runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
Tak for en flot grøn tale – og et rigtig flot grønt udspil for nylig.
Jeg vil spørge om noget helt andet.
Hvis forsvarsforbeholdet bliver afskaffet, vil det jo betyde, at et simpelt flertal i Folketinget kan sende danskere til forskellige EU-missioner.
Bakker Radikale Venstre stadig op om, at der i virkeligheden ideelt set bør være et kvalificeret flertal, altså et totredjedelsflertal, for at sende folk af sted?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-04-05:
Vi går ind for at afskaffe det her forsvarsforbehold, så vi kan være med i de missioner, som vi i Folketinget synes giver mening.
Det er ikke for at gå ind i en krig, det er for at forsvare Europa.
Det er de missioner, som giver mening, og som vi vil kunne støtte op om, og derfor synes jeg ikke, der er grund til at ændre på det forhold i den sammenhæng.
Men jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at hvis Danmark selv sender soldater ud i krig, altså bilateralt, så skal der være totredjedeles flertal.
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
Så kunne jeg bare godt tænke mig at høre, om det er alle de missioner, som EU har sendt mandskab til – Mali, Den Centralafrikanske Republik.
Har man fra radikal side set på dem og tænkt: Dem bakker vi op om, det synes vi er en god idé, og dem bør man også på sigt sende danskere af sted til?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-04-05:
Det er et bilateralt samarbejde, og hver eneste gang danske soldater skal sendes med i missioner, er det selvfølgelig Folketinget, der godkender det. Ja, vi synes, at de nævnte missioner giver god mening.
Det giver god mening, at EU også er aktiv på det afrikanske kontinent og hjælper til der, for ellers er der andre magter, der er mindre demokratisk indrettet, der overtager.
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
Den grønne omstilling er den vigtigste politiske opgave, som vores generation har.
Det kan hverken siges ofte eller tydeligt nok.
Vi er længe blevet grinet af og kaldt klimatosser og økohippier, og vores vision for et helt grønt samfund er blevet hånet og kaldt for absurd, og det er enormt tragisk, for nu står vi jo i fællesskab med regningen – et dansk samfund og et Europa, som er gjort afhængige af olie, kul og gas, som både ødelægger kloden og finansierer Putins krigsmaskine.
Det er et stort – faktisk gigantisk – politisk svigt.
Den russiske invasion af Ukraine minder os i al sin forfærdelighed om, at den grønne omstilling er et globalt geopolitisk kardinalpunkt.
Det er nu, tiden er til at smide alt, hvad vi har i hænderne, og lave en planlagt og altomfattende grøn omstilling af samfundet.
Zelenskyj talte til Folketinget i sidste uge, og hans budskab var klart: Drop olien og kullet fra Rusland.
Det synes jeg vi bør gøre med det samme.
Vi skal sætte fart på opsætning af solceller og vindmøller, styrke elnettet, lade de store forurenende virksomheder betale, omlægge landbruget og stoppe flere af de forurenende megaprojekter, der udleder tonsvis af CO 2 .
For klimakrisen skaber krige, kriser, enorm ulighed og klimaflygtninge i millionvis.
Derfor skal vi sende mere klimabistand, og derfor bør vi ikke skære i vores udviklingsbistand, og derfor skal vi lave verdens mest ambitiøse grønne omstilling, så de fattigste ikke endnu en gang betaler prisen.
Det er vejen til fred og frihed.
Tak for ordet.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-04-05:
Tak for det, og tak for talen.
Vi kigger alle sammen på de uhyrligheder, der foregår i Ukraine lige i øjeblikket, og jeg tror, at hvis der var én ting, ukrainerne kunne ønske sig, så var det, at de var medlemmer af NATO.
Jeg er efterhånden blevet mere og mere uklar på, hvad det lige præcis er, Enhedslisten mener om NATO.
Jeg forstod, at man ikke vil være medlem af det, men at man ikke skal ud af det lige nu.
Hvad er det egentlig, man mener, og anerkender ordføreren, at vi, hvis vi ikke var medlemmer af NATO, så havde vi en grund til at sove ekstremt uroligt i de her dage?
