runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-11-19:
Mange tak for det, og tak for kommentarerne indtil videre.
Som flere af ordførerne allerede har været inde på, er det her et lovforslag, der bl.a. har til formål at foretage nogle tekniske justeringer på ejendomsbeskatnings- og vurderingsområdet.
Det er justeringer, der sker på baggrund af nogle af de erfaringer, der er gjort siden udmøntningen af de nye boligskatteregler i ejendomsskatteloven, der som bekendt har haft virkning siden den 1. januar 2024.
Som et eksempel indeholder lovforslaget justeringer til låneordninger på området.
Det betyder bl.a., at lånene fremadrettet også udstilles offentligt for mulige købere, rådgivere og andre, som har en berettiget interesse i at vide, at der ligger et lån.
Et andet eksempel er, at lovforslaget giver Skatteforvaltningen en bedre og udvidet mulighed for at ansætte foreløbige beskatningsgrundlag.
Hvis der f.eks. er sket væsentlige ændringer på en ejendom, kan Skatteforvaltningen fremadrettet i videre omfang fastsætte foreløbige beskatningsgrundlag, der afspejler de nye forhold, og på den måde bliver ejendomsejeren hurtigere beskattet på et nogenlunde korrekt grundlag.
Det vil være at foretrække, frem for at ejeren skal afvente en ny endelig ejendomsvurdering.
Lovforslaget vil dermed mindske risikoen for, at en ejendomsejer oparbejder restskatter for indtil flere år.
Ud over tekniske justeringer vil lovforslaget udmønte den del af aftalen om kommunernes økonomi for 2026 mellem regeringen og Kommunernes Landsforening, der vedrører mere stabile rammer for kommunernes grundskyldsindtægter.
Kommunernes skøn for indtægter fra grundskylden er i vidt omfang baseret på prognoser.
Det skyldes indfasningen af de nye ejendomsvurderinger og den indledningsvise opgørelse af grundskylden på et foreløbigt grundlag.
Det har givet anledning til usikkerhed om den kommunale budgetlægning, og for at sikre, at den usikkerhed ikke ligger kommunerne til last, indeholder lovforslaget tiltag, der styrker budgetsikkerheden for kommunernes grundskyldsindtægter for årene fra 2024-2028.
Endelig har lovforslaget til formål at udmønte den afsatte ramme på 130 mio. kr. for 2025, der følger af aftalen om kompensation til boligejerne og fortsat tryghed om boligbeskatningen.
Den afsatte ramme retter sig mod at forbedre vilkårene for pensionister.
Jeg ser frem til en konstruktiv videre behandling af lovforslaget.
Der har været nogle spørgsmål undervejs.
Dem synes jeg vi skal dykke ned i i den videre behandling, og jeg vil selvfølgelig bestræbe mig på at besvare de spørgsmål, der skulle være, hurtigst muligt.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2025-11-19:
Tusind tak.
Og tak til ministeren for at anerkende, at der er nogle ting, vi skal have besvaret.
Jeg ved, det både gælder for vores vedkommende, men også for Danmarksdemokraternes.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren var interesseret i at dele det her lovforslag op.
For vi vil gerne støtte den del om den grønne check, men vi kan ikke støtte den del om ejendomsvurderingerne, som den ligger nu.
For vi stoler simpelt hen ikke på det system, som jeg også sagde ret tydeligt fra talerstolen, og jeg tror sådan set, at samtlige i den danske befolkning godt kan se, at det system er noget rod.
Så vil ministeren være behjælpelig med at dele lovforslaget op, så vi faktisk kan støtte en del af det?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-11-19:
Det synes jeg vi skal drøfte i den videre behandling.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-11-19:
Først vil jeg også sige tak for, at man gerne vil kigge på det i udvalgsbehandlingen, for det kan potentielt være ret alvorligt for mange boligejere, hvis man fjerner den her samvurdering.
Altså, Advokatrådet advarer ret kraftigt imod det og siger, at det kan skade borgernes retssikkerhed, at den kan svækkes, at det kan give en usaglig forskelsbehandling, og at tilliden til boligskattesystemet vil blive forringet ved det.
Det, der er i det, er jo, at man for at skabe tillid har sagt, at alle dem, der ejede en bolig før 2020, fik en skatterabat, hvis deres vurdering kom til at stige.
