runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2017-11-14:
Tak for det.
Altså, én ting er, at man ikke synes, at der skal tillades falkejagt, og det er jo fair nok.
Men et af argumenterne var, at man ikke kunne være sikker på, om rovfugle angreb fredede arter.
Altså, rovfuglene er på vej tilbage i Danmark, og jeg går ikke ud fra, at hr. Christian Poll synes, at de skal væk.
Og nej, selvfølgelig ved vi ikke, hvem de vilde fugle angriber, men en falkoner træner jo sin fugl til at gøre noget bestemt.
Det er jo det, der er hele pointen med det her.
Så den forstod jeg ikke lige.
Men det kan være, at det kan blive uddybet.
Så er der et andet spørgsmål, og det er i forhold til buejagt.
Vi har for lidt viden.
Men der var jo netop, som jeg i hvert fald beskrev i min indledende tale, et forsøg fra 1992 til 1997, hvor man lavede en vurdering, og hvor man så i 1999 gav tilladelse til at have den form for jagt, vi har nu.
Nu laver vi så et nyt forsøg.
For at få mere viden er man vel nødt til at lave forsøg?
Det er jo helt i orden, at man har en bekymring i forhold til det.
Det er jo netop også derfor, at man, når man vil lave det her forsøg med buejagt på større dyr, skal kigge efter, at det foregår på en ordentlig måde, og at ministeren så også får en bemyndigelse til at stoppe forsøget øjeblikkeligt, hvis man mener, der er noget utilsigtet.
I forhold til det her med rovfugle, der angriber fredede arter, vil jeg bare sige, at en falkoner med en rovfugl på lige vilkår med en jæger skal overholde jagttider og jagtregler osv.
Det skal man altså også overholde der, og det står også indskrevet i loven.
Christian Poll (ALT), 2017-11-14:
Vi siger nej til jagt med rovfugle, fordi det i forhold til fuglenes velfærd kan være betænkeligt, som flere høringsparter fremhæver, og fordi risikoen for faunaforurening og ulovlig indfangning af rovfugle stiger.
Der er desuden ikke sikkerhed for, at jagtfuglene ikke angriber beskyttede arter, og endelig er der en vis grad af fejlangreb, som efterlader byttedyr til en langsom død.
Vi siger nej til den generelle justering af reglerne for jagt, fordi den ikke vil løse det beskrevne problem.
I Vildtforvaltningsrådet er det således kun jægerne, der mener, at ændringerne vil gøre det; resten af medlemmerne mener, at der skal en anden model til, hvis man vil sikre bl.a. en større andel af ældre hjorte, større afskydning af kalve samt mindre trofæjagt.
Vi siger også nej til buejagt, fordi de ramte dyr sandsynligvis dør langsommere.
Både Det Dyreetiske Råd og Dyrenes Beskyttelse og flere andre anfører, at der mangler viden, og jeg kunne da godt tænke mig at vide, om der findes viden fra andre lande, hvor buejagt har været tilladt længe.
Hvis det kan påvises, at buejagt dræber dyrene lige så hurtigt som riffeljagt, så vil Alternativet nok være positivt stemt over for denne jagtform, men det må vi jo se. Endelig siger vi nej til lempelser af byggeri inden for skovbyggelinjen, fordi skovene skal have mere plads og mindre forstyrrelse.
Det bemærkes af Naturfredningsforeningen, at lempelserne kan være på kant med habitatdirektivets krav om, at der skal ske en vurdering af byggeriets konsekvenser for bilag 4-arter og Natura 2000-områder, som ellers reguleres i naturbeskyttelseslovens § 29 a, men nu flyttes til byggesagsbehandlingen, hvor denne ekspertise ikke findes.
Mai Mercado (KF), 2017-11-15:
Om der findes midler, afhænger jo af finanslovsforhandlingerne.
Som sagt har det for mig også været en svær prioritering, men det er også afgørende for mig, at mennesker med et hørehandicap fortsat har adgang til tegnsprogstolket indhold på DR, og det er mit helt klare indtryk, at der ikke er grund til at skamme sig over de tegnsprogstolkede udsendelser, som Danmarks Radio udsender.
Mattias Tesfaye (S), 2017-11-15:
Hvordan vil ministeren forhindre plyndring af og hærværk på gravsteder, hvilket man den seneste tid har set eksempler på både på Hellerup Kirkegård og Den Muslimske Gravplads i Brøndby?
