runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-20:
Det er, når der står en, som ikke lige følger regeringens politik, på talerstolen, man hører de vildeste påstande.
Altså, der er faktisk nærmest ikke solceller nogen steder, men det er jo, fordi man forestiller sig, at man er på landet på Sjælland.
For 24 ud af 26 af de her energiparker er jo blevet smidt til Jylland, og Enhedslisten nåede fra tidligere i debatten at have været imod den grønne gas frem til, at den så lige pludselig var løsningen.
Der ved jeg ikke, om vi skal have nogle flere slagterier, og det må Alternativet jo svare på.
Jeg er umiddelbart ikke enig i, at vi skal have et atomkraftværk sådan lige nu, og jeg hørte faktisk også ordføreren efterfølgende sige, at det er den næste teknologi, der er interessant.
Men jeg må, når hr. Jesper Petersen sådan laver den her frygtretorik med gas, bare spørge, om det ikke er konstaterbart, at vi i Danmark bruger nul – nul – russisk gas.
Og det gør vi jo faktisk, fordi Thyrafeltet leverer noget og der så også er noget grøn gas og andet.
Men hr. Jesper Petersen skal så bare, når han ligesom svinger sig helt op til at sige, hvordan han vil løse base low-problematikken, lade være med at sige, at det er på grund af den her farlige russiske gas.
For ellers må hr. Jesper Petersen jo igen gå på talerstolen, men virkeligheden, fakta, er, at det er vi langt ud over, fordi vi også har Tyrafeltet.
Er det ikke korrekt?
Nick Zimmermann (DF), 2025-05-20:
Nej, men måske er virkeligheden hr. Jesper Petersens største udfordring, nemlig at hr. Jesper Petersen ikke forstår det.
Men jeg forstår det, og danskerne forstår det, fordi man mærker det hver evig eneste dag.
Det er jo netop derfor, der er sat den kile i befolkningen, som der er, mellem dem, der ønsker solcelleudrulningerne, og dem, der som mig selv og mange andre – også folk, der stemmer på hr. Jesper Petersen og hans parti – ikke ønsker dem.
Man er fuldstændig bedøvende ligeglad med de mange danskere, der mærker konsekvenserne på egen krop ved at få solceller rullet ud ved siden af, hvor de bor.
Eksempelvis er der døde landsbyer og faldende huspriser.
Og man er jo heller ikke interesseret i at give de mennesker en ordentlig kompensation.
Det mener jeg er urimeligt.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-20:
Der er Danmarksdemokraterne jo fuldstændig enige med Alternativet, og det var faktisk også det, jeg mente med, at vi engang imellem er enige.
For det, vi mener, er, at man selvfølgelig skal se på, om man kan blive dygtige på det område, sådan at man kan levere globalt på det.
I Danmarksdemokraterne tror vi heller ikke, at atomkraft sådan nogen sinde er noget, der kommer i Danmark, hverken i tredje eller fjerde generation.
For når det drejer sig om atomkraft, håber jeg da, at Folketinget ligesom på en anden måde, end det sker, når vi planter jernmarker, spørger befolkningen og sørger for, at vi tager de lokale folk, der skal stå med det, seriøst.
For det er jo netop også sådan, som ordføreren forsøger at sige det med eksemplet fra Hvidesande, at danskerne, hvis vi får dem med, så gerne vil det.
Det, de ikke vil, er at blive stopfodret herindefra.
Er ordføreren ikke med på, at vi, uanset hvor meget vi helliger os det, at kommunerne bestemmer, har et demokratisk problem, når vi kan mærke, at der er områder, hvor danskerne ikke kan lide den måde, vi gør det på?
Nick Zimmermann (DF), 2025-05-20:
Jeg synes, at det er en urimelig måde sætte det op på nu at sige, at fordi elprisen er nede i 1 kr. og nogle og 20 øre, så er der ikke nogen danskere, der virkelig for alvor har haft svært ved at få enderne til at mødes, for det er der altså.
Både i 2022, i 2023 og i 2024 var der rigtig mange danskere, der seriøst overvejede, om det var værd at tænde ovnen, fordi ellen var så dyr.
