runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sikandar Siddique (FG), 2022-01-28:
Okay, det er supergodt at få en afklaring på det.
Det vil sige, at hvis man ikke har et dansk statsborgerskab, er man det, man kalder udlænding og efterkommer.
Og ellers er man dansk, hvis man har et dansk statsborgerskab.
Grunden til, at jeg spørger, er, at en undersøgelse viser, at hvert tiende barn, der fødes i Danmark, fødes uden dansk statsborgerskab.
Og jeg ved godt, at Frie Grønne og Socialdemokratiet er uenige om, om man skal have det automatisk, når man bliver født, men jeg kunne godt tænke mig at høre Socialdemokratiets tanker.
Hvis den udvikling fortsætter, har vi jo på et eller andet tidspunkt om 10 eller 20 år rigtig, rigtig mange mennesker i vores samfund, som ikke kan deltage i demokratiet og ikke kan stemme osv.
Rasmus Stoklund (S), 2022-01-28:
Først og fremmest tak for de pæne ord.
Dernæst vil jeg sige, at hvis jeg og min familie besluttede os for at emigrere til Indien, ville jeg ikke have nogen forventninger om, at vi skulle være indiske statsborgere eller omtales som indere i løbet af meget få år, og jeg ville overhovedet ikke være fornærmet over stadig væk at blive omtalt som danskeren.
Altså, det ville jeg overhovedet ikke lægge noget normativt i.
Jeg er ikke sikker på, at jeg har forstået spørgsmålet helt præcist, men jeg synes, det mest logiske, når man skal forholde sig til, om folk er den ene eller den anden nationalitet, er at se på, hvilket statsborgerskab de har, og så sige, at hvis man har dansk statsborgerskab, er man dansker, hvis man har indisk statsborgerskab, er man inder, og hvis man har kinesisk statsborgerskab, er man kineser.
Der er ikke noget negativt ladet i det fra min side; jeg synes bare, det er nemmest, at vi håndterer det på den måde.
Sikandar Siddique (FG), 2022-01-28:
Tak til ordføreren.
Jeg vil gerne starte med at anerkende ordførerens første del af talen.
Jeg synes, ligesom statsministeren sagde, at det er vigtigt med nuancer.
Jeg syntes, det var godt at høre, og jeg tror, at rigtig mange, der sidder derude og ser med, vil føle, at det er rart, at en socialdemokratisk ordfører anerkender, at der er rigtig mange minoriteter, der har stået i frontlinjen i forhold til covid-19.
Så det vil jeg gerne anerkende.
Den her debat bliver meget hurtigt sådan noget med udlændinge, minoritetsdanskere og ikkevestlige indvandrere, og mange gange kan det være rigtig svært at finde ud af, hvad det er, man taler om, når f.eks. ordføreren siger, at mange udlændinge gør et godt stykke arbejde.
Jeg kan ikke huske den præcise formulering, men noget med, at man er en bidragende del af det danske samfund.
Når man så siger »udlænding«, dækker det så også over de børn, der f.eks. er født her og ikke har et dansk pas?
Altså, hvad dækker det begreb over?
Jeg kunne faktisk omformulere spørgsmålet og spørge, om Socialdemokratiet betragter børn, der er født og opvokset i Danmark, som ikke har et dansk pas, fordi deres forældre f.eks. kommer fra Mellemøsten, som danske.
Rasmus Stoklund (S), 2022-01-28:
Og der er masser af individer, der er muslimer, og som klarer sig fremragende i Danmark, og som ikke udgør et problem i de her sammenhænge, når det eksempelvis gælder vold, som var det, der var udgangspunktet for spørgsmålet.
Det, der er problemet her, er grupperne, når vi sammenligner på kryds og tværs.
Individer kan være undtagelser.
Og vi har i forvejen lavet meget stramme regler for eksempelvis familiesammenføring, som nu er det, hr. Morten Messerschmidt spørger til.
Når man ser de her internationale rangeringer af, i hvilke lande i verden der er mest vold mod bl.a. kvinder og homoseksuelle og andre, er dem, der i kedelig forstand topper listen, islamiske lande.
