runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Horn Langhoff (S), 2020-05-28:
Tak for det.
Genåbningen af Danmark er i fuld gang: Eleverne er vendt tilbage til skolerne; vi kan igen nyde en kop kaffe eller en fadøl på cafeen; museerne kan atter slå dørene op; og i dag starter Superligaen.
Men vi må ikke glemme, at vi stadig står midt i en alvorlig sundhedskrise, for coronaen er ikke forsvundet, og den kan blusse op igen med store konsekvenser for både sundhed og økonomi.
Derfor skal vi stadig gøre alt, hvad vi kan, for at forhindre nye smittekæder i at opstå.
Derfor er det også et helt centralt element i genåbningsstrategien at isolere dem, der bliver smittet, så vi undgår, at de smitter andre, og at der opstår nye smittekæder.
I de fleste tilfælde kan det heldigvis ske derhjemme, men der er borgere, der ikke har mulighed for at være isoleret hjemme efter Sundhedsstyrelsens råd; det kan være, fordi de bor i meget små lejligheder sammen med personer i en særlig risikogruppe, så vi dermed ville risikere, at isolationen førte til, at andre i husstanden blev smittet.
Sundheds- og ældreministeren vil med det her lovforslag få bemyndigelse til at stille krav til kommuner og regioner om at stille faciliteter til rådighed, hvor smittede kan isoleres, ligesom vi vil give sundhedsministeren bemyndigelse til at fastsætte nærmere regler om kommunernes og regionernes forpligtigelser, bl.a. om målgruppe, visitation, retningslinjer for alle faciliteterne og også med hensyn til egenbetaling.
Sundheds- og ældreministeren vil så i den konkrete situation fastsætte regler om, at kommunerne skal tilbyde mulighed for isolation til borgere, der er smittet med covid-19, og som ikke kan opholde sig hjemme uden at udsætte andre for smitte.
Det kan eksempelvis være ved at indgå aftale med hoteller, vandrerhjem, feriecentre eller lignende.
Socialdemokratiet kan naturligvis støtte lovforslaget, og vi ser det som et vigtigt element i genåbningen af Danmark.
Marie Krarup (DF), 2020-05-28:
Det er jo dejligt at høre ministeren stå og forsvare Dansk Folkepartis synspunkter, men hvad er det, der er sket?
Det var jo faktisk en rød regering, der sørgede for, at det her forslag blev vedtaget i perioden 2011-2015.
Så blev det fjernet igen, da der kom en Venstreregering støttet af Dansk Folkeparti – heldigvis.
Vi mener, at det er et rigtig, rigtig dårligt forslag, og at det er en dårlig lempelse på indfødsretsområdet.
Men det var altså en socialdemokratisk regering, der fik den lempelse igennem, og nu står ministeren og siger noget helt andet.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-28:
Hvis man tager de sidste 20 års udlændingepolitik i Danmark, har der været en række forslag, der først er blevet gennemført, så er blevet fjernet, så er blevet gennemført og så er blevet fjernet.
Det her konkrete forslag eksisterede ikke i 00'erne.
Det var der fra 2011-2015, så blev det fjernet fra 2015-2019, og nu har vi så diskussionen om, om det skal genindføres fra 2019, og til der kommer valg næste gang.
Men selv om Folketinget har svinget frem og tilbage, har der i befolkningen altid været opbakning til – det er i hvert fald min opfattelse – at man skal kunne søge om at blive dansk statsborger, og at det ikke er noget, der skal ske pr. automatik.
Sådan kan man også tale om mange andre forhold på udlændingeområdet, hvor jeg i virkeligheden mener at befolkningen i lang tid har ligget langt mere stabilt, end folketingsflertallet har.
For os er det vigtigt at sige, at det, som er vores eget partis politik, og som vi betragter som noget, der er bred opbakning til i Folketinget og i befolkningen, er der ikke nogen grund til at køre zigzagkurs på.
Der kan vi lige så godt bare holde en fast kurs, herunder at man skal søge om at blive dansk statsborger, og at det ikke er noget, der sker pr. automatik, blot fordi man er født her.
Marie Krarup (DF), 2020-05-28:
Jeg er glad for, at Socialdemokratiet er endt der, hvor det er nu.
