runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2020-06-11:
Da jeg desværre ikke havde mulighed for at være til stede under førstebehandlingen, men synes, at forslaget alligevel er så godt, at det fortjener at få et par ord, har jeg tænkt mig at give det det.
Det er jo sådan, at det nu er 7 år siden, at den daværende SRSF-regering sammen med Venstre og Det Konservative Folkeparti valgte at ændre vores offentlighedslov til en mørklægningslov, og det har i virkeligheden siden dengang været en plet på vores folkestyre og på vores ønske om at have et åbent samfund.
Folketinget valgte simpelt hen at skærme regeringen af imod sine egne borgere.
De seneste 7 år har vi igen og igen forsøgt at gøre op med denne mørklægningslov, sådan at der kunne være mere åbenhed for borgerne, sådan at der kunne være mere åbenhed for journalister, sådan at der kunne være mere åbenhed for organisationerne, sådan at der kunne være mere åbenhed for virksomhederne, men desværre har det været uden held.
Men det går fremad.
I dag er det vel kun Venstre og Socialdemokraterne, der er imod, så måske er der håb.
I disse coronatider kan vi jo se, at der er givet større magt til regeringen end vel nogen sinde før i fredstid, og det har jo også gjort, at nogle af dem, der normalt ikke er så optaget af åbenhed, pludselig er blevet mere optaget af åbenhed.
Ja, jeg har sågar set, at Venstre er blevet medunderskriver af et åbenhedsmanifest, så håb er der måske.
Det er jo bedre med en omvendt synder.
Det er dejligt at se, at Venstre med forsinkelse nu går ind for mere åbenhed, og jeg kan kun appellere til det store liberale parti om at presse regeringen i denne sag.
Har vi Venstre med os, har vi åbenheden gennemført.
Vi skal have en ægte offentlighedslov igen.
Åbenhed bør efter min mening være en fælles mærkesag for alle os i det danske folkestyre.
For mig og partiet Fremad er det i hvert fald en hjertesag.
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-06-11:
Men vi ser jo desværre bare lgbti-personer blive forfulgt i en række lande, og det bliver rejst i internationale fora, og det bliver også rejst her i Folketinget.
Og jeg synes egentlig, det ville være rart at høre Dansk Folkeparti også bakke op omkring den kritik, der er af Rusland og også af Polen og Ungarn, når vi ser den her forfølgelse, og ikke kun slå ned på det, når det passer ind i en diskurs, men faktisk være lidt principiel omkring det her.
For vi ser folk blive forfulgt på grund af deres seksuelle orientering, deres kønsidentitet eller kønsudtryk i rigtig mange lande.
Det er desværre stigende, og der er behov for principiel stillingtagen i Folketinget også.
Søren Espersen (DF), 2020-06-11:
Jeg kan sige, at selvfølgelig mener vi, at det enkelte land selv skal afgøre det her, også når man nu er i fuld gang i rigtig mange lande med at undersøge de her forhold, som bestemt er alvorlige.
Vi tolererer ikke i vores parti, at nogen på den måde diskriminerer i forhold til homoseksualitet.
Det gør vi ikke.
Men vi synes, at det enkelte land skal afgøre det.
Og der mener jeg bare: Jeg tror, at Ukraine er sådan surfet forbi – det var det, jeg sagde – vores nethinde, fordi vi har været i fuld gang med, hvad der sker i Polen, og hvad der sker i Ungarn osv. på det felt?
Og så var der også det med jøderne, som jeg nævnte i mit indlæg.
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-06-11:
Mange tak for ordførertalen.
Jeg studsede lidt over, at ordføreren var inde på lgbti-området i Ukraine, og jeg bliver sådan lidt nysgerrig.
For i sidste uge havde vi jo en diskussion her i salen, hvor Dansk Folkepartis ordfører ikke mente, der var særlig grund til at være opmærksom på lgbti-rettigheder i eksempelvis Ungarn.
Og vi har tidligere diskuteret det omkring forfølgelsen af lgbti-personer i Rusland, hvor man også lidt har sagt, at det er op til landene selv at lave deres lovgivning.
Mener Dansk Folkeparti, at det er et særligt område, vi skal være opmærksom på i de internationale organisationer, så vi ikke ser andre medlemslande, hvad end det er i EU, OSCE eller Europarådet, der laver forfølgelse af lgbti-personer?
