runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-05-31:
Tak, formand.
Forslag L 165 er jo en stor blandet landhandel, kan man sige, og SF bakker op om hovedparten af det.
Vi har en udfordring omkring Energinet.dk, og jeg håber, at ministeren vil gå på talerstolen og svare på et spørgsmål, som jo netop handler om, at vi skal have udbud på så meget som muligt, men at vi selvfølgelig ikke skal have udbud de steder, hvor man kan sige at det bare bliver omkostningstungt for forbrugerne.
Derfor beder jeg om Tingets overbærenhed ved lige præcis det her spørgsmål, for vi skal selvfølgelig ikke lave udbud i de situationer, hvor der reelt kun er én, der kan byde, og det derfor vil være for omkostningsfuldt for forbrugerne.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-31:
Tak for det.
Det er rigtig godt, at Folketinget slutter samlingen af med at vedtage et forbud mod at bære burka og niqab i det offentlige rum, det såkaldte tildækningsforbud.
Burka og niqab er ikke dansk, og det bliver aldrig dansk.
Det er derfor utrolig værdifuldt, at vi som lovgivere går ind og siger klart fra over for det samfundssyn, kvindesyn og menneskesyn, som ligger bag burkaen og niqaben.
Når lovforslaget bliver vedtaget, vil det officielle Danmark lægge afstand, ikke bare med ord, men også med handling til politisk islam.
På den måde gør Folketinget det tydeligt for enhver, at den form for ekstremisme og hjernevask, som burkaen og niqaben er udtryk for, er uacceptabelt i Danmark.
Det er uforeneligt med dansk kultur.
Det er afgørende for menneskers interaktion og samliv i Danmark, at man ikke skjuler sit ansigt eller sin identitet for sine medborgere.
Dansk Folkeparti fremsatte tilbage i 2009 det første forslag om at forbyde burka og niqab i det offentlige rum, så det har taget næsten 10 år at overbevise et flertal i Folketinget om, at vi skulle forbyde bl.a. burka og niqab i det offentlige rum.
Nu falder det på plads, og herefter bør Folketinget efter Dansk Folkepartis opfattelse arbejde videre med nye tiltag imod islamiseringen af Danmark.
Så ud over at vi i Dansk Folkeparti naturligvis takker for – vi takker også ministeren – at et flertal nu bakker op om et forbud, håber vi også, at de øvrige partier vil arbejde videre med denne dagsorden i den kommende tid.
Men i dag siger vi til dem, der bærer burka og niqab: Tag den af, det hører ikke til i vores land.
Tak for ordet.
Naser Khader (KF), 2018-05-31:
Tror ordføreren på, at EU i vores levetid vil være i stand til at forsvare egne grænser?
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-05-31:
Jamen altså, nu prøver man at lægge ansvaret for, at man er gået ind i en dårlig aftale, over på mine skuldre.
Det, man set med mine øjne burde have gjort, var at være langt, langt mere tydelig i, at man ikke accepterede tilstrømningen af flygtninge; nu står vi og diskuterer det igen.
I stedet valgte man at gå ind i en dårlig aftale, hvor jeg så stadig væk tror på, at man fra dag et skulle have sagt: Jamen altså, ansvaret for vores ydre grænser er grækernes, det er italienernes og ja, danskernes – danskerne har jo også en ydre søgrænse.
Det er os selv, der har pligten til og ansvaret for at opretholde den grænse.
Hvis det havde været det samlede signal udadtil fra samtlige EU-lande, anført af EU-institutionen selv, så er jeg ikke sikker på, at vi havde stået i den situation, vi står i, i dag, og jeg tror faktisk også, at der ville være kommet en langt bedre aftale igennem, altså, hvis det havde været signalet, men det var jo ikke signalet.
Signalet for 2 år siden var: Vi kan ikke finde ud af det selv, vi kan ikke engang finde ud af at sætte spørgsmålstegn ved Schengenaftalen.
Og der kommer flygtninge!
Altså, man udviste en nølen og passivitet, som selvfølgelig kun kan føre til den dårlige aftale, vi står med nu.
Naser Khader (KF), 2018-05-31:
Flere ordførere har været inde på det, jeg gerne vil ind på, og jeg vil sige, at jeg også har været ambivalent over for aftalen – jeg synes, den manglede noget, altså, at man insisterede på, at Tyrkiet respekterede menneskerettigheder, pressefrihed, oppositionens udfoldelsesmuligheder m.v. – men vi stod i en situation, hvor der ikke var andre muligheder, og vi stod i en situation, hvor flygtningestrømmen var ukontrollabel.
Hvad er alternativet til aftalen?
Hvad skulle vi have gjort på det tidspunkt?
