runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jette Gottlieb (EL), 2021-11-26:
Tak for det.
Se, vi synes faktisk, at der er en ganske god logik i, at kan man arbejde, så arbejder man, og så kan man udskyde sin pension, for pensionen er jo netop beregnet til dem, der ikke kan arbejde mere, i form af en universel ydelse.
Vi synes jo i øvrigt også, at det er fint, at der er en bundgrænse for lønindtægter, altså for, hvornår den kan modregnes.
Det, der egentlig mest undrer mig i den her sammenhæng, er, at man ikke i sin tid syntes, at det var vigtigere at modregne kapitalindkomst.
Hvorfor er det kun lønindkomst?
Det kan jo virke hæmmende på et arbejdsudbud.
Så jeg forstår ikke, at man ikke i sin tid har indført en modregning af kapitalindkomst.
Jeg har dog ikke tænkt mig at fremsætte et beslutningsforslag om det.
Men egentlig er vi godt tilfreds med systemet, som det fungerer i øjeblikket, og vi kan ikke støtte forslaget.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-26:
Vores pointe med det er bare, at vi ønsker at understøtte de pensionister, der har mindst.
Og derfor kan man skrue en revidering af loven sammen på en måde, hvor man går ind og hjælper dem med de indkomster frem for at hjælpe dem med de højeste indkomster, som man gør med det her forslag.
Og hvordan vi så skal gøre det, kan vi vende tilbage til, men vi har præsenteret forskellige måder at gøre det på.
Det, jeg bare er skeptisk over for, er det her med at præmiere de pensionister, der trods alt har det bedre sammenlignet med andre, og så tage pengene fra de seniorer, som ser frem til at gå tidligt på pension.
Den sammenhæng bryder jeg mig ikke om.
Det, jeg refererede til, var vores tidligere beslutning for et par år siden, hvor vi lavede de her skattefrie præmier på 42.500 kr. det første år og på 25.000 kr. året efter.
Det kostede, som jeg lige husker det, 400 mio. kr. og havde en marginal betydning for arbejdsudbuddet.
Jeg er sikker på, at hvis vi skruer det rigtigt sammen, så vil en begrænsning eller en fjernelse af modregningen have en arbejdsudbudseffekt.
Jeg tror bare, at man her skal gøre det målrettet til dem, der har mindst.
For de mennesker, der har de højeste indkomster, vil ofte kunne benytte andre muligheder.
Det er i øvrigt måske ofte gymnasielærerne, universitetsprofessorerne og forskerne, som netop er kommet meget sent ud på arbejdsmarkedet og har haft rigtig gode arbejdsliv, og de fortsætter ofte alligevel.
Men der kan jo være andre gode grunde til, at der er en arbejdsudbudseffekt i, at man begrænser modregningen – det anerkender jeg selvfølgelig.
Mette Abildgaard (KF), 2021-11-26:
Tak til ordføreren for talen.
Hørte jeg ordføreren rigtigt, da ordføreren sagde, at det her forslag nærmest ingen arbejdsudbudseffekt ville have, eller var det et andet forslag, ordføreren refererede til?
For vi har rent faktisk spurgt Finansministeriet om effekten af det her forslag, hvor der bliver peget på en effekt på 1.400 mand.
Og i forhold til at det samlede udspil fra regeringen dækker godt 10.000 mand, synes jeg dog, at de her 1.400 mand er en slat.
Effekten af det her med at fjerne modregningen for ægtefæller giver omkring 300 mand, så vidt jeg lige husker.
Kan ordføreren sige et par ord om det?
Tak for, at vi lige fik den præcisering med – jeg var også i tvivl om, om jeg hørte det forkert.
For Det Konservative Folkeparti er det på ingen måde udelukket, at det forslag, vi fremsætter her, er en komponent i en større buket blomster, om man så må sige, hvor vi også adresserer nogle af de ældre, som ligger i den lavere ende af indkomstgruppen.
Men kunne SF's ordfører prøve at være mere specifik omkring, hvad det kunne være for nogle forslag, som SF kunne bringe frem, som ville adressere den gruppe?
For det ville være interessant at høre.
Alexander Grandt (S), 2021-11-26:
Og jeg synes ikke, den sociale balance er fundet i, at man fjerner modregningen fuldstændig.
Det vil absolut forgylde dem, der tjener mest.
Og det synes jeg er uhensigtsmæssigt.