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-06-11:
Mange tak til udenrigsministeren.
Jeg vil lidt ind på noget af det, jeg var inde på omkring prioriteterne fra dansk side.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre lidt mere respons fra udenrigsministeren omkring det her med, at når vi ser naturressourcer under pres, når vi ser klimaet under pres, så er det også en sikkerhedsrisiko.
Og det var altså noget af det, vi diskuterede i OSCE's parlamentariske forsamling sidste år i Luxembourg, hvor jeg specifikt fulgte det spor: Hvordan arbejder vi også med den grønne dagsorden som en sikkerhedsdagsorden?
Og om det ikke også kunne være noget, man skulle begynde at prioritere mere fra dansk side i det her vigtige samarbejde.
Jeppe Kofod (S), 2020-06-11:
Jeg er helt enig i, at den grønne dagsorden og klimadagsordenen i særdeleshed – begrænsede ressourcer; vandressourcer og andre ting – i den grad er en kilde til konflikt og en vigtig del af en sikkerhedspolitisk dagsorden, også i OSCE, og man har også i det parlamentariske samarbejde, som hr. Rasmus Nordqvist refererer til, jo de her spørgsmål på dagsordenen.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt at have den dagsorden.
Jeg tror bare, at når vi ser på, hvor der virkelig er behov for, at OSCE spiller en klokkeklar rolle, i forhold til den måde, man er skabt på, så er det på de prioriteter, som regeringen har.
Det betyder ikke, at der ikke er andre prioriteter.
Jeg tror bare, det er vigtigt, at vi specielt holder menneskerettigheder oppe, og at det, når vi ser knægtelsen af retsstatsprincipper og demokratiet, der bliver trådt under fode, er virkelig vigtigt, at vi bruger OSCE som et forum til at håndtere det.
Så jeg er ikke uenig med spørgeren.
Det er noget, jeg gerne vil tage med, men jeg synes også, der er nogle andre vigtige prioriteter.
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-06-11:
Tak for svaret, og jeg er egentlig grundlæggende enig.
Men jeg tror bare, det er vigtigt at have den her mere holistiske tilgang til det også og forstå, at menneskerettigheder jo sådan set også er klimaspørgsmål og omvendt.
Og at det er det også, når det kommer til sikkerhed.
Så jeg tror bare, det er vigtigt, at vi i vores internationale samarbejde på tværs af de organisationer, hvor vi er aktive, også husker på den tilgang og ikke tænker for meget i siloer – at vi har klimaet og naturressourcer ovre til siden, mens vi snakker om noget andet – men husker på det som en integreret del af vores internationale arbejde.
Jeppe Kofod (S), 2020-06-11:
Det er jeg helt enig med ordføreren i, så det kan jeg bekræfte.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-06-11:
I Starten af 2020 er Europarådet takket være indsatsen fra bl.a. det danske formandskab for Ministerkomiteen i 2017-2018 i bedre form end længe.
Rusland vendte i juni 2019 efter 5 års fravær tilbage til arbejdet i den parlamentariske forsamling, om end dønningerne og modsætningerne efter krisen med Rusland endnu ikke helt har lagt sig.
Bl.a. Ukraine, Georgien og de tre baltiske lande har været utilfredse med den løsning, der banede vejen for russisk tilbagevenden til arbejdet i den parlamentariske forsamling.
Det er vigtigt, at vi styrker de positive udviklingstendenser i Europarådet, så organisationen har mulighed for at fokusere på demokrati, retsstatsprincipper og menneskerettigheder i de 47 medlemslande, der er.
Det skal styrkes gennem en reform af organisationen.
Det kan bl.a. betyde, at der er opgaver, som skal skæres væk, fordi de bedre udføres i en anden organisation.
Samtidig kan det indebære, at Europarådet skal befatte sig med nye opgaver.
Et eksempel på dette er regulering af kunstig intelligens, hvor Europarådet kan være ideelt placeret til at udvikle nye standarder.
Vi bakker op om Venedigkommissionens arbejde med retsstatssituationen i medlemslandene, som ventes at få lige så stor betydning i de kommende år.
