runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2022-01-27:
Tilbage i november var der kommunalvalg, og i Nye Borgerlige havde vi et flot valg, langt flottere end vores nok noget beskedne forventninger og forhåbninger.
Det var helt fantastisk, og tusind tak til alle de gode og borgerlige mennesker, der både stillede op, støttede op og bidrog til, at vi fik hele 64 mandater valgt i byrådene rundtomkring i Danmark.
En af vores generelle mærkesager til det kommunalvalg var netop, at man skal have et mere direkte demokrati rundtomkring i kommunerne, flere bindende kommunale folkeafstemninger.
Borgerne skal høres i langt højere grad, ikke bare ved forkromede ord og borgermøder, men reelt ved kommunalt bindende folkeafstemninger.
I dag er det muligt at bringe et forslag til en kommunalt bindende folkeafstemning ved den såkaldte tredjebehandling i byrådet, hvis der er et flertal i kommunalbestyrelsen, der ønsker det.
Men det forslag, vi behandler nu, synes jeg taler meget ind i den ånd, som vi i Nye Borgerlige ønsker mere af i Danmark generelt.
Vores byrådsmedlem i Tønder har bl.a. stillet et forslag om, at der skal være en folkeafstemning om vindmøller og solceller – helt konkret er det faktisk noget, borgerne ønsker – og på hvilke arealer de skal være osv.
Og det er jo sådan et ret konkret eksempel, og nu må vi se, om der er opbakning til, at det så kommer ud til folkeafstemning.
For politikerne skal bestemme meget mindre, danskerne skal bestemme meget mere selv, og det gælder også ude i landets kommuner, hvor nogle beslutninger jo desværre stadig væk tromles igennem rundtomkring på trods af modstand fra borgerne.
Det her handler nemlig om mere demokrati, ikke mindre.
I Nye Borgerlige hylder vi demokratiet, også det direkte af slagsen.
Vi hylder det decentrale, og for os handler decentraliseringen jo ikke bare om at decentralisere ud i kommunerne, nej, vi vil gerne decentralisere helt ud i de enkelte institutioner, helt ud til de enkelte danskere.
Det var der desværre ikke et flertal for.
Det lykkedes ikke, fordi der faktisk var et flertal herinde på Christiansborg, som ikke ønskede, at danskerne skulle blive hørt, i hvert fald tilsyneladende ikke mere end højst nødvendigt.
Og det virker også til, at der bredt – det kan man også høre i debatten i dag – blandt politikerne ikke rigtig er ønske om det.
De synes måske, det er lidt bøvlet at spørge danskerne i højere grad, end man gør i dag.
Det gør vi ikke i Nye Borgerlige.
Vi synes ikke, det er bøvlet.
For vi ønsker mere nærdemokrati, mere direkte demokrati og kort sagt, at politikerne bestemmer meget mindre og danskerne meget mere selv.
Derfor støtter vi selvfølgelig også det her beslutningsforslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-01-27:
Vi kan ikke støtte beslutningsforslaget, og jeg synes, at hvis der er noget, vi har lært inden for de senere år, hvor sociale medier er begyndt at fylde meget mere, er det, at der findes et ufattelig antal mennesker, der føler sig meget sikre på, at de ved noget, selv om det, de mener de ved, er helt forkert.
Det møder man hver eneste dag ude på sociale medier.
Folk bygger deres holdning på noget, der er absolut opfundet og fantasifuldt og overhovedet ikke rigtigt.
Hvis man ligesom åbner op for, at folk ikke skal vælge politikere, de har tillid til, som kan træffe beslutninger på en mere informeret måde end det, folk selv går rundt og mener, så åbner man op for, at det der skal fylde mere i den politiske beslutningstagen – det der med, at man føler ting, selv om de ikke er sande.
Hvis man kigger ud af vinduerne her i København og tænker over det, er et godt bud, at halvdelen af København måske ikke ville være her, hvis det skulle sendes til folkeafstemning, hver eneste gang man skulle udbygge København.
Ville kongen have fået lov til at anlægge Slotsholmen, hvor vi står nu?
Ville Christianshavn være der?
Ville man begynde at bygge uden for voldene, hvis dem, der boede inden for voldene, skulle bestemme, om det kunne lade sig gøre?
