runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Villadsen (EL), 2025-04-08:
Tak til ordføreren for talen.
Der er jo traditionelt meget langt fra Enhedslisten til Liberal Alliance, både i Folketingssalen og også i det hele taget, men på uddannelsesområdet gør det sig ikke altid gældende.
Vi stod som partier meget tæt sammen i kritikken af skolereformen, og vi havde et tæt samarbejde, og vi har sådan set også for nylig været enige om ikke at tilslutte os den aftale, der er blevet lavet på ungdomsuddannelsesområdet.
Fælles for det har jo været en kritik af nogle store reformer, hvor vi simpelt hen syntes, det var godt nok på forskellig vis, at man gamblede for meget med det, og at det var for store eksperimenter.
Tak for at lukke mig og os lidt ind i det maskinrum, som sådan nogle forhandlinger jo også er.
For jeg deler nemlig til fulde de bekymringer, og vi er landet på et andet standpunkt.
Men jeg håber virkelig, at I i Liberal Alliance vil bruge jeres mandater og stemme på netop at rejse den kritik, skulle det gå så galt, at det her ikke lykkes, og det frygter jeg i høj grad.
Derfor er jeg også glad for, at man har fået lavet nogle naturlige stopklodser, så I kan trække i bremsen.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-08:
Der er ingen tvivl om, at vi kommer til at følge det her meget tæt, og at vi også kommer til at følge den udvikling, der kommer til at være,
og der er heller ingen tvivl om, at vi, hvis der er noget, der går i den forkerte retning, så i hvert fald vil kæmpe for at få rettet op på det hurtigst muligt.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-04-08:
Tak for det, formand.
Danmark har brug for universitetsuddannelser, der ikke bare er lange og ens, men som er fleksible, målrettede og af høj kvalitet.
Med L 72 tager vi et vigtigt skridt i den retning.
Vi giver universiteterne mulighed for at udbyde kandidatuddannelser på 75 ECTS-point.
Det bliver en attraktiv og mere fokuseret uddannelsesvej for de mange studerende, der ønsker at komme hurtigere i job og få en mere målrettet specialisering.
Vi åbner også op for nye fleksible erhvervskandidatuddannelser – uddannelser, hvor man kombinerer arbejdsliv og studieliv, og hvor man netop ikke behøver at vælge enten-eller.
I Moderaterne mener vi, at livslang læring er afgørende for fremtidens uddannelseslandskab.
Uddannelse tidligt i livet udgør et vigtigt fundament, men vi skal også gøre det lettere at kunne vende tilbage til skolebænken senere i livet, særlig i en tid, hvor bl.a. teknologiske fremskridt forandrer arbejdsmarkedet i et tempo, der kræver, at vi løbende opdaterer vores viden og kompetencer.
Jeg har selv oplevet det at vende tilbage til skolebænken efter en periode som fuldtidsbeskæftiget psykolog.
5 år efter min kandidat vendte jeg tilbage til universitetet og tog det meste af en bachelor i anvendt filosofi ved siden af fuldtidsarbejde.
Det gav mig fornyet faglig inspiration og en dybere refleksion, jeg kunne bruge i mit arbejde.
Men jeg har også stået på den anden side af katederet.
Jeg har undervist i 10 år på universitetet, og jeg har mødt studerende, der hungrer efter mere virkelighedsnære uddannelser og at komme hurtigt ud i arbejde.
Et af de spørgsmål, jeg virkelig ofte fik, var: Hvad kan jeg bruge det her til i virkeligheden?
Det giver derfor mening for mig, at vi med det her lovforslag styrker den her vekselvirkning mellem uddannelse og arbejdsmarked i stedet for at se det så opdelt, som det er i dag.
Med forslaget her begynder vi at tilpasse vores videregående uddannelsessystem til en ny virkelighed, hvor læring ikke kun foregår i starten af livet, men i højere grad fordeles over et helt arbejdsliv.
Jeg håber personligt, at vi fremover vil tage flere skridt ad den vej.
Det glæder mig også, at der er stort fokus på, at implementeringen sker gradvis frem mod 2032 med løbende inddragelse af de erfaringer, der gøres undervejs.
Det giver plads til justeringer og sikrer, at vi lander godt.
