runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-23:
Det er ikke mere klart, end at Nationalbanken hejser et advarselsflag i forbindelse med det her og siger, at det skal administreres meget, meget snævert, for ellers kan det føre til en risiko for den finansielle stabilitet.
Så mere klart er det heller ikke, end at vores nationalbank, som har til hovedopgave at overvåge den finansielle stabilitet, hejser et advarselssignal.
Så bare en bemærkning: Det her med, at vi skal have det frie marked, innovation og nye produkter, lyder rigtig godt – men hvad tror du var argumenterne fra de amerikanske finansinstitutioner, der i tiåret op til finanskrisen fik overbevist deres politikere om at deregulere finansmarkedet derovre?
Det var præcis de samme argumenter, som vi nu hører for de dereguleringer, som det her lovforslag indeholder.
Det synes jeg bare at man skal tænke over.
Er der ikke nogen bekymring hos Det Konservative Folkeparti for, at den her udvidelse af bankernes forretningsområde kan skabe nye risici?
Det er jo kundernes indlån, man så skal bruge til at kaste sig ind i nye forretningsområder, eller at man qua den nærmest, ja, oligopollignende status, som store danske banker i hvert fald har i Danmark, vil kunne udgøre en uretfærdig konkurrence over for nogle af de måske mindre selvstændige erhvervsdrivende, som Det Konservative Folkeparti vel også har et ansvar for at repræsentere herinde.
Anders Johansson (KF), 2018-10-23:
Tak for det.
Forslaget, som vi behandler nu, indeholder, som flere ordførere også har været inde på, en række ændringer, bl.a. af hvidvaskloven og lov om finansiel virksomhed.
Det har til formål bl.a. at skærpe bødeniveauet i forbindelse med hvidvask, og derudover gennemfører lovforslaget også en hel række ændringer som følge af nogle anbefalinger fra den arbejdsgruppe, der har været nedsat, og som her tidligere i år har arbejdet med at komme med anbefalinger.
Og så gennemfører vi nogle EU-direktiver og forordninger.
I Det Konservative Folkeparti støtter vi en hård kurs over for dem, som begår kriminalitet, og det gælder selvfølgelig også, hvis det er økonomisk og finansiel kriminalitet.
Dem, som finansierer eller på grund af uagtsomhed medvirker til at finansiere kriminalitet, skal straffes, og de skal straffes hårdt.
Den verserende sag om hvidvask gennem Danske Banks estiske filial har naturligvis også gjort, at vi har måttet stoppe op og stille os selv spørgsmålet, om vi kan gøre endnu mere lovgivningsmæssigt for at forhindre eller allerbedst forebygge, at det kan ske i fremtiden.
Derfor er vi også tilhængere af, at bødeniveauet i forbindelse med hvidvask bliver ottedoblet, som vi har aftalt.
På den måde kommer vi til at ligge helt i top i verden, og det vil helt sikkert sende et signal til hele den finansielle sektor og til hele verden om, at vi ikke accepterer, at danske finansielle virksomheder bevidst eller ubevidst medvirker til hvidvask.
Bekæmpelsen af hvidvask og økonomisk kriminalitet skal være en prioritet i ethvert pengeinstitut i Danmark, for hammeren falder, og den falder hårdt, hvis man sløser med overholdelsen af reglerne.
Det er regler, som vi jo i de senere år gradvis har skærpet, og den finansielle sektor har også kvitteret ved at ansætte markant flere folk.
Ja, faktisk er der ansat flere tusinde til netop at overvåge transaktioner og undersøge kundeforhold.
Så på det punkt har loven og stramningerne virket.
Og nu tager vi så endnu et tiltag, som gør, at incitamenterne til at overholde lovgivningen bliver ottedoblet, og det er godt.
Sektoren skal være ren, det gavner også finanssektoren i det lange løb.
Lovforslaget indeholder også, som flere ordførere har været inde på, en række andre elementer ud over den her hårde kurs mod hvidvask.
Bl.a. er der det her krav om, at vi ændrer procentsatsen for, hvornår man er en SIFI, fra 5 pct. til 3 pct.
Det er noget, der vil gavne den finansielle stabilitet i Danmark, og det er også noget, som er anbefalet af arbejdsgruppen.
Så åbnes der op for, at finansielle virksomheder kan udvide deres forretningsområder med aktiviteter, som ligger i naturlig forlængelse af det at drive pengeinstitut.
