runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2023-11-08:
Tak for spørgsmålet.
Spørgeren henviser i sin begrundelse til spørgsmålet til mit svar på det skriftlige spørgsmål 446 af 20. oktober i år, hvor jeg svarer følgende: »... det er fornuftigt, at vores nationale vaccinationsprogrammer er baseret på en både grundig og bred faglig vurdering af, hvorvidt et vaccinationstilbud bør anbefales til en eller flere givne målgrupper.«
Jeg er fortsat af den overbevisning, og som spørgeren rigtigt fremhæver i sin begrundelse
, var det tidligere tilbud om gratis vaccination mod pneumokokker et midlertidigt tilbud.
Da den daværende regering og et enigt Folketinget i foråret 2020 besluttede en ny midlertidig vaccinationsindsats, som indeholdt en tilbud om gratis vaccination mod pneumokokker til udvalgte persongrupper, var det som led i at undgå overbelastning af sundhedsvæsenet under covid-19 og for at beskytte de særlig udsatte patienter.
Som det sikkert også er spørgeren bekendt, foreligger der ikke på nuværende tidspunkt en medicinsk-teknologisk vurdering, det, der hedder en mtv, altså en grundig og bred faglig vurdering af, om et permanent tilbud om gratis vaccination mod pneumokokker bør anbefales.
Det er jo i sidste ende en løbende prioritering, hvilke tiltag der skal iværksættes, herunder også hvorvidt også skal være en omfattende faglig vurdering af, om en eventuel vaccine skal indføres i det offentlige vaccinationsprogram, hvilket i øvrigt også kræver, at der i sidste ende anvises den fornødne finansiering hertil.
Nick Zimmermann (DF), 2023-11-08:
Når nu det hele lyder så rosenrødt, hvorfor i alverden har vi så ikke set nogen anholdelser på baggrund af det her?
Der har ikke været en eneste anholdelse fra nogen af de her demonstrationer, hvor man går og råber: jihad, jihad.
Hvornår kommer vi så til at se de anholdelser?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-08:
Som jeg nævnte i min indledende besvarelse, er der jo allerede foretaget en række anmeldelser af billigelse af terror til politiet, og det er jo noget, politiet er i gang med at efterforske.
Men for at politiet kan rejse en sag, skal der være grundlag nok og beviser nok, til at de kan bevise, hvem de mennesker er, der råber: jihad, jihad – eller alle mulige andre forhold.
Jeg er sådan set fuld af fortrøstning, i forhold til at hvis og når politiet har samlet beviser nok ind til at køre en række af de sager om billigelse af terror, så gør de også det.
Og det synes jeg er vigtigt, også for at trække en streg i sandet.
Katrine Robsøe (RV), 2023-11-08:
Tak for det.
Hvorfor mener regeringen, at studerende på de kommende 75 ECTS-kandidatuddannelser ikke skal have juleferie, sommerferie eller andre ferier som alle andre, men bruge op mod 43 timer om ugen på studierne alle uger i de 12 måneder, som uddannelsen skal vare?
Christina Egelund (M), 2023-11-08:
Tak for det.
Det enkle svar på det spørgsmål er, at det mener regeringen heller ikke.
Og så kunne jeg sådan set stoppe der, men jeg vil jo gerne uddybe hvorfor.
Det bunder jo i, at jeg simpelt hen ikke er enig i præmissen for den påstand, som spørgsmålet bygger på.
Jeg vil gerne skære det ud i pap: Hverken regeringen eller den brede kreds af partier, som står bag aftalen om en reform af universitetsuddannelserne, mener, at de studerende på de nye 75 ECTS-kandidatuddannelser ikke skal have ferie.
Det mener vi simpelt hen ikke.
Udgangspunktet for den politiske aftale er, at de nye kandidatuddannelser på 75 ECTS tilrettelægges over to semestre med hver 30 ECTS; den helt samme ugentlige studiebelastning, som vi kender fra en kandidatuddannelse på 120 ECTS.
Så synes jeg, at spørgsmålet om, hvordan uddannelserne nærmere tilrettelægges hen over månederne, løses allerbedst af universiteterne og ikke nødvendigvis af os politikere.
Katrine Robsøe (RV), 2023-11-08:
Tak for det.
Regeringen har jo sammen med bl.a. SF og Liberal Alliance og andre partier besluttet, at man skal have den her kommende 1-årige kandidatuddannelse, og den skal så være på 75 ECTS-point.
