runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Jo, der foregår en masse ting i de tyrkiske fængsler, som er totalt uacceptable.
Men problemet er lidt, når vi diskuterer de her ting, hr. Søren Søndergaard, at Enhedslisten jo hele tiden mener, at vi skal tage flere mennesker, og at der er en masse mennesker, som har krav på at komme til Europa.
Hvis man ikke politisk er enig med mig og Socialdemokratiet i, at det bliver vi nødt til at få stoppet, så ville jeg ønske, at Enhedslisten kunne se det demokratiske argument for at gøre det, altså at folk i Europa er så trætte af en udvikling, som de ikke selv har bedt om, som de ikke selv har stemt for, og som de ikke har efterspurgt, at hvis ikke vi finder nogle måder at få et grænsesystem til at fungere på bare nogenlunde, så kommer der nogle hårde hunde til på et eller andet tidspunkt i de europæiske lande, og så bliver det ikke særlig sjovt at være et menneske med krav på asyl.
Søren Søndergaard (EL), 2026-01-29:
Det var da et fuldstændig absurd skønmaleri af situationen i Tyrkiet.
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Der er en meget klar sammenhæng, men det er jo rigtigt, at sager skal behandles individuelt, og at der er folk fra nogle af de lande, hvor anerkendelsesprocenten ikke er særlig høj, som sikkert har krav på en eller anden form for asyl.
Men presset på de ydre grænser har jo de sidste par år været lige så stort, som det var, da vores egne grænser kollapsede i 2015, da syrerne kom.
Derfor bliver man nødt til at trække en streg i sandet et sted, og det har vi så gjort på den her måde.
Jeg synes, det er godt, at vi begynder at stramme lidt op.
Søren Søndergaard (EL), 2026-01-29:
Jeg skal bare høre, om den socialdemokratiske ordfører mener, at der nogen som helst sammenhæng mellem på den ene side anerkendelsesprocenten af asylansøgere fra et givent land og på den anden side, om der er folk i det land, der har behov for beskyttelse.
Hans Andersen (V), 2026-01-29:
Det her handler om, at vi med det her tiltag både styrker de ydre rammer omkring EU, men jo også giver Danmark mulighed for at reagere og agere i sager, hvor ingen af os, tænker jeg, ønsker at have 2015-tilstande igen i Danmark.
Derfor er det her lovforslag sådan set med til at sætte nogle rammer op omkring det at håndtere asylansøgere på en god og ordentlig måde hurtigt.
Søren Søndergaard (EL), 2026-01-29:
Tak for det.
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg fik en klar forståelse af, hvad SF's holdning er.
Lad os nu forestille os, at den aktuelle offensiv mod de kurdiske områder i Syrien spreder sig ind i Tyrkiet med borgerkrigslignende tilstande, massive fængslinger, og hvad ved jeg – det har vi jo haft før i forbindelse med Kobane tilbage omkring 2014-2015 – og der så kommer et stort antal flygtninge fra Tyrkiet til Danmark, og man før har haft en anerkendelsesprocent, der var under 20 pct., støtter SF så, at disse mennesker, der kommer på flugt fra islamistisk undertrykkelse, skal behandles efter et særlig lemfældig procedure, hvor det kan afgøres på grænsen?
Eller er SF imod det?
Mads Olsen (SF), 2026-01-29:
Jeg synes, den rigtige løsning ligger i et fælleseuropæisk samarbejde, og jeg er faktisk ikke rigtig klar over, om Dansk Folkeparti vil helt ud af EU nu, eller om man vil vente til et mere opportunt øjeblik, hvad det end så betyder i den nuværende geopolitiske situation.
Men vi er jo nødt til at løse de store kriser, vi i Europa har, sammen, og der mener jeg, at det her er et skridt i den rigtige retning.
I forhold til hvad vi har råd til, vil jeg også bare lige sige, at Europa giver os mange store handelsfordele, så jeg tror, at hvis vi ser på, hvad danskerne får ud af EU-politikken, så får man mere ud af SF's EU-politik end DF's EU-politik.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-29:
Hvis beløbsstørrelsen pr. afvist migrant er stor nok, er det jo de facto tvang, eller mener hr. Mads Olsen, at Danmark har råd til at betale 20.000 euro pr. afvist migrant, som vi bliver påtvunget af overskudsmigranter fra andre europæiske lande, der er ved at bukke fuldstændig under for migration i øjeblikket?
