runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2025-02-04:
Tak for det.
SF's ordfører sagde, at landmændene bare bruger antibiotika skødesløst.
Der er meget klare regler med gult kort-ordning og andet.
Ordføreren kender det.
Jeg synes, at det er en fuldstændig misvisende karakteristik af, hvordan det er blevet anvendt.
Så vil ordføreren ikke godt lige være venlig at trække det tilbage?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-04:
Tak for det.
Det er mere, fordi jeg har brug for, at ordføreren forklarer en påstand, som ordføreren kom med, og det var, at store kuld gør, at grise får navlebrok.
Vil ordføreren ikke lige forklare, hvordan størrelsen af et kuld gør, at den enkelte gris får navlebrok?
Carl Valentin (SF), 2025-02-04:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg hørte rigtigt, men jeg tror, at der blev sagt, om det var økonomien, der styrer, hvad for en dyrevelfærd vi har i Danmark, og ordføreren nikker til mig.
Ja, det mener jeg jo helt tydeligt at det er, og det er også økonomien, der styrer, hvad der er regeringens politik, for det, der er væsentligt for regeringen her, er, at svineindustrien fortsat skal kunne tjene penge på at fortsætte status quo.
Det er jo helt tydeligt, for det er ikke i Danmarks interesse, i vores hav interesse, i klimaets interesse eller i dyrenes interesse, at man fortsætter produktionen på den her intensive måde.
Erling Bonnesen (V), 2025-02-04:
Tak for det.
Ål er jo en dejlig spise, og det er altid en fornøjelse at komme til en god frokost, hvor der også er ål på menuen.
Derfor er jeg også glad for, at vi nu får hele fiskeriområdet på forhandlingsbordet, og jeg håber også, at det kan lande i nogle gode, fornuftige balancer, så vi kan få fiskerierhvervet og miljøet til at gå hånd i hånd, sådan at vi stadig væk kan sikre, at vi har ikke bare ål, men fisk i det hele taget på menukortet, samtidig med at vi selvfølgelig også passer på vores omgivelser.
Det ser jeg frem til nogle fornuftige, gode forhandlinger om.
For så vidt angår ål og licenser, er det, som det allerede er fremgået fint af debatten og af ministerens svar, noget, som vi kan se frem til også at få en god snak om i forbindelse med de her fiskeriforhandlinger, som kommer.
Så det ser jeg frem til.
Men på den baggrund kan vi så selvfølgelig heller ikke støtte det konkrete beslutningsforslag, men vi ser frem til nogle forhåbentlig gode drøftelser og har da også en tro på, at vi kan finde nogle løsninger på det.
Carl Valentin (SF), 2025-02-04:
Jeg synes ligesom hr. Søren Egge Rasmussen, at det var et totalt udenomssvar, og jeg synes, det er ærgerligt, at regeringen ikke er villig til at komme med sådan en information, formentlig bare fordi det er lidt en ubelejlig sammenligning for regeringen.
Man kan jo også høre, at det her med at tale om sammenlignelige lande går igen både i ministerens tale og også i regeringsordføreres taler.
Det er jo sådan et opfundet begreb, hvor man på forhånd definerer, hvem man kan sammenligne sig med, og kriterierne for så at være et sammenligneligt land er, at man også skal have en meget intensiv svineproduktion med dårlig dyrevelfærdsvilkår og masser af antibiotika, og så er det da klart, at når man sammenligner os, gør Danmark det ikke nødvendigvis så meget værre.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-04:
Nu har ordføreren jo tidligere forsøgt at hive nogle tal ud af ministeriet, i relation til om man kunne lave nogle sammenligninger med den produktion, der foregår i Sverige og så i Danmark, og jeg synes, det er utroligt, at man kan svare så meget udenom på et rimelig konkret spørgsmål, hvor man ønsker at få opgjort, hvor meget antibiotika der bruges; det kunne f.eks. kunne være pr. kilo produceret svinekød eller pr. afvænnet smågris.
Og så får man noget lirumlarum og en lang historie om, at Sverige ikke er ligesom Danmark, og at man ikke helt kan sammenligne produktionerne.
Men det var sådan set heller ikke det, der blev spurgt om.
Der blev spurgt om et relativt simpelt tal, og det kan man så ikke få ud for at få nuancerne ind i debatten.
