runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-14:
Jamen vi har jo et udmærket aftalegrundlag mellem kongeriget Danmark og USA, der faciliterer amerikansk tilstedeværelse, og jeg har i øvrigt glædet mig over, at en stor sten i skoen i vores relation, nemlig hele spørgsmålet om servicekontrakten, er blevet løst.
Jeg noterer mig også, at spørgsmålet om den servicekontrakt er løst på en måde, der jo i sig selv, hvis man aflæser den potentielle volumen, der er i den, sender et signal om et øget amerikansk engagement.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-03-14:
Tak til udenrigsministeren.
Danmark deltager jo også i diverse internationale fora inden for FN og Arktisk Råd, som nu er sat på pause, og mange andre arbejdsgrupper, hvor man bl.a. forsøger at styrke oprindelige folks rettigheder på det ene eller det andet plan.
Udenrigsministeren har også netop selv deltaget i en konference, som EU lavede i Nuuk, og som netop bl.a. handlede om oprindelige folk i arktiske egne.
Derfor kunne vi i Siumut godt tænke os at høre lidt mere om udenrigsministerens syn på, hvad man skal gøre for netop at styrke det oprindelige arktiske folks rettigheder – ikke alene i Grønland, men også generelt.
Det spørger vi også netop ind til nu, for indtil videre er det ikke blevet meget klart anerkendt af udenrigsministeren, at der er noget, der hedder de oprindelige grønlandske inuit eller det oprindelige arktiske folk, idet vi altid indtil videre har hørt, at der er blevet talt om det arktiske folk.
Og med en jurabaggrund ved man også, at der er forskel på at være et anerkendt folkefærd og et oprindeligt folk.
Så det er lidt for at spørge ind til, om udenrigsministeren anerkender, at de grønlandske inuit er et oprindeligt folk inden for det danske kongerige, og derudover også, hvad man vil gøre for at styrke rettighederne for de samme.
Carsten Bach (LA), 2023-03-14:
Jeg er jo glad for, at vi her i Folketinget så kan give udenrigsministeren en mulighed for at sende en lille diplomatisk hilsen til Nuuk.
Det er jo rigtig dejligt.
Tak for det.
Udenrigsministeren taler stadig væk om en ambition om lavspænding osv.
Jeg lyttede mig jo ud fra Venstres ordførers tale tidligere til, at man i udenrigsministerens tidligere parti, Venstre, lidt har smidt, kan man sige, den der naivitet over bord i forhold til at kunne opretholde en lavspænding.
Og udenrigsministeren refererede også til mit eget ordførerindlæg.
Men udenrigsministeren giver også, synes jeg, i svarene til nogle af de andre spørgere her udtryk for, at regeringen måske ikke har nogen ambition om en øget indsats på det arktiske område i forbindelse med det kommende forsvarsforlig.
Nu ved jeg godt, at det her ikke er en forsvarspolitisk redegørelse, men en arktisk redegørelse, men måske kan udenrigsministeren lige sætte en enkelt eller to sætninger yderligere på regeringens ambition i forbindelse med forsvarsforliget og indsatsen i Arktis.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-14:
Jeg vil helst ikke opfattes som naiv, for det er jeg ikke.
Det er også derfor, der er aftalt en arktisk kapacitetspakke.
Ud over den arktiske strategi arbejder vi aktuelt på en udenrigs- og sikkerhedspolitisk strategi, som jeg håber at vi bliver færdige med i maj måned, og som også skal være platform for færdiggørelsen af et forsvarsforlig.
Der er vi selvfølgelig nødt til at forholde os til den virkelige verden, vi lever i, og vi er også nødt til at forholde os til den situation, at der sker en militarisering på russisk side.
Vi skal forholde os realistisk til det, og vi skal tage de skridt, der er nødvendige for at kunne håndtere det uden at komme til at tage et skridt, der i virkeligheden accelererer det.
Det er jo den balance, der skal findes, og den findes i virkeligheden nok bedst i et forhandlingslokale, hvor man også kan tale åbent og ærligt og få indsigt i alle detaljer, som ikke nødvendigvis er offentligt tilgængelige.
Det vil jeg mene.
Det er vores tilgang til det.
Det siger sig selv, at med både klimaforandringerne og afisningen, som gør, at der kommer meget mere aktivitet i Arktis, og den nye geopolitiske situation, så bliver behovet for territorial håndhævelse i hele rigsfællesskabet større, end det var.
