bruge det effektivt og der kan være en stor tillid til, at vores privatliv er sikret, mens det giver hver enkelt af os mulighed for at opspore de smittekæder, vi kan risikere at blive en del af.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-13:
Jamen det lyder rigtig godt, at ministeren bekræfter, at det her ikke er til for at kortlægge borgernes adfærd.
Måske ministeren så kunne fortælle om, hvad det så er for nogle data, man påtænker at indsamle.
Og kan man sikre, at de så ikke er personhenførbare, og at de er fuldstændig anonyme?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Altså, formålet er ikke at kortlægge borgernes adfærd.
Nogle lande er jo gået med gps, så man kan kortlægge, men det har aldrig været på bordet i Danmark.
Det har været bluetooth – beklager alle de tekniske engelske ord i den her Folketingssal, men det hedder det jo desværre, når det drejer sig om mobiltelefoner.
Det har været den løsning, som altså er lokalt forankret.
Det har ikke været muligt at lave det helt lokalt, før Apple og Google kom med deres nye API, som det hedder – en platform, man kan bygge noget ovenpå.
Den fik vi altså her for kort tid siden, og det var først, da vi fik den, at vi kunne gå videre med de planer.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-13:
Det synes jeg godt nok var en rigtig positiv melding.
Vi har i SF været rigtig optaget af, at det skulle blive en decentral model.
Så jeg vil bare gerne lige have, at ministeren bekræfter, at det her rent faktisk betyder, at regeringen har skiftet strategi på det her område.
For der har i hvert fald floreret en række pressehistorier om, at der var lagt op til en central lagring.
Og jeg vil også gerne have, at ministeren så bekræfter i samme svar, at det vil være teknisk umuligt så med den nye kursændring at kortlægge borgernes adfærd med den.
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Og hvis jeg skal udbygge svaret lidt mere end bare at sige ja, vil jeg sige, at den danske smittesporingsapp skal være et redskab, der kan give hver enkelt borger mulighed for at få besked om risiko for smitte og hjælpe med at mindske smittespredningen i vores samfund.
Det er selvfølgelig frivilligt for borgeren at hente appen, og det er en helt afgørende forudsætning, at appen kan understøtte smitteopsporing på effektiv og sikker vis, og at den lever op til krav om privacy og beskyttelse af vores alle sammens privatliv.
Regeringen har nedsat et advisoryboard med fem eksperter i dataetik og datasikkerhed, som skal rådgive netop om de her aspekter.
Medlemmerne er Camilla Gregersen og Christiane Vejlø fra Dataetisk Råd, Sune Lehmann, professor ved DTU, Mikkel Thorup, professor ved KU, og Jacob Herbst fra Cybersikkerhedsrådet.
Og eksperterne i det her advisoryboard vurderer, at decentral opbevaring af data er udtryk for best practice i forhold til privacy by design, og at teknologien fra Apple og Google vil være mest effektiv i forhold til smitteopsporing.
Derfor ønsker vi også at indarbejde den nye model for decentral opbevaring af data i den danske app til smitteopsporing.
Så vi skal altså finde den rette danske vej i forhold til etik, privacy, brugervenlighed og de teknologiske muligheder, der jo også hele tiden udvikler sig, og der findes, i og med at mange af os har en mobiltelefon på os.
Målet med appen er at give de danskere, der ønsker det, et konkret værktøj til smitteopsporing, og med det spor, der er lagt, følger appen som sagt også anbefalingerne fra de 300 internationale forskere, som spørgeren refererer til.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-13:
Spørgsmålet lyder: Vil regeringen følge anbefalingen fra over 300 af Europas førende eksperter på it-området og introducere en covid-19-app, som lagrer data decentralt, sådan at der tages højde for borgernes ret til privatliv?
Dan Jørgensen (S), 2020-05-13:
Det er jeg meget enig i, og jeg vil også sige, at jeg er optimistisk forstået på den måde, at hvis der er kommet noget godt ud af den her krise, så er det da i hvert fald, at vi har vist, at vi i Folketinget kan handle i fællesskab på tværs af partiskel og sætte politisk polemik og trakasserier til side, når det virkelig gælder, og træffe vigtige beslutninger.
Den ånd håber jeg vi kan tage med ind i forhandlingerne om klimaet.
Det er klart, at de ting, vi kommer til at skulle forhandle om her inden sommerferien, ville vi jo gerne have haft brugt en del længere tid på.
Det har så ikke været muligt, og derfor har vi ekstra travlt.
Så med det forbehold, at jeg jo ikke bestemmer, hvordan andre partier skal forholde sig i forhandlingslokalet, så vil jeg i hvert fald gerne give det håndslag, som spørgeren efterspørger.
Mai Villadsen (EL), 2020-05-13:
Jeg er helt enig med ministeren i, at klimakrisen i enorm grad kræver handling nu.
Det kræver selvfølgelig et flertal i Folketinget, men det haster jo at få gjort noget for klimaet.
Det er nu, vi skal handle, og jeg håber, at ministeren er enig i, at vi inden sommerferien skal have landet nogle aftaler.
Morten Bødskov (S), 2020-05-13:
Altså, jeg vil gerne give håndslag på, at jeg gerne vil være med til at se på, hvad der er baggrunden for det her, og hvorfor det ikke er blevet ændret tidligere, og så se på, hvad der er udfordringerne.
For der er ingen tvivl om, at uanset hvilken partifarve skatteministeren herovre ved den her del af bænkene har, vil der være den her udfordring.
Så jeg vil meget gerne give håndslag på, at vi prøver at kigge på det, men jeg tror også bare, at man skal passe på med at sætte næsen for højt op efter, at der lige er sådan et quickfix, for så tror jeg faktisk også, at man havde fundet det før.
Men det håndslag vil jeg meget gerne være med til at give, for der er ingen tvivl om, at den måde, det foregår på, kan virke – pænt sagt – unødigt kompliceret og måske også lidt molboagtigt, men i situationen her og med den kompleksitet, der er i systemet, og som er bygget op omkring de afgiftssatser, så er det den bedst tænkelige måde at løse det på på nuværende tidspunkt.
Marie Bjerre (V), 2020-05-13:
Ja, man må sige, at det er et noget sindrigt system, der er blevet skabt her, men netop derfor skal vi vel arbejde på at ændre det og få gjort det mere enkelt for vores virksomheder, også al den stund at de trods alt, særlig lige nu, har brug for noget mere likviditet.
Derfor vil jeg gerne høre, om ministeren påtænker eller vil igangsætte et sådant udviklingsarbejde for at se på et andet system, også særlig set i lyset af at man med energiaftalen fra 2018 har aftalt, at liberale erhverv, som betaler den høje elafgift, fra 2023 også skal betale den lave.
Det vil altså sige, at man ikke har nogen erhverv tilbage, der betaler den høje elafgift.
Jeg går ud fra, at man så er enig i, at man på det tidspunkt kun opkræver den faktiske afgift.
Morten Bødskov (S), 2020-05-13:
Der er ingen tvivl om, og det tror jeg vi kan være enige om, at det er et sindrigt system, der er etableret.
Og som jeg sagde, kan det både virke lidt forældet, men også molboagtigt, at man ligesom skal betale en stor sats ind, og så får man penge tilbage, fordi der er de her forskellige satser, og det bliver så afregnet efter de forskellige satser – både ens betaling og dermed også ens tilbagebetaling, om man vil.
Det ville ikke overraske mig, hvis det er et spørgsmål, der også blev rejst under den tidligere regering, og det ville ikke overraske mig, hvis den tidligere minister af spørgerens egen partifarve har svaret stort set det samme, som jeg også svarer her.