Mette Abildgaard (KF), 2021-11-26:
Det var ikke mit formål at quizze på den måde.
Det er jeg ked af hvis det kom til at fremstå som, for det ville være uretfærdigt.
Den pointe, jeg bare forsøgte at fremføre, var den, at vi kan forvente en ændret adfærd, som følge af at vi fjerner den her modregning, og pengene vil faktisk i høj grad komme retur til statskassen.
Så hvis vi har et fælles ønske om at øge arbejdsudbuddet, også med mere end de 10.400, som regeringen spillede ud med – og jeg tror også, der er kommet en anerkendelse af siden det udspil, at vi faktisk har brug for mere end det – så er det her bare et af de steder, hvor vi kan gøre det relativt effektivt.
Så det var baggrunden for mit spørgsmål.
Så vil jeg måske bare høre, om ordføreren er enig i, at vi er nødt til også at se på, hvad det koster, når vi øger arbejdsudbuddet, og der er der noget effektivitet forbundet med det her.
Stén Knuth (V), 2021-11-26:
Tak for ordet, og tak til De Konservative for at have fremsat forslaget her.
Der er jo tale om en genfremsættelse af et forslag fra sidste forår i den sidste periode.
Dengang var Venstre jo grundlæggende enige i, at vores seniorer er et aktiv, og at vi hele tiden skal forsøge at gøre det attraktivt at være på arbejdsmarkedet, også selv om man er gået på pension.
Den dagsorden er jo også kun blevet vigtigere siden foråret, da danske virksomheder jo skriger på arbejdskraft for ikke at skulle sige nej til ordrer og kontrakter.
Vi må gøre alt, hvad vi kan, herindefra for at sikre, at de får den arbejdskraft, som der er så akut brug for.
Tak for ordet.
Alexander Grandt (S), 2021-11-26:
Det er en ganske kort bemærkning.
Vil det sige, at der ikke er nogen grænse for Kristendemokraterne, i forhold til hvilke initiativer man kan tage for at hæve arbejdsudbuddet?
Er det så bred en forståelse, at alle tænkelige initiativer, der kan hæve arbejdsudbuddet, hilser I velkommen?
Alexander Grandt (S), 2021-11-26:
Så det vil jeg ikke kunne svare dig på her fra Folketingets talerstol.
Benny Engelbrecht (S), 2021-11-30:
Det, fru Susanne Zimmer beskriver her, kan man jo gøre på to måder.
Man kan gøre det, som et bredt flertal i Folketinget har besluttet, altså at anlægge halvøen Lynetteholm og der placere overskudsjorden og lade det finansiere af den overskudsjord, der er fra de mange projekter, der er, og dermed spare Københavns borgere for nogle omkostninger.
Alternativt kan man gøre det, at man laver et fysisk dige i nogenlunde det samme område – det vil stadig væk kræve, at man foretager nogle udgravninger af gytje og klapper det ude i Øresund, placerer det derude osv., altså den samme proces, men hvor man gør det smallere.
Men der vil man ikke kunne anvende overskudsjorden på samme måde.
Man vil måske kunne bruge lidt af den, men det er ret ubetydelige mængder, og det vil ikke kunne finansiere de 800 mio. kr., det vil koste at anlægge det her dige.
Så det her handler i virkeligheden om enten at gøre tingene smart og samtidig kunne skaffe sig af med den store mængde overskudsjord, som så senere vil kunne anvendeliggøres, eller at gøre det på en dyr måde, men hvor man ikke slipper for nogle af de ting, som jeg tror fru Susanne Zimmer i virkeligheden også gerne vil slippe for, altså f.eks. at klappe overskudsgytje i Øresund.
Det skal man jo altså huske på i den her sammenhæng.
Susanne Zimmer (FG), 2021-11-30:
Ja, ministeren har ret i, at jeg gerne vil undgå den klapning, og jeg vil gerne have, at man prioriterer naturen før økonomien.
Men nu er der så meget snak om den jord, så nu tager jeg lige udgangspunkt i det: Er der lavet en afdækning af, hvor meget jord man egentlig kan forvente?
Og er der lavet en samlet plan for kystsikringen, og burde der ikke laves en samlet plan for kystsikringen i hele hovedstadsområdet og ses på, om man faktisk får brug for jord andre steder?
For lige nu er fokus jo kun på Lynetteholm.
Benny Engelbrecht (S), 2021-11-30:
De korte svar er ja og ja.