Vi kan jo skændes meget om, om vi synes, det er en god idé, men lige nu vil jeg gerne spørge ind til planlægningen af det.
Jeg har selv stillet nogle skriftlige spørgsmål til ministeren tidligere, og i et af svarene fra ministeriet, nemlig på spørgsmål 246, står der lige præcis, at i de udregninger i tabellen, der er vedlagt dér, er det udregnet efter, at man skal arbejde på sit studie alle uger hele året, hvis man fremadrettet skal have en arbejdsbelastning på mellem 36 og 43 timer om ugen.
Så jeg skal bare høre, om ministeren mener, at man skal have en endnu højere arbejdsbelastning end de 36-43 timer pr. uge for så at frigøre tid til de ferier, som i hvert fald ikke i de her beregninger er indregnet af ministeriet selv.
Jeg synes i hvert fald, at det sender et helt forkert signal til alle de studerende, der allerede er pressede og har svært ved at få alle tingene til at løbe rundt.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om det er meningen, at dem, der skal læse på de her uddannelser, så fremadrettet skal arbejde endnu mere på deres studier end de 36-43 timer pr. uge.
Christina Egelund (M), 2023-11-08:
Men spørgeren lægger jo til grund, at der ligesom skulle være en ny måde at beregne på eller en ny forudsætning i forhold til ferie lagt ind i de nye 75 ECTS-kandidatuddannelser, og det er jo simpelt hen forkert.
Altså, det er jo rigtigt, at der i de beregninger, som lægges til grund for svaret på spørgsmål 246, ikke er taget højde for ferie.
Det er der hverken på de 75 ECTS-kandidatuddannelser eller på de 120 ECTS lange kandidatuddannelser.
Og i øvrigt: Hvis man så lægger ferie ind, og det gør man jo, og det mener jeg også man skal, så vil studiebelastningen jo stige på samme måde, uanset om det er den lange eller den korte kandidatuddannelse.
Katrine Robsøe (RV), 2023-11-08:
Det er vi så faktisk ikke helt enige i, i hvert fald ikke på den måde, vi forstår svaret fra ministeriet på.
Og for at det ikke skal blive alt for teknisk her i spørgetiden, kan jeg sige, at det her er opgjort i antal studieår og -måneder, og det tal er forskelligt, i forhold til hvilket antal måneder og hvilket antal år der står som studieår.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig bare at høre, om ministeren tror, at man, hvis man skal presses igennem ved f.eks. også at arbejde i hele sommerferien, så er mere klar til at komme ud og tage et job, end hvis man havde fået lov til at holde feriedage som alle andre undervejs i sit studie.
Christina Egelund (M), 2023-11-08:
Det sidste tror jeg helt ærligt er individuelt fra studerende til studerende – man er jo forskellige som mennesker.
Pointen er jo den, og det er også det, der lægges til grund for beregningerne i svaret, at den tid, man har til at gennemføre 1 ECTS-point, er præcis den samme, om den samlet set er 75 eller 120 ECTS, for det ændrer vi ikke ved.
Og så tror og ved jeg da, at man også tilrettelægger det med, at der også skal være plads til ferie, og der er den helt banale og matematiske pointe jo, at i det omfang, man gør det, stiger studiebelastningen fuldstændig på samme måde, om man går på en 120 ECTS lang uddannelse eller en 75 ECTS lang uddannelse.
Katrine Robsøe (RV), 2023-11-08:
Tak for det.
Jeg tror i hvert fald, vi skal have gravet mere ned i den tabel, der så er sendt på skrift fra ministeriet.
Jeg vil egentlig godt bare til sidst høre, hvorvidt ministeren mener, at man, når man har lagt den her opgave over til et udvalg, hvor man jo trods alt stadig væk har departementschefen fra ministeriet til selv at sidde for bordenden til at tage de endelige beslutninger, fra regeringens side ønsker at påvirke udvalget, så der skal være plads til ferie, også på de kommende uddannelser.
Christina Egelund (M), 2023-11-08:
Der tror jeg jo man kan være politisk uenig, og det er fair nok.
Jeg har den helt grundlæggende holdning, at vi som politikere – og det er, uanset om det er uddannelsessektoren eller andre dele af det politiske liv – også skal kende vores begrænsning for, hvor detaljeret vi går til værks i vores planlægning.