Når man overhovedet ikke har nogen forståelse for, at der er nogle danskere, der har haft svært ved at få enderne til at mødes, og man har den mangel på respekt for alle os, der bor ude i landdistrikter, hvor man ser den massive ødelæggelse, som solcelleparkerne fører med sig, så bør man lige tænke sig en ekstra gang om, inden man er så notorisk imod at lave et atomkraftværk, der jo kan stoppe den udrulning af solcelleparker.
Så må jeg også bare sige, at jeg også mangler svar fra Socialdemokraterne på spørgsmålet: Når man vil stoppe med at bore efter dansk olie og gas, hvor vil man så købe det henne?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-20:
Det var jo også det, jeg brugte min egen taletid på, altså det der med at få noget realisme ind i den her debat.
For ellers mister vi danskerne, og virkeligheden er, at der er nul gas fra Rusland i det danske net lige nu.
Så det er vi nået i mål med, men man fandt tidligere ud af, at det var et godt argument, og man presser det derfor bare ned i halsen på os.
Jeg bliver nødt til at sige til ordføreren, at jeg næsten er sikker på, at hr. Torsten Gejl ikke går op og siger, at vi skal have flere kvægslagterier.
Jeg ville ønske det, for kød er jo dejligt, men det er jeg ikke sikker på at hr. Torsten Gejl ser på den samme måde.
Men virkeligheden er jo, at vi mangler det, og det er jo det, der er hele problematikken, og det er det, som regeringspartierne og alle de hellige kan komme frem til er grundlasten, altså hvad vi gør juleaften, når vinden ikke blæser.
For så bliver anden altså ikke stegt, eller hvad man spiser, hvis man ikke spiser kød.
Lars Aagaard (M), 2025-05-20:
Jeg tror allerede, jeg har nævnt, at der i forbindelse med spørgsmålet om elforsyningssikkerhed er udsendt en invitation.
Det er i næste uge, hvis jeg husker ret.
Der er allerede udsendt en invitation til et møde, hvor vi skal drøfte status for udbygningen af elnettet som opfølgning på Energinets replanlægning.
Så den invitation er udsendt.
Og vi skal selvfølgelig forhandle og debattere klimaloven i år.
Det skal man jo gøre, jævnfør aftalen i 2025, så det kommer vi selvfølgelig til at overholde.
Hvis der i det, hr. Søren Egge Rasmussen sagde, lå, at han er tæt på at stemme for regeringens forslag til vedtagelse, så tænker jeg, at man er velkommen til det.
Men ellers er det jo i Folketinget, at man aftaler formuleringen af disse tekster og stemmer om dem, og det vil jeg som minister holde mig ude af.
Tak for den opfordring.
Og så vil jeg bare gentage mig selv: Der er allerede indkaldt til møde om at drøfte effekttilstrækkelighed.
Der er indkaldt til møde, men jeg konstaterer, at der er en del partier, der så ikke kunne møde op på den dato, jeg foreslog, så jeg vil lede efter en ny dato til at følge op på Energinets replanlægning i forhold til nettet.
Vi skal selvfølgelig drøfte 2025-målet.
Og så henholder jeg mig til de politiske aftaler, og på gasområdet står der, at vi i 2026 skal drøfte tiltag til fuld udfasning, og det arbejder jeg loyalt efter.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-20:
Ja ja, men nu er det jo en debat, som munder ud i, at man vedtager en tekst, og den tekst, der bliver vedtaget, skal jo egentlig gerne være forpligtigende for regeringen.
Sådan har jeg forstået de her forespørgselsdebatter, altså at det faktisk er alvorligt, hvad der bliver vedtaget.
For det gælder jo sådan set en lang række af de partier, som er med i rigtig mange af de klima- og energiaftaler, som er indgået de seneste år.
Altså, nu har regeringen uden venner mulighed for at stemme et forslag til vedtagelse igennem her om et par dage.
Og hvis nu man ser på, hvad det er for nogle handlinger, det kunne medføre, så er der en sætning om, at regeringen vil drøfte yderligere tiltag for at sikre hastighed i udbygningen af elnettet.
Det er jo sådan set et løfte om en forhandling.
Hvis jeg ser på den tekst, som SF, Konservative, Enhedslisten, Radikale og Alternativet har lavet, så efterspørger vi faktisk en del forhandlinger.
Og hvis nu der skal genopbygges noget tillid og et godt samarbejde, vil jeg egentlig opfordre ministeren til at lave en tidsplan for, hvad det er for nogle forhandlinger, der vil blive indkaldt til i år.