Jeg har noteret mig, at lovforslaget samlet set kun vurderes at have en begrænset betydning i forhold til nye administrative byrder.
Det er jo også positivt.
Så for at summere op: Vi skærper straffen for dem, som ikke opfører sig ordentligt.
Vi øger stabiliteten i forhold til SIFI, og vi øger muligheden for innovation, uden at det koster noget nævneværdigt bureaukrati.
Så det kan vi selvfølgelig bakke op om i Det Konservative Folkeparti.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-10-23:
Nu er det jo, som ordføreren også selv var inde på, et EU-direktiv med hensyn til den del, så det er ikke noget, der er aftalt i den finansielle forligskreds.
Men jeg synes, det er meget bemærkelsesværdigt, at man fra EU's side går ind med åbne øjne og tager et af de mest giftige produkter overhovedet.
Man kunne se under finanskrisen, at når man pakker gæld og andre ting sammen på nye måder, så man til sidst ikke kan gennemskue, hvad det reelle aktiv, der egentlig ligger bag det, er, så er der ikke nogen, der har styr på det længere, og det var hovedårsagen til finanskrisen.
Så går man ind og siger, at nu laver vi en simpel model.
Det er ikke gennemskueligt.
Man pakker produkter og gæld og lån sammen i nye pakker.
Men med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt vi vil holde øje med det, så tror jeg, at vi alle sammen vil det.
Det er bare for at sige, at det ikke er noget, der er opstået i den finansielle forligskreds.
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-23:
Jeg vil egentlig spørge lidt ind til det her med sericuritisering.
Som jeg var inde på, har man altså sagt, at det skulle være det her simple, gennemsigtige og standardiserede, men kigger man på det, så tillader man f.eks. det, der hedder trenching, som ligesom er en blanding af forskellige former for finansielle udlån, og det putter man så sammen i bundter, som man bagefter sælger, og det er lige præcis den type finansielle produkter, som udløste finanskrisen, eller som er udløser af en finanskrise, som handler om en langt større risiko i hele sektoren, men som i hvert fald er den udløsende faktor.
Det her bliver jo sandsynligvis gennemført.
SF sidder jo i den finansielle forligskreds, så jeg vil bare spørge, om vi kan regne med, at man vil følge meget skarpt, om den her type produkter kommer til at sprede sig også i Danmark, for det ville være stærkt bekymrende.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-10-23:
Her har vi jo at gøre med et lovforslag, som kan kaldes for blandede bolsjer.
Man har taget et forslag, der handler om hvidvask, og så blandet det sammen med – hr. Pelle Dragsted kom op på 33 andre områder.
Og det er egentlig det første, jeg vil tage fat på, fordi jeg synes godt nok, det er en skam, at vi på den måde blander lovgivning sammen i stedet for at sige, at vi bør se rigtig alvorligt på hvidvask, specielt med de sager, der er kommet op nu.
Lad os tage det for sig selv og så diskutere de andre ting også.
Jeg synes, det er meget, meget svært at skulle tage stilling til så blandede bolsjer på en gang og veje dem op mod hinanden.
Helt overordnet: Når man kommer med så kompleks en lovsamling, som man har gjort fra Erhvervsministeriets side, så vil jeg egentlig gerne bede om, at vi i udvalgsarbejdet kommer lidt mere i bund med det og får en egentlig teknisk gennemgang af det.
Og jeg vil bede om, at man får skilt det ad, sådan at når vi laver lovgivning, der egentlig handler om forskellige ting, så skal de selvfølgelig også behandles hver for sig.
For at gå lidt mere i dybden er noget af det, som jeg virkelig har bidt mærke i, det, der handler om den her ophævelse af § 123 i lov om finansiel virksomhed om det her med samtykke.
Jeg synes ikke helt, man kan se i det høringsnotat, der er kommet, at ministeriet helt får svaret seriøst nok på den kritik, der bliver rejst, specielt fra Forbrugerrådet Tænk, og det er i hvert fald noget af det, som vi også kommer til at skulle se meget nærmere på.
Vi skal jo ikke begynde at udvande forbrugernes sikkerhed igennem sådan en lovgivning her.
Så lidt opfordringer og spørgsmål, altså i forhold til den mere seriøse behandling af den her ophævelse af § 123, som Forbrugerrådet Tænk rejser spørgsmål om, og som jeg synes man skal svare lidt tydeligere på fra ministerens side.
