runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-01-31:
Men med den argumentation, regeringen selv har for grænsekontrol, giver det bare ingen mening at forlænge med 3 måneder ad gangen.
For der er jo desværre intet, der tyder på, at når de 3 måneder er gået, står man i en ny situation, hvor der ikke er behov for grænsekontrol.
Jeg er fuldstændig enig i regeringens argumentation for, at vi selvfølgelig skal have forlænget grænsekontrollen, og hvis man kigger på omkostningerne, er det jo tudetosset at gøre det med de her 3-månedersintervaller.
Altså, jeg tror, der er lavet en opgørelse, der viser, at for at få 37 timers arbejdskraft ved grænsen koster det 57 timer, fordi vi i dag ansætter en betjent i Thisted og så bagefter siger til betjenten: Nu skal du i øvrigt forlade din familie og stå vagt nede ved den dansk-tyske grænse, ved Kruså eksempelvis.
Det koster selvfølgelig nogle ekstra penge i forhold til at have en ansat i Kruså til at udføre grænsekontrol.
Så hvis man kigger på omkostningerne, er det at gøre det i 3 måneder ad gangen jo en tudetosset måde at gøre det på.
Der er jo også fri bevægelighed, selv om man kontrollerer folk.
Altså, der er fri bevægelighed ved den dansk-tyske grænse.
Det er rigtigt, at man sætter hastigheden ned, at der er nogle politifolk og nogle hjemmeværnsfolk, der har mulighed for at se folk an, men det er ikke det samme, som at der ikke er fri bevægelighed.
I forhold til USA diskuterer vi nye dekreter og lignende, og det er en helt anden form for begrænsning af den frie bevægelighed.
Men det er ikke et spørgsmål om, at fordi der er grænsekontrol ved indgangen til USA, har man ikke ret til at komme ind.
Det er jo nogle andre ting, der afgør det.
Jeg kender selvfølgelig godt den grundlæggende uenighed, så min opfordring til statsministeren her til slut skal være, at man lige tænker over sammenhængen i sin politik.
Hvis man mener, der er så stærke argumenter, som jeg er enig i at der er, i forhold til at vi stadig skal have kontrol, hvorfor så alene stille sig tilfreds med 3 måneder ad gangen?
Hvorfor ikke kæmpe for at få den nationale selvbestemmelsesret på plads, så det er her i Folketinget, vi afgør, om der fremover er grænsekontrol til vores nabolande?
Uffe Elbæk (ALT), 2017-01-31:
Jeg ved godt, at statsministeren er lidt irriteret over at skulle diskutere den nuværende amerikanske præsident, men sådan bliver det.
Sidste gang vi havde spørgetime, snakkede vi også om Trump, og statsministeren sagde – af gode grunde, for statsministeren skal jo passe på, hvad han siger, og det skal være sådan rimelig afstemt – at det, han i hvert fald kunne vurdere med hensyn til den nye præsident, var, at han havde sin helt egen stil.
Så langt så godt.
Og det er jo ikke bare os, der siger det – det siger den internationale presse, og det siger gode statsledere, der er kollegaer til statsministeren, senest Merkel.
Hvad er det så, vi har set?
Grunden til, at vi er bekymrede, er selvfølgelig, at der er tale om en præsident, der går frem og skaber sin helt egen sandhedsforståelse imod fakta, som går op imod kritiske medier og journalister, som sætter mundkurv på sit miljøministerium og sin miljøstyrelse, som indefryser alle bevillinger til nuværende og kommende miljøprojekter osv. osv.
Det er dybt bekymrende.
Og lige for et øjeblik siden har man på The Guardians hjemmeside kunnet læse, at Myron Ebell, som er rådgiver for Trump, siger, at miljøbevægelsen er den største trussel mod frihed og fremskridt, og at han forventer, at USA trækker sig ud af COP21.
Morten Østergaard (RV), 2017-01-31:
Jeg forstår, at statsministeren var til Skills som taler.
Så tror jeg alligevel, jeg trak det længste strå, for jeg deltog i konkurrencemiddagen og lagde krop til kokke- og tjenerelevernes frembringelser.
Og jeg vil sige, at skulle der opstå en idé om at holde Skills flere gange om året, står jeg også til rådighed en anden gang.
Men jeg synes nu ikke, man skal sætte sit lys under en skæppe, heller ikke statsministeren.
