runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-11-03:
Vi skal altid tænke os rigtig godt om, når vi indfører noget nyt, men alternativet, som ville være, at vi ikke forholder os til det og bare lader folk køre, som de har lyst til og så håber på, at der er en betjent, der opfanger det, når nogle begår ulovligheder derude, tror jeg er langt værre.
Jeg synes, det er fint, at vi forholder os til det, og at folk med forstand på trafiksikkerhed laver nogle nærmere fastsatte regler, så det er hegnet ind.
For den nye teknologi er kommet for at blive.
Så ja, vi skal være betænkelige, men vi skal ikke standse udviklingen.
Vi skal prøve at hegne det ind, forholde os til det, og så sørge for, at det foregår sikkert og ordentligt.
Det er også derfor, at jeg går så stærkt ind for motorsport.
Nogle er meget imod motorsport.
Det er at brænde benzinen af osv., det er fart og ræs og sådan noget.
Det er da langt bedre, at unge mennesker med benzin i blodet kommer ind og dyrker deres lidenskab under ordnede forhold, end at de kører rundt som boulevardræsere i storbyerne.
Henning Hyllested (EL), 2017-11-03:
Det sidste er jeg rigtig, rigtig meget enig med hr. Kim Christiansen i, og hr. Kim Christiansen har jo faktisk den rolle, at han er formand for Færdselssikkerhedskommissionen.
Nu jeg sad jeg og lyttede meget nøje efter, om jeg kunne høre, om der sådan var nogle postive tilkendegivelser over for lovforslaget, og det kunne jeg sådan set ikke helt høre mig frem til, så når hr. Kim Christiansen siger, at han er et både-og-menneske, så ved jeg såmænd ikke rigtig.
Men jeg må alligevel høre hr. Kim Christiansen om noget, og det er selvfølgelig også i hans egenskab af formand for Færdselssikkerhedskommissionen.
Der foreligger jo nogle høringssvar, ikke mindst fra Rådet for Sikker Trafik, som jo også har siddet i Færdselssikkerhedskommissionen, som er meget, meget negative, og hvor man er meget, meget betænkelig over for færdselssikkerheden i forbindelse med det her.
Og hvad siger formanden for Færdselssikkerhedskommissionen, eller hr. Kim Christiansen, så?
Jeg synes, at ordførertalen var sådan lidt både-og.
Altså, jeg er rigtig positiv over for, at man fra Socialdemokratiets side gerne vil have lidt hånd i hanke med det her, som ordføreren sagde det, men hr. Rasmus Prehn sagde også på et tidspunkt, at det jo skal være muligt at stoppe op igen.
Og der er det jeg bliver lidt skeptisk.
Tror hr. Rasmus Prehn virkelig, det er muligt, hvis man først slipper det her løs, at få det hevet hjem igen, om jeg så må sige?
Rasmus Prehn (S), 2017-11-03:
Jeg tager det i og for sig som et kompliment, at Enhedslistens ordfører anser mig for at være sådan et både-og-menneske, for jeg er godt klar over, at hr. Henning Hyllested er mere sådan et enten-eller-menneske.
Og der er vi lidt mere pragmatiske fra socialdemokratisk side.
Vi kan både lide at cykle, vi kan lide at gå, og vi kan lide at skate, hvis det er det, og derfor skal der også være plads til det her.
Når der sker noget nyt på det her område, skal vi også kigge på at få ændret loven.
Jeg tror, at ordføreren har ret i, at hvis vi åbner op for, at man kan køre med nogle af de her køretøjer på f.eks. cykelstien – det står der ikke noget om konkret, men det er jo det, man kan forestille sig kommer til at ske – så bliver det svært at rulle det tilbage igen.
Omvendt, hvis det er sådan, at man oplever masser af utryghed, uheld på cykelstierne på grund af det her, skal vi jo kunne trække håndbremsen og sige: Så er det altså kun cykler, der skal køre på de her cykelstier, og så må de andre altså holde igen.
Vi ved jo heller ikke, hvordan udviklingen kommer til at være.
Altså, det kan jo også være, at der er mange, der tænker: Det er sjovt og fedt og spændende med de her elektriske køretøjer, men helt ærligt, vi er også nødt til at have noget motion, og derfor fastholder vi nogle af de køretøjer, hvor vi selv skal røre os, for det er bedre for miljøet, og det er bedre for vores sundhed.