Skulle vi have ladet være med at gøre noget og accepteret, at flygtningestrømmen bare fortsatte?
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-05-31:
Som udgangspunkt må det være sådan, at de her fartøjers første formål er at forsøge at stoppe den irregulære migration i gummibåde – stoppe det og forsøge at få dem til at vende om.
Hvis det viser sig ikke at være muligt af den ene eller den anden grund, må man jo placere de her mennesker i lejre, men med henblik på senere udsendelse.
Det, der er problemet, er jo, at i samme sekund du i aftalen har elementer, der tillader migration og accepterer den her migration – og bytten, bytten, noget for noget, og en ud og to ind – så vil det jo styrke incitamentet til at fortsætte begge typer migration.
Jeg hørte »en vandgrænse«.
Var det sådan, jeg skulle forstå det?
Altså, i de gode gamle dage havde hvert land med respekt for sig selv en flåde.
Den græske flåde er mig bekendt ganske, ganske stor, ligeså er den italienske flåde.
De har da en forpligtelse til at opretholde og forsvare deres egne grænser.
Jeg tror ikke, jeg helt forstår spørgsmålet.
Bare fordi det er vand, betyder det jo ikke, at man skal stå med åbne arme eller med hænderne i lommen og se de her flygtninge komme i gummibåde.
Det mener vi ikke kan være meningen.
Henrik Dahl (LA), 2018-05-31:
Den måde, man sikrer en grænse på, er efter min opfattelse langt hen ad vejen dikteret af praktiske forhold.
Hvis det var en stenørken, ville det ske på en anden måde.
Hvordan forestiller ordføreren sig at EU selv skulle sikre en vandgrænse?
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-05-31:
Ja, vi mener, at den er dårlig.
Der er en række elementer i den, som faktisk er okay.
Det er selvfølgelig den humanitære indsats, som vi synes er værd at se på.
Men det, der jo er gået helt galt, er, at man har blandet hele baduljen sammen, så man står med måske to-tre gode elementer blandet sammen med fem dårlige elementer.
Og vi kan godt tage en lang diskussion om de projekter, som så virker, i aftalen, men der er det jo så vores opfattelse, at de projekter sagtens kunne være understøttet på anden vis.
Hvis den her aftale ikke var blevet indgået, havde der intet været til hinder for, at et eller flere europæiske lande eller EU som helhed havde givet støtte til den her nærområdeindsats – de her projekter, som vi har hørt omtalt i flere forskellige sammenhænge
: Det er der da intet til hinder for.
Det vil jeg da håbe ville være tilfældet, hvis den her aftale ikke var kommet i stand.
Men at blande tingene sammen, sådan at det er fuldstændig nødvendigt, at vi har den her aftale med alle de uheldige elementer, som jeg har nævnt før, for at vi kan have den humanitære indsats, den præmis køber jeg ikke.
Henrik Dahl (LA), 2018-05-31:
Men et græsk eller et italiensk orlogsfartøj kan jo ikke sejle ind i andre staters territorialfarvand uden at have officiel tilladelse til det.
Så hvor skulle skibe, som tilhører den græske eller den italienske stat, så sejle hen med de mennesker, som blev opbragt, når territorialfarvandet i Libyen eller Tyrkiet ikke er en mulighed?
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-05-31:
Det var jo et ubehageligt spørgsmål.
Altså, jeg kan være i tvivl.
Jeg synes, jeg ser et EU, som på så mange måder har mistet sin livskraft og tror, at man kan handle og bytte sig ud af alverdens problemer; det kan jeg være i tvivl om.
Søren Søndergaard (EL), 2018-05-31:
Inspireret af Venstres ordfører, hr. Michael Aastrup Jensen, så vil jeg stille et spørgsmål til Dansk Folkepartis ordfører.
For hvis nu det efter et kommende valg viser sig, at der er et flertal for at gøre op med den der konsekvensløse linje og konsekvensløse kritik, som den nuværende regering har over for Tyrkiet, hvor man kritiserer, men ikke følger det op med handling, så vil jeg høre, om Dansk Folkeparti vil være en del af et sådant flertal, der altså ikke bare kritiserer de overgreb og forkerte ting, der foregår i Tyrkiet, men også følger det op med handling, så langt selvfølgelig som vi nu kan blive enige.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-05-31:
Ja, jeg har også siddet og kigget de lister over, hvad man bruger midlerne til, som vi har fået fra Kommissionen, igennem.
Det, som jeg netop også var inde på i min tale, er jo, at det her ikke er en aftale, der står helt alene som en søjle, og så er der ikke andet rundtomkring den.
