runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Først og fremmest synes jeg i bund og grund ikke, at ordet krigskasse, som man har fundet på, er et særlig godt ord.
Men sandheden er jo, at vi ikke kan få at vide, hvordan den her fond skal fungere.
I forbindelse med alle de udgifter, der bliver nævnt, siger man, at det er noget, som coronafonden kan bidrage med.
Det er jo først og fremmest en forkert vej at gå ligesom at bruge det til en varig offentlig velfærd.
Så siger hr. Christian Rabjerg Madsen, at man ikke kan få klarhed over, hvad Venstre vil, men så må det da være, fordi der er noget galt med hr. Christian Rabjerg Madsen, for vi har jo været med til at holde hånden under danske virksomheder, fuldstændig ligesom regeringen, med alle de hjælpepakker, vi har vedtaget.
Nu har jeg bare i dag nævnt f- og u-fradraget, som vi ønsker en permanentgørelse af.
Det er jo noget af det, der gør Danmark rigere.
Så er det jo heldigvis også sådan, hr. Christian Rabjerg Madsen, at vi får rig lejlighed til at diskutere det her, når vi fremlægger vores samlede udspil, fuldstændig ligesom Socialdemokratiet gjorde, da de var i opposition.
Forskellen er bare, at vi fremlægger et udspil – det gjorde Socialdemokratiet så ikke.
René Christensen (DF), 2020-09-08:
Tak for det, og tak til Venstres ordfører for talen.
Det er jo rigtigt, at når man kigger på overskriften for finansloven, så står der »Trygt gennem krisen i fællesskab«, og det bliver i hvert fald et fællesskab, for kan ordføreren ikke bekræfte, at det, man gør nu, er, at man bruger fremtidens penge?
Og så er Dansk Folkeparti også meget enig med ordføreren i, at man bl.a. ikke gør noget med de her penge, så vi bliver rigere.
At investere i fremtiden er fornuftigt, det kan man godt gøre for lånte penge, men at bruge lånte penge til drift er en farlig vej.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at hvis man kigger på sådan noget som infrastrukturen, som faktisk er med til at gøre Danmark rigere og skabe noget vækst, kan man ingenting se om det i finansloven?
Der er ingen infrastruktur med.
Man kan ikke se, at der bliver mere mobilitet, og derfor er særlig Provinsdanmark jo hægtet fuldstændig af i forbindelse med det her finanslovsforslag.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Tak for kommentarerne.
Jo, man kan i hvert fald sige, at når man ser på det udspil, regeringen kom med, så er det ligesom flere generationer, der er afbildet på forsiden.
Så tænker man, at så er den også interesseret i at hjælpe kommende generationer, men det er jo en meget trist hjælp, for det er en stor regning, der bliver efterladt.
Jeg er fuldstændig enig med Dansk Folkeparti i, at det, der sker nu, er, at man låner til et højere forbrug, hvilket gør os fattigere.
Det er fuldstændig essensen af det, som det her års finanslov handler om.
Det er jo i bund og grund ikke særlig besværligt.
Det svarer til, at hvis man snakker med sin egen bankrådgiver, så kan man jo ikke bare finansiere en kassekredit på sigt ved at sige: Jeg tror, at jeg får en lønforhøjelse.
Der skal jo være noget konkret i det, og det er der ikke.
Det, der jo også er trist, er, at der blev givet store løfter, f.eks. om, at man ville sætte gang i infrastrukturinvesteringer.
Der er der jo ikke skyggen af infrastrukturinvesteringer, og det er vel at mærke noget, der kan gøre Danmark rigere og også sikre en større grad af mobilitet.
Det var jo også det, som LA's ordfører, hr. Ole Birk Olesen, tidligere var inde på i et spørgsmål, nemlig at infrastrukturinvesteringer, som man lovede skulle finde sted i 2021, er der ingen af, overhovedet.
Så jo, det er desværre en finanslov, som både på kort og længere sigt gør Danmark fattigere.
René Christensen (DF), 2020-09-08:
Tak for svaret.
Hvis vi holder fast i det fremadrettede, så er den måde, man er gået til at optage lån på, sådan, at man jo optager lån op til de 0,5 pct., dvs. at man låner ud over den omsætning, der er i Danmark.
Den afdragsprofil, man så lægger ind, er ikkeeksisterende.
