runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2025-01-28:
Ministeren siger, at han ikke vil bruge tid på beslutningsforslag, som han synes er ligegyldige.
Jeg må sådan lidt forstå på svaret til hr. Torsten Gejl, at det også er sådan lidt irriterende, at partierne kommer med deres beslutningsforslag – altså, man kan jo bruge tiden på noget andet i stedet.
Man kan jo nævne den omvendte fodlænke eksempelvis, som SF kom med som forslag.
Så skal jeg bare høre: Så må jeg vel forstå det således, at Socialdemokratiet sådan set ikke går ret meget op i vores frivillige sociale foreninger, i vores civilsamfund eller i de velgørende foreninger, når man synes, at det her beslutningsforslag er noget pjat og man ikke vil spilde tiden på det.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-01-28:
Det er da en helt vildt slutning, at fordi man ikke er enig med Konservative og SF i de beslutningsforslag, de fremsætter her i Folketingssalen, skulle man være ligeglad med vores frivillige foreninger.
Jeg synes i al beskedenhed, at jeg forsøgte at redegøre for, hvorfor vi ikke kan bakke op om det her forslag, som ordføreren lige har indrømmet ikke nødvendigvis handler om, at noget skal laves om, men om, at man gerne vil bruge ressourcer på at undersøge, om noget måske skal laves om en dag, hvor man kan finde ud af det.
Jeg oplever heller ikke, at justitsministeren er ligeglad med de beslutningsforslag, som vi behandler her i Folketingssalen.
Tværtimod oplever jeg sådan set, at vi altid behandler dem ordentligt, også selv om det nogle gange kan tage lang tid.
Det oplever jeg både at ministeren gør, og det oplever jeg sådan set også at Socialdemokratiet som det ene af tre regeringspartier altid gør.
Men jeg vil gerne have mig frabedt, at ordføreren konkluderer, at jeg skulle være ligeglad med frivillige foreninger og det arbejde, de laver, bare fordi jeg ikke er enig i de betragtninger, som Konservative har om et beslutningsforslag, som de selv har fremsat sammen med deres kammesjukker fra SF.
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-28:
Jamen altså, hvis man altid tager hvert beslutningsforslag, der bliver fremsat her i Folketingssalen, isoleret, er det jo rigtig mange af dem, hvortil man kan sige, at det da egentlig lyder meget fornuftigt.
Vi skal i øvrigt behandle tre eller fire yderligere i dag.
Hver især af dem trækker jo ressourcer i myndighederne og internt i Justitsministeriets departement.
Der er ikke grænser for, hvad man gerne vil sætte embedsmændene til.
Så skal de kaste sig over det ene, det andet og det tredje, og der er det jo så min opgave samlet set, når jeg er af den overbevisning, at vi i dag har en lovgivning, der rummer de rigtige balancer, at sige, at jeg ikke mener, det er det rigtige, at der skal bruges en masse ressourcer på at nedsætte et nyt sagkyndigt udvalg, som skal vurdere, om det faglige grundlag er rigtigt.
Mai Mercado (KF), 2025-01-28:
Når man forbedrer forholdene for de velgørende foreninger, får man også flere frivillige, og så er man med til at skabe en forøget social kapital i Danmark; man er med til at understøtte hele civilsamfundet.
Derfor vil jeg gerne helt præcis have at vide, hvad det er, ministeren er uenig i i forhold til forslaget, som handler om at tilvejebringe det nødvendige faglige grundlag til at vurdere, om indsamlingsloven skal revideres.
Hvorfor vil regeringen ikke indhente et fagligt grundlag?
Rosa Lund (EL), 2025-01-28:
Det kan jo være, at fru Mette Thiesen ikke er bekendt med det, men hvis man kigger i Center for Terroranalyses trusselsvurdering, kan man se, at den stigende antisemitisme kommer fra den yderste højrefløj, og det tror jeg altså mig bekendt, fru Mette Thiesen, ikke er mine kernevælgere.
Så det vil jeg gerne have mig frabedt.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-28:
Jeg køber simpelt hen ikke den præmis.
Vi har talt om Muhammedtegningerne, og vi har talt om Muhammed.
