runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Esben Lunde Larsen (V), 2016-10-26:
Tak for det, formand, og også tak for det opfølgende spørgsmål.
Det kan jeg bekræfte.
For det, som vi jo alle sammen er optaget af, uanset om vi sidder som borgere i en situation, hvor man kan være truet af forhøjet vandstand eller storm, eller vi sidder her som lovgivere eller ministre, er jo, at vores borgere er trygge i deres boligsituation.
Nu har vi så haft et setup indtil nu, hvor man har haft visse klageadgange.
Der har også været en praksis, hvor man ikke alle steder har evnet at lave helhedsløsninger, hvor man kunne få alle med.
Det gør vi nu med den nye kystanalyse, nemlig lægger op til et endnu mere proaktivt arbejde fra Kystdirektoratets side og fra kommunernes side, så vi får lavet nogle helhedsløsninger, så netop de få ikke kommer til at sidde og blokere for de mange.
Det er vigtigt, og det ligger mig meget på sinde.
Pia Adelsteen (DF), 2016-10-26:
Det er jo rigtig godt, at der bliver taget initiativ til noget, men man kan sige, at der er situationer, vi står i nu, både ved Roskilde Fjord, men også i Slagelse – der er sikkert andre steder i landet – hvor folk netop går en vinter i møde og skal afvente, ikke kun denne vinter, men muligvis også næste vinter, fordi der er flere klageprocesser.
Har ministeren en løsning for de her borgere?
For jeg synes faktisk, det er problematisk, at de nu går en vinter i møde, hvor det kan være svært at sove om natten, for hvis der kommer en storm, så ved man ikke, hvad man vågner op til.
Jeg synes faktisk, det er bekymrende.
Det ærgrer mig, at der skal gå så lang tid for de her borgere, hvoraf størsteparten jo netop har forsøgt at finde en fælles løsning.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-10-26:
Tak for det, formand.
Det ærgrer også mig rigtig meget, og det er jo derfor, at det system, vi har haft indtil nu, ikke har været hensigtsmæssigt, når man kan have de her lange klagesager.
Jeg tror, at jeg på et tidspunkt er blevet oplyst om, at nogle af de sager, der har kørt længst, har kørt helt op mod 10 år.
Det er jo stærkt utilfredsstillende for dem, som aktivt er gået ind for positivt at løse en problemstilling.
Så er det klart, at de borgere, der sidder i en situation nu, hvor de kan frygte vinteren, hjælper vi ikke på den korte bane, fordi de er i det gamle system, og der har vi ikke ændret regler endnu.
Pia Adelsteen (DF), 2016-10-26:
Det er også ganske godt, at der sker noget.
Jeg synes, at den udfordring, vi står med herinde, er, at vi lige nu står med et gammelt system, hvor der netop er alle de her klagemuligheder og klagegange, og hvor borgerne altså sidder ude ved fjorde, ved vand, ved hav og bare kan vente og håbe på, at der ikke sker en katastrofe, før vi har lavet reglerne om.
Er der en mulighed for gøre den her proces hurtigere på en eller anden måde, sådan at de her mennesker har en mulighed for at sikre deres ejendomme?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-10-26:
Tak for det, formand.
Som jeg er oplyst, vil Natur- og Miljøklagenævnet opprioritere behandling af klagesagerne, hvilket naturligvis er glædeligt.
Og det, et Natur- og Miljøklagenævn kan gøre, er at tage i betragtning, hvor mange der involveres i en sag; er der noget, som bør have forrang og have en hurtigere behandling end andet?
Jeg er blevet oplyst om, at Natur- og Miljøklagenævnet opprioriterer behandlingen af klagesagerne, og det håber jeg får en positiv effekt.
Pia Adelsteen (DF), 2016-10-26:
Er ministeren enig i regeringens egen kystanalyse, og hvad mener ministeren, at der bør gøres for at understøtte kommunale kystsikringsprojekter?
Susanne Eilersen (DF), 2016-10-26:
Det med, at ansvaret går videre, er vi sådan set godt klar over.
Men det, som jeg hører ministeren sige her, er, at ministeren i forhold til Fredericias borgere er tryg ved, at den miljømæssige forpligtelse bliver overholdt, såfremt at det nye firma her overtager A/S Dansk Shell.
Det er det, jeg hører ministeren sige.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-10-26:
Tak, formand.
Og også tak for dette opfølgende spørgsmål.
Det er sådan, at for nyere spild eller forurening efter den 1. januar 2001 har Miljøstyrelsen meddelt påbud efter jordforureningsloven over for A/S Dansk Shell i en række tilfælde, og A/S Dansk Shell er i gang med at efterleve de påbud.
Det fremgår af jordforureningsloven, at påbud angående nyere forureninger er bindende over for en senere driftsherre, det vil sige også en ny ejer, såfremt de ved erhvervelsen vidste eller burde vide, at påbud er meddelt eller varslet.
Ansvaret går altså som udgangspunkt videre til de nye ejere.
Søren Pind (V), 2016-10-26:
Men, altså
, jeg er helt på det rene med og ønsker og står politisk inde for, at dansk politi skal være decentralt og lokalt forankret.
Når det så er sagt og altså også erindrende det, jeg siger, med, at en ting er en nærpolitistation, så handler det jo i virkeligheden om, hvor patruljerne kører henne.
Hele hensigten med det, der sker, også i Nordjylland, er jo at styrke politiet i Nordjylland, bestemt ikke at svække det, men at styrke den indsats, som er mod indbrud og vold og lignende.
Bjarne Laustsen (S), 2016-10-26:
Jeg tror, ministeren har en god retningssans, men, altså, nord for Hirtshals og nord for Skagen kører der ingen politipatruljer.
De kommer alle sammen sydfra, og derfor er det vanskeligt at dække sådan et område ind i forhold til at få vogne frem hurtigt.
Derfor ved vi, at responstiderne bliver længere, og det er jo derfor, det er så vigtigt, at indsatsen og den tryghed, som borgerne efterlyser, bliver genoprettet.
Vi kan se, at der ikke sker noget på det her område.
Der bliver ikke meldt noget ud om politiskolen, og derfor spørger jeg igen: Hvad med nærindsatsen?
Søren Pind (V), 2016-10-26:
Men hør nu her: Det var sådan set det, jeg prøvede på at svare på før.
Det, der er forventningen, er, at de planlagte strukturændringer, som er gennemført, ingen betydning får for politiets responstider.
Det betyder jo altså med andre ord, uanset hvordan geografien er,
at hvis det handler om, at man siger, at responstiderne bliver mindst de samme, som de er nu, så må det jo være det, man tager udgangspunkt i.
Og det er det, jeg siger til hr. Bjarne Laustsen.
Bjarne Laustsen (S), 2016-10-26:
Ja, og nu ved vi jo fra ambulanceberedskabet, at det er sådan, at hvis en ambulance forlader Skagen, rykker man en anden ambulance til f.eks. Ålbæk eller et andet sted i området for hurtigt at kunne sætte den ind.
Der er i alt det, ministeren har fortalt, ingen reaktion overhovedet på det.
Der kan en politibil lige så godt være i Frederikshavn eller i Brønderslev eller et hvilket som helst andet sted.
Det er derfor, vi kan se, når vi ser på det her mønster, at responstiderne bliver længere.
Responstiderne bliver de samme, uanset hvad man nedlægger.
Er det korrekt forstået?
Søren Pind (V), 2016-10-26:
Responstiderne vil være de samme, ja.
Det er det, Nordjyllands Politi siger, og det har jeg fuld tillid til.
Så vil jeg sige i forhold til lukningen af nærpolitistationen i Hirtshals, at her taler vi jo om en midlertidig lukning, som skete i foråret i en samlet prioritering af ressourcer til hele politikredsens indsats mod indbrud, fordi man netop vurderede, at indsatsen mod indbrud skulle styrkes markant.
Susanne Eilersen (DF), 2016-10-26:
Tak for det, formand.
Jeg læser lige spørgsmålet højt: Deler ministeren de lokale politikeres bekymring omkring salget af raffinaderiet og gasterminalen ved Fredericia Havn til det nystiftede Dansk Olieselskab som beskrevet i Lokalavisen Fredericia den 11. oktober 2016?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-10-26:
Tak for det, formand, og tak til spørgeren.
Lad mig indledningsvis understrege, at det ligger regeringen meget på sinde, at danske virksomheder driver deres forretning miljømæssigt forsvarligt, og derfor er jeg også glad for, at den her problemstilling rejses i Folketinget af fru Susanne Eilersen.
I forhold til den konkrete sag driver A/S Dansk Shell et raffinaderi og en havneterminal i Fredericia.
Havneterminalen benyttes til udskibning af såvel råolie fra Nordsøen som færdigraffinerede produkter fra raffinaderiet.