Endvidere vil Danmark i tråd med regeringens udenrigspolitiske prioriteter være aktiv, når det handler om menneskerettighedssituationen i lande som Rusland og Tyrkiet, ligesom Danmark økonomisk yder særlig støtte til Europarådets arbejde i Ukraine vedrørende bl.a. bekæmpelse af korruption.
Hertil kommer, at man fra dansk side i Europarådet vil følge arbejdet på ligestillings-, børne-, handicap-, ungdoms- og torturområdet tæt i opfølgning på bl.a. indsatsen under Danmarks formandskab for Ministerkomiteen.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-11:
Det, der fik mig til at tage ordet, var hr. Martin Lidegaards bemærkninger om, at balancen, i forhold til hvad Menneskerettighedsdomstolen blander sig i, skulle være god nu.
Der vil jeg bare minde hr. Martin Lidegaard om, at der bl.a. er afsagt dom over Danmark i den sag, der hedder Savran, som handler om, at det skulle være tortur at udvise en morder til Tyrkiet, fordi han ikke kan få samme lægelige behandling i Tyrkiet, som han kan få i Danmark.
Jeg synes, det er det glade vanvid at påstå, at Danmark krænker en tyrks menneskerettigheder, en morder, fordi vedkommende altså på grund af sine handlinger udvises til et land, hvor han ikke kan få samme medicinske behandling, som han kan få i Danmark.
Mener hr. Martin Lidegaard, at det er udtryk for, at domstolen har ramt den rette balance?
Jeppe Kofod (S), 2020-06-11:
Det sidste kender jeg ikke noget til, men vil gerne undersøge det og vende tilbage til spørgeren.
Jeg har selv, da jeg var medlem af Folketinget, været valgobservatør adskillige gange uden at skulle underskrive nogen dokumenter.
Det er vigtigt, at det er uafhængige valgobservatører, der selvfølgelig spiller en vigtig rolle i forhold til at sikre, at det er et frit og åbent demokratisk valg, og i øvrigt også laver rapport bagefter.
Jeg synes, det er et vigtigt redskab, vi har.
Så vil jeg bare sige helt grundlæggende, at jeg er af den helt fundamentale overbevisning, at ethvert europæisk land, et demokratisk land, et frit land, selv skal vælge sin egen skæbne.
Det går ikke; det er ikke det Europa, vi kæmper for.
Vi kæmper for et Europa, der respekterer nationalstaterne.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-11:
Jeg synes ikke, det er acceptabelt at komme i en situation, hvor vi i nogle kommuner ser, at det er tilladt, mens det ikke er tilladt i andre kommuner, og at man så som borger i Danmark er afhængig af, hvilken partifarve kommunalbestyrelsen i ens kommune har.
Så nej, det er ikke, når jeg bliver spurgt, en farbar vej, hvis det her problem viser sig at blive større.
Hvis det her viser sig at blive et reelt problem, mener jeg ikke, at der er nogen vej udenom, at vi må skride til lovgivning herindefra.
Men jeg appellerer bare til og håber på, at signalet er modtaget hos rette personer, og at det ikke bliver et problem, som vi kommer til at forholde os til i fremtiden.
Jeppe Kofod (S), 2020-06-11:
Er der noget, den her regering går op i – og som jeg også ved der er bred støtte til i Folketinget – så er det at holde fast i hele dagsordenen omkring Ukraine og de forpligtelser, som Rusland har.
Det er jo klokkeklart.
Jeg sagde det i øvrigt også i mit tidligere indlæg og også til ordføreren.
Rusland skal implementere Minskaftalen.
Det er Rusland, der har ansvaret for det, der er foregået i Ukraine.
Det er ikke Ukraine, der har ansvaret for det.
Det er klokkeklart, og derfor er det noget, som vi sætter højt på dagsordenen.
Fra dansk side har vi et kæmpe engagement med Ukraine netop for at sikre støtte til Ukraine, bl.a. også i forhold til de reformer, som også er nødvendige i Ukraine.
Reformvejen for Ukraine er også den bedste vej til at håndtere Rusland.
Vi kan se, at Rusland – der har spørgeren fuldstændig ret – er en vanskelig aktør i OSCE: den destabiliserende adfærd i Ukraine, ulovlig annektering af Krim, klokkeklare brud på folkeretten, på basale OSCE-principper.