Jamen prøv at høre, der er også skøre mennesker på højrefløjen; det kan vi da blive fuldstændig enige om.
Og antisemitisme er da aldrig nogen sinde okay, men vi må jo altid møde de her ting med debat og argumenter, og det er jo det, der har været problemet generelt.
Hvis man eksempelvis har kritiseret muslimsk indvandring, har venstrefløjens argumenter jo været, at man bare skulle lukke ned for os, der kritiserede, i stedet for at tage debatten og så prøve at finde nogle løsninger.
Jeg er bare nødt til at sige, at hvis man fører Dansk Folkepartis politik, vil jeg stadig væk stå på mål for, at det så ville være langt mere rart og dejligt at leve i Danmark.
Mai Mercado (KF), 2025-01-28:
Det her er et forslag, som samler politisk, og som sikrer, at når vi donerer til velgørenhed, er vi samtidig med til at understøtte civilsamfundet.
I dag kan vi se, at den måde, som indsamlingsloven er skruet sammen på, giver nogle udfordringer, for indsamlingsloven betyder i dag, at enten kan man give en enkelt donation eller også skal man tegne et medlemskab med alle de rettigheder, som jo hører med.
Derfor mener ISOBRO, som er brancheforeningen for de velgørende organisationer, at man skal ændre loven, således at man kan få mulighed for at kunne give en månedlig donation, uden at alle de her ekstra rettigheder følger med, hvis det er det, man har lyst til.
Og det er det, som det her forslag, som samler politisk, går på, og som vi håber at Folketinget vil tage godt imod.
Når jeg siger vi, er det Det Konservative Folkeparti og Socialistisk Folkeparti, og det er jo to folkepartier, som ellers er ret så forskellige, men som har det tilfælles, at begge partier går meget op i civilsamfundet og gerne vil sikre civilsamfundet bedre kår, end det har i dag.
Så vi ser frem til debatten og håber, at Folketinget tager pænt imod det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Jeg bliver nødt til at høre ministeren, om han virkelig synes, at det er rationelt, at f.eks. julemærkehjemmene, som laver en rigtig god indsats i forhold til børn, simpelt hen skal oprette en støtteforening for ligesom at kunne få de her faste månedlige bidrag.
Det er jo, hvad kan man sige, en handling, som trækker penge ud af organisationen, fordi man jo så skal levere en modydelse, altså et medlemskab, så man omgår egentlig indsamlingsloven ved at lave en støtteforening, som giver noget bureaukrati, og som giver færre penge til børnene.
Er det virkelig en god måde at gøre det på, eller kunne man overveje at lave det om, så de her månedlige, man kan sige faste støtter kunne tillades?
Man kunne jo bare kræve, at dem, der så får lov til det, også får en tilladelse fra Indsamlingsnævnet.
Altså, hvis man er bekymret for den her terrorfinansiering og kriminalitet, som ministeren taler om, så kunne man jo bare sige: I skal have en godkendelse fra Indsamlingsnævnet, før I kan opkræve faste månedlige støtter. Kunne man så ikke styre det ad den vej?
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-28:
Jeg har kun stor respekt for og ønsker i virkeligheden foreningen bag julemærkehjemmene alt det bedste, men jeg mener, at lovgivningen, som den er, rammer de rigtige balancer.
Vi kan jo se en kæmpe historie på TV 2 i dag, der fortæller om, hvor komplekst udført og kreativt svindel foregår i dag, og at man skal være meget, meget varsom med at åbne op for, at der kan være alle mulige i alle mulige gode sagers navn, der henvender sig og har adgang til at henvende sig direkte til borgerne.
Jeg frygter, at det vil åbne en ladeport for svindel, og derfor er det min og i øvrigt også regeringens holdning, at vi ikke ser noget grundlag for at åbne loven op på nuværende tidspunkt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Nu blev kriminalitet jo brugt, man kan sige som et modargument mod det her forslag, men vil ministeren ikke anerkende som minimum, at hvis man havde ondt i sinde, kunne man sådan set også oprette en støtteforening, og så kunne man alligevel levere en form for fiktiv modydelse mod at få nogle faste støtter?