Med det her kan man med et pennestrøg rent administrativt, og uden at borgerne ved det, fjerne den her skatterabat.
Så lidt vilkårligt er det sådan, at hvis det gælder tre lejligheder, der er samvurderet, så vil man ved den ene af dem fortsætte med at få en skatterabat og ved to af dem miste den.
Jeg tror, der er rigtig mange danskere, der synes, det er en vildt mærkelig forskelsbehandling, hvis der er en, der fortsætter, og to, der ikke gør, hvis de f.eks. har ens lejligheder.
Der kan være mange tilfælde, og nogle gange kan det også være forskellige lejligheder, der er samvurderet.
Men det, der står tilbage, er bare, at der kan være rigtig mange tusind danskere, der med det her mister den tryghed, der faktisk var hele formålet med skattereformen, nemlig at man kunne få en skatterabat.
Tak for talen.
Jeg er meget enig i, at det er godt, at man får ændret reglerne på det her område.
Jeg tror ikke, at der var nogen, der havde regnet med, at de stramninger, der kom til tidligere, ville ramme sådan her, så det er ganske positivt.
Jeg vil gerne spørge ind til et delelement af det, og det er, at man siger, at der skal være en tilbagebetalingsprocent på 80.
Det vil sige, at hvis en spiller bruger for 100 kr., skal der ryge 80 kr. tilbage til gevinsterne.
Hvis man har en velgørende forening, altså en almennyttig forening, skal man udlodde 70 pct., men hvis man er en forening, som også kan være almennyttig, og som også udlodder overskuddet, skal man have en tilbagebetalingsprocent på 80.
Så vil ordføreren være med til at kigge på at lægge de to grænser ens?
Det vil være nemmere at administrere.
Det ville i hvert fald være nemmere at administrere, og det vil også give lidt videre beføjelser til dem, som udmønter radio- og walkie talkie-banko.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-11-19:
Det, der er tanken her, er at tydeliggøre et hjemmelsgrundlag der, hvor en samvurdering ændres eller ophører.
Men jeg synes, vi skal drøfte det, hvis der er noget i praksis, der ikke harmonerer med det, der har været den politiske intention, for så har jeg ikke hugget noget i sten, i forhold til hvordan vi kommer videre her.
Men det er trygheden, der er afgørende for mig, og så selvfølgelig at holde de aftaler, der ligger.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-11-19:
Det er rigtigt, at det jo altid har været sådan, at der er kommet nye samvurderinger til, og at der også er nogle, der bliver ophævet, så det er ikke det, jeg er efter; det kan sådan set være fornuftigt nok, at man kan ophæve en samvurdering.
Det, der er det nye i det her forslag, er, at man fjerner muligheden for at få en skatterabat, og det er jo den, der, som jeg siger, er hele fundamentet for, at man kan have tryghed omkring boligskatten, altså at hvis man har en vurdering, der stiger, så kommer man ikke til at betale mere i skat.
Det gør man så, hvis man har købt en bolig efter 2020, men så er det ligesom med åbne øjne, og man har vidst det, fordi aftalen blev indgået lang tid før.
Så det er ikke det, at man går samvurderinger efter.
Det er mere det, at man fjerner skatterabatten.
Det er jo den tryghed, som er hele fundamentet for folk med de her nye vurderinger, og jeg synes da, det er ret alvorligt, hvis der kan være mange tusind danskere, der kan miste deres skatterabat.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-11-19:
Jeg er meget optaget af den tryghed.
Det var hele grundpillen i den aftale, der blev lavet.
Jeg er også meget optaget af, at vi selvfølgelig er tro mod, at ja, der er samvurderinger, og de kan også ophøre, de kan ændre sig osv., men aftalen byggede på, at hvis du havde ejet din bolig før 2020, havde du en tryghed i, hvad for nogle stigninger du så ind i.
Så jeg synes, vi skal prøve at kigge ned i, hvad det er, bekymringen går på.
For det er sådan, at samvurderingen kan ændres i dag.
Den kan også bortfalde, og den kan alt muligt, så hvad er det, den bekymring bunder i i forhold til det her?
Det synes jeg vi skal blive klogere på, dykke ned i og se hvordan vi kommer videre fra.
Anders Kronborg (S), 2025-11-19:
Tusind tak for ordet.