Der er alle mulige spørgsmål, hvor man må konstatere, at det der princip om, at man har indflydelse, ved at man stemmer på en person, man har tillid til, i forventning om, at denne person sætter sig ind i tingene og træffer beslutninger på baggrund af en kvalificeret stillingtagen, fungerer rigtig godt.
Vi kender det også fra dagligdagen.
Man går ned til sin mekaniker med sin bil, og man vil da ikke have, at mekanikeren skal ringe til en og spørge, hvordan han skal reparere den bil.
Man vil da gerne have, at mekanikeren kan træffe de beslutninger, fordi det har mekanikeren jo forstand på.
Det er derfor, man har valgt den mekaniker.
Det er, fordi man håber, at han har forstand på det, også på en måde, som man ikke selv har forstand på det på.
Så man uddelegerer altså ansvaret for ens bil til mekanikeren, fordi vedkommende bruger alle sine arbejdstimer på at være klog på, hvordan man reparerer en bil, og på at reparere biler.
Eller det kan være en kirurg, hvor man da helst heller ikke vil spørges, mens man ligger der under hans kniv, om, hvordan arbejdet skal udføres.
Man håber da, at han ved, hvordan arbejdet skal udføres, så det har man delegeret videre til ham.
Sådan kender vi det også fra det repræsentative demokrati.
En række spørgsmål vil vi faktisk gerne delegere videre, fordi vi ikke har tid.
Vi har ikke tid til at gå så meget op i alle de spørgsmål, der skal træffes beslutning om i Folketing og kommunalbestyrelse, at vi kan sætte os ordentligt ind i det, og derfor vil vi hellere stemme på en person, som vi har tillid til kan gøre det på vores vegne.
Det princip synes vi fungerer fint, og vi synes, at det også er fint, at vi i nogle spørgsmål udskriver folkeafstemning, f.eks.: Skal vi afgive suverænitet til Den Europæiske Union, eller skal vi ikke?
Det er vi rigtig glade for at vi gør i Danmark.
Så af disse grunde stemmer vi imod beslutningsforslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-01-27:
Jamen tak for ærligheden.
Altså, det, ordføreren egentlig siger, er, at folk er uvidende, og at kongen er meget bedre til at træffe beslutninger.
Det, ordføreren også henviser til, er, at hvis man lader folk deltage i afstemninger, så går det hele galt.
Altså, der er jo masser af lande, eller der er i hvert fald en del lande, der benytter sig af folkeafstemninger, som er hypermoderne, og som er megarige, og som på nogle punkter også er rigere end Danmark.
Man ved også fra undersøgelser, at tre ud af fire borgere har et godt eller meget godt kendskab til afstemningens indhold, inden de går op og stemmer.
Ville det så ikke være godt, at Liberal Alliance støttede det her forslag, altså når det faktisk gør det, som ordføreren egentlig ønsker, nemlig at vi får en bedre dialog?
Ole Birk Olesen (LA), 2022-01-27:
Jo, hvis det gjorde det, så er jeg enig i, at det ville være godt at gå den vej.
Vi tror bare ikke, at det gør det.
Vi tror, at det forstærker det, der i forvejen udspiller sig på sociale medier, hvor dem, der kan optræde med de største følelser og måske på kommando frembringe en tåre, vinder de fleste af de der afstemninger, altså fordi de kan virke, som om de er de mest emotionelle omkring tingene.
Og det vil lægge en hindring i vejen for, at man kan træffe fornuftige beslutninger baseret på ting, vi ved, i stedet for på ting, som vi føler, og som faktisk ikke er sande.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-01-27:
Ordføreren benyttede billedet med kunden, der kører bilen til mekanikeren, fordi han ved, hvad det handler om.
I et repræsentativt demokrati tager man bilen og kører den til politikeren, og bagefter går den i stykker, mens man i et repræsentativt demokrati, hvor man har mulighed for folkeafstemninger, så kan stemme om at køre bilen til mekanikeren i stedet for at køre den til politikeren.
Det er da meget bedre.
Så vil jeg bare sige, at man ved fra forskningen, at der er mindre mudderkastning der, hvor der er flere folkeafstemninger.
Så ville det i det lys ikke være godt at støtte det?
Ole Birk Olesen (LA), 2022-01-27:
Det ved jeg ikke om man ved fra forskningen.