Det er jo fint, at Socialdemokratiet overtager Dansk Folkepartis synspunkter.
Det er vi kun glade for.
Men ministeren taler udenom, for der er jo tale om en zigzagkurs, og det er det, jeg godt kunne tænke mig en redegørelse for.
Men det er fint, at Socialdemokratiet er endt næsten det rigtige sted.
Nu har vi bare en lang liste med andre stramninger, som vi også gerne vil have indført, og jeg ser da frem til, at Socialdemokratiet også kan overtage vores synspunkter på de øvrige områder, hvor vi mener der skal strammes op, når det drejer sig om indfødsret.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-28:
Jeg ved ikke, om vi helt har overtaget Dansk Folkepartis synspunkter.
F.eks. mindes jeg, at vi for ganske nylig har stået her i Folketingssalen og diskuteret tanker, også fra Dansk Folkeparti, om, at når vi tildeler statsborgerskab, så skal det være muligt at behandle sagerne adskilt, alt efter om man kommer fra et muslimsk land eller ej.
Det er ikke vores synspunkt.
Vores synspunkt er, at uanset om man kommer fra et muslimsk land eller ej, skal man leve op til de samme krav for at blive dansk statsborger.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-28:
I Alternativet tror vi, at jo mere et land gerne vil have en, jo mere føler man sig som en del af det land.
Tror ministeren måske ikke, at det kunne have den effekt for mange, altså at hvis man så får statsborgerskab, kommer man lige præcis til at føle sig ordentligt dansk, kommer til at føle, at man har tilknytning, rødder, og at det derfor i virkeligheden kunne være med til at få flere ud af sådan en nationalt vægtløs situation og til at tænke: Det her land viser mig tillid; nu vil jeg vise det her land tillid, og jeg føler mig som en del af det, fordi jeg nu kan blive statsborger?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-28:
Jeg vil starte med at kvittere for et meget præcist begreb, nemlig begrebet national vægtløshed – det vil jeg tage til mig – og så svare på spørgsmålet, altså at det jo i virkeligheden også handler om, hvilket syn på menneskers motivation, man har.
For jeg er af den opfattelse, at man ved at stille klare og tydelige krav, som folk er i stand til at leve op til, motiverer folk til at komme op på tæerne og anstrenge sig.
Jeg tror, det er mere motiverende, end at man siger: Her har du lagkagen på forhånd, og så vil vi godt bede dig om at løbe et maratonløb.
Jeg tror ikke, at vi skal bruge statsborgerskab som motivation til at sige: Vil du så ikke være sød at blive integreret?
Vi skal gøre det omvendt: Vi skal bede folk om at blive integreret, og så skal de som gevinst for det have et statsborgerskab.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-28:
I Socialdemokratiet mener vi, det er rimeligt, at der stilles høje krav til personer, der ønsker at blive danske statsborgere.
Alene det at have opholdt sig i Danmark i 12 år er ikke i sig selv det samme, som at man er blevet dansk.
Jeg ville heller ikke være blevet vietnameser af at have opholdt mig i Vietnam i 12 år.
Hvis dine forældrene er udenlandske og du er vokset op i et miljø, der er præget mere af traditioner og skikke fra et andet land, så er det ikke givet, at din identitet er dansk.
Alternativt ville man vel ikke være så optaget af at få gjort en masse mennesker, som har statsborgerskab i andre lande, til danske statsborgere uden at stille modkrav.
Det ene statsborgerskab er ikke finere end det andet, men for os som nation er det afgørende, at vi, der er danske statsborgere, også udgør et reelt fællesskab; et fællesskab, der er konstitueret af mere og andet, end at det tilfældigvis er en praktisk foranstaltning med et dansk pas, når man skal ud at rejse.
Mange unge med ikkevestlig baggrund er gode danske statsborgere.
For mange klarer sig dårligt i skolen; for mange er kriminelle; for mange har værdier, der kolliderer med grundlæggende demokratiforståelse.
Det kommer til udtryk, når der spørges til, hvordan man ser på ytringsfrihed, religion, ligestilling, homoseksualitet m.m. Og også derfor er forslaget fra Radikale Venstre uansvarligt.
