Karsten Hønge (SF), 2023-02-02:
Jobcentrene står jo som bekendt over for nogle store ændringer i tiden, der kommer.
Regeringen har jo lagt op til, at vi skal i gang med en forhandlingsrunde, hvor vi skal finde 3,5 mia. kr., dels ved at fjerne nogle ting, dels ved at lægge forretningsgangen ude i jobcentrene om, og til det vil jeg sige, at SF er åben for at gå ind i de forhandlinger.
Vi vil dog starte et andet sted.
I stedet for at starte med at sige, at man skal have 3 mia. kr., som så skal væk, vil vi hellere starte med at sige, at borgerne skal stå stærkere over for systemet, og at menneskene derude, som kommer til jobcentrene, skal have nogle flere rettigheder.
Se, så er jeg sikker på, at det også vil føre til, at jobcentrene kommer til at spare nogle penge, fordi der er så meget unødigt bureaukrati, og der er unødig kontrol over for de ledige.
Men vi vil bare hellere starte det sted end at starte med slutregnskabet.
Men det ændrer jo ikke på, at vi har det her lovforslag, som godt nok bliver behandlet separat, men som selvfølgelig i hele gennemgangen vil hænge sammen med den store øvelse, vi skal til senere.
Men det kan selvfølgelig ikke lade sig gøre at udskyde det her lovforslag, så det bliver en del af et andet, selv om det egentlig ville være det eneste fornuftige, fordi vi jo skal se på den store øvelse med at spare 3 mia. kr. og vi nu er i gang med at rulle de sidste besparelser ud på det, der oprindelig var 1,1 mia. kr., som skulle gå til en finansiering af Arnereformen.
Så derfor skal vi selvfølgelig se på det her for sig selv, men for os hænger det jo sammen med det, vi nu gør bagefter, og der skal vi i gang med noget, der bare er meget større end det, vi allerede har lavet.
Det her lovforslag kan jo læne sig op ad de gode erfaringer, vi fik under coronakrisen, hvor det viste sig, at det ikke kun var en besparelse at slippe for at have de her mange mennesker inde til fysiske samtaler, men at rigtig mange borgere oplevede det som langt bedre for dem selv og vi fik bedre resultater ud af, at flere samtaler blev gennemført telefonisk eller digitalt.
Så det var rent faktisk både noget, man sparede, men det var ikke det vigtigste i det.
For det var faktisk det, at mange mennesker følte det langt mere respektfuldt at kunne nøjes med en telefonsamtale eller at klare det digitalt.
Og i den forbindelse vil jeg sige, at det har været vigtigt for SF i det her lovforslag, at borgerne selv bestemmer, om de møder, de skal have, skal foregå digitalt, telefonisk eller personligt, så det er en mulighed, og det er vigtigt for os, at det er en ret, som borgerne har.
Når det kommer til jobcentrenes øvrige drift under den hat, der hedder øvrig vejledning og opkvalificering, må vi jo blive ved med at nå frem til at sige, at jobcentrene skal gøre det, der virker.
Og når vi kan konstatere, at virksomhedsrettet aktivering er et rigtig okay værktøj, så er det også vigtigt at sige til jobcentrene, hvis de i den konkrete situation over for borgeren siger, at det altså er det, man kalder en mere generel vejledning og opkvalificering, der er det rigtige værktøj, at det så stadig væk er det, man skal vælge.
Man skal jo her ikke sige, at fordi det er det letteste eller det billigste for en, så tager man en virksomhedsrettet aktivering, og at det så er det værktøj, man griber fat i.
Men det skal være det rigtige værktøj, og når det kommer til, at man sender borgerne ud i virksomhedsrettet praktik, så er det altså utrolig vigtigt for SF, at det skal være praktik, der giver mening.
Praktik skal give mening.
Men med de bemærkninger støtter SF selvfølgelig lovforslaget.