Jamen jeg anerkender fuldt ud, at inuit er et oprindeligt folk.
Jeg har så også det syn på det, at der er en grønlandsk befolkning, som består af både det oprindelige folk og andre, der legitimt kan kalde sig grønlændere.
Det er ikke en rigsfællesskabsdebat, vi har nu, men det er klart, at når man f.eks. hører forslag om et inuitregister og tanker om at bruge etnicitet som afsæt for at registrere sin befolkning, så er det i hvert fald noget, der hos mig skaber en eller anden reservation, for der er nogle helt grundlæggende menneskerettigheder, som også skal iagttages, ikke?
Så det kunne jeg godt have lyst til at sige.
Ellers vil jeg sige, at jeg synes, at vores vigtigste bidrag jo er i alle relationer – som fru Aaja Chemnitz sagde det: »Intet om os, uden os« – at sørge for, at det oprindelige folks stemme høres, og at den grønlandske befolkning, som er en del af det danske rigsfællesskab, men med en udstrakt grad af selvstyre og ultimativt jo også retten til på et tidspunkt at bestemme sig for fuldstændig selvstændighed, tages med alle steder, hvor det er relevant, og i øvrigt repræsenterer kongeriget der, hvor vi forfægter interesser, som er entydigt grønlandske.
Carsten Bach (LA), 2023-03-14:
Jeg er sådan set måske lige så utålmodig som udenrigsministeren i forhold til den her arktiske strategi, så vi håber, at der er nogle, der lytter med, for en sådan savner vi.
En anden ting, jeg måske godt vil adressere over for udenrigsministeren, og som godt nok også relaterer sig en smule til det forsvarspolitiske – og det skal jeg selvfølgelig beklage i den her sammenhæng – handler om Grønland og om Arktis og måske regeringens vilje til bedre at kunne facilitetere amerikansk tilstedeværelse i Grønland i fremtiden.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-03-14:
Nej, som jeg ser det, er problemet jo i virkeligheden, at når du først sætter fødderne på europæisk jord, har du retten til at søge om asyl i Europa.
Og hvis du har et beskyttelsesbehov, har du også ret til ophold i Europa.
Dermed bliver kampen for verdens flygtninge at komme derhen, hvor man kan sætte sine fødder på europæisk jord, og det skaber jo incitamentet til menneskesmugling.
Det er det, der gør, at menneskesmuglerne har guldrandede forretninger, og det er også det, der gør, at det vel alene er, hvor succesfulde menneskesmuglerne er i deres arbejde, der afgør, hvor mange asylansøgere der står i Europa.
Og det er derfor, vi er nødt til at få et nyt asylsystem, hvor vi sætter en stopper for den spontane asylansøgning, altså den, hvor man bare flytter sig og sætter fødderne på europæisk jord, og i højere grad tager de flygtninge til Europa, som har det største beskyttelsesbehov.
Det vil både være mere retfærdigt, det vil være mere humant, og det vil give Europa muligheden for at tage ansvar for de flygtninge i verden, som har mest brug for beskyttelse, og ikke dem, som har ressourcerne til at betale en menneskesmugler.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-14:
Jeg har egentlig ikke nogen egne betragtninger på Grønlands vegne.
Altså, det er jo i Grønland, man selv må tage de skridt, man vil, og i det omfang, man tager nogle skridt, må vi jo vurdere de skridt.
Der er jo ikke noget problem i at være et oprindeligt folk og definere sig selv som det.
Der, hvor der kunne være et problem, er, hvis man inden for rammerne af et demokrati ligesom tillægger det at tilhøre et oprindeligt folk noget op imod andre, der har menneskerettigheder i det pågældende samfund, altså at man tillægger sig selv nogle særlige muligheder eller afgrænser nogle andres, ikke?
Men det overlader jeg fuldstændig trygt til en debat i Grønland, og i det omfang, man konkluderer på den på en måde, som skulle rumme problemer, så vil vi selvfølgelig løfte en hånd og stille nogle spørgsmål.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-14:
Tak for det.
Og tak for ordførerens tale.
Jeg blev rigtig glad for at høre det her med klima før kapital som en del af indledningen.