Jeg kan se, at med den måde, tingene fungerer på i dag, så løfter universitetet opgaven med at sørge for, at de studerende også har plads til ferie undervejs i deres studier.
Den opgave har jeg fuldstændig tillid til at de også vil kunne blive ved med at løfte.
Så det har jeg ikke tænkt mig at blande mig i.
Magnus Heunicke (S), 2023-11-08:
Jeg var ikke personligt med til at indgå den landbrugsaftale, som mange partier i Folketinget er med i, for det var før, jeg blev miljøminister, men jeg har selvfølgelig stor respekt for den, og der valgte man at lave det, der hedder en »Second Opinion« af det faglige grundlag.
Jeg er meget tilfreds med det, der indtil nu er kommet, som netop bekræfter, at det faglige grundlag var solidt og godt.
Det synes jeg virkelig er godt.
Der er så også aftalt, at der skal følges op på den her »Second Opinion«.
Det, der stadig udestår at få en vurdering af, er det, der hedder baselineudregningen, og den er ikke helt ligegyldig.
Jeg tror, at kendere af dansk politik vil vide, at den er meget, meget afgørende vigtig.
I det, vi indtil videre har lagt ind, står den for 5.000 t kvælstof, som af forskellige årsager i samfundsudviklingen vil blive fjernet som følge af den baseline, der er.
Man kunne håbe på, det var mere, men det må fagligheden jo vurdere.
Er det mindre, er opgaven for os så meget desto større.
Der er flere andre småting, men netop det er for mig at se den helt store politisk og fagligt vigtige ting, der mangler i at få det faglige grundlag, som er aftalt i forligskredsen for at kunne lave det genbesøg, som det hedder, og som skal til.
Og når det så handler om næste dyrkningssæson, vil jeg ikke undlade at oplyse om, at der jo så, mens det faglige arbejde sker, kommer til at være en mere målrettet regulering af de steder, hvor der er det største behov, og hvor nogle landbrug får et krav om at forøge deres kvælstofreduktion med 30 pct.
Det kommer i næste dyrkningssæson, så det ankommer altså efter årsskiftet til de landbrug, der ligger de steder, hvor behovet er størst.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-11-08:
Det korte spørgsmål lyder: Vil ministeren nu, hvor der som følge af ekspertvurderingerne i fase 2 af »Second Opinion« ikke længere kan herske tvivl om, at der skal ske en hurtig reduktion af kvælstofudledningerne, invitere til akutforhandlinger om at reducere kvælstofforureningen, så indsatserne kan nå at blive vedtaget, inden næste dyrkningssæson starter i landbruget, og om, hvordan vi sikrer konkrete reduktioner af landbrugets kvælstofudledninger til vandmiljøet, så der hurtigst muligt kan træffes beslutning om yderligere kvælstofreduktioner?
Magnus Heunicke (S), 2023-11-08:
Jah, det ville i hvert fald kræve, at den dialog, der var for alligevel nogle år siden, 5-6 år siden, mellem Kystdirektoratet og lokale kræfter, bliver genoptaget, og, tror jeg, også meget gerne med kommunen, som selvfølgelig vil spille en stor rolle i den forbindelse.
Så hvis der er et lokalt ønske om det også fra kommunens side, vil jeg sikre mig, at Kystdirektoratet hjælper til med alt, hvad der skal til af viden om, hvordan et sådant projekt i givet fald kunne se ud.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-11-08:
Gedser Odde er sådan en hengemt perle, og for nylig, hvad ministeren sikkert også har læst sig ind i som forberedelse, var der jo den her stormflod, og den her gamle radarstation og koldkrigsstation er jo ved at ende i havet.
Formanden for Bevar Gedser Odde fortæller i en artikel på TV 2 ØST for nylig, at han første gang målte 16 m fra radarstationen og hen til klinten, og i dag er der kun 0 m.
Der er simpelt hen 0 m.
Der er et hjørne af bygningen, der er ved at ende i havet.
Så det handler om, at vi akut griber ind.
Vil ministeren være med på det?
Magnus Heunicke (S), 2023-11-08:
Jeg elsker den del af Danmark, og jeg kommer fra Sydsjælland, og det er jo nærmeste nabo, så jeg elsker den del af Danmark.
Jeg elsker hele Danmark, men jeg kender den her del lidt bedre end så mange andre steder.