Så lad os følge det tæt.
Og jeg kan godt forestille mig, at vi trækker håndbremsen på et tidspunkt, hvis det løber løbsk for os, eller det kommer til at have negative konsekvenser.
Henning Hyllested (EL), 2017-11-03:
Der er ikke noget, der tyder på, at de bliver mindre farlige, eller at den teknologiske udvikling skulle tilsige, at de bliver mindre farlige.
Man kan også vælge at sige, at jamen i forvejen har vi faktisk en hel stribe af transportmidler.
Vi har biler, vi har cykler, vi har knallerter, vi har motorcykler, you name it.
Så man kan spørge: Er der ikke i virkeligheden tilstrækkeligt med transportmidler?
Man behøver jo ikke bare at gøre sig til en slave af udviklingen.
Man kan jo også, som jeg siger, kategorisere det som det, det i mange tilfælde er, nemlig legetøj, som hører til på lukkede pladser, eller hvor det nu kan være.
Kim Christiansen (DF), 2017-11-03:
Tak for det.
Med alle de her sundhedsaspekter, som hr. Rasmus Prehn fremhævede, kan det være, at det egentlig skulle have været behandlet i et helt andet udvalg.
På den ene side synes jeg, det er rigtig godt, at man tager initiativ til at skabe nogle lovmæssige rammer om det her.
Men jeg er bekymret for, hvordan man vil håndhæve det.
Hvordan vil man sikre det i forhold til de her overfyldte fortove og fodgængerfelter, hvor der ud over de gående færdes adskillige cyklister?
Jeg ved godt, at der nu så også kommer skateboards på gangarealerne.
Det kan godt være, at man efterhånden skal overveje, om det er så sikkert at være fodgænger.
Som formand for Færdselssikkerhedskommissionen kan det også godt undre mig, at det her ikke har været sendt over til Færdselssikkerhedskommissionen, som jo arbejder med dræbte og tilskadekomne og hele tiden søger at få antallet af dem bragt ned.
Og nu bringer man så det her ind med seks nye typer af køretøjer.
Så det undrer mig lidt.
Jeg håber også, at vi under udvalgsbehandlingen måske kan få ministeren og nogle af embedsmændene over.
For når jeg læser det her, kan jeg se, at det er en lang, lang opremsning af funktionsbeskrivelser og af, hvilke kategorier de ting hører hjemme i.
Og jeg mangler nok sådan en pixiudgave af, hvor alt det her skal køre rundt henne.
Og hvordan kontrollerer vi, at de så også kører der, hvor vi mener de skal være?
Jeg kan godt se, at hvis man bor ude på landet, hvor jeg bor, og har 3 km til skole, så kan det da være en god ting med et motoriseret løbehjul.
Men vi taler jo også om storbyer, og når jeg ser cykelstierne i København, har jeg svært ved at se, at der skulle være plads til Segways og motoriserede skateboards og løbehjul.
Jeg forudser et eller andet ragnarok i forhold til det her.
Men lad os få det belyst nærmere.
Jeg vil også høre lidt til aldersgrænser.
For i forhold til motoriserede løbehjul kan jeg læse, at de både er beskrevet op til 45 km/t., og at de bliver kategoriseret anderledes, hvis de kører over 45 km/t.
Altså, hør lige her: Vi har haft en diskussion uden lige de sidste år, bare for at unge mennesker på 15 år kunne få lov at køre en knallert, der kan køre 30 km/t.
Vi vil ikke lade 16-årige køre på en knallert, der kan køre 45 km/t. og har gode bremser og alting, men vi vil godt lade unge mennesker eller børn ræse afsted på et motoriseret løbehjul.
Jeg synes måske, vi mangler nogle proportioner i det her.
Det kan være, jeg læser forslaget helt forkert, og så skal jeg da gerne tage mine ord i mig igen.
Men jeg synes, der er behov for, at vi under udvalgsbehandlingen får bedre information, og det må gerne være sådan, at vi får ministeren og embedsværket over.
Henning Hyllested (EL), 2017-11-03:
Altså, Rådet for Sikker Trafik forudser jo direkte, at der kommer flere ulykker, også af alvorlig karakter, som følge af det her.
Der foreligger nogle høringssvar – hr. Rasmus Prehn var selv inde på dem – og ud over det fra Rådet for Sikker Trafik er der også høringssvar fra Cyklistforbundet og fra Dansk Fodgænger Forbund og flere andre, som jo er altovervejende negative over for det her.