Men mit spørgsmål går i virkeligheden på det sidste, ordføreren sagde omkring migration, altså at det asylsystem, som er brast sammen – det tror jeg vi alle sammen kan være enige om; det fungerer ikke efter hensigten – skaber incitamenter til menneskesmugling i stedet for at beskytte de allersvageste.
Så mit spørgsmål til ordføreren er: Er det ikke korrekt, at incitamenter til menneskesmugling er afhængige af, at mennesker er villige til at betale for at kunne flytte sig derfra, hvor de er født, og hen et andet sted, mere end at det er systemet som sådan, der skaber incitamenterne?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-14:
Det er jeg helt enig i, og det er også derfor, vi desperat har brug for at få en arktisk strategi, som er forhandlet frem i et samarbejde mellem de tre hovedstæder i rigsfællesskabet.
Det er også derfor, jeg gerne lige vil bruge lejligheden her igen til at sende et venligt ment signal til Nuuk om, at det ikke ville gøre noget, hvis man inden alt for længe fik processet sig færdig i det grønlandske parlament.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-14:
Tak for det.
Er det ikke korrekt, at det asylsystem, som eksisterer, faktisk er sat i verden for at beskytte de allersvageste og de udsatte, og at en af de måder, man håndterede det, at det ikke fungerer, på, var, at man modtog flere kvoteflygtninge?
Og vil Danmark, vil Socialdemokraterne, vil regeringen i virkeligheden arbejde for, at man i EU, samtidig med at man måske arbejder på at ændre asylsystemet, så også gør sin pligt som stærke EU-lande og modtager flere kvoteflygtninge, end man gør for nuværende?
Sjúrður Skaale (JF), 2023-03-14:
Fornemt, tak for det.
Det skrev den berømte taler og politiker Cicero til en ven i nød for 2.100 år siden, og politikkens grundregler er ikke ændret siden.
Dengang var krig en meget direkte forlængelse af politikken, og det er den stadig væk, og vi må stadig forberede os på det værste, samtidig med at vi håber det bedste i forbindelse med tragedien i Ukraine.
Men håbet har desværre ikke meget muld at fæstne sine rødder i i disse dage.
Ruslands militære oprustning langs landets meget lange, vidtstrakte og enorme arktiske kystlinje giver os al grund til at forberede os på det værste – på mere krig, direkte sagt – for at sikre freden.
For selv om Ruslands militære udbygning, som det fremgår af den foreliggende redegørelse, primært er af defensiv karakter, er der i stigende grad elementer, der kan anvendes i offensive operationer, og de sidste års handlinger og retorik fra Putins side gør naiv tænkning og handling direkte farlig.
Det er baggrunden for, at der skal laves store investeringer i forsvaret i de kommende år.
Danmark, og i den her sammenhæng betyder det også Færøerne og Grønland, må yde et større bidrag til forsvaret af Vesten.
For at sikre, at fortidens fejl, hvor beslutninger af denne art blev truffet uden om Færøerne, ikke gentages, og at Danmarks umiddelbare nærområde i Østersøen ikke bliver det altoverskyggende fokus og Nordatlanten negligeres, har vi anmodet om reel inddragelse i forhandlingerne om forsvarsforliget, der forestår.
Det har vi fået ja til, og det står direkte i regeringsgrundlaget.
Tak for det.
Man skal altid fokusere på én sag, så det giver lidt genlyd, så for at tage en konkret sag op synes jeg, at den foreslåede levetidsforlængelse af Thetisskibene, som bl.a. patruljerer ved Færøerne, er et udtryk for den omtalte negligering af Nordatlanten.
Thetisklassen er forsvarets ældste skibe.
De patruljerer og suverænitetshåndhæver i kongerigets barskeste farvande, og en levetidsforlængelse modsvarer ikke behovet i det ændrede sikkerhedsklima i Nordatlanten.
Det siger alle eksperter også.
At fortsætte med samme isenkram mange år endnu forringer mulighederne for at have et tilfredsstillende overblik i området og for at agere effektivt ved pludseligt opståede civile eller militære kriser.
Overordnet kræver klimaændringerne og den deraf følgende maritime tilgængelighed og Ruslands ageren, at Danmarks udenrigs- og forsvarspolitik i langt højere grad orienterer sig mod nord.
Hvis det kun er Østersøen, der lukkes, vil de ubudne gæster komme ind ad bagdøren.