Man siger, at vi kom fra en sund økonomi, hvor vi ikke skyldte så meget, og at vi godt kan skylde mere.
Det er sådan set også rigtigt set, men det, man gør her, er, at man fylder hullet op, så vi i fremtidige situationer, vi kan stå i – det kan være corona, det kan være andet – har brugt den luft, der var, når man ikke samtidig lægger en afdragsprofil ind, altså får bragt gælden ned, samtidig med at man også optager gælden.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at det regnestykke kan man ikke finde i finansloven?
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Det vil jeg gerne bekræfte, og jeg vil så også gerne tilføje, at det, man jo kan se i Økonomisk Redegørelse, som er det, der ledsager finansloven, er, at regeringen forventer stigende renteudgifter fra 2025 og frem, hvilket så gør, at der kommer et endnu større pres på dansk økonomi.
Det er det, der hedder de langsigtede fremskrivninger.
Men det, der vel i bund og grund er det mest sørgelige, er, at de mange initiativer og reformer, der er skabt – og derfor vil jeg sådan set også gerne bruge lejligheden i dag til at kvittere for dem – er der ingen der ligesom anerkender.
Det er jo Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre, Venstre og andre partier, der har været med til at sikre, at vi har så sund en økonomi, der gør, at vi er i stand til at optage de her lån.
Dem, der så bruger pengene, er jo slet ikke optaget af ligesom at anerkende, at man skal have en sund økonomi, for at det har kunnet lade sig gøre.
Det er jo lige præcis det, der er forskellen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Tak for det, og tak for talen.
Ordføreren sagde: Danmark på ret kurs.
Jeg har Rasmus Klump-sangen kørende inde i hovedet nu, og den er svær at få ud igen.
Der ér en karakter i Rasmus Klump, som mine sønner, da de var mindre, heldigvis var ret begejstrede for, og det var Pelle.
For Pelle har nemlig et næb, som man kan hive en masse ting ud af, og så må han jo hjælpe Rasmus og alle de andre venner med at løse de problemer, de nogle gange skaber for dem selv – så må man finde løsningerne i næbet.
Det håber jeg at også ordførerens parti vil hjælpe mit parti med, for det bliver der da i den grad brug for for at få Danmark på ret kurs, som ordføreren også sagde.
Jeg støtter gerne op om det, og vi har selv foreslået en permanentgørelse af de 130 pct., digitalisering osv.
Det er gode forslag.
Er det også en reel grøn kurs, som ordførerens parti står for?
Jeg er specifikt optaget af, at hvis vi venter længere og længere, bliver det faktisk bare dyrere og dyrere at nå 70-procentsmålet.
Så hvornår mener ordføreren vi skal i gang med forhandlingerne om en klimaplan for at nå det mål?
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Tak for bemærkningerne.
Jeg er enig i, at der er meget nede i det næb, både gode og dårlige ting, tror jeg man kan sige.
Men i forhold til det, som i hvert fald i min verden er en fuldstændig presserende opgave nu, nemlig at følge op på de brede aftaler, vi lavede i foråret, omkring den grønne omstilling, er vi jo kommet i den situation, at den aftale, vi lavede, omkring klimaloven, jo nu kommer til at vise sin styrke, for nu bliver regeringen tvunget til at præsentere sin hånd for Folketinget.
Hvem havde troet det?
Altså, med de store ambitioner, den nuværende regering sagde man havde på det grønne område, er det jo helt utroligt, at vi næsten ikke kan få at vide, hvordan man skal nå det her mål på de 70 pct., plus at man heller ikke ønsker at diskutere det på tværs af sektorer.
Så jeg er dybt bekymret for det, og jeg tror, at hvis vi ikke griber det her an på en klog måde, kommer vi til at lave fejlinvesteringer, fordi vi simpelt hen ikke får nok CO 2-reduktion for pengene.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Det vil jeg gerne følge op på.
For vi mener i Radikale Venstre, at det haster, som også ordføreren, kan jeg høre, men også at det haster at få sat et 2025-mål, for det er jo det, der sikrer handling, også i den her regeringsperiode.
Det vil jeg gerne høre ordføreren om: Vil Venstre også sætte et 2025-mål hurtigt?
Og hvor meget mener Venstre vi skal have reduceret med i 2025?