Listen af OSCE-forpligtelser, som Rusland ikke efterlever, er lang, og inden for våbenkontrol, som jeg nævnte til sidst, efterlever Rusland heller ikke reglerne i det såkaldte Wiendokument.
Så jeg tror, det er vigtigt, at Danmark er helt i front, og det er det, som den her regering kæmper for.
Vi synes, det er uacceptabelt.
Det er derfor, vi er med til at fastholde presset på Rusland, indtil de efterlever deres OSCE-forpligtelser.
Og EU's sanktioner – og det er her, hvor der er et godt og konkret redskab mod Rusland – står ved magt, indtil Minskaftalen er fuldt implementeret.
Det er vigtigt, at vi holder dialogen i gang, og det er i øvrigt også vigtigt, at vi har den transatlantiske fælles dialog om, hvordan vi håndterer Rusland, bl.a. med et sanktionsregime.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-06-11:
Jeg er da glad for, at regeringen valgte at fortsætte det støtteprogram til Ukraine, som den tidligere regering iværksatte, for det var jeg jo meget stor fortaler for at man gjorde, og det er jo dejligt, at regeringen fortsætter det.
Nu talte jeg om, hvad man vil gøre af nyt, og der er det, at jeg synes, jeg mangler handling, fordi problemet jo er, at man ikke bare kan blive ved med at sige, at nu fortsætter vi med de nuværende sanktioner.
For det har ingen effekt.
Derfor var mit konkrete spørgsmål: Hvad vil regeringen gøre for, at den her dybfrosne konflikt ikke forbliver dybfrossen, og at vi retter ansvaret hen, hvor ansvaret skal være, nemlig på Rusland?
Så hvad vil man tage af nye skridt for, at vi ikke også næste år kan tale om en dybfrossen konflikt?
Jeppe Kofod (S), 2020-06-11:
Den her regering har udtrykt sig klokkeklart omkring Ruslands ulovlige annektering af Krimhalvøen med en stor og selvfølgelig utvetydig opbakning til, at det har konsekvenser, og til de sanktioner, som vi arbejder på at fastholde og forny, indtil Rusland lever op til sine forpligtelser i Minskaftalen.
Det sanktionsregime er det vigtigste regime.
Vi har også talt varmt for – det bliver en bredere debat – en stærk EU-håndtering af det her og en fælles linje, for det er det, der kan være med til at lægge presset, og det er også der, vi har de økonomiske muskler via sanktioner.
Vi har talt varmt for en transatlantisk linje, hvor USA og Europa står sammen i forhold til sanktioner mod Rusland.
Det er et af de områder, hvor vi i mange år har stået sammen, og det er det, der er vigtigt for at fastholde presset på Rusland.
Men Rusland er ikke nogen nem aktør, og jeg er enig i, at det er utilstedelig adfærd, vi ser.
Søren Espersen (DF), 2020-06-11:
Jeg tror, at min kollega Venstres ordfører har læst den her rapport på en helt anden måde, end jeg har læst den.
Det kan godt ske, det er ham, der har ret, det ved jeg så ikke; det er det givetvis nok.
Men jeg ser den her rapport som udtryk for, at man ønsker en normalisering med Rusland.
Det skinner igennem i hele rapporten, og det påskønner vi i Dansk Folkeparti.
Vi mener altså, at pragmatisme i den her sag er meget, meget vigtigt.
Vi har nu haft de her sanktioner i, jeg ved ikke, om det er 8-10 år efterhånden.
Og skulle man se frem mod en situation – lad os bare være realistiske – hvor der ikke kommer til at ske noget som helst, før Krim er tilbagegivet til Ukraine, så tror jeg altså, vi kommer til at vente i 100 år, uanset hvem der sidder ved magten i Rusland.
Og det kunne vi så godt bestemme, altså at de så har vundet, hvis det er, man siger ja til det, som hr. Michael Aastrup Jensen siger.
Men vi taber også en del på ikke at have et fornuftigt og ordentligt forhold til Rusland og ikke kunne samarbejde med dem på helt normal vis.
Jeppe Kofod (S), 2020-06-11:
Tak til hr. Søren Espersen.
Jeg tror, jeg vil svare meget kort og sige, at i det her særlige tilfælde er jeg enig med hr. Michael Aastrup Jensens læsning af, hvad der skal til.