Først vil jeg komme med en indrømmelse: Det er faktisk muligt at blive klogere ved at sidde i Folketinget.
Inden jeg kom i Folketinget, kendte jeg ikke begrebet walkie-talkie-banko.
Det var nok også derfor, at der, da vi havde de store bankoforhandlinger, der blev afsluttet med et spil banko i Skatteministeriet, var et hul i forhold til walkie-talkie-banko.
Det er jeg så heldigvis blevet meget, meget klogere på, og jeg har forstået, at det er der faktisk utrolig mange mennesker der har en meget stor glæde af, og at man faktisk også har en god social relation med hinanden omkring bankospillet over walkie-talkie.
Det kan udbydes af foreninger eller i lokalradio.
Det, vi reelt gør med det her lovforslag, er, at vi går ind og gør det lettere i forhold til at videreføre walkie-talkie-banko.
Det er nemlig sådan, at de krav, der har været til udbud af almennyttigt lotteri, er, at spillet skal udbydes fysisk, dvs. – med et forståeligt ord – landbaseret, og når man snakker om banko via walkie-talkie, er det jo luftbaseret.
Så det har krævet nogle ændringer af reglerne.
Man skal stadig væk betale sin BSI-afgift ligesom alle mulige andre, men i Socialdemokratiet er vi rigtig glade for, at man har haft et lydhørt ministerium, og at vi også partierne imellem har haft en lydhørhed, i forhold til at vi skulle løse den her udfordring, som vi faktisk fik flere henvendelser om.
Jeg forstår på mange af de henvendelser, der har været, og den dialog, der har været med interessenterne, at man faktisk føler sig imødekommet.
Jeg ser selvfølgelig frem til udvalgsbehandlingen omkring det, hvor vi kan gå nærmere ned i detaljerne.
Men alt i alt tror jeg faktisk, vi har fuld plade med det her lovforslag.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-11-19:
Tak for ordet.
Jeg er jo enig i, at der skal være forskel på erhvervsmæssig udlodning af banko eller i det hele taget bare online kasino.
Det er jo ikke det, jeg er efter, heller ikke med de ting, jeg har nævnt her i salen.
Men når det er foreningsdrevet, er det, jeg undrer mig over, hvorfor der skal være forskel på at være en almennyttig forening og bare en forening, der måske driver lokalradio.
Hvorfor skal den ene have en tilbagebetalingsprocent på 80 pct., hvor den anden skal udlodde 70 pct. Kunne det ikke godt give god mening, at det var den samme sats?
Altså, man kunne også bare sætte det lidt på spidsen: Hvad nu, hvis det var en almennyttig forening, der lavede walkie-talkie-banko – skal man så udlodde 70 eller 80 pct., og hvilken del af det er det?
Altså, har man et skrabelod, er det måske 70 pct., og er det banko, er det 80 pct.
Det er den forskel, jeg er lidt efter.
Hvorfor har man ikke sat en anden sats, så det var ens og lidt nemmere at administrere, både for spillemyndighederne og for foreningerne derude?
For mange af dem, der laver de her ting, er jo nogen, der måske både laver banko, men også er almennyttige.
Så hvorfor er det to forskellige satser og ikke bare den samme sats?
Igen vil jeg sige, at det ikke er for at sige, at der ikke skal være hårde regler for dem, der driver det erhvervsmæssige; selvfølgelig skal der det.
Men vi lavede den her sats, netop fordi det ikke er erhvervsmæssigt, og fordi det er små foreninger, der driver det.
Anders Kronborg (S), 2025-11-19:
Mikrofonen er tændt.
Det er jo en blandet landhandel, jeg har glædet mig til at præsentere her i dag, og jeg ved også, at der er stor opbakning til lovforslaget, så det er ikke noget, jeg vil gå voldsomt i dybden med.
Men jeg vil alligevel tage nogle highlights fra det.
Der udmønter vi de 130 mio. kr., 2025-niveau.
Det bliver en forbedring fra 875 kr. til 1.005 kr. for indkomståret 2025.