I forvejen er det sådan, at hvis unge mennesker, som forslaget omfatter, har et dybfølt ønske om at blive danske statsborgere, så kan de relativt let blive det.
De mødes med lempeligere krav – f.eks. skal de blot have opnået et gennemsnit på 2 ved de afsluttende prøver i dansk i folkeskolen.
Og forslaget vil altså løse et problem, som overhovedet ikke eksisterer.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-28:
Nu kommer det til at lyde, som om det her kun handler om sådan noget rent følelsesmæssigt, om man føler sig det ene eller det andet.
Men det handler jo også om nogle demokratiske rettigheder.
Der ville jeg da personligt have det sådan, at hvis jeg var født og opvokset i Danmark, ville jeg sætte større pris på at kunne få stemmeret til et dansk folketingsvalg, end jeg ville ved at kunne have det til et vietnamesisk valg, fordi mine forældre kom fra Vietnam.
Det her handler vel også om, at hvis du er født og opvokset i et samfund, har du også retten til at øve indflydelse på det, f.eks. ved at kunne stemme til et folketingsvalg.
Så det her er vel også et forslag, der handler om at kunne give nogle helt elementære demokratiske rettigheder i det land og det samfund, hvor folk er født og opvokset.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-28:
Hvis man har et reelt ønske om at få de demokratiske rettigheder, og det tror jeg hr. Peder Hvelplund har ret i at der er mange der har, synes jeg ikke, det er et urimeligt krav, at man skal bestå en indfødsretsprøve for at få dem, og slet ikke, når man kommer fra et udgangspunkt, hvor begge forældre har statsborgerskab i udlandet, og man derfor uomtvisteligt også har nogle rødder i et andet land.
Så er det helt naturligt, at man aktivt skal foretage et valg, når man fylder 18 år.
Der er relativt lette muligheder for at blive dansk statsborger for den her gruppe.
Det er lempeligere krav, de mødes med.
Noget af det, der gør den her debat lidt misvisende, er, at det kommer til at lyde, som om det nærmest er meget vanskeligt for de her mennesker at blive danske statsborgere.
Det er jo ikke tilfældet.
Så bliver det også sagt sådan meget rørende, at man er født og opvokset i Danmark.
Men det er der jo ikke nogen der siger.
Ifølge det her forslag skal man kun have levet 12 år i Danmark.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-28:
Jeg har sådan indtryk af, når jeg lytter til ordføreren, at det er alle unge, man ser under et.
Jeg tænker også på, at der faktisk er mange unge, som fint har kunnet leve op til de her vilkår tidligere, og som ikke vil have nogen problemer med at blive kontrolleret af PET eller andre.
Det, der er udfordringen her, er den respekt, den anerkendelse eller mangel på samme, som man viser et menneske, som skal indgå i vores samfund og være en del af vores demokratiske samfund.
Det er ligesom at skubbe dem væk.
Det er dem , og så er det os.
Det er for mig at se en af de afgørende ting i det her.
Jeg ved godt, at ordføreren siger, at det er meget følsomt.
Er ordføreren klar over, at det her med, at man skubber nogen derover og prøver på at have andre her , kan være med til at skabe parallelsamfund?
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-28:
Jeg skal have slået op, hvad man præcis må sige her fra Folketingets talerstol, og derfor må jeg jo prøve at pakke det meget pænt ind.
Men jeg tilbyder at sende min ordførertale til spørgeren efterfølgende, når nu spørgeren hævder, at jeg skulle skære alle over en kam.
Jeg gjorde jo præcis det modsatte i den tale, jeg holdt lige før.
Jeg synes, det er utilstedeligt.
At det skulle skabe parallelsamfund, at man skal leve op til nogle grundlæggende betingelser for at få et statsborgerskab – det er da en stor ting – forstår jeg ikke.
Ønsker ordføreren virkelig at gå på kompromis med grundloven i det her, der bliver nævnt, om PET-godkendelse?
Det fremgår tydeligt, at det er objektive kriterier, vi må bruge i forhold til at fastsætte regler herfra.
Vi må ikke have subjektive kriterier.