Moderaterne støtter lovforslaget og ser det som et vigtigt element i at modernisere vores uddannelse eller vores universitetslandskab med blik for både arbejdsmarked, kvalitet og den enkelte studerende.
Tak for ordet.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-08:
Jeg tror først og fremmest, vi i Liberal Alliance har haft en stor bekymring i forhold til den her reform og det udspil, som regeringen i sin tid kom med.
Dengang lød udspillet, at man ville omlægge 30 pct. af uddannelserne til 75 ECTS.
Det var for os en alt for stor mundfuld, og når jeg står heroppe og siger, at jeg godt kan se, at nogle uddannelser måske sagtens kan være kortere, end de er i dag, så er det ikke 30 pct., jeg mener.
Jeg vil faktisk også sige, at en af de grænser, vi havde, var 10 pct.
Vi havde også gerne set, at man var startet med at lave det som et forsøg, og det kæmpede vi i høj grad for, men vi valgte at indgå aftalen, fordi vi syntes, det var bedre end det udgangspunkt, vi havde.
Derudover synes jeg faktisk også, vi sammen med SF og De Konservative har forsøgt at få lagt nogle elementer ind, der ligesom gør, at vi kan nå at stoppe det, hvis det er sådan, at vi kan se, at det tager en drejning i den forkerte retning.
Christina Egelund (M), 2025-04-08:
Tak for det.
Også tak for et meget godt, relevant og også meget konkret spørgsmål.
Det er rigtigt, og vi diskuterer det jo meget.
Altså, at der er unge med funktionsnedsættelser, som kommer ind i uddannelsessystemet i dag, synes jeg jo grundlæggende er udtryk for noget godt, nemlig det faktum, at flere, på trods af at de har en funktionsnedsættelse, faktisk kommer ind i det videregående uddannelsessystem.
Det stiller så også krav til os om, at det skal vi kunne hjælpe med, altså at det faktisk kan foregå på en måde, så man kommer godt igennem det.
Jeg vil ærligt sige, at der er udfordringer, både med SPS-systemet, og der har også været udfordringer, og det arbejder vi ret intenst med nu, i forhold til sagsbehandlingstiderne på handicaptillæg til su.
Det tager jeg meget alvorligt.
Vi gør alt det, vi kan, for at få sagsbehandlingstiderne ned, også i forhold til at smidiggøre SPS-systemet.
For det er jo selvfølgelig en forudsætning for, at unge, som har en funktionsnedsættelse af en eller anden art, kan komme godt igennem uddannelsessystemet, og derfor var det også en del af den her aftale, at vi afsatte 10 mio. kr. hvert år over 5 år til at udbedre systemet.
Mai Villadsen (EL), 2025-04-08:
Det har man jo også bredt i regeringen, og derfor kan jeg jo gladelig konstatere, at vi også er en del ordførere, der lige nu sidder og forhandler ovre i Børne- og Undervisningsministeriet om netop at forbedre systemet, og her kan man jo faktisk godt sikre, at studerende eller elever kan tage deres SPS med ud på en praktikvirksomhed.
Det er både godt for den enkelte, og det er det også for samfundsøkonomien, så det håber jeg virkelig at der kan være en åbenhed for hos ministeren og i systemet.
Christina Egelund (M), 2025-04-08:
Der er klart en åbenhed over for det.
Hvis jeg så også skal turde at gå lidt ud på planken, og det skal vi jo nogle gange, kan jeg nævne, at der f.eks. er en konkret bekymring: Hvad gør man med de studerende, som har brug for SPS-støtte, og som skal tage en erhvervskandidat?
SPS hænger, som systemet er i dag, sammen med, at man går på en su-berettiget uddannelse.
Det er erhvervskandidatuddannelsen ikke.
Det er ét konkret problem, som vi f.eks. bliver nødt til at kigge på.
Mai Villadsen (EL), 2025-04-08:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at der er en grundlæggende uenighed her mellem regeringen og Enhedslisten om, hvorvidt den her reform er en god idé.
Det har vi brugt meget tid på at diskutere i offentligheden, så jeg vil zoome ind på noget mere konkret, som jeg sådan set tror der måske godt kan opnås enighed om.
Som jeg også nævnte i min ordførertale, er der jo en ret stor bekymring fra Danske Handicaporganisationer og forskellige grupper angående studerende med funktionsnedsættelser og udfordringer på forskellig vis.