Henrik Brodersen (DF), 2017-11-15:
Hvad er ministerens holdning til, at et så nedladende ord som »grønlænderstiv« nu er optaget i den officielle danske ordbog?
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-11-15:
Det er jo altid en fortolkning, om man lever op til handicapkonventionen; efter min opfattelse gør man det ikke ved at fjerne adgangen til udsendelser med modersmål.
Men jeg vil godt lige her til sidst belyse, hvad det er for en gruppe borgere, man særlig rammer, for jeg er ikke helt sikker på, at ministeren og jeg er helt enige om, at mennesker med handicap jo ikke er en bestemt mennesketype, men er lige så forskellige som alle andre, og vi ved jo fra de undersøgelser, der er lavet af Danske Døves Landsforbund, at der er meget stor forskel på, hvordan det rammer vores døve medborgere.
Jeg vil derfor spørge ministeren, om ministeren, også i lyset af hvem man nu rammer ganske særligt hårdt, ikke vil overveje, om der alligevel her i elvte time kan findes midler, sådan at vi kan bevare Døvefilm.
Mette Bock (LA), 2017-11-15:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne sige, at jeg tager meget, meget kraftig afstand fra brugen af ordet, som jo selvfølgelig helt indlysende er sårende, generaliserende og fordomsfuldt i forhold til grønlændere.
Jeg synes faktisk også, at omtalen af ordet ripper op i nogle af de sår, som præger og har præget den dansk-grønlandske historie.
Der har været vanskelige vilkår for grønlændere, som har været i Danmark, og der er stadig mange fordomme, som man støder på, hvis man er grønlænder.
I dele af pressen har der så hersket den misforståelse, at optagelsen af ordet i Den Danske Ordbog skulle være en form for blåstempling af, at man bruger det her ord, og det er der faktisk ikke tale om.
Det er en selvejende institution, som Kulturministeriet yder et driftstilskud til, og herunder også til ordbogsarbejdet, men Kulturministeriet har altså ikke nogen indflydelse på, hvordan selskabet tilrettelægger sit arbejde.
Ordbogen har heller ikke på den måde status af at være sådan en officiel dansk ordbog, men den er den mest benyttede betydningsordbog over moderne dansk, og derfor har optagelsen af ordet selvfølgelig vakt opsigt.
Jeg oplever, synes jeg, selv heldigvis, at den slags meget nedladende og fordomsfulde og kollektiviserende tale om vores grønlandske medborgere hører fortiden til, og derfor ærgrer jeg mig personligt endnu mere over, at ordet er kommet med.
Men når det er sagt, synes jeg, at vi skal bruge lejligheden til netop at gøre opmærksom på, at vi ikke ser ned på grønlændere, og at vi ikke er fordomsfulde og uvidende, og det synes jeg faktisk er væsentligt at holde fast i.
Men det er altså en kendsgerning, at når man optager ordet i ordbogen, så er det ikke et udtryk for, at man bør bruge det.
Det er et udtryk for, at man fra redaktionens side konstaterer, at det er et ord, der bliver brugt, og at man så forklarer betydningen.
Henrik Brodersen (DF), 2017-11-15:
Man kan sige, at jeg hverken tror, at ministeren eller jeg slipper godt fra at stå her og skulle holde moralprædikener om, hvad der er rigtigt eller ej.
Sproget udvikler sig, og ministeren er jo minister for ordet og sproget, og hermed er det jo også vigtigt, at man har et sted, hvor man så kan slå de ord op, man vil skrive, hvis man er i tvivl om, hvordan de skal staves.
Det mener jeg er det helt grundlæggende formål med at have en ordbog, og ordet er jo heller ikke nyt.
Det har jo også tidligere været i det, man kaldte begrebsordbogen.
Så når det kommer frem her, er det jo, kan man sige, fordi det har været brugt mange gange nok.
Så kan det blive optaget.
Jeg tror, det er godt 1.400 ord, der er blevet optaget den her gang.
Men jeg synes måske, der er noget principielt i, at ordbogen skal bruges til at bevare sproget frem for at lave sådan nogle tiltag som at optage sådan en type ord her.
Tak formand, og tak til ministeren.
Hvad er ministerens holdning til, at et så nedladende ord som »grønlænderstiv« nu er optaget i den officielle danske ordbog?
Mai Mercado (KF), 2017-11-15:
Bare for at tage tråden op fra sidst vil jeg sige, at ja, der er forskel, men jeg mener, at vi lever op til konventionen.