Mads Olsen (SF), 2026-01-29:
Det, hr. Mikkel Bjørn jo glemmer, er, at man ikke bliver påtvunget at tage imod en kvote af flygtninge.
Man kan også vælge at bidrage solidarisk på anden vis, f.eks. med et beløb pr. flygtning eller solidarisk vis på en anden måde.
Jeg vil sige, at vi i Danmark jo stadig væk har beslutningskompetencen over vores udlændingepolitik.
Jeg synes tit, jeg er i Folketingssalen, hvor vi af og til støtter forslag, der handler om at stramme udlændingepolitikken, f.eks. når det gælder udvisning af kriminelle asylansøgere osv.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-29:
Tak for det.
Hvorfor har SF opgivet idéen om, at danskerne skal styre udlændingepolitikken i deres eget land?
Det er jo i praksis det, hr. Mads Olsen siger fra talerstolen i dag, når SF ytrer tilslutning, fuld tilslutning, til EU's migrationspagt og dermed den omfordelingsmekanisme, som jo ligger i migrationspagten, hvor de europæiske nationalstater kan blive påtvunget en kvote af migranter fra det europæiske system uden om den beslutningskompetence, som jo ligger i demokratiet, nemlig at det danske folk selv kan beslutte, hvordan udlændingepolitikken føres i Danmark.
Hvorfor er det EU og bureaukrater nede i Bruxelles, der skal styre dansk udlændingepolitik?
Hvorfor er det ikke danskerne i deres eget land?
Hans Andersen (V), 2026-01-29:
Jeg mener ikke, der er nogen asylansøgere her, der får deres sager behandlet lemfældigt eller særlig lemfældigt.
Jeg synes sådan set, at asylansøgere, og også med det lovforslag, der lægges op til her, bliver behandlet ordentligt og redeligt, men det sikrer jo også, at det sker hurtigt.
Vi har ikke brug for, at vi igen ser en folkevandring op igennem Europa, hvor vi ikke kan håndtere det.
Her forbereder vi os med det her lovforslag.
Det er sådan set rettidig omhu.
Søren Søndergaard (EL), 2026-01-29:
Det her forslag handler om, at der, hvor anerkendelsesprocenten er under 20 pct., tager man alle fra det land og sætter under en særlig lemfældig asylsagsbehandling.
Det er det, forslaget handler om.
Det gælder bl.a. asylansøgere fra Tyrkiet, hvor anerkendelsesprocenten ligger under 20 pct.
Det tror jeg faktisk, men det kan vi jo få oplyst.
Derfor er spørgsmålet jo fuldstændig validt.
Hvad er grunden til, at folk, der flygter fra Putin, og folk, der flygter fra Erdogan, skal have deres asylsag behandlet særlig lemfældigt?
Christina Egelund (M), 2026-01-29:
Jeg går altid gerne i dialog om alle dele af de lovforslag, vi lægger frem.
Den suspension, som vi så nu ophæver, og solnedgangsklausulen er vedtaget af Folketinget.
Når vi foreslår ophævelse af solnedgangsklausulen, er det i virkeligheden, fordi vi ikke har præcedens for at have solnedgangsklausuler, som er årelange.
Og det er de jo desværre, og det er jo på den mest tragiske baggrund, man kan forestille sig, nemlig at krigen har varet så lang tid, som den har, også længere, end man forestillede sig, dengang man indførte suspensionen i forlængelse af invasionen.
Men lad os tage det i udvalgsbehandlingen.
Det er jeg helt åben for.
Christina Olumeko (ALT), 2026-01-29:
Det ene er, at jeg simpelt hen lige glemte at hilse fra Radikale Venstre.
Til ministerens orientering vil Radikale Venstre tage stilling i udvalgsbehandlingen.
Så vil jeg sådan set
bare spørge til, om ministeren kunne overveje – hvis ikke med et sikkert svar nu, så i hvert fald i løbet af udvalgsbehandlingen – om man kunne tage den sidste del af lovforslaget ud, altså den del om, at vi ikke længere skal behandle en solnedgangsklausul her i Folketinget vedrørende ministerens mulighed for ikke længere at lade andre landes uddannelser være su-berettigende.