Men jeg har ikke været der siden stormfloden, så jeg vil meget gerne høre fra kommunen, hvis der er ønske om at diskutere den her sag.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-11-08:
Naturligvis har Israel ret til at forsvare sig.
Men har de ret til at dræbe i tusindtal af uskyldige civile, herunder kvinder og børn – for ikke at sige, at størstedelen af de mennesker, der er døde i Gaza de seneste uger, er kvinder og børn?
Altså, jeg har fuld forståelse for det her med balancen.
Men er det ikke også korrekt, at den tunesiske afstemning også var en blank afstemning, men at de faktisk gerne ville have haft en fordømmelse af de israelske forsvarsstyrker med, og at den tekst, der ligger, faktisk er den, der kunne samle flest lande?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-11-08:
Tak for det.
Det vil ministeren så åbenbart ikke, fordi han vil afvente endnu en rapport.
Det er jo sådan nogle gange, når man står med en meget stor opgave, at man godt kan starte på at løse den, selv om man ikke ved, om opgaven er 10 pct. større eller mindre end det, man måske har.
Jeg synes altså ikke, vi behøver at have det helt korrekte tal for at gå i gang.
Der er jo mange måder, vi kan arbejde med det her på.
Man kunne sådan set nedsætte gødningsnormen.
Der tillod den blå landbrugspakke, at man kunne sætte gødningsnormen op.
Det er korrekt, at vi har den her baseline som en eller anden uafklaret ting, som bliver undersøgt.
Hvad nu, hvis den viser, at det måske er 1.000 t, mere eller mindre, vi skal reducere med?
Det er vel ikke det, som begrænser den store opgave.
Vi kan jo sådan set starte på at genindføre randzonerne, som også kunne være et virkemiddel.
Vi vil gøre noget ekstra for at øge det økologiske areal.
Så der er sådan set mange muligheder.
Lige for lidt siden snakkede vi om kvægundtagelsen, som man kunne lade være med at køre videre.
Vi har sådan set nogle virkemidler, vi kan gå i gang med, uanset om vi kender det eksakte, korrekte tal.
Kan ministeren ikke se, at der er god grund til, at vi får startet op på det her, får startet op på mere handling, som kan reducere kvælstofforureningen?
Det gode er jo, at det er noget, som spiller sammen med andre opgaver.
Når vi laver CO 2 -reduktioner i landbruget, har det på mange parametre også en effekt på at reducere vores kvælstofforurening fra landbruget.
Når vi snakker om biodiversitet, spiller det også sammen med, hvor meget gødning man hælder ud i landbruget, og når vi kigger på at beskytte vores grundvand, er der sådan set nogle opgaver, der lapper ind over hinanden.
Kan ministeren ikke se, at vi allerede nu kan gå i gang med nogle forhandlinger og ikke skal vente til næste år?
Magnus Heunicke (S), 2023-11-08:
Det fremstår lidt, som om der ikke sker noget nu og her, og det er jo ikke korrekt.
I dag er vi i gang med at levere på at sikre os – i modsætning til, hvad der desværre er sket tidligere – de ting, der så er i vandområdeplan III, som det så er, fordi de to første planer ikke leverede tilstrækkeligt, og at vi får leveret på de første 10.400 t kvælstof, som skal reduceres.
Og så er vi så klar til at tage næste skridt, når vi har de ting, som forligskredsen har aftalt skal være der for at kunne det.
Men mit fokus er, at der skal leveres på det, og det gælder både de frivillige ordninger, og det gælder også den målrettede regulering, som jo er tvang, og som kommer til at træde i kraft efter årsskiftet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-11-08:
Det er jo fint nok, at man er i gang med noget, men det er jo ikke noget, som, når man summerer det op, giver en reduktion på 18.000 t kvælstof, som er opgaven – og det kan jeg se at ministeren svarer bekræftende på.
Det vil sige, at der er brug for mere end det, som vandområdeplanerne sætter i værk.
Så jeg kan ikke rigtig forstå, hvorfor man nøler.
Hvorfor den her arbejdsvægring?
Hvorfor ikke komme i gang med opgaven?
Indkald da til de forhandlinger!
Kan ministeren ikke se det?
Magnus Heunicke (S), 2023-11-08:
Det er helt korrekt, at det, som ligger i første fase af vandområdeplan 3, med de her 10.400 t, jo ikke er nok, i forhold til hvor vi skal hen.