For der efterspørges både en opfølgning på det der med fire gange vedvarende energi på land, og der efterlyses en forhandling om gasfyr, der efterlyses en revision af klimaloven, og der er jo sådan set en efterlysning af at igangsætte initiativer for at sikre forsyningssikkerheden.
Så jeg vil opfordre ministeren til at læse den tekst, der ikke bliver vedtaget, og prøve at overveje, i hvilket omfang der skal laves en tidsplan.
Lars Aagaard (M), 2025-05-20:
Tak for det.
Jeg skal gøre det kort.
Tak for de mange indlæg og ordførernes engagement.
Vi er kommet vidt omkring.
Regeringsordførerne har fremsat regeringens forslag til vedtagelse, der indeholder de vigtigste energipolitiske prioriteringer for regeringen.
Vi skal især have fokus på at producere endnu mere grøn strøm, for det er nøglen til at ruste os til fremtidens energibehov.
Regeringen vil også arbejde for, at Danmark skal bidrage til et grønt og sikkert Europa, som gør sig uafhængigt af Rusland, og det vil vi bl.a. arbejde for, når vi overtager EU-formandskabet.
Derfor er der brug for et bredt samarbejde, og det ser jeg selvsagt frem til.
Så vil jeg egentlig også godt kvittere for, at mange partier har efterspurgt, at vi styrker dialogen omkring stabiliserende faktorer i dansk energipolitik.
Her kunne jeg selvfølgelig spøgefuldt nævne, at en af de mest stabiliserende faktorer, vi har i dansk energipolitik, selvfølgelig er regeringen, men vi skal nok samarbejde bredere om den sag.
Det er, synes jeg, ret vigtigt, hvis der er nogen, der har fulgt med i debatten her, at vi ikke efterlader offentligheden med et indtryk af, at dansk elforsyning er truet af mangel på grøn strøm eller anden strøm.
Vi har en tårnhøj forsyningssikkerhed.
Det, vi kan se, er scenarier for fremtiden, når vi nærmer os 2030, hvor den del af forsyningssikkerheden, der vedrører effekttilstrækkelighed, kan være udfordret.
Og det skal vi selvfølgelig forholde os til i god tid inden, men der er ikke nogen, der skal gå i seng i aften og være bange for, at vi kommer til at mangle grøn strøm.
Så er der sagt enkelte ting i debatten, måske flere, som ikke helt overholder sandheden.
Og jeg vil bare lige nævne, at juleaften ikke er den aften, hvor vi bruger mest grøn strøm eller anden strøm; det er andre dage, fordi det heldigvis er sådan, at juleaften holder danskerne fri og er hjemme.
Det er rigtigt, at på villavejene bliver der brugt meget lige præcis i et par timer, men da vi ikke er på arbejde, er elforbruget i industrien ikke så stort.
For under ordførerens indlæg sad jeg og grublede lidt over et gammelt Winston Churchill-citat, hvor han skulle forklare forskellen på socialisme og liberalisme.
Citatet går nogenlunde i stil med, at den iboende svaghed ved socialismen er den ligelige fordeling af dårligdom, mens den iboende svaghed ved liberalismen er den skæve fordeling af goderne.
Hvor vil jeg hen med det?
For det er rigtigt, at der kan være timer, hvor elprisen er meget høj, men hvis det nu afløses af rigtig mange timer, hvor elprisen er lav, så tænker jeg, at det er den gennemsnitlige elpris, der er afgørende.
Og der står Danmark et godt sted.
Den grønne omstilling har sikret os på europæisk plan, at vi, som Socialdemokratiets ordfører nævnte, ud fra sidste gang vi målte det, er på en ottendeplads.
Vi har relativt lave priser i gennemsnit, og at de så svinger, skal elkunderne selvfølgelig forholde sig til, men det vigtigste er jo, at vi i gennemsnit har en lav elpris.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-20:
Det er relevant, og omdrejningspunktet for os er, hvordan vi kan lave nogle testmuligheder, der gør, at du ikke bare slipper det fri i hele det danske energisystem.
Altså, det vil de virksomheder, som forsøger at udvikle fjerde generation af atomkraft, jo rigtig gerne, men vi skal efter vores mening have det indhegnet.