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
Jeg anerkender i hvert fald, at situationen havde været en anden, havde Ukraine været medlem af NATO, og derfor er det, der foregår lige nu, og det, vi må se på, jo også så skrækkeligt, og jeg er glad for, at vi har gjort så meget, ja, sendt alt fra våben til nødhjælp.
I Enhedslisten kunne vi godt tænke os, at der kom en anden sikkerhedsstruktur i Europa og i verden, som byggede mere på nogle af de andre strukturer, der allerede er, FN, et reformeret FN, et nordisk forsvarssamarbejde og andet, som ikke søger oprustning, men det modsatte.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-04-05:
Det synes jeg er en uhyre smuk tanke, som jeg aldrig nogen sinde kan se gennemført i verden.
Når vi nu kommer til enden af dagen, hvad er så alternativet til NATO i virkeligheden?
Der er jo ikke noget alternativ, hvis vi vil leve i fred og frihed.
Det kunne jeg bare godt tænke mig at Enhedslisten ville forholde sig til.
Man kan godt ønske sig meget her i verden, men tror ordføreren, at Putin tænker: Nå, der må vi gå med Enhedslisten og have en ny forståelse af sikkerhed i verden?
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
Det skal jeg da ved gud ikke gøre mig klog på.
Men der er jo ingen tvivl om, at alternativerne ikke er der lige nu, og det er også derfor, vi stiller os, som vi gør.
Men jeg forstår sådan set heller ikke, at der ikke er andre partier, der har visioner for, at vi skal et andet sted hen.
For det, som NATO står for, er jo en oprustningsspiral med 2 pct. i al evighed, og jeg kan høre partier i det her danske Folketing ikke være afvisende over for, at nogle NATO-lande stiller atomvåben på dansk jord.
Det er det, der gør mig bekymret, også når jeg lægger mig til at sove om natten.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Jeg er meget enig i ordene fra den konservative leder her om spørgsmålet om NATO.
Jeg vil egentlig spørge om noget andet.
Når vi nu står i den situation, at vi på tværs af partierne i Folketinget er enige om at hjælpe de ukrainske flygtninge, der kommer til Danmark – på et tidspunkt, hvor vi heldigvis ikke har nogen arbejdsløshed, og derfor heller ikke har nogen ledige medarbejdere i vores velfærdssamfund, som vi kan ansætte til at tage den opgave – er det så ikke godt, at vi også fra et samlet Folketing får signaleret meget, meget klart, at det her også kommer med en pris, at man vil komme til at mærke det i vores velfærdssamfund, og at vi får behov for, at alle virkelig er fleksible og yder en ekstraordinær indsats i den her ekstraordinære situation?
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
Jo, kommer der 20.000, 50.000 eller 100.000 ukrainske flygtninge til vores land, kommer det jo næsten til at påvirke hver eneste skoleklasse, hver eneste fødegang – det kommer til at påvirke hele vores velfærd.
Det kan vi jo ikke bare blindt lukke øjnene for.
Og det er rigtigt, at der mangler hænder derude.
Så det er noget, vi alle sammen kommer til at skulle tage bestik af, i særdeleshed her i den her Folketingssal.
Det er der ingen tvivl om.
Jeg talte selv for nogle uger siden med familiemedlemmer og pensionerede lærere, som jeg tror var klar til at kaste sig ind i noget af arbejdet, og sådan må det være.
Jeg er ked af, at det igen er velfærden, der skal holde for, men vi bliver nødt til at finde løsninger i fællesskab.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Tak for den tilkendegivelse.
Jeg tror jo, det er vigtigt at sige, at det ikke er sådan, at velfærden er det, der primært kommer til at holde for.
Vi kommer alle sammen til at kunne mærke det her, hvad enten det er via stigende energipriser, inflationen eller prisen på benzin, hvis man skal passe sit arbejde og har behov for at køre.
Det er klart, at med både en krig på eget kontinent og en meget, meget stor flygtningestrøm kommer det til at have meget direkte konsekvenser.
