runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Lippert (SF), 2024-05-08:
I SF synes vi, det generelt er en rigtig god idé at lempe aktivitetskravene både for studerende, der modtager handicaptillæg, men egentlig også for rigtig mange andre studerende.
Det er jo en gruppe, som vi altid gerne har villet støtte, men vi forringer det til gengæld markant for andre grupper.
Og så for at gå tilbage til det her med trivselskrisen vil jeg sige, at hvis vi kun må tale om trivsel, når vi har fundet den ene grund, der findes, til at unge mistrives, så kan vi jo aldrig tale om det, for der er ikke en grund.
Der er mange grunde, og vi bliver nødt til at tale om dem alle sammen.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-08:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Ordføreren kom med det udsagn, at vi andre syntes, det var synd for de studerende.
Jeg synes, de studerende er stærke, og at de tager ansvar.
Så det handler ikke om »synd for«.
Men hvis jeg nu skal prøve at gå videre på den vej, kunne man jo spørge: Synes ordføreren, det er synd for de danskere, der tjener 1,5 til 2,5 mio. kr., og at det er derfor, regeringen hellere vil bruge penge på dem end på at sikre, at unge under uddannelse har noget at leve for, hvis de er blevet forsinket?
Er det synd for Blackstone og de andre ejendomsspekulanter, som slap for at betale ejendomsskat af deres værdigevinst?
Vi kan også bare holde os ude af det der med, om det er synd for nogen.
Jeg synes ikke, det er synd for nogen.
Men jeg synes ikke om regeringens prioriteringer, hvor man prioriterer mennesker, som intet mangler – nogle af de rigeste familier i det her land kan man godt bruge penge på – men studerende, nogle af dem, der har allermindst, tager man så penge op af lommen på.
Hvorfor er det retfærdigt?
Karin Liltorp (M), 2024-05-08:
Jeg kunne aldrig finde på at modsige fakta.
Hvis det er det, data viser, er jeg ikke i tvivl om, at der er nogle, der kommer til at bruge lidt længere tid på deres uddannelse end normeret tid.
Heldigvis er vi jo så i den situation, at de kan låne.
Forhåbentlig er det så kun et par måneder mere.
Efterfølgende kommer de stadig væk ud i et velbetalt job og vil være i stand til at betale den her gæld tilbage.
Sofie Lippert (SF), 2024-05-08:
Det kan godt være, at det er meningen med SPS, men en rapport fra 2022 fra Uddannelses- og Forskningsministeriet siger, at det ikke er virkeligheden.
Den siger, at studerende, der modtager SPS, oftere bliver forsinket end studerende, der ikke gør.
Anerkender ordføreren, at det er sådan, virkeligheden er, og at det derfor vil ramme hårdere blandt modtagere af SPS end blandt studerende uden funktionsnedsættelser?
Karin Liltorp (M), 2024-05-08:
Nu synes jeg, at det er blevet gentaget nogle gange i løbet af debatten, at når man får SPS-støtte, er det jo netop med udgangspunkt i, at man så kan klare uddannelsen på normeret tid.
Vi skal heller ikke gøre ordblinde til mere handicappede, end de er.
De får faktisk støtte, og udgangspunktet er, at de kan klare sig.
Det vigtige for mig er i virkeligheden, at vi med den her reform sørger for, at dem, der har reelle funktionsnedsættelser, og som får handicaptillæg, bliver stillet endnu bedre end tidligere, netop ved at vi har ophævet kravet om aktivitet, så de kan få lov til at tage studiet i deres eget tempo.
Det synes jeg er en af de helt store gevinster ved det her.
Sofie Lippert (SF), 2024-05-08:
Tak for ordet.
Jeg oplever igen, at ordføreren ligesom tidligere ordførere kun taler om universitetsstuderende.
Det undrer mig vældig meget, fordi det jo er en ret stor andel af de studerende på videregående uddannelser, der aldrig har sat deres fødder på universitetet – eller i hvert fald ikke til andet end kapsejlads.
Jeg bliver nødt til at spørge om noget.
Nej, studerende er ikke nogle stakler, og nej, rigtig mange unge mennesker har mange ressourcer, men vi ved også, at på f.eks. pædagoguddannelsen er der et rekordhøjt niveau af studerende med forskellige funktionsnedsættelser, som har brug for SPS.