Og hvor lang vejen bliver, eller hvor hårdt et arbejde vi har foran os, er noget, vi nu får fastlagt.
Så vil jeg sige, at det jo er sådan, at vi i Miljøministeriet arbejder på fuld kraft med den her sag for at sikre os, at de ordninger, der er, bliver fulgt til dørs, og at det bliver til noget.
For vi har desværre for ofte set, at der er fine overskrifter, men at der ikke er så meget, der bliver til noget, og det skal vi sikre os at der gør.
Det indebærer konkret at udtage lavbundsjord og at pålægge landbruget at dyrke nogle flere efterafgrøder, så vi får nedbragt kvælstofudledningen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-11-08:
Det var da to virkemidler, man kunne bruge.
Men der må man bare sige, at det med hensyn til hastigheden på at udtage lavbundsarealer jo ikke går hurtigt nok, og jeg har noteret mig, at regeringen indtil nu ikke er kommet med gode bud på, hvordan man kan gøre noget hurtigt.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om en genindførelse af randzonerne, som jeg ved at Socialdemokratiet var meget imod at man afskaffede, er noget, som ministeren er ved at undersøge, så det kan blive en del af de samlede virkemidler for at nedbringe kvælstofforureningen.
Magnus Heunicke (S), 2023-11-08:
Med hensyn til sådan nogle helt konkrete virkemidler er vi nødt til at have et klart overblik over, hvad miljøeffekten af det vil være.
Og der er det her et kendt virkemiddel, men der er jo også andre virkemidler, og vi må se på dem alle, hvis vi skal nå tallet, og i hvert fald som det ser ud nu, mangler vi en reduktion på omkring 18.000 t.
Og mens det foregår, har jeg fokus på at levere på alt det andet, som skal til for at nå de der 10.400 t.
Victoria Velasquez (EL), 2023-11-08:
Mener ministeren, at de ca. 4.000 unge med psykiske lidelser, der i dag modtager ungesatsen, kan forventes at komme hurtigere i job eller uddannelse som resultat af den nye kontanthjælpsaftale, og hvordan vil ministeren sikre, at de ca. 4.000 unge med psykiske lidelser, der i dag modtager ungesatsen, har en tilstrækkelig stabil økonomi til at kunne fokusere på deres behandling?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-11-08:
Tak for spørgsmålet.
Som spørgeren er bekendt med, jævnfør spørgsmålet, har regeringen netop for første gang i mange år indgået et bredt forankret forlig om kontanthjælp med et flertal af Folketingets partier.
Det er vores absolut største ønske, at flere kommer ud af kontanthjælpssystemet og ind på arbejdsmarkedet.
Derfor styrker vi bl.a. også incitamentet til at arbejde, ved siden af at man får sin kontanthjælp.
Hele arbejdet bygger på en anbefaling fra Ydelseskommissionen, der jo anbefalede os en fuldstændig afskaffelse af både aktivitetstillægget og den særlige sats til unge med psykiske lidelser.
Så langt er forligspartierne ikke gået.
Der er en anerkendelse af, at mange unge har det svært og har andre udfordringer ud over ledighed, og derfor er der i aftalen et særligt ungetillæg til alle aktivitetsparate.
På den måde yder vi ekstra økonomisk støtte til de unge, der har det svært, uanset om de har en bestemt diagnose eller ej.
Samtidig er det vigtigt, at det tillæg ikke har en størrelse, som risikerer at fastholde nogle unge i kontanthjælpssystemet længere end højst nødvendigt.
Det handler om at ramme en balance, og det vigtige er, at vi tror på en fremtid for de her unge mennesker, som ligger uden for kontanthjælpssystemet, og derfor er det også en del af aftalen at skrue op for indsatsen målrettet de udsatte unge og unge med psykiske udfordringer, så vi i højere grad bliver i stand til at få dem videre i livet.
Så jeg synes, at vi alt i alt har en reform, der forsøger at ramme balancerne og samtidig giver en ekstra hånd der, hvor man har det mest svært – men med et blik på indsatsen og med en tro på, at man kan bringe folk videre.
Victoria Velasquez (EL), 2023-11-08:
Vi kunne sagtens have lavet en indsats målrettet de unge mennesker uden at tage penge fra dem.