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Det, som der i hvert fald er brug for, er jo, og det ved jeg også Det Radikale Venstre er enige i, at signalere og også prioritere, at man vil bruge af råderummet på den grønne omstilling.
Det er jo en kæmpestor uenighed, der er, mellem regeringen og nogle af de røde partier, som siger, at man ikke kan bruge af råderummet på den her grønne omstilling; det kommer vi til.
Og derfor kommer vi også til her i løbet af september måned at diskutere, om der skal være et delmål i forhold til 2025, og det er jeg sådan set åben over for at diskutere, altså om det giver god mening eller ej.
Men det må ses i sammenhæng med, om vi også kan få en diskussion om alle de sektorer, vi mangler at diskutere på nuværende tidspunkt, for sandheden er, at vi jo går frem én sektor ad gangen, og det giver efter min opfattelse ikke den store mening længere.
Nu tror jeg bare lige, jeg vil rette en vildfarelse, for hr. Lars Boje Mathiesen var jo i gang med at forklare udligningsreformen, og at vi har lagt stemmer til den.
Men vi har jo faktisk været med til at sikre, at udligningsreformen blev et fornuftigt resultat i forhold til det, der var lagt på bordet, som jo ellers var en meget, meget stor skattestigning til danskerne.
Den fik vi jo taget et opgør med.
I forhold til bilbeskatningen vil jeg sige, at det er en vanskelig sag, og vi kommer til nu at bruge de kommende dage på at sætte os ind i de forskellige ting, som Anders Eldrup har foreslået som kommissionsformand.
Men det er klart, at hvis man skal lave en omlægning af bilafgifterne, skal man jo sikre, at det ikke bliver en skjult skatteskrue for det danske samfund; det siger sig selv.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-08:
Nu havde vi lige Socialdemokratiets finansordfører, hr. Christian Rabjerg Madsen, på talerstolen før.
Han er jo valgt i Kolding, og derfor spurgte jeg ham, hvordan det kan være, at han er gået rundt i valgkampen og har sagt, at hvis man stemte på ham og Socialdemokratiet, ville motorvejskrydset ved Kolding i 2021 blive udvidet, og der så kommer en finanslov, hvor der ikke er sat en krone af til det formål.
Vi to, hr. Troels Lund Poulsen og jeg, er begge valgt i Østjylland, og den oplevelse, jeg havde der, var, at de socialdemokratiske folketingsmedlemmer og -kandidater, herunder den nuværende finansminister, sagde, at de også ville udvide den østjyske motorvej med start i 2021, ligesom de blå partier ville.
Har hr. Troels Lund Poulsen fået et andet indtryk fra valgkampen i Østjylland?
Har hr. Troels Lund Poulsen fået det indtryk, at Socialdemokratiet i valgkampen der sagde: Nej, nej, det er alt for tidligt at gå i gang med at udvide den østjyske motorvej i 2021, vi vil først gøre det senere?
Lotte Rod (RV), 2020-09-08:
Jeg synes faktisk, det er lidt synd for hr. Morten Messerschmidt, for tænk, hvad han er gået glip af.
Derfor vil jeg gerne bidrage til det med dannelsen, for en af de særlig gode Rasmus Klump-historier er den, hvor han ankommer til Syvsoverland, hvor alle folk sover, fordi Kime Karl – ham, der har ansvaret for at ringe folk op efter middagssøvnen – selv er faldet i søvn, og så er det jo godt, at vennerne kommer.
På den samme måde har jeg det lidt med Socialdemokraterne nu, for de gik jo til valg på, at vi skulle stoppe besparelserne på uddannelse, og så slår man op i finanslovsforslaget og ser, at der har sneget sig uddannelsesbesparelser ind.
Derfor vil jeg gerne spørge Venstre, om Venstre vil være med til at vække Socialdemokraterne, eller hvad er egentlig Venstres holdning til de uddannelsesbesparelser, regeringen lægger op til?
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Finansministeren hvisker noget hernedefra, som jeg simpelt hen ikke vil gengive for offentligheden.
Det ville ikke være fair.
Men det, han sagde, var spændende – og det var ikke noget om Det Radikale Venstre.
Jeg tror, at han kvitterede for spørgsmålet.
Jeg synes jo, at den radikale spørger har fuldstændig ret.
Det er jo fuldstændig hyklerisk, at man har stået og kritiseret, hvad den tidligere regering gjorde, og når man så får regeringsmagten, gør man fuldstændig det samme selv.