Jeg har set, at man har forlystet sig lidt med en ny chokoladefontæne, og der var jo nogle konditorer, som man måske godt kunne tage konkurrencen op med med lidt øvelse.
I morgen træder uddannelsesloftet jo i kraft, for i morgen åbnes for kvote 2-ansøgningen, og dermed er det første gang, at danske unge støder hovedet mod det loft, som stadig væk findes, om end man nu har forsøgt at lave et hul i sit eget loft.
Jeg forstår på statsministeren, at man har lyttet til kritikken, og det skal man jo selvfølgelig have ros for, og jeg har også forstået på uddannelsesministeren, at det ikke skal betragtes som en fejl – og jeg vil sige, at der skal man måske finde modet til også at indrømme en fejl en gang imellem.
Men hvem er det, der skal føle sig imødekommet?
Er det den sygeplejestuderende, som nu er på vej mod sin bachelor og godt ved, at han eller hun gerne vil være læge, og som enten kan beslutte sig for at springe fra sin uddannelse eller vente, er det 6 år, på at realisere drømmen om at blive læge?
Eller er det folkeskolerne i Syddanmark?
For vi ved jo, at på læreruddannelsen på UC SYD har 15 pct. af de studerende en anden uddannelse.
Skal de glæde sig over, at de måske godt kan få uddannet lærere, men de må bare lige vente 6 år på, at forsyningen bliver, som de kender den i dag?
Eller er det de her kvote 2-studerende, som troede, at nu skulle de søge ind på deres drømmeuddannelse – nu var de klar?
For i Danmark skal vi være et mulighedernes samfund, som statsministeren sagde tidligere i debatten.
Beskeden til dem er: Det kan I godt, altså ikke lige i år, men i 2023.
Hvorfor er det, at når vi kan mødes og forhandle om 32 mia. kr., som regeringen mener vi skal finde for at skabe tryghed for boligejerne, så kan man ikke finde 15 mio. kr. i 2017 til at give de unge, som i morgen skal søge ind på deres uddannelse, en chance for at forfølge deres drømme, præcis som de unge kunne for et år siden?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-01-31:
Der er jo et eller andet her, der er ude af balance, for det hele er åbenbart bare en bagatel, som ikke koster noget, og jeg skal da lige love for, at det er et overgreb og en katastrofe.
Der er et eller andet her, der ikke er i symmetri, og derfor tegnes der jo også et forkert billede af, hvordan tingene er.
Der er masser af muligheder for at uddanne sig opad i uddannelseshierarkiet – frygteligt ord.
Der er masser af muligheder for at tage, apropos Skills, en erhvervsfaglig uddannelse og så sige: Med afsæt i min tømreruddannelse vil jeg nu udleve min drøm om at blive arkitekt.
Jeg vil bare konstatere, at nogle, bl.a. spørgeren her, har bidraget til at tegne et billede oven på den aftale, der blev indgået med Socialdemokratiet og regeringen, af, at nu er vi nærmest imod uddannelse, og at ingen må udleve deres uddannelsesdrømme.
Sådan er det jo ikke.
Det, man ikke kan, er, at man ikke kan tage to videregående uddannelser oven på hinanden.
Man kan ikke sige: Nu er jeg blevet jurist, tak for det, danske samfund – jeg kunne sådan set bedre tænke mig at være arkitekt, så nu starter jeg lige forfra.
Og det, vi så gør her, er, at vi fuldt ud anerkender, at man kan have valgt en forkert livsbane, altså have gjort en uddannelse færdig, fået en længere videregående uddannelse og så alligevel, når man har afprøvet den på arbejdsmarkedet, sige, at nu vil man gerne skifte spor.
Og det hviler jo på det helt rimelige synspunkt, at når vi lever i et samfund, hvor vi har ret til fri, lige og gratis adgang til uddannelse, hvis ellers vi er kvalificeret til den uddannelse, vi vælger, så skylder vi egentlig også os selv og hinanden at afprøve den uddannelse, vi har fået, før vi siger: For resten, jeg vil da hellere have en ekstra.
Sådan er det, og jeg skal da beklage, at Radikale Venstre ikke har holdt sig til og ikke været en del af de aftaler.
Uffe Elbæk (ALT), 2017-01-31:
Men måske er det, vi kan blive enige om – det sagde statsministeren også i nogle af sine tidligere svar – at det er godt, at vi får en hasteforespørgsel om det her, fordi vi så kan få mere tid til det og tid til at komme hele vejen omkring; så det ser vi frem til.