Den bedste undersøgelse, jeg synes er lavet af det her,
er lavet af samfundsforskeren Ruud Koopmans, som skrev bogen »Islams forfaldne hus«.
Der sammenligner han samfund, som på mange måder er ens, men hvor det, der er forskellen, er religionen.
Han ser på, hvad det så er, der boner ud her.
Han sammenligner f.eks. det nordlige Nigeria med det sydlige Nigeria, hvor den ene del er kristent domineret og den anden er muslimsk domineret, han sammenligner kristne libanesere i Australien med muslimske libanesere i Australien, og han sammenligner Mauritius og Maldiverne, og det, der går igen for de her samfund – som alle sammen ligner hinanden i de sammenligninger, han laver, undtagen én faktor, nemlig religionen – er, at det går dårligt de steder, der er islamisk domineret, i forhold til beskæftigelse, vold, uddannelse og andre faktorer.
Så det er efter min mening umuligt at komme uden om, at den her kulturelle del selvfølgelig spiller en rolle.
Det udelukker ikke, at man kan være velintegreret og alt muligt andet, selv om man er muslim; det er ikke det, jeg siger.
Men det er umuligt at komme uden om, at det spiller en rolle.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-01-28:
Tak for det, formand.
Det, som jeg især hæftede mig ved under de foregående ordførere, var de betragtninger, som hr. Jens Rohde gjorde sig – ikke om tyske pessimister, men om, hvorvidt en voldelig adfærd er kulturelt eller socialt determineret.
Der synes jeg jo, at det er væsentligt at høre, hvad Socialdemokratiets ordfører tænker i den forbindelse.
Der er ikke nogen tvivl om, at der i de muslimske grupper rundtomkring i Danmark er en voldsom overrepræsentation, når det kommer til vold, men det er jo heller ikke uinteressant at finde ud af, hvorfor det er sådan.
I min optik er det det depraverede syn på både kvinder og minoritetsgrupper, som udgår fra islam, og som man jo også kan se manifesterer sig ved, at hovedparten af verdens voldelige samfund er de muslimske.
Det er hovedårsagen til, at vi ser den her meget, meget store overrepræsentation af vold blandt muslimer.
Det vil jeg bare gerne have ordførerens syn på, altså at det er islam som kultur, der avler en voldelig kultur.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-01-28:
Jeg forlader gerne talerstolen i bare 2 minutter, så hr. Jens Rohde kan komme herop.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-01-28:
Det er netop en bemærkning til hr. Jens Rohdes betragtninger om tyske kulturpessimister og den analogi, han forsøgte at knytte til dansk politik, for jeg synes jo, at når han læser sin Spengler, Mann og Botho Strauss, burde han overveje, hvilken rolle de havde i deres samtid og i deres eftertid, for de er jo netop, ligesom Dansk Folkeparti, først folk, som han har anerkendt kvaliteten af langt efter deres virksomhed.
Og hvis nu hr. Jens Rohde havde forstået de gyldne korn, som fru Pia Kjærsgaard sagde i 1980'erne og i 1990'erne, så kunne det jo være, at han med sin virksomhed i indtil flere partier havde ført til fædrelandets forbedring i stedet for forværring.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-01-28:
Jeg synes, at når der opstår de her tilfælde, og der er mange, mange flere end dem, som fru Rosa Lund nævnte, er vi jo herfra nødt til at skride ind på en eller anden måde.
Vi vil ikke acceptere det, og så ser vi forskelligt på, hvordan vi kommer videre i det her.
Man kan jo altså ikke bare sende sit barn på genopdragelsesrejse, uden at det får nogen form for konsekvenser.
Altså, hvad skal man gøre andet end det, vi har gjort?
Det kan jeg ikke se.
Det er bare for at nævne et af tilfældene.
Rasmus Stoklund (S), 2022-01-28:
Jeg mener faktisk oprigtigt, at når man taler om samfundsspørgsmål, er man nødt til at skelne mellem grupper og individer, og selv om der kan være nogle kulturelle udfordringer med en samfundsgruppe, er det ikke det samme, som at alle individer, der tilhører den gruppe, udgør en udfordring.
Det er langtfra sådan.