Søren Espersen (DF), 2020-06-11:
Så vil jeg spørge, om udenrigsministeren kunne forestille sig en situation, hvor det russiske parlament, uanset hvem der sidder i spidsen for det, kunne finde på at diktere, at Krim kommer tilbage til Ukraine.
I øvrigt er der en anden lille detalje i forhold til det her: To af mine kolleger, der har været valgobservatører, fortæller, at man, 6 måneder inden man bliver valgobservatør, skal underskrive en erklæring om, at man ikke har kritiseret det pågældende land, man rejser til.
Ellers får man ikke lov til at være valgobservatør.
Er der noget om det, og er det noget, som Danmark eventuelt kunne forestille sig at ændre på?
Halime Oguz (SF), 2020-06-11:
Ordføreren snakkede om lovgivning, og at andre landes retssystemer ikke rigtig fungerer.
Jeg vil egentlig spørge om, at hvis vi nu får indført i teksten, at det skal være gældende efter dansk lovgivning, vil Enhedslisten så bakke op om beslutningsforslaget?
Rosa Lund (EL), 2020-06-11:
Igen har jeg svært ved at skulle bakke op om noget, der på den måde virker med tilbagevirkende kraft.
Men det er klart, at det da hjælper på det, at det skal være efter dansk lovgivning.
Men jeg synes stadig væk, at der er nogle ubesvarede spørgsmål, f.eks. hvor lang tid efter kriminaliteten skal være begået.
Der er også nogle ubesvarede spørgsmål om, om der egentlig er noget magtfordrejning i det her.
Men for mig at se er det svært at lave lovgivning med tilbagevirkende kraft på den her måde.
Det er mere det, kritikken går på.
Halime Oguz (SF), 2020-06-11:
Jeg vil egentlig gerne høre, om ordføreren kan bakke det her beslutningsforslag, der har tilbagevirkende kraft, hvis det ikke er grundlovsstridigt.
Vi er et venstreorienteret parti, og vi kæmper for kvinders rettigheder.
Rosa Lund (EL), 2020-06-11:
Det er jo, hr. Morten Messerschmidt, fordi jeg ikke mener, at vi kan løse den konkrete sag på den måde, som hr. Morten Messerschmidt foreslår.
Altså, det er jo ikke et spørgsmål om, at vi ikke er interesseret i at løse det, tværtimod.
Det er et spørgsmål om, at vi ikke synes, at det her er løsningen, og det synes jeg egentlig er et meget godt udgangspunkt for en debat, hr. Morten Messerschmidt: At vi alle sammen er interesseret i at løse et problem her.
Jo, det synes jeg helt bestemt, og det er også derfor, jeg i min ordførertale siger, at det her desværre er et eksempel på, at vi er alt for dårlige til at opdage det, når kvinder og andre minoriteter bliver udsat for negativ social kontrol.
Så det synes jeg bestemt vi skal.
Mit hensyn går ikke på en mand, som er dømt i Kurdistan for at have slået sin kone ihjel; det er ikke der, mit hensyn ligger.
Mit hensyn ligger på rettigheder og på de kvinder, som bliver udsat for undertrykkelse.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-11:
Tusind tak.
Jamen jeg skulle egentlig bare sige, at så kan ordføreren bekræfte, at ordføreren ikke er indstillet på at gå ind konkret i den her sag og stoppe en morder i at få penge fra den danske stat.
Rosa Lund (EL), 2020-06-11:
Det, jeg konkret er indstillet på, er, at vi finder en løsning på det her problem, og at vi finder ud af, om vores repatrieringsordning i virkeligheden ikke fungerer for de mennesker, som den skal fungere for.
Det er det, jeg er meget interesseret i, og hvis det kan løse den her konkrete sag, ville jeg synes det var perfekt.
Men jeg er ikke sikker på, at det, der ligger i det her beslutningsforslag, er den rigtige model, og derfor ser vi meget frem til, at regeringen indkalder til forhandlinger om det her.
Og jeg synes, det har været meget tydeligt både i dagspressen og i salen i dag, at regeringen også er interesseret i det, altså at kigge på repatrieringsordningen.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-11:
Så er der en anden ting, jeg godt kunne tænke mig at få bekræftet af Enhedslisten, og det handler sådan set om det her med social kontrol, som der tales så meget om.