Som jeg sagde fra talerstolen, er det, fordi jeg synes, at det lidt er en principiel beslutning og en stor magt at give til fremtidige regeringer.
Så det ser jeg gerne at vi behandler i Folketinget med transparens for offentligheden.
Så jeg vil sætte pris på, at ministeren overvejede det i løbet af behandlingen her.
Heidi Bank (V), 2026-01-29:
Tak for det, formand.
Lovforslaget, vi behandler i dag, handler om noget meget konkret, som betyder noget i hverdagen for rigtig mange mennesker, nemlig hvordan vi administrerer Statens Uddannelsesstøtte, Statens Voksenuddannelsesstøtte og befordringsrabatten.
For Venstre er udgangspunktet klart, nemlig at man, når man som ung studerende er i gang med en uddannelse eller man som voksen er i efteruddannelse, skal kunne have tillid til, at udbetalinger, sagsbehandling, vejledning og klageadgang fungerer, og at de er brugervenlige.
Det må ikke være administrationen, der står i vejen for, at man kan fokusere på sit studie eller sit arbejdsliv.
Lovforslaget lægger op til, at administrationen af su og befordringsrabat samles i Udbetaling Danmark, mens administrationen af svu samles hos Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag.
Det er en ændring, der har til formål at skabe mere robuste løsninger, større ensartethed og bedre drift.
I Venstre ser vi positivt på, at opgaver samles der, hvor der allerede er stor erfaring med at administrere komplekse velfærdsydelser.
Det kan give mere fremtidssikrede og stabile systemer, en mere ensartet sagsbehandling og forhåbentlig også en bedre service for de studerende, der er afhængige af ordningerne.
Samtidig er det vigtigt for os at understrege, at denne type ændringer altid skal gennemføres med blik for brugerne.
For studerende og kursister er su og svu ikke bare en post i et system, det er det økonomiske grundlag for at kunne tage en uddannelse, betale huslejen og få hverdagen til at hænge sammen.
Det gælder både for de unge, der søger su for første gang, og for de voksne, der tager efter- og videreuddannelser midt i arbejdslivet.
Lovforslaget indeholder også en justering, som sikrer, at ministeren fortsat kan fremsætte regler om su-godkendelse af uddannelser i udlandet.
Det giver en nødvendig fleksibilitet og er med til at sikre, at su-midler fortsat anvendes ansvarligt.
For Venstre er det vigtigt, at vi har et uddannelsessystem, hvor støtten følger den studerende på en måde, der er gennemsigtig, retfærdig og til at forstå.
Mindre unødig administration ét sted kan betyde mere fokus på kerneopgaven et andet sted.
Derudover følger lovforslag op på aftalen om at forhøje fribeløbet for elever på ungdomsuddannelserne fra 2027.
Det giver de unge større frihed til at supplere deres su med et studiejob uden at blive straffet økonomisk for at tage ansvar og arbejde flere timer.
Samlet set er Venstre positiv over for lovforslaget, og vi støtter det.
Vi går konstruktivt ind i den videre behandling med fokus på, at de studerende og kursisterne oplever, at der er klarhed, stabilitet og tryghed.
Tak for ordet.
Christina Egelund (M), 2026-01-29:
Folketingets formand forstyrrer naturligvis aldrig.
Det må være grundreglen, i hvert fald i det her rum, så længe vi er her.
Jeg tror godt, at Folketingets formand kan virke forstyrrende i andre fora af den slags.
Tak for en god debat, og tak for en overordnet set positiv modtagelse af det her lovforslag, som jo, som mange har sagt, handler om at samle udbetalingen af su med det formål at effektivisere det og også sikre en mere ensartet sagsbehandling.
Uddannelse er en grundsten i Danmark, og vi har en mangeårig tradition for at uddele uddannelsesstøtte til vores elever.
Det er rigtig vigtigt.
Det er sådan i dag, at der udbetales su til en værdi af 21 mia. kr. årligt til 450.000 studerende.
Det er ret unikt i verden, at vi gør det på den måde, og det skal vi fastholde.
Det betyder så også, at administrationen af su-ordningen stiller ret store og også komplekse krav til at have driftsikre it-systemer.
For at sikre en effektiv og sikker administration og den nødvendige it-understøttelse af su og anden uddannelsesstøtte, foreslår vi derfor at overføre administrationen fra Uddannelses- og Forskningsstyrelsen og uddannelsesinstitutionerne til Udbetaling Danmark og til Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag.
