runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Josephine Fock (ALT), 2017-11-28:
Det er et dilemma; det anerkender jeg fuldstændig.
Og jeg synes jo, at det er et rimeligt spørgsmål at stille.
Det, som jeg synes at man skal tage med i betragtning, når man så forsøger at svare på spørgsmålet, er jo, at vi ved, at der er særlige udfordringer, når man kommer hertil som fuldstændig ny borger i Danmark, når man ikke har de samme netværk, når man ikke har de samme tilgange til Danmark i forhold til at skaffe sig en bolig.
Og vi ved, at det er meget, meget gavnligt for integrationen, at man kommer ud og bor i en kommune, og at man ikke bor ti mennesker sammen i en bolig.
Og derfor synes jeg, at det er vigtigt, at man har en mulighed for at anvise de her flygtninge boliger, også hvis de skifter status.
Mattias Tesfaye (S), 2017-11-28:
Jamen jeg vil bare følge op på et af de spørgsmål, som jeg også stillede til Enhedslistens ordfører.
Her i hovedstadsområdet står der jo ingen almene boliger tomme, og der er masser af folk, der mangler en bolig, som bor hos bekendte eller i midlertidig privat udlejning eller andet.
Jeg tror godt, at folk har forståelse for, at nyankomne flygtninge, der får asyl, skal have en særlig ret til at få anvist en bolig af kommunen.
Men jeg tror, at der er mange mennesker, der har lidt svært ved at forstå, at man – hvis man har et sted at bo og er blevet familiesammenført med nogle, der bor her, og har tag over hovedet, selv om man måske bor mange mennesker sammen – skal have en særlig ret til at hoppe alle andre mennesker over i boligkøen og få anvist en almen bolig af kommunen.
Altså, føler Alternativet ikke også et ansvar for at sikre, at de urimeligheder, som nogle danskere oplever at der er i asylpolitikken, bliver ryddet af vejen, så vi får et retfærdigt boligfordelingssystem?
For jeg synes ikke, at det er retfærdigt, når jeg læser, at en familie – selv om de bor mange under samme tag, og selv om det ikke er fordelagtigt – skal have mulighed for at hoppe boligkøen over.
Josephine Fock (ALT), 2017-11-28:
Tak for det.
Det lovforslag, vi nu står med her, L 97, handler om ændring af både integrationsloven og lov om danskuddannelse til voksne udlændinge m.fl.
Man vil gøre det klart i loven, at hvis en udlænding skifter opholdsgrundlag ... Nej.
Undskyld!
Jeg vil gerne først lige tage den første del af lovforslaget, som omhandler justering af kvotefordelingsreglerne, og sige, at den del synes vi lyder fornuftigt.
Det med at afskaffe regionsforhandlingerne i forbindelse med flygtningefordelingen synes vi er positivt, ligesom vi synes, det er positivt, at man vil ændre udsvingningsrammen for landstallet, og den del har vi ingen bemærkninger til.
Det er rigtig positivt.
Så kommer vi til boligplaceringsordningen.
Man vil gøre det klart i loven, at hvis en udlænding skifter opholdsgrundlag, skal vedkommende ikke have mulighed for at få anvist bolig efter integrationslovens regler om boligplacering.
Det er sådan i dag, at hvis en udlænding flytter fra en kommune til en anden, overtager den nye kommune integrationsansvaret, og udlændingen kan fortsætte sit integrationsprogram i tilflytningskommunen, men tilflytningskommunen er ikke forpligtet til at anvise bolig; integrationsloven tager ikke stilling til, om der skal anvises bolig, såfremt tilflytteren ikke har fået anvist permanent bolig i fraflytterkommunen.
Det nye, der ligger i det her lovforslag, er, at man får frataget den mulighed.
Det, som fremgår af Dansk Flygtningehjælps høringssvar – og det er nok det, jeg gerne vil problematisere her i min tale – er, at det er meget svært for flygtninge at finde fast bolig, da der er et begrænset antal boliger.
Det kræver et netværk, boliger er ofte dyre, og integrationsydelsen er meget lav.
Samtidig viser års erfaring ifølge Dansk Flygtningehjælp, at muligheden for at etablere sig i fast bolig er vigtigt for flygtningefamiliers integrationsproces.
Derfor er vi meget kritiske over for den del af lovforslaget.
