Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-04-09:
For nogle uger siden behandlede vi et forslag om at nedsætte en arbejdsgruppe, der skulle styrke Den Uafhængige Politiklagemyndighed.
Det er af magtanvendelserne, som kan se voldsomme ud, og hvor vi diskuterer, om de er for overdrevne eller man er efter borgeren.
Behandlingen af de sager kører i dag i et forvaltningsretligt spor med de mangler, det nu har, og det synes vi ikke er hensigtsmæssigt.
Noget andet, som ville kunne styrke sagsbehandlingen i DUP for både borgere og politibetjente, er bodycams, som fortæller, hvad der er foregået.
Vi finder, at bodycams eller kropskameraer er et godt supplement til id-numrene på betjentene, som vi af daværende justitsminister Lars Barfoed for nu snart en del år siden fik tilsagn om ville blive indført.
Derfor bakker vi indholdet af forslaget fra Liberal Alliance om bodycams eller kropskameraer op, men vi må trække i nødbremsen i forhold til finansieringskilden til forslaget, som vi ikke har mulighed for at vurdere om er realistisk, da vi ikke ved, om Erhvervsstyrelsen også har fået nye opgaver.
Vi mener faktisk, at kropskameraer kan styrke retssikkerheden både for borgeren, der eventuelt vil klage, men også for betjenten, fordi det hurtigt kan afklares, om det, han eller hun gjorde, var rigtigt, hvis det er tilfældet.
Det synes vi retfærdigvis også er afspejlet i beslutningsforslaget, altså at der er tale om retssikkerhed både for betjenten og for borgeren.
Vi forstår af en pressemeddelelse fra Rigspolitiet, at fem politikredse nu skal afprøve kropskameraer, og at ordningen indføres med forskellige lokale variationer.
Det synes vi i SF faktisk ikke er hensigtsmæssigt.
Vi glæder os selvfølgelig over, at det sker, men vi synes, at den her løsning har en række mangler.
Det bør være en national og ensartet ordning, for hvordan skal man ellers sammenligne erfaringerne?
Borgeren skal vide, hvad han kan forvente sig af regler, og det er ikke tilfældet med den ordning, som Rigspolitiet har varslet.
I SF forudser vi, at vi i fremtidige klagesager kommer til at diskutere, hvorfor der eksisterer materiale i én politikreds og ikke i en anden.
Jeg vil også gerne fremhæve et par pointer fra det pilotprojekt, der går forud for de nye test i flere politikredse.
I SF kan vi godt se, at den måde, man har udført pilotprojektet på, giver anledning til en masse bureaukrati, hvis man anvender den forkerte løsning.
Vi tror, det er vigtigt, at man anvender de løsninger, der gør det nemt at opbevare data, og som logger og sletter automatisk.
Her kan vi se, at en af anbefalingerne er, at slettefristen for ikkeskarpe sager følger fristen for klager.
Ellers deler vi bekymringen i rapporten om, hvorvidt politiet risikerer at kunne beskyldes for at slette materiale i forbindelse med en sag hos DUP.
Det ville være uheldigt for alle.
En god bivirkning ved kameraerne er, at de tilsyneladende kan have en præventiv effekt på flere måder – det er noget af det, som også er beskrevet i beslutningsforslaget – nemlig for det første, at folk opfører sig bedre over for politiet.
På Christiania har det været oplevet som et mindre omfang af stenkast, når man ved, at man bliver filmet.
Det synes vi jo kun er godt.
For det andet har der også været færre klager i forbindelse med færdselssager, fordi man har dokumentation og borgeren ikke vinder noget ved at klage og forsøge at løbe fra ansvaret.
For det tredje er det i form af dokumentation for flere hændelser, som kan føre til, at flere kan stilles til ansvar ved en oppisket situation, da kameraet fanger mere, end øjet kan.
Det synes vi er gode gevinster, for ikke at tale om muligheden for at drage læring af de klip, der er.
Er det så en mistillidserklæring til politiet at indføre kropskameraer?
Det mener vi ikke at det er.
Det er en retssikkerhed for både borger og betjent, at tingene kan dokumenteres.
Mange betjente angiver det at have en DUP-sag hængende over hovedet som at have en sort sky over hovedet.
Det kan måske afklares hurtigere.
På den anden side har vi borgere, hvis advokater fraråder dem at klage, når der ikke er video, fordi de alligevel ikke får noget ud af det.
Det er da også et problem for tilliden til retfærdighed i et retssamfund.
I pilotprojektet var det f.eks. en lettelse for en betjent, som havde afstedkommet en udrykningssag, der var havnet i DUP, at der forelå dokumentation for den.
Så alt i alt er det et godt forslag fra Liberal Alliance, som vi egentlig gerne vil bakke op om, men diskussionen af finansieringen må vi tage i udvalgsarbejdet.
Jeg skulle hilse fra Alternativet og sige, at de ikke støtter forslaget, og jeg skulle også hilse fra Enhedslisten og sige, at de støtter bodycams, men ikke støtter den udvidede offentliggørelse af klip.
Tak for ordet.