runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alexander Ryle (LA), 2024-05-17:
Jeg havde tænkt, at jeg skulle starte med at sige tak til Dansk Folkeparti – som så ikke er her lige nu – for at fremsætte det her beslutningsforslag, for jeg har faktisk brugt en del tid på at tænke over, hvad vi egentlig skulle mene om det.
Det er jo Liberal Alliances principielle holdning, at nye medlemslande skal leve fuldt og helt op til Københavnskriterierne, og det er jo også det, vi har skrevet i den europapolitiske aftale.
Vi skal sikre, at landene har stabile institutioner, der sikrer demokrati, retsstat, menneskerettigheder og respekt for og beskyttelse af mindretal.
Vi skal sikre, at landene har en velfungerende markedsøkonomi og vil være i stand til at kunne klare konkurrencepresset og markedskræfterne inden for EU.
Men vi står samtidig midt i en svær geopolitisk situation, hvor russerne truer os i øst, og hvor vi i Europa skal gøre alt, hvad vi kan, for at sikre freden i Vesten og bevare og udbrede de værdier, vi har baseret os på.
På mit kontor her på Christiansborg hænger der et stort ukrainsk flag.
Det gør der, fordi Ukraine gennem de seneste år har vist hele omverdenen, at de er villige til at stå i skudlinjen i kampen for frihed – ikke kun deres egen frihed, men også vores frihed.
Jeg mener, vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at hjælpe dem i deres kamp, og der vil et EU-medlemskab uden tvivl være en meget stor hjælp.
Dermed er der jo også to principper, der strider mod hinanden.
Det ene princip handler om, at vi skal have en meritbaseret tilgang til optagelse af nye EU-lande og ikke gå på kompromis med grundlæggende værdier som menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincipper.
Det andet princip handler om, at vi skal tage ansvar for Europas sikkerhed.
Vi mener fortsat, at Ukraine skal leve op til Københavnskriterierne, men ikke nødvendigvis fra dag et.
Og så mener vi desuden, at vi skal gøre en aktiv indsats for at hjælpe dem med at blive klar til et medlemskab, ligesom vi gjorde os postive erfaringer med det i forbindelse med øststøtten til Baltikum og Polen i 1990'erne.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Jeg skulle hilse fra De Konservative og sige, at de godt kan støtte beslutningsforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-17:
Jeg fristes til at bede hr. Alexander Ryle hilse tilbage til Det Konservative Folkeparti og sige en varm tak for den omsorg og opbakning, der er til vores beslutningsforslag her i dag.
Jeg fornemmer også, at det vækker begejstring; jeg kan i hvert fald høre mild røst omkring mig.
Så vil hr. Alexander Ryle ikke overbringe den tak til Det Konservative Folkeparti?
Så vil jeg bare spørge i forhold til krigen i Ukraine, om det intet indtryk gør, at det, der jo skete med Bulgarien og Rumænien, var, at man i årene op til 2007, hvor de blev medlemmer, så en gradvis forbedring af forholdene, hvad angår korruption, markedsøkonomi osv. osv.
Men da de var kommet ind, forværredes det pludselig igen, for så havde man jo fået det, man ville.
Nu er Ukraine et noget større land end både Rumænien og Bulgarien, endog tilsammen, og derfor vil jeg høre, om hr. Alexander Ryle ikke er bange for, at det samme kan gentage sig?
Alexander Ryle (LA), 2024-05-17:
Jo, det er bestemt en risiko.
Nu oplistede jeg jo de tre grundlæggende Københavnskriterier, der findes, og på baggrund af dem har man så lavet de her syv kriterier, som Ukraine skal leve op til.
Der er de jo så nået i mål med fire ud af de syv og gør gode fremskridt på de resterende tre.
Det håber jeg selvfølgelig at de vil blive ved med at gøre, også hvis vi lukker dem ind, før de når helt i mål med dem.
Men der er selvfølgelig en risiko for, at det ikke er tilfældet.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-17:
Hvor stor en pris – hvis man overhovedet mener, der er en pris, som er for stor – mener hr. Alexander Ryle og Liberal Alliance at vi som danskere, europæere og EU-borgere skal betale for et land som Ukraine i EU?
Jeg har set, at Kommissionen har lavet nogle beregninger om, at vi taler om meget, meget store milliardbeløb, også for Danmarks vedkommende.