I øvrigt betegner man mange af de her køretøjer som decideret legetøj.
Har legetøj plads i trafikken efter hr. Rasmus Prehns mening?
Rasmus Prehn (S), 2017-11-03:
Vi skal først og fremmest være fokuseret på trafiksikkerheden.
Her er jeg helt enig med Enhedslisten og hr. Henning Hyllested.
Det er også derfor, vi foreslår, at der bliver holdt hånd i hanke med det her, og at det skal evalueres, og at man kan lukke det ned, hvis det bliver for voldsomt.
Vi må bare erkende, at der jo faktisk er folk, der oplever nogle af de her ting som et transportmiddel.
Og sammenlignet med at sidde i en bil, der forurener rigtig meget, kan det være bedre for miljøet, at man kører på et elektrisk skateboard.
Og derfor skal vi passe på, at vi ikke er alt for fastlåste i vores syn på det her.
Carsten Bach (LA), 2017-11-07:
Det kan jeg så med understregning og fede typer garantere spørgeren for at jeg ikke er enig i.
Til gengæld kan jeg oplyse spørgeren om, at min og Liberal Alliances holdning er, at den enkelte private lodsejer selv skal have lov til at bestemme, hvordan vedkommende vil drive sit landbrug eller skovbrug.
Det, som jeg adresserede før, var statens arealer, og jeg mener, at vi som politikere har en klar forpligtigelse til at gå ind dér, hvor der ikke er et frit og kommercielt marked, og – som jeg netop understregede i min tale – levere fri og vild natur til danskerne.
Christian Poll (ALT), 2017-11-07:
Jeg elsker skov, det kan jeg lige så godt sige med det samme, og derfor har jeg siddet og ligesom prøvet at opgøre på flere planer alle de gode ting, der er ved skov.
Jeg har fundet ud af, at skov er win-win, men ikke bare win-win.
Jeg er faktisk nået op på seks gange win, og nogle af dem nævner Enhedslisten i sit forslag.
Det er på klima, hvor vi får bundet CO2; det er drikkevandet, der beskyttes; det er biodiversiteten – især hvis man altså lader skov springe selv, eller hvis man har gammel skov, man holder op med at drive skovdrift i.
Men der er også en win på landskab.
Skov gør noget særligt ved vores landskab.
Den bryder landskabet op.
Der er også træprodukterne; træ er jo et fantastisk materiale.
Se bare den talerstol, jeg står på her.
Den har holdt i rigtig mange år, og det kan træ som materiale.
Så er der jo friluftslivet.
Selv urørt skov fungerer fint med et rigt og varieret friluftsliv, og der er jeg glad for, at jeg her i forslaget kan læse, at man vil have mere magi, for det er jo også noget af det, skoven kan.
Så jeg vil godt rose forslagsstillerne her for at udvise rettidig omhu.
Jeg synes, vi skal holde fast i målet fra 1989, og jeg synes, det er vigtigt at få lavet en plan og få indhentet det, vi er bagud med, og at det er rimeligt at gøre det over en 10-årig periode.
Så alt i alt vil jeg komme med en stor ros, og vi tilslutter os selvfølgelig forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-07:
Nu går forslaget jo ud på ligesom at pålægge regeringen at lave en skovplan.
Det vil sige, at hvis regeringen kigger på det, vil man også nøje kunne kigge på, hvad det er for en finansiering, man kan forestille sig.
Det kunne være, at regeringen var så kreativ, at man fandt på nye måder, man kunne lægge ud på og inddrage vandværker osv.
Det kunne være, at regeringen kom frem til, at man kunne modellere på EU-landbrugsstøttemidlerne på en måde, så man fik fremmet, at der blev større skovarealer.
Jeg ser sådan set flere muligheder.
Men forslaget går ud på ligesom at give regeringen bolden ud fra den målsætning, som Folketinget tidligere har vedtaget.
Det synes jeg egentlig er helt fair.
I stedet for at vi kommer med meget detaljerede beslutningsforslag, har vi altså kigget på: Her er en gammel målsætning, og hvad er der så sket siden 1989?
Der er en klimadagsordenen, og der er en dagsorden omkring at redde vores drikkevand, som er blevet mere aktuel.
Så det er jo sådan set, synes jeg, værd at holde fast i en ambitiøs målsætning.