Hvis man lever op til de kriterier, vi har på forskellige erhvervsordninger, uanset om det er positivliste eller erhvervsordningen eller en af de andre forskerordninger – hvad ved jeg – mener jeg, at de her regler skal være ens for alle, for vi skal ikke begynde at diskriminere på baggrund af en eller anden identitet, som vi prøver at udpege.
Vi skal se på, hvordan folk handler, hvad det er for nogle kompetencer, de har, hvad de vil bidrage med, om de lever op til reglerne, og så sige, at så behandler vi alle ens.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-01-28:
Men hr. Rasmus Stoklund, problemet med indvandringen skyldes jo hovedsagelig det kulturelle og det religiøse, herunder de borgere, der kommer med en muhammedansk baggrund.
Kan ordføreren ikke se, at det er lidt modsætningsfyldt, at man på den ene side godt er klar over det på grund af alle de problemer, vi har oplevet de sidste 40 år, men på den anden side vil tillade arbejdskraftindvandring fra netop de lande med den bagage og de efterfølgende problemer?
Det giver jo ikke nogen mening.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-01-28:
Nu bliver den jo svær, ikke?
Men jeg vil bare med spænding afvente, hvordan det lander, for jeg synes, det er en helt naturlig ting at tage det med ind.
Muhammedtegningerne berører jo ikke kun Danmark, de berører hele verden, altså, de berører jo præcis som holocaust hele verden, alt, hvad der skete der – nu behøver jeg ikke at nævne det, men alligevel – med ambassader, med flagafbrændinger og den frygt, der var i Danmark, også ved et senere terrorangreb.
Jeg må bare sige, at jeg virkelig vil opfordre til, at man på den ene eller den anden måde også får det med i undervisningen.
Rasmus Stoklund (S), 2022-01-28:
Jeg er enig i, at det er godt, at man nu har besluttet det, som man har, omkring holocaust i undervisningen.
Det er naturligt, og jeg håber egentlig, at de fleste skolebørn i forvejen i løbet af deres skolegang hører om forbrydelserne, der fandt sted under holocaust.
Der er jo indkaldt til forhandlinger hos justitsministeren om den anden del, altså den del, der handler om Muhammedtegningerne og brugen af Muhammedtegningerne i undervisningen.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at hvis man skal lave et forløb om Muhammedkrisen eller om nogle af de spændinger, der har været – ligesom man, så vidt jeg husker, allerede har f.eks. 11. september, altså begivenhederne den 11. september og terrorangrebet der, med i noget af det materiale, man bruger i folkeskolen – så er det da helt naturligt også i sådan et forløb at undervise i Muhammedtegningerne og bruge dem.
Og der har vores position så været, at det ikke skal være noget, lærere skal gøre, hvis de er bange for deres personlige sikkerhed, hvilket der jo desværre kan være grund til at være.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-01-28:
Tak for det.
Jeg vil godt lige tilbage til det, som jeg også havde med i min ordførertale omkring det om holocaust, der nu skal indføres i undervisningen i skolerne.
Det må være forfærdeligt – uanset hvem det er – at komme ud på en kirkegård og se hærværk over for ens familie, eller hvem det er, der er gået bort.
Men jeg synes, at forskningen, som regeringen nu vil iværksætte, også skal omfatte noget andet, f.eks. herboende muslimers syn på konflikten mellem Israel og naboerne, for det er jo i virkeligheden også en meget stor hverdagschikane.
Og så forstår jeg simpelt hen ikke, at man ikke kan finde ud af også at tage Kurt Westergaards tegninger ind i hele den her undervisning.
Det har vi jo haft en debat om, men det har man slet ikke nævnt.
Det synes jeg hører med.
Rasmus Stoklund (S), 2022-01-28:
Det er kun, fordi arbejdsløsheden er på et meget lavt niveau nu, at det er realistisk at justere på beløbsgrænsen.
Det er jo også derfor, der i aftalen ligger en ramme, der gør, at hvis arbejdsløsheden begynder at stige, suspenderer man det igen.
Det er der sat tal på.
Jeg tror, det er, hvis vi når op på 3,75 pct.s ledighed, eller hvis der er et meget stort antal, der lige pludselig begynder at benytte sig af den her ordning.