Den sidste del af lovforslaget om danskundervisningen synes vi også er problematisk, for så vidt angår danske statsborgere fra Grønland og Færøerne.
Vi er selvfølgelig enige i, at man skal overholde EU-lovgivningen, sådan som det også fremgår af lovforslaget, men vi tænker, om man i virkeligheden ikke kunne vende det hele om, således at alle bliver sidestillet uden at skulle betale, i og med at det er en fordel, at alle lærer dansk hurtigst muligt. Så vi er kritiske, og vi er ærgerlige over, at der er så mange elementer i det her lovforslag, der er rodet sammen.
Vi vil gerne have forslaget skilt, og vi vil prøve at foreslå i udvalget, om man skal skille den første del fra det øvrige.
Så vi er afventende i forhold til udvalgsbehandlingen.
Inger Støjberg (V), 2017-11-28:
Tak for modtagelsen af det her lovforslag.
Regeringen ønsker, at Danmark skal være et åbent land for udenlandske iværksættere, som ønsker at starte virksomhed i Danmark, og med indførelsen af startupordningen tilbage i 2015 fik vi en helt ny type opholdsordning for udenlandske iværksættere.
Tidligere var det udlændingemyndighederne, der skulle vurdere, om Danmark havde en særlig erhvervsinteresse i, at en virksomhed blev etableret, men det har udlændingemyndighederne ingen særlige forudsætninger for at kunne vurdere.
Derfor lavede et stort flertal her i Folketinget ordningen om, så det nu i stedet er et ekspertpanel med erfaring i at vurdere forretningsplaner og rådgive iværksættervirksomheder, der skal sige ja eller nej til en forretningsidé.
Regeringen ønsker at videreføre ordningen, så Danmark fortsat kan tiltrække dygtige, innovative udenlandske iværksættere.
Målet er selvfølgelig, at der bliver skabt nye succesfulde virksomheder, som kan bidrage til vækst og arbejdspladser i Danmark.
Det administrative setup er velfungerende.
Om det langsigtede mål om nye succesfulde virksomheder bliver opfyldt, er jo stadig lidt for tidligt at sige, som også flere har været inde på her, fordi ordningen stadig væk er ny.
Når vi har flere erfaringer over en længere tidsperiode, vil vi selvfølgelig kunne følge op på de mere langsigtede effekter, jo bl.a. bidraget til vækst og beskæftigelse i Danmark.
Men foreløbig vil jeg sige tak for den opbakning, forslaget indtil videre har nydt her i Folketinget.
Naser Khader (KF), 2017-11-28:
Vi er fuldstændig enige med regeringen i, at Danmark skal være åben for udenlandske iværksættere.
Vækst, innovation og udvikling sker i vekselvirkning mellem lande med forskellige vidensområder og kvaliteter.
Skulle en kyndig startupper fra Silicon Valley få en idé til at gøre brug af Danmarks rene vand, stabile og grønne elforsyning eller høje grad af digitalisering, skal vores udlændingesystem selvfølgelig give plads til det.
Ordningen har allerede kørt i en periode.
Det er selvfølgelig ikke muligt allerede at vurdere, om det har været en succes i forhold til det lange perspektiv, men ordningen fungerer administrativt, og formålet er fornuftigt.
Denne ordning skal vi videreføre, så vi får mest mulig kvalificeret arbejdskraft til Danmark.
Vi i Det Konservative Folkeparti støtter derfor lovforslaget.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-11-28:
Vi var jo med i aftalen om startupordningen i sin tid.
Og som udgangspunkt er vi positive over for den her ordning.
Men det er da rigtigt nok, som det er blevet sagt og også fremgår eksempelvis af høringssvar fra LO, at man måske er nødt til at have lidt større klarhed over, om det har virket efter hensigten.
Hvor meget større klarhed man kan få, skal jeg ikke kunne sige her, men jeg synes i hvert fald, at der er grund til, at vi får en diskussion med regeringen om det i udvalgsbehandlingen efter førstebehandlingen her, så den i hvert fald bliver i stand til at argumentere lidt bedre for, at det giver mening at fortsætte den her ordning.
Som sagt er vi som udgangspunkt positive, men vi vil godt have lidt flere facts på bordet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-11-28:
Tak for det.
Det synes vi er rigtig godt.