Det kan jo ikke undre mig eller chokere mig, for sådan har jeg oplevet Socialdemokratiet før.
Men det er jo ikke en blomst, der er groet i vores have, at man bl.a. skulle lave det finansieringsbidrag i forhold til politiet.
Vi har også sagt til regeringen, at vi ikke synes, at den måde, som man i udkastet har finansieret et nyt politiforlig på, er fornuftigt.
Så det her er ikke noget, som man skal forvente at vi aktivt vil støtte regeringen i.
Lotte Rod (RV), 2020-09-08:
Okay, så man støtter ikke aktivt regeringen.
Kan jeg forstå det derhen, at Venstre sammen med Radikale Venstre vil være aktive i forhold til at få pillet det ud?
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Vi er generelt på mange felter aktive sammen med De Radikale, så hvis det her også kan være et felt, hvor vi kan knytte bånd, som kan bringe pengene et mere fornuftigt sted hen, vil jeg ikke være afvisende over for det.
Men jeg synes trods alt ikke, at jeg skal stå og svare på vegne af Socialdemokratiet.
Jeg tror, at der ville komme et spændende svar fra mig, men hykleriet må man altså snakke med Socialdemokratiet og den socialdemokratiske finansminister om.
Malte Larsen (S), 2020-09-08:
Mange tak.
I den finanskrise, der var omkring 2008, og som vi har vendt nogle gange, var Venstres svar store varige ufinansierede skattelettelser, og det hul, der opstod i statskassen, skulle senere fyldes op, viste det sig, af de svageste her i samfundet.
Kunne jeg lokke Venstres ordfører til at minde os om eller fremhæve det tal, der var for arbejdsløse, som opstod efter finanskrisen, da VK-regeringen fremlagde genopretningspakken i 2010?
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Nej, jeg må sige, at jeg ikke har alle tal helt present, og det her spørgsmål er jo også et, som har været fremme tidligere i debatten.
Jeg havde fornøjelsen af at sidde i regeringen på det tidspunkt, og jeg tror, at det, der vel er vigtigt at konstatere, er, at finanskrisen ramte hele verden og ramte Danmark.
Under finanskrisen havde vi jo i hvert fald partier, som ikke ønskede at være med til at løse et fælles samfundsansvar.
Det synes jeg er trist, specielt at Socialdemokratiet ikke på det tidspunkt ville være med.
SF's og andre partiers position var måske mere naturlig i den fase, de var i på det tidspunkt.
Men den store forskel er jo, hvem der viser et samfundsansvar og faktisk også byder sig til.
Det gør Venstre, for vi synes, at det er nødvendigt.
Malte Larsen (S), 2020-09-08:
Jamen det er jeg sådan set enig i.
Ligesom dengang var det jo en verdensomspændende krise.
Det opfatter jeg også coronakrisen som i dag.
Og man kunne vel sige, at der er to forskellige måder at håndtere det her på.
Den ene er den, der blev fulgt sidst, og så den model, vi fremlægger nu.
Jeg kan oplyse ordføreren om, at mere end 6 pct. af arbejdsstyrken var ledig, da Venstre fremlagde genopretningspakken, og at antallet af arbejdsløse på det tidspunkt var steget med knap 100.000 i 2008.
Det var først i 2013, at arbejdsløsheden for alvor begyndte at falde igen.
De, der mistede jobbet under finanskrisen, havde stadig 10 år efter en lavere lønindkomst og ringere beskæftigelse end andre lønmodtagere.
Mener Venstre virkelig, at det igen er dem, der står yderst på arbejdsmarkedet, som skal betale regningen for krisen?
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Nej, det mener vi ikke, og det er også derfor, vi synes, det er så trist, at den her regering gerne vil affinde sig med, at 146.000 mennesker, 138.000 mennesker, 125.000 mennesker, 119.000 mennesker i løbet af de kommende år skal stå uden for arbejdsmarkedet.
Det synes jeg i bund og grund ikke er særlig solidarisk.
Jeg synes, det er et forkert signal at sende.
Jeg synes, der er brug for initiativer, der modvirker, at så mange mennesker står uden for det arbejdende fællesskab.
Det er jo deri, at den store uenighed er mellem Socialdemokratiet og Venstre, desværre.