Men det ændrer da ikke på, at det selvfølgelig også er vigtigt at få dem med, som ikke er i arbejde nu, også når det gælder de grupper af kvinder, som vi har talt om.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-01-28:
Så når ordføreren anerkender, at der altså er en gruppe mennesker her, som ikke er i beskæftigelse, og som vi gerne vil have ud på arbejdsmarkedet, hvordan hænger det så sammen med, at regeringen også sammen med de borgerlige partier gerne vil sænke beløbsgrænsen for den arbejdskraftsindvandring, der er?
Skal vi ikke starte med at få dem i arbejde, som vi allerede har i landet, inden vi begynder at importere endnu flere indvandrere med de problemer, der følger med?
Rasmus Stoklund (S), 2022-01-28:
Jo, beskæftigelsen er alt for lav blandt store grupper af folk fra Stormellemøsten, og det gælder sådan set både kvinder og mænd.
Men det er især kvinder og især fra nogle lande, det står rigtig sløjt til med.
Og det er derfor, vi har haft det her forslag, vi nu har talt om også et par gange i dag, om en 37-timers arbejdspligt.
Og jeg håber, at der er nogle af Folketingets partier, der vil støtte os i indsatsen for at få nogle flere af de her kvinder, som bliver holdt ude af arbejdsmarkedet, i arbejde.
Tager man en række lande i Mellemøsten, er det syv ud af ti kvinder med baggrund der, som er på offentlig forsørgelse og er det i årevis, jævnfør de seneste tal fra Danmarks Statistik
Der håber jeg da, at der vil være et flertal i Folketinget, der vil hjælpe os med at lave en indsats målrettet de her kvinder, så de kommer ud og kommer i gang, får foden under eget bord, får mulighed for at have noget større integritet omkring deres økonomi – også hvis de er i et ægteskab, hvor det er en mand, der har bestemt, hvordan deres dagligdag skal være – og så deres børn ser, at her går både mor og far på arbejde.
Det er både godt for de her kvinder, det er godt for samfundet, og det er godt for de virksomheder, der mangler arbejdskraft, som fru Mette Hjermind Dencker nævner.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-01-28:
Tak for det.
I Danmark har vi en restaurationsbranche, der skriger på arbejdskraft.
Vi har en turismebranche, som skriger på arbejdskraft.
Vi har et landbrug, der har rigtig svært ved at få arbejdskraft fra Danmark.
Fælles for de brancher er jo, at det er til en relativt lav løn og det er benhårdt arbejde.
Så står ordføreren her og bruger det første af sin ordførertale på at velsigne alle de indvandrere, der har været podere her i coronatiden til en timeløn på 200-250 kr. Mener ordføreren ikke, at det i virkeligheden ikke er vores job som politikere, men at det er deres job ikke at være sarte og gå ud og besætte alle de arbejdspladser, der er?
For jeg tror ikke på, at der var nogen, hverken i landbruget eller inden for turismebranchen, der ville nægte dem et rengøringsjob eller et job i stalden, hvis de ansøgte, bare fordi de havde et udenlandsk navn.
Handler det ikke om, at vi i virkeligheden skal sende en kraftig opfordring til dem om at trække i arbejdstøjet, nu når de bliver arbejdsløse?
Rasmus Stoklund (S), 2022-01-28:
Det, jeg siger, er bare, at vi har vedtaget de her regler i fællesskab.
De er meget stramme og svære at leve op til.
Det er faktisk den type historier, der oversvømmer pressen, altså at normale og velfungerende mennesker har svært ved at leve op til reglerne.
Der er der jo nogle balancer, man skal finde i det her.
Så synes jeg bare også, at det hører med til historien, at de her regler jo er vedtaget før valget.
Der er ikke ændret noget i dem.
På det tidspunkt var Konservative tilfredse med dem; nu er Konservative så et helt andet sted.
Men jeg synes ikke, vi har fået sådan en helt grundig redegørelse for, hvor det præcis er, der skal flyttes kommaer, i de regler, der er.
Marcus Knuth (KF), 2022-01-28:
Men virkeligheden er jo, at man skal begå, desværre, meget, meget alvorlig kriminalitet for at blive dømt ude af Danmark.