Det er en fortsættelse af SR-regeringens rekrutteringsstrategi, som vi havde et bredt flertal for – og dengang indeholdt det Dansk Folkeparti, men jeg må notere mig, at det er de ikke så optagede af længere.
Men vi er rigtig glade for, at den her ordning fortsætter.
Det skal vi have meget mere af, altså mulighed for at rekruttere de allerdygtigste.
Det er der jo ikke så meget af, tværtimod, i øjeblikket, så lad os glæde os over de få lyspunkter, der er.
Det er det her lovforslag et af.
Josephine Fock (ALT), 2017-11-28:
Tak for det.
Det er regeringens lovforslag om at videreføre »Start-up Denmark«-ordningen, vi står her for at behandle i dag.
Man vil gerne videreføre den treårige forsøgsordning »Start-up Denmark«, og samtidig vil man foretage nogle justeringer på baggrund af hidtidige erfaringer.
Jeg vil indlede med at sige, at Alternativet bakker op om forslaget.
»Start-up Denmark«-ordningens formål er jo at gøre Danmark til et mere attraktivt land for innovative internationale iværksættere, som kan skabe nye virksomheder og dermed bidrage til vækst og arbejdspladser i Danmark.
Vi er i Alternativet positive over for tiltag, som gør det nemmere for internationale innovative iværksættere at starte virksomhed i Danmark.
Vi kunne godt savne sådan en reel evaluering og undersøgelse af, om ordningen så lever helt op til det formål, den skal, ikke mindst for at sikre, at de justeringer, som man nu foretager i det her lovforslag, er tilstrækkelige – også for at man kunne undersøge, om vi kunne gøre endnu mere for at tiltrække internationale iværksættere.
Vi vil jo gerne have, at Danmark er rigtig ambitiøse på det her område, fordi vi gerne vil have, at Danmark er et foregangsland for iværksætteri og social opfindsomhed og bæredygtighed.
Vi synes, at fremtidens Danmark skal være langt mere entreprenant og driftigt og kreativt, end det er i dag, og derfor er det vigtigt, at vi kan tiltrække internationale iværksættere.
Med de ord skal jeg bakke op om forslaget.
Laura Lindahl (LA), 2017-11-28:
Forslaget her skal videreføre startupordningen og lave nogle mindre ændringer af den.
Ordningen giver mulighed for, at udenlandske iværksættere kan komme til Danmark og forsøge at starte deres virksomhed her.
Hvis man vil have adgang til ordningen, kræver det i dag, at ens forretningsplaner er godkendt af udlændingemyndighederne, og det ændrer man med det her forslag.
Udlændingemyndighederne har af gode grunde ingen særlige kompetencer til at skulle vurdere nye forretningsideer.
Derfor synes vi, det giver meget god mening at nedsætte et ekspertpanel til dette.
Generelt er vi positive over for, at man har mulighed for at komme hertil og starte virksomhed.
Det er godt for Danmark, hvis der kommer folk hertil, som kan bidrage med at skabe vækst og beskæftigelse, men man skal selvfølgelig også være på vagt over for, at der kan komme nogle hertil, som ikke kan bidrage.
Men i forhold til den del er vi ret fortrøstningsfulde, da kriterierne for at blive en del af ordningen jo som bekendt er, at man kommer med en levedygtig idé.
Samtidig er ordningen begrænset til relativt få personer.
Derfor kan vi støtte forslaget.
Marcus Knuth (V), 2017-11-28:
Lad mig i første omgang lige præcisere i forhold til det med, at alle, der kommer hertil, får arbejde.
Så selvfølgelig stiller vi nogle krav.
Det er jo ikke sådan, at alle bare kan komme hertil og tage et hvilket som helst arbejde.
Derudover vil jeg sige for at svare direkte på spørgsmålet, at vi ser, at der er en efterspørgsel efter det her.
Det vil sige, at der er iværksættere, der kommer hertil og bidrager, og det ser jeg i sig selv som positivt.
Samtidig strammer vi jo op på ordningen ved at sige, at de mangelfulde ansøgninger, som vi har set, simpelt hen nemmere kan føre til et afslag nu, dvs. til, at personerne ikke kommer hertil.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-28:
Jeg har aldrig rigtig forstået det her med, at bare folk kan få et arbejde, så kan de komme til Danmark.