De har jo ret til noget støtte i dag, som i sagens natur ikke bliver lige så let at få med de nye erhvervskandidater, og det er jo også, fordi man gør uddannelser kortere og har skåret i su'en.
Der kunne jeg godt tænke mig åbent at høre ministerens refleksioner og overvejelser og høre, om ikke ministeren kunne tænke sig at tilkendegive, at det her skal der ses på.
For her er der jo en klar udfordring.
Katrine Robsøe (RV), 2025-04-08:
Tak for det.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvornår ministeren mener der skal være afklaring for, hvilke uddannelser der bliver 1-årige kandidatuddannelser.
Vi står lige nu med en masse unge, der allerede har søgt ind på kvote 2, og en masse unge, der ser frem mod at søge ind på kvote 1 her i løbet af foråret.
Hvornår kan de regne med at have vished for, om det er en 1-årig eller en 2-årig kandidatuddannelse, de vil få retskrav til?
Christina Egelund (M), 2025-04-08:
Det skal selvfølgelig ske så hurtigt, som man overhovedet kan gøre det.
Det er et vigtigt hensyn, at de studerende, der søger ind, er så oplyst, som de overhovedet kan være.
Er det en vanskelig opgave for universiteterne?
Ja, det er det.
Arbejder man alt, hvad man overhovedet kan for at nå i mål med det?
Jeg kan ikke give nogen konkret dato på det.
Katrine Robsøe (RV), 2025-04-08:
Men kan ministeren garantere, at det bliver før ansøgningsfristen til de videregående uddannelser?
Christina Egelund (M), 2025-04-08:
Ved ansøgningsfristen ultimo juli måned i år vil vi gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at man er så oplyst, som det kræves, for at man kan træffe et fornuftigt valg, når man skal søge ind.
Jeg vil så også sige, at det her også er noget, vi har drøftet en onsdag eftermiddag.
Det er jo ikke sådan i dag, at universiteterne ikke må lave om i kandidatuddannelser, og der er heller ikke nogen, som har udstedt et retskrav til nogen studerende.
Så billedet af, at alting er støbt i beton, også selv om man nogle gange får indtryk af, at det er et billede på De Radikales uddannelsespolitik, hvor det er bedst ikke at lave noget om, er sådan set ikke et rigtigt billede.
Man må gerne lave om i kandidatuddannelser.
Tak til Folketingets formand for det, og også tak for en god debat om uddannelse, som jo er grundstenen i fremtidens Danmark, som skaber mulighed for den enkelte og former den arbejdsstyrke, som skal træde ud på det danske arbejdsmarked.
Et flertal af Folketingets partier er på den baggrund enige om at gennemføre en reform af universitetskandidatlandskabet i Danmark.
Jeg synes, vi skal tage et tilbageblik.
Tilbage i juni 2023 blev regeringen enig med SF, Danmarksdemokraterne, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti om en aftale om rammerne for en reform af universitetsuddannelserne i Danmark.
Den reform indebærer bl.a., at en del af de studerende fremover skal optages på enten nye kandidatuddannelser på 75 ECTS med ret til efter- og videreuddannelse senere hen eller på nye og fleksible erhvervskandidatuddannelser, hvor de studerende arbejder og uddanner sig sideløbende.
Efterfølgende er vi i forligskredsen blevet enige om hele tre tillægsaftaler, bl.a. om Kandidatudvalgets arbejde om en ny type af erhvervskandidatuddannelser.
I den forbindelse vil jeg egentlig gerne takke forligspartierne for mange gode, men også vanskelige, konstruktive drøftelser og for, at de er med til at tage ansvar for fremtidens uddannelseslandskab.
Jeg synes sådan set også, debatten i Folketingssalen her i aften har bevist, at når man går ind og tager ansvar, får man også indflydelse.
Jeg vil også gerne takke universiteterne og de studerende for deres store arbejde og ikke mindst et meget værdifuldt bidrag og deltagelse i forbindelse med Kandidatudvalgets arbejde.
Med det her lovforslag implementeres flere væsentlige dele af de aftaler.