Nu står A/S
Dansk Shell så foran et salg af raffinaderiet og havneterminalen til det nystiftede Dansk Olieselskab
Salget er endnu ikke endeligt.
Miljøstyrelsen er miljømyndighed for A/S Dansk Shell, både med hensyn til miljø og risikoforhold, og jeg har tiltro til Miljøstyrelsens varetagelse af denne opgave, også over for eventuelle nye ejere.
Susanne Eilersen (DF), 2016-10-26:
Nu er der ifølge avisen her tale om et relativt nystiftet selskab – det blev stiftet for 2 måneder siden – og et selskab, hvis egenkapital 14 dage inden købet kun var på 50.000 kr., altså stigende til 10 mio. kr. nu og her, og vi kan jo se, at Fredericia allerede har en miljømæssig sag kørende mod A/S Dansk Shell om forurening på Østerstrand, en sag, som vi endnu ikke helt kender omfanget af.
Derfor vil jeg spørge ministeren, hvem der står med den miljømæssige abe, og om ministeren kan garantere borgerne i Fredericia, at vi ikke kommer til at se de samme skrækscenarier, som man så i forbindelse med Kærgård Plantage, hvis Dansk Olieselskab lukker eller går konkurs.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-10-26:
Tak, formand, og tak for det opfølgende spørgsmål.
Miljøstyrelsen har oplyst over for mig, at ingen i den øverste ledelse i det nystiftede Dansk Olieselskab – det vil sige direktør og bestyrelse – er registreret som personer, der er uegnede til at drive forurenende virksomhed i Danmark, og det er jævnfør miljøbeskyttelseslovens § 40 A og 40 B.
Der er således ikke noget, der taler for, at de nye ejere ikke skulle kunne drive virksomheden på miljømæssigt betryggende vis.
Så er det styrelsen, der til enhver tid laver kontrol og lignende, som man kender det fra det nuværende setup, og derfor er jeg naturligvis betrygget ved den situation, der er omkring virksomheden.
Susanne Eilersen (DF), 2016-10-26:
Deler ministeren de lokale politikeres bekymringer om salget af raffinaderiet og gasterminalen ved Fredericia Havn til det nystiftede Dansk Olieselskab som beskrevet i Lokalavisen Fredericia den 11. oktober 2016?
Pia Adelsteen (DF), 2016-10-26:
Tak for det.
Susanne Eilersen (DF), 2016-10-26:
Men nu er det jo sådan, at vi førhen, som jeg også omtalte i forhold til Kærgaard Plantage, har set, at hvis virksomheder går konkurs, er der lige pludselig noget abekasteri omkring det her miljø, og som sagt er der allerede en miljøsag på Fredericia Havn.
Mig bekendt, efter at have talt med både nogle tidligere ansatte og nuværende ansatte, er der også en del forurening ude på Shell Raffinaderiet.
Ligeledes har vi spurgt ejeren om det miljømæssige, men han afventer Konkurrencestyrelsens svar, før han vil sige noget.
Nu har vi så hørt tidligere af erhvervs- og vækstministeren, at Konkurrencestyrelsen slet ikke er inde over det her, så vi er noget bekymrede over, hvem der kan stå med det miljømæssige.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-10-26:
Det er altså ikke noget problem i de store havne.
Spørgsmålet er bare, hvor det skal være henne.
Men jeg har sagt, at jeg gerne vil kigge på det, og tættere kan vi ikke komme det i dag.
Henrik Brodersen (DF), 2016-10-26:
Det afventer vi, og så ser vi bort fra det her afslag og håber, at det får sin gang på jorden.
Tak for det.
Dorthe Ullemose (DF), 2016-10-26:
Hvad agter ministeren at gøre, for at forhold, som vi kender fra f.eks. Børnecenter Tullebølle i Langeland Kommune med forskellige former for seksuelle overgreb, vold mod personalet og ildspåsættelser, bliver stoppet?
Hvad agter ministeren at gøre for at undgå, at forhold, som vi kender fra f.eks. Børnecenter Tullebølle i Langeland Kommune med forskellige former for seksuelle overgreb, vold mod personalet og ildspåsættelser, bliver stoppet?
Inger Støjberg (V), 2016-10-26:
Det er vigtigt for mig helt indledningsvis at understrege, at der i de danske asylcentre er nultolerance over for chikane, vold og trusler.
Det gælder både blandt beboerne, men selvfølgelig også over for de ansatte på centrene.