Det der synspunkt har jeg aldrig rigtig forstået, for så er der jo godt nok mange mennesker, der kan komme til Danmark.
Der er jo mange mennesker ude i den store verden, som kan finde ud af at arbejde, og gudskelov for det.
Men jeg kunne bare godt tænke mig at vide, når nu man skriver i lovforslaget, at det har bidraget til dansk økonomi og vækst osv., hvordan det så præcis er, det har bidraget.
Nu skriver man så i lovforslaget, at det bidrager positivt til dansk økonomi, og så synes jeg, det kunne være relevant at få tallene på bordet.
Hvordan har den her ordning f.eks. bidraget til at skabe arbejdspladser i Danmark, vel at mærke til folk, der bor her i forvejen, altså danskere?
Marcus Knuth (V), 2017-11-28:
I Venstre er vi meget, meget soleklare omkring, at alt, hvad der bidrager til vores økonomi, er positivt, og at folk, der kommer hertil for at arbejde og bidrage, er noget positivt, også selv om det er udlændinge, og også selv om det ikke lige er, hvad Dansk Folkeparti godt kunne ønske sig.
I Danmark har vi et meget, meget stort og meget, meget aktivt iværksættermiljø, og det iværksættermiljø har jo altså et tæt, tæt samarbejde med andre iværksættere fra hele verden.
Så det, at vi kan være bedre til at tiltrække iværksættere, der kommer hertil, arbejder med danske iværksættere og bidrager til vores økonomi, ser jeg altså udelukkende som en positiv ting.
Mattias Tesfaye (S), 2017-11-28:
Jeg vil starte med at sige, at det også fremgår af lovforslaget, at der selvfølgelig er en undtagelsesbestemmelse.
Når jeg har læst lovforslaget, har det faktisk ikke så meget været med sådan et eksempel i tankerne.
Jeg må indrømme, at mine tanker mere gik i retning af de historier, der har været ude fra Tårnby.
Jeg tror nok, der var et konkret eksempel på en familie eller en person, som var kommet hertil som familiesammenført, som så havde søgt asyl og var hoppet foran i en boligkøb, og det skabte selvfølgelig lidt diskussion.
Det skabte også efterfølgende diskussion, om det nu var et reelt eksempel.
Det er derfor, jeg har prøvet at finde ud af i forbindelse med forberedelsen af det her lovforslag, om der egentlig er et større problem, eller om vi reagerer på en enkeltsag ude i Tårnby, som der måske alligevel ikke var så meget i.
Men jeg glæder mig da også til at se svaret på Enhedslistens spørgsmål.
Med det her lovforslag vil myndighederne få mulighed for at nægte udstedelse af rejselegitimation til udlændinge i de tilfælde, hvor ansøgeren flere gange inden for de seneste år har fået udstedt legitimation med den begrundelse, at det er mistet.
Det er en grundlæggende god regel i flygtningekonventionen, at staterne har pligt til at udstede rejselegitimation til udlændinge, hvis de ikke selv kan skaffe sig pas fra deres hjemland.
Det har hjulpet rigtig mange gennem årene.
Men vi må også erkende, at der desværre er tilfælde, hvor udlændinge igen og igen beder om at få udstedt ny rejselegitimation fra de danske myndigheder.
Socialdemokratiet har tidligere spurgt ind til handel med identitetspapirer, og vi har ønsket, at der bliver strammet op på området, så vi på den ene side fastholder, at mennesker har krav på legitimation, og på den anden side undgår svindel og handel med den slags dokumenter.
Med det konkrete forslag skal en udlænding kunne nægtes rejselegitimation, hvis personen to gange inden for de seneste 5 år har fået udstedt nye dokumenter med den begrundelse, at de tidligere er bortkommet.
Det kan vi godt støtte.
Med lovforslaget lægges der desuden op til at genindføre straf, hvis man nægter at bidrage med oplysninger, der kan skabe et bedre grundlag for myndighederne at vurdere en sag på udlændingeområdet på.
Jeg må indrømme, at jeg allerede troede, at der kunne straffes i sådan nogle sager, hvis ikke man bidrog til at få opklaret dem bedre.
Det virker fornuftigt.
Med de ord ser vi frem til udvalgsbehandlingen.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-28:
Tak for det.
Jeg kan starte med at slå fast, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Der er efter vores opfattelse et stigende behov for at føre kontrol med de dokumenter, som udlændinge bruger til at rejse ind og ud af Danmark.