De har mange års erfaring med at levere effektiv og sikker administration af it-understøttelse af offentlige ydelser.
De har også erfaring med at yde vejledning, som møder borgerne der, hvor de er.
Når alle opgaver relateret til støtteordninger samles ét sted, vil det samtidig kunne understøtte en mere ensartet vejledning og sagsbehandling, og det vil komme alle elever og studerende til gavn.
Så er der selvfølgelig en særlig opmærksomhed, når det kommer til vejledning af mere sårbare elever og studerende.
Nogle gange er der selvfølgelig en tæt sammenhæng mellem, hvad der sker på uddannelsen, og hvad det så betyder i forhold til su.
Derfor opretter Udbetaling Danmark og Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag også en såkaldt kviklinje, hvor uddannelsesinstitutionerne kan få en særlig hurtig og direkte kontakt, når der er behov for det.
Derfor er det vores forventning i regeringen, at alle elever og studerende vil modtage en lige så kompetent og kvalificeret vejledning fremadrettet som den, de får i dag.
Så er der også det, som flere har nævnt, nemlig at lovforslaget også følger op på en aftale mellem regeringen, Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti om en forhøjelse af fribeløbet for elever på ungdomsuddannelserne fra 2027.
Forhøjelsen giver de unge mulighed for at arbejde mere ved siden af studierne uden at skulle betale su tilbage.
Endelig lægges der op til at opretholde bemyndigelsen til at suspendere su-godkendelser til hele uddannelser i visse lande.
I virkeligheden er det måske den her del af lovforslaget, som jeg er mest ked af, for det er jo nødvendigt, fordi der stadig væk er krig i Ukraine, og det er på den baggrund, at det jo desværre er nødvendigt at fastholde den suspension af uddannelsessamarbejdet med Rusland og Belarus, som Folketinget har vedtaget i forlængelse af Ruslands invasion af Ukraine.
Christina Olumeko (ALT), 2026-01-29:
Tak for ordet.
Lovforslaget indeholder tre lovændringer.
For det første foreslås det, at forvaltningen af bl.a. su og befordringsrabat rykkes fra ministeriet til Udbetaling Danmark og Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag.
Flytningen vil ikke ændre på de ydelser, der kan modtages, eller personkredsen, og derfor kan vi i Alternativet godt støtte den lovændring.
For det andet foreslås det at forhøje fribeløbet for elever på ungdomsuddannelser fra 2027.
Det betyder, at man vil kunne tjene lidt mere ved siden af sin su, hvis man har et fritidsjob ved siden af sin ungdomsuddannelse.
Men ligesom SF havde vi også ønsket, at man i stedet for satte su’en op.
I den sidste del af lovforslaget foreslås det, at uddannelses- og forskningsministeren selv skal kunne fastsætte regler om, hvornår andre landes uddannelser er su-berettigede, uden nogen solnedgangsklausul.
Det er vi principielt imod i Alternativet.
Hvorvidt studerende kan modtage su på uddannelser i bestemte lande, mener vi bør gå igennem Folketinget ved lovbehandling.
Det er sådan set ikke, fordi jeg tror, ministeren har nogen skumle bagtanker med det, men det er bare det principielle i den type beslutning.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, når ministeren kommer på talerstolen, om den del enten kan tages ud af lovforslaget, eller om vi kan dele det op.
Tak for ordet.
Lise Bertelsen (KF), 2026-01-29:
Tak for ordet, formand.
Det er jo helt dejligt at være til stede, når vi kan være så enige om noget.
Meget godt er sagt.
Når man nu læser de her høringssvar, og dem var der en del af, så er der jo overordnet bred opbakning og en anerkendelse af et behov for at modernisere og fremtidssikre administrationen af su-området.
Flere universiteter og organisationer og arbejdsmarkedets parter anerkender netop, at det at samle administrationen hos Udbetaling Danmark og Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag kan skabe et mere robust og tidssvarende system.
Samtidig er der også rejst reelle bekymringer, især om vejledningens kvalitet, om risikoen for øget afstand mellem myndigheder og studerende samt om konsekvenserne for sårbare studerende og studerende med særlige behov.
Det er bekymringer, vi selvfølgelig skal tage alvorligt.