Man ved, at Schweiz er et ekstremt velfungerende land på alle mulige måder, og i et ekstremt velfungerende land som Schweiz er det muligt, at folkeafstemninger har den effekt.
Og det er da også muligt, at Danmark på samme måde er et ekstremt velfungerende land, og at det kunne have den effekt.
Altså, hvis det er, at hr. Alex Ahrendtsens teori er rigtig, så er jeg enig med hr. Alex Ahrendtsen i, at vi bør gå den vej.
Jeg tror bare ikke, den er rigtig.
Mette Thiesen (NB), 2022-01-27:
Jeg vil egentlig bare køre lidt videre i forhold til den her lidt anekdotiske fortælling om den her mekaniker, som ordføreren nævnte.
Hvis man skal bruge den sammenligning, ville det jo svare til, at man kørte bilen til mekanikeren.
Det er jo mig, der kommer til at ende med regningen, så det kunne da være meget rart, hvis han ligesom kontakter mig og siger: Jamen der skal faktisk laves for så meget, men du kan egentlig også nøjes med det her, men så holder den bare ikke lige så længe; hvad vil du egentlig helst selv – betale meget og så beholde bilen i lang tid eller måske betale lidt mindre, fordi du ved, at du skal skifte den ud på et tidspunkt?
Er ordføreren ikke også enig i, at det er lidt det samme, når det handler om de her folkeafstemninger, altså også lokale folkeafstemninger, i forhold til at det jo faktisk handler om, at det er dem, der skal betale prisen, så at sige, dem, der skal leve med beslutningen, der har det sidste ord?
Er det egentlig ikke et meget godt princip?
Ole Birk Olesen (LA), 2022-01-27:
Jeg synes, at det, jeg oplever i kommunale valgkampe, både her i København, hvor jeg selv bor, og andre steder, er, at man drøfter en række temaer i valgkampen, og nogle gange blusser der et enkelt tema op, og med hensyn til det tema kan der være en anderledes indstilling hos en majoritet af borgerne, end der er hos en majoritet af medlemmerne af kommunalbestyrelsen.
Men borgerne stemmer alligevel på de mennesker, de normalt har tillid til, for så meget fylder det heller ikke hos dem.
De tror stadig væk på borgmester Jensen, altså at han er den bedste til at lede kommunen, selv om de ikke er enige med borgmester Jensen i forhold til det ene spørgsmål.
Og det tyder for mig på, at de egentlig har et ønske om, at borgmester Jensen skal fortsætte med at bestemme disse ting, også selv om de ikke er enige med ham om en enkelt ting.
Mette Thiesen (NB), 2022-01-27:
Det kommer bare vildt meget bag på mig, at det er en ordfører for Liberal Alliance, der står og siger, at politikerne ved bedre end danskerne selv.
Altså, jeg synes bare, det er et spøjst princip, for man må jo gå ud fra, at man som et menneske, der hylder, hvad skal man sige, det nære demokrati og hylder det direkte demokrati, har tiltro til, at danskerne faktisk sætter sig ret godt ind i de ting, de skal tage stilling til.
Jeg deler heller ikke opfattelsen af, at det her bare ville betyde, at man skulle til folkeafstemning i hele tiden.
Jeg har faktisk meget stor tiltro til – det har vi generelt i Nye Borgerlige – at danskerne godt selv kan vurdere, hvornår der er noget, der er så vigtigt, at de gerne vil have noget at skulle have sagt i en sag.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-01-27:
Jeg er meget overbevist om, at langt de fleste mennesker langt det meste af tiden er bedst til at træffe beslutninger om ting i deres egne liv.
Jeg er til gengæld også overbevist om, at politik for de fleste mennesker kun er noget, de beskæftiger sig perifert med, fordi det ikke nødvendigvis i stort omfang handler om deres egne liv, men mere handler om samfundet som et hele, hvor deres egen stillingtagen ikke har så stor betydning for, hvordan samfundet som et hele udvikler sig.
Derfor tillader de sig selv at køre friløb og bare tage den holdning, der er mest populær i den kantine, de sidder i, i stedet for at tage den holdning, der er rigtig for samfundet.
Så det er derfor, jeg mener, at der er en stor forskel på, om man træffer beslutninger om sit eget liv eller om samfundet, hvor man ikke er så central en person, som man er i sit eget liv.