Og hvad angår DR's public service-forpligtelser, skal DR jo tilbyde to tegnsprogstolkede nyhedsudsendelser på hverdage og en i weekenden.
I tidsrummet 19.30-21.00 skal DR genudsende disse tegnsprogstolkede nyhedsudsendelser, de skal tegnsprogstolke alle valg og tilstræber også, at transmissioner af begivenheder af stor samfundsmæssig interesse bliver tegnsprogstolket.
Det synes jeg faktisk godt vi kan være bekendt, og jeg synes sådan set, at vi med den public service-forpligtelse har taget hånd om, at der også er et udbud af nyheder til mennesker med et hørehandicap.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-11-15:
Der er den store forskel, at det ene er borgernes modersmål, mens det andet ikke er det, og det er jo fundamentalt for os alle, at vi er i stand til at kommunikere på vores modersmål.
Det fremgår jo åbenlyst for enhver, at Døvefilm ikke er levedygtigt, hvis man fjerner det statstilskud, der er på 7,2 mio. kr.
Døvefilm har varslet opsigelse af samtlige 22 ansatte, og dermed kan man sige, at man de facto lukker Døvefilm ved at fjerne statstilskuddet, og dermed fjerner man døve borgeres ret til at se tv-udsendelser på deres modersmål.
Mai Mercado (KF), 2017-11-15:
Jeg får endda lyst til faktisk at tilføje, at det jo var Det Konservative Folkeparti og daværende folketingsmedlem hr. Lars Barfoed, som sådan set bragte forslaget ind og fik det vedtaget.
I forhold til handicapkonventionen kan jeg sige, at den jo binder medlemslandene til løbende både at udvikle og fremme beskyttelse af mennesker med handicap.
Og hvordan det bedst sker, er jo sådan set op til det enkelte medlemsland at vurdere inden for konventionens rammer.
Tegnsprog og døvekultur støttes jo på mange måder.
Eksempelvis er Dansk Tegnsprogsråd blevet nedsat for at varetage spørgsmål vedrørende dansk tegnsprog.
Og DR er jo som nævnt forpligtet via deres public service-kontrakt til også at sende tegnsprogstolket indhold, således at mennesker med hørehandicap har adgang til både tegnsprogstolkede nyhedsudsendelser og andre udsendelser som eksempelvis dokumentarudsendelser.
Så det er min vurdering, at Danmark sådan set lever op til kravene i handicapkonventionen om at anerkende og støtte mennesker med hørehandicaps særlige kulturelle og sproglige identitet.
Er der så forskel?
Ja, selvfølgelig er der forskel.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-11-15:
Djævelen kan jo ligge i detaljen, og det her er måske mere end en detalje.
Jeg noterede mig jo, at ministeren sagde tegnsprogstolkede udsendelser, og det er jo det, der er hele problemstillingen her.
Det afgørende i sagen er for mig at se, at det er regeringens holdning, at det ikke længere skal være muligt for døve borgere at se tegnsprogsproducerede programmer.
Jeg synes, det er blevet meget tydeligt.
Nogle var måske bekendt med det i forvejen.
Jeg tror, at det for mange er en ny erkendelse, at der er meget stor forskel på det at have tegnsprogsproducerede udsendelser og det at have tegnsprogstolkede udsendelser.
Jeg vil derfor godt høre ministeren: Vil det ikke være et tilbageskridt i forhold til Folketingets beslutning om anerkendelse af tegnsprog som døve borgeres modersmål, hvis vi nu igen reducerer tegnsproget til at være et hjælpemiddel til oversættelse af de hørendes sprog frem for et selvstændigt sprog?
Og jeg vil også godt høre et helt klart svar fra ministeren: Mener ministeren ikke, at der påhviler regeringen et ansvar for at sikre, at det fortsat skal være muligt for døve at se tv-udsendelser, der er tegnsprogsproducerede?
Mai Mercado (KF), 2017-11-15:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil starte med at sige, at jeg er meget optaget af, at mennesker med handicap kan deltage i samfundet på lige fod med andre.
Og her er medieadgang vigtigt.
Det har derfor været afgørende for mig, at adgangen til indhold formidlet på tegnsprog ikke står og falder med produktionsselskabet Døvefilm.
Uanset om Døvefilm består, vil mennesker med hørehandicap også fremover kunne se tegnsprogstolkede udsendelser på Danmarks Radio.