Jeg kunne godt tænke mig høre ordføreren, hvad ordføreren synes om det svar, der blev givet.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-04:
Jeg synes, at vi i Danmark skal have fokus på, at vi arbejder for at have en god dyrevelfærd og så absolut arbejder for, at antibiotikaforbruget bliver nedsat.
For det er der behov for, og det anerkender vi også.
Henrik Frandsen (M), 2025-02-04:
Jeg synes egentlig også, at de initiativer, der er sat i gang – bl.a. veterinæraftalen – jo er et udtryk for, at vi vil være et foregangsland, hvor man netop går ind og arbejder med nogle fastsatte måltal eller grænsetal, hvad der jo så har afstedkommet, at man har lavet en gult kort-ordning, og at man har en ordning, hvor man direkte går ind og arbejder med at sænke antibiotikaforbruget på den enkelte bedrift.
Det synes jeg da er at være et foregangsland.
Det er jeg ikke vidende om at man har i andre lande.
Så vi gør, hvad vi kan – man gør, hvad man kan, og det er et stort arbejde, og det er et vigtigt arbejde, for jeg tænker, at hvis vi skal have samfundsaccept i fremtiden, er det jo vigtigt, at vi får svar på de her spørgsmål.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-04:
Jeg synes egentlig, det kunne være spændende, hvis det udelukkende havde været sundhedsordførerne, der var mødt frem til den her debat.
Det synes jeg egentlig kunne have været spændende.
Det lyder, som om jeg ikke opnår så meget for grisene ved den her debat.
Det kunne være muligt, at sundhedsordførerne havde kigget på nogle andre tal og sagt: Det her ser godt nok ikke godt ud, når vi ser ind i fremtiden og der er flere mennesker, der dør af antibiotikaresistens, end der er mennesker, der dør af kræft, og at det må vi gøre noget ved.
Så det anerkender jeg fuldt ud.
Om det der med, om Danmark er et foregangsland, vil jeg sige, at man jo også godt kunne gå efter at gøre det bedst mulige i stedet for bare at sammenligne med nogle, der gør det dårligere.
Henrik Frandsen (M), 2025-02-04:
Jeg vil meget gerne anerkende, at antibiotikaresistens er et stort problem, antibiotikaresistens er et tiltagende problem.
Jeg vil da heller ikke 100 pct. udelukke, at den måde, vi producerer husdyr på i Danmark, er en del af problemet.
Det er ikke hele problemet, men det er noget, der er rigtig meget fokus på i hele sundhedsvæsenet.
Ordføreren nævnte også i sin begrundelse af forslaget fra starten, at det måske i virkeligheden var sundhedsordførerne, der skulle være på plads her.
Jeg mener, det er fødevareordførerne, og det er også derfor, jeg er her.
Faktisk har vi jo internationalt set – og nu kommer jeg så til at sige det en gang mere –
sammenlignet med lande, vi kan sammenligne os med, et forholdsvis lavt antibiotikaforbrug.
Jeg er bare nødt til at nævne det, at vi f.eks. ikke bruger antibiotiske vækstfremmere i Danmark.
Det er jo et politisk valg, der er truffet, og det er ikke noget, hvor man må sige, at det ikke er lykkedes at gennemføre den plan, for jo, det er lykkedes, for vi bruger det ikke i Danmark.
Jeg tror, min tid gået.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-04:
Jo, men det der med at have nogle mål og sige, at man arbejder for noget, har der jo stået i mange planer, hvor det ikke er lykkedes.
Vi har jo tidligere haft sådan et mål om, at antibiotikaforbruget skulle reduceres med 2 pct. om året, og det skulle så være 8 pct. over en 4-årig periode.
Der var det kun 1,6 pct., man nåede samlet set.
Det er derfor, jeg siger, at man ikke bare kan tage de der små bitte skridt hver eneste gang.
Der er noget basalt forkert ved den danske svineproduktion, når man fravænner grise så tidligt.
Det er jo det, der er problemet.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren, som har haft en stor del af sit liv ude på landet, om han kender mennesker, som har haft svært ved at blive behandlet, fordi de sådan set havde nogle bakterier, som var svære at slå ned, og altså havde nogle helbredsmæssige problemer, hvor antibiotika til mennesker ikke virkede, fordi man havde arbejdet for meget i en svinestald.