Altså, det er fuldt afdækket, hvad der kommer til at være af jord, hvilket jeg gennemgik i min ret omfattende tale, men der er også et arbejde i gang med lige præcis at se på, hvordan den øvrige klimasikring af hovedstaden skal se ud, både mod syd, men også ved diger på Amager.
Og det er der ikke udsigt til at være mangel på materialer til at kunne lave.
Henning Hyllested (EL), 2021-11-30:
Jeg formoder, at hr. Thomas Jensen som ordfører for Socialdemokratiet er enig i, at Folketinget og offentligheden stadig væk mangler at se, hvad skal man sige, de samlede miljøkonsekvenser af det samlede projekt.
Jeg har lidt svært ved at forstå, hvorfor Socialdemokratiet ikke er interesseret i at få den debat om det samlede projekt, altså herunder byggeriet til sin tid, infrastrukturen, havnetunnellen, metroen, spørgsmål om renseanlægget Lynetten og alle de der mange elementer, som indgår.
Der kan det altså undre mig, at man ikke efter et kommunalvalg, hvor det her givetvis har spillet en rolle, har gjort sig nogle tanker i Socialdemokratiet og tænkt, at det godt kunne være, at man skulle have en lidt tættere dialog med befolkningen i København om inddragelse af en række af de eksperter, som jo sætter spørgsmålstegn ved mange af elementerne og de beregninger, der ligger bag.
Thomas Jensen (S), 2021-11-30:
Tak, formand.
Selvfølgelig skal vi have afdækket de mulige indvirkninger af store anlægsprojekter og følge den til enhver tid gældende lovgivning.
Det gælder også med anlægsprojektet Lynetteholmen.
Selv om et meget bredt flertal er enige om, at vi skal stormflodssikre København og give mulighed for at opbevare jorden et sted, hvor den giver gavn, og eventuelt bygge boliger engang i fremtiden, så skal alt foregå efter reglerne, og påvirkningen af miljøet skal belyses grundigt.
Det kan der ikke være nogen som helst tvivl om.
I Socialdemokratiet er vi da også helt trygge ved den meget grundige proces, vi har haft i forbindelse med behandlingen af anlægsloven for Lynetteholm.
Der har været en meget grundig lovbehandling og næsten 200 folketingsspørgsmål, 4 samråd, 3 tekniske gennemgange og en eksperthøring.
I øvrigt har kammeradvokaten i forbindelse med lovbehandlingen af anlægsloven vurderet, at anlægsloven ikke ville være i strid med vvm-direktivet eller smv-direktivet, ligesom Europa-Kommissionen fastslår, at anlægsloven for Lynetteholm ifølge Kommissionen overholder EU-lovgivningen.
Efter den grundige behandling blev lovforslaget sendt til afstemning i Folketingssalen, hvor et stort flertal bestående af Socialdemokratiet, Venstre, Det Konservative Folkeparti, Radikale Venstre, SF og Dansk Folkeparti stemte for.
Lynetteholmen er et vigtigt og godt projekt for hovedstaden, som skal være med til at fremtidssikre og klimasikre hovedstaden.
Derfor er det sund fornuft at bruge overskudsjord til at klimasikre hovedstaden og rettidig omhu at gå i gang nu.
Samtidig rummer øen et stort potentiale i forhold til Københavns videre udvikling og giver os mulighed for at nytænke den måde, vi bygger og bor på.
På den lange bane kan Lynetteholm være med til at sikre, at København er en by, hvor almindelige mennesker har råd til at bo.
På den baggrund mener vi altså ikke, der er grundlag for at sætte Lynetteholmprojektet på pause.
Socialdemokratiet støtter derfor ikke beslutningsforslaget.
Og jeg skal hilse fra den radikale ordfører, som er kaldt til forhandlinger
andetsteds her i nærheden,
og sige, at Radikale Venstre heller ikke kan støtte beslutningsforslaget
Tak for ordet.
Susanne Zimmer (FG), 2021-11-30:
Ministeren sagde, at det her ikke handler om at lave boliger i første omgang; det handler om at få brugt noget jord.
Så mit spørgsmål er: Hvis det kun handler om at bruge jord, hvorfor laver man så ikke en dæmning der, hvor man ved at der er brug for kystsikring, og bruger den jord, man har?
Så kan man senere tage stilling til, om der skal bygges i øvrigt.