Så man kan sådan set godt omgå lovgivningen alligevel.
Dermed falder argumentet om kriminalitet egentlig bort.
Jeg tror, man ville kunne nå langt, hvis man så godkendte de her organisationer inden via Indsamlingsnævnet.
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-28:
Der vil jo stadig væk være begrænsninger i forhold til hus- og gadeindsamling.
Men ja, det er korrekt, at der sker store bevægelser i den tid, vi lever i, hvor kreativiteten i de kriminelle miljøer er meget, meget stor, og de får teknologiske virkemidler, som er meget, meget stærke.
Derfor synes jeg, vi skal gøre, hvad vi kan, mellem på den anden side at give foreninger gode muligheder for at samle penge ind til godtgørende formål, men samtidig virkelig også være meget påpasselige med, hvor meget mere man åbner op for, at private borgere og private hjem kan blive antastet i de her bestræbelser.
Mai Mercado (KF), 2025-01-28:
Se, det her forslag kommer med inspiration fra ISOBRO, som jo er brancheforeningen for mange af de velgørende foreninger.
Hvis man læser selve forslaget, går det jo meget banalt på at tilvejebringe det nødvendige faglige grundlag til at vurdere, om indsamlingsloven skal revideres.
Altså, vi foreslår jo ikke engang, at indsamlingsloven skal revideres.
Vi foreslår, at man skal tilvejebringe et fagligt grundlag.
Det kan ingen være imod.
Jeg forstår udmærket godt, at man ikke ønsker at åbne en ladeport; det gør vi heller ikke.
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-28:
Jeg har meget stor respekt for, at Det Konservative Folkeparti og SF sammen med en brancheorganisation har udarbejdet et beslutningsforslag.
Det er der jo mange partier, der gør, og selvfølgelig er det vigtigt med input fra de aktører, der er derude.
Til syvende og sidst er det jo også et politisk spørgsmål.
Jeg synes, at der i den betænkning fra et sagkyndigt udvalg, som blev lavet over indsamlingsloven fra 2014, sammenkoblet med den evaluering, der blev lavet i 2017, stadig væk er et godt fagligt grundlag for at ramme de rigtige balancer.
I det omfang, man måtte mene, at de balancer og forudsætninger har ændret sig, vil jeg sige, at min politiske overbevisning er, at det har ændret sig i den modsatte retning af, hvad det er, forslagsstillerne og ISOBRO ønsker sig.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-28:
Tusind tak til ordføreren og til Det Konservative Folkeparti for at støtte beslutningsforslaget, og tak for en rigtig god tale.
Nu går den her søde skoleklasse, som har siddet og overværet den her debat, desværre, men det var en af de ting, der gjorde, at jeg faktisk kom til at tænke på det, for jeg er jo selv tidligere skolelærer, og jeg er fuldstændig enig i det, ordføreren siger om det her med argumenter.
Så blev jeg også lidt foranlediget af nogle af de tidligere ordførere, som jo netop har advokeret for, at man skulle lukke ned for dem, man ikke var enige med, fordi de måske fremturede på en efter deres mening lidt uheldig vis.
Mener ordføreren så ikke, at det også er et led i både vores forældreansvar, men også skolernes, altså det her med at være kildekritisk, og at man også kan sætte spørgsmålstegn ved det, hvis der eksempelvis er nogen, der skriver om noget på Facebook, eller man læser noget på nettet, og at det også er en vigtig del af det at opdrage børn til at blive demokratiske borgere?
Mai Mercado (KF), 2025-01-28:
Tak for det, formand.
I Danmark skal der ikke lægges bånd på borgernes ytringsfrihed.
Enhver er berettiget til på tryk, i skrift og i tale at offentliggøre sine tanker.
Det er en ret, der er sikret i grundlovens § 77, og dette er en af de vigtigste frihedsrettigheder, og den har brug for at blive styrket, og en ophævelse af straffelovens § 266 b, den såkaldte racismeparagraf, er et skridt på vej i den retning. »
Trusler og opfordring til vold vil fortsat være ulovligt i henhold til § 266, men det vil ikke længere være ulovligt at forhåne eller nedværdige folk på grund af bl.a. etnicitet, national oprindelse, tro eller seksuel orientering.«
Således sagde vores konservative ordfører, sidst vi drøftede racismeparagraffen her i salen, og det står vi faktisk vagt om.