Carl Valentin (SF), 2025-02-04:
Men det er en af de ting, som spiller en meget stor rolle, og Dyrenes Beskyttelse har for nylig lavet et længere notat på årsagerne til forskellige former for sygdomme.
Der er også sådan noget som, at der bliver født såkaldt delfingrise, altså grise, som nærmest har en delfinagtig form, fordi deres kranier har udviklet sig på en mærkværdig måde inde i moderen, fordi hun får så mange unger.
Så den her voldsomme avl, man laver, har nogle konsekvenser, bl.a. for dyrenes velfærd her.
Henrik Frandsen (M), 2025-02-04:
Tak for ordet, formand.
Og tak til forslagsstillerne for at sætte fokus på nogle vigtige emner, nemlig at nedbringe forbruget af antibiotika og forbedre dyrevelfærden for grise.
Det er vigtige dagsordener, og det er dagsordener, hvor der også allerede er sat flere initiativer i gang for netop at komme med svar på de to dagsordener.
Det er et meget vidtgående skridt, er jeg nødt til at sige, at foreslå, at ingen grise må fravænnes før 7 uger efter fødsel, meget vidtgående.
Jeg mener helt bestemt ikke, at fordelene ved forslaget står mål med de ulemper, det giver for erhvervet og for svineproduktionen i det hele taget, og derfor kan Moderaterne ikke støtte forslaget.
I Moderaterne støtter vi en forbedring af dyrevelfærden for grise i Danmark, helt sikkert.
Lad mig bare fremhæve tiltag nr. 12, som går ud på at udarbejde en samling af anbefalinger til at mindske pattegrisedødeligheden – det har så ikke noget med fravænning at gøre.
Samtidig med det er det i fødevare- og veterinæraftalen for 2024-2027 aftalt, at Fødevarestyrelsen skal fortsætte og udvikle aktiviteter og tiltag, der skal medvirke til at sikre en reduktion af antibiotikaforbruget i husdyrproduktionen.
Helt konkret er der tale om syv tiltag – jeg skal ikke stå og læse dem op her – som alle vil være gavnlige i forhold til at reducere antibiotikaforbruget.
Så der bliver allerede i dag arbejdet intensivt på at sikre det, som forslagsstillerne egentlig siger at de vil opnå med forslaget.
Derfor kan Moderaterne ikke støtte beslutningsforslag B 29.
Tak for ordet.
Carsten Bach (LA), 2025-02-04:
Til det konkrete spørgsmål i forhold til den videnskabelige dokumentation synes jeg som sagt, at vi skal prøve at få den fremlagt i udvalget og tage en drøftelse af det.
Så kan vi tale om små skridt, som spørgeren jo også kalder dyrevelfærdsaftalen, som Enhedslisten ikke er en del af; så kan vi også i den sammenhæng tale om de små skridts lov.
Jeg synes jo, at forslagsstilleren også med sin bemærkning her afslører, at det, det i virkeligheden handler om, er at få gennemtvunget en fuld transformation af dansk landbrug til økologisk landbrug, fordi det jo er det, der er den underliggende dagsorden i forhold til øget areal i svineproduktionen eller griseproduktionen.
Så er der en anerkendelse for at bruge ordet adskillelse og ikke frarivning, som SF ellers var inde på.
Det er måske i den her sammenhæng også et nyt ord i Nudansk Ordbog, tror jeg.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-04:
På trods af afvisningen af forslaget vil jeg alligevel sige tak for den sådan relativt pæne modtagelse.
Jeg synes jo, at når vi taler om det her med fravænning af grise, så er det rigtige ord måske adskillelse mellem soen og dens grise, for det er jo en hundrede procents adskillelse, som sker lige på en dag.
Der kan være andre produktioner, f.eks. med kvæg, hvor kalven kommer ind en gang om dagen og får lidt mælk og så ellers skal klare sig med andet foder.
Men der er altså her tale om en hundrede procents adskillelse, og det er jo der, hvor det så kolliderer med alle mulige sygdomme.
Ordføreren siger nu, at 7 uger ikke er muligt med de staldforhold, vi har.
Det er sikkert rigtigt, altså at man skulle bygge staldene om, hvis man skulle gennemføre det her.
Men altså, det er jo den praksis, man har ovre ved økologerne, altså at 7 uger sådan set er muligt.