Man har jo i forhandlingerne – og det er også det, vi har fra Erdogans mund – blandet det her sammen med en række andre ting under en stadig trussel om, »at hvis I ikke opfører ordentligt og gør, som jeg siger, kan vi da bare sætte flygtningene på busser til grænsen«.
Så jo, jeg ved godt, hvad man specifikt har på flygtningefaciliteten.
Det, som vi er imod, er den sammenblanding af ting.
Igen: at hjælpe et land, som skal løfte en stor, stor opgave i forhold til flygtninge, humanitært, er vi altid med på, men vi er ikke med på at binde det op på, at der så også bliver lavet grænseværn og skubbet flygtninge tilbage til Syrien, som er et krigsplaget land – sådan som vi læser om det i den samlede europæiske presse.
Michael Aastrup Jensen (V), 2018-05-31:
Igen vil jeg sige, at her synes jeg ikke at det er sort eller hvidt.
Altså, på den ene side er der ikke nogen diskussion om, at jeg ikke ønsker nedskydning af uskyldige civile, selvfølgelig gør jeg ikke det; jeg er et menneske.
For det må selvfølgelig ikke forekomme.
Men på den anden side har et land, inklusive Tyrkiet, jo også en så at sige mulighed for og også lov til at forsvare sin grænse.
Og det er selvfølgelig en balancegang, hvordan man gør det.
Det oplever vi jo også i Israel – og det er ikke for at tage den debat nu – hvor der også er en stor debat.
Så ja, jeg ved godt, at det måske lyder som en meget balanceret tilgang – jeg lyder næsten, som om jeg er medlem af Radikale Venstre, men det er jeg ikke.
Altså, jeg synes bare, at der ikke er noget, der er sort eller hvidt i det her, og derfor bliver vi også nødt til at se balanceret på det.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-05-31:
Jeg synes, at ordførerens tale efterlader et spørgsmål og måske også et dilemma, som jeg ikke synes ordføreren kom ind på.
Og det er, at når man mener, at der skal være den her aftale, fordi det gør, at vi sørger for, at der ikke kommer migranter og flygtninge ind over grænserne til Europa, så siger man, at vi håndterer det ved at holde det ude.
Så giver man også magten og handlefriheden til Erdogan, for som ordføreren siger, vil de nok sige tak for sidst ved at sende busserne, som de allerede har truet med, og slippe det løs for at vise, hvad de kan.
Er ordføreren ikke alvorligt bekymret over at høre ikke bare de artikler, der har været nu, men også tidligere, fra menneskerettighedsorganisationer om den tilbagevisning ved grænsen til Tyrkiet, hvor der er blevet skudt efter flygtninge, altså at vi blåstempler noget, som bliver en glidebane, hvad angår menneskerettighederne, når vi taler om det her, nemlig at vi i vores iver for at håndtere og skubbe ansvaret fra os egentlig får et ansvar, der er langt værre?
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-05-31:
Det tror jeg godt jeg kan bekræfte.
Men jeg vil gerne opfordre til, at hvis man har flere indbyrdes stridigheder mellem de to ordførere fra de respektive partier, hvoraf den ene så ikke er i salen længere, kan man så ikke finde et andet sted at afklare det frem for at bruge mig som et stakkels sendebud?
Jeg synes, jeg er belastet nok i forvejen.
Michael Aastrup Jensen (V), 2018-05-31:
Tak for det.
Nu kan jeg forstå, at i et forsøg på at prøve at vise, at man er skarp i udlændingepolitikken og nok skal finde et flertal – åbenbart ved at opfinde et eller andet – har Socialdemokratiets ordfører brugt Dansk Folkepartis ordfører til at prøve at sende signaler til mig.
Og nu vil jeg så gengælde denne store ære og gøre det modsatte og bede Dansk Folkepartis ordfører bekræfte, at vi er et hundrede procent enige – jeg gentager det lige af hensyn til rød blok: et hundrede procent enige – om, at det er nødvendigt med en stram og skarp udlændingepolitik, som samtidig er fast og fair.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-05-31:
Jamen jeg kan jo kun gentage, at vi selvfølgelig står ved alt, hvad vi tidligere har gjort og sagt og kritiseret til højre og venstre, men præcis hvad vi har tænkt os at stemme for eller imod ved en tænkt afstemning under et tænkt flertal eller en tænkt sammensætning af Folketinget, synes jeg altså ikke lige at jeg har tænkt mig at bevæge mig ud i.
Det synes jeg ikke giver mening.
Men jeg tror ikke, at ordføreren er i tvivl om, at Dansk Folkeparti er en af Erdogans absolut største kritikere her i Danmark.
Jeg er selvfølgelig ked af, hvis det er tilfældet.