De vil betragte det som et åbent hus.
Det er også baggrunden for den øgede amerikanske tilstedeværelse i området.
Hvis ikke begge døre kommer under skærpet opsyn, vil huset betragtes som åbent.
Varslingsradaren, der vil blive opsat om måske 5 år, er ikke nok.
Når vi taler om arktisk politik, er det desværre, desværre i meget høj grad sikkerheds- og forsvarspolitik, vi taler om.
Vi skal håbe, sagde Cicero også, og vi skal bygge vores politik på håbet, så snart der er noget at bygge på, men i øjeblikket blafrer den store, fine ambition om lavspænding desværre lidt i vinden.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-03-14:
Jeg vil bare sige, at jeg synes, at du har en rigtig god pointe om de her naturressourcer, altså hvorvidt der er en konsistent politik hele vejen rundt, men man skal også bare forstå, at det jo skyldes, at vi ikke er lykkedes med at have et bæredygtigt forbrug af vores ressourcer.
Og så er det vel sådan, at der ligesom fra nogles side er et ønske om at sige, at vi ikke behøver at begå de samme fejl igen og igen.
Men så tænker jeg jo så bare, at det, der måske så kan være svaret, er: Enten skal det være sådan, at der er nogle, der skal kompenseres for ikke at skulle bruge de ressourcer, eller også skulle man føre en konsistent politik, hvor man passer på naturen alle steder, altså hvor man både opfordrer andre til det, men også gør det herhjemme.
Sjúrður Skaale (JF), 2023-03-14:
Om man skulle kompenseres, ved jeg ikke, men det kan lade sig gøre at udnytte sine ressourcer bæredygtigt.
Der har jo været fiskeri i hundredvis og atter hundredvis af år.
Men det kan heldigvis reguleres, og med de satellitsystemer, vi har i dag, kan det også reguleres rimelig godt.
Det giver jo ikke helt mening.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-03-14:
Tak for svaret, og det her er nok også primært en kommentar fra min side.
Der er ingen tvivl om, at vi i hvert fald er nødt til at se på forskellige fora, hvor man kan gøre noget fremadrettet, og der er ingen tvivl om, at med krigen i Ukraine er samarbejdet med Rusland udelukket, som tingene er lige nu.
Men vi er nødt til at være de par skridt foran, og særlig når det er Danmark, der har det kommende formandskab i 2025, hvilket er relativt sådan lige rundt om hjørnet.
Så det er i hvert fald noget med at tænke klogt i fællesskab, tænker jeg, mellem Grønland, Danmark og Færøerne.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-03-14:
Så vi er jo sådan set alle sammen enige om det.
Og der var der en af ordførerne, der tidligere snakkede om det der med, at vi ligesom ikke skulle snakke med Rusland, fordi det var de onde.
Men på en eller anden måde tænker jeg også bare: Hvad er den diplomatiske linje, som du ser det?
Kan man ligesom sige, at det jo fra et diplomatisk perspektiv handler om, at man snakker med alle – både venner og uvenner?
Selv under den kolde krig havde man jo forskellige relationer på tværs af Vesten og Sovjetunionen.
Er det egentlig ikke ved at invitere dem ind trods Ukrainekrigen og konstatere, at vi faktisk bliver nødt til at snakke og findes fælles løsninger, og det kan vi godt, uagtet at vi andre steder bogstavelig talt er i krig?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-14:
Tak for det.
Hvis man har en ambition om at fastholde Arktis som lavspændingsområde – og det har vi – så skal man jo i hvert fald være meget varsom med at opskalere og militarisere.
Men det skal jo balanceres ligesom alt andet her i livet, og det er det, der gør livet så spændende og så vanskeligt at leve.
Det skal balanceres, for vi skal jo ikke være naive.
Og det er klart, at når vi ser en form for militær opbygning fra russisk side, selv om den primært har defensiv karakter, men i stigende grad også har offensive elementer, så skal vi jo balancere det.
Det er jo det, vi har gjort med den her kapacitetspakke.
Og det bør jo også – og flere ordførere har også været inde på det, selv om det ikke er en egentlig forsvarspolitisk debat, vi har her i dag – være et element, når man om kort tid skal diskutere et nyt 10-årigt forsvarsforlig i Danmark, hvordan vi sørger for at have så meget territorial kontrol og så meget overblik over hele riget, og dermed Arktis, at vi kan følge med i og om nødvendigt respondere på et trusselsbillede.