Jeg mener, der er andre måder at støtte og bakke op om Ukraine på i forhold til krigen mod Rusland, som er nødvendig.
Så mener hr. Alexander Ryle og Liberal Alliance, der er nogen grænse for, hvor dyrt det må være at optage Ukraine i EU?
Alexander Ryle (LA), 2024-05-17:
Det er jo sådan i dag, at vi allerede bruger rigtig mange penge på Ukraine.
Vi bruger penge på økonomisk, materiel og humanitær støtte.
Men vi mener til gengæld, at der er nogle ting, som EU i dag bruger penge på, som EU ikke skal bruge penge på i fremtiden.
Det kunne f.eks. være landbrugsstøtten, vi fjerner, og nogle af de penge kan så gå til at genopbygge eller støtte Ukraine på anden vis eller give penge tilbage til borgerne.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-17:
Jeg skal bare høre noget.
Nu fik vi tidligere etableret, at Moderaterne ønsker alle forbehold afviklet.
Betyder det så også, at det medlemskab, man forestiller sig for de ti kandidatlande, der er i dag, skal være uden forbehold?
Karin Liltorp (M), 2024-05-17:
Nu er jeg lidt i tvivl om, hvorvidt ordføreren hørte min tale.
Vi lægger afgørende vægt på, at man skal leve op til Københavnerkriterierne, og det er blevet nævnt flere gange i talen, så jeg er lidt i tvivl om, hvad spørgsmålet går på.
Nej, det er ikke uden forbehold.
For det synes vi er positivt for os alle sammen.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-17:
Nu handler det her forslag jo ikke om, at man skal lade være med at forhandle med lande, der endnu ikke opfylder Københavnskriterierne.
Forslaget handler om, at man skal lade være med at optage lande, der ikke overholder Københavnskriterierne.
Derfor handler det jo helt grundlæggende om, hvad Københavnskriterierne er, og der må jeg sige, at der været en voldsom variation, i forhold til hvad man siden 1995, tror jeg, da de blev grundlagt her i København, har accepteret fra nye lande.
Som jeg nævnte over for udenrigsministeren, var bundniveauet nok Bulgarien og Rumænien.
Hvis man så på de forskellige internationale indekser over frihedsrettigheder, markedsøkonomiens effektivitet osv. osv., har man i hvert fald ikke været på et lavere niveau end der.
Derfor er det centrale jo bare at høre, om Venstre er villig til, når vi taler om de ti lande, der i dag er kandidatlande, at gå længere ned end det i forhold til korruption og konsekvenser for os andre.
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-17:
Jeg må jo sige oprigtigt, at jeg ikke har hørt fra det palæstinensiske folk som samlet befolkning, at de støtter op om Hamas, så den præmis går jeg egentlig ikke ind på.
Til gengæld vil jeg da tage fat i den der ensidighed, for der er et sted, hvor jeg anerkender fuldt ud at have en ensidighed, og det er i forhold til civilbefolkningen, uagtet hvilken baggrund de måtte have, altså uagtet hvilken hudfarve, religion eller nationalitet de måtte have.
Civilbefolkningen står altid først for Alternativet.
Magnus Heunicke (S), 2024-05-17:
Det er en problemstilling, som er på dagsordenen, når der forhandles, og det gør der nu, for forhandlingerne er startet, ikke økonomiaftale med kommuner og regioner, men med kommunerne.
Det er jo et klart ønske fra KL, og det vil sige, at man er fuldt ud bevidst om det ønske, og den forhandling foregår jo så i det regi, altså mellem Finansministeriet og KL.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-17:
Det er vel fint nok, at der kører en samfundsdebat uden for de lukkede døre, og at vi kan være med til lægge et pres på, at det er fornuftigt.
Men det lyder godt, at regeringen prioriterer noget her.
Det må også være meget nemt at prioritere, fordi det jo ikke koster statskassen noget.
Det må da være en af de gratis omgange, som en regering kan give til kommunerne.
Så jeg ser frem til at kunne læse den KL-aftale, hvori man har imødekommet kommunernes krav om at lempe på anlægsloftet.
Magnus Heunicke (S), 2024-05-17:
Problemet er her, at der ikke er nogen gratis omgange.
Der er mange, mange ting, som vi er nødt til at investere i i vores samfund, og det er alle sammen gode og kloge investeringer.