Kunne man forestille sig at opdele lovforslaget, så man egentlig tog stilling til en hævelse af bødesatsen?
Så kan vi diskutere, om det er nok eller ikke nok, men så man i hvert fald tager stilling til det og ikke blander det sammen med en pose blandede bolsjer af anden lovgivning om finansielle institutioner.
Og så bør vi egentlig få en virkelig ordentlig og teknisk gennemgang af så komplekst et katalog, som den her lov er.
Martin Lidegaard (RV), 2018-10-23:
Jeg kan ikke lade være med at spørge hr. Pelle Dragsted, om hele denne hvidvaskningssag og hele den forvaltnings ... [lydudfald]
..., som vi har været vidne til, på nogen måde har fået Enhedslisten til at genoverveje partiets holdning til bankunionen og dens banktilsyn ... [lydudfald]
..., der vil gå over grænserne og ind ... [lydudfald]
... og danske medarbejdere
… [lydudfald]
... for netop at følge kapitalstrømmen over grænserne, eller om Enhedslisten holder så meget fast i, at vi skal ud af EU, at man heller ikke ønsker et fælles europæisk …
[lydudfald].
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-23:
Bankunionen er jo stadig væk et lidt kuldsejlet projekt, men i den bankunion, der er eksisterende i dag, er hvidvask jo slet ikke en del af det tilsyn.
Det ligger stadig væk nationalt.
Så i den forstand vil det ikke gøre nogen som helst forskel, om Danmark var med eller ej, og jeg synes i øvrigt også, at det var et kedeligt misbrug fra vores statsministers side, at han prøvede efter den her sag om skattesvindel at bruge det som argument for at træde ind i bankunionen igen.
Bankunionen har intet at gøre med samarbejdet mellem skattemyndigheder i de forskellige lande.
Men konkret i forhold til bankunionen er vores bekymring jo, at ved at træde ind i bankunionen flytter vi altså den beslutningskraft, den suverænitet, der f.eks. går på hvordan og hvornår en bank skal afvikles, til en overnational placering, hvor vi ikke engang, fordi vi ikke har euromedlemskab, har nogen indflydelse, fordi det ligger under ECB.
Så derfor er vi kritiske over for bankunionen.
Martin Lidegaard (RV), 2018-10-23:
Det der med, at vi ikke er med i euroen, kan vi godt fikse, hvis Enhedslisten vil det, men det var vist ikke det, der lå i hr. Pelle Dragsteds udsagn.
Det er jo helt korrekt, at selv om der skulle komme en ny bankunion, så ligger det konkrete tilsyn stadig nationalt, og det var også derfor, jeg tænkte, at Enhedslisten måske godt kunne være med på den.
Men som flere eksperter har påpeget i dagspressen her i de forgangne dage, så vil det jo så give de nationale tilsyn nogle nye muligheder for at etablere samarbejder på nye måder med deres kollegaer i andre lande, og vi kunne jo arbejde for, at Danmark i øvrigt, hvis vi kom med i bankunionen, styrkede den dimension, som ganske rigtigt godt kunne styrkes med de erfaringer, vi har i dag.
Jeg har simpelt hen bare så svært ved intuitivt at forstå, hvordan man som socialistisk parti – det tror jeg stadig Enhedslisten erklærer sig selv som – kan være imod, at man laver et fælles europæisk samarbejde for bedre at kunne føre tilsyn med finanssektoren.
Der er et eller andet, der efter min mening bare virker helt kontraintuitivt, når man er så aktiv modstander af det.
Peter Kofod (DF), 2018-10-23:
Tak for det.
Nu fik vi EU-spørgsmålet på banen, og jeg får bare sådan helt lyst til at spørge hr. Pelle Dragsted, om hr. Pelle Dragsted måske ikke har det lidt ligesom mig i det her spørgsmål.
For hver gang der foregår et eller andet et eller andet sted i Europa – det kan være i Danmark, det kan være i et andet land – er EU-tilhængernes første kommentar, at hvis EU bare havde bestemt noget mere, så kunne vi have håndteret det her problem.
I stedet burde vi egentlig kigge indad og finde ud af, om der er nogle systemer i vores egne nationale stater, som vi kan gøre noget ved, hvor vi kunne gøre det bedre, eller hvor andre kunne gøre det bedre, og hvor man i øvrigt ikke har noget imod at samarbejde internationalt eller tippe hinanden.