For i Det Konservative Folkeparti står vi vagt om frihedsværdierne og om ytringsfriheden.
Det Konservative Folkeparti er naturligvis imod racisme og andre former for diskrimination.
Racisme hører ingen steder hjemme i Danmark og skal mødes med de rette argumenter.
Og her er nøgleordet argumenter.
For racisme skal håndteres af den demokratiske samtale, ikke af landets domstole.
Vores ordfører sagde dengang også: »I Danmark har vi set eksempler på skolelærere, der er blevet truet på grund af deres undervisningsmateriale.
Mordet på den franske skole&#x2;lærer Samuel Paty, der havde vist Muhammedtegningerne, er skræ&#x2;keksemplet på, hvor galt det kan gå.
« Det havde han ret i.
Og det er endda sagt i en tid, hvor vi ikke havde en koranlov.
Så ja, vores politiske holdning er, at vi støtter beslutningsforslaget, ligesom vi gjorde tilbage i marts 2021.
Går vi tilbage til 2001 – sådan er det at være et gammelt parti – så det anderledes ud; dengang var Konservative imod, at afskaffe racismeparagraffen.
Noget af det, jeg tror er sket igennem tiden er, at i takt med at det ser ud til, at ytringsfriheden får sværere og sværere kår, ligger der også et ønske i Det Konservative Folkeparti om at styrke ytringsfriheden mere og mere.
I sommer indgik vi en politisk aftale om en styrket indsats mod antisemitisme, og vi skærpede bl.a. straffen for hadtale, og det er en skærpelse af § 266 b.
Og det vedstår vi os, fordi vi er nødt til at passe vores jødiske medborgere.
Det er en opgave, vi påtog os efter anden verdenskrig, og hvor vi har set en opblussen af antisemitiske hændelser efter angrebet på Israel den 7. oktober.
Så det er med åbne øjne, at vi står ved ytringsfrihedens side, samtidig med at vi beskytter vores jødiske medborgere i en svær situation, som ikke er set lige i mange, mange år.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-28:
Tusind tak.
Det kommer ikke så meget bag på mig, at Venstre ikke støtter det her forslag, for sidste gang, man fremsatte det her forslag, støttede Venstre det sådan set heller ikke, men man kan jo selvfølgelig altid håbe.
Jeg vil egentlig spørge ordføreren om to ting.
Nummer 1: Anerkender ordføreren ikke, at grunden til, at man lavede den der antisemitismeplan, faktisk var, at man havde importeret så mange mennesker, som er antisemitter, fordi det ligger i deres grundlæggende ideologi?
Nummer 2: Kunne ordføreren forestille sig, at man så i stedet indfører en form for, kan man sige, stk. 3, hvor man ligesom i injuriesager skal føre sandhedsbevis; for det eksempel, som jeg nævnte her konkret, var jo faktisk om noget, som er sandt, og som de fleste i dag anerkender fuldstændig som en sandhed?
Kunne det være en løsning, at man indførte det eksempelvis?
Preben Bang Henriksen (V), 2025-01-28:
Med al respekt er det svært lige at sammenfatte, hvad det var, der blev spurgt om, men jeg hørte, og det er muligvis forkert, og så må spørgeren spørge igen, at antisemitisme har noget med indvandring at gøre.
Ja, det har det da helt givet i dag.
Der er jo rigtig mange af dem, der går rundt med skilte rettet mod Israel og mod jøder, som er kommet fra andre lande – det er der da ingen tvivl om.
Men jeg er nok også nødt til at sige, at det jo ikke altid har været sådan, hvis vi går tilbage i historien, at det nødvendigvis var sådan, at jøder kun blev forfulgt af udlændinge.
Det var der desværre rigtig mange danskere, der hjalp med til.
Så det bliver mit svar, og det blev vist ikke svaret på det hele, men så må spørgeren måske lige spørge igen.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-28:
Det var egentlig et spørgsmål – jeg ved, at det også var en del af debatten for mange år tilbage – om injurielovgivningen, hvor man jo har det her med, at man skal kunne føre sandhedsbevis.