Det er rigtig godt at diskutere, hvad der har den højeste kvalitet.
Og der må jeg bare sige, at når vi ude på vores landbrugsarealer har 1 mio. ha med foder til grise og 1 mio. ha med foder til andre dyr, kan jeg sagtens se, at man kunne reducere det areal og komme frem til, at der kunne være nogle naturarealer og skovarealer, som gav mere biodiversitet end de kæmpe kornmarker, som vi har derude.
Så jeg synes, at der er al mulig grund til at få omlagt mere af vores landbrug til natur og skov.
Er ordføreren ikke enig i det?
Christian Poll (ALT), 2017-11-07:
Jo, det kan jeg da bekræfte.
Hvis man frilægger noget natur i forskellige former, og især hvis man ikke bruger sprøjtemidler af nogen slags og heller ikke gødsker, jamen så er der jo en grundvandsbeskyttelse at hente ved mange forskellige naturtyper, og skoven er en af dem.
Andreas Steenberg (RV), 2017-11-07:
Det er fru Ida Auken, der er ordfører på beslutningsforslaget, men i hendes fravær skal jeg læse Radikale Venstres tale op og også hilse fra SF.
Radikale Venstre er helt enig med Enhedslisten i, at det går for langsomt med at leve op til målsætningen om at fordoble skovarealet i Danmark.
Skov kan utrolig meget.
Ud over at være et af danskernes yndlingsmål i naturen kan skov også lagre CO2 og være med til at løse klimaproblemerne.
Det kan beskytte drikkevandet, hvis man planter skov oven på drikkevandsressourcerne.
Og så er skovene vigtige for biodiversiteten, fordi de er hjemsted for mange dyr og planter. Vi er meget positive over for at lave en egentlig skovhandlingsplan.
Vi har selv foreslået noget lignende tidligere.
Til gengæld kan vi ikke se, hvordan Enhedslisten vil finansiere det her beslutningsforslag.
Vi vil gerne indgå i en konstruktiv dialog med forslagsstillerne og se, om vi kan blive enige om at undersøge en række finansieringskilder til at øge skovarealet i Danmark.
Jeg skal hilse fra SF og sige, at de har samme bemærkninger som Radikale Venstre til beslutningsforslaget.
Carsten Bach (LA), 2017-11-07:
Tak for ordførertalen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-07:
Der kommer jo heller ikke mere skov af, at man ændrer karakteren af noget, der allerede er etableret skov.
Det er jeg sådan set helt enig i.
Jeg mener også, at der er stor mulighed for, at der ville ske mere, hvis alle kommuner laver en mere seriøs planlægning, og hvis man samtidig giver mulighed for, at kommunerne lettere kan finde en finansiering til at rejse mere skov.
Der kan så være nogle kommuner, der vælger, at der skal være arealer, der skal springe i skov, og som dermed kan etablere naturarealer på en billigere måde, men jeg synes, at det er helt op til det kommunale selvstyre at lave den planlægning.
Men jeg synes, at når der er de her nationale målsætninger og man kan se på kurverne, at vi ikke når dem, så er det rimeligt, at vi tager den her debat i Folketingssalen. Er ordføreren ikke enig i det?
Anni Matthiesen (V), 2017-11-07:
Jamen tak for spørgsmålet.
Som jeg sagde i mit sidste svar, synes jeg jo faktisk, at vi er rigtig, rigtig ambitiøse.
Som Enhedslistens ordfører også selv har sagt, er der jo så også steder rundtomkring i nogle kommuner, hvor man måske vælger at plante skov.
Det synes jeg jo egentlig også at vi bare herfra skal anerkende er rigtig fint, også selv om det ikke er noget, der er pålagt her fra Folketingssalen.
Men det står jo kommunerne frit for at gøre det, hvis der er nogle steder, hvor de også gerne vil plante skov.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-07:
Men det, som man har besluttet, er jo slet ikke noget, som kan leve op til den ambition, der var, om at etablere 5.000 ha ekstra skov om året i sådan en tidsperiode på 80-100 år.
Det er jo den ambition, der har ligget tilbage der i 1989, da man forholdt sig til det og lagde den store plan.
Jeg synes da, det ville være væsentligt at gennemgå, om man så ikke med de dagsordener, der er nu, med CO2-problemer og grundvandsproblemer, skulle finde ud af, om man ikke skulle sætte målet endnu højere eller finde andre virkemidler.
