Søren Søndergaard (EL), 2020-11-26:
Med det her forslag udvides Radio- og tv-nævnet fra 10 til 11 medlemmer, og af de 9, som ministeren udpeger, øremærkes 2 pladser til folk med praktisk erfaring med medier.
Og de vælges blandt 2 kandidater indstillet af henholdsvis Danske Medier og Dansk Journalistforbund, som det allerede er blevet sagt.
Efter Enhedslistens opfattelse giver det god mening.
Erfaringerne har vist, at der i Radio- og tv-nævnets arbejde er behov for folk, som har bare en smule forstand på hverdagen på et medie, det være sig en radio- eller en tv-station.
I høringssvarene har der været forslag om, at en række andre kompetencer skulle øremærkes til at indgå i nævnet, og det har ministeren så fravalgt i det her forslag.
Hvad, der imidlertid står klart, er, at det så alene er ministerens ansvar, at det her nævn indeholder de fornødne kompetencer på de forskellige områder, i og med at ministeren helt selv udpeger ikke mindre end 7 af nævnets 11 medlemmer og har stor indflydelse på yderligere 2.
Jeg synes, at ministeren skulle lytte til den mulighed for at lave et advisoryboard, som er kommet frem, bl.a. fra den sidste ordfører, og som måske kan, jeg vil ikke sige aflaste ministerens ansvar, men i hvert fald hjælpe til, at man er sikker på, at de forskellige kompetencer, der skal bruges, er ved hånden.
Ting går stærkt for tiden, og det skal jo også gå stærkt med at behandle og vedtage det her lovforslag, så den bredere sammensætning kan ske fra den 1. januar, hvor det nuværende Radio- og tv-nævns beskikkelsesperiode udløber.
Og efter hele affæren med dab-kanalen – jeg siger ikke LOUD, men efter affæren med dab-kanalen – ser vi ikke nogen grund til, at det nuværende Radio- og tv-nævn sidder længere end allerallerhøjst nødvendigt.
Apropos affæren om tildelingen af dab-kanalen er spørgsmålet jo, om vi har fået ryddet grundigt nok op efter den her skandale.
Det var også derfor, jeg rejste spørgsmålet over for den socialdemokratiske ordfører.
For det indtryk, jeg sidder tilbage med, er et uhyre passivt Radio- og tv-nævn, som i høj grad baserede sig på oplysninger, som i sidste øjeblik – i sidste øjeblik – blev lagt foran dem.
Men skal det ændres, kræver det jo mere end et par medlemmer med mediepraktisk erfaring.
Så bliver vi også nødt til at kigge på hele sekretariatsbetjeningen og på, hvordan nævnet i langt højere grad tager ejerskab over de ret afgørende beslutninger, som de træffer.
Jeg må ærligt indrømme, at den proces, vi så omkring den her dab-kanal, minder utrolig meget om fodboldkampen mellem FCK og Randers her forleden dag, hvor FCK’s Nicolai Boilesen efter den kamp gik ud og sagde, at der sådan set kunne have siddet verdens bedste træner på trænerbænken.
Det havde jo ikke ændret den indsats, der blev lavet på banen.
Og det var jo en fuldstændig korrekt bemærkning.
Den indsats, der blev lavet på banen, var skandaløst dårlig, og det havde man ikke kunnet ændre på nogen måde, uanset hvem der havde siddet på trænerbænken.
Og derfor er vi også nødt til at finde en model, hvor Radio- og tv-nævnets medlemmer ikke bare på et kort møde, lige inden beslutningen skal tages, bliver præsenteret for materialerne, men også rent faktisk tager ejerskab over dem.
Den model tror jeg er afgørende at vi finder, hvis vi vil undgå igen at se skandaler som den, vi har set.
Det sidste her er ikke en del af det her lovforslag, men det er noget, som vi kan love vi vil komme tilbage til.
Jeg har forstået, at et flertal i Folketinget også er interesseret i det, og det er ministeren sikkert også selv, præcis ligesom vi også i den forbindelse skal komme tilbage til muligheden for at anke Radio- og tv-nævnets tildeling af sendetilladelser.