Jeg vil også give ros for, at regeringens udenrigsminister rent faktisk gik ud og sagde, at man var uenig i de beslutninger, der var blevet truffet i forhold til indrejsereglerne, og i den politik, som Trump åbenbart har tænkt sig at føre.
Så ros til udenrigsministeren og regeringen lige på det område.
Men, altså, jeg kan sige allerede nu, at vi vil forfølge det, fordi det, der sker i USA, jo ikke bare har betydning for USA; det har jo betydning for os alle sammen.
Så til Alternativets medlemmers eget spørgsmål til statsministeren i den her omgang.
Uffe Elbæk (ALT), 2017-01-31:
Så når den amerikanske regering og den nye præsident går ind med den holdning til klimaspørgsmålet, at klimabevægelsen er den største trussel mod frihed og fremskridt, så er det jo ikke bare et hvilket som helst land, der siger det her – det er den største spiller overhovedet på den globale scene. Det er derfor, vi selvfølgelig er dybt, dybt bekymrede for, hvad der foregår i USA lige nu; ikke bare demokratisk, men i det her tilfælde også på miljøområdet.
For at vende tilbage til det brev, som statsministeren sendte den 20. januar, hvor statsministeren af gode grunde lykønskede Trump med, at han nu var ny præsident, og glædede sig til samarbejdet og håbede på, at venskabet mellem Danmark og USA bare ville vokse yderligere, så vil jeg spørge statsministeren – hvis statsministeren har tid til at lytte – om han overhovedet ville skrive det samme brev i dag, når han ved, hvad der er sket inden for de sidste 14 dage.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-01-31:
Det var mange ting, og så var der et spørgsmål om klimaområdet til sidst, og det skal jeg jo også respektere.
Jamen det er jo en kendt sag, at det her spørgsmål også var en del af den amerikanske valgkamp.
Inden vi nu ophøjer debatten her til at være – hvad skal man kalde det – det moralske andetkammer for amerikansk politik, må man jo også indrømme, at der har været en valgkamp i USA, og hele det der spørgsmål om klima har indgået.
Det er mig bekendt jo ikke opfundet til lejligheden, at den nye amerikanske præsident er kritisk over for det, vi andre har tillagt stor positiv værdi, nemlig Parisaftalen.
Og USA er et demokrati, og hvis de træffer demokratiske beslutninger, kan vi jo ikke bare beslutte, at de ikke må træffe dem, ligesom vi ville være kede af, hvis der sad et amerikansk senat og traf beslutninger på vores vegne.
Så vi skal bruge vores argumenter.
Når vi snakker om, hvor Danmark står i den internationale debat, kan man konstatere, at der jo er ret mange steder, hvor Danmark står helt klart – og i øvrigt også på tværs af og uagtet hvilket politisk flertal, der findes her i salen.
Det gælder den grønne dagsorden, det gælder den dagsorden, jeg talte med Enhedslisten om før, altså kvinders ligestilling.
Og det skal vi da så kæmpe for med alle til rådighed stående midler, og vi skal da også anføre, hvis der findes juridiske argumenter om, at hvis et land har tiltrådt en aftale, må man stå ved sit ord, og den slags ting.
Det synes jeg ikke der er nogen grund til at sætte spørgsmålstegn ved, og det vil regeringen selvfølgelig også bidrage til.
Den rigtige ramme at gøre det i ud over vores egen nationale indsats er selvfølgelig i en europapolitisk sammenhæng, hvor jeg jo også håber at man vil arbejde for at få kontakter med den nye amerikanske administration på det højest tænkelige niveau – det er både i forhold til NATO-topmødet og jo også gerne i forbindelse med et møde mellem Europas ledere og den amerikanske præsident.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-02-01:
Tak for det, formand, og tak til spørgeren for spørgsmålet.
Jeg ser med stor alvor på situationen omkring kystbeskyttelse på Anholt, og jeg ved, hvor stor betydning det har for det lokale øsamfund, at der findes en varig løsning til at fremtidssikre området både ved havnen og ved campingpladsen.
Det er afgørende for den turisme, der er så vigtig for øen, og regeringen er i den grad optaget af, at vores landdistrikter og vores øsamfund har gode forhold, som understøtter en udvikling, men også den beboelse, der skal være der hele året rundt.