Anni Matthiesen (V), 2022-01-27:
Jeg tænkte, at jeg også lige ville bruge lejligheden til at spørge ordføreren om noget.
Jeg kan høre på ordføreren, at det ikke er første gang, vi diskuterer det her i salen – det ved jeg jo – og jeg kan godt mærke, at ordføreren er rigtig meget optaget af den her sag.
Derfor tænkte jeg også, at ordføreren jo må have overvejet undervejs, hvad der er af ulemper ved det her forslag, altså bare for også at bringe det på banen.
For det er klart, at man som ordfører måske har en tendens til at italesætte alt det gode, men ordføreren må også have tænkt tingene igennem, i forhold til hvad der kunne være af farer og hvad der kunne være af ulemper ved det her forslag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-01-27:
Ordføreren har selv bragt det på banen, nemlig at der kan komme for mange folkeafstemninger.
I Schweiz har de afstemninger på alle niveauer: på sogneniveau, på delstatsniveau og på nationalt niveau.
Og jeg ved, at der er nogle, der er trætte af det; ordførerens bekendte Ida er ikke den eneste.
Det er en af ulemperne, og det er jo derfor, man skal have den her balance.
Men når man ser overordnet på det, har det jo faktisk været en succes for et land som Schweiz, og det har også været en succes i Slesvig-Holsten, fordi man engagerer borgerne.
Og det er jo dét: Hvis man ikke formår at engagere borgerne i vores demokrati, forvitrer det.
Og det er det, der er faren i et repræsentativt demokrati, hvor man på sigt kan komme til at fjerne sig fra folk, og derfor kan folkeafstemninger være det der korrektiv.
Men de må aldrig stå alene – der skal altid være et repræsentativt demokrati.
De er et supplement.
Anni Matthiesen (V), 2022-01-27:
Det glæder mig, at ordføreren netop også har tænkt de tanker, som jeg i hvert fald har gjort, altså i forhold til at man kan risikere, for at sige det direkte, at det kommer til at hænge folk ud ad halsen, at de hele tiden skal løbe til valg.
Har ordføreren overvejet, om der også kunne være emner, som man faktisk ikke burde sende til afstemning?
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-01-27:
Fremragende spørgsmål.
Det har de jo allerede taget højde for mange steder i verden.
Altså, f.eks. har man ikke lov til at lave en afstemning om, om rødhårede må stemme eller ej; det ville stride imod grundlæggende rettigheder.
Afstemninger skal ikke stride imod grundloven.
I Schweiz er de gået videre: Der må de heller ikke stride imod konventionen – det er simpelt hen skrevet ind.
Og i Danmark vil det også være sådan, at det ikke må stride imod almindelig lovgivning, når det er på kommunalt niveau.
Så der er ikke frit valg på alle hylder.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-01-27:
Først vil jeg komme med en korrektion.
Det er jo ikke sådan, at der, fordi Liberal Alliance med vores daværende minister i spidsen har været med til at give kommuner mulighed for at lave bindende afstemninger, så er et modsætningsforhold mellem det, og at vi ikke er tilhængere af, at 10 pct. af borgerne skal kunne kræve bindende afstemninger.
Det er jo en forkert modsætning at stille op, og vi har ikke skiftet holdning.
Vi synes stadig væk, det var en god idé at give mulighed for bindende afstemninger, uden at vi af den grund synes, at borgerne skal kunne kræve en afstemning, hvis dem, der ønsker en afstemning, udgør 10 pct.
Men har ordføreren for forslagsstillerne tænkt over, hvad man vil gøre, hvis nu f.eks. der skal laves et budget i en kommune og et flertal i kommunalbestyrelsen beslutter, at det skal finansieres, ved at man nedlægger en skole og får børnene over på en anden skole – det kan ofte være upopulært – og det så kommer til folkeafstemning og folk så stemmer nej til det?
Så mangler man jo pengene.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-01-27:
Det er jeg helt enig i.
Men nu fulgte jeg eksempelvis kommunalreformen meget tæt, og i Lejre Kommune – en lille landkommune på Sjælland – sagde alle i byrådet undtagen en, at man gerne ville sammenlægges med Roskilde Kommune og blive en del af en stor kommune.