Kunne ordføreren forestille sig det?
Preben Bang Henriksen (V), 2025-01-28:
Nej, det kunne jeg ikke forestille mig; altså, det ville være en bevisførelse, som slet ikke hører hjemme ved de danske domstole, en slags omvendt bevisbyrde.
Så det kan jeg heller ikke acceptere.
Steffen Larsen (LA), 2025-01-28:
Ordføreren nævner Ytringsfrihedskommissionens rapport – en rapport, som jeg selv har læst, inklusive de notater, der er til den, og jeg kan jo konkludere, at Ytringsfrihedskommissionen ikke var enstemmig omkring § 266 b.
Der var et mindretal, som udtalte en kritik af § 266 b og endda var fortalere for enten en ændring af den eller en afskaffelse af den.
Men ved siden af det var det jo sådan, at et af de eksempler, de kommer med, på problemer med den, er, at brugen af § 266 b egentlig kan udvides utrolig meget, også uden at lave loven om.
Det kræver blot, at domstolene eller anklagemyndigheden ændrer tolkning, som vi jo f.eks. så for nylig, hvor en hjemmeside med vittigheder blev taget ned af anklagemyndigheden og byretten, fordi man mente, den var racistisk og derfor brød med § 266 b.
Det var ellers tidligere blevet stadfæstet af retten, at netop komikere var fritaget.
Hvordan ser hr. Preben Bang Henriksen på det problem, at man ligesom udvider brugen til flere og flere grupper?
Steffen Larsen (LA), 2025-01-28:
Nu spurgte jeg jo ikke direkte til det her forslag.
Jeg spurgte reelt set til kommissionen, som ordføreren selv udtalte sig om, og derfor blev jeg lidt forvirret, når du så svarede på et spørgsmål, som jo nærmest er, hvad vi diskuterer i dag, for det var jo med forbehold for, at den her paragraf kunne finde yderligere anvendelse.
Kunne man så tale for en begrænsning af paragraffen, hvor man lovgivningsmæssigt sagde: Hov hov, der må jo også være nogle grænser for, hvor den kan bruges henne?
For nu ser vi jo, at en hjemmeside med vittigheder tages ned, som ellers tidligere var undtaget fra paragraffen.
Vi har også set den blive brugt i et tilfælde, hvor det er ren blasfemi, der er tale om, som jeg jo vil påpege måske var tilfældet i forhold til Mette Thiesen, men vi har afskaffet blasfemiparagraffen, men nu bruges § 266 b mod blasfemikere.
Jeg synes, at vi dér begynder at nærme os, at vi udvider brugen af paragraffen.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-01-28:
Jeg ved ikke, om paragraffen udvides, men spørgeren spørger: Kunne man så ikke forestille sig, at man vedtog en eller anden indskrænkning af brugen af paragraffen?
Sådan skal det vist udtrykkes.
Jamen det kan man jo altid forestille sig.
Der er vi jo nok nødt til at skulle kigge lidt mere konkret på, hvordan sådan en indskrænkning i givet fald skulle se ud.
Jeg kan ikke lade være med at tænke på, at det jo ikke er mange år siden, at man har haft en stor og dyr kommission til at afgive flere hundreder side omkring det her, og at man så kort tid efter begynder at ville ændre på det resultat, der kom.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-01-28:
Tak for det, formand.
I Danmarksdemokraterne mener vi, at ytringsfriheden er under pres i Danmark, efter at regeringen indførte koranloven.
Koranloven er en begrænsning af danskernes ytringsfrihed, som regeringen har gennemført under pres fra mørkemænd i Mellemøsten.
Det er, som Nina Palese Bonde udtalte i forbindelse med debatten om koranloven – og nu citerer jeg –
et knæfald for islamismen og et øksehug ind i den danske ytringsfrihed.
Jeg kunne faktisk ikke være mere enig.
I Danmarksdemokraterne ser vi det som en meget bekymrende udvikling, at regeringen på den måde bøjer sig for pres fra mullaher i Mellemøsten, som dermed får indflydelse på danskernes ytringsfrihed og frihedsrettigheder.