Vi ved også, at studerende, der har brug for SPS, oftere bliver forsinket end andre studerende.
Det ved vi fra en rapport fra Uddannelses- og Forskningsministeriet.
Så kan ordføreren ikke se, at det vil have negative konsekvenser for de unge, som vi har sindssygt meget brug for i vores velfærdssamfund, fordi de nu bliver presset af, at der ikke er su-klip nok til at blive en smule forsinket?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-08:
Jeg skulle til at sige, at jeg dårligt kan huske, hvad Astrid Carøe spurgte om.
Det er et kompromis, vi har indgået, og for os har det trukket mere i den rigtige retning at være med frem for ikke at være med i aftalen.
Astrid Carøe (SF), 2024-05-08:
Ordføreren har selv været med til at gøre det i forbindelse med kandidatreformen, hvor næsten alle pengene til alt andet end universiteterne er afledte midler.
Jeg kan godt forstå det her med kompromiser, men jeg er alligevel en lille smule uforstående over for, at man ikke har stillet større krav om, at man gerne vil være med til at fordele pengene.
Det må være, fordi Liberal Alliance virkelig har et stort ønske om at skære på su'en, og så er det nærmest lige meget, hvad pengene bliver brugt til, går jeg ud fra.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-08:
Når man indgår en politisk aftale imellem flere forskellige partier, vil der altid være noget i aftalen, man måske ikke er helt enig om.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at stod det til Liberal Alliance, var det aftalepartierne, der var med til at udmønte de her midler.
Men samtidig har vi jo set på aftalen som en helhed og mener, at man i forhold til det, man alligevel gør, trækker i den rigtige retning.
Derfor har vi på baggrund af det besluttet at være med i aftalen.
Astrid Carøe (SF), 2024-05-08:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om det med de afledte midler, der ikke er brugt.
For den her aftale blev indgået på en måde, der for os og set udefra virkede som meget hurtig.
Det virkede ikke, som om der var langstrakte forhandlinger om, hvad de penge, man får ud af provenuet fra at fjerne det fleksible su-år år, skulle bruges til.
Hvad tænker ordføreren om det?
Ordføreren har været med i forhandlingerne og er alligevel ikke med til at fordele de her penge, men giver bare carte blanche til, at regeringen kan bruge dem på sin 2030-plan.
Har Liberal Alliance simpelt hen så stort et ønske om at skære på su'en, at det er lige meget, hvad pengene så bliver brugt til, når man finder dem?
Eller hvad skal vi lægge i det?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-08:
Jo hurtigere de nuværende studerende bliver orienteret om, at den her lov kommer til at træde i kraft på et bestemt tidspunkt, og at nogle valg, de har taget tidligere i livet, kan have konsekvenser for, hvor meget su de kommer til at have i fremtiden, jo bedre.
Det synes jeg da vi skal informere dem om i god nok tid, sådan at de kan nå at overveje, om de i det hele taget ønsker at tage en kandidatuddannelse.
Hvis de ønsker at tage en kandidatuddannelse, kan de tilrettelægge det, i forhold til at de ikke har su til det sidste halve år, og så kan de enten arbejde, tage et lån eller håndtere det på en anden måde.
Sofie Lippert (SF), 2024-05-08:
Jeg skal bare forstå det rigtigt.
Ordføreren anerkender vel, at det kan være beslutninger, man allerede har taget, der kommer til at påvirke det her – beslutninger, man endda har taget, dengang Socialdemokratiet sagde, de ikke ville pille ved su'en.
Hvad hjælper information, hvis det er beslutninger, man tog tilbage i 2022?
Det forstår jeg ikke helt.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-08:
Vi har jo i Danmarksdemokraterne foretaget en samlet vurdering af det her lovforslag, og det har stået på Danmarksdemokraternes liste, at det sjette su-år var noget, vi godt kunne afskaffe, fordi pengene kan bruges bedre, anderledes og mere fornuftigt.
Derfor har vi foretaget et samlet skøn af det, og så har vi valgt at tilslutte os det.