Så jeg synes egentlig, at man godt kunne vælge at gå ind i et på en måde, hvor man kigger på det og tager et skridt ad gangen.
Og så vil ordføreren gerne have videnskabelig dokumentation, og det tror jeg da vi ret enkelt kan få.
Når ministeriet ikke kan finde tal for Sverige, er der andre, der kan.
Så det skal vi nok hjælpe med.
Hvad siger ordføreren til det, hvis vi nu tog et skridt ad gangen og lavede en fravænning efter 4 uger i stedet for 3 uger, altså havde det som et krav?
Carsten Bach (LA), 2025-02-04:
Tak for det, formand.
Enhedslisten har fremsat et beslutningsforslag, der omhandler en indsats mod antibiotikaresistens ved et forbud mod fravænning eller det, som Socialistisk Folkeparti gerne vil kalde frarivning, af pattegrise tidligere end 7 uger efter fødsel med henblik på lavere antibiotikaforbrug og forbedret dyrevelfærd.
Debatten om antibiotikaresistens og antibiotikaforbruget i det hele taget i vores griseproduktion og ligeledes også dyrevelfærden i vores griseproduktion er en meget vigtig samfundsdebat og en vigtig politisk debat, fordi den jo helt overordnet tvinger os alle sammen til at forholde os til, hvordan det er, vi ønsker, at dyrehold skal foregå i Danmark.
Den debat hilser jeg og Liberal Alliance meget velkommen, og vi håber, at vi nu i udvalget kan tage emnet op, måske mere intensivt, og f.eks. få fremlagt den videnskabelige dokumentation bag sammenhængen mellem fravænningsalderen, som er meget omtalt her i dag, og antibiotikaforbruget.
Herunder kunne vi måske også inddrage erfaringerne, hvad de svensktalende grise angår.
Det konkrete beslutningsforslag om forbud mod fravænning eller frarivning af pattegrise tidligere end 7 uger efter fødsel er dog i min optik umiddelbart ikke muligt af hensyn til dyrevelfærden, som beslutningsforslaget jo faktisk også beskriver som en del af formålet.
Og her taler jeg om dyrevelfærden i de eksisterende danske stalde.
Det vil, som også tidligere ordførere har nævnt, belaste søerne alt for meget at skulle holdes sammen med pattegrisene i 7 uger.
I en stald kan soen nemlig ikke på samme måde flytte sig væk fra pattegrisene, som man vil se soen gøre i forbindelse med udendørsproduktion, hvor der jo er adgang til større arealer.
Så vil jeg afslutningsvis sige, at der jo allerede er indgået en fødevare- og veterinæraftale, også omtalt af ministeren tidligere, som løber i perioden 2024-2027, og i den aftale indgår der en passus om, at forbruget af antibiotika skal reduceres med 8 pct. inden udgangen af 2027.
Det er altså målsætningen med den eksisterende politiske aftale, og vi foreslår i Liberal Alliance, at fokus nu primært rettes mod at komme i mål med netop den målsætning, inden vi drøfter yderligere tiltag.
Og de tiltag, der ligger i aftalen, har ministeren rigtig fint ridset op, og jeg tror i øvrigt også, at andre ordførere har ridset dem op.
På den baggrund afviser Liberal Alliance beslutningsforslaget.
Carl Valentin (SF), 2025-02-04:
Det er helt rigtigt, og det har jeg heller ikke sagt.
Men jeg har sagt, at der er en sammenhæng mellem, at dyrene bliver meget syge og så den måde, vi avler dem på og den måde, vi behandler dem på.
Så fremhæver ordføreren det her med, at vi nogle gange bruger ordet svinefabrikker.
Jeg kan godt forstå, at det er et ord, der fremprovokerer nogle følelser hos folk, men i virkeligheden bruger vi det mest for at beskrive, hvad det er, vi ser.
For jeg synes ikke længere, at det er gårde, vi ser.
Det er store fabrikshaller med tusindvis af dyr, og derfor synes jeg egentlig, det er et meget passende begreb.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-04:
Nu har jeg aldrig været griseavler, men jeg har opdrættet schæferhunde i mange år, og jeg har haft schæferhunde, hvor en i kuldet havde navlebrok.
Jeg har haft svømmere, hvor der har været én i kuldet, der havde det.