Vi frygter, at denne udvikling ikke stopper her, hvis regeringen fortsætter med at efterkomme krav fra islamister.
I Danmark skal vi ikke begrænse ytringsfriheden.
Vi skal værne om den grundlovssikrede ret til at offentliggøre sine tanker i skrift og i tale.
Straffelovens § 266 b, også kendt som racismeparagraffen, er efter vores opfattelse et redskab, der begrænser borgernes frihed til at udtrykke sig.
Det er en paragraf, der skaber usikkerhed og selvcensur blandt almindelige danskere, fordi det ofte er svært at forudse, hvornår en udtalelse kan tolkes som truende, forhånende eller nedværdigende.
Det er ikke i overensstemmelse med ånden i vores grundlov, der garanterer retten til fri meningsudveksling.
Ved at ophæve § 266 b sender vi et klart signal om, at ytringsfriheden er ukrænkelig.
For som beslutningsforslaget påpeger, er ytringsfriheden ikke noget værd, hvis den ikke også beskytter de ytringer, som vi foragter.
Den frie debat er rygraden i et demokrati, og det er netop de vanskelige, kontroversielle og til tider ubehagelige emner, der kræver, at vi har et frit og åbent debatmiljø.
Desværre ser vi, at ytringsfriheden også er under pres i hele den vestlige verden.
Herhjemme vil regeringen ikke engang inddrage Muhammedkrisen i undervisningen, til trods for at det er en vigtig periode i Danmarks historie, som bør indgå i pensum i folkeskolen.
Men her vejer det gode forhold til de muslimske lande åbenbart højere for regeringen end at forsvare ytringsfriheden for den enkelte lærer og skole.
Skrækeksemplet over dem alle er naturligvis det frygtelige mord på den franske skolelærer Samuel Paty, der havde vist Muhammedtegningerne i sin undervisning.
Det må ikke ske i Danmark, og i Danmark skal det være trygt at ytre sig også om kontroversielle ting.
Derfor er vi også åbne for at fjerne racismeparagraffen i dansk lovgivning.
Det er afgørende for et frit samfund som det danske, at borgerne kan tale og tænke frit.
Det skal vi værne om frem for at indføre yderligere begrænsninger, hvilket koranloven er et eksempel på.
Det betyder ikke, at vi er for racisme eller andre former for diskrimination.
Racisme hører ikke hjemme i Danmark.
Vi bør bekæmpe racisme gennem den demokratiske samtale, ikke gennem landets domstole.
Så i Danmarksdemokraterne stemmer vi for beslutningsforslaget.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-28:
Jeg vil bare sige tusind tak til ordføreren, og tak for en rigtig god tale, som jeg ord til andet er fuldstændig enig i.
Jeg tænker også, at ordføreren, ligesom jeg selv gør, som retsordfører kender til, hvor massivt et pres vores domstole og hele vores retsvæsen er under.
Så det her med, at de også skal bruge en masse krudt på, at der er en masse venstrefløjstyper, som anmelder folk, som skriver noget, som egentlig er almindelig viden, men som man synes er forhånende eller fornedrende, og som så som regel også heldigvis ender med en frifindelse, tager en masse tid.
Man bruger en masse tid og ressourcer på noget, som man slet ikke burde tage igennem landets domstole.
Der har man jo en injurielovgivning, så man selv kan rejse en sag, hvis man synes, at der er nogen, der har sagt noget konkret imod en selv, og så må man jo selv tage den derfra.
Så jeg vil egentlig bare sige tak til ordføreren for en god tale og for at støtte beslutningsforslaget.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-01-28:
Jamen selv tak.
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-28:
Først og fremmest er det jo altid vigtigt, og det skal jeg nævne, at der selvfølgelig også er retssikkerhed for dem, der måtte blive påbudt et opholdsforbud af den ene eller den anden slags i forskellige situationer, og den retssikkerhed skal vi og myndighederne jo altid varetage.
Når det er sagt, er mit politiske hensyn først som sidst hensynet til ofret.
Når det er muligt at skabe en ubureaukratisk ordning, synes jeg, at man i videst muligt omfang skal tilstræbe det.