Men jeg vil meget gerne stå på mål for, at lad os prøve at undersøge, hvordan man kan gøre det klogest muligt, men vi er også nødt til at erkende, at det ikke nytter noget bare at klippe alle tøjler, for vi skal også have styr på, at det ikke løber løbsk i forhold til inflation og den pressede bygge- og anlægssektor.
Peter Kofod (DF), 2024-05-17:
Tak for det, og tak for en god debat.
Jeg synes egentlig, at det har været enormt givtigt, at partierne har tilkendegivet nogle forskellige synspunkter i den her meget vigtige debat.
Jeg vil spørge ministeren om noget her i sidste runde.
Når man nu skal i gang med at lave flere planer, flere aftaler og mere lovgivning på det her område, er der nogle, der er en del af en grøn fond, og der er nogle, der ikke er.
Kan vi som partier regne med, at regeringen vil indbyde til forhandlinger i fremtiden, og at alle partier vil modtage den invitation?
Eller er det en lukket fest for nogle?
Har regeringen lagt sig fast på, at man f.eks. ikke vil inddrage Dansk Folkeparti, eller kan vi regne med, at vi bliver inviteret, når der sker nye ting?
Og så kan man så altid vurdere på et senere tidspunkt, om vi kan være enige om det, vi gerne vil, og om vi også kan blive enige om noget finansiering.
For så er det jo en anden sag.
Magnus Heunicke (S), 2024-05-17:
Jeg vil godt tilkendegive her, at jeg mener, at det vil være godt for folkestyret og løsningen af det her konkrete problem, at vi forsøger at have en så bred inddragelse som overhovedet muligt.
Det var det, jeg startede med at sige i min opsummerende tale.
Men en så stor inddragelse som muligt på et tidligere tidspunkt mener jeg vil være godt, og det vil jeg bestræbe mig på at gøre.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-17:
Jeg så, at miljøministeren sendte en enkelt sms her under vores debat, og det er helt i orden.
Især er det i orden, hvis det er sådan, at det var en sms til finansministeren om, at oven på den her debat på 2 timer har finansministeren lige løsningen til at lave en god aftale med KL, der muliggør, at anlægsloftet kan blive lempet, sådan at de her klimatilpasningsprojekter, som vi er nødt til at gennemføre, kan blive gennemført i højere grad og uden at dræne statskassen.
Altså, det må jo være en ren win-win-sag, at regeringen sådan er imødekommende over for kommunerne og giver borgmestre mulighed for at blive genvalgt, fordi de kan bruge de penge, der er i kassen, til at hjælpe med at redde borgerne.
Marianne Bigum (SF), 2024-05-17:
Jeg har to spørgsmål.
Det ene handler om, at jeg vil høre, hvad ministeren siger til mit forslag om at se naturgenopretning og store naturgenopretningsprojekter som en del af løsningen i forhold til klimatilpasning.
Det andet handler om, at ministeren tidligere nævnte, at der er nedsat en gruppe som en del af klimatilpasningsplan 1, der kiggede på noget og arbejdede og undersøgte og var i gang med at finde ud af nogle ting.
Jeg vil høre, om ministeren ved, om det arbejde også indebærer at kigge på de her klimatilpasningsplaner, som kommunerne sådan set skulle have lavet inden udgangen af 2013.
For der mangler åbenbart et overblik over, hvor langt man er med dem her, og hvor effektive de er.
Ved ministeren tilfældigvis det?
Ellers følger vi jo bare op på det.
Magnus Heunicke (S), 2024-05-17:
Jeg vil sige, at jeg sad og nød den tale, som blev holdt af fru Marianne Bigum, og det punkt, som handlede om naturgenopretning, og hvordan det ud over alle de andre gode elementer har en effekt på vores pressede vandmiljø og pressede biodiversitet.
Det er en ofte overset pointe, at det faktisk også kan have en enormt god effekt på at afbøde effekterne af det alvorlige vejr at få noget natur, som meget bedre kan absorbere og kan bruges dér.
Så det nød jeg, og det var lige vand på møllen.
Så det var jeg meget, meget tilfreds med og helt enig i.
Jeg tror, at jeg vil vende tilbage til det andet element skriftligt.
Hvis vi kan få et skriftligt spørgsmål om det, vil vi kunne svare på præcis det her.
Det kan jeg ikke lige gøre på stående fod.