Når vi alligevel støtter forslaget, er det, fordi vi vurderer, at vejledningen ikke forringes, men samles og styrkes.
Opgaverne placeres hos Udbetaling Danmark og Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag, som allerede i dag har betydelige erfaringer med administration og borgerrettet vejledning om offentlige ydelser, også omkring studiegæld.
Vi hæfter os samtidig ved, at flere høringsparter, herunder Danske Studerendes Fællesråd, selv peger på, at der i dag er forskellig praksis og kvalitet i vejledningen og afgørelserne på tværs af institutionerne.
Netop her rummer det her lovforslag en mulighed for en mere ensartet afgørelse, større lighed og styrket retssikkerhed for de studerende.
For Det Konservative Folkeparti er det vigtigt, at centralisering ikke betyder, at de uddannelsesnære hensyn forsvinder.
Derfor ser vi positivt på, at uddannelsesinstitutionerne fortsat skal varetage sagsoplysninger og uddannelsesrelateret vejledning, og at de inddrages tæt i overgangen.
Det er en nødvendig forudsætning for, at den her overdragelse sker ansvarligt.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2026-01-29:
Tak for ordet, formand.
Vores su-system har til hensigt at give alle unge uanset social baggrund mulighed for at tage en uddannelse, så langt som evner og motivation rækker.
Derfor er det også vigtigt, at vi har en tidssvarende administration af su'en.
Lovforslaget lægger op til at overføre administration og vejledning fra Uddannelses- og Forskningsstyrelsen og uddannelsesinstitutionerne til Udbetaling Danmark og Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag.
Det handler om at fremtidssikre it-understøttelsen, så vi undgår, at gamle og mere sårbare system ender med at koste elever og studerende dyrt i form af fejl og usikkerhed.
Overførslen sker trinvis over de næste år.
Det reducerer risikoen for, at sager tabes mellem to stole.
Det bakker vi i Moderaterne op om.
Udbetaling Danmark og Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag har stor erfaring med at administrere store komplekse ordninger sikkert, men vi tager også høringssvarene alvorligt.
Med lovforslaget introduceres en solsikkelinje, så elever og studerende med særlige behov hurtigt kan få den rette hjælp.
På den måde sikrer vi specialiserede kompetencer til at håndtere f.eks. handicaprelaterede forhold og andre komplekse sager på en ordentlig måde.
Lovforslaget følger desuden op på en politisk aftale om at forhøje fribeløbet for elever på ungdomsuddannelser fra 2027.
Det laveste fribeløb hæves med 1.100 kr. hver måned, så flere unge kan arbejde mere ved siden af uden at blive mødt af krav om tilbagebetaling af su efterfølgende.
Det er fornuftigt, når vi ved, at unge med fritidsjob typisk får en mere fast tilknytning til arbejdsmarkedet som voksne.
De er mere aktive på arbejdsmarkedet både under og efter uddannelse, og samtidig klarer de sig i gennemsnit bedre fagligt i skolen.
Samlet set støtter Moderaterne lovforslaget.
Tak for ordet.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-01-29:
Tak for ordet.
Vi behandler her et lovforslag, der rummer flere tekniske og administrative ændringer, som har til formål at skabe en mere enkel, ensartet og effektiv administrering af su'en, befordringsrabat og voksenuddannelsesstøtte.
I Liberal Alliance synes vi, det giver rigtig god mening at samle opgaverne ét sted, mindske bureaukratiet og sikre en mere ensartet sagsbehandling og vejledning for de studerende.
Derudover foreslås det at forhøje fribeløbsgrænsen på ungdomsuddannelserne – et element i lovforslaget, vi i Liberal Alliance er særlig positive over for.
Alt for længe har vi i Danmark haft et system, hvor studerende bliver straffet for at arbejde ved siden af deres studier.
Vi straffer dem for at tage ansvar for, hvordan de gerne vil leve deres liv, og det giver for mig slet ikke mening, når vi ved, hvor vigtigt et fritidsarbejde eller et studiejob er for de unge mennesker.
Derfor har vi i Liberal Alliance også kæmpet for at hæve fribeløbsgrænsen.
Vi ønsker et samfund, hvor man ikke bliver mødt af statens løftede pegefinger, fordi man arbejder lidt ekstra ved siden af sit studie.
Netop derfor er vi glade for, at fribeløbsgrænsen nu hæves for de unge på vores ungdomsuddannelser.