Og det, der bliver alles dilemma, er, at vi ikke kan betale os ud af det her, når vi kigger på vores velfærd og på de velfærdstilbud, der gælder for danskerne.
Jeg tager fru Maj Villadsens ord som udtryk for, at det anerkender Enhedslisten allerede nu.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-04-05:
Men så forstår jeg bare ikke, hvorfor i alverden det er, Enhedslisten mener, at vi skal forblive medlem af NATO i de kommende år, og at det ikke er nu, vi skal melde os ud.
For der har jo været de her angrebskrige, og der er en markant oprustning.
Altså, jeg kan godt afsløre, at det, som NATO kommer til at handle om de næste 10 år, handler om oprustning og oprustning og afskrækkelse, og problemet set med Enhedslistens øjne er jo, at NATO opruster, og så er problemet vel endnu større nu og her, end det er i fremtiden.
Det haster vel med at få Danmark ud af NATO, hvis oprustningen er problemet.
Jeg kan simpelt hen bare ikke finde hoved og hale i Enhedslistens NATO-politik.
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
Det, der haster, er at lave en anden sikkerhedsarkitektur i Europa og i verden og få reformeret FN – for lige nu kan enkeltlande jo blokere for væsentlige initiativer – og få gjort alt det, som vi har behov for for at få en mere fredelig og deeskaleret verden.
Det er det, vi mener haster, og vi har haft den samme holdning til NATO i 30 år og ikke fremsat noget beslutningsforslag om at melde os ud, fordi de andre ideelle forhold endnu ikke er der.
Men dem arbejder vi for.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-05:
Det, jeg spurgte til, er det, der står i traktaten, som hr. Søren Pape Poulsen gerne vil have Danmark med i.
Det er jo ikke mig, der ønsker Danmark med i artikel 42, stk. 2, det er jo hr. Søren Pape Poulsen.
Derfor synes jeg ikke, det er helt urimeligt, at jeg spørger, når der står i traktaten, at den politik vil føre til et fælles forsvar, altså et fælles EU-forsvar – hr. Søren Pape Poulsen har mig bekendt ikke undtaget den bestemmelse fra afstemningen; det ville i hvert fald være en nyhed, og så kunne den ensomme journalist, der følger med her, jo skrive om det.
Men derfor er det jo rimeligt nok at spørge: Hvad er så tankerne i forhold til det her fælles forsvar, når nu hr. Søren Pape Poulsen vil have Danmark med i artikel 42, stk. 2?
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-04-05:
Men det her foregår på mellemstatsligt niveau, og skal det ændres, skal der en traktatændring til, og vi har den klare holdning, at der er ét sted, hvor man bestemmer, om soldater sendes ud i verden, og det er i det danske Folketing.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-04-05:
Jeg vil spørge lidt ind til De Konservatives holdning til, hvad det er, vi i Danmark skal investere i på forsvarsområdet.
Hvad er det for nogle trusler, vi ser ind i?
Jeg kan jo se, at regeringen har nedsat en kommission til at kigge på det trusselsbillede, der er, og de kommer jo lige om lidt med deres rapport.
Men det kan jo godt være, at De Konservative har et særligt indblik i, hvad der er interessant at investere i.
Så jeg vil gerne spørge den konservative partiformand om det.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-04-05:
Jeg tror, vi alle sammen skal passe meget på med at sætte os i nogle positioner, inden vi overhovedet har fået, hvad skal man sige, et godt grundlag for de beslutninger, og de forskellige værn vil nok også have nogle forskellige holdninger til, hvor man skal investere.
Så vil jeg også godt have en drøftelse med NATO.
Altså, hvad er det, NATO har brug for at vi skal kunne?
Spørger fru Pia Olsen Dyhr mig, vil jeg sige, at jeg jo gerne vil have langt flere kampfly, ubåde og masser af værnepligtige og det hele.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-04-05:
Det synes jeg er en rigtig klog indstilling til det her, eftersom jeg har noteret mig, at De Konservatives forsvarsordfører, hr. Rasmus Jarlov, har latterliggjort, at SF sagde, at man måske også skulle investere i cybersikkerhed, at et af de mest digitale lande i verden, nemlig Danmark, godt kunne have brug for at beskytte vores infrastruktur noget bedre; det gælder vores energiforsyning, vores vandforsyning, vores sundhedsvæsen, bare for at nævne noget af det, der er digitaliseret.