Det er derfor, vi tænker: Kan vi gøre det, kan vi bringe det op i en størrelsesorden, hvor du kan teste det på virksomheder og på forskningsinstitutter, altså hvor du har et sted at sende strømmen hen og tjekke stabiliteten og alle de ting, der er brug for, uden at slippe det løs i elnettet generelt?
Det er i hvert fald det, der er vores tanker.
Dina Raabjerg (KF), 2025-05-20:
Det var i sidste splitsekund, og det var sådan set også kun inspireret af det, ordføreren lige sagde her til sidst, og den her dialog omkring biogassen.
For hvis vi skal være helt ærlige, er der jo, uanset hvad vi laver af grønne teknologier, noget i dem, der ikke er så fedt.
Altså, vindmøllerne er lavet af en masse stål, der bliver fragtet hertil fra Langtbortistan, og det samme gælder solcellerne.
I forhold til biogassen kan der være noget affald fra dyrehold, der kommer i den.
Så der er ikke rigtig noget, der sådan er helt rigtig grønt.
Måske er det mest grønne den her kernekraft.
Til det, som ordføreren lige sagde om de her klynger, vil jeg sige, at klynger vel ikke er nok, for at de her virksomheder skal blive i Danmark.
Det er vel også, at de har mulighed for at komme til at teste deres produkter.
Det kan godt være, at de ikke skal have adgang til nettet, men de skal jo have adgang til nogle testreaktorer.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-20:
Det er faktisk et rigtig relevant spørgsmål, og det er noget, vi har tænkt meget over.
Jeg tror, det handler om at give dem mulighed for at tilslutte sig klynger – virksomhedsklynger eller klynger af virksomheder og steder, som driver forskning.
Jeg tror ikke, det er nødvendigt, og det er faktisk et ønske fra dem selv, jeg har hørt, at tilslutte sig hele det danske energisystem.
Jeg tror, du kan lave de test, som er nødvendige, i mindre klynger, så vi har indhegnet det.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-20:
Nu ville jeg ikke diskutere kødproduktion, jeg ville diskutere biogas.
Det er jo en meget vigtig del af den grønne omstilling i Danmark.
Men så vil jeg gerne udfordre ordføreren i forhold til atomkraften, for der synes jeg faktisk, at Alternativet står sådan ret tågede hen, undskyld mit udtryk.
Anerkender ordføreren ikke, at hvis ikke vi giver de der fjerdegenerationsanlæg lov til både at forske og udvikle, men også at tilslutte sig i Danmark, hvis de får succes med at lave et anlæg, så kommer det ikke til at ske i Danmark, og at det derfor er nødvendigt at fjerne forbuddet?
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-20:
Biogas kan sagtens være bedre end olie uden at være grønt.
Det er jo i meget høj grad baseret på et kødlandbrug, som for køernes vedkommende har et kæmpe CO 2- udslip, et kæmpe gødningsudslip, som skaber iltsvind, forpester drikkevandet, dræber insekterne, optager plads til naturen, og så kan vi komme ind på det dyrevelfærdsmæssige bagefter.
Hvis vi tager de der grønne ting, som er problematiske, i forhold til kødproduktion, synes jeg, det er svært at sige, at noget, der er så problematisk klimamæssigt, bliver grønt, bare fordi vi brænder det af.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-20:
Dengang var det jo sådan, at det var meget svært at få de her biogasanlæg til at køre, og så fandt man ud af, at man kunne tage noget slagteriaffald og kyle det ned i, og så, bang, gav det faktisk meget mere gasproduktion.
Man fik noget affald, man fik udnyttet restprodukter, og det gav et grønt bidrag til omstillingen i Danmark.
Jeg undrer mig bare over, at det for hr. Torsten Gejl nærmest er blevet sådan et ideologisk modstandstog imod biogassen.
Biogassen har fra den tid udviklet sig ganske fænomenalt i Danmark.
Det er fantastisk, hvad de kan derude i biogassektoren, og de producerer af restprodukter langt hen ad vejen, og nu kan de i fremtiden producere af græs, som vi høster på naturarealer og bruger til græsprotein og derefter kører over i biogassen og videre i pyrolysen.
Ser hr. Torsten Gejl slet ikke noget positivt, noget godt i den grønne omstilling af biogasproduktionen i Danmark?
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-20:
Jo, jeg tror i nogen grad, at danskerne er vant til at levere marker og udsigt til sol- og vindenergianlæg, hvor dem, der tjener mange penge på det, er store firmaer, som ofte ikke betaler skat i Danmark.