Men derfra og så til at sige, at vi er fuldstændig skråsikre på, at vi vil stemme sådan i tilfælde af sådan med et givent flertal, giver ikke mening.
Beklager.
Det er jeg simpelt hen ude af stand til at svare på.
Det ligger hverken i mine hænder eller i min krystalkugle at kunne forudskikke, hvad der vil ske efter et valg.
Men kritikken mod Erdogan, kritikken mod Tyrkiet og tvivlen om, hvorvidt Erdogan er en stabil forhandlingspartner, tør jeg godt garantere at vi vil stå ved.
Nick Hækkerup (S), 2018-05-31:
Jamen jeg skal gerne oplyse Dansk Folkeparti om Dansk Folkepartis politik.
Dansk Folkepartis politik er, at man ikke skal have nogen finansiering af den flygtningefacilitet.
Men så lad mig løfte spørgsmålet en gang: Er det rigtigt forstået, at Dansk Folkeparti synes, at aftalen mellem EU og Tyrkiet, som den ligger, med de elementer, der er – flygtningefaciliteten og det andet osv. – skal ophæves?
Søren Søndergaard (EL), 2018-05-31:
Er Dansk Folkepartis ordfører i tvivl om, at man også efter et kommende valg vil stemme for, at der skal være konsekvenser af kritikken af Erdogan?
Altså, Dansk Folkeparti har fremsat en stribe af forslag her i Folketinget om Ankaraaftalen og det ene og det andet og det tredje.
Er man i tvivl om, at man, hvis noget af det får mulighed for at komme igennem under en ny regering, stadig væk vil stå ved det?
Det er man vel ikke i tvivl om – er man?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-05-31:
Først i forhold til Revisionsretten: Ja, det kan jeg bekræfte, fordi der netop er store dele af den her facilitetsudbetaling, hvor der bare står x-ministerium – og så tænker man sådan lidt, hvad det går til – og hvor man netop ikke kan stå og snakke om, at det er direkte humanitære tiltag.
Det er så det, som Revisionsretten nu kigger på, og det glæder jeg mig i hvert fald meget til.
Vi har flere gange spurgt Tyrkiet om de her ting, og der bliver spurgt fra Europa-Parlamentets og andre nationale parlamenters side, uden at der egentlig nogensinde kommer andet svar end: Selvfølgelig lever vi op til menneskerettighederne, punktum.
Så i forhold til hvilken politik der burde blive ført over for Tyrkiet, er det Alternativets politik i dag og i går, og det er det også i morgen, at vi selvfølgelig skal være konsekvente.
Det nytter ikke noget bare at sige: ikke optagelse i EU – for hvad med alle de andre ting, hvor vi jo egentlig sender pengene ned til Erdogan?
Det, der er det interessante, er jo, at vi ikke er bange for at sende penge derned, samtidig med at vi siger: aldrig medlem af EU.
Søren Søndergaard (EL), 2018-05-31:
Først vil jeg bare lige høre, om hr. Rasmus Nordqvist kan bekræfte, at Den Europæiske Revisionsret har igangsat en undersøgelse af Tyrkietfaciliteten, fordi man faktisk ikke rigtig ved, hvor netop de penge, der går ind i ministerierne osv., forsvinder hen.
Det vil jeg bare gerne have bekræftet.
Jeg havde ikke tænkt mig at tage det op, men når det nu er taget op, vil jeg da godt gøre det alligevel, så i forlængelse af hr. Michael Aastrup Jensens diskussion vil jeg spørge: Er det Alternativets holdning, at vi under en kommende regering skal arbejde for en større konsekvens af vores holdning til det islamistiske og autoritære regime i Tyrkiet, altså, at vi skal gøre op med den fuldstændig konsekvensløse holdning, som den nuværende regering står for, hvor man altid er frisk med en kritisk bemærkning om Tyrkiet, men hvor man reelt ikke vil tage skridtet og lade det føre til nogen konsekvenser – andet end, at man har meddelt, at Tyrkiet aldrig nogensinde kan blive medlem, uanset hvor demokratisk landet udvikler sig?
Er Alternativet enig i, at det vil være et væsentligt mål under en kommende regering at få gjort op med den konsekvensløse holdning og i stedet for få en mere klar holdning, som den nuværende regering altså ikke har, over for det islamistiske regime i Tyrkiet?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-05-31:
Jeg mener sådan set heller ikke, at det lighedstegn, som spørgeren sætter, er der.
For vi kan sagtens støtte humanitært uden at støtte den her aftale, som er flettet sammen med den her førtiltrædelsesbistand og den her facilitet, der jo også er der, når man går igennem listen fra Kommissionen om, hvad der bliver støttet.
Så ja, der bliver givet meget til civilsamfundsorