runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2016-09-06:
Nu er jeg jo en simpel mand, der kun er herinde på gennemtræk, og der er det sådan, at det nogle gange godt kan være lidt svært at forstå den der lidt særegne logik, der hersker herinde.
Det er sådan, at jeg normalt arbejder som mentor på et jobcenter, og det vil sige, at jeg arbejder med nogle af de her kontanthjælpsmodtagere.
Og der kan jeg så forstå på ordføreren, at han har kendskab til en mekanisme, der gør, at hvis man presser folk på økonomien, altså hvis man tvinger dem ud af egen bolig eller forringer deres sociale vilkår, så skulle de af en eller anden grund få lettere ved at komme ind på arbejdsmarkedet.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre lidt om, hvad det er for en mekanisme.
Jeg må sige, at min erfaring på det område har lært mig, at det faktisk forholder sig præcis modsat.
Hvis du sørger for, at de ikke kan blive boende i den bolig, de har, eller hvis du sørger for, at vilkårene bliver forringet for deres børn, så bliver det faktisk rigtig meget sværere for dem at komme ind på arbejdsmarkedet. Så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad det er for en særegen mekanisme, som ordføreren har kendskab til, der gør, at det, at man presser dem på den måde, betyder, at de får lettere ved at komme ind på arbejdsmarkedet igen.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Det er korrekt, men jeg tror, at hr. Rasmus Jarlov misforstår det, som om at jeg af den grund siger, at så freder vi regeringen.
Altså, vi stemmer for alt godt, men vi har indsat en regering med det opdrag, at den skulle sænke skatten på den sidst tjente krone med 5 procentpoint.
Så selv om der kommer forslag i salen, som vi synes vi må stemme for, fordi de er bedre end det, der er i dag, så kan vi godt synes, at det ikke er godt nok, og at det ikke lever op til de krav, der blev stillet, da regeringen blev indsat, om at gennemføre en lettelse på mindst 5 procentpoint på den sidst tjente krone.
Jens Joel (S), 2016-09-06:
Tak for det, og tak til Liberal Alliance og ordføreren for også at løfte sådan nogle lidt tørre finanslovsdebatter op på et niveau, hvor det også handler om værdipolitik og om, hvor man gerne vil hen.
Jeg har et spørgsmål.
Vi har de sidste 20-30 år set en lønudvikling, hvor de 10 pct. rigeste og særlig den rigeste procent er blevet meget rigere, mens vi ikke har set helt den samme udvikling for resten af samfundet.
Så er mit spørgsmål: Er det, set med ordførerens øjne, en positiv udvikling?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Det kan godt nogle gange føre til, at nogle bliver mere rigere, end andre bliver rigere, og det synes vi er okay, hvis det er et resultat af, at dem, der bliver mere rigere, også bliver mere produktive.
Altså, hvis det er en naturlig løndannelse, hvor folk får løn som fortjent, i forhold til hvor meget værdi de har for den virksomhed, de er ansat i, så har vi bestemt ikke noget problem med det.
Vi er ikke imod, at nogle folk får mere end andre.
Vi ønsker et frit samfund, hvor der er gang i økonomien, og hvor man tager hånd om dem, der ikke kan selv.
Vi ønsker ikke et samfund, der er stivnet i beton, og hvor ingen må stikke af fra de andre, hvis de ellers har ydet en indsats, som berettiger til det.
Jens Joel (S), 2016-09-06:
Men det er jo indiskutabelt, at uligheden er steget, og ordføreren har også lige sagt, at man gerne ville have uligheden til at stige mere.
Jeg forstår, at man skal ramme det svenske niveau, for så er vi i mål.
Men vil ordføreren så ikke bare sige, at det, at man får en større ulighed, er gavnligt i sig selv, hvis det er det, der er udtryk for Liberal Alliances holdning?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Jamen når man siger sådan nogle ting, som at det skal kunne betale sig at arbejde, eller at det skal kunne betale sig at arbejde mere, så er det jo udtryk for, at man mener, at der bør være en større forskel på dem, der arbejder, og dem, der ikke arbejder, og på dem, der arbejder meget, og på dem, der kun arbejder lidt.
Det er jo det, der ligger i det.
Men vi har ikke nogen målsætning om, at der skal være sådan en ulighed.
Vi har en målsætning om, at der skal være en motivation for at yde en ekstra indsats.
Altså, hvis alle ville arbejde helt vildt meget og tjene lige meget og arbejde lige dygtigt, så havde vi da ikke noget som helst imod det.
Men vi skal have en politik, som belønner folk, der yder en indsats.
Orla Hav (S), 2016-09-06:
Allerførst vil jeg sige tak til ordføreren.
Jeg har regnet på de samme eksempler med henholdsvis 200.000 kr. og 2 mio. kr.
Jeg nåede jo til et ganske andet resultat.
Så skal jeg bare spørge: Betyder det, at Liberal Alliance har forladt ønsket om at gøre det her samfund mere ulige og har lyttet til argumenterne om, at børnefattigdom er udbredt på Vestegnen og i udkanten, at regeringen igen vil tage fra folk på overførselsindkomst, at reduktionen i topskat går til Nordsjælland, at få kvinder betaler topskat, og at det eneste, der er enighed om, er, at der er usikkerhed om effekten af at sænke topskatten?
Betyder det, at Liberal Alliance nu er optaget af at skabe større lighed i vores samfund?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Jeg er bange for, at jeg må sige, at hvis hr. Orla Hav har regnet på det her og er nået frem til andre tal end dem, jeg har præsenteret fra talerstolen, er det med meget stor sandsynlighed udtryk for, at hr. Orla Hav har regnet forkert.
Som det er i dag, betaler en person med en indkomst på 200.000 kr. 64.239 kr. i indkomstskat, mens en person med en indkomst på 2 mio. kr. betaler 802.011 kr. i indkomstskat, hvis man ikke har nogen fradrag ved siden af.
802.011 kr. er 12,5 gange mere end 64.239 kr.
Omvendt må jeg slå fast, at det er sådan, at hvis man får den store lettelse i bunden, som Liberal Alliance ønsker at gennemføre, og hvis vi fjerner topskatten, som Liberal Alliance ønsker, er der en forskel i skattebetalingen på de to indkomster, så den, der tjener meget, betaler 16 gange mere i skat.
Så jeg tror, at hr. Orla Hav har regnet forkert.
Orla Hav (S), 2016-09-06:
Jeg forsøgte sådan set at kvittere over for hr. Ole Birk Olesen.
Det regnestykke, der blev fremlagt, gav indtryk af, at Liberal Alliance nu går ind for at skabe større lighed i samfundet.
Det var sådan set den kvittering, jeg gav.
Så regnestykket kan jeg sagtens gennemskue.
Men er problemet ikke, at det her samfund oplever, at folk ikke investerer?
Vi står i en situation, hvor der er udbetalt 600 mia. kr. i udbytte for aktier.
De penge bliver ikke investeret.
Investeringerne i det danske samfund er faldet med lige omkring 20 pct. Er det et samfund, der syder og bobler af investeringslyst, fordi de rige har gode muligheder for at investere i det her samfund?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Det har vi skam også fokus på.
Problemet er jo, at afkastet på en investering, når man opretter en arbejdsplads i Danmark, er mindre end afkastet på en investering, hvis man opretter arbejdspladsen i udlandet.
Det er derfor, man ser, at danske virksomheder for øjeblikket opretter flere arbejdspladser i udlandet, end udenlandske virksomheder opretter arbejdspladser i Danmark.
Sådan er det.
Det er et problem.
Det kan vi løse ved dels at få omkostningerne ned ved at oprette arbejdspladser i Danmark, dels ved at få beskatningen ned på det overskud, man får, når man har oprettet arbejdspladser i Danmark.
Rune Lund (EL), 2016-09-06:
Jeg har forstået, at Liberal Alliance ønsker en sænkning af topskatten på 5 procentpoint, og at det er en rød linje.
Jeg har forstået, at Liberal Alliance ønsker, at det skal være for alle, og at det er en rød linje.
Men jeg har endnu ikke hørt Liberal Alliance sige, hvornår det her skal indføres.
Skal det være pr. 1. januar 2017, eller skal det være senere?
Hvis det bliver senere, er vi jo nogle, der har god tid til at lave det hele om igen, når vi efter et valg får en ny regering og der kommer et nyt flertal til.
Så hvornår er det, det her skal træde i kraft?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Her må jeg så give kredit for et rigtig relevant og godt spørgsmål, for det er også nogle overvejelser, vi gør os.
Men jeg må så desværre skuffe, for jeg kan ikke her og nu på talerstolen fortælle om vores forhandlingsudspil på det område.
Men det er da rigtigt, at hvis partierne i blå blok danner flertal og laver den her 2025-plan sammen, og hvis resultatet af det er, at vi kan få vores topskattelettelse i 2025, mens de andre skal bruge løs af pengene i 2017, så er vi nok blevet lidt snydt.
Så det er selvfølgelig også inde på vores opmærksomhedstavle.
Men tak for at oplyse os om det.
Rune Lund (EL), 2016-09-06:
Så har man oplevet det med, nemlig at få ros af Liberal Alliance hernede i Folketingssalen.
Men det er jo ikke, fordi jeg sådan skal gå og give gode ideer til Liberal Alliance i forhold til de forhandlinger, der kommer til at være, men er det ikke meget mærkeligt, at man har nogle meget faste røde linjer på indholdet, når det kommer til procentpoint, som topskatten skal sænkes med, og når det kommer til, om det skal gælde for alle, men at man tilsyneladende ikke har nogen som helst linjer, i forhold til hvornår det skal indfases?
Jeg må bare sige, at det da er en utrolig glædelig nyhed for os i Enhedslisten.
For når der så kommer et valg næste gang og vi forhåbentlig får et nyt flertal, så kan jeg da love for, at en af de første ting, der kommer med i en finanslovsforhandling i forhold til en ny regering, er at rulle lige præcis alt, hvad der bliver besluttet på det her område, tilbage med det samme.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Det er jeg helt opmærksom på vil være Enhedslistens mål.
Jeg kan så glæde mig over, at hr. Benny Engelbrecht fra Socialdemokraterne har stået her på talerstolen uden at ville sige, at de vil rulle en topskattelettelse tilbage.
Det må jeg jo tolke sådan, at det vil de ikke, for ellers havde han vel bare sagt det af hensyn til freden i rød blok osv.
For ikke at blive kritiseret af Enhedslisten, ville han bare have sagt, at jamen vi ruller det tilbage straks efter et valg.
Men det har han ikke sagt, og det er jo, fordi han ikke vil gøre det.
Jeg tror, at så godt som alle ledige i Danmark helhjertet ønsker at få et godt og vellønnet arbejde, dvs. et arbejde, hvor lønnen er arbejdet værd og opleves som at være arbejdet værd, og hvor arbejdet er spændende og udviklende.
Desværre er det ikke alle, der kan få jobs, som de mener lever op til det.
De er så henvist til – burde være henvist til – at tage de jobs, de så kan få, altså dem, der bare giver mad på bordet.
Der er det et problem, at der er for lille forskel i forhold til at tage nogle jobs, som man ikke synes er spændende, som man ikke synes er udviklende, og hvor lønnen ikke er specielt høj.
Det er et problem, hvis de penge, man får fra det offentlige, er på 80 pct. eller mere af det, man ville få, hvis man kom i job.
Det var også det, Socialdemokraterne, SF og Radikale mente var et problem, da de sad i regering.
Jeg fastholder, at det stadig er et problem.
René Christensen (DF), 2016-09-06:
Det lyder i hvert fald interessant.
Det, der ligger i regeringsforslaget, er jo ½ år.
Jeg kan så forstå, at man fra De Radikales side vil bruge 1 år mere.
Jeg vil gerne spørge: Når man så kommer frem til der, hvor den gamle tilbagetrækningsreform egentlig ligger, og hvor man først skulle hæve pensionsalderen, skal pensionsalderen så til at hæves yderligere med det ene år, som allerede vil være lagt ind i 2025?
Martin Lidegaard (RV), 2016-09-06:
Se, det har vi egentlig ikke taget stilling til, hvis jeg skal svare helt ærligt.
Vi har ikke baseret vores regnestykker på det, for det er jo noget, der først får betydning, når vi kommer 5-10 år længere frem.
Men det er jo en diskussion, man må tage med oprejst pande.
Jeg kan sige, at Radikale Venstre har det grundprincip og udgangspunkt – og jeg tror, jeg også svarer på folketingsgruppens vegne, uden at jeg har taget dem i ed – at eftersom vi lykkeligvis lever længere og længere i gennemsnit, så må princippet vel være, at den ekstra levetid, vi får, fordeles sådan, at vi kan nyde et endnu længere otium.
Men for at der bliver råd til, at det bliver et ordentligt otium med ordentlig sundhed og ældrepleje, skal de, der kan, også bidrage lidt mere til arbejdsmarkedet.
Jacob Jensen (V), 2016-09-06:
Jeg vil gerne kvittere oprigtigt for markeringerne her i dag fra talerstolen og for modtagelsen af planen.
Selvfølgelig er der nogle områder, som vi ser forskelligt på, det siger sig selv.
Men jeg synes, det tegner godt, at De Radikale kan se sig selv i mange dele og i mange af de områder, vi skal tage op.
Det synes jeg virkelig tegner godt.
Lidt i forlængelse af det, hr. René Christensen spørger til: I forhold til det, vi lægger op til, med at øge, jeg vil egentlig hellere sige tilpasse, pensionsalderen med det, vi allerede har aftalt her i Folketinget, nemlig at man skal kunne fremse en 14½-års pensionsperiode, vil jeg sige, at hvis vi vil lykkes med at komme igennem med det eller noget, der minder om det, kan den radikale ordfører så her i dag love mig, at De Radikale, hvis ulykken skulle ske, og der skulle komme et nyt flertal efter et folketingsvalg, så vil være garant for, at det stadig vil være noget, man kan regne med – lige som sidste gang, vi lavede en tilsvarende tilpasning?
Martin Lidegaard (RV), 2016-09-06:
Altså, vi Radikale har jo den enkle tradition, at vi mener det samme, når vi er i opposition, som når vi er i regering, og vice versa.
Så den politik, jeg har præsenteret her i dag, er også den, vi i givet fald går til valg på og selvfølgelig vil kæmpe for i en ny regering.
Hvis der bliver indgået et forlig, som vi indgår i, og vi går ud fra, at det bliver et samlet forlig – der er jo, som man kan høre allerede, mange løse ender, men vi er gerne en del af det – så vil vi selvfølgelig også tage det med, ifald vi måtte komme i regering igen.
Jacob Jensen (V), 2016-09-06:
Det vil jeg gerne takke for.
For det er selvfølgelig vigtigt for os at vide, og det gør det jo så meget mere politisk interessant, at De Radikale også er en del af den tanke, der hedder, at pensionsalderen kan tilpasses, så vi egentlig lever op til det, vi allerede har aftalt.
Det er jo en lykkelig situation, kan man sige, at man lever længere og længere og er sundere og sundere i sin alderdom.
Det er godt.
Men jeg vil bare gerne kvittere for, at den radikale ordfører her lover i hvert fald at arbejde ihærdigt for, at skulle uheldet, som jeg ser det,
ske, og der kommer et nyt flertal, så vil De Radikale stadig væk være en garant for, at den aftale kan løbe videre – også ind i et nyt folketingsår.
Så tak for det.
Martin Lidegaard (RV), 2016-09-06:
Jo, men selv tak
Vi har da kun interesse i at forfølge vores egen politik, og vi har længe haft de synspunkter, jeg har gjort rede for her.
Og jeg må så sige, at jeg nok ikke helt deler ordførerens frustration over, at der kunne komme et andet flertal.
For jeg tror nok, der er meget politik, i hvert fald meget radikal politik, som vil blive mulig, hvis der kom et andet flertal.
Men det skal ikke ændre på, at vi – uanset hvem der har flertallet og hvem der kommer i regering – arbejder for den politik, der er vores, og gerne indgår en aftale, der fremmer den.
Pelle Dragsted (EL), 2016-09-06:
Tak, tak for ordførertalen – der er dog en lille rettelse.
Det er ikke alle danskere, der får glæde af den skatteplan, som regeringen har fremlagt.
Det gør førtidspensionisten, folkepensionisten og den ledige ikke, og de er altså også stadig danskere, selv om de ikke tæller i det berømte arbejdsudbud.
Men det var egentlig noget helt andet, jeg ville tale om.
Det var det her SU-spørgsmål, for jeg er selvfølgelig rigtig glad for, at De Radikale ligesom Enhedslisten vender sig mod de her nedskæringer af de studerendes levebrød.
Det er både dumt ud fra et perspektiv om, at vi har brug for at uddanne os, og det er asocialt.
Det, der så bliver interessant, er, hvad der sker efter et valg.
Så mit spørgsmål til ordføreren er egentlig, hvorvidt vi sammen, altså Enhedslisten og De Radikale gerne sammen med andre partier, kan give de studerende en garanti for, at hvis der kommer et nyt flertal af partier, som har afvist den her nedskæring, så annullerer vi de her ændringer i SU'en, de her beskæringer af de studerendes levebrød, før de er trådt i kraft, for de kan jo først træde i kraft efter et valg.