Så håber jeg selvfølgelig også, at Danmarksdemokraterne sammen med SF fortsat kan kæmpe for de unge, som gerne vil tage en uddannelse, men som på den ene eller anden måde er ramt af en funktionsnedsættelse eller lignende, for der har vi i hvert fald tidligere altid stået sammen, og det håber jeg at vi fortsat kan gøre.
Astrid Carøe (SF), 2024-05-08:
Ja, der er mange steder i vores uddannelsessystem, hvor der godt kunne bruges en saltvandsindsprøjtning.
Vi har dog fået at vide fra regeringen, at de her 1,2 mia. kr., altså de 75 pct. af provenuet, som ikke bliver brugt på børn og uddannelse, bliver brugt på 2030-planen, så man har jo faktisk besluttet, hvad de skal bruges på, og det er, som vi har forstået det, i hvert fald ikke på børn og unge.
Det var bare for lige at få den misforståelse af vejen.
Så glæder det mig selvfølgelig, at Danmarksdemokraterne, hvis de havde været med i forhandlingerne, havde sat fokus på det her, men giver man ikke også lidt carte blanche, når man stemmer for uden at være med til at fordele pengene, eller når pengene bare i det hele taget bliver brugt på noget helt andet end det, man egentlig synes er fornuftigt?
For det kan godt være, at man ikke er med i aftalen, men nu ender man jo med at stemme for alligevel.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-08:
Nu er vi jo i Danmarksdemokraterne ikke med i den her aftale, for vi er ikke blevet inviteret med ind i den.
Vi havde gerne siddet med ved bordet.
Men vi har selvfølgelig bemærket, at der er dele af de her midler, som man altså vælger at reservere til temaet børn, unge og uddannelse.
Det synes vi er positivt.
Og så er der selvfølgelig også de afledte effekter, som vi ikke rigtig ved hvor ender henne.
De ender i en kasse ovre i Finansministeriet, og så er det jo så regeringen, der på et tidspunkt tager den dialog internt i regeringen om, hvad de så skal bruges til.
Men jeg synes, det havde klædt regeringen at tage den dialog i aftalekredsen, og hvis vi havde siddet med i den, er det klart, at vi også ville have påvirket den proces.
Vi står jo over for nogle rigtig vigtige forhandlinger, som vi snart skal i gang med, bl.a. i forhold til professionsbacheloruddannelserne.
Vi har fået afsat penge i forbindelse med kandidatreformen, altså universitetsreformen, men det kunne sikkert være godt med flere midler også til det her område.
Astrid Carøe (SF), 2024-05-08:
Tak for det.
Ordføreren nævner i sin tale, at pengene fra den her reform bliver brugt på børn og uddannelse, og det synes ordføreren er godt.
Men samtidig ved vi jo fra den tidligere debat, også med Venstres ordfører, at der er de her afledte midler, som ikke bliver brugt.
Det er 1,2 mia. kr. ud af de 1,6 mia. kr., så det er jo faktisk kun 25 pct., der bliver brugt i denne aftale.
Jeg har undret mig meget over, hvordan man som parti kan gå ind i en aftale og sige, at det er fint nok, at man ikke bruger alle pengene her, men at regeringen bare kan bruge dem på deres 2030-plan.
Ordføreren var også med i kandidatreformen sidste sommer, hvor man jo netop brugte alle de afledte midler i den aftalekreds, så derfor kan det undre mig, at ordføreren godt kan bakke op om et forslag om besparelser på uddannelse, uden at alle pengene enten bliver brugt på noget andet, som ordføreren synes er godt, eller bliver brugt på uddannelse.
Hvad synes ordføreren om det her med, at 75 pct. af de penge, der bliver fundet på det her forslag, bare uden videre bliver givet til regeringens 2030-plan fra aftalepartierne og nu også Danmarksdemokraterne?
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-08:
Nu er SPS-støtten jo sådan set også etableret, sådan at hvis man f.eks. har problemer med ordblindhed og man f.eks. får en it-rygsæk eller et andet understøttende hjælpemiddel, skulle det jo gerne være lige præcis det, der gør, at man kan komme igennem studiet på normeret tid.
Og så er jeg godt klar over, at livet for den enkelte kan vi herinde i Folketingssalen jo ikke putte i kasser, men vi taler gerne om det i udvalgsprocessen og stiller også gerne spørgsmål omkring det til ministeren under udvalgsprocessen.