Det er sådan en følelse, som jeg gerne vil høre om hr. Pelle Dragsted også kan have en gang imellem, nemlig følelsen af, at EU-partierne jo fuldstændig slår plat på en meget kompliceret og uhyre vigtig diskussion.
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-23:
Ja, det kan jeg godt genkende.
Altså, jeg synes jo, det er fuldstændig fair, at man som parti, som er tilhænger af en øget integration i EU – altså en øget overgivelse af suverænitet fra de enkelte lande til et overnationalt EU – peger på det, når man mener, det ville kunne løse nogle problemer.
Der, hvor jeg synes det ikke er helt fair, er, når man bruger det som argument i situationer, hvor det intet har med det at gøre.
Og det var det, statsministeren gjorde, da han blandede en sag om svindel med udbytteskat – altså hvor et samarbejde mellem nationale skattemyndigheder kunne have været rigtig fornuftigt – sammen med tiltrædelse af bankunionen.
Det synes jeg simpelt hen var under statsministerens værdighed.
Jeg tror desværre – eller heldigvis, kan man sige, for os, som ikke ønsker, at der hele tiden skal afgives mere magt til EU – at det er sådan noget, der ofte får befolkningen til at tænke, at man ikke rigtig kan tro på de ting, der kommer fra de politikere, fordi det så ofte er misinformation eller manipulation.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-10-23:
Tak for det.
Vi synes på linje med stort set alle andre, at vi skal have en robust beskyttelse mod hvidvask, og at bankerne skal leve op til deres forpligtelser.
Det må aldrig være sådan, at det kan betale sig for en bank at snyde eller at vende det blinde øje til.
Derfor skal bøderne være betydelige og stå mål med de overtrædelser af lovgivningen, der sker.
I en tid, hvor Danmarks største bank har været involveret i den største hvidvasksag nogensinde, bliver vi nødt til at have stramme regler, også selv om hvidvasken ikke er foregået i Danmark.
Desuden indeholder forslaget en justering i forhold til udpegningen af SIFI'er og visse forenklinger af finansiel regulering.
Liberal Alliance støtter forslaget.
Anders Johansson (KF), 2018-10-23:
Vi repræsenterer rigtig mange i erhvervslivet, og det, som jeg tror på, er, at fri konkurrence og mulighederne for at udvikle nye og innovative produkter faktisk gavner alle.
Det gavner dansk erhvervsliv, og det gavner også sektoren.
I lovforslaget er der lavet en lang række værnsregler, netop i forhold til at den her udvidelse af muligheden for forretningsområder ikke skal kunne risikere at gå ud over selve bankvirksomheden og dermed også den finansielle sektor og den finansielle stabilitet.
Så jeg deler altså ikke bekymringen.
Der er jo bl.a. nogle krav om, hvornår banken decideret kan gå ind og yde lån, i forbindelse med at man driver den her accessoriske virksomhed – også i forhold til hvor stor en andel man må være ejer af.
Der er lavet nogle værnsregler, som netop sikrer, at de her to ting ikke kan blandes sammen.
Det synes jeg faktisk er fornuftigt.
Hans Andersen (V), 2018-10-23:
Det tror jeg bestemt ikke der er noget i vejen for i den gældende lovgivning.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2018-10-23:
Nu har jeg jo ikke været så meget inde i den her sag, så derfor spørger jeg bare om den gældende lovgivning.
Hans Andersen (V), 2018-10-23:
Det skal jeg ikke modsige hr. Finn Sørensen i.
Men årsagen til, at vi står her i dag, er, at Iværksætterpanelet har peget på, at det her er en barriere for, at små iværksættere kan lave aftaler med kommende medarbejdere, der gør, at vi kan få skabt noget vækst i det her land.
Og det kan jeg forstå er voldsomt problematisk, og man tror ikke på, at det er muligt at lave en aftale mellem den lille iværksætter og den pågældende medarbejder, der er på en sådan måde, at de også kan gå fra hinanden og være lige gode venner af den grund.
Finn Sørensen (EL), 2018-10-23:
Jeg kan ikke forstå, hvorfor ordføreren bliver ved med at tale om små iværksættervirksomheder.
Det kan så være for at bortlede opmærksomheden fra, at det her lovforslag gælder for alle virksomheder.
Der er jo ikke nogen undtagelser, der siger, at det kun gælder for bittesmå nylig startede iværksættervirksomheder, der lige skal i gang og sådan noget, og som ikke har noget kapital, og som derfor må aflønne medarbejderen i form af nogle aktieoptioner.