Det vil det være, hvis der skal en PET-vurdering på.
Det vil sige, at Radikale Venstre med forslaget vil lade folk, som PET ikke må tjekke, få et statsborgerskab uden videre.
Det er uansvarlighed.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-28:
Jeg vil ikke kommentere, hvad ordet uansvarlighed så til gengæld er for en størrelse.
Det, der er afgørende for mig, er, at vi i den her sammenhæng står med en gruppe unge mennesker, som har gjort en stor indsats for samfundet.
Der er ingen tvivl om, at der er brodne kar i alle sammenhænge.
Det er der ingen der prøver på at benægte.
Men vi står med en meget stor gruppe unge mennesker, som vi gerne vil have med i vores samfund, og som vi mener har gjort en stor indsats.
Deres forældre har prøvet på at komme hertil og blive danskere og gjort en stor indsats for det.
Der er det så, jeg forstår på ordføreren, at man alligevel skal prøve på at kontrollere dem, tjekke dem og gøre ved.
Hvorfor ikke bare acceptere, at personer, hvis familier har boet her i to generationer, tre generationer, måske flere generationer, helt naturligt bør være en del af det danske samfund, ligesom da vi måske selv kom hertil?
Jeg hedder Sjøberg, og min slægt kom hertil fra Sverige i sin tid.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-28:
Altså, man bliver jo næsten i tvivl om, om ordføreren er klar over, hvad det er for et forslag, ordføreren har været med til at fremsætte, for det her har ikke noget at gøre med to eller tre generationer.
Det her har noget at gøre med, at spørgeren uden videre vil kunne gøre en person, der er fyldt 18 år, og som har opholdt sig fysisk 12 år i Danmark, til dansk statsborger, på trods af at vedkommende i forvejen har meget lempelige vilkår for at blive det.
Jeg ved ikke, hvor det her stopper henne, hvis spørgeren får magt, som han har agt.
Man kunne jo også stille sig op ovre ved Storkespringvandet og så dele det ud til folk, der kom forbi.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-28:
Så vil jeg altså bare lige for god ordens skyld sige, at jeg trykkede mig ind umiddelbart efter, og den har også lyst grønt hele tiden – det er fair nok.
Men det er bare lige for at være helt sikker på, at vi snakker om det samme beslutningsforslag, for beslutningsforslaget her præciserer jo netop, at man skal være født i Danmark.
Det står i beslutningsforslaget, og det står også i bemærkningerne, at der ud over kravet om, at den unge er født i Danmark, fortsat stilles nogle andre krav.
Så det handler altså om unge mennesker, der er født i Danmark.
Og så er det rigtigt, at de derudover skal have opholdt sig minimum 12 år her og have fast bopæl, men det er altså en forudsætning, at man er født i Danmark.
Det, jeg bare vil spørge ordføreren om, er, at det jo vil være sådan, når reglerne er, som de er i dag, at man først skal søge om indfødsretsmeddelelse efter det fyldte 18. år, og der er jo trods alt stadig væk en sagsbehandlingstid på et par år.
Ville det ikke være meget rimeligt, at de her borgere, som er født i Danmark og er opvokset i Danmark, ville have mulighed for at kunne opnå deres statsborgerskab umiddelbart?
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-28:
Nej, og der er i øvrigt ikke noget at misforstå her.
Altså, det, der jo var sagen før, var – som det blev nævnt – at der var flere generationer.
Det er jo rigtigt, at det drejer sig om at være født i Danmark, men at man vel at mærke er født af udenlandske forældre, altså folk, der har statsborgerskab i et andet land, og samtidig forældre, som jo ikke har valgt at blive danske statsborgere i løbet af den tid, de så har været i Danmark, og hvor de har opfostret et barn gennem 18 år der, hvor vedkommende kunne være kommet på lovforslaget som biperson og dermed være blevet dansk statsborger.
Og fred være med det, for der er ikke noget i vejen for, at der kan bo udenlandske statsborgere i Danmark; det er jo ikke det, der er problemet, men det er heller ikke det, vi diskuterer.