Det fremgår af operatørkontrakterne, at indkvarteringsoperatørerne skal underrette Udlændingestyrelsen om det, hvis der er vold, hærværk trusler eller kriminalitet eller anden form for forkert adfærd, som bliver begået på eller i tilknytning til asylcenteret.
Udlændingestyrelsen er derfor løbende i dialog med alle indkvarteringsoperatører rundtom i landet, herunder Langeland Kommune, der driver Børnecenter Tullebølle.
Der har som bekendt over en længere periode været en række alvorlige episoder på netop det center.
Det drejer sig bl.a. om vold mellem beboere, trusler og vold mod personalet, hærværk og ildspåsættelser, men også anden uacceptabel adfærd.
Derudover har der efter Udlændingestyrelsens opfattelse ikke været tilstrækkelig ledelsesmæssigt fokus og tilstrækkelig faste rammer for beboerne.
Fredag den 21. oktober, altså sidste fredag, modtog Udlændingestyrelsen desuden en orientering fra Langeland Kommune angående en mistanke om to sager om seksuel krænkelse af beboerne begået af to tidligere ansatte.
Disse forhold er selvfølgelig politianmeldt.
Udlændingestyrelsen og Langeland Kommune har på baggrund af en samlet vurdering derfor besluttet, at Børnecenter Tullebølle skal lukke, så man kan genskabe nogle ordentlige rammer for børnene.
Det vil sige, at de nuværende 40 beboere, der er på centeret, i løbet af den her uge vil blive overflyttet til andre børnecentre.
Så kan jeg sige, at i forbindelse med lukningen her og i forlængelse af den har Langeland Kommune endvidere besluttet, at der i en periode vil være et skærpet tilsyn med driften af børnecentrene, der netop er i regi af kommunerne.
Dorthe Ullemose (DF), 2016-10-26:
Jeg vil gerne over for ministeren kvittere for, at asylcentret i Tullebølle lukkes, men jeg vil også gerne lige supplere det, du selv siger, og fortælle lidt om, hvad jeg har fået at vide af medarbejdere hen over sommerferien.
De siger, og det står også i breve til ledelsen
Drengene sætter deres egen dagsorden: en hujen, råben og skrigen, skældsord mod personalet, hånlig, nedsættende attitude, uro.
Borde og stole væltes, inventar og affald smides rundt, ledninger klippes, og de nægter at deltage i den daglige rengøring.
Der er tydelige tegn og beviser på alkohol og stoffer dagligt.
Medarbejderne fortæller mig, at de lever i angst, og at de føler sig i fare.
Nogle har fået knytnæveslag i ansigtet, spark i maven, og de modtager jævnligt trusler.
Medarbejderne efterlyser konsekvens og savner, at ledelsen håndhæver lov og orden.
Jeg er også blevet kontaktet af naboer – og det har også været bragt i TV 2 Fyn – som føler sig utrygge og ikke længere tør have besøg af deres børnebørn.
Naboer og lokale har oplevet grov vold, hvor de unge asylansøgere render rundt i private haver med jernkæder og slår om sig til højre og venstre.
I sommer var vi vidne til asylansøgere, der blev anmeldt for voldtægt på Langelandsfestivalen.
For få dage siden befamlede og chikanerede seks asylansøgere unge piger på blot 13 år i Svendborgs svømmehal.
De unge kan være væk i flere dage, uden at det har nogen form for konsekvens, og medarbejderne har ingen sanktionsmuligheder.
Så jeg håber, at ministeren kan høre, at der er brug for en opstramning.
Mener ministeren, at problemet er løst ved at lukke asylcenteret i Tullebølle, når den samme ledelse driver 15-16 andre asylcentre?
Hvad er konsekvensen for de unge, som har den her uacceptable adfærd?
Det synes vi lyder rigtig godt.
Men hvad tænker ministeren der skal til af konsekvenser, når unge går ud og laver hærværk eller befamler unge piger, eller hvis man kan se på deres værelse, at der er stoffer og alkohol eller en stjålen mobiltelefon?
Hvad mener ministeren det er for nogle sanktionsmuligheder og konsekvenser, det skal have for de her unge, som det ikke har?
Inger Støjberg (V), 2016-10-26:
Det er bl.a., at personalet skal have lov til at ransage værelserne, det har de nemlig ikke haft indtil videre.
Det er også, at de skal have lov til at bruge magtanvendelse i de tilfælde, hvor det er nødvendigt, og det er i det hele taget, at der skal falde sanktioner.
Det kan også være, at man trækker i de økonomiske ydelser, som man får som ung på sådan et center.