Lovforslaget indeholder også andre initiativer, som samlet set understøtter regeringens og forligskredsens ambitioner, f.eks. når det kommer til at åbne vores universiteter langt mere for internationale studerende.
Endnu engang tak for debatten, og jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget.
Heidi Bank (V), 2025-04-08:
Tak for alen.
Men jeg troede sådan set, at ordføreren var en del af et liberalt tænkende parti, som godt kan se, at forskellige mennesker har brug for forskellige muligheder.
Og det, vi netop giver her, er jo, at nogle, kan vælge noget andet end det, der er.
Så siger ordføreren også, at hvis man går ind og ser på det økonomiske, ville det være meget bedre bare at have så lange videregående uddannelser som muligt.
Er det korrekt forstået, at ordføreren siger det?
Katrine Robsøe (RV), 2025-04-08:
Beregningerne fra regeringen selv og de bekymringer, der kommer fra de økonomiske vismænd deler vi selvfølgelig også i Radikale Venstre, i forhold til hvad det her vil betyde for vores samfundsøkonomi på lang sigt og for de kompetencer, som både sektordimensioneringen og de kortere uddannelser kan komme til at have for vores samlede økonomi i landet.
Når det så er sagt, siger jeg jo også i min tale, at der sagtens kan være gode muligheder fremadrettet for at tænke anderledes.
For jeg deler nemlig faktisk fuldstændig den betragtning om, at der er kommet markant flere – og det er jo et faktum – ind på universiteterne.
Det, jeg synes, er ærgerligt, er, at for mig at ser er det enormt tydeligt, at man har skullet ramme et vist niveau af arbejdsudbud med de her reformer, og for mig at se har det været det, der har været styrende for, hvordan den her reform er kommet til at blive strikket sammen, og ikke hvordan vi får skabt de bedste uddannelser.
Og det synes jeg virkelig er ærgerligt.
Heidi Bank (V), 2025-04-08:
Den beregning, der er fra ministeriet er jo en gennemsnitsberegning.
Hvis man følger den tankegang, som Radikale står med her, vil det jo betyde, at der er en masse videregående uddannelser, som vi faktisk ikke har brug for, for det er ikke dem, man tjener allerflest penge til samfundet med.
Det kan være studier, som vi måske går mere op i, fordi de har betydning for vores kultur f.eks.
Jeg tror bare, man skal passe på med det der med at lægge sine ord over i én betragtning på den måde.
Og så tror jeg i øvrigt også, at når det handler om erhvervslivet, kan det godt være, de har en bekymring på nogle punkter i forhold til det her.
Katrine Robsøe (RV), 2025-04-08:
Tak for det.
Jeg tror, man begår en fejl fra Venstres side, hvis man ikke anerkender, at både de økonomiske vismænd, Finansministeriets egne regnemodeller og erhvervsorganisationerne er ude og være ret bekymrede her.
Og det håber jeg sådan set også man er fra Venstres side.
Jeg anerkender fuldt ud, at der er forskel på, hvor meget det lige giver på en økonomisk bundlinje, og at vi har brug for de mange forskellige uddannelser, som vi heldigvis har.
Men jeg synes også, der er grund til bekymring, når vores erhvervsorganisationer i så høj grad er ude og udtrykke bekymring for nogle af de her ting i reformen.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-04-08:
Det er lidt i forlængelser af, at fru Heidi Bank nævner det her med, at vi også giver flere muligheder til de studerende nu.
Ordføreren bruger jo meget det udtryk, at vi tvinger nogle, som det bliver nævnt, til at gå på en anden type uddannelse.
Men i dag tvinger vi jo alle ind på en 120 ECTS.
Anerkender ordføreren ikke, at der kan være nogle, der har en interesse i måske at komme hurtigere ud på arbejdsmarkedet og så følge op senere med efter- og videreuddannelse, og at det faktisk kan være det rigtige for dem?
Katrine Robsøe (RV), 2025-04-08:
Jo, og kunne det ikke være fedt, hvis vi rent faktisk havde det for øje i stedet for en bundlinje, i forhold til hvor mange vi skulle opnå i arbejdsudbud med den her reform?
For så kunne man jo have lavet fremragende uddannelsespolitik.
Men undskyld mig, det er bare ikke det, man efter min mening på nogen måde har gjort med den her reform.