Men det betyder så bare heller ikke, at man pr. automatik skal gøre familiernes børn til danske statsborgere, hvis deres tilhørsforhold egentlig er til et andet land.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-05-28:
Jeg har indledningsvis lyst til at sige, at jeg også kan se rigtig mange variationer af problemer for mig, som jeg ikke tror man vil kunne lovgive om, men jeg har hæftet mig ved, at forslaget trods alt er et frivilligt tilbud, altså et tilbud, der skal gives til folk, som ikke kan isolere sig på anden vis, men der vil prisen altså også være afgørende.
Det er blot for at følge op på det, som jeg også sagde i min ordførertale: Kunne man forestille sig en eller anden form for loft over forplejningen, som gør, at folk tør tage imod sådan et tilbud uden at risikere en meget stor regning efterfølgende?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-28:
Der er masser af mennesker, som er født og opvokset i Danmark, som opfatter sig selv som danskere, og som uden diskussion er danskere.
Og de kan fuldstændig uproblematisk aflægge indfødsretsprøven og komme på lovforslaget, og Folketinget tredjebehandler lovforslaget, og så er de blevet danske statsborgere.
Det sker helt uden problemer for mange mennesker hvert år.
Men derfra og så til at slutte, at der er en automatik i, at fordi man er født og opvokset her, så er man også dansker – og det er jo det, det her forslag handler om – det vil jeg ikke gå med til.
Jeg synes, det er helt rimeligt at sige, at der ingen automatik er, og at du skal søge ligesom alle andre.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-28:
Jeg vil jo grundlæggende være af den opfattelse, at hvis det er sådan, at du er født og opvokset i Danmark, har taget din skolegang her, du bor her, du har ikke boet i andre lande, ja, så er du dansk.
Derfor vil jeg bare høre ministeren, hvad det er for en grundlæggende forudsætning, man lægger ind for at sige, at folk, der bor og er opvokset i Danmark, ikke skulle være danske, og om det i virkeligheden ikke ville være mere fremmende for integrationen, hvis man kunne sige, at det var det, der var forudsætningen, nemlig at når du bor her i landet, når du er født og opvokset her, har gået i skole her, ja, så er du dansk.
Magnus Heunicke (S), 2020-05-28:
Vi har svaret i høringsnotatet, men jeg anerkender, at det lige er kommet ud i morges, sådan er det jo, og det er, at der vil være et tilbud om forplejning, hvor der formentlig vil være nogle prislofter, eller hvordan man lige får det defineret, men det vil ikke være en tvang, om man skal bruge det tilbud.
Man kan jo også bestille takeaway eller andet, hvis man hellere vil det, eller hvordan man foretrækker det, og hvis det er et feriecenter, kan man måske selv lave maden og så få bragt ingredienser og andet.
Hvordan det konkret gøres, egner sig nok ikke lige for os her i Folketingssalen at vurdere, for det tror jeg er klogt man gør ude lokalt tæt på de faciliteter, som så skal stilles til rådighed.
Men jeg er enig i princippet.
Hvis det her skal være et tilbud til folk, især folk, som bor småt, og som måske på grund af sociale forhold har dårlige eller små boligforhold, går det jo ikke at kaste en stor regning i hovedet på dem, for så tager de ikke imod det tilbud, og så er vi jo lige vidt.
Det synes jeg er en god pointe.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-05-28:
Man kunne jo læne sig lidt op ad det, som man kender fra serviceloven.
Jeg synes bare, det er vigtigt at understrege, at det her jo ikke er et tilbud om en gratis ferie, men et sundhedstilbud, som skal ramme nogle af de sundhedsproblemstillinger, som vi ikke rammer ind med lovgivningen, som vi kender den i dag, fordi der er brug for noget helt ekstraordinært i en ekstraordinær situation, og der har serviceloven jo nogle lofter over forplejning, når det handler om, at man bliver visiteret til noget, som man af sundhedsmæssige årsager har brug for.
Så det var i virkeligheden et forsøg på at lokke ministeren til at nævne et loft, man måske kunne læne sig op ad.
Magnus Heunicke (S), 2020-05-28:
Lad os kigge på det, lad os kigge på det loft.
Jeg kender ikke lige aktuelt taksten på det loft.