Så det er en hel stribe forslag.
De er nu lagt frem, og dem håber jeg så Dansk Folkeparti vil tage godt imod, og det er også mit indtryk, at I gør det.
Dorthe Ullemose (DF), 2016-10-26:
Nu snakker ministeren om magtanvendelse.
Det er jo sådan, at hvis en ung ikke er til fare for sig selv eller andre, så må personalet ikke bruge magtanvendelse, eller er det anderledes for personalet på asylcentre, end det er på socialpædagogiske opholdssteder?
For der må man ikke bare tage fat i en ung, som står i døren, hvis personalet vil ransage et værelse.
Så skal den unge være til fare for sig selv eller andre.
Er det anderledes krav eller andre beføjelser, personalet får lov at få i forhold til magtanvendelse på disse centre, end de har på socialpædagogiske opholdssteder?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-10-26:
Tak for spørgsmålet.
Ja, jeg er meget enig i de intentioner, som kystanalysen beskriver, nemlig det, at vi skal handle mere aktivt i samspil med borgere og kommuner for at få bedre helhedsløsninger.
Jeg er meget enig i den tanke, som der også bliver givet udtryk for i kystanalysen, nemlig at vi skal have nogle gode måder at håndtere kystbeskyttelse på – nogle steder skal det være med sandfodring, andre steder er der brug for hård kystbeskyttelse.
Men det, der er så vigtigt, og som mange borgere ikke altid tænker over, fordi de jo ikke er tekniske specialister inden for kystsikring, er, at hvis man ikke får lavet en helhedsplan, vil den hårde kystbeskyttelse, altså i form af granit eller andre hårde materialer, medføre, at man forflytter et problem længere op ad kysten eller i tilfælde af en fejlkonstruktion faktisk eroderer kysten, og så har man sådan set kun gjort ondt værre.
Så er der nogle grundpræmisser, der er blevet gjort gældende i Kystdirektoratets måde at afgøre sager på med hensyn til beskyttelse af naturarealer versus eksempelvis ejendom, altså bygninger og lignende.
Men grundlæggende set
mener jeg, vi har fået et godt redskab til at arbejde videre med, og jeg har også noteret mig, at det er blevet vel modtaget rundtom i landet, især det, at Kystdirektoratet får en mere aktiv rolle, og det glæder mig.
Inger Støjberg (V), 2016-10-26:
Som det er i dag, har man faktisk slet ikke mulighed for det på de her centre.
Nu bliver det sådan, at man får de samme muligheder, som man har på de institutioner, hvor andre unge med adfærdsvanskelig opførsel opholder sig.
Det klarer vi nok, men jeg er klar over, at man skal holde på formerne.
Det må jeg jo så også prøve.
Jeg tror bare, at den lange række af eksempler på fuldstændig forkert adfærd, som netop blev læst op her, med al tydelighed viser, hvorfor det er vigtigt at få lukket Børnecenter Tullebølle.
Drengene bliver nu flyttet til andre centre, og så kan jeg sige, at i forbindelse med forhandlingerne om en 2025-plan har vi jo lagt en stribe forslag på bordet for netop at få strammet op på det ansvar, som ledelsen har på et børnecenter.
Der skal f.eks. laves husorden, og der skal kunne trækkes i ydelser, og andre sanktionsmuligheder skal også indføres.
Henrik Brodersen (DF), 2016-10-26:
Det lyder meget positivt, for det er jo i alles interesse netop at bruge de veje, som er de primære, så man er fri for at have tunge køretøjer igennem eksempelvis villakvarterer og andet.
Og det har altså bare vist sig over nogle gange, at folk simpelt hen tager fejl af det, i særdeleshed hvis de ikke kender området.
Og det var også kun derfor, at vi tænkte, at det kunne være en løsning.
Men det kræver jo, at vi har nogle skilte, som så viser til andet end til containerhavne og færgehavne, og det var af den årsag, vi tilsyneladende har fået afslag på det.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-10-26:
Hvis det er sådan, at det er, fordi man her bliver villedt og som sådan altså kommer til en anden afkørsel, så synes jeg, at det da er noget, jeg gerne ser på.
For det synes jeg kun er noget, man kan tage med ind.
Man skal lige huske, at kommunen skal være med.
Jeg ser gerne på det, for det kan være den ene eller den anden.
Men hvis der er to, der ligesom traditionelt og almindeligt bruges til at komme ned til havnen, så synes jeg, det ligger lige for, at vi prøver at kigge på, hvordan man kan gøre det her.