Derfor er der også allerede givet et statsligt tilskud på 6 mio. kr. til det godkendte kystbeskyttelsesprojekt, der skal bidrage til at sikre, at der findes en holdbar løsning på Anholt.
Kystdirektoratet har løbende været i dialog med Norddjurs Kommune om den bedste løsning på udfordringerne.
Senest har Kystdirektoratet ved et møde her den 23. januar 2017 præsenteret en mulig tilpasning af det oprindelige kystbeskyttelsesprojekt, hvor anlægsudgifterne reduceres væsentligt og anslås til ca. 8,3 mio. kr.
Der ligger således nu et forslag til en omkostningseffektiv løsning til gavn for hele Anholt, hvor det statslige tilskud vil kunne dække størsteparten af anlægsudgifterne, og hvor det vil være overkommeligt for kommunen og borgerne selv at rejse den resterende del.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-02-01:
Mange tak for svaret.
Jeg vil meget, meget gerne diskutere det projekt og også den finansiering, der er.
Men jeg tror, at jeg venter med det til det næste spørgsmål, for der passer det bedst.
Jeg vil egentlig godt lige vende tilbage til situationen på Anholt.
Jeg er rigtig, rigtig glad for, at ministeren kan se problemet på Anholt.
Det er jo en af Danmarks mest isolerede øer; der er en færgetur på 3 timer for at komme derover.
Der er 150 beboere, og de er selvfølgelig meget bekymrede over, hvad der skal blive af deres ø – ministeren kender selvfølgelig nok ikke øen så godt, som jeg gør, da jeg bor i området og har været der flere gange – og det er jo klart, når den hovedvej, der går mellem havn og by, sådan set er ved at forsvinde i havet, når der er dele af øens campingplads, der er ved at forsvinde, når der er problemer med kloaknedsivningsanlægget, og nu er senest selve havnen godt på vej ned i havet.
Havnen er faktisk øens vigtigste område.
Det er sådan, at hvis de ikke har havnen, kan de ikke rigtig få varer til øen.
Vi må jo også ærligt erkende, at der ikke er så meget at leve af på Anholt, men der er turismen, som jo er et kæmpe stort erhverv på Anholt, men hvis de ikke har havnen, er der ikke meget at komme efter.
Jeg er bare nødt til at sige, at jeg hører ministeren anerkende det, men jeg kan ikke lade være med at stille spørgsmål om det, som hr. Bjarne Laustsen stillede spørgsmål om.
For mig er det rigtig godt, at man har sat penge af til et projekt, som for mig måske ikke er godt nok – det kunne godt have været bedre – men jeg hører også ministeren anerkende, at vi er nødt til at stå sammen om det her, og at staten og regeringen også går ind og tager ansvar.
Hvem har ifølge ministeren ansvaret for at sikre kystsikringen på Anholt, og har ministeren tænkt sig at sikre bedre forhold på Anholt?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-02-01:
Tak for det, og tak for bemærkningerne.
Derudover er det selvfølgelig vigtigt, at kommunen og øens beboere også kan se sig selv i en løsning.
For hr. Leif Lahn Jensen har fuldstændig ret, når han siger, at det er vitalt for den ø, som vi nu taler om, og det er i forhold til havnen, men også i forhold til tilgængelighed til øen.
Det er hele forudsætningen for, at man både kan få levnedsmidler og turister til øen.
Derfor har vi selvfølgelig også været optaget af den her problemstilling, og derfor glæder det mig, at Kystdirektoratet nu har afholdt møde den 23. januar, hvor man har drøftet en løsning.
Og så afventer jeg naturligvis det videre forløb, for vi har også en kommune, der har en interesse i, hvordan det her endeligt skal se ud.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-02-01:
Jeg ved godt, at ministeren er politiker og her fik med, at vi har et ansvar, og det tager vi også gerne.
Jeg er her sådan set ikke for at diskutere politik på den måde.
Jeg er her, fordi jeg har mødt de beboere på Anholt, der er meget, meget bekymrede.
Det tager jeg faktisk ret seriøst.
Derfor mener jeg det også ærligt.
Og derfor kommer jeg ærligt ned for at diskutere, hvad vi kan gøre ved de her ting.
Når ministeren har sagt god for de her penge i forhold til Kystdirektoratet, vil ministeren så ikke gøre mere i spørgsmålet om Anholt?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-02-01:
Tak, formand.
Ja, det hører hr. Leif Lahn Jensen.