Sofie Lippert (SF), 2024-05-08:
Jeg har heller ikke siddet med.
Jeg har til gengæld stillet en masse skriftlige spørgsmål siden hen, og jeg kan bekræfte over for ordføreren, at de 75 pct. af de studerende med funktionsnedsættelse, der ikke modtager handicaptillæg, ingen yderligere dispensationsmuligheder får.
De vil kun kunne få su til normeret tid, så hvis man f.eks. er ordblind og derfor læser langsommere og har brug for lidt ekstra tid, vil man skulle finansiere det sidste af sin uddannelse.
Mener ordføreren, det er rimeligt?
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-08:
Jamen jeg synes, det er relevant at undersøge nærmere, bl.a. i forhold til de tal, som fru Sofie Lippert nævner her, og som jeg selvfølgelig også har bemærket.
Det er i hvert fald en af de ting, som jeg selv havde tænkt på jeg ville stille spørgsmål om i udvalgsprocessen, sådan at ministeren kan svare helt konkret på, hvad det her har af betydning, og om der er en målgruppe, som endnu ikke er helt inkluderet.
Og det håber jeg selvfølgelig på at få et relevant svar på i udvalgsprocessen.
Jeg har ikke siddet med til de her forhandlinger, så jeg ved ikke, hvad der er blevet sagt, og jeg ved ikke, hvilke papirer der er blevet udleveret frem og tilbage.
Men det er klart, at jeg synes, det vil være fornuftigt at tage den dialog, men også stille relevante spørgsmål omkring det her i udvalgsprocessen.
Så det er jeg i hvert fald klar til.
Sofie Lippert (SF), 2024-05-08:
Noget af det, som ordføreren og jeg tit er fælles om at slås med ovre i Uddannelses- og Forskningsministeriet, er bedre vilkår for studerende med funktionsnedsættelse, altså de studerende, som modtager den såkaldte SPS, specialpædagogisk støtte.
Ud af dem er det kun 25 pct., der også modtager handicaptillæg, og det vil sige, at det kun er 25 pct. af dem, der i det her lovforslag har en dispensationsordning.
Samtidig ved vi fra en rapport fra 2022 fra Uddannelses- og Forskningsministeriet om uddannelsesveje for studerende med funktionsnedsættelse, at studerende med funktionsnedsættelse, især dem, der har psykiske funktionsnedsættelser, er længere tid om at tage deres uddannelse til hvad som helst, finansøkonom, sygeplejerske, universitetsuddannet.
Så de bliver oftere forsinket.
Så jeg vil høre ordføreren, om det ikke bekymrer ordføreren, at de studerende, som vi ved har en større tendens til at blive forsinket, og som normalt er nogle, ordføreren går meget op i, ikke får en hjælpende hånd i det her lovforslag.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-08:
Det er svært i sådan en familie.
Men ud over su har man altså mulighed for eventuelt at have et studiejob ved siden af.
Man har også mulighed for at tage et lån ved siden af.
Så der er nogle gode vilkår og muligheder for rent faktisk at kunne klare sig økonomisk godt igennem sådan et studieliv, hvis man f.eks. tager en universitetsuddannelse på 5 år.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-08:
Når man bagefter kommer ud og tjener penge, betaler man jo også skat tilbage til samfundet.
Anerkender ordføreren, at det her vil ramme de unge, som ikke har en familie, der kan hjælpe dem igennem, hårdere, når deres su løber ud, fordi man har skåret det sidste su-år væk?
Anne Hegelund (EL), 2024-05-08:
Nu nævner ordføreren selv, at hun er sygeplejerske og går meget op i uddannelserne på professionshøjskolerne.
Vi har jo begge to
gået på sådan en, og jeg spekulerer bare på, om man i den her samlede vurdering af forslaget slet ikke har været opmærksom på det, som jeg i hvert fald tænker er enormt ærgerligt, nemlig at man giver dårligere muligheder for alle dem, som starter på en universitetsuddannelse og så vælger at skifte over på en professionshøjskoleuddannelse, for, at de kan få en kandidat.
Det er de færreste, som efter at have været ude at arbejde som socialrådgiver eller sygeplejerske, der i forvejen synes, det er særlig nemt økonomisk at skulle tilbage på su, og hvis man så endda på den kandidat skulle have slutlån til den sidste del, så tænker jeg bare, at der er rigtig mange, der vil synes, at det vil virke helt umuligt.
Karin Liltorp (M), 2024-05-08:
Tak for det.
Jeg prøvede bare at få bekræftet, at der faktisk ikke er en direkte forbindelse, for der er mistrivsel alle steder.
Så at bruge su som gidsel i den debat synes jeg er uheldigt.
Så kunne jeg godt tænke mig at få ordføreren til at bekræfte, at dem, der får handicaptillæg, faktisk er bedre stillet med den nye aftale end tidligere.
Og hvis ordføreren skulle være i tvivl, vil jeg bare gerne have ordføreren til at bekræfte, at vi faktisk med den her aftale har fået indført en lempelse af de aktivitetskrav, der har været i forhold til handicappede – en lempelse, som ikke var der i den tidligere aftale – og at det faktisk er blevet modtaget meget positivt af den berørte gruppe.
Sofie Lippert (SF), 2024-05-08:
Jeg tror, det er vigtigt at huske, når vi snakker mistrivsel, at der er mange faktorer alle steder, og at vi aldrig har påstået, at su'en er lyksaliggørende og sikrer, at ingen mistrives.
Men jeg tror heller ikke, at spørgeren selv vil stå og påstå, at ens økonomiske vilkår ingen virkning har på, hvordan man trives.
Og det her er uomtvisteligt en forringelse af en række unge menneskers økonomiske vilkår.
De vil enten blive presset på deres studier i tid, eller de vil få, ja en ringere økonomi, fordi de bliver nødt til at optage lån og skulle afbetale en gæld med en relativt høj rente.
Karin Liltorp (M), 2024-05-08:
Tak for det, og tak for talen.
Nu er mistrivslen jo nogle gange blevet taget som gidsel i den her debat, og der kan jeg godt lide at forholde mig til fakta.
Jeg håber, ordføreren er bevidst om, at mistrivsel er et stort globalt problem.
Der er mistrivsel i alle lande, uanset om man skal betale for uddannelsen, og uanset om man får su eller ej.
Har ordføreren nogen specielle data, der bekræfter, at mistrivslen så på nuværende tidspunkt er lavere i Danmark, fordi vi netop har den her su, i forhold til i de andre lande, hvor de ikke har su?
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-08:
Det, hr. Mads Olsen kan regne med, er, at det er noget, vi holder meget skarpt øje med i forhold til landdistrikterne, og i forhold til at der også skal være sygeplejersker, lærere og pædagoger i alle egne af landet.
Der skal også være mulighed for at læse til bl.a. lærer.
Det er noget af det, som vi er meget optaget af at man skal kunne flere steder, end man kan i dag.
Derfor er det et spørgsmål, som vi meget optaget af.
Jeg har også bidt mærke i, at i forhold til hele den her aftale omkring universitetsreformen og sektordimensioneringen har vi sådan set sagt, at fremadrettet skal vi have færre ind på universiteterne.
Der kunne jo godt være nogle af dem, som vi altså fremadrettet siger nej til, i forhold til at de kan komme ind på universitetet, men som rent faktisk ville have haft læreruddannelsen som deres andet valg.
Det tænker jeg vil være en mulighed for, at vi kan få flere til rent faktisk at gå professionsbachelorvejen og altså også sikre flere lærere i landdistrikterne.
Mads Olsen (SF), 2024-05-08:
Ordføreren og jeg har jo noget tilfælles.
Vi har begge et øje på landdistrikterne.
Grunden til, at jeg nævner det, er, at mere end hver tredje lærerstuderende kommer fra en anden uddannelse.
Jeg kan godt være bekymret for, at der, når det her bliver vedtaget, er mange studerende, som ellers ville være skiftet over til læreruddannelsen, som så ikke gør det.
For så skal de gældsætte sig for mange, mange penge.
Deler ordføreren min bekymring over, at det her kommer til at påvirke nogle yderkommuner, der i forvejen er hårdt presset på det her, fordi der måske kommer til at blive uddannet færre lærere i fremtiden som følge af den her reform?