De gældende regler gør det vanskeligt for myndighederne at bekæmpe misbrug af udlændinges rejsedokumenter, hvor en udlænding f.eks. sælger sin rejselegitimation til andre, så de kan benytte den i stedet for den person, som dokumenterne egentlig var tiltænkt.
Lovforslaget har til formål at sikre, at udlændingemyndighederne kan nægte at udstede rejsedokumentation til udlændinge i tilfælde, hvor der er mistanke om misbrug, fordi ansøgerne inden for de seneste år har fået udstedt ny dokumentation en række gange, bl.a. med den begrundelse, som typisk bliver givet, at den er bortkommet.
Vi synes, lovforslaget er sund fornuft, og det støtter vi naturligvis.
Dog vil vi i udvalgsbehandlingen spørge ind til rækkevidden af lovforslaget, herunder om der er behov for at udvide myndighedernes muligheder for at inddrage udlændinges rejsedokumenter i en række tilfælde.
Men med disse bemærkninger stemmer vi for.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-11-28:
Hvis en mindreårig er kommet til Danmark uledsaget og så efterfølgende får familiesammenført forældrene, er der i dag i loven en mulighed for, at de familiesammenførte forældre kan skifte status og dermed få mulighed for at få en selvstændig bolig.
Hvis jeg forstår det her lovforslag rigtigt – jeg vil stille nogle spørgsmål til det – er det sådan, at den mulighed, der i dag eksisterer i loven, forsvinder.
Det synes jeg vil være et ret stort problem.
Mattias Tesfaye (S), 2017-11-28:
Vi skal i dag behandle et lovforslag, der vil justere, hvordan der fordeles flygtninge mellem kommunerne, forhindre utilsigtede virkninger i forbindelse med boligplacering samt bringe vores lov om danskuddannelse i overensstemmelse med EU-retten.
Jeg vil godt starte med at sige, at Socialdemokratiet kan støtte forslagene.
For os er det en meget vigtig og afgørende hjørnesten i dansk udlændingepolitik, at nyankomne flygtninge fordeles til kommuner, alt efter hvor der i forvejen bor flest med udenlandsk baggrund.
Hvis integrationen skal lykkes bedre, er det meget vigtigt, at hele landet tager sin del af ansvaret.
På Københavns Vestegn er der kommuner, der ikke har modtaget nyankomne flygtninge i snart 20 år – jeg bor selv i en af dem – mens andre kommuner som f.eks. Rudersdal eller Ringkøbing-Skjern har modtaget flygtninge de seneste mange år.
Vi har også altid støttet, at kommunerne frivilligt først skal have mulighed for at forhandle det kommende års fordelingskvote, før ministeriet eventuelt træder til med et diktat.
Med de udsving, der har været i indrejsetallene, har der været unødigt store administrative opgaver med modtagelsen af de nyankomne i kommunerne.
Vi er derfor glade for, at det er lykkedes at blive enig med Kommunernes Landsforening om en forenklet procedure, således at forhandlingen om regionskvoterne droppes, ligesom at ændringer i landstallet ikke udløser nye kommunale forhandlingsrunder, men blot vil betyde en relativ reduktion eller forøgelse af det allerede aftalte antal, som kommunen skal modtage det kommende år.
Det andet element i lovforslaget, der skal sikre, at familiesammenførte ikke søger asyl med henblik på at komme foran i boligkøen, virker selvfølgelig også fornuftigt, men jeg må indrømme, at jeg er i tvivl om, hvorvidt det her overhovedet er et større problem.
Men i det omfang at nogle forsøger at snyde sig foran i boligkøen, er det selvfølgelig åbenlyst, at vi skal have stoppet det.
Endelig indeholder lovforslaget også en ny bestemmelse om, at danske statsborgere, der starter danskuddannelse, skal være omfattet af de samme regler om bl.a. økonomisk depositum, som gælder for udlændinge, der er kommet hertil for at arbejde eller studere.
På den måde bliver udlændinge ikke diskrimineret i forhold til sociale ydelser, og dermed er lovgivningen ikke i strid med EU-retten.
De danske statsborgere, der vil blive påvirket af det her, kan f.eks. være grønlændere, færinger eller folk, der er født i udlandet at danske forældre.