Jeg ærgrer mig da over, at det er en endnu en sag, vi har måttet rydde op i efter den tidligere regering, som ikke har fået tingene på plads.
Det er derfor, jeg siger, at der vil være øget brug af hård kystsikring, fordi det er noget, der giver stabilitet, men det er klart, at det skal laves rigtigt, for vi har desværre eksempler rundt om i landet, hvor vi ser, at den hårde kystsikring ikke er lavet ordentligt eller ikke er blevet suppleret med sandfodring, og så har det eroderet kysterne på siden.
Så er det klart, at vi har en fællesaftale om vestkysten, som er en 5-årig aftale, der skal genforhandles i 2018.
Der vil man tage stilling til, hvordan principperne skal være fremadrettet, når det gælder helhedsløsninger, langsigtede løsninger og lignende.
Tak for spørgsmålet.
I første omgang er det i hvert fald væsentligt at få en tilbagemelding på den mulige model, der nu er skitseret på baggrund af mødet med Anholt, Kystdirektoratet og kommunen, og det må vi derfor først afvente.
Jeg har den allerstørste interesse i, at de her forhold bliver ordnet, så man kan have sikkerhed for det på Anholt, og at man kan være tryg ved transporten til og fra øen og naturligvis infrastrukturen på øen.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-02-01:
Når vi snakker kystsikring generelt i lyset af det, hr. Bjarne Laustsen snakker om, og på Anholt, hører jeg så også ministeren sige, at for ministeren og regeringen er det vigtigt ikke kun at se på de hurtige løsninger, som man faktisk har gjort på Anholt i en del år, men at man også skal kigge på de løsninger, som ikke er lappeløsninger, men som er langsigtede, så vi en gang for alle kan sige, at nu kan vi sikre Anholt, fordi vi ved, at det her er noget, der ikke forsvinder?
Det kommer igen og igen.
Hører jeg regeringen og ministeren sige, at det er de langsigtede løsninger, man går efter i de her områder?
Tak for det.
Jeg stiller spørgsmålet: Hvor alvorlig mener ministeren situationen omkring kystsikringen er på Anholt, og hvilken betydning mener ministeren at det vil få for øen fremover, hvis dette problem ikke bliver løst?
Bjarne Laustsen (S), 2017-02-01:
Det er rigtigt.
Når ministeren er i landet, svarer han på spørgsmål, og så får vi som folketingsmedlemmer mulighed for at stille spørgsmål.
Det sker da heldigvis en gang imellem.
Jeg vil gerne have, at Kystdirektoratet, som nu har fået en anden organisatorisk placering, er proaktiv.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren om, hvad Kystdirektoratet har foreslået der skal til for at stormsikre, siden man iværksatte kystanalysen.
Jeg tror, det skete i 2014.
Vi kender alle de steder, hvor Kystdirektoratet har sagt nej til kystsikring af forskellige årsager.
Jeg vil gerne høre, hvor man har taget nogle initiativer, der gør, at man kan se, at staten har været ude og sige, at det er nødvendigt på det her område.
Vi kender områderne fra kystanalysen, hvor man har sagt, at Hjørring Kommune og en række kommuner i Nordsjælland har de største udfordringer.
Hvad har man præcis foretaget sig?
Tak, formand.
Hvilke former for kystsikring mener ministeren der skal tages i brug for at sikre en ordentlig kystsikring, og vil ministeren være initiativtager eller bare se til med længere sagsbehandlingstider?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-02-01:
Tak, formand, og tak til spørgeren for spørgsmålet.
Det er et rigtig centralt spørgsmål, der bliver rejst.
Metoderne skal virke efter hensigten.
Det vil sige, at vi kystteknisk skal bruge de rette metoder, så vi ikke eksporterer et problem til naboen eller nabokommunerne.
Det skal være økonomisk optimeret, og så skal det være optimale helhedsløsninger.
Og så skal det også i stigende grad være hård kystsikring og i visse tilfælde, hvor det er nødvendigt, skal det være suppleret med sandfodring for ikke at transportere problemer, ikke mindst af hensyn til vores erosionskyster.
Som bekendt er kystbeskyttelsesloven, som jeg også sagde til spørgeren i sidste omgang, netop blevet ændret for at smidiggøre processen i kystbeskyttelsessager, så vi får helhedsløsninger, der ikke tager så lang tid, over længere strækninger fremadrettet set.