Henning Hyllested (EL), 2021-11-30:
Forestiller hr. Thomas Jensen sig virkelig, at al den snak, der har været om at etablere 35.000 boliger og 35.000 arbejdspladser på Lynetteholmen, at anlægge en ny metrolinje til Lynetteholmen og at anlægge en såkaldt østre havnevej, altså havnetunnellen, og hvad ved jeg, bare er gode visioner? Vil hr. Thomas Jensen i fuld alvor stå og bilde mig ind, at det bare er sådan nogle gode visioner, at det slet ikke er sikkert, at det bliver til noget, og at det ikke er det, der først og fremmest er meningen med Lynetteholmen, det er først og fremmest klimasikring?
Thomas Jensen (S), 2021-11-30:
Jamen altså, det her projekt tog sin begyndelse tilbage i 2015 under Enhedslistens borgmester i Københavns Kommune.
Borgmester Morten Kabell skulle finde et sted, hvor man kunne anvende den jord, som man graver op, når man laver anlægsprojekter i hovedstadsområdet.
Siden hen tog projektet form, og der blev indgået en principaftale mellem Københavns Kommune og den daværende borgerlige regering – det var i 2018, man gjorde det.
Og i foråret behandlede vi, som jeg redegjorde for i min tale, usædvanlig grundigt det her lovforslag, der fører til vedtagelse af anlæggelsen af Lynetteholm.
Så jeg synes, vi har fået en rigtig god debat, og at vi har fået en grundig gennemgang af det hele.
I forhold til hvorfor vi ikke har lavet en samlet vurdering af alt muligt, vil jeg sige, at der jo kun er vedtaget det her konkrete projekt om Lynetteholm.
Det er op til fremtidige beslutningstagere at beslutte, hvad Lynetteholm skal bruges til.
Skal det være en grøn badeø, skal det være et sted, man bygger boliger, skal det være et sted, hvor der også er noget erhvervsliv, eller hvad skal den bruges til?
Når vi beslutter det, kan man begynde at lave de tillægsvurderinger af projektet.
Henning Hyllested (EL), 2021-11-30:
Men jeg kunne så forstå, at det gør man trods alt ikke, selv om man kan stille det berettigede spørgsmål om, hvad man egentlig vil bruge den til efterfølgende, for den burde jo egentlig have været lavet inden, kan man sige.
Nok om det.
Der var en artikel i B.T., hvor ministeren så bliver spurgt, og ministeren siger så, at det i hvert fald kræver en sluseport.
Men hvor er det lige, den her sluseport er henne i alle de her dokumenter og vvm-undersøgelser og dit og dut og dat, som hører med til projektet?
Benny Engelbrecht (S), 2021-11-30:
Jeg bliver nødt til at korrigere hr. Henning Hyllested.
Jeg har ikke givet interview til dagbladet B.T., og det har jeg ikke, fordi dagbladet B.T. har anlagt en forkert præmis omkring økonomien i Lynetteholm.
Ministeriet var nødt til at korrigere, simpelt hen lave en skriftlig korrektion af en fejl i B.T., som B.T. forsat ikke har rettet, og på baggrund af det har jeg sådan set ikke ønsket at stille op til interview med B.T. på noget tidspunkt, men alene sendt dem skriftlige citater, for hvis man ikke anerkender den grundpræmis, at økonomien i anlægget af Lynetteholm hviler i sig selv, mener jeg ikke, der er nogen grund til at diskutere med eller stille sig til rådighed for en journalist, for så bliver udgangspunktet jo bare i sin grundform forkert.
Det er rigtigt, at Lynetteholm er en del af en sikring, og som jeg også har sagt i min utrolig lange tale, skal det suppleres af øvrige tiltag.
Det handler bl.a. om en port i havneløbet, som vil skulle lukkes ved stormflod, og det kræver også diger på Amager, og det kræver også en port- eller sluseløsning mod syd.
Henning Hyllested (EL), 2021-11-30:
En række mennesker udtaler sig i den pågældende artikel i B.T. – jeg tager så til efterretning, at ministeren ikke har været involveret osv. Hvad hedder
sådan nogle, der er dygtige til at have med vand at gøre?
Er ministeren enig med dem i det?
Benny Engelbrecht (S), 2021-11-30:
Vandgennemstrømningsanalyserne er meget, meget klart beskrevet af hydraulikerne.
Forestillingen er jo ikke, at man ikke også skal lave en klimasikring af København i øvrigt, for det ville jo være en situation, som ville stille København i samme situation, som New Orleans stod i i forbindelse med Katrina, hvor man vidste, at en dag kom der til at være noget, der ramte New Orleans, som kan give oversvømmelser.
Selvfølgelig er vi også nødt til at handle i København.
Torsten Gejl (ALT), 2021-11-30:
Nu er der mange mennesker, der mener, at det her er gået alt for hurtigt, og at danmarkshistoriens største anlægsprojekt er blevet trukket ned over hovederne på københavnerne, på danskerne, i en forfærdelig fart.
Blandt dem er borgmester Marie Stærke i Køge, der også er næstformand i Socialdemokratiet, som mener, at processen omkring anlæggelsen af Lynetteholmen har været alt for lukket.
Hun skriver: Det gør, at jeg bliver bekymret, skeptisk.
Derfor modarbejder jeg det sammen med mine borgmesterkolleger.
Det fortæller hun.
Burde man ikke i det mindste sætte projektet på pause, sådan at man kan overbevise sine egne borgmestre om, at Lynetteholmen er en god idé?
Benny Engelbrecht (S), 2021-11-30:
For en god ordens skyld skal jeg starte med at lave en korrektion.
For hr. Torsten Gejl siger – og det antager jeg ikke er en bevidst fejl – at Lynetteholm skulle være danmarkshistoriens største anlægsprojekt.
Det er det ikke.
Senest i går var jeg i Tyskland for at tage det første spadestik på den tyske side til Femernforbindelsen; det er et markant større anlægsprojekt end Lynetteholm, bare lige for at sætte det i relief.
I forhold til spørgsmålet om de omegnskommuner, som ligger kystnært ud til Køge Bugt, så er det rigtigt, at der ikke har været en involvering af dem, fordi miljøundersøgelserne jo har vist, at det farvand, der er, og kysterne ud fra dem, ikke vil blive påvirket overhovedet af den klapning, der skal finde sted mange kilometer ude i Øresund, som vi også har fået det meget klart demonstreret i den gennemgang, vi har haft af hydraulikkerne.
Og så kan jeg svare videre på det efterfølgende.
Torsten Gejl (ALT), 2021-11-30:
Jeg beklager, hvis jeg lavede en fejl før.
Nå, okay.
Det kan jeg lynhurtigt finde ud af.
Det, som jeg ville svare i forhold til ministerens indlæg, er, at det jo er kendt, at det her er gået for hurtigt, og at det er foregået i en coronatid, som har gjort det svært at få lavet en ordentlig høring osv.
Hvis Lynetteholmen er så god en idé, hvorfor sætter man det så ikke på pause og tager en diskussion med danskerne, tager en diskussion med københavnerne, tager en ordentlig debat og får ikke bare et politisk eller et juridisk, men et folkeligt mandat til at gøre det her?
Benny Engelbrecht (S), 2021-11-30:
Lad mig lige svare færdigt på det, som jeg ikke kunne blive færdig med før.
Jeg har tilbudt at inddrage kommunerne, som jo altså ikke får påvirket deres kyster, men ikke desto mindre har jeg tilbudt at inddrage dem i overvågningsarbejdet.
Tanken er, at de kan få det samme indblik, som de svenske myndigheder kan få, i det overvågningsarbejde, der bliver sat i gang i den taskforce, der bliver lavet dér.
Men det, som er vigtigt at understrege, er, at det, vi har taget stilling til, alene er anlægget af halvøen.
Det, som bliver det store udviklingsprojekt, er der jo ikke taget endelig stilling til endnu; det er, hvordan byudviklingen skal være, hvordan infrastrukturen skal være.
Og alt det udestår endnu.
Der kommer til at være masser af borgerinddragelse i forhold til det, når den strategiske miljøvurdering er afsluttet.
Thomas Jensen (S), 2021-11-30:
Lynetteholm er et projekt, som strækker sig over 50, 60, måske helt op til 70 år, før det er anlagt.
Man kan ikke begynde at bygge boliger derude før, så det er vores børnebørn, som i sidste ende, hvis de er folkevalgte, skal træffe beslutning om det her.
Hvis de ikke er folkevalgte og bor i hovedstadsområdet, er jeg sikker på, at de får rig mulighed for at deltage i den demokratiske debat om, hvilken vej København skal udvikle sig, og hvilken vej Lynetteholm skal udvikle sig.
Så på den måde er der en god demokratisk involvering i det her projekt.