Vi er meget indstillet på, når det nu er det her store, om man så må sige, blandingsbatteri, at vi kan tage en grundig drøftelse i udvalgsarbejdet, hvis der er noget i forhold til lovforslaget.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-11-19:
Spørgsmål nr. 202 lyder: Hvad mener ministeren at regeringen bør gøre for at sikre, at den israelske regering overholder sine forpligtelser i henhold til våbenhvileaftalen omkring Gaza og forpligtelserne til at tillade adgang for nødhjælp, jf. Den Internationale Domstols juridiske vurdering af 22. oktober 2025, samt for at sikre, at de ansvarlige for krigsforbrydelser i Gaza og Israel siden den 7. oktober 2023 ikke forbliver ustraffede?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-11-19:
Tak for det.
Først og fremmest er det positivt, at der nu er en våbenhvile, som er kommet på plads, selv om der har været mange udfordringer undervejs.
Den har nu holdt en måned, men den er jo stadig skrøbelig.
Derfor bakker vi op om den, ligesom vi bakker op om fredsplanen og de perspektiver, som ligger forude.
En del af våbenhvileaftalen og den aftale, der er indgået mellem parterne, om første fase af 20-punktsplanen, er jo også, at der skal åbnes op for mere nødhjælp.
Det er også klart indtrykket, at der, siden den blev indgået, er åbnet mere op, men det er åbenlyst også sådan, at selv om der kommer flere lastbiler ind, er der stadig udfordringer med en stor del af leverancerne; en del af dem er kommercielle frem for at være nødhjælp, så det skal jo ikke kun måles på antal, men også på indhold.
Der er også udfordringer med at få hjælpen ud i hele Gazastriben, og derfor bliver vi ved med at kræve fuld humanitær adgang, ligesom vi i øvrigt også bliver ved med at lægge pres på Israel for, at de tillader evakuering af syge og sårede til hospitaler på Vestbredden, inklusive Østjerusalem, og at også ngo'erne fortsat tillades at operere i Gaza.
Den 7. november overgik ansvaret for adgangen til nødhjælp formelt fra Israel til USA, nærmere betegnet det amerikansk ledede civile og militære koordinationscenter, CMCC, der ligger uden for Tel Aviv og er ledet af en amerikansk general.
Derfor har vi også fra dansk side besluttet at være til stede i det her koordinationscenter med henblik på at øve indflydelse.
Der har været en officer derude, som er rejst hjem igen.
Vi har nu en medarbejder fra Udenrigsministeriet for at se, om og hvordan vi eventuelt kan engagere os mere i dette arbejde.
I det diplomatiske spor er vi jo også optaget af spørgsmålet om humanitær adgang, og her er der senest vedtaget den her resolution i FN for få dage siden, som bl.a. genkalder behovet for fuld humanitær adgang.
Vi har spillet aktivt ind i forhandlingerne om denne resolution.
Vi havde gerne set den stærkere på nogle punkter, men vi skal passe på, at det gode ikke bliver det bedstes værste fjende.
I forhold til krigsforbrydelser vil jeg ganske kort sige, at der jo er en række internationale mekanismer, som vi støtter op om, Den Internationale Straffedomstol, og jeg har også noteret mig, at ICC's anklager nu efterforsker situationen i Gaza.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-11-19:
Som ministeren også siger, er det rigtigt, at der kommer mere nødhjælp ind i Gaza nu, men der er ikke fri adgang for nødhjælp.
Der er stadig væk forhindringer.
Den internationale domstol, altså ikke ICC, men ICJ, kom med en juridisk vurdering for omkring 3 uger siden, den 22. oktober, hvor den pålagde Israel at sikre, at nødhjælpen kommer ind, og at befolkningen i Gaza får dækket sine grundlæggende behov for vand og fødevarer, og den fastslog i øvrigt også, at Israel skal støtte FN's hjælpearbejde gennem UNRWA for at sikre, at befolkningen i Gaza har adgang til det, de har behov for.
Så ud over at brug af sult som våben i sig selv er en krigsforbrydelse, ligger der jo også et pres på Israel for at overholde det, som de er forpligtet til som besættelsesmagt, nemlig på den ene side at sikre, at de grundlæggende fornødenheder til befolkningen kommer ind, og på den anden side har de også pligt til ikke at forhindre, at det kommer ind.
Så der er ligesom en dobbelt forpligtelse her, som Israel jo ikke efterlever.
Man kunne jo tro, at den her juridiske vurdering fra domstolen ville gøre, at nødhjælpen nu kunne flyde frit, at man havde fået fjernet de hindringer, der var, at der var blevet lagt tilstrækkeligt pres på Israel, og at de anerkendte, at de havde den her pligt.