Jeg har haft kuld, der har været større, også større, end jeg selv syntes de skulle være – den diskussion kan vi sagtens have – hvor de alle sammen har været sunde og raske.
Det, jeg egentlig vil frem til, er, at jeg er klar over, at SF og ordføreren ikke er vilde med svinelandbrug i Danmark, og derfor kalder man det også svinefabrikker, og man kan forstå, at det forpester stort set hele verden.
Men jeg synes bare, at man skal være fair over for det.
Store kuld kan være problematiske, men vil ordføreren ikke bare lige bekræfte mig i, at fordi du er født i et stort kuld, får man ikke automatisk navlebrok?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-04:
Jeg ved godt, at det er økonomi, der styrer det her.
Og når jeg ser på tallene fra Sverige, hvor man kører med en fravænning af smågrise ved 4 uger, kan jeg også godt se, at det er noget, der er fordyrer produktionen.
Men det er jo noget, som både forbedrer dyrevelfærden og styrker det at tage hånd om folkesundheden, idet der så ikke bruges så meget antibiotika.
Jeg synes, det er tankevækkende, at man kan se, at man bruger så meget mindre antibiotika bare ved at fravænne ved de 4 uger.
Nu bliver der snakket om, at man ikke kan sammenligne sig med andre lande.
Kan ordføreren ikke se, at man kunne lære noget af andre lande, som har en lidt anderledes produktion, hvor man prioriterer dyrevelfærd?
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-04:
Jeg tror, hr. Søren Egge Rasmussen misforstod mig.
Vi er absolut ikke utilfredse med aftalen.
Jeg siger bare, at hvis man skal gå en anden vej, er det da bedre at have fokus på det allerede vedtagne og se på, hvordan vi så kan få det til at gå endnu hurtigere, og om det er muligt, så vi rent faktisk får effekterne af det.
Det burde man gøre i stedet for at begynde at komme med nye tiltag allerede nu, inden det, der er allerede er blevet vedtaget, er sat i drift.
Det er det, der ligger i det.
Det er ikke, fordi vi er utilfredse med den aftale.
Carl Valentin (SF), 2025-02-04:
Jeg er meget enig med ministeren i, at man ikke skal bruge antibiotika sådan skødesløst.
Man må bare sige, at når man kigger på tallene som f.eks. tal Aarhus Universitet, som viser, at 95 pct. af danske pattegrise bliver behandlet med antibiotika inden for de første tre døgn af deres liv for at undgå navlebetændelse, som jo er en direkte konsekvens af måden, man avler dyrene på, og at de får brok.
Så har man jo en situation i dag, hvor man bruger det i meget vid udstrækning.
Kan ministeren ikke se, at vi er nødt til have nogle lidt mere vidtgående redskaber end dem, der er indgået i fødevare- og veterinæraftalen?
Jacob Jensen (V), 2025-02-04:
Jamen jeg har det med det på den måde, at antibiotika skal man ikke bare bruge med løs hånd.
Det skal man selvfølgelig bruge i de tilfælde, hvor der er brug for det.
Men jeg anerkender også, at vi har en produktion i Danmark.
Det kan man så mene er en produktion vi ikke burde have; vi burde ikke have de der par og 30.000 jobs, vi burde ikke have de der par og 20 mia. kr., som er med til at holde vores økonomi sammen.
Men det ændrer ikke på, at vi ikke skal have en opmærksomhed omkring dyrevelfærden og tage de skridt, som vi kan og vi skal gøre i den rigtige retning.
Det synes jeg også vi har gjort, og jeg vil også gerne kvittere for det samarbejde, vi har.
Jeg ved, der er partier, der siger, vi skulle have gået meget videre og meget hårdere med de konsekvenser, det så ville medføre.
Og det er derfor, vi skal finde den rigtige balance, og det synes jeg vi har fået.
Carl Valentin (SF), 2025-02-04:
Jeg synes, det er en skøn logik det her med, at man ikke kan sammenligne Danmark med Sverige, fordi Sverige har valgt at tage nogle mere vidtgående skridt på dyrevelfærdsområdet, end Danmark har, og så på den måde kan man nøjes med at sammenligne os med andre lande, som også er lidt ligeglade med dyrevelfærd, desværre.