Det har der været, når vi kigger tilbage, og det vil der også være fremadrettet.
Jeg synes, man skal holde sig for god til at italesætte det her, som om der er et demokratisk underskud i det her projekt, når der rent faktisk har været mulighed for at have indflydelse på det her i rigtig, rigtig lang tid.
Torsten Gejl (ALT), 2021-11-30:
Der bliver aldrig et demokratisk overskud i det her projekt, bare fordi den socialdemokratiske ordfører står og siger det fra talerstolen.
Der er rigtig, rigtig mange mennesker, som ikke synes, at de har fået chancen for at blive involveret i det her, bl.a. borgmester Marie Stærke, som i Dagbladet Køge siger, at hun slet ikke føler sig involveret.
Henning Hyllested (EL), 2021-11-30:
Ja, det tænkte jeg jo nok man var, klart nok.
Har man slet ikke gjort sig nogen overvejelser, igen i forhold til hele visionen?
Det var helt tydeligt ved principaftalen, at den daværende statsminister, Lars Løkke Rasmussen, jo klart nok tog Københavns Kommune og den daværende overborgmester, Frank Jensen, med bukserne nede, og det var selvfølgelig et led i Venstres politik for at komme i offensiven i storbyerne, ikke mindst i hovedstaden, for der havde været vel meget københavnerbashing hen ad vejen.
Giver det ikke anledning til overvejelser, at det er det, man går efter, og at tingene ikke er selvfinansierende, som man påstod dengang?
Man sagde, at det ikke kom til at koste skatteyderne en krone.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-11-30:
Det, vi forholder os til i Venstre, er visionen i det her, om det er noget, befolkningen får gavn af, og om det er noget, Danmarks hovedstad får gavn af.
Der er vores klare svar ja, og det er derfor, vi støtter projektet.
Og vi er fuldt ud trygge ved, at alle de sten, der skal vendes i det her, har vi vendt i lovbehandlingen, og kommer der mere, vender vi også det.
Det er jo derfor, vi har en politisk følgegruppe til at følge op på det her, og det er vi rigtig tilfredse med.
Torsten Gejl (ALT), 2021-11-30:
Tak, og tak for talen.
Det er rigtigt, at der har været en masse snak blandt en masse eksperter; der har været en masse snak blandt en masse politikere, men det her handler jo også om København.
Det handler også om borgerne.
Kan ordføreren slet ikke forstå, at der er nogle, der føler, at der er et demokratisk underskud, når borgerne i så ringe grad bliver hørt om et projekt, der kører de næste 70 år i landets hovedstad?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-11-30:
Det begreb, jeg hørte, handlede om, at det var en udemokratisk proces.
Der er en vis diskrepans i forhold til begrebet demokratisk underskud.
Jeg kan da godt forstå, at nogle i København er skeptiske over for det her projekt.
Det har jeg da fuld forståelse for, og det er jo også helt lovligt at være imod.
Men man har altså haft mulighed for at komme til orde i den her proces.
Det her Folketing er altså sat i verden for at træffe beslutninger, og det her har vi gjort på et oplyst grundlag.
Hvis det var sådan, at nogen, der var imod et projekt, kunne få det sat på pause osv., hver eneste gang vi skulle forholde os til et stort projekt, så ville vi ikke få det her land bragt fremad.
Det, der er det centrale, er, at det her Folketing er demokratisk valgt, og vi står til regnskab for vælgerne senest om halvandet år.
Torsten Gejl (ALT), 2021-11-30:
Nu er ordføreren jo transportordfører.
Hvad har ordføreren at sige til københavnerne, i forhold til at der skal transporteres 80 mio. t jord gennem stærkt befærdede gader i København?
Hvad har ordføreren at sige til de børn, der kommer til at vokse op med lastbiler fyldt med jord som kulisse i hele deres barndom?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-11-30:
Jeg glæder mig over, at de lastbiler, der er tale om, forhåbentlig snart bliver grønne.
Vi presser regeringen til, at vi får gang i den grønne tunge transport.
Men det er da træls, for at sige det på jysk, at der bliver den der ekstra trafik, men sådan er det nu engang.
Når man skal deponere noget jord, skal det jo hen til det sted, hvor det skal deponeres, og så må man sørge for, at man overholder reglerne, altså at de biler ikke forurener, at de ikke støjer mere end højst nødvendigt, og at man overholder færdselsreglerne.
Det er det, jeg har at sige til det.