Anni Matthiesen (V), 2017-11-07:
Først og fremmest kan jeg så måske på regeringens vegne sige tak for bolden, som er kastet af Enhedslistens ordfører.
Jeg vil også sige, at når man sidder i regering, finder man måske også nogle gange ud af, at det med bare at finde pengene ikke altid er den letteste opgave, for der er rigtig mange, som rigtig gerne vil bruge pengene.
Til det spørgsmål, som ordføreren til sidst stillede, altså om jeg synes, det er for ambitiøst med hensyn til det antal hektar, der bliver målsat i dag i forhold til skov, så vil jeg sige, at nej, det synes jeg faktisk ikke.
Jeg synes faktisk, at med den naturpakke, som vi skabte, har vi været ambitiøse.
Og vi er godt på vej.
Carsten Bach (LA), 2017-11-07:
Jeg er bestemt enig i, at vi kan tage en debat her i Folketingssalen.
Det er vel sådan set hele grundlaget for folkestyret, at vi kan have debatten, og at vi kan have den ad flere omgange.
Det synes jeg da er fantastisk.
Med hensyn til det her om ny skov og biodiversitet havde jeg også en bemærkning til ordføreren for Socialdemokratiet, for det at etablere ny skov er vel ret beset hverken lig med, at man øger eller bremser tilbagegangen i biodiversiteten.
Det er vel netop det, at vi, som spørgeren også selv er inde på, ændrer karakteren af den eksisterende skov, at vi går fra kommerciel skovbrug til en mere naturnær skov med det formål at øge biodiversiteten eller måske helt over til det, som man meget populært kalder urørt skov, som af nogle forskere er blevet udpeget til at være det måske mest effektive redskab til at bremse tilbagegangen i biodiversitet.
Merete Riisager (LA), 2017-11-07:
I dag fungerer 28 elever og 30 i særlige tilfælde som sådan en helt overordnet ramme, som kommunerne kan prioritere inden for.
Der er ganske langt fra den overordnede ramme og ned til det gennemsnitlige elevantal, der er i skolernes klasser.
Det giver kommunerne mulighed for at prioritere.
Hvis man sætter det tal ned til 24, vil det reducere kommunernes mulighed for at prioritere – og også deres ansvar, kan man sige, over for borgerne.
Nu skal vi jo som sagt til kommunalvalg, og der kan man som forældre tage en direkte dialog med lokalpolitikerne – kommunalpolitikerne – om, hvad man mener at skattekronerne skal gå til.
Og hvis man mener, at små klasser er vigtigt, kan man rejse det præcis der.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-11-07:
Jeg undrer mig lidt over ministerens bemærkning om, at det ikke er en god idé at topstyre elevtallet i folkeskolen.
Vi har jo i dag et lovfastsat loft over, hvor mange elever der må være i klasserne.
Jeg undrer mig lidt over udtrykket.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-07:
Jeg vil gerne tale den dagsorden op, der handler om vigtigheden af at redde vores fremtids drikkevand.
Det er jo rigtigt, at der er nogle landmænd, der har brugt lovlige midler, hvorefter man finder ud af, at det har givet problemer for vores drikkevand, hvorefter man har forbudt de giftstoffer.
Det synes jeg man skulle lære af og forbyde endnu flere giftstoffer.
Anni Matthiesen (V), 2017-11-07:
Jeg kan godt høre, at jeg ikke får ordføreren til at bekræfte, at det faktisk er sådan, at dansk landbrug jo generelt overholder reglerne.
Og det håber jeg da også er det, ordføreren siger, når han er rundt til kommunalvalgkamp, altså at man ikke kun taler tingene ned, men også forsøger at tale tingene op.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-07:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte.
For der er jo flere og flere drikkevandsboringer, som bliver lukket.
Og på det seneste har vi jo oplevet, at man er begyndt at undersøge efter endnu et giftstof, og så viste det sig, at man måtte lukke flere boringer på grund af det.
Så jeg er sådan set dybt bekymret, og jeg er også lidt bekymret for, om vi er i en situation, hvor det er sådan, at selv om vi får bremset op nu med hensyn til at bruge færre giftstoffer, så vil der være giftstoffer, der er på vej ned i vores grundvand, så det ender med, at vi skal rense vores drikkevand.
Jeg synes, det ville være en kvalitetsforringelse at nå dertil.