Marianne Bigum (SF), 2024-05-17:
Det er helt fair, at vi må følge op på den sidste del.
Men er miljøministeren enig i, at naturgenopretningsprojekter skal være en del af klimatilpasningsindsatsen?
Magnus Heunicke (S), 2024-05-17:
Det dybt interessante er, at vi jo kan se noget af det helt sårbare natur, vi har.
Jeg har mødtes med biologer, som har kunnet dokumentere, at nogle af de helt sårbare – sådan noget som klokkefrøer, som jo ikke lever i saltvand, men i ferskvand – blev udryddet på visse lokationer på grund af saltvand, der kom over digerne og altså smadrede levestederne.
Så det vil sige, at det ikke kun er menneskelige værdier og materielle værdier; det er også naturværdier, der er på spil her.
Men det er også naturværdier, som kan hjælpe os den modsatte vej.
Det var det, jeg syntes var dejligt at høre.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-17:
Med risiko for at være den, der ligesom punkterer ballonen, bliver jeg nødt til at sige, at jeg da ville være ked af det, hvis det, ministeren tager fra det, dybest set er, at der skal sendes penge ud, så socialdemokratiske borgmestre kan blive genvalgt, som hr. Søren Egge Rasmussen snakkede om.
Det ville jeg da være ked af, altså hvis det er det, der bliver prioriteret.
For det her er faktisk vigtigere end bare at slynge ord ud, og det er jo et problem, som, uanset hvor meget klima vi snakker, ikke løser sig sådan lige foreløbig.
Så det er to for skillingen.
Altså, jeg er mere praktisk anlagt.
Men jeg mangler stadig væk at høre ministeren: Har ministeren faktisk en plan?
Hvad skal der til for at klimasikre bebyggede områder i forhold til at få det her vand ind, og er det ladsiggørligt på f.eks. 10 års sigt?
Magnus Heunicke (S), 2024-05-17:
Vi har haft så fin en debat, og så hører vi om klimakors, og at det kun er på grund af frøer eller genvalg af nogle borgmestre.
Det mener jeg virkelig er en unfair opsummering af den debat, der har været mellem de her ordførere.
Jeg vil sige, at vi skal prøve at holde os på sporet, og derfor er jeg glad for det spørgsmål, der kom fra hr. Kim Edberg Andersen, nemlig det om, om vi så kan få klimasikret de steder, hvor der er bebyggelse.
Det er præcis det, formålet er, og vi tager fat på en stor del af det ved klimatilpasningsplan 1.
Men som jeg har anmeldt, er vi allerede i gang med at forberede arbejdet hen imod det, der skal være klimatilpasningsplan 2, og jeg vil så gentage min tilkendegivelse og sige, at jeg skal gøre mit yderste for at inddrage partierne i udarbejdelsen af denne.
Om det så når det punkt, hvor man også kan forhandle om selve indholdet af det, er jo helt afhængigt af, om man vil være med til at finde de midler, der skal til.
For det er helt korrekt, at det jo ikke er en gratis eller billig omgang.
Det er store værdier, vi beskytter, og det er også store anlæg, som det kræver.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-17:
I forhold til det der med borgmestrene mener jeg altså, at hr. Søren Egge Rasmussen sagde, at man kunne åbne anlægskassen og der så var borgmestre, der kunne bruge det til at blive genvalgt på.
I forhold til det med frøerne var det ministeren selv, der nævnte dem.
Jeg refererede faktisk bare, hvad de andre har sagt.
Danmarksdemokraterne skal nok også være villige til at finde finansiering, men som ministeren ved, bliver det jo ikke hovedløst eller på grund af sådan en lemmingeeffekt.
Det skal være noget, der har noget indflydelse, og så skal vi bestemt nok også hjælpe ministeren i mål med det her.
For det her er jo noget, som alle danskere, uanset hvem de stemmer på, kan have en interesse i bliver løst, også på en kortere bane, end jeg forventer ministeren har i sinde.
Jeg siger »forventer«, for jeg mangler stadig væk at høre om det der med, om man kunne gøre det på de 10 år.
Magnus Heunicke (S), 2024-05-17:
Tak for det, formand.
Jeg sætter stor pris på at få ordet; det er dejligt.
Det er længe siden, vi har haft sådan en debat her.
Jeg siger tak for debatten.
Jeg kan sige, at en del af det arbejde, der er sat i gang som et led i vores plan, nemlig klimatilpasningsplan 1, jo netop er at finde veje til bedre organisering og tilretning af love og rammer.
Noget af det er jo et konkret lovforslag, vi skal have på lovprogrammet her i næste samling.
Det er i hvert fald vores plan, kan jeg anmelde her.
Det er det, vi arbejder på nu, og jeg håber også, det lykkes os.
Det handler om at ruste os bedre til problematikken med højtstående grundvand, som jo bare stiger og stiger.
Man er prisgivet som borger, når man har det her vand, der kommer nedefra.
Det, jeg vil tilkendegive i forhold til det arbejde, der pågår, er, at jeg vil sikre mig den, synes jeg, konstruktive og gode diskussion i forhold til den store interesse, der er.
Jeg har også noteret mig de uenigheder, der er om årsagerne og om handlepligten som nation, men hvad angår problemet, der skal løses, og som skal løses så klogt og godt som overhovedet muligt og så hurtigt som overhovedet muligt, mener jeg vi kan dele det.
Derfor vil jeg sikre mig, at vi i det administrative arbejde, som sker iblandt styrelser og forskellige ministerier, får inddraget Folketingets partier og ordførerne her grundigt og i god tid, sådan at input og viden kan deles og ønsker og input kan tages under overvejelse, så vi får det bedst mulige grundlag for at gå videre, når vi skal videre i det, der vil være klimatilpasningsplan 2.
Peter Kofod (DF), 2024-05-17:
Tak for det, og tak for en god tale.
Når jeg tager ordet, er det alene, fordi jeg synes, jeg hørte ordføreren sige – og det kan være, at jeg hørte forkert – at staten ikke skulle bruge flere penge på det her i udgangspunktet, fordi det lå hos kommunerne.
Det vil jeg gerne bede om en uddybning af, for sagen er jo også – og det blev også nævnt lidt til sidst i talen – at der er en ret stor forskel på, hvad kommunerne kan her, altså afhængigt af om det handler om at sikre indre by i København, hvor der bor mange mennesker på lidt plads med nogle meget høje ejendomsværdier, eller om det måske handler om at sikre nogle udsatte områder på Langeland eller den nordlige del af Als, som har en anden befolkningssammensætning, og hvor der er færre mennesker på meget plads.
Der er jo på den måde en ret stor ulighed i det spørgsmål, så jeg vil gerne bede om en kommentar til det fra Liberal Alliance.
Alexander Ryle (LA), 2024-05-17:
Det er i høj grad ejendomsejere, men der er jo også projekter, som har bredere samfundsøkonomisk indflydelse, f.eks. indflydelse på rekreative værdier og kulturarv, og der mener jeg godt, at det offentlige, herunder staten, kan bidrage til at løse det.
Men jeg tror også bare, at vi må være ærlige og sige, at der er nogle områder, hvor det også kan være et vigtigt tilpasningstiltag at mindske byggeriet og mindske de aktiviteter, der er i det område, ligesom det også kan være hensigtsmæssigt at prøve at opfordre folk til måske at flytte væk fra de områder, som risikerer oversvømmelse, fordi klimatilpasning kan være meget omkostningsfuldt.
Så staten kan godt bidrage med noget, men grundlæggende mener vi, at det er dem, der har nytte af investeringerne, der skal betale for det.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-17:
Det blev ret interessant.
Det viser jo i hvert fald nok lidt, hvor vores partier er forskellige, og det er jo i forhold til det her med by kontra land.
For jeg hørte en tale, hvor det blev sagt, at det var frygteligt, hvis man ikke kunne tage metroen, når det havde regnet.
Det kunne Liberal Alliance godt se var livstruende.
Men det er noget mere livstruende, hvis man på Ærø får skyllet den vej væk, som skal bringe lægen frem til den anden side af øen.
Det ved vi jo alle sammen.
Men hører jeg Liberal Alliance sige, at de i Udkantsdanmark bare må sejle deres egen sø, fordi de nu engang ligger der, hvor de gør, og så er det bare sådan?
For så bliver jeg da noget bekymret for landet uden for byerne lige nu.
Så jeg skulle bare lige være sikker på, om det var det, Liberal Alliance stod og sagde.