Vi kunne sagtens have styrket den hjælp, som vi gerne ville give til de her unge mennesker, uden at gøre det sådan, at de knap nok kan betale deres husleje.
Siden man første gang skubbede unge ned på så lav en ydelse, er andelen af unge uden job og uden uddannelse kun vokset.
For mig bekræfter det, at det er noget andet, der skal til, end at skubbe folk ud i fattigdom, for at de tager en uddannelse, og for at de tager et arbejde.
Jeg talte med en ung kvinde.
Hun talte både om det her med at kunne få en uddannelse og få et papir i hånden i forhold til den fremtid, der venter, men hun kunne heller ikke lade være med at tale om gallafest eller alle de andre sociale ting, der følger med.
De vil så gerne i uddannelse og i arbejde.
Hvorfor er det, at de skal skubbes ud i fattigdom?
Har ministeren overhovedet nogen evidens for, at det for den her målgruppe betyder, at de får et arbejde og bliver på arbejdspladsen, eller at de får en uddannelse?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-11-08:
Jeg kan til fulde genkende billedet af, at vi her har at gøre med en gruppe, der grundlæggende ønsker at høre til og være en del af et fællesskab, og for nogle er det en vej med den rette indsats at komme tilbage i noget uddannelse, så man netop kan få det papir, som spørgeren selv henviser til.
For andre går vejen via langsomt at få fodfæste på et arbejdsmarked, måske med nogle få ordinære timer til at starte med, og så altså finde fodfæste og måske også en tro på, at man kan.
For andre igen er vejen en helt tredje, men pointen er, at det handler om indsats, og at det handler om tro, og at det handler om de rette rammer
Og så handler det selvfølgelig også om en pejling, hvor der er balance i de økonomiske ydelser, vi giver borgere i kontanthjælpssystemet og uden for det.
Victoria Velasquez (EL), 2023-11-08:
Der er jo ikke nogen balance i at tage, for nogens vedkommende, 4.000 kr. Altså, selv med de 4.000 kr. er det jo en enormt lav ydelse.
Rigtig mange af dem har svært ved at betale deres husleje og har svært ved at skulle tage nogle af de timer, de skal tage ved siden af kontanthjælpen.
Jeg mangler bare stadig væk at høre: Er der overhovedet noget, der underbygger, at det at fattiggøre unge – altså nogle af dem, som har de her psykiske lidelser – i sådan en grad får dem i varig beskæftigelse eller til at få uddannelsesbeviset i hånden?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-11-08:
Der er i hvert fald klare meldinger om, at man kan meget med den rette indsats.
Så er der andre tilfælde igen, hvor det også handler om, at man i for mange år ikke har kunnet få den rette hjælp uden for beskæftigelsessystemet, f.eks. i vores psykiatri, som vi jo sideløbende ønsker at styrke.
Vi har mange ting i spil her, men vi deler ambitionen om, at den her gruppe skal have en vej ud af kontanthjælpssystemet, og det vil jeg gøre alt hvad jeg kan for.
Victoria Velasquez (EL), 2023-11-08:
Jeg kommer faktisk lige ovre fra forhandlingerne om psykiatrien, og grunden til, at jeg prioriterer at være her i salen med ministeren, er jo, at det er godt, at vi på den ene side prioriterer psykiatrien.
Det er så tiltrængt.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-11-08:
Det er jo sådan set heller ikke det, vi ønsker med den her reform.
Der er ret stabile rammer, når man får lavet et kontanthjælpssystem, der er forligsbelagt hen over midten.
Det er noget af det, der strukturelt sikrer ro om det her område.
Derudover er der også et ønske om, at der, hvor man f.eks. har meget store medicinudgifter, går vi målrettet ind og dækker det, hvilket var noget af det, der oprindelig var argumentet for at have de her særlige tillæg.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-11-08:
Ja, og det koster jo penge.
Det er jeg helt med på.
Det er også derfor, vi tager det med ind til finanslovsforhandlingerne.
Men det er også en klar opfordring til ministeren om at tage ud og besigtige det her område.
Nu ved jeg, at ministeren – det har jeg kunnet læse mig til for nylig – jo faktisk har været på Falster for at se, hvad det er, der er sket efter stormflodens rasen.
Så jeg har en klar opfordring til ministeren om også at gå i dialog med den forening, der ligger dernede, som hedder Bevar Gedser Odde.