Det er Danmarks Radio kontraktligt forpligtet til, og det er i det lys, at regeringens forslag om at omprioritere støtten til Døvefilm skal ses.
Når det er sagt, vil jeg også gerne sige åbent, at det har været en rigtig svær beslutning, også selv om det kun – i gåseøjne – var en besparelse på 7 mio. kr., fordi Døvefilms udsendelser har en særlig værdi for mange med hørehandicap, fordi de er produceret på tegnsprog.
Men i regeringen har vi været igennem en hård prioriteringsproces, inden vi har lagt vores forslag til næste års finanslov frem, og vi skal jo også have råd til nye, vigtige initiativer.
Derfor har vi valgt at prioritere, som vi gør her i dag.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-11-15:
Tak for det.
Når ministeren i sit skriftlige svar på spørgsmål 542, der er stillet i forbindelse med den varslede lukning af Døvefilm, erkender, at programmer produceret på tegnsprog som modersmål vil indeholde sproglige nuancer, der ikke i samme grad vil være til stede i en tegnsprogstolket produktion, finder ministeren så ikke, at døve skal have ret til adgang til tegnsprogsproducerede programmer på de danske public service-kanaler?
Mette Bock (LA), 2017-11-15:
Men sproget er jo dynamisk, forstået på den måde, at vi jo alle sammen ved, at hvis vi hører lydoptagelser fra radioen fra 1950'erne, så kan vi høre, at sproget har udviklet sig, og derfor er en ordbog som den her jo mere en registrerende ting, end det er et spørgsmål om at sige, at det her er noget, man bør bruge eller ikke bør bruge.
Det er jo den præmis, ordbogen er lavet på, og igen må jeg understrege, at det jo ikke sådan er det danske folks officielle ordbog.
Altså, det ligger der, hvor det gør, og det er ikke noget, som vi har direkte indflydelse på, og det synes jeg sådan set heller ikke at vi skal have.
Men når det så er sagt, vil jeg bare gerne sige på egne vegne, at det altid gør ondt, når man taler nedsættende og kollektiviserende om folk, også på den her måde, og her taler vi jo altså om grønlændere, som vi har en tæt og lang historie sammen med.
Jan Erik Messmann (DF), 2017-11-15:
Er ministeren enig i, at det er uretfærdigt, at udenlandske studerende kan slippe for at tilbagebetale SU-gæld ved at rejse ud af landet, fordi der er et »hul« i EU-reglerne, mens danske studerende skal betale deres SU-gæld tilbage, fordi de ikke bare kan løbe fra regningen?
Henrik Brodersen (DF), 2017-11-15:
Man kan sige, at man så nu kan parkere det her ord lidt og sige, at det har man så en idé om at man gerne må sige og skrive og alt muligt andet, og som jeg sagde før, vil hverken ministeren eller jeg komme godt fra at være smagsdommere på, hvad der kan siges og gøres.
Men jeg synes, det er tankevækkende, at man så samtidig nærmest forbyder ord.
Altså, der er måske nogle, der er kommet galt af sted ved netop at sige »grønlænderstiv«.
Jeg tror, det var en fodboldtræner.
Vi har også ord, som har omtalt indvandrerkvinder, og som er blevet et fyord.
Hvis min datter skulle have slik med til sin fødselsdag, købte hun førhen sådan en bakke med seks i, der var overtrukket med chokolade.
De hed noget dengang.
Nu hedder de flødeboller.
Jeg mener: Man har altså lavet et skred, hvor man siger, at her er der noget skjult racisme, og derfor er det pludselig blevet et fyord.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-11-15:
Når ministeren i sit skriftlige svar på spørgsmål 542, SOU, alm. del, der er stillet i forbindelse med den varslede lukning af Døvefilm, erkender, at programmer produceret på tegnsprog som modersmål vil indeholde sproglige nuancer, der ikke i samme grad vil være til stede i en tegnsprogstolket produktion, finder ministeren så ikke, at døve skal have ret til adgang til tegnsprogsproducerede programmer på de danske public service-kanaler?
Søren Pind (V), 2017-11-15:
Ja, altså, det er der en udfordring i.
Jeg er for nylig blevet bekendt med f.eks. en diplomingeniøruddannelse i Horsens, hvor over 80 pct. ikke bliver i Danmark efter afsluttet uddannelse.
Og det er klart, at den form for spekulation skal vi sætte en stopper for, og det gør vi også.