Alexander Ryle (LA), 2024-05-17:
Det, jeg sagde, var, at i de områder – det er jo hovedsagelig kystbyer – hvor der er foretaget rigtig store investeringer i form af boliger, erhverv og infrastruktur, og hvor der også ofte er en masse kulturarv, er der jo et virkelig stort behov for at sætte ind.
Og der kan også være et stort behov for at sætte ind, hvis man befinder sig et sted, hvor man har behov for en vej, men der mener jeg bare, kommunerne også har et ansvar for at sætte penge af til at kunne foretage de investeringer.
Det har man jo gjort mange steder.
Altså, der er rigtig mange kommuner, som prioriterer det her område, men der er også kommuner, som ikke gør det, og der mener vi grundlæggende, at kommunerne har et ansvar for at prioritere det her område, og at det de steder, hvor kysten trækker sig tilbage og der er nogle boligejere, som ville have glæde af, at det ikke skete, også er dem, som må være med til at betale den regning.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-17:
Man kan jo sige, at nød lærer nøgen kvinde at spinde, og man må da ikke håbe, at der sker det samme, som der skete i København i 1980'erne, nemlig at de havde brug for, at os, der malkede køerne og lavede bøfferne, betalte regningerne herinde.
For jeg ser ikke den samme velvilje fra de københavnske politikere nu, hvor der er nogle bekymringer.
Det er bare dyrere pr. person, og derfor havde jeg håbet, at også privat ejendom måske kunne forvente større statsstøtte.
Alexander Ryle (LA), 2024-05-17:
Man skal måske også bare tilføje, at der jo er en forskel, i forhold til hvis man bor et meget øde sted, hvor det dermed primært er i ens egen interesse, at det område, man bor i, er, som det er, hvorimod hovedstaden jo er hovedstad for hele landet.
Der er rigtig mange virksomheder, der også lægger sig her, og der er folk fra hele landet, der arbejder her.
Der er infrastruktur, der går igennem København, som påvirker resten af Sjælland, og der er måske behov for lidt mere, end der er i de områder, hvor der bare er en lille vej, som kommunerne efter min mening godt selv ville kunne sætte penge af til at fikse.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-17:
Tak for at fremhæve anlægsloftet som noget, der skal kigges på.
Nu er det jo ikke sikkert, finansministeren følger med i den debat, vi har lige nu, så det er vigtigt, at partier forsøger at påvirke de gode kontakter, de har ude i byrådene, borgmestre osv.
Jeg ved jo, at der er nogle kommuner, som har kigget på, hvad der skal til for at lave klimasikring i deres kommune.
Så sidder de og ser på, hvad de så skal bruge af deres anlægsmidler, og om de skal prioritere det ene eller det andet, og så bliver det jo til, at den her klimasikring bliver udskudt til næste år eller til om 5 år osv.
Jeg synes, vi har en kæmpe mulighed med et godt samarbejde med kommunerne og med at slippe dem lidt fri.
Det kunne jo godt være en økonomiaftale, der ligesom sagde, at anlægsloftet godt kan overskrides med så og så mange milliarder, hvis det drejer sig om klimasikring; man skal måske lige skrive en ansøgning for ligesom at få lov til at gå over anlægsloftet.
Kan ordføreren se, at der kunne være en række konservative borgmestre, der kunne være med til at bringe det her videre ind i en politisk drøftelse, som kunne påvirke økonomiaftalen?
Mette Abildgaard (KF), 2024-05-17:
Vi har heldigvis gode konservative borgmestre, der også sidder centralt i KL, og det her er bestemt også noget, vi drøfter med dem.
Det her er jo et helt centralt KL-ønske.
Altså, det er jo dem, der har bragt det på banen og virkelig presset på for det, fordi de oplever den store efterspørgsel fra deres bagland.
Jeg tror heldigvis, vi er ved at være der, hvor man som politiker begynder at blive belønnet for at tage ansvar for klimatilpasning, fordi alle kan se, at behovet er så ekstremt stort.
Men det er klart, at når man står på den helt korte bane og skal vælge mellem skolen, der skal renoveres, eller den nye daginstitution, der skal bygges, er det bare en rigtig svær konkurrence at være i.
Vi har foreslået, at man gjorde det med et 5-årigt sigte og sagde, at måske fra 2025, hvis vi kan komme i gang der, og 5 år frem laver vi en positivliste med tiltag, som vil være dækket, og at man så sætter en øvre ramme for at have lidt hånd i hanke med økonomien.