Så det skal jeg nok tale med Vejdirektoratet om.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-10-26:
Tak for det, formand.
Og tak til spørgeren for de to spørgsmål.
Der er ingen tvivl om, at regeringen er af den opfattelse, at hård kystsikring skal anvendes, og jeg følger meget nøje, hvordan afgørelser bliver truffet i forhold til den praksis.
For regeringen er optaget af, at mennesker, der har ejendom, som risikerer at kunne styrte i havet eller lignende, har mulighed for også at lave hård kystsikring, men naturligvis efter en eller anden form for helhedsplan, så man, som jeg sagde i det første svar, jeg gav, ikke får transporteret problemer eller eroderet kysten.
Vedrørende det andet spørgsmål, altså i forhold til betaling, er der nogle historiske årsager til, at den ordning er, som den er.
Pia Adelsteen (DF), 2016-10-26:
Det er utrolig så irriterende, det er, med den korte tid, ikke?
Vi kunne tale længe om det.
Jeg havde jo håbet på, at kystanalysen havde været mere, hvad kan man sige løsningsorienteret i stedet for bare at opridse de problemer, vi alle sammen ved hvor er.
Det er den desværre ikke.
Jeg er også opmærksom på, at Kystdirektoratet har nogle oplysningsmøder rundt omkring i det danske land, så folk, der har det her problem inde på livet, kan komme til de møder og få noget vejledning.
Det er også rigtig fint.
Men det, jeg er glad for at høre, er, at ministeren siger, at der bliver mulighed for hård kystsikring.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-10-26:
Tak for det, formand.
Ja, det gør der, og det gør der især dér, hvor vi kan få lavet helhedsløsninger med borgere og kommuner, og hvor vi ikke ødelægger, eroderer kyster og lignende.
Så vil jeg gerne sige til spørgeren: Kystanalysen er deskriptiv på den måde, som spørgeren også refererer til.
Det, der er vores opgave politisk, er jo at handle i den retning, vi ønsker det.
Fremadrettet skal vi jo så politisk administrere, hvordan vi ønsker, at kystsikringen skal være.
Og i 2018 skal vi forhandle en ny aftale omkring kystbeskyttelse, og der vil noget af det her jo også være elementer.
Tak, formand, og også tak til spørgeren for at adressere den sidste problemstilling.
Så er der nogle historiske grunde rundtom i landet, hvor borgere har set en kyst erodere, og hvor der er forskellige årsager til, at man ikke laver kystsikring og lignende – det er noget, der hedder historik.
Vores opgave er sammen med de partier i Folketinget, der ønsker at deltage i det, at sikre, hvordan vi får løst de her opgaver fremadrettet, og at afgøre, hvilke hensyn der skal veje tungest.
Dermed har jeg også sagt, at regeringen er optaget af det her, når vi skal forhandle.
Pia Adelsteen (DF), 2016-10-26:
Mit sidste indlæg skal så bare være: Dansk Folkeparti stemte imod kystbeskyttelsesloven tilbage i 2006, tror jeg det var, hvis jeg husker rigtigt.
Jeg håber på, at der kan komme nogle forhandlinger, sådan at vi får lavet nogle helhedsorienterede løsninger.
Jeg håber også på, at vi får nogle løsninger, hvor det går hurtigt, således at vi kan hjælpe de mennesker, der rent faktisk er berørt af det her, ude i det danske land – og det er jo alle steder i Danmark, vi ser det.
Så det håber jeg at ministeren inviterer til, og at vi får lavet den kystbeskyttelseslov om, sådan at formålet er det, der er vigtigst, og ikke hensynene.
Henrik Brodersen (DF), 2016-10-26:
Vil ministeren arbejde for, at der åbnes mulighed for servicevejvisning ved motorvejsfrakørsel til store industrihavne som Korsør Havn, så trafikken ledes ad de primære, til modulvogntog anlagte veje og ikke belaster de mindre tilkørselsveje, hvilket Korsør Havn tidligere har fået afslag på fra Vejdirektoratet under henvisning til lov om offentlige veje?
Jeg læser spørgsmålet op: Vil ministeren arbejde for, at der åbnes mulighed for servicevejvisning ved motorvejsfrakørsler til store industrihavne som Korsør Havn, så trafikken ledes ad de primære til modulvogntog anlagte veje og ikke belaster de mindre tilkørselsveje, hvilket Korsør Havn tidligere har fået afslag på fra Vejdirektoratet under henvisning til lov om offentlige veje?