På det allersidste møde fik man så besluttet at lave en folkeafstemning om tilhørsforholdet.
Der endte det med, at der var et ret markant flertal af Lejre Kommunes borgere, som havde lyst til fortsat at være en del af en landkommune sammen med Bramsnæs og Hvalsø.
Og det synes jeg er et billede på, at man nogle gange også har det modsatte, altså at befolkningen ønsker noget, som efterfølgende viser sig at fungere, og som politikerne måske havde misforstået undervejs.
Jens Rohde (KD), 2022-01-27:
Jeg ved ikke, om det er helt historisk korrekt, f.eks. i forhold til de folkeafstemninger om geografisk udvidelse af EU, vi har haft.
Jeg vil også sætte meget stort spørgsmålstegn ved, om vi reelt set har diskuteret det, som det handlede om, i forbindelse med folkeafstemningerne om vores tilhørsforhold til Det Europæiske Fællesskab.
Og hvis ikke det er det, det handler om – f.eks. vores sidste afstemning om retsforbeholdet – så er det jo en mærkelig ting at skulle gå ind at sige ja eller nej, når man har haft en diskussion, der handlede om noget helt andet end de 21 retsakter, som den sidste folkeafstemning handlede om.
Så jeg synes, det er dybt problematisk, og derfor har jeg behov for at state det.
Ministeren siger, at der også har været truffet rigtige beslutninger.
Ja, hvis man laver en folkeafstemning, kan man jo ikke betvivle, at det, som befolkningen træffer et valg om, er rigtigt.
Sådan er det, det må man jo acceptere.
Men det ændrer ikke på, at en folkeafstemning altid efterlader mindretallet, og ved folkeafstemninger er det oftest 45-49 pct. af befolkningen, tilbage på perronen.
Liselott Blixt (DF), 2022-01-27:
Min holdning er, at man skal lave en overbygning på assistentuddannelsen, så de netop kan få en specialviden inden for palliation.
I forhold til en, som har arbejdet på området i 20 år, vil jeg sige, at fordi man har en sundhedsuddannelse, er det ikke ensbetydende med, at man kan tale om døden, for det kan betyde meget for den enkelte person.
Derfor er det vigtigt, at man faktisk får en uddannelse i forhold til det her.
Så det har været vores ønske, at man faktisk laver en specialuddannelse for assistenter, som arbejder i kommunen.
Magnus Heunicke (S), 2022-01-27:
Jamen altså, lad os prøve at drøfte den del.
Jeg kan ikke lige i detaljer sige, hvad min holdning er til det – det kræver nok lidt flere drøftelser og et indgående kendskab til forslaget der.
Men jeg synes – i hvert fald som jeg hører det – at det ligger lidt mere i tråd med det, Sundhedsstyrelsen har anbefalet, nemlig at vi skal sikre, at der er en viden om palliation inden for et bredt spektrum af uddannelser.
Og det er jo det, der er afgørende for, at vi får løftet det hele.
Jane Heitmann (V), 2022-01-27:
Tak for det.
Tak for ordførerens tale, og jeg er faktisk glad for at høre, at ordføreren siger, at palliation er en afgørende faktor.
Tak for det.
Jeg blev faktisk lidt bekymret før, da jeg hørte ministeren fuldstændig disrespektfuldt beskylde Venstre, et andet parti i Folketinget, for at fremsætte et forslag af den her karakter, fordi det tager sig godt ud på Twitter.
Der må jeg bare sige, at jeg er glad for, at det ikke er et udtryk for hele Socialdemokratiets holdning, at man er så plat og pinlig.
Jeg vil gerne, når Rigsrevisionen nu er kommet med en udtalt kritik af palliationsområdet, spørge ind til, om Socialdemokraterne så ikke mener, at det er afgørende, at vi får mere systematik, og at vi får mere geografisk lighed, så man, uanset om man er døende i Hirtshals eller i Helsingør, har krav på, at man kan forlade livet med værdigheden i behold og med indflydelse på, hvordan man kommer herfra.
Birgitte Vind (S), 2022-01-27:
Som ministeren også sagde, ligger det os meget på sinde, at den palliative indsats er opdateret, og at den fungerer, som den skal, og jeg tror, vi har rigtig meget at lære.