Det latterliggjorde forsvarsordføreren og sagde: Det, vi har brug for, er alene kampfly bum, bum, bum!
Jeg er glad for, at De Konservatives partiformand sætter rammen og siger: Vi må se, hvad vi har brug for.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-04-05:
Jeg husker i hvert fald et forsvarsforlig for et par gange siden, hvor der skulle købes kampfly, og hvor vi syntes, der kom alt for lidt.
Nu er vi jo med igen.
Nu ved jeg ikke, hvilken kontekst det er sagt i.
Jeg er helt sikker på, at der ikke har været tale om en latterliggørelse, men der skal jo udstyr til.
Men jeg er da enig i, at cybersikkerhed er helt afgørende vigtigt, også i forhold til det fremtidige trusselsbillede.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Jeg er meget glad for ordene fra den konservative leder om NATO.
Danmark er jo et meget glad NATO-land, og det er der heldigvis ikke nogen, selv om der er nogle, der er uenige, der nogen sinde får lov til at rokke ved, for NATO er garanten for danskernes sikkerhed og tryghed, og sådan har det i øvrigt været i 73 år og en enkelt dag eller to.
Så jeg er meget, meget glad for det.
Må jeg ikke i den forbindelse spørge – der skal jo nok komme nogle påstande undervejs i den diskussion, der er frem mod den 1. juni – om ikke vi i dag fra Folketinget kan få sagt meget, meget klart, at vi ikke via EU kommer til at gøre noget på forsvarsområdet, der på nogen som helst måde underminerer den stærke tilknytning, som vi har til NATO.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-04-05:
Det kan jeg bekræfte.
Nej, NATO er hjertet og kernen i vores forsvarspolitik.
Det er der, vi hører hjemme.
Men hvorfor i alverden skal det afholde os fra i Europa, når f.eks. amerikanerne ikke er med, sammen med andre lande at bekæmpe bl.a. pirateri i Guineabugten?
Det forstår jeg ikke.
NATO er kernen, men derfor kan vi jo alligevel godt melde os fuldt og helt ind i den vestlige frie verden.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Lige præcis – det er NATO, der er kernen, og det er NATO, der er hele grundforudsætningen for danskernes tryghed og sikkerhed.
Men vi er jo samtidig i en situation, hvor vi i flere omgange fra amerikanerne har fået at vide, at der på den anden side af Atlanten er en klar forventning til, at vi i et fortsat stærkt samarbejde Europa og det nordamerikanske kontinent imellem samtidig påtager os et større ansvar.
Derfor er det at ville være med på vores eget kontinent, samtidig med at vi også styrker vores forhold til NATO, ikke et modsætningsforhold – det er lige præcis et både-og.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-04-05:
Det er jeg meget enig i, og det vil jeg gerne tilføje noget til.
Vi er jo nogle, der virkelig synes, at det her mål på 2 pct. er helt fantastisk.
Det er jo ikke noget loft, men det er et mål, vi skal nå.
Vi går hele tiden og siger: Nu er det tid til at betale vores egen forsikringspræmie, nu er det tid til, at vi betaler vores eget forsvar selv.
Det er jo hele grunden til det, altså at det ikke længere er amerikanerne, der skal komme, hver eneste gang der er en udfordring.
Når det så kommer til Europa og EU, siger vi: Der synes vi nu, det er rart, at der er nogle andre, der lige tager regningen for os.
Det forstår jeg simpelt hen ikke, og derfor mener jeg, at vi har en forpligtelse til også at være med fuldt og helt i de missioner, vi så vælger at være med i på europæisk plan.
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
Tusind tak.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til det om flygtninge fra Ukraine.
Det har der jo været en del polemik om i forbindelse med Det Konservative Folkepartis holdning.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Skal det forstås på den måde, at ikke alle, der flygter fra Ukraine, skal have den samme hjælp i Danmark?