Martin Lidegaard (RV), 2016-09-06:
Jeg vil sige, at lad os tage den snak, når vi ser, hvordan efterårets forhandlinger er gået og går, og når jeg siger det på den måde, er det selvfølgelig, fordi hvis det ender med, at vi laver en stor aftale, hvor det så lykkes os at få skåret kraftigt ned på de besparelser, som regeringen har forestillet sig at lave, kan vi jo godt blive forpligtet til, om jeg så må sige, at stå som garant for det, og derfor vil jeg ikke på forhånd udstede nogen garantier, før de forhandlinger er færdige.
Vi opererer på den måde – og det er der efterhånden ikke så mange partier herinde, der gør, lyder det til – at vi kommer ind med vores holdninger, og der skal ikke være nogen tvivl om, og det vil man også kunne se, når man nu ser vores finanslovsforslag og vores 2025-plan, at vi ikke finansierer noget med besparelser på SU'en.
Det er ikke vores politik at skære mere på SU'en, og det er det udgangspunkt, vi har, når vi går ind i forhandlingerne.
Men nogle gange er det jo sådan, at man gør, f.eks. nu her de studerende, en større tjeneste ved at gå ind og reducere katastrofen end ved at stå udenfor med rene hænder.
Det er en rolle – den er ikke altid lige taknemlig – som vi radikale har prøvet at tage på os før, så min opfordring vil være, at vi tager den snak, som hr. Pelle Dragsted lægger op til, når vi har været igennem forhandlingsrunderne.
Pelle Dragsted (EL), 2016-09-06:
Det synes jeg er prisværdigt.
Men lad os nu alligevel lege med tanken om, at det, der sker – det er jo det, de fleste forventer – er, at der bliver lavet en aftale ovre i den blå blok, som nok ikke helt ligner det, som finansministeren og statsministeren præsenterede, men at den her del, der hedder SU, som jeg ikke har hørt voldsomme protester imod, hverken fra Dansk Folkeparti eller fra Liberal Alliance eller fra De Konservative, består.
Der bliver lavet en aftale.
Vil Det Radikale Venstre så i det tilfælde være med til at udstede en levebrødsgaranti, kan vi kalde det, til de danske studerende, der betyder, at efter et valg, prompte før de her forringelser træder i kraft, finder vi pengene til at sikre, at de studerende kan være sikre på, at den SU, de har i dag, kan de beholde?
Martin Lidegaard (RV), 2016-09-06:
Jeg kan i hvert fald udstede den garanti, at inden vi går ind i næste folketingsvalg, har Det Radikale Venstre en helt klar melding i forhold til det punkt, der blev spurgt om her.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Vi går fortsat ind for, at hvis man har et job på hånden og kan forsørge sig selv, skal man være velkommen, men hvis man kommer som asylsøger og i meget stort omfang ender på overførselsindkomst, har vi en udfordring med vores system.
I forbindelse med regeringens 2025-plan er der allerede indregnet nogle midler, der er sparet på udlændingepolitikken fra tidligere, og regeringen foreslår yderligere stramninger.
Er det nogle ting, som Det Radikale Venstre vil være med til at skaffe finansiering til, altså den plan, via stramning af asylpolitikken, eller hvad siger Radikale Venstre til det?
Martin Lidegaard (RV), 2016-09-06:
Som jeg læser regeringens oplæg til 2025-planen, er der jo ikke nogen direkte finansiering i nogen udlændingestramninger fremadrettet.
Dem har jeg i hvert fald ikke set, og derfor kan jeg ikke se nogen rimelig grund til, at man skulle blåstemple regeringens udlændingepolitik for at indgå en økonomisk aftale.
Jeg har lige stillet udlændinge- og integrationsministeren et spørgsmål desangående, for jeg er ret overbevist om, at det relative fald, vi har set i antallet af asylansøgere til Danmark, fuldstændig er i tråd med det relative fald, vi har set i forhold til asylansøgere til Europa generelt.
Dermed er det sagt, at jeg ikke er så overbevist om, at det er de danske udlændingepolitiske stramninger, der har ført til et fald i antallet af asylansøgere til Danmark.