Signe Munk (SF), 2020-09-08:
Før sommerferien var Venstre en del af den klimaaftale, hvori man besluttede at sætte gang i arbejdet med at få en ensartet CO 2 -afgift i Danmark.
I den forbindelse vil jeg gerne høre Troels Lund Poulsen, om det så også er Venstres opfattelse, at landbruget skal til at betale en højere afgift som følge af deres udledning af klimagasser.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Altså, der var vel to partier, der argumenterede stærkt for, at man skulle komme med et oplæg til en grøn skattereform, og det var Det Radikale Venstre, og det var Venstre.
Så noterer jeg mig, at SF også deler det synspunkt.
Jeg savner at få et overblik over, hvad kostprisen helt præcis er for de forskellige brancher.
Så jeg har ikke den endelige udformning af, hvordan og hvorledes den kommende fordeling mellem sektorerne, som vi skal diskutere her i efteråret, skal være.
Men når det så er sagt, er det klart, at man ikke kan nå 70 pct., uden at alle sektorer kommer til at bidrage.
Det siger sig selv.
Signe Munk (SF), 2020-09-08:
En ting er jo, at alle sektorer skal bidrage, for at vi når klimalovens mål, som Venstre også selv er en del af.
Skal Klimapartnerskabet for Fødevare- og Landbrugssektoren selv komme med et bud på, hvad det vil koste at omstille landbruget, så er det 25 mia. kr. Og i den forbindelse vil jeg bare gerne høre fra Venstre: Skal skatteyderne betale for det over vores råderum til velfærd, eller skal afgifterne på CO 2 i landbruget faktisk forhøjes, så landbruget reelt betaler for sin klimaforurening?
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
For mig er råderum også, at man kan prioritere den grønne omstilling.
Det er mig ubegribeligt.
Det er fint, at man gerne vil diskutere flere penge til velfærd, men hvad nytter det at få flere penge til velfærd, hvis den her klode nedsmelter?
Så kan man ikke bruge dem til noget som helst.
Så i min optik burde SF jo om nogen være optaget af, at det økonomiske råderum skal gå til en markant investering i en grøn omstilling.
Hvem der skal bidrage, og hvordan man skal bidrage, kommer vi jo til at diskutere.
For os er det afgørende, at alle sektorer kommer til at bidrage.
Hvordan man så skal gøre det – ja, det skal bl.a. ske med hensyntagen til, at vi fortsat skal have landbrugsproduktion i Danmark, og vi skal også have flere arbejdspladser i Danmark, hvis det står til Venstre.
Vi synes ikke, man skal gå efter et bestemt erhverv, hvis det så betyder, at tusindvis af mennesker mister deres job, fordi produktionen flytter til et andet land.
Det giver jo ikke mening.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Men man kan jo have forskellige holdninger til, hvordan man giver den ældre medborger den bedste pleje.
Det er vi jo så uenige om.
Ligesådan er det også på børneområdet.
Er man sikker på, at minimumsnormeringer så fuldstændig gør, at børnene har det godt?
Overhovedet ikke.
Det handler også om, om der er uddannet personale, eller er der pædagoger til stede?
Er der folk, der har ledelseserfaring?
Er der en ledelse?
Vi så jo sidste år i København gruopvækkende billeder med små børn, hvor det ikke var et ressourcespørgsmål, i hvert fald ikke alene, men hvor det handlede om ledelse, og hvorfor man ikke greb ind.
Så for os er det her en diskussion, der handler om mere end minimumsnormeringer.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-09-08:
Det må jeg sige at jeg synes er en skam, for mange af de mennesker, som sidder i den her situation, er jo ikke i stand til at træffe et frit valg.
Det betyder jo altså, at man har ansvaret for mange, som måske vil på toilettet, måske vil have skiftet en ble eller måske bare vil have et glas vand eller et lille ord for at falde i søvn, og der synes jeg faktisk, det er ærgerligt, at vi ikke kan regne med Venstre.
Så kan man godt stå og lege en eller anden abeleg om, hvem det er, der har ansvaret, og jeg kan sige, at hvis Dansk Folkeparti havde fået sine ønsker til budgettet igennem i Aarhus Kommunes budgetforhandlinger, så tror jeg nok, at det havde set anderledes ud.
Men det kan vi tage i en anden sammenhæng.