Socialdemokratiet kan støtte lovforslaget i sin helhed.
Naser Khader (KF), 2017-11-28:
Vi skal passe på Danmark, og vi ønsker kontrol med, hvem der krydser vores grænser.
Derfor skal vi gøre alt, hvad vi kan, for at hindre misbrug af pas.
Som det er i dag, er det muligt at videresælge sit pas til brug for andre.
Der er et hul i lovgivningen, og det skal så vidt muligt lukkes.
Derfor støtter vi ministerens forslag om, at udlændingemyndighederne i fremtiden skal kunne nægte at udstede særlig rejselegitimation til udlændinge i tilfælde, hvor der er mistanke om misbrug af pas.
Vi støtter også ministerens forslag om, at det skal være muligt at spærre danskudstedte pas, hvis en udlænding både er i besiddelse af et dansk pas samt et nationalt pas og vedkommende ikke ønsker at deponere sit ene pas hos Udlændingestyrelsen.
Alt i alt er det fornuftige forslag imod pasmisbrug, og det støtter vi selvfølgelig.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-11-28:
Vi er enige i den præmis, der ligger for det her lovforslag, nemlig at det er et problem med falske pas og falske legitimationspapirer, og at staten derfor stilles over for nogle udfordringer, altså hvordan det kan håndteres, og at det derfor også er rimeligt at diskutere, hvordan man kan få nogle mere effektive kontrolmekanismer i forhold til det.
Det er så også derfor, at vi som udgangspunkt er positive over for det her lovforslag.
Der er nogle retssikkerhedsmæssige problemstillinger, nogle definitionsmæssige uklarheder – måske – i lovforslaget, som også er påpeget i forskellige af de høringssvar, som er kommet, og som vi skal have afklaret.
Så vi vil afvente med vores endelige stillingtagen, til det her lovforslag har været behandlet i udvalget.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-11-28:
Tak for det.
Det her lovforslag skærper kontrollen med rejselegitimation for udlændinge i Danmark.
Og det bakker vi i udgangspunktet op om i Radikale Venstre.
Vi ved, at menneskesmuglerne på det groveste udnytter mennesker for at skaffe falske legitimationspapirer, de kan sælge.
Men vi har en række udeståender, som vi skal have svar på.
Hvad menes der f.eks. mere præcist med, at myndighederne kan nægte at udstede pas af hensyn til statens omdømme?
Det er noget, Institut for Menneskerettigheder også anfører i deres høringssvar.
Jeg er simpelt hen i tvivl; taler vi her om det lidt mere opdaterede begreb forholdet til andre lande?
Jeg ved, at begreberne bruges forskelligt, og at noget er lidt ældre end andet.
Institut for Menneskerettigheder spørger også i deres høringssvar til, hvordan vidnefritagelsesreglerne i retsplejeloven hænger sammen med lovforslaget.
Det håber jeg at ministeren måske kan redegøre for.
Og ellers stiller jeg det selvfølgelig som spørgsmål i udvalgsbehandlingen.
Flere af høringssvarene efterspørger også nogle lidt mere præcise og konstaterbare kriterier for, hvornår der er tale om misbrug.
Og det vil jeg også meget gerne se.
Klare kriterier er vigtige, når vi har at gøre med så indgribende et lovforslag som dette, hvor man vil tage identitetspapirer fra folk.
Helt grundlæggende mangler jeg også en lidt mere klar redegørelse for, hvorfor det er, at de eksisterende regler ikke er tilstrækkelige til at bekæmpe misbrug af rejselegitimation.
Det kan meget, meget vel være, at det er sådan, og så vil vi gerne støtte det her, men jeg synes bare ikke, jeg kan finde den tydelige argumentation, og jeg synes, den bør være tydelig i så alvorlige sager.
Så vi er positivt afventende.
Men bare lige til sidst vil jeg nævne, at fru Josephine Fock jo stillede det spørgsmål, om det så bliver op til vedkommende, som er under mistanke, ligesom at dokumentere, hvordan man har mistet sine identitetspapirer.
Og der vil jeg blot håbe, at ministeren vil bekræfte, at det jo skal være flygtningekonventionens paragraffer, der gælder her, altså at det er af hensyn til statens sikkerhed, hvis man inddrager legitimationspapirer.
Der skal være alvorlige grunde til det, og ikke blot det, at de er bortkommet.