Jeg har tilsendt den pågældende bestyrelsesformand, som også er borgmester, et brev i den sammenhæng, og vi er ved at lave en gennemgang på det felt.
Jan Erik Messmann (DF), 2017-11-15:
Jeg håber virkelig, at vi kan finde ud af en eller anden løsning, for det er jo sådan, at alle de udenlandske studerende ønsker at komme til Danmark, fordi det er et dejligt sted at være, men vi danskere studerer ikke lige så meget i Polen eller Rumænien eller andre lande.
Søren Pind (V), 2017-11-15:
Det er sådan set af selv samme årsag, at jeg understreger, at vi har en generel gældsinddrivelsesudfordring.
Og det er jo alvorligt nok i sig selv, kan man sige, for staten går glip af store tilgodehavender i den sammenhæng.
Men jeg er enig i, at vi skal søge at tilvejebringe et bedre system, og jeg håber bl.a., at man som led i den kommende SU-reform kan se på at skabe en mere hensigtsmæssig retsstilling, samtidig med at vi altså arbejder med problemstillingen i EU-sammenhæng.
Jan Erik Messmann (DF), 2017-11-15:
Det er altid vigtigt for regeringer at handle proaktivt.
Når embedsværket bliver opmærksomt på huller i skattesystemet, skal regeringen udvise handlekraft.
Det er særlig vigtigt i en tid, hvor danskernes tillid til skattesystemet skal genopbygges helt fra bunden.
Problemet opstår som følge af SU-reglerne, der, som vi er blevet mindet om til hudløshed, skal følge EU-lovgivningen, også selv om der er hul i EU-lovgivningen.
Har ministeren selv en fornemmelse for, at sådan som SU-reglerne er skruet sammen i dag, bidrager dette til at underminere danskernes opbakning til udenlandske studerende?
Søren Pind (V), 2017-11-15:
Som bekendt er det jo ikke mit ministerium, der forestår selve inddrivelsen, og det vil også være bekendt, at vi helt generelt har store inddrivelsesproblemer i staten, hvorfor også danske studerendes pengebeløb udgør et meget stort beløb i forhold til den udfordring, som staten har.
Jeg er enig i, at der bør være fælles EU-regler på det her felt.
Det er jo ikke ret lang tid siden, at vi havde en afstemning, en afstemning, som bl.a. handlede om Europol, men som jo også handlede om danske virksomheders mulighed for at inddrive deres gæld i udlandet, og hvor spørgerens parti jo modsatte sig, at vi stemte for det.
Jeg kan sige, at regeringen og jeg er for, at vi har et fælles regelsæt, når vi får den her problemstilling, fordi det er meget vanskeligt at forestille sig individuelle løsninger for alle lande.
Derfor har vi så også taget kontakt til Europa-Kommissionen, jeg selv og skatteministeren, med henblik på at se, hvordan dette problem kan løses.
Der er også yderligere kommet en information ...
Ja, jeg vender tilbage.
Jan Erik Messmann (DF), 2017-11-15:
Lån til studerende repræsenterer traditionelt en udgift for staten på grund af lave renter og tilbagebetalingsproblemer.
Det er derfor vigtigt at opstille regler, der sikrer den største garanti for, at studielån tilbagebetales.
I 2012 var den misligholdte studiegæld for studerende fra andre EU-lande på 217 mio. kr., og det er som sagt steget til 426 mio. kr. 2016.
I dag er 40 pct. af studielån for udenlandske studerende misligholdt, og der er en samlet studiegæld på 2 mia. kr.
For mig at se må der gælde det princip, at man ikke skal klippe naboens græsplæne, så danske skatteborgere skal selvfølgelig ikke betale for udenlandske skatteborgeres gæld, men det gør de.
Udenlandske unge får en gratis uddannelse og SU-støtte, og så kan de ovenikøbet tage et SU-lån, som de ikke behøver at betale tilbage.
Som det fremgår af ministerens eget svar, har udenlandske studerende optaget SU-lån for i alt 2 mia. kr., hvoraf de 400 mio. kr. udgør den misligholdte gæld.
Det er vigtigt, at finansieringen af statsstøttede studielån ikke bringes i fare.
Det er der jo en reel risiko for, fordi ubetalte studielån til studerende fra andre medlemslande er støt voksende.
Det er ikke så underligt, når EU-medlemslandene har opstillet regler, der sikrer vandrende arbejdstagernes ret til SU-lån, samtidig med at EU-landene ikke kan blive enige om at ændre inddrivningsdirektivet.
Det er ministeren, der har ansvaret for udformningen af reglerne for uddannelsesstøtte og herunder reglerne vedrørende studielån.
Det er således fra ministerens ressortområde, problemerne om misligholdt studiegæld udspringer.
Hvor hurtigt kan ministeren have en redningsplan klar, så de 2 mia. kr. ikke går helt tabt?
Søren Pind (V), 2017-11-15:
Det er korrekt, at udenlandske studerende i 2016 har misligholdt SU-gæld for 426 mio. kr., og det er naturligvis uacceptabelt.
Jeg kan i øvrigt oplyse, at danske studerende som sådan har misligholdt SU-gæld for 3,7 mia. kr. i 2016.
Begge tal dækker både skyldnere bosat i udlandet og herhjemme, og begge tal er jo alt for høje.
Vi skal være bedre til at opkræve gælden, før de studerende misligholder, og til at inddrive gælden, når den først er misligholdt.
Det gør vi f.eks. ved at gøre det lettere at melde sig til betalingsservice eller sætte betalingen op som en fast kontooverførsel fra udlandet.
Samtidig har regeringen fokus på at skabe bedre balance, så vi begrænser optaget på de engelsksprogede uddannelser.
Der er mange udlændinge, der ikke bliver og arbejder i Danmark efter endt uddannelse.
Derfor ser vi kritisk på de engelsksprogede uddannelser, vi tilbyder, og om de i tilstrækkelig grad er fokuseret på et efterfølgende job på det danske arbejdsmarked.
Jeg har derfor sammen med institutionerne taget konsekvensen og i år reduceret optaget på de engelsksprogede uddannelser med 25 pct.
I forlængelse heraf er vi nu i gang med at se på de engelsksprogede bachelor- og kandidatuddannelser på universitetet samt på diplomingeniøruddannelserne.
Jan Erik Messmann (DF), 2017-11-15:
Tak, fru formand.
Mener ministeren, det er et problem, at udenlandske studerende har misligholdt gæld for 426 mio. kr. i 2016, som det fremgår af ministeriets egne tal, og hvad agter ministeren at gøre ved det?
Mener ministeren, det er et problem, at udenlandske studerende har misligholdt gæld for 426 mio. kr. i 2016, som det fremgår af ministeriets egne tal, og hvad agter ministeren at gøre ved det?
Mette Bock (LA), 2017-11-15:
Jeg kan kun gentage, at jeg tager kraftigt afstand fra brugen af ordet.
Men som spørgeren jo også gør opmærksom på, udvikler sig det her sprog sig altså efter sin helt egen logik og går sine helt egne veje, og derfor får vi jo ikke et sprogpoliti på den måde, og det forstår jeg jo heller ikke er spørgerens hensigt med det her.
Vi må jo følge det, og så må vi indgå i den almindelige debat om sproget og sprogets udvikling og den måde, vi bruger vores sprog på, og så måske endda selv prøve at gøre det så godt som muligt, så vi også kan inspirere andre.
Men som sagt: Selve ordbogen her er altså noget, der ligger i en selvejende institution, og det er en betydningsordbog.
At jeg så sammen med spørgeren ærgrer mig over, at man har fundet det nødvendigt at optage et ord som det her, er så sådan, det er.
Henrik Brodersen (DF), 2017-11-15:
Det er bare for at holde fast i, at nogle ord kan man jo så godt af hensyn til nogle nærmest gøre til forbudte ord, og det må ikke være generaliserende og alt muligt andet.
Nu bruger man, som jeg forsøgte at sige før, jo f.eks. netop mere ordet flødeboller frem for et tidligere ord.
Der er også de her betonklodser, som man sætter op, når der skal være events osv., for at forhindre terrorangreb.
Dem har jeg nu fået at vide at man sådan kalder »koranklodser«.
Det synes jeg da også er noget underligt noget.
Igen, som ministeren også selv var inde på: Ordene ændrer sig hele tiden, og der er jo gudskelov en kreativitet, der gør, at der bliver fundet på nye ord, men det gør jo ikke ordet korrekt.
Jeg ser jo nogle udsendelser, hvor nogle unge mennesker får sagt de mest forfærdelige ting.
Hvis de åbenbart bliver sagt tit nok, kan det også blive en optagelse i den her ordbog.
Det ville jeg godt nok synes var en kedelig udvikling.