Der er det, at vi godt kunne tænke os, at der også skal være en konsekvens for de rigtig mange, der begår kriminalitet, inden de får permanent ophold eller efter permanent ophold.
Så står ordføreren vitterlig her i ramme alvor og siger, at reglerne for permanent ophold er i orden, når det er sådan, at mere end en ud af fem somaliere i perioden, som jeg husker det, fra 2010 til 2015 har fået permanent ophold efter at have begået kriminalitet?
Er det i orden?
Rasmus Stoklund (S), 2022-01-28:
Det er ikke min lod at stå her og indkalde til nogen forhandlinger med hr. Marcus Knuth eller andre.
Men jeg vil gerne sige, at jeg synes, der mangler nogle nuancer, når man prøver at tegne sådan et billede af, at reglerne for permanent ophold skulle være specielt slappe i øjeblikket.
Det er nogle regler, som vi i fællesskab før sidste folketingsvalg har vedtaget; reglerne om permanent ophold er en del af paradigmeskiftet.
Der er også allerede taget initiativer, der gør det muligt at fratage statsborgerskab – hvilket jo er lidt i samme boldgade – hvis man begår alvorlig kriminalitet i Danmark til skade for vitale interesser.
Så jeg synes egentlig, der sker meget.
Jeg synes også, det hører med til billedet, og det synes jeg også nogle gange forsvinder lidt i debatten, at der jo faktisk sker ret mange udvisninger ved domstolene hvert eneste år.
I gennemsnit tror jeg det ligger på omkring 1.500 tilfælde, hvis man sådan lige går de nærmeste år tilbage, hvor det rent faktisk er lykkedes at udvise folk, der har begået alvorlig kriminalitet.
Marcus Knuth (KF), 2022-01-28:
Jeg var jo rigtig ked af at høre, at Socialdemokratiet ikke vil gå med til at se på reglerne for permanent ophold, på trods af at statsministeren igen og igen siger, at vi skal slå ned på kriminelle udlændinge, der opholder sig i Danmark.
Så tænker jeg: Hvad er det så, Socialdemokratiet egentlig vil?
Jeg kunne i går aftes i B.T. læse historien om to nordafrikanske mænd, hvoraf den ene er blevet dømt til udvisning af Danmark fem gange, men de bliver ved med at komme tilbage og begå kriminalitet.
Vil Socialdemokratiet så prøve at komme os i møde og sige, at vi i hvert fald kan kigge på de regler?
Vil I se på at stramme op på reglerne for folk, der igen og igen bliver udvist af Danmark, men som kommer tilbage alligevel?
Rasmus Stoklund (S), 2022-01-28:
Altså, der er jo ikke noget nyt i at tillade indvandring, for det har jo været muligt også i al den tid, hvor Dansk Folkeparti har haft de afgørende mandater i Folketingssalen.
Beløbsordningen har været en mulighed for folk fra hele verden i årevis og er det så også nu.
Jeg synes, at det afgørende her er, at det her jo er folk, der kommer hertil og arbejder og har et opholdsgrundlag på den baggrund og lever op til nogle ret stramme krav for det.
Den dag, de så ikke lever op til det længere – og det er trods alt et stort element af integrationsproblematikken, at folk ikke er i arbejde – så skal de jo rejse hjem igen, for så har de jo ikke et ophold i Danmark længere, hvis de er kommet på beløbsordningen.
Rosa Lund (EL), 2022-01-28:
Jeg ville ønske, fru Pia Kjærsgaard, at det bare var mine fordomme om Dansk Folkeparti.
Jeg vil gerne komme med nogle eksempler på noget politik, som Dansk Folkeparti har fået gennemført, som jeg i den grad synes har skabt de integrationsproblemer og de problemer med negativ social kontrol, vi står med i dag.
Det er f.eks. det her spørgsmål om, at man ville tage opholdstilladelser fra unge mennesker, som blev sendt på genopdragelsesrejse, som jo har betydet, at de blev fanget der, hvor de var på genopdragelsesrejse.
Det er den politik, som betyder, at kvinder, som er kommet til Danmark, og som er blevet familiesammenført til Danmark, ikke kan få deres egen opholdstilladelse og derfor bliver sammen med deres voldelige mand.