Så det her skal vi gøre klogt, og jo flere gener der er ved noget, jo større udbytte skal folk have, særlig når der ikke er særlig mange andre ressourcer i landdistrikterne.
Dina Raabjerg (KF), 2025-05-20:
Tak for det svar.
For jeg tror, at de her meget store projekter, som vi har en tendens til at lave her, kommer til at køre lidt hen over hovedet på befolkningen.
Så kunne Moderaterne være interesseret i, at vi laver nogle høringer eller måske endda en forhandling, hvor vi kigger på, hvordan vi kan få borgerne meget mere med i den grønne omstilling, når ordføreren nu ikke lige har de konkrete svar at hive ud af ærmet?
Allerførst vil jeg sige, at hvis Enhedslisten og Konservative er enige om noget, så er det nok, fordi der er noget om snakken; så var der nogen, der burde slå lyttelapperne ud.
I forhold til elektrificering tænker jeg, at man jo kunne gå ind og kigge på sådan noget straksafskrivninger i industrien.
Det kunne være med til at sætte fut i elektrificeringen.
I forhold til energieffektivitet ville det være oplagt at kigge på, om vi kunne lave nogle flere indsatser for at nedbringe energiforbruget i husholdningerne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-20:
Det er jeg ganske enig i.
Nu nævnte ordføreren det her med energieffektivitet, og at det er noget, som vi måske ikke har dyrket nok i de aftaler, vi har indgået.
Vi har jo haft nogle drøftelser her i Folketinget, hvor Konservative og Enhedslisten sådan set har været enige om, at det var et emne, der skulle prioriteres op.
I det ligger der vel også en elektrificering, når man skal have en produktion, som er mere effektiv, altså at der så er nogle sektorer, som skal elektrificeres.
Kan ordføreren nævne nogle ting, som vi burde lave aftaler om for ligesom at komme frem til en øget elektrificering af vores industri?
Dina Raabjerg (KF), 2025-05-20:
Det kan vi blive helt enige om at det er.
Man skal kende en god regering på, at den har nogle klare udmeldinger, og hvis udmeldingerne bliver utydelige, forplanter det sig til hele samfundet.
Der skylder vi simpelt hen at komme med nogle klare meldinger om: Hvad skal kommunerne forvente omkring fjernvarme, hvad skal den enkelte borger forvente, kan man beholde gasfyret, hvem kan beholde gasfyret, hvem skal omstille sig, og for dem, der skal omstille sig, hvad er rammerne for det?
Det er det mindste, vi kan gøre, og gør vi ikke det, ødelægger vi tilliden til den grønne omstilling.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-20:
Med hensyn til det med hensynet til fjernvarmen og hvordan potentielle fjernvarmeforbrugere reagerer, når de hører sådan nogle usikre udmeldinger fra bl.a. Venstre, som har et fast greb om rattet i en bil med ratslør, når man skal forholde sig til de aftaler, vi har indgået omkring udfasning af gas i forbindelse med boligopretning, så er jeg helt enig.
Jeg er godt klar over, at der ligger en eller anden aftale om, at vi skal genbesøge nogle ting i 2026, men jeg kunne godt tænke mig høre ordføreren, om ikke der er dele af det her, man sagtens kunne genbesøge i 2025.
Jeg tænker på det der med at komme frem til, at der kan være bestemte områder, hvor der er blevet lavet fjernvarmeplanlægning, og hvor man har konstateret, at de her 95.000 husstande egentlig var bedre tjent med en fjernvarmeløsning, og om det så ikke ville være godt at tage en forhandling om at lukke for gassen et bestemt årstal og komme videre med den planlægning.
Henrik Frandsen (M), 2025-05-20:
Jeg vil bestemt ikke afvise, at Moderaterne gerne vil være med til at arbejde med at udvikle nogle metoder til at skabe folkelig opbakning til udbygning af vedvarende energi også på land.
Jeg tænker ikke, at der er det store problem, når vi kommer ud i Nordsøen, som med det havvindudbud, vi havde i går, men vi mangler at få skabt den folkelige forståelse.
Dog vil jeg så også sige, at der faktisk også er en del kommuner i Danmark, hvor det lykkes at komme igennem med nogle processer, der gør, at der er almindelig accept i kommunen af, af der laves vedvarende energianlæg.