Det er et skridt i den rigtige retning.
Det giver de unge mennesker mulighed for at arbejde mere, opbygge erhvervserfaring, få en stærkere tilknytning til arbejdsmarkedet og samtidig tage større ansvar for deres egen økonomi.
Når det er sagt, vil jeg da heller ikke lægge skjul på, at vi i Liberal Alliance helst gerne så, at fribeløbet helt blev afskaffet.
Vi mener, der er noget principielt forkert i, at staten skal sætte en grænse for, hvor meget man må tjene ved siden af sit studie uden at blive straffet økonomisk.
Samtidig er der også en del bureaukrati forbundet med at blive ved med at tilrette fribeløbsgrænsen.
Men politik handler om at rykke ting i den rigtige retning, skridt for skridt, og det er det, vi gør her.
Derfor støtter vi i Liberal Alliance lovforslaget og ser frem til, at unge mennesker får mere frihed til at tilrettelægge deres liv, deres arbejde og deres uddannelse, som de ønsker.
Tak for ordet.
Mads Olsen (SF), 2026-01-29:
Tak for ordet, formand.
Jeg er her som vikar for fru Sofie Lippert.
Lovforslaget her indeholder tre dele, og jeg kan sige fra start af, at vi i SF har brug for at få det delt op, hvis vi ikke skal stemme imod det samlede lovforslag.
Den første del, der handler om at overdrage administrationen af su til ATP, ser vi overordnet positivt på.
Det er fornuftigt at sikre et mere ensartet system og en mere smidig administration.
Der kan dog være udfordringer ved, at hele vejledningen også lægges over til ATP, om end denne del af vejledningen også har godt af ensretning.
Vejledningen kommer nemlig langt væk fra de studerende, når den ikke længere foregår på de enkelte uddannelsesinstitutioner, og her er det vigtigt at holde øje med, at alle studerende fortsat har samme og helst bedre adgang til kvalificeret individuel vejledning.
Et særligt opmærksomhedspunkt bør være de studerende med særlige behov.
Ingen sager er helt ens, og det er vigtigt, at alle har adgang til vejledning om deres konkrete situation.
Samtidig er det vigtigt, at vi følger sagsbehandlingstiderne, så disse ikke bliver forlænget af, at man rykker administrationen længere væk fra de studerende.
Den anden del handler om at forhøje fribeløbet for elever på ungdomsuddannelserne.
Man kan i dag allerede tjene 14.596 kr. hver måned ved siden af sin su.
Med dette forslag hæves beløbet med yderligere 1.100 kr.
Det ser vi ingen grund til.
I lovforslaget står der, at det handler om at give økonomisk fleksibilitet, men hvis det var det, man ville, kunne man jo bare forbedre su'en. I stedet øger man incitamentet til at arbejde mange timer ved siden af et fuldtidsstudie.
Vi mener derimod, at unge, der tjener så mange penge ved siden af deres studie, godt kan klare sig selv uden su, og at vi i stedet skal skabe incitamenter, der skaber lyst til og gør det muligt for de unge at studere og fordybe sig, mens de netop er studerende.
Som den tredje del ophæver dette lovforslag solnedgangsklausulen fra tidligere forslag om su i specifikke lande.
Vi har hele tiden bakket op om at begrænse muligheden for at modtage su i Rusland, og det gør vi selvfølgelig stadig væk.
Når vi desværre ikke foreløbig kan se en ende på Ruslands aggressioner, giver det god mening, at vi ikke skal stå her hvert andet år og forlænge bestemmelsen.
Dog var solnedgangsklausulen jo en meget væsentlig del af det oprindelige lovforslag, da vi forhandlede det tilbage i 2022.
Vi bakkede op, fordi det var en midlertidig lov, der fandt anvendelse i en meget specifik situation, nemlig Ruslands invasion af Ukraine.
Vi kan dog ikke i det nye lovforslag se en forklaring på at ophæve solnedgangsklausulen i stedet for f.eks. at forlænge den med 5 eller 10 år, og vi kunne godt tænke os at høre regeringens forklaring på dette.
SF kan ikke stemme for det samlede lovforslag, men ser frem til at drøfte en opdeling af lovforslaget i udvalgsarbejdet samt at følge de nævnte opmærksomhedspunkter.
Tak for ordet.