Jeg synes, det burde give anledning til noget refleksion hos fru Pia Kjærsgaard og resten af Dansk Folkeparti.
Rasmus Stoklund (S), 2022-01-28:
Det indgår jo, så vidt jeg har forstået, som en del af de forhandlinger, der skal i gang hos justitsministeren, om ytringsfrihed, censur og andet.
Og jeg vil til enhver tid bakke op om en lærer eller underviser på en anden uddannelsesinstitution, som i et forløb, der handler om Muhammedkrisen, naturligvis også viser Muhammedtegningerne som dokumentation.
Ellers vil det jo også lede til det lidt bizarre, at fremtidige generationer skal have at vide, at der er en krise, der har fundet sted, men at man ikke må vise, hvad den udsprang af, og så skal de selv google for at finde billederne, som om det er noget særligt suspekt.
Så jeg synes, det er en naturlig del af de forhandlinger, der nu skal finde sted.
Rosa Lund (EL), 2022-01-28:
Tak for det.
Jeg har et enkelt spørgsmål i forhold til kampen mod negativ social kontrol eller det, som, dengang fru Line Barfod var retsordfører, hed »æresrelateret vold«.
Det var i 00'erne, og nu hedder det noget andet, nemlig »negativ social kontrol«.
Jeg synes jo, at man i mange år har forsøgt at komme det til livs ved at fratage kvinder rettigheder, særligt unge kvinder, altså at man – hvad kan man sige – ligesom under dække af, at man nu ville hjælpe de her kvinder, samtidig med at man også gerne ville have en stram udlændingepolitik, så faktisk har været meget optaget af, hvordan man kan fratage folk deres opholdstilladelser.
Så jeg skal bare spørge ministeren, om det her så er et udtryk for, at vi nu kommer hen til et sted, hvor vi rent faktisk giver de her kvinder nogle rettigheder, og prøver at tage det lidt væk fra det med, at man gerne vil have en stram udlændingepolitik, men at vi holder det til, at vi nu faktisk prøver at hjælpe de her kvinder, i stedet for bare at fratage dem deres rettigheder i forsøget på at hjælpe dem.
Mattias Tesfaye (S), 2022-01-28:
Regeringen kommer til at diskutere ydelser med Folketinget, og det er rigtigt, at der er en Ydelseskommission, der er kommet med nogle anbefalinger.
Hvor de forhandlinger ender, tør jeg ikke spå om, og der må jeg nok henvise til beskæftigelsesministeren.
Jeg vil også sige, når vi nu er her, at mine forældre også blev skilt, da jeg var barn, og min far flyttede også op i et område, som blev kaldt et ghettoområde, og jeg vil vædde på, at der, hvis du tager op i det område i Aarhus i dag og besøger det, uafhængigt af om ydelserne har været høje eller lave, fortsat er meget vold i de opgange.
Det er ikke for at negligere, at økonomien selvfølgelig spiller en rolle – det vil jeg gerne fuldstændig anerkende – men jeg tror også bare, vi må anerkende, at kulturen med indvandringen spiller en større rolle i vores samfund, hvis vi skal forstå de sociale problemer, der er, end den gjorde i 1950'erne og i 1930'erne.
Jens Rohde (KD), 2022-01-28:
Dengang jeg var barn, blev min far og mor skilt, og min far flyttede op i det, man dag ville kalde sådan et ghettoområde.
Så jeg fik en relativt stor bekendtskabskreds der, og der ser man jo lidt af hvert, ikke mindst vold.
Og hvad kommer sådan noget så af?
Det kommer jo af, at det er mennesker, der bevæger sig på kanten af samfundet, der bliver set lidt ned på dem, de italesættes ikke så pænt, og så har mange af dem store økonomiske udfordringer.
Der var engang, hvor jeg syntes, at jeg hørte Socialdemokratiet være et parti, der anerkendte, at økonomi i høj grad er en del af problemet for de mennesker, der er på kanten af samfundet, og at det ikke nødvendigvis knytter sig til kultur.
Vil regeringen se på de fattigdomsydelser under forhandlingerne her efter Ydelseskommissionens udspil?