Men et loft synes jeg er en god idé, og så selvfølgelig ingen tvang om at tage imod det tilbud, for man skal også have mulighed for at gøre noget andet.
Jeg tror, det er de to principper, vi må læne os op ad.
Det synes jeg er en god debat.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-28:
Radikale Venstre foreslår med det her beslutningsforslag at genindføre den tidligere regel i loven, sådan at unge udlændinge, som er født og opvokset i Danmark, igen får en let adgang til at få dansk statsborgerskab.
Med forslaget vil man gå tilbage til den tidligere retsstilling, hvor unge udlændinge født i Danmark kunne blive danske statsborgere blot ved at afgive en erklæring.
Den tidligere erklæringsadgang var efter vores opfattelse for lempelig.
Der blev f.eks. ikke stillet noget uddannelses- eller karakterkrav for personer mellem 18 og 19 år.
Herudover indgik det ikke i ordningen, at PET, Politiets Efterretningstjeneste, skulle vurdere, om de unge udlændinge kunne være til fare for landets sikkerhed, ligesom det heller ikke var et krav, at de personer skulle have en permanent opholdstilladelse for at kunne søge.
Det er regeringens holdning, at det er fornuftigt, at der kan søges om at opnå dansk statsborgerskab på baggrund af nogle på forhånd fastsatte klare kriterier, som understøtter krav til danskkundskaber, samfundsforståelse, opbakning til demokratiet og selvforsørgelse samt krav i forhold til kriminalitet.
Reglerne om tildeling af statsborgerskab bygger på en meget bred politisk aftale, og en del af den her aftale er, at reglerne om tildeling af statsborgerskab også gælder for den her gruppe af unge.
Det er vores vurdering og holdning, at PET for den her gruppe bør vurdere, om de kan være til fare for landets sikkerhed, ligesom det er regeringens holdning, at de unge skal have en permanent opholdstilladelse.
I de gældende regler er der allerede i dag i et vist omfang taget hensyn til unge, som er født og opvokset i Danmark.
Det er nemlig i dag sådan, at hvis man har afsluttet folkeskolens 9. klasse eller 10. klasse med et samlet karaktergennemsnit på 02, altså man har bestået, opfylder man sprogkravet, og man skal ikke dokumentere sine danskkundskaber derudover
Derudover er der også et mere lempeligt opholdskrav for personer, der er indrejst i Danmark, inden de er fyldt 15 år, herunder også for dem, der er født her.
Reglerne om statsborgerskab udgør, som vi ser det, en af de bærende søjler i den danske udlændingepolitik og har opbakning fra et stort flertal af Folketinget, og jeg synes, vi har fundet en god balance i de gældende regler.
Vi har derfor ikke nogen plan om at ændre betingelserne for at blive dansk statsborger.
Jeg ser også sådan på det, at tildelingen af dansk statsborgerskab er en tillidserklæring, og jeg prøver ofte at sætte mig i de menneskers sted, der skal bruge de her regler: Hvordan ville jeg selv have det?
Jeg ville ikke personligt opfatte det som hverken afvisende eller diskriminerende, hvis jeg selv boede f.eks. i Portugal og mit barn, som var født og opvokset i Portugal, skulle opfylde nogle krav for at få portugisisk statsborgerskab.
Og når jeg nu selv har det sådan, synes jeg også, det er i orden, vi stiller de samme krav til unge, der bor her i Danmark, og som ønsker at få dansk statsborgerskab.
Det er vores argumentation for ikke at kunne støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-28:
Det, der er mit spørgsmål til ministeren helt konkret, er: Mener ministeren, at det er nødvendigt, at alle unge skal igennem et system, hvor de skal kontrolleres af PET?
Er det virkelig ministerens opfattelse, at det er nødvendigt, at de unge, som deltager aktivt i vort samfund, – som går på en uddannelse; som har vist, at de kan gå på en uddannelse; som måske endda har erhvervsarbejde ved siden af; ofte tager sig af en række aktive ting i familien – på trods af at de faktisk har vist, at de er aktive danske samfundsborgere og har udført dagligt arbejde i den sammenhæng, skolearbejde osv., er i en situation, hvor de skal kontrolleres af PET for at få lov til at blive danske statsborgere?