Problemet er, at Israel ikke accepterer den internationale domstols kendelser og pålæg af ansvar og pligter.
Domstolen og FN har heller ikke mulighed for at håndhæve de her afgørelser over for Israel.
Der er ikke sanktionsmuligheder som sådan.
Så spørgsmålet til udenrigsministeren er, hvordan ministeren og regeringen vil bruge Danmarks stærke stemme som EU-formandsland og Sikkerhedsrådsmedlem til at lægge vægt bag den her juridiske vurdering, så UNRWA og andre FN-organisationer komme ind og virke og gøre det, der skal til for, at befolkningen får det, den har brug for.
Det er korrekt, at nu er resolutionen vedtaget, og det er allerede bedre end det, der var før, nemlig at det ikke var forankret i FN.
Det er det jo med til at blive af, at Sikkerhedsrådet vedtager en resolution, som jeg er fuldstændig enig med ministeren i sagtens kunne og burde have været stærkere på en lang række områder.
Det afgørende er jo så nu, at vi får fastholdt FN-sporet, så det er verdenssamfundet og institutionerne, der agerer.
Så hvordan stiller ministeren sig over for Danmarks rolle i forhold til at sikre retsforfølgelse af potentielle og aktuelle krigsforbrydere?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-11-19:
Vi stiller os jo der, hvor vi bakker op om både ICC og ICJ, og det gør vi både i ord, penge og handling.
Det er jo de værktøjer, som er sat i verden af det internationale samfund, og det er jo vores vej til at sikre, at den dagsorden bliver indfriet.
Så må jeg sige, og det bliver selvfølgelig repetitivt, at nu ligger der den her resolution.
Den er ikke stærk nok og klar nok i forhold til en række elementer.
Det vil vi fortsat engagere os i.
Jeg hæfter mig ved, at alene det forhold, at den er vedtaget, nu også betyder, at der skal ske en tilbagemelding hver sjette måned.
Så der er altså proces og snor i det her, men jeg skal ikke stå at tegne et billede af, at det hele er meget let.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-11-19:
Jeg vil egentlig lige forfølge det her med retsforfølgelse og gerne fremhæve et virkelig godt citat, som lyder: »Kampen mod straffrihed for internationale forbrydelser vil tilsvarende være et område, Danmark vil fremme, hvis vi bliver valgt ind i FNs Sikkerhedsråd for perioden 2025-26.
Og så hænger retsforfølgelse af krigsforbrydere uløseligt sammen med Danmarks klare profil på menneskerettighedsområdet.
Det er en samlet udenrigspolitisk indsats, som vil fortsætte og udvides i de kommende år.«
Mit spørgsmål til ministeren vil her til slut være, hvordan ministeren vil fortsætte den samlede udenrigspolitiske indsats mod straffrihed, når det gælder Gaza, helt konkret.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-11-19:
Jeg er jo sådan set meget enig med spørgeren, også i forhold til verdenssamfundets opgave og rolle.
Udfordringen er så lige den, at Danmark jo ikke ligesom kan diktere, hvad verdenssamfundet skal mene.
Nu har verdenssamfundet så forholdt sig til det her med den resolution, der blev vedtaget i FN's Sikkerhedsråd med 13 stemmer for og 2, Kina og Rusland, der er afslog.
Det er helt klart en resolution, som vi på visse elementer meget gerne havde set stærkere, men hvor vi har opnået det, der var muligt, bl.a. fordi de arabiske lande jo også har endosseret den her resolution.
Så vi er jo nødt til at tage det skridt for skridt i forhold til den plan, der findes.
Der er kun den plan.
Men præcis af den grund er en af de kanaler, vi anvender, jo også det internationale, som jeg refererede til, også senest ved FN's Menneskerettighedsråd.
Bahrain kender udmærket vores positioner.
De ved i øvrigt også godt, at vi sidder i FN's Sikkerhedsråd.
De ved også godt, at vi har formandskabet for EU i det her halvår.
Og vi presser på.
Jeg ønsker ikke at stå og tegne noget billede af jubeloptimisme.
Men altså, jeg noterer mig, at der er frigivet ret mange fanger over tid, og der er en bevægelse i Bahrain, og det er jo den, vi skal prøve på at spille os ind i.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-11-19:
I øjeblikket har Danmark formandskabet i EU, og vi sidder jo også i FN's Sikkerhedsråd.