Det skal vi.
Det, vi bare skal passe på med, er ikke at tage så store og voldsomme skridt, at det i sig selv ligesom eskalerer situationen.
Det er jo også i det lys, at arbejdet i Arktisk Råd er sat på pause – altså frem for det, der kunne være alternativet, og som jeg næsten kunne høre antydningsvis hos en enkelt ordfører, altså at man skulle konstatere, at det aldrig nogen sinde kan blive til noget mere, og så lukker vi det ned.
Og så har vi altså i virkeligheden delt det arktiske i to, nemlig de arktiske stater, de syv ligesindede, og så Rusland på den anden side.
Det vil jeg advare imod.
Og det er jo derfor, der er den lillebitte åbning i forhold til også fortsat at have en dialog med Rusland.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-03-14:
Men det er vigtigt, at vi har flere spor her, og at vi selvfølgelig ikke er naive, men omvendt heller ikke undgår ligesom at fastholde de der relationer, hvad der jo kan gøre, at man tolker situationen forskelligt.
Men tak for svaret.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-14:
Det sidste er jeg meget enig i, og specielt er det vigtigt at undgå, at man, i hvert fald hvis man tolker situationen forskelligt, ikke baserer sig på misforståelser eller manglende indblik.
Og det er jo bl.a. derfor, at en del af den arktiske kapacitetspakke præcis har det der sigte.
Sjúrður Skaale (JF), 2023-03-14:
Tak for det.
Jeg er meget enig i ministerens sådan pragmatiske, åbne tilgang – altså, man kan jo sagtens sige, at man skal holde Rusland ud i strakt arm diplomatisk set, men geografien kan man ikke holde ud i strakt arm; den er der, og den forsvinder aldrig.
Derfor bliver Rusland en spiller før eller siden, og det må man også her holde sig for øje.
Så her er jeg fuldstændig enig i regeringens linje.
Jeg vil gerne spørge om den arktiske strategi.
Nu sagde ministeren, at der ikke er nogen arktisk strategi for riget.
Kan ministeren åbne lidt op for, hvorfor det er således?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-14:
Altså, når der ikke er en arktisk strategi, er det, fordi den arktiske strategi, der var, var tidsbestemt, og den er udløbet.
Det rokker ikke ved, at det igennem efterhånden et par år har været en ambition at få en ny formuleret arktisk strategi.
Og der var jo også i den sidste folketingsperiode et arbejde, som bl.a. betød, hvilket jeg synes var meget spændende, at der var en række parlamentarikermøder – det var i de glade coronadage, så det var digitalt – på tværs af de tre dele af rigsfællesskabet.
Der har så været et ønske, ikke mindst i Grønland, om, at man fra Grønlands side ligesom formulerede sit eget holistiske bud på det her som et afsæt for, at vi så kunne løfte det ind og med afsæt i det formulerede en arktisk strategi for hele kongeriget.
Og det arbejde er ikke færdigt.
Det har jeg haft lejlighed til at diskutere med Motzfeldt, min grønlandske kollega, nogle gange, og jeg forstår, at det er et arbejde, der har stor prioritet i naalakkersuisut, og derfor håber jeg også, at vi i løbet af meget kort tid kommer dertil, hvor der ligger det bidrag og vi så kan komme i mål.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-03-14:
Mange tak, og også tak til udenrigsministeren for ordene.
Fra IA's side sætter vi også meget stor lid til, at udenrigsministeren – også med den forståelse for Grønland og Færøerne, som udenrigsministeren har qua sin baggrund – netop kan være med til at sætte Arktis på dagsordenen, også internationalt.
I forhold til Arktisk Råd er det også vigtigt altid at være et par skridt foran og forholde sig til, hvad vi gør i forhold til Rusland, når krigen i Ukraine er ovre.
Og jeg hører også, at der er en bred konsensus om, at Rusland også skal være med i Arktisk Råd fremadrettet – også når jeg hører internationale debatter omkring det.
Til debatten i Japan kom vi jo fra Grønland og fra Arktis og sagde: Intet om os uden os.
Så var der nogle, der stillede et ret klogt spørgsmål, som handlede om, at vi jo nu taler om Rusland, men at vi taler om dem uden dem, og om man egentlig på en eller anden måde burde have en dialog med dem.