Det, man har haft for øje, er, at man har skullet opnå et bestemt antal i forhold til arbejdsudbud, og så har man skullet finde en vej frem til at gøre det, og så har man sammensat noget med sektordimensionering og kortere uddannelser, og så har man opnået det på den måde.
Det synes jeg ikke er den rigtige måde at lave uddannelsespolitik på, for jeg mener faktisk, at uddannelse i sig selv nemlig også har et formål.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-04-08:
Så vil jeg godt bede ordføreren forholde sig til spørgsmålet: Hvad i den her ændring begrænser mulighederne for efter- og videreuddannelse for dem, der tager kandidaten på 75 ECTS?
På hvilken måde medfører det, at vi ikke kan livslang læring?
Det er jo netop et faktum, at vi åbner op for livslang læring, i kraft af at der ikke er nogen, der får et nej til det.
Ordføreren nævner også, at vi giver mindre uddannelse, men ordføreren må jo anerkende, at alle pengene fra provenuet bliver tilbageført til uddannelsessystemet.
Katrine Robsøe (RV), 2025-04-08:
Det, at man ikke siger nej nogen, gør jo ikke, at man sikrer dem ordentlige muligheder.
Det, at man bare fra aftalepartiernes side siger, at man ikke på forhånd direkte siger nej til nogen, gør jo ikke, at man fra aftalepartiernes side rent faktisk har sikret ordentlig adgang til efter- og videreuddannelse.
For som jeg faktisk tror spørgeren selv var inde på, er der enormt mange ting i ens liv, der kan have en indvirkning, og som gør, at uddannelse senere også kan være sværere.
Og jeg har i hvert fald på ingen måde set, at aftalepartierne indtil videre har kunnet vise en vej frem til at sikre den lige adgang, i forhold til at man rent faktisk også ender der.
Sofie Lippert (SF), 2025-04-08:
Det er ikke SF's drøm, at der skal være en sektordimensionering af vores uddannelser.
Vi har hele tiden sagt, at vi synes, det er bedre end forringede uddannelser, hvis det er det ene eller det andet, man skal vælge mellem.
Men generelt er der jo her tale om et forlig, og jeg tror ikke, at spørgsmålet efter et valg bliver, om SF vil holde fast i det.
Katrine Robsøe (RV), 2025-04-08:
Herfra skal der også lyde et tak til SF for ærligheden, trods alt, selv om jeg deler Enhedslistens ærgrelse over, at SF er gået med til at lægge mandater til den her reform.
Men ærligheden håber jeg så også kan komme til udtryk i svaret på mit spørgsmål.
Helle Bonnesen (KF), 2025-04-08:
Jeg tror, det allermest vigtige er, at vi hele tiden sørger for, at indsatsen er massiv, konsekvent og permanent, og hvis jeg nu må afslutte her med at læse op fra Enhedslistens eget partiprogram fra for et par år tilbage, så stod der, at man ville gå ind for, at det danske militær skulle nedlægges og erstattes af en langt mindre organisation, der kunne stå for eventuelle danske bidrag til fredsbevarende FN-indsatser.
Jeg tror, det er den forkerte vej at gå.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi hele tiden har et massivt arbejde, der pågår, og det føler jeg er godt i gang.
Martin Lidegaard (RV), 2025-04-08:
Tak til Enhedslisten for dette beslutningsforslag, som jeg nok stiller mig noget mere positivt over for end mange af de andre ordførere.
Vi har selv foreslået en forsvarskommission i Radikale Venstre.
Jeg kan sagtens se dilemmaerne.
Det er heller ikke, fordi jeg synes, der er et vakuum, men jeg synes jo omvendt, at vi med rimelig stor succes gentagne gange i vores fælles politiske historie, når der er sket store ting i verden, netop har nedsat nogle udvalg, der, samtidig med at vi fører en aktiv udenrigs- og sikkerhedspolitik, kunne foretage nogle af de mere grundlæggende analyser af, hvad vi kan vente her.
For vores vedkommende, og der er det så muligt, at vejene skiller i forhold til Enhedslisten, er vi jo enormt stærkt optaget af, hvilken rolle EU og Europa kan og bør spille i dansk udenrigs- og sikkerhedspolitik i lyset af det, der sker med det transatlantiske samarbejde.