Selv hvis de har status som flygtning fra Syrien eller er flygtet fra et andet land og er kommet ind i Ukraine og flygter fra Putins bomber, så mener Konservative ikke, at de skal have den samme hjælp.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-04-05:
Vi har jo tilladt os at være lidt upopulært nuancerede, har jeg set forskellige steder.
Vi har jo den holdning, at Ukraine er vores nærområde – punktum – og der har vi ifølge vores holdninger til asyl- og flygtningepolitik en særlig forpligtelse.
Så hvis der er folk, der bor i Ukraine, som er flygtet fra Syrien, Afghanistan eller Somalia, så kan de selvfølgelig på lige vilkår med alle andre asylansøgere søge asyl i Polen, Rumænien, Danmark, eller hvor de kommer til.
Vi mener bare, at man skal skelne mellem at lave en regel for ukrainere og en for alle andre.
Vi har den meget klare holdning, at det eneste sted, man beslutter, om danske soldater går på missioner og i krig, er i det danske parlament.
Og derfor kommer der ikke nogen EU-hær – det er et skræmmebillede.
Vi har heller ikke nogen NATO-hær; vi har selvstændige lande, der beslutter sig for at tage på missioner sammen, og det er også det, vi mener i den her sammenhæng.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-05:
Tak for det.
Jeg vil gerne vende tilbage til det første tema, som hr. Søren Pape Poulsen nævnte, nemlig spørgsmålet om EU og forsvarsforbeholdet.
En af de bestemmelser, som hr. Søren Pape Poulsen gerne vil have Danmark med i, er EU-traktatens artikel 42, herunder stk. 2, der siger: »Den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik omfatter gradvis udformning af en fælles EU-forsvarspolitik.
Denne vil føre til et fælles forsvar, når Det Europæiske Råd med enstemmighed træffer afgørelse herom.«
Hvad vil tidsperspektivet for hr. Søren Pape Poulsen, når han nu ønsker, at Danmark skal være med i den her bestemmelse, der taler om et fælles EU-forsvar,
være med hensyn til hans tanker om dansk deltagelse heri?
Pernille Vermund (NB), 2022-04-05:
Tak for det.
Jeg vil spørge til noget helt andet.
Regeringen og venstrefløjen har jo aftalt at gennemføre en ydelsesreform, og for Enhedslisten handler det jo som altid om at belønne dem, der ikke bestiller noget, med penge fra dem, som bestiller noget.
Det er jo socialismen, det er kendt stof.
Men bekymrer det ikke fru Mai Villadsen, at det, når Enhedslisten kræver ydelserne sat op, som vi jo hører, så i vidt omfang vil være indvandrere fra muslimske lande, som vil få penge – og flere penge – udbetalt uden at bestille noget?
Er det en ansvarlig omgang med danskernes penge?
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
For et af mine partimedlemmer var i torsdags i Debatten med hr. Lars Boje Mathiesen fra Nye Borgerlige, som pegede på, at man i Nye Borgerlige gerne vil lade være at regulere ydelserne så hårdt, og at man gerne ville hjælpe nogle af de arbejdsløse og folk på kontanthjælp, som var ramt så hårdt af prisstigningerne.
Så jeg troede sådan set, at vi havde en fælles sag her, og at det ikke kun var os, der synes, at nogle af dem, der er ramt hårdt, har et problem.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-05:
Vi har en fælles sag, når det gælder danske statsborgere.
I Nye Borgerlige mener vi, at udenlandske statsborgere skal forsørge sig selv, og kan de ikke det, må de rejse ud.
Og jeg bliver nødt til at spørge: Bekymrer det slet ikke fru Mai Villadsen, at vi oven i de godt 30 mia. kr., vi i forvejen bruger på ikkevestlige indvandrere og efterkommere i Danmark, lægger en yderligere regning, som danskerne skal betale?
Bekymrer det slet ikke fru Mai Villadsen?