Det kunne jo også være, at vi skulle lære af nogle af dem og se på, hvordan de gør.
Jeg ville ønske, at jeg havde den færdige løsning.
Det er noget, man arbejder meget, meget seriøst med ude i rigtig mange kommuner i Danmark, specielt i kommuner i den vestlige og den nordlige del af Jylland, hvor man gerne vil bruge den grønne omstilling og det at arbejde med vedvarende energiprojekter som en mulig vej til at skabe udvikling i deres områder.
I forrige uge var der indvielse af et nyt ptx-anlæg i Kassø nede ved Åbenrå, hvor man producerer e-methanol til skibe, f.eks. til Mærsk.
Det giver 30 varige arbejdspladser i det område.
Der er rigtig mange kommuner i Danmark, der gerne vil den vej, men det kræver jo, at man har befolkningens accept.
Det kræver, at man kan lave de vedvarende energiprojekter på en måde, så lokalbefolkningen får gavn af det og synes, at det er en gevnst, når de får det.
Dina Raabjerg (KF), 2025-05-20:
Det var jo fint med en præcisering fra ordføreren af, at Moderaterne er en del af regeringen – jeg tænker, at hvis vi var i tvivl, skal vi bare huske, at vi stadig væk savner store bededag og hænger på koranloven.
Det, jeg vil spørge Moderaternes ordfører om, er i forhold til at vi lige før ved spørgsmålene til den foregående ordfører talte om det med at få borgerne med.
Hvordan vil Moderaterne arbejde på, at vi får borgerne lidt mere med i forhold til den grønne omstilling?
Henrik Frandsen (M), 2025-05-20:
Jeg kan kun være enig i, at hvis man skal indføre en teknologi omkring f.eks. CO 2 -lagring, så har man også gennemtestet det og ved, at det, man gør, er sikkert, og at den CO 2 ikke bare siver op.
Så er vi jo lige langt, hvis den gør det, for så har vi jo ikke lagret noget som helst; så kommer det bare tilbage til atmosfæren.
Men der tænker jeg, der er nogle meget, meget dygtige fagfolk og nogle dygtige geologer, der kan se, hvad det er for nogle jordstrukturer, man ligesom skal lagre det i.
Nick Zimmermann (DF), 2025-05-20:
Jamen det er jo meget forskelligt.
Nogle hiver det selv op af deres undergrund, og nogle køber det selvfølgelig også udefra.
Men det er en helt anden diskussion, fordi det jo er gammel atomkraft i gammel traditionel forstand.
Jeg tror i virkeligheden, at når vi har debatterne i dag, så taler vi om den nye atomkraft, fjerde generation, som vil stå klar til at være på dansk jord, hvis de får lov at forske i, hvordan det kan indgå i hele energinettet.
Det er jo det, de rigtig gerne vil.
Men jeg vil sige, at det er useriøst ikke at svare på, hvem man har tænkt sig at købe fremtidig olie og gas af.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-20:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvor mange europæiske lande der har uran, så man er selvforsynende med hensyn til at levere brændstoffet til sine egne atomkraftværker.
Nick Zimmermann (DF), 2025-05-20:
Som udgangspunkt har jeg det rigtig svært med Klimarådet; det må jeg bare sige.
Det er sjældent, at jeg læser noget fra Klimarådet, som jeg sådan for alvor tager ind.
Jeg synes, de er fuldstændig enøjede i forhold til ødelæggelsen af landdistrikterne og slet ikke har fået øjnene op for, at der jo er andre veje at gå.
Jeg mangler eksempelvis også at høre Klimarådets bud på, hvem man har tænkt sig at købe fremtidig olie og gas af.
Man har jo en ambition i Folketinget om at nedlægge 15.000-20.000 danske arbejdspladser, tror jeg det er, rundtomkring i landet i olie- og gasindustrien eller i følgeerhverv.
Flere milliarder kroner årligt
har man tænkt sig at bruge i stedet for i andre lande.
Men der er vel ikke nogen, der sådan seriøst tror, at vi i Danmark er færdige med at bruge hverken olie eller gas om 25 år.
Så hvem har man tænkt sig at købe det af, når man nu ikke længere vil bruge den danske olie og gas?
Det mangler jeg bare et svar på, også fra Klimarådet.