Vi kigger ind i en fremtid med flere ældre, som ministeren også sagde, og vi kommer hele tiden til at skulle have snuden i sporet og se på: Er det den rigtige indsats, vi har gang i?
Er vi godt nok klædt på hele vejen rundt i vores sundhedsvæsen?
Så jeg kan ikke være mere enig i, at det selvfølgelig er afgørende, at vi har en høj grad af faglighed på det her område.
Jane Heitmann (V), 2022-01-27:
Ja, nu undrer jeg mig så faktisk over, at Socialdemokraternes ordfører her ikke bare svarer på spørgsmålet, nemlig systematik og geografisk lighed.
For hvordan vil Socialdemokratiet sikre, at der lige præcis er systematik omkring den sidste svære samtale?
For virkeligheden derude er jo, at der er meget stor forskel på, hvilke plejehjem der tager den sidste svære samtale, hvilke hospitaler der gør det, og hvordan man gør det.
Hvordan sikrer vi, at alle kommer godt ud af livet?
Magnus Heunicke (S), 2022-01-27:
Ja, det kan man – det er jeg fuldstændig enig i.
Det her er en meget, meget kompleks problemstilling, og som vi var inde på, er hver enkelts behov forskelligt, og der er jo en forholdsvis stor gruppe, som virkelig har behov for specialiseret palliativ rådgivning og behandling, og så er der andre, hvor man må sige, at der kan rådgivningen foretages af forskellige sundhedspersoner – det siger Sundhedsstyrelsen jo også – hvor det ikke er den helt specialiserede viden, der er afgørende.
Men det er afgørende, at man er der, og at man er klædt på til at kunne se patienten og patientens situation som menneske på det tidspunkt, hvor man nu møder patienten.
Så jeg er helt enig.
Birgitte Vind (S), 2022-01-27:
Altså, hundrede procents garantier kan vi jo aldrig give, men det er jo klart, at debatten i dag og de andre samtaler, som ordføreren og jeg i øvrigt har haft over tid om det her emne, gør, at jeg tror, vi alle sammen har snuden i sporet, når vi f.eks. skal have udviklet det.
Nu står vi over for en ny sundhedsreform, og vi står over for at skulle lave en ny ældrelov, og der er jo rigtig mange af de her meget eksistentielle samtaler, vi kommer til at skulle tage med hinanden.
Systematik er godt, men jeg er også lidt i tvivl om, hvad ordføreren mener, når ordføreren siger »systematik«.
Hvis det er tre samtaler, så er jeg ikke sikker på, at det er den systematik, jeg f.eks. ville gå ind for.
Jane Heitmann (V), 2022-01-27:
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne takke fru Liselott Blixt for det kæmpestore engagement, som Dansk Folkepartis ordfører jo har i forhold til det her emne.
Jeg vil også gerne her tilkendegive, at det i de her snart mange år, jeg har siddet i Folketinget, virkelig har været en fornøjelse at arbejde sammen.
Ordføreren er engageret og vidende og har jo også, man kan sige et udsyn, som rækker langt.
Så tak for det.
Jeg er rigtig glad for, at ordføreren lige præcis nævner kompetencer.
For det er klart, at det jo ikke kun er læger, der skal have de palliative kompetencer.
Vi ved, bl.a. fra Dansk Selskab for Palliativ Medicin, at læger, når de har været på uddannelseskurserne, i det her tilfælde jo i nordisk regi, fordi det er det, vi har, er rigtig dygtige til at dele deres viden, så det her kan forplante sig også ude i hjemmeplejen, hvor der i allerhøjeste grad er brug for bedre kompetencer.
Så det er ikke noget spørgsmål, men blot en anerkendelse herfra.
Tak for at italesætte det, og også tak for at støtte forslaget.
Liselott Blixt (DF), 2022-01-27:
Det er jo dejligt, og tak for det, for det er godt med samarbejde, og det er også derfor, vi skal være med til at presse på, for alle fortjener en værdig død, og presse på i forhold til at tale om det, så det ikke er et tabu, når vi taler om, hvordan vi gerne vil herfra.
Det synes jeg er rigtig vigtigt og nok det vigtigste i det her.
Og jeg er helt enig i, at lægerne har nogle rigtig gode kompetencer.
Jeg har talt med mange af dem, der har været henne og få den her specialuddannelse, og vi skal have flere, der får den uddannelse.