Så jeg kunne sagtens se, at der kunne være behov for at lave nogle analyser af, hvem de potentielle samarbejdspartnere er, og hvad det vil sige at gå ind i f.eks. et tættere europæisk forsvarspolitisk samarbejde osv. osv.
Så det vil vi gerne tale videre om.
Men om det lige skal være i den her form, i form af en ekspertgruppe, eller i form af et udvalg, kommer sig ikke så nøje.
Men behovet for at tænke lidt større og lidt mere systemisk og også tage nogle kræfter ind til at gøre det er vi sådan set positive over for.
Karin Gaardsted (S), 2025-04-08:
Tak for det, formand.
Forslaget her handler om at implementere den brede aftale om universiteternes kandidatuddannelser, som et stort flertal af partier står bag.
Men reformen skal også sikre højere kvalitet i uddannelserne og ikke mindst give mulighed for livslang læring.
Et element i reformen er, at en del studerende fremover vil blive optaget på kandidatuddannelser, der er på 75 ECTS-point, eller hvor de er i en vekselvirkning med erhvervslivet, så de studerende således arbejder som en del af deres uddannelse.
Det skal sikre, at flere kandidater kommer hurtigt i beskæftigelse efter endt uddannelse.
Vi ved, at dimittendledigheden er langt højere for de studerende, der ikke har været i berøring med arbejdsmarkedet under deres studie, eller som ikke har haft et studierelevant job.
Det er hverken godt for den studerende eller for samfundet, og det er heller ikke meningen med at tage en lang videregående uddannelse.
Derfor mener vi, at det giver rigtig god mening at sikre en bedre vekselvirkning mellem arbejdsmarked og studie.
Vi er i Socialdemokratiet også meget optaget af, at uddannelse ikke alene er noget, som man tager i starten som indgang til beskæftigelse, men derimod er noget, som man kan vende tilbage til løbende gennem arbejdslivet, både fordi det er godt for den enkelte, der får mulighed for at koble praksis sammen med teori og måske endda skifte spor, men også, fordi det er vigtigt for arbejdsmarkedet, hvor hastighed og tilegnelse af ny viden er forudsætningen for at være konkurrencedygtig.
I forslaget indgår der også en række øvrige mindre ændringer, som skal sikre bedre processer og smidighed i uddannelsessystemet.
Vi kan fra Socialdemokratiets side støtte forslaget, som vi behandler her i dag.
Vi glæder os til at følge det og er meget opmærksomme på, at inddragelse og forankring er afgørende for, at det også bliver en succes.
Katrine Robsøe (RV), 2025-04-08:
Tusind tak for det.
Jeg kan jo se, at S har sendt en vikar i dag, og det skal jeg selvfølgelig nok være sød at respektere, selv om det da er ærgerligt, at ordføreren ikke kunne finde vej til det her lovforslag.
Taleren nævner, at det er vigtigt med efter- og videreuddannelse, og det er vi jo fuldstændig enige i, og at det også er vigtigt, at det er koblet op på de her 1-årige kandidatuddannelser, man vil oprette.
Jeg vil egentlig gerne bare høre, hvor mange procent af de her studerende, der kommer til at tage en 1-årig kandidatuddannelse, skal tage en videreuddannelse bagefter, for at ordføreren og Socialdemokratiet mener, at det er nogenlunde tilstrækkelig for, at man rent faktisk sikrer, at der bliver uddannet mere og bedre og ikke bare mindre?
Karin Gaardsted (S), 2025-04-08:
Det er et meget, meget svært spørgsmål at svare på, før ordningen her overhovedet er gået i gang.
Jeg tror bare, at vi skal have tålmodighed og se virkningen af, hvordan de uddannelser her bliver taget imod, og hvordan de bliver gennemført, og så skal vi bagefter tage stilling til, om der er nogle problematikker, som vi ikke har kunnet forudse.
Katrine Robsøe (RV), 2025-04-08:
Så vil jeg stille et andet spørgsmål, nemlig i forhold til at ordføreren nævner, at studiejob er vigtige i forhold til tilknytningen til erhvervslivet.
Tror taleren, at det er nemmere at have et studiejob, hvis man skal tage en 1-årig kandidatuddannelse, end hvis man har en 2-årig kandidatuddannelse?