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-08:
Der er jo mulighed for, at man kan få SPS-støtte i dag, og det vil man også kunne fremadrettet, og det bakker vi i Danmarksdemokraterne op om.
Derudover håber vi selvfølgelig, at vi generelt herinde i Folketinget kan være med til at løfte de unge mennesker, som har nogle udfordringer, som de har brug for støtte til, så vi sammen kan løfte dem, også fremadrettet.
Katrine Robsøe (RV), 2024-05-08:
Jeg skal bare lige være helt sikker: Så ordføreren fra Danmarksdemokraterne anerkender, at hvis man stemmer for det her lovforslag, som det ligger her, så vil det være en forringelse for de studerende på SPS og deres muligheder for at kunne tage en uddannelse?
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-08:
Vi er i Danmarksdemokraterne meget optaget af, at der er et uddannelsessystem, der kan løfte mennesker med funktionsnedsættelser, mennesker med psykiske lidelser og også mennesker med mindre behov for hjælp – det kan, i hvert fald i forhold til at have en omfattende funktionsnedsættelse, f.eks. være mennesker med ordblindhed.
Jeg synes faktisk, vi helt overordnet har et system i dag, der er rigtig godt.
Kan det blive bedre?
Ja, det kan det da sandsynligvis.
Det vil jeg på ingen måde afvise, og jeg synes faktisk, at der er kommet nogle tal frem, som vi bør kigge nærmere på i udvalgsbehandlingen, og det er også derfor, at det bestemt er en fremstrakt hånd, både til fru Katrine Robsøe, men også til andre, der deler den her bekymring, i forhold til at det spørger vi ministeren ind til i udvalgsbehandlingen, og så ser vi på, om der kan findes en løsning, såfremt det er sådan, at vi finder frem til, at der er de behov.
Katrine Robsøe (RV), 2024-05-08:
Tusind tak for det.
Jeg har simpelt hen brug for lige at spørge lidt mere ind til de her studerende på SPS-støtte.
For der har jeg egentlig også oplevet, at vi tidligere har haft en fælles interesse i at prøve at se, om ikke vi kunne få gjort noget bedre for de studerende, og derfor undrer det mig bare en lille smule, at Danmarksdemokraterne jo står her og siger, at man stemmer for lovforslaget, men uden at have nogen som helst krav til, at de her studerende rent faktisk skulle gribes noget bedre.
Jeg hører egentlig, også fra ordføreren, anerkendelsen af, at den bekymring, handicaporganisationerne kommer med, er reel.
Så hvorfor er det, at man bare er villige til at sige: Det er lige meget – det må lige ryge af i svinget, så vi kan stemme for det her lovforslag, vi alligevel ikke har været med til at forhandle?
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-08:
I Danmarksdemokraterne vil vi gerne være med til at understøtte et samfund, men også et uddannelsessystem, hvor man så vidt muligt er så oplyst, at man så at sige vælger rigtigt første gang.
Det kan være svært, og det anerkender jeg fuldt ud, for livet er jo fuldt af muligheder, også på uddannelsesområdet.
Men jeg vil meget gerne være med til sammen med et bredt flertal herinde i Folketinget at gøre, hvad jeg kan, for at vi får flere til at vælge professionsbacheloruddannelsen og blive socialrådgiver, sygeplejerske, pædagog osv., for det er der brug for.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-08:
Tak for svaret.
Det er jo bare rigtig mange, der lige er en tur omkring universitetet et enkelt semester eller to, inden de finder ud af, at en professionshøjskole var et bedre match for dem, og at de hellere vil have en velfærdsuddannelse.
Jeg tænker bare, at der måske er nogle, der, selv om det er det, de helst vil, vil vælge det fra, fordi den der mulighed for at få en kandidatuddannelse bagefter bare virker urealistisk, hvis halvdelen af den skal være på slutlån.
Og sådan vil det jo være efter bare et år, hvis det her bliver den nye virkelighed.
Jeg kan bare ikke forstå, når ordføreren går så meget op i professionsuddannelserne og velfærdsuddannelserne og ville synes, at det var fedt, at der var flere, der efter et år på universitetet valgte det til, at man så vil være med til at gøre det sværere; at man kan få sig selv til at stemme for det.