Virkeligheden derude er jo, at man tager de små pattegrise fra soen, tidligere end deres krop kan holde til.
Det gør, at de får diarré, hvilket ofte kræver antibiotika at behandle.
Det betyder jo, at man i Danmark bruger antibiotika aktivt til at intensivere produktionen.
Altså, man bruger antibiotika som et redskab til at kunne producere mere kød billigt og hurtigere.
Hvordan har ministeren det med, at man bruger antibiotika på den måde og ikke restriktivt i særlige tilfælde, hvor et dyr er blevet sygt, sådan som man kunne forestille sig at hensigten ellers var?
Jacob Jensen (V), 2025-02-04:
Det er to forskellige ting.
Den danske produktion har sine fordele, men også sine ulemper, men det er en meget, meget større produktion og nogle helt anderledes forhold, der gør sig gældende.
Så du kan ikke sammenligne – det er ikke direkte tiltale, det er i overført betydning: Man kan ikke sammenligne de to produktionsformer.
Men jeg synes, det er vigtigt, at vi selvfølgelig lytter til og ser på, hvad andre har af erfaringer.
Men jeg bliver også nødt til at sige, at fra dansk side har vi været et foregangsland, og vi er et foregangsland; vi er et af de lande, der bruger mindst antibiotika i forhold til vores produktions størrelse, og det synes jeg også er væsentligt.
Altså, jeg har fokus på, at vi får implementeret de ting, vi allerede har aftalt og får det til at virke.
Dermed har vi jo så ikke sat et punktum og en streg, sådan at vi endegyldigt, aldrig mere, gør noget ved det her område overhovedet.
For som jeg sagde før, kan jeg lave en lang liste af initiativer, der har været foretaget i det her Folketing i mange, mange år, og det har også bragt os et sted hen, hvor vi trods alt er et foregangsland på det her område.
Derfor siger jeg også, at nu er jeg optaget af at få implementeret det, vi har aftalt, men jeg er selvfølgelig også åben over for at diskutere det her yderligere – nu bliver der bl.a. refereret til Sverige med de forskelle, der trods alt er mellem den svenske og den danske griseproduktion.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-04:
Det er jo klar tale, og det er sådan, det hænger sammen.
Hvis man ser på de svenske erfaringer, kan man se, at bare ved at køre med en fravænning af smågrisene ved 4 uger opnår man altså markant lavere antibiotikaforbrug end i Danmark.
Altså, man kan sådan set tage nogle skridt, som er væsentlige for dyrevelfærden, som er væsentlige for at få nedbragt antibiotikaforbruget.
Kender ministeren til de svenske erfaringer?
Jacob Jensen (V), 2025-02-04:
Det er rigtigt, at vi har haft indsatser i Danmark igennem rigtig, rigtig mange år, hvad det her angår.
Jeg har en lang liste her, som jeg nok skal spare jer for at læse op, men der er i hvert fald indsatser helt tilbage fra midten af 1990'erne, hvor der er gjort forskellige tiltag, og senest også de ting, som vi har aftalt med fødevare- og veterinæraftalen fra sidste år.
Så det er et område, som der har været og er et enormt politisk fokus på, og det er der god grund til.
For det er et vigtigt område, selvfølgelig både af hensyn til dyrevelfærden, men også af hensyn til den resistens, som vi helst ikke skal se ind i.
En af grundene til, at der, kan man sige, også er sket en negativ udvikling i de senere år, er, som jeg også har fået det oplyst, at man nu ikke længere kan bruge zink som en del af behandlingen.
Jeg ved ikke, om man kan sige, at det er en undskyldning, men det er måske en forklaring.
Det ændrer jo så netop ikke på, måske snarere tværtimod, at vi så også skal have det politiske fokus, som vi også har, med vores dyrevelfærdsaftale såvel som vores fødevare- og veterinæraftale for at sikre den politiske ambition om, at vi skal bruge mindre antibiotika.
Men jeg bliver også nødt til at sige, at hvis det her forslag ville gå igennem, ville det få en markant betydning – og det kan man selvfølgelig ønske politisk – for de godt 30.000-35.000 mennesker, der er beskæftiget inden for det her område, og de knap 22 mia. kr. fra produktionen, som også er med til at bidrage til vores bruttonationalprodukt i Danmark, og det ønsker vi fra regeringens side ikke at sætte over styr.