Jeg har måske en ret kraftig formodning om, at det i noget højere grad er de europæiske politikker, der har virket, herunder aftalen med Tyrkiet, men det bliver interessant at se svaret på spørgsmålet, om det er den europæiske politik eller den danske politik, som har ført til færre asylansøgere, men på et direkte spørgsmål: Nej, der er ikke meget af det, som regeringen har lagt frem, som vi vil kunne støtte.
Vi ser fordomsfrit på det, men umiddelbart er der ikke meget, der er vores politik.
Vi har ikke lagt os fast på en endelig ordning, og dermed sagt er vi også ret åbne.
For systemet i dag er jo sådan, at hvis man kan arbejde lidt, skal man gøre det, og så kan man få ydelser for resten.
Der har vi sådan set tænkt os en langt mere enkel linje, der hedder, at hvis man mister noget af sin arbejdsevne, og det bliver dokumenteret på en betydelig mere enkel måde – og man kan diskutere, hvad der er mest effektivt – så slipper man for hele møllen med arbejdsprøvning.
Det er sådan set helt enkelt det, vi foreslår.
René Christensen (DF), 2016-09-06:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Omkring det med pensionsalderen er der vist ingen tvivl om, at Radikale Venstre og Dansk Folkeparti ser meget forskelligt på den sag.
Men det, jeg synes er interessant, er, at I så siger, at I vil lave en anden ordning, så man kan gå tidligere på pension, hvis man er nedslidt, og det kan lyde sådan besnærende.
Vi har jo før prøvet at lave kontanthjælpsreform, hvor det hele også skulle være meget nemmere og man skulle have alt bureaukratiet væk.
Og så endte man med 33 forskellige ydelser, og man fik i hvert fald lavet et bureaukrati, der ville noget.
Nu siger De Radikale så her, at det ikke skal være bureaukratisk tungt og man ikke skal igennem arbejdsprøvning og alle de her ting.
Kan Radikale så ikke løfte en lille smule af sløret for det, for det har vi jo hørt før, og jeg tror, at mange partier ønsker at lave hele det her arbejdsprøvningssystem mere smidigt.
Hvad er det for en ordning, som man mener kan gøre det nemt at fratræde evt. 5 år inden, man når sin pensionsalder?
Peder Hvelplund (EL), 2016-09-06:
Jamen så kan jeg da bare sige, at hvis man f.eks. er ung kontanthjælpsmodtager under 30 år, får man udbetalt omkring 5.000 kr.
Det betyder, at man har et rådighedsbeløb på måske 2.000 kr. om måneden.
Der findes ikke noget arbejde, som ikke ville gøre, at man fik et væsentligt løft i forhold til den indtægt, man har.
Det er ikke, fordi de her mennesker ikke vil arbejde.
Det er, fordi de ikke kan, og der er det bare, jeg ikke helt forstår filosofien i, at når jeg skal prøve på at få dem i arbejde, skulle der ligge en eller anden mekanisme, som ville gøre, at hvis jeg sørgede for, at de flyttede – måske flyttede til en helt anden by, fordi de ikke kan finde en bolig i den by, de bor i – så ville det bringe dem tættere på arbejdsmarkedet.
Jeg forstår bare ikke den mekanisme.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Det er faktisk et rigtig interessant eksempel, som spørgeren fremdrager, med unge under 30 år, som får en lavere kontanthjælp, end hvis man er over 30 år.
Jeg har ikke tallene med mig her i dag, men det er jo mange gange blevet konkluderet, at ledigheden for lige præcis denne gruppe er faldet, som følge af at man har sænket deres kontanthjælpssats.
Det tror jeg ikke man med nogen rimelighed kan sidde og ryste på hovedet af.
Det er slået fast af alle saglige mennesker i det her land, økonomiske vismænd, ministerier og osv., at det har haft en effekt.
Det var jo også derfor, at den ordning, som tidligere kun gjaldt for unge under 25 år, af S-R-SF-regeringen blev udvidet til også at gælde for dem fra 25 til 30 år.
For man kunne se, at det havde en effekt.
Det er kun Enhedslisten, der bestrider det.
Yildiz Akdogan (S), 2016-09-06:
Tak for det.
Ordføreren retfærdiggjorde over for min kollega, Ane Halsboe-Jørgensen, sit argument om, at det var godt med kontanthjælpsloftet og besparelser på integrationsydelsen, ved at sige, at børn har godt af forældre, der arbejder.
Det er bare et simpelt spørgsmål: Har børn godt af det – ja eller nej?