Der kan jeg så fortælle ordføreren, at det jo sådan set er islam.
Det vil sige, at i islam ligger der social kontrol, så hvad vil Enhedslisten konkret gøre ved det?
Enhedslisten anerkender jo, at islam er problemet.
Rosa Lund (EL), 2020-06-11:
Jamen jeg synes, at fru Mette Thiesen skal passe på med at lægge andre ord i munden.
Jeg har på intet tidspunkt sagt, at jeg er ligeglad med den her sag, så det vil jeg gerne frabede mig.
I forhold til, hvordan vi stopper den sociale kontrol, synes jeg jo f.eks., at det, vi skal gøre, er at indføre en samtykkebaseret voldtægtslovgivning, som netop giver kvinden ret til sin egen krop, og den lovgivning glæder jeg mig til at se fru Mette Thiesen og Nye Borgerlige bakke op om for at hjælpe kvinder i Danmark.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-11:
Der er masser af ting, det her beslutningsforslag ikke svarer på.
Men der er en ting, som det svarer på, og det er den konkrete sag i Syrien, som vi vil løse, og så derfra også fremadrettet.
Det er præcis det, som fru Rosa Lund ikke kan, når hun nu tilslutter sig regeringen.
For hvis der er en ting, der er sikkert, så er det, at regeringens nølen i den her sag ikke kommer til at løse den konkrete sag.
Så jeg står fuldt ud på mål for, at det her beslutningsforslag er skrevet af undertegnede og dermed hverken er guddommeligt eller på anden måde ufejlbarligt.
Men det er ikke det vigtige.
Og der vælger Enhedslisten at stille sig på den forkerte side i salen.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-11:
Jeg vil bare kvittere for en god tale og for, at ordføreren lægger op til, at vi skal løse det her, sådan at der ikke er flere kvinder, børn eller andre, der kommer i tilsvarende situationer.
Og det er jo noget af det, vi så i fællesskab kan løse i et forhandlingsforløb med henblik på at indføre ny lovgivning.
Halime Oguz (SF), 2020-06-11:
Det var vist bare en kommentar, og den vil jeg bare sige tak for.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-11:
Jeg må indrømme, at jeg synes, at det er meget bekymrende at høre det, hr. Rasmus Stoklund lige har sagt, nemlig at vi kun skal agere i forhold til nye sager.
Det kan selvfølgelig godt være, at loven i den måde, den skal formuleres på, ikke skal handle om den konkrete sag alene – den skal også gælde fremadrettet – men jeg synes da, det er fuldstændig afgørende, at vi også løser den konkrete sag.
Jeg synes, det er bedrøveligt, at hr. Rasmus Stoklund er endt der, at han er så bange for at løse den konkrete sag, at han kun vil tale om fremadrettede sager.
Det, der jo er problemet her – og tak for både den indholdsmæssige og følelsesmæssige del af talen, som jeg syntes var rigtig god – er, at i den konkrete sag står udbetalingen til at ske i løbet af indeværende år, og derfor har vi jo ikke tid til at vente på, at hr. Rasmus Stoklund, og hvem vi ellers har i Socialdemokratiet, så engang til næste år fremsætter et forslag, for så er den konkrete sag ikke løst, som et flertal i Folketinget ønsker.
Halime Oguz (SF), 2020-06-11:
Det er jeg fuldstændig enig med spørgeren i, og som jeg også understregede gang på gang i min tale, handler det her også om retfærdighed for den kvinde og hendes søn, som det er gået ud over.
Og som sagt ser jeg gerne, at vi simpelt hen vender alle sten i lovgivningen – selvfølgelig inden for grundlovens rammer, for det skal jo ikke være grundlovsstridigt – og at vi også går ind og kigger konkret på den her sag.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-11:
Jeg vil bare fuldstændig bekræfte, at det her beslutningsforslag kan vedtages inden for alle grundlovens rammer, og så minde både fru Halime Oguz og dem, der måtte sidde og lytte med fra diverse ministerier, om, at det jo er fuldstændig almindelig praksis, bl.a. inden for skattelovgivningen, at man lader love få gyldighed fra fremsættelsestidspunktet.
Halime Oguz (SF), 2020-06-11:
Så længe det er inden for grundlovens rammer, vil vi i SF i hvert fald presse på for, at det kan lade sig gøre.