Jeg noterer bare med beklagelse, at Venstre ikke er optaget af at få sikret de samme minimumsnormeringer på personale, på bemanding, på vores plejehjem, som andre er i børneinstitutionerne, og så håber jeg da, at vi kan møde hinanden på det her område.
Jeg synes, det ville være et smukt område, hvor vi borgerlige partier kunne forbrødre os i at takke dem, som har kæmpet hele livet for at bygge det samfund op, som vi alle sammen er glade for.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Nej, det indtryk fik jeg faktisk ikke.
Tværtimod fik jeg det samme indtryk som hr. Ole Birk Olesen, nemlig at det var meget nødvendigt, at der skulle ske en udvidelse af E45.
Men jeg husker så tilbage på en valgkamp i 2011, hvor den nuværende finansminister lovede en Kattegatforbindelse, og det skete så heller aldrig.
Så derfor tænkte jeg, at en ting var, Nicolai Wammen sagde, at han støttede E45, men jeg tænkte, at det nok var det samme som der i 2011 med Kattegatforbindelsen: at når man så får regeringsmagten – hvis det skete, og det gjorde det jo – så sker det ikke.
Så jeg er ikke på den måde chokeret, men jeg forstår godt, at hr. Ole Birk Olesen er chokeret.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-08:
Altså, jeg bliver chokeret, hver eneste gang det sker.
Det er sket rigtig tit, at Socialdemokratiet går til valg på nogle ting, de vil – så ville de bevare efterlønnen under Poul Nyrup Rasmussen, og så ville de bruge en masse penge med »En Fair Løsning« – men hvis de så får regeringsmagten, vil de ikke alligevel.
Og den her gang er det store løftebrud åbenbart, at de ville igangsætte de samme trafikinvesteringer, som vi ville, men så vil de det slet ikke alligevel.
Tror du, at vælgerne i Østjylland, hvor hr. Nicolai Wammen er opstillet, var vidende om, at de ikke kunne regne med de ord?
Eller tror du, at de faktisk stemte på hr. Nicolai Wammen, fordi de tænkte: Så får vi også en udvidelse af E45 med start i 2021?
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Det sidste her synes jeg faktisk nok er et af de sværeste spørgsmål, altså det spørgsmål, som hr. Ole Birk Olesen stiller: Hvad er årsagen til, at man stemmer på hr. Nicolai Wammen?
Jeg er ikke i stand til at svare på det.
Men jeg er helt overbevist om, at der er nogle, der har stemt på hr. Nicolai Wammen ud fra det synspunkt, at Socialdemokratiet havde en plan før valget om, at man skulle udvide infrastrukturen, også i Østjylland, som man jo sådan set også havde tilbage i 2011.
Man skal jo huske på, at det er fuldstændig den samme diskussion; så skete der lige pludselig det, at da man fik regeringsmagten, skulle man lave en togbro over Vejle Fjord – et vanvidsprojekt til mange milliarder kroner, som ingen ville benytte.
Så altså, jeg vil tro, at man godt var klar over, at man ikke fik den reelle vare.
Jesper Petersen (S), 2020-09-08:
Tak for det.
Hr. Troels Lund Poulsen bragte Rasmus Klump ind i billedet; han befinder sig meget på havet.
Og jeg vil også sige, at jeg egentlig tror, at mange har det indtryk, at det sejler noget for Venstre for tiden, og det må man absolut sige, at det også gør i den økonomiske politik.
Det hænger overhovedet ikke sammen, hvad hr. Troels Lund Poulsen præsenterer for Folketinget i den debat, der er her i dag.
Man kritiserer regeringen for det, som er politiken, altså at gå helt til grænsen af budgetloven for at holde hånden under beskæftigelsen, og samtidig siger man, at regeringen låner for mange penge og i øvrigt gør for lidt for at bekæmpe arbejdsløsheden.
Altså, det hænger overhovedet ikke sammen.
Og hvis der skal være en eller anden konsekvens og sammenhæng alligevel, som jeg skal prøve at udlede af det, må det jo være, at Venstre er villige til at acceptere , at der ikke kommer lige så mange mennesker i arbejde næste år, fordi man er imod, at regeringen går til kanten af budgetloven og bruger de penge til at gavne økonomien – eller hvad?
Er Venstre enige i, at man skal gå til rammen af budgetloven og stimulere økonomien så meget, som vi kan, inden for den ramme?