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
Nej, det, der bekymrer mig, er, at der er partier i Folketinget, som på den måde har tænkt sig at diskriminere mellem, hvilken baggrund man har, og om man så skal have ydelser eller have hævet sine ydelser.
Det mener Nye Borgerlige så angiveligt at nogle skal have, at vi skal regulere kun for danske statsborgere, og at alle andre så ikke skal have reguleret deres ydelser på en anden måde.
Det er det, der bekymrer mig mest, og så selvfølgelig den fattigdom, som vi kan se særlig rammer børn rigtig hårdt, og som jeg er meget, meget trist over at der ikke er blevet gjort meget mere ved.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-05:
Vi har på det sidste undret os over, at det ser ud, som om de garantier, der er for, at det er selvfinansierende, ligesom er ved at forsvinde.
Den radikale leder refererer videre til transportministeren, SF's leder gør det samme, og transportministeren refererer videre til By & Havn, så det er, som om den garanti, vi havde i forbindelse med at finansiere et af Danmarks allerstørste byggeprojekter, er ved at smuldre.
Har fru Mai Villadsen den samme undren, og hvad tænker hun der vil ske?
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
Ja, jeg har jo haft samme oplevelse og læst samme artikler og undret mig over svarene fra adskillige, for argumentet for at lave et så stort både miljø- og klimaskadeligt projekt var dels at bygge nogle boliger – det anerkender jeg – dels at det hvilede i sig selv, at det var økonomisk selvfinansierende.
Det var godt nok ved at lade en del byggepriser stige, men ikke desto mindre var det selvfinansierende.
Men det her eroderer jo fuldstændig det fundament, så jeg undrer mig meget over det og over meget andet, og jeg håber virkelig, at det får en del partier til at stoppe netop Lynetteholmen.
Det er der ingen tvivl om.
Jeg har selv læst et summary af den rapport, der kom i går, og det er jo bare alvorligt.
Vi bliver nødt til i verdenssamfundet inden for meget, meget få år at reducere vores udledninger meget drastisk, og det betyder også, at vi i Danmark, et af verdens rigeste lande, bliver nødt til at bidrage.
Noget, der kan gøre mig rigtig, rigtig bekymret, er, når jeg hører og ser nogle politikere, særlig internationalt, sige, at vi bliver nødt til at skrue op for den fossile energi i de her dage.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-05:
Vi hørte for lidt siden den radikale leder sige, at man jo godt kan holde folkeafstemninger, også selv om det ikke er et decideret krav efter grundloven.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, om Enhedslisten ville være med på et ændringsforslag til det lovforslag om afvikling af forsvarsforbeholdet, som regeringen har fremsat – nemlig et ændringsforslag, der gør, at hvis et flertal her i Folketinget på et tidspunkt ønsker at aktivere artikel 42, stk. 2, altså det, der handler om et fælles EU-forsvar, så kræver det en ny folkeafstemning.
Er sådan et ændringsforslag noget, som Enhedslisten, ville være med på?
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
Helt generelt synes vi, det er fornuftigt, at folket bliver hørt så meget som muligt, og at der er folkeafstemninger, så derfor ville jeg da umiddelbart bakke op, særlig hvis der sker noget så drastisk, som at der kommer det, som i folkemunde er blevet kaldt en fælles EU-hær, og som desuden er blevet kritiseret.
Det synes jeg da kun ville være fornuftigt at de partier tilsluttede sig.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-05:
Det er jeg glad for.
Altså, enhver kan jo gå ind på EU-oplysningens hjemmeside og hente Lissabontraktaten og slå op i artikel 42 og se, at målet er et fælles forsvar.
Jeg er glad for, at i hvert fald Dansk Folkeparti og Enhedslisten og måske også andre – Nye Borgerlige nikker; se, hvordan bevægelsen ruller – kan være enige om, at hvis det sker, for det er jo det, EU-partierne siger de ikke vil, men som de vil få lov til at kunne, så skal man spørge befolkningen en gang til.
Det kvitterer jeg for.
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
Ja, det synes jeg kun ville være fornuftigt – helt sikkert – og det glæder jeg mig da til at høre svarene fra de andre partier på.