Der er jo mange forskellige niveauer, for der er både noget parlamentarisk på ministerplan, på folketingsmedlemsplan eller parlamentarikerplan, men der er også alle forskerne, der er ngo'erne, der er people to people-initiativerne.
Så det er interessant at se på, om man kunne arbejde med det her på en lidt anderledes måde, og det kunne jeg godt tænke mig at høre udenrigsministeren forholde sig til.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-14:
Jeg tror altså, eller jeg tror ikke, jeg ved , at vi for nærværende er nødt til at konstatere, at Rusland fører en ulovlig angrebskrig i vores egen baghave i Ukraine, direkte op imod FN-charteret, og det har altså sat dem uden for det gode selskab.
Så kan man håbe, der kommer en anden tid, og det er ikke endnu, hvor man kan genoptage en egentlig dialog med dem.
I forhold til det arktiske tror jeg, at den kloge position er at sørge for at agere, så den enorme konflikt, der er i Ukraine, ikke pludselig sætter sig og repeteres i Arktis.
Og det er jo derfor, jeg tror, man skal gebærde sig med stor klogskab, komme med kloge modsvar i forhold til at sikre territorialhåndhævelse uden ligesom at eskalere en konflikt, der gør det legitimt i Kremls egne øjne at militarisere yderligere.
Jeg tror, man skal finde andre fora, f.eks. ICC, hvor jeg ved, at man med en betydelig sværhedsgrad også opretholder en dialog med den arktiske befolkning i Rusland – det synes jeg er vigtigt.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-03-14:
Jeg synes, det er et rigtig godt spørgsmål, for jeg synes, at de to diskussioner netop er sammenhængende.
Altså, hvis man først får sat en stopper for den spontane asylansøgning, åbner det også op for, at man kan tage flere kvoteflygtninge og dermed også tage de flygtninge, der faktisk har det største beskyttelsesbehov.
For det er jo ikke nødvendigvis dem, der står på europæisk jord i dag.
En rigtig stor del af dem, der står i Europa i dag, har i virkeligheden ikke et beskyttelsesbehov og har ikke ret til asyl, men er migranter.
Men kunne man sætte en stopper for den trafik, ville det jo netop åbne op for, at man ville kunne tage flere kvoteflygtninge – gerne i en solidarisk fordeling mellem de europæiske lande.
Marianne Bigum (SF), 2023-03-14:
Mange tak.
Jeg vil lige følge op på den her debat.
Det, jeg ikke hørte ordføreren sige noget om, var behovet for udviklingspolitik.
Som det fremgår af ordførerens tale, flygter folk, på grund af at vi har et asylsystem i Europa, men er ordføreren enig i, at folk flygter af andre årsager, f.eks. fordi der er tørke, der ikke er mad, der ikke er fremtidsmuligheder eller jobs eller uddannelse, og at folk ikke flygter for sjov?
Jan E. Jørgensen (V), 2023-03-14:
Man skal da ikke have sin debut på Folketingets talerstol uden at få stillet spørgsmål.
Det ville næsten være tarveligt.
Tak for en rigtig fin tale.
Velkommen i dette fine Ting, hvor vi træffer store beslutninger.
Med hensyn til store beslutninger var det ikke en stor beslutning at læse Simon Emil Ammitzbøll-Billes bog, men i bogen står der noget om store beslutninger, og en af dem var dengang, hvor Liberal Alliance anbefalede befolkningen at stemme nej til en ophævelse af retsforbeholdet og i stedet for at indføre en tilvalgsordning.
Hvor står Liberal Alliance henne i dag?
Deler man sin forhenværende partifælle Simon Emil Ammitzbøll-Billes konklusion om, at det var en fejl, at man gik ud og anbefalede et nej?
Alexander Ryle (LA), 2023-03-14:
Tak for spørgsmålet.
Men jeg kan sige så meget, at vi står det samme sted i dag, som vi gjorde dengang, nemlig at vi mener, at det er fornuftigt med et retsforbehold.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-03-14:
Det er jeg rigtig ked af at høre, og jeg vil anbefale at læse bogen rigtig grundigt, for han kommer med nogle virkelig gode argumenter for, hvorfor det ikke var så smart, at Liberal Alliance indtog det standpunkt dengang.