Så der er en masse ting, der bliver ændret, fordi vi netop ikke har et ønske om, at en lang række af vores borgere ikke skal kunne sove trygt.
Derfor har vi også et ønske om at bruge mere hård kystsikring, men naturligvis suppleret med sandfodring der, hvor det er nødvendigt.
Så vil vi, når vi er færdige med det regeringsarbejde, der pågår, inden for en ganske kort tidsfrist fremlægge for Folketinget, hvad vi i loven anser for stopklodser, der skal ændres, hvilket jeg også omtalte i den tidligere omgang.
Tak, formand.
Jeg er simpelt hen så glad for det spørgsmål.
Det er det, Kystdirektoratet gør.
Hr. Bjarne Laustsen spurgte, om de er proaktive.
Det er de.
Og de er blevet mere proaktive.
Bl.a. siden min tiltrædelse som minister har vi sendt et klart signal om, at Kystdirektoratet skal facilitere flere processer.
Vi har sagt til landets kommuner, at Kystdirektoratet kan sidde for bordenden i større helhedsprojekter, selv om vi egentlig synes, det er et kommunalt ansvar.
Men da kommunerne har efterspurgt, at vi gør det for dem, for at få en bedre koordination af helhedsløsninger, har vi sagt, at det gør vi naturligvis.
Derfor går det den vej.
Så faciliterer vi med rådgivning og vejledning.
Så har staten selvfølgelig kun et hovedansvar for de områder, som staten selv kystsikrer.
Tak, formand.
Hr. Bjarne Laustsen behøver ikke at være polemisk, når han taler om Kystdirektoratets rolle ved høringer.
Det er fuldstændig standard i Folketinget, at man følger den minister, der er til stede, uanset om regeringen er rød eller blå.
Så spar mig for polemikken.
Staten kommer til at sidde for bordenden i kystbeskyttelsesprojekter, men jeg tror nok, at den enkelte lodsejer gerne vil være fritaget for, at staten kommer og banker på døren og siger, at man i øvrigt tror, at han skal kystsikre sin ejendom.
Det begynder hos lodsejeren, som har ansvaret.
Så gør man det i et samspil med kommunerne for at få helhedsløsninger.
Det faciliterer Kystdirektoratet med kystteknisk vejledning.
Men vi kommer til at være langt mere proaktive for at give råd og vejledning og sikre, at man får nogle gode helhedsløsninger.
Bjarne Laustsen (S), 2017-02-01:
Hvis ministeren har fået det indtryk, at jeg ikke mener, at der sker noget, vil jeg gerne korrigere, for ministeren er selvfølgelig trådt i karakter og har fyret direktøren for Kystdirektoratet og lavet om på organisationen.
Jeg synes bare, at det vil være rigtig godt, når et udvalg tager ud, at man er med hele vejen, så dem, der besidder den der viden, kan være med til at svare på spørgsmål.
Det er jo et valg at foretage.
Man oplever i andre udvalg, at det godt kan lade sig gøre, at embedsmænd og repræsentanter for styrelser er med hele vejen for netop at kunne følge op.
Skal jeg forstå det sådan, at der ikke kommer en klink, ikke en bøjet 25-øre mere fra den regering, fra statens side, til nogle af de projekter, man er nødt til at sætte i værk for at stoppe den erodering?
Skal det være hård kystsikring, skal det være sandfordring, eller hvad er det for metoder, der skal bringes i anvendelse?
Noget må ske.
Det håber jeg ministeren er enig i.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-02-01:
Tak for det, formand.
Det er simpelt hen for pauvert af hr. Bjarne Laustsen at stå og tale om en udvalgstur, om hvilken hr. Bjarne Laustsen udmærket ved, at det var uklarheder mellem udvalget og direktoratet, der afgjorde, om direktoratet deltog en time mere eller mindre.
Det er simpelt hen for pauvert her i Folketingssalen.
Så er det helt utilstedeligt at stå og tale om, at ministeren har fyret direktøren i Kystdirektoratet, når det ingenlunde er tilfældet.
Kystdirektoratet er blevet en del af Naturstyrelsen.
Den tidligere direktør for Kystdirektoratet er fortsat direktør i Kystdirektoratet og nu også vicedirektør i styrelsen.
Det er simpelt hen en urimelig adfærd at stå med her i Folketinget over for navngivne personer i en offentlig styrelse.
Jeg har ikke yderligere at sige.