Altså, sådan en begrænsning er der jo ikke.
Det er jo et generelt våben, det er et generelt redskab, man giver virksomhedsejerne.
Hans Andersen (V), 2018-10-23:
Jeg mener bestemt, der er tale om en forhandlingsposition, hvor vi har en lille iværksætter, som ikke har tjent en krone endnu, og en medarbejder, der kommer med noget viden.
Og måske kan det i øvrigt blive til noget kæmpestort.
Så er det jo rigtigt, at lovforslaget går ud på, at man kan aftale noget andet end det, der er i den nuværende lovgivning.
Det kan blive til større glæde for den pågældende medarbejder.
Og det er jo rigtigt, at det også kan aftales på en sådan måde, at man ikke får det samme ud af at opsige aftalen, som man kan i dag.
Men det kan jo gå begge veje.
Jeg ser ikke, at der er et stort problem i det her lovforslag.
Der er et stort element af aftalefrihed, og det går ikke ud over de aftaler, der allerede er indgået.
Finn Sørensen (EL), 2018-10-23:
Ja, eller også er det, fordi ordføreren ikke vil se det.
Altså, kernen i det her lovforslag er, at der i dag er den lønmodtagerrettighed beskrevet klart i loven, at man ikke mister sine aktieoptioner, hvis det er virksomheden, der afskediger en.
Det er kun, hvis man selv siger op.
Det er en klar lønmodtagerrettighed, det er en beskyttelse af lønmodtageren.
Nu vil man lave et lovforslag, der siger, at den klare rettighed kan fraviges ved en aftale mellem arbejdsgiveren og den enkelte lønmodtager.
Det vil sige, at man kan aftale noget, der er ringere end det, der står i loven.
Det er jo det, der er formålet med det.
Vil ordføreren ikke indrømme, at det er arbejdsgiveren, der har fat i den lange ende i den situation?
Det er arbejdsgiveren, der sidder for bordenden og kan sige: Ved du hvad, jeg kan ikke bruge dig, hvis ikke du vil aftale det her.
Eller han kan finde en anden undskyldning for at komme af med medarbejderen.
Vil ordføreren ikke erkende, at det ikke er en ligeværdig forhandlingsposition, man som medarbejder har med at gøre her?
Hans Andersen (V), 2018-10-23:
Jeg skitserede jo lige situationen, som er årsagen til, at vi står her i dag.
Det er, at en iværksætter, som ikke har tjent en krone endnu, søger medarbejdere, måske i hele verden, til at komme hertil for at hjælpe til med at skabe en virksomhed.
Der kan jo indgås mange aftaler, men for at de kan blive indgået handler det om, at to parter skal blive enige.
Så jeg har svært ved at se det store problem i det her lovforslag.
Bent Bøgsted (DF), 2018-10-23:
Jamen altså, jeg startede med at sige, at jeg venter med at tage stilling, indtil jeg har fået et skriftligt svar fra ministeren på det her spørgsmål om, hvordan det forholder sig.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2018-10-23:
Det er jeg jo fuldstændig med på, men når nu ordføreren, hr. Bent Bøgsted, på et tidspunkt skal tage stilling, må det være meget nemt nu allerede at sige, om det vil være til gavn for arbejdstagerne, altså lønmodtagerne, eller vil det være til gavn for arbejdsgiverne?
Bent Bøgsted (DF), 2018-10-23:
Jeg tror da, at der bliver fundet et system, hvorom man kan sige, at der ikke er nogen, der skal komme i klemme.
Det er jo sådan set det, der er hensigten med det.
Jeg spekulerer ikke i, at vi skal have nogle arbejdsgivere, der kan tilgodeses ved, at det er en fordel for dem at fyre medarbejdere, fordi de har nogle aktieoptioner.
Jeg har svært ved at vurdere, om der er arbejdsgivere, der virkelig sidder og spekulerer i den slags.
Så må hr. Lennart Damsbo-Andersen og hr. Leif Lahn Jensen – og jo for den sags skyld også hr. Finn Sørensen – fremvise nogle arbejdsgivere og sige: De her arbejdsgivere svindler med det her.
Hans Andersen (V), 2018-10-23:
Som jeg har nævnt nogle gange, er det jo et forslag, der er inspireret af den drøftelse, man har haft i Iværksætterpanelet.
Der har været en barriere for små iværksættere, når de skulle indgå en aftale om det.
Tør man overhovedet indgå en sådan aftale, for bliver den her virksomhed overhovedet til noget?
Leif Lahn Jensen (S), 2018-10-23:
Det er jo godt at høre, at Venstre er på medarbejdernes side, men så er jeg nødt til at spørge Venstres ordfører, hr. Hans Andersen, om man anerkender den problemstilling, at når det kun er arbejdsgiverne, der rent faktisk kan se, hvad der sker i fremtiden med en virksomhed – det kan være i forhold til det, jeg nævnte, nemlig fusion, nye produkter, en god årsrapport og andet – så er der problemer med misbrug.
Nu kan man jo med social dumping og alt muligt andet se, hvad virksomhederne kan finde på i det her land.
Men der er mulighed for misbrug; der er mulighed for med den aftale, man laver nu, eller med det, man har på hånden, at virksomheder rent faktisk kan afskedige en medarbejder, købe aktien, og så går der nogle uger, og så viser det sig, at arbejdsgiveren godt vidste, at nu stiger den i værdi, fordi der er sket noget, som kun han vidste.
Den mulighed eksisterer faktisk med den her nye lovgivning.
Hans Andersen (V), 2018-10-23:
Det her er et lovforslag, som handler om at prøve at understøtte og hjælpe bittesmå iværksættere, som ikke har tjent en krone endnu, med, at de kan indgå nogle aftaler på frivillig basis med en kommende medarbejder.
Og ingen af parterne, hverken medarbejderen eller arbejdsgiveren, kan jo på det tidspunkt vide, hvordan det går fremadrettet.
Derfor ønsker vi at sørge for, at der er den nødvendige fleksibilitet i de aftaler, der kan indgås.
Men de kan også lade være med at blive indgået, for lønmodtageren har jo sin frie ret til at sige: Den aftale vil jeg ikke indgå.
Den mulighed er til stede, men det bliver jo ikke til gunst for iværksætteri i Danmark eller for skabelse af flere arbejdspladser.
Så jeg er ikke enig i præmissen, og jeg tror sådan set ikke på, at virksomhedsejerne er sådan, som Socialdemokratiet i øjeblikket beskriver dem.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-10-23:
Det håber jeg da heller ikke, men så lad mig spørge: Kan ordføreren bekræfte, at det her forslag, uanset om man tror det sker eller ej, rent faktisk åbner op for muligheden for at gøre det?
Hans Andersen (V), 2018-10-23:
Tak for det.
Og tak til de forrige ordførere for deres gennemgang og bemærkninger til lovforslaget.
Lad mig sige det kort: Jeg synes, at det her er et fornuftigt forslag.
Forslaget udmønter et element i den erhvervs- og vækstpakke, som et flertal på tværs af Folketinget indgik aftale om sidste efterår.
I Venstre synes vi, at medarbejderaktieordningen er en god idé.
Det er ikke bare til glæde for virksomhederne og medarbejderne, men for samfundet som helhed.
Derfor justerer Venstre også gerne på ordningen, så vi kan gøre den mere attraktiv og mindre bureaukratisk, og det gør vi med det her lovforslag.
Vi afskaffer unødvendig regulering og forenkler reglerne, og det indebærer bl.a. frihed til parterne, så de sammen kan aftale, hvad der skal ske med medarbejderens aktier den dag, medarbejderne ikke længere er en del af virksomheden.
Jeg synes, at det er sund fornuft, at parterne selv finder en løsning, frem for at det bliver bestemt af en unødvendig linje i lovgivningen.
Afslutningsvis er det vigtigt at gøre klart, at Venstre sætter sig på medarbejdernes side.
Lovgivningen er og skal være formuleret til gunst for medarbejderne, så man ikke oplever at blive urimeligt behandlet, når man som medarbejder tilbagesælger sin andel af virksomheden.
Med de ord støtter Venstre lovforslaget.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2018-10-23:
Tak for det.
Jeg forstår såmænd godt, at ordføreren kan være i tvivl om det her, og man kan også høre på spørgerne, at det er kompliceret.
Men jeg synes jo egentlig, at spørgsmålet til ordføreren kan stilles meget enkelt: Når nu ordføreren går tilbage i lønkammeret, når ordføreren har hørt ministerens svar, vil ordføreren så lade sin afgørelse falde til gavn for arbejdstagernes rettigheder eller for arbejdsgivernes rettigheder?