Så derfor synes jeg, vi skal være mere påpasselige, end vi er nu.
Og jeg kan bare se, at kommunerne efterspørger noget, hvor man kan sikre sit drikkevand for fremtidige generationer, og der er det godt at have flere tangenter at spille på.
Økologisk landbrug kan være en af dem, og det at få rejst skov kan være en anden.
Så jeg synes, der er al mulig grund til, at man lokalt finder ud af, hvordan man bedst sikrer drikkevandet.
Men jeg synes, det er grotesk at se, hvordan man nogle steder kører med giftsprøjten 15 m fra en drikkevandsboring.
Det er ikke rettidig omhu.
Anni Matthiesen (V), 2017-11-07:
Det var de sidste ting, som Enhedslistens ordfører var omkring her, som nok gjorde, at jeg lige var nødt til at komme op af stolen.
Jeg går ud fra, at Enhedslistens ordfører en gang imellem er ude i verden og ser, hvordan tingene fungerer andre steder.
Og det lyder, som om det drikkevand, vi har herhjemme, er helt forfærdeligt og mere eller mindre giftigt, altså i forhold til den måde, Enhedslistens ordfører beskriver det på.
Så kunne Enhedslistens ordfører ikke bekræfte, at vi faktisk har rent drikkevand her i landet?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-07:
Alt andet end pesticidlandbruget og adfærd i byer, som indebærer en forureningsrisiko, er jo et plus for drikkevandet.
Så større naturarealer kan jo også være et væsentligt bidrag til at sikre vores grundvand.
Men der er bare det specielle, at når vi har etableret fredskov på et areal, har det en særlig beskyttelse.
Så derfor synes jeg, det er et særligt mål at komme frem til, at vi har mere fredskov ejet i fællesskab i kommuner og stat.
Carsten Bach (LA), 2017-11-07:
Jeg er glad for, at ordføreren lige i sidste øjeblik når at rette det her med målsætningen.
For nu er det jo, som ministeren vist også i sit indlæg gjorde opmærksom på, ikke den her målsætning fra 1989, vi reelt set arbejder efter, men jo nogle andre forudsætninger om 20-25 pct. skovlandskab.
Ordføreren nåede lige at få det rettet i sidste øjeblik, og det synes jeg var fint.
Bare til allersidst vil jeg lige spørge om det her med den grundvandsbeskyttende effekt, altså om ikke ordføreren kan bekræfte, at det rent faktisk også kan være andre naturtyper end lige præcis skov, der kan have den her grundvandsbeskyttende effekt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-07:
Med hensyn til de private skove må gæster jo kun færdes der på veje og stier.
Hvis nu man er typen, der gerne vil gå ud i hele landskabet og lede efter svampe og bær og få de oplevelser, der er uden for stierne, så har man faktisk betrådt noget, som ikke er lovligt at betræde.
Det giver en anden oplevelse, end hvis man går ud i naturen og, hvad skal man sige, er der på fuldt ud lovlig vis.
Så derfor er der en begrænsning i de private skove.
Med hensyn til om vi er på sporet: Jamen hvis man skal nå det mål, som man havde tilbage i 1989 – og skulle man så reducere det til, at det kun var et 20 pct.'s areal, der skulle være natur – så er 3.000 ha om året ikke nok.
Så man er ikke på stien.
Man er på en sti, som ender et sted, hvor man ikke når målet.
Det er jo sådan set der, at den indsats, der gøres nu, ikke er tilstrækkelig.
Det er derfor, det er rimeligt, at vi har den her debat i Folketingssalen.
Carsten Bach (LA), 2017-11-07:
Tak for det, og endnu en gang tak for at fremsætte beslutningsforslaget.
Og tak for debatten.
Jeg stillede i min ordførertale et enkelt spørgsmål vedrørende hele den her retorik omkring at være på sporet, og hvor jeg jo rent faktisk mener – tilsyneladende så i modsætning til Enhedslisten – at vi er på sporet.
Og at det kører på skinner, sagde jeg så også, for at, kan man sige, udvide retorikken lidt der.
Så mener Enhedslisten rent faktisk, at vi er kørt af sporet i Danmark, når vi snakker om skovrejsning osv.?
Jeg tænkte, at det egentlig var lidt mærkeligt.
Mener Enhedslisten faktisk, at der ikke kan opnås høj naturværdi eller høj rekreativ værdi med privat skov?