Hvilke muligheder, hvis ministeren vil runde af med at svare på det, giver det for at lægge et pres på for at sikre løsladelsen af al-Khawaja, inden han har siddet der i 15 år?
Spørgsmålet lyder: Hvilke skridt kan og bør Danmark tage for at udvirke en løsladelse af den danske statsborger Abdulhadi al-Khawaja, der har siddet som fange i Bahrain siden 2011 som følge af sit arbejde for menneskerettigheder?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-11-19:
Tak for ordet, og tak for spørgsmålet.
Al-Khawajas fængsling er jo dybt ulykkelig.
Det er en meget tragisk sag, som regeringen følger nøje, og som jeg selv følger nøje, og vi afsøger alle relevante spor.
Men jeg kan sige, at Udenrigsministeriet er i løbende dialog med al-Khawaja og hans familie og hans kampagne for at finde en løsning på sagen, og at vi bliver ved med at løfte den her sag bilateralt over for Bahrain, vi gør det også gennem partnerlande, vi gør det multilateralt, vi gør det i EU, og vi fortsætter også med at yde konsulær bistand, og senest har vi afgivet et indlæg under FN's Menneskerettighedsråds samling i september.
Så der er ikke nogen i Bahrain, der er i tvivl om regeringens position.
Vi bruger de diplomatiske kanaler, som vi mener er de rigtige til at fastholde dialogen og presse på for en løsning, og lige nu er vores fokus på runden af forventede benådninger den 16. december.
Men vi har jo den udfordring, at al-Khawaja ikke bare er dansk statsborger, men at han også er statsborger i Bahrain.
Så en løsning afhænger jo af deres vilje.
Vi har over de seneste år set flere benådninger i Bahrain, og det er positivt, også selv om der stadig er mange fanger tilbage – der var i 2024 3.400 indsatte, og der er i indeværende år ca. 830 – men endnu har al-Khawaja altså ikke været iblandt dem.
Jeg har selv rakt ud til min bahrainske kollega med en appel om, at han bliver inkluderet i den kommende runde af benådninger.
Så jeg kan bare sige, at vi fortsætter, så længe det er nødvendigt.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-11-19:
Når vi så kommer frem til april 2026, helt præcis den 9. april, vil der være gået 15 år, siden al-Khawaja senest blev anholdt og siden den dag dér i april 2011 har siddet som politisk fange i et land med et autokratisk styre uden at være skyldig i andet end at have kæmpet for frihed, demokrati og menneskerettigheder.
Jeg vil egentlig spørge ministeren, om ministeren er enig i, at det er helt exceptionelt, at en dansk statsborger, altså en EU-borger, kan sidde som politisk fange i snart 15 år, uden at det er lykkedes at få ham løsladt, samt at det på en eller anden måde er en falliterklæring, ikke bare for den her regering, men for samtlige danske regeringer siden 2011, at det endnu ikke er lykkedes at få ham hjem til Danmark.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-11-19:
Det er exceptionelt længe, og derfor er det jo også en frygtelig sag.
Der er da ikke noget, jeg ønskede mere, end at det ville lykkes for os at få ham ud, og det pågår der også et arbejde for.
Som sagt koordinerer vi det tæt med ham, med hans familie og med hans kampagne.
Hvis jeg selv havde en fornemmelse af, at der var en anden metode end den, vi anvender, som ville være mere succesrig, så ville vi jo vælge den.
Jeg mærker jo fra tid til anden sådan en efterspørgsel på, om vi ikke skal råbe lidt højere.
Det ville jo være det letteste at råbe højt.
Men det er altså også vores samlede vurdering, at det ikke ville føre til det, vi egentlig alle sammen ønsker at opnå.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-11-19:
Når man ser på lederen af Bahrain, en autoritær leder, så er det jo en konge, og sønnen og kronprinsen er gjort til premierminister, og hovedparten af regeringen er medlemmer af kongefamilien.
Så ud over det diplomatiske spor, som man har forfulgt længe, og vurderingen af, at det måske ikke er klogt at råbe højt, kunne man så forestille sig, at en leder af den type ikke er helt uimodtagelig for, hvis en dansk kongefamilie rejste sagen, altså at det var noget, man kunne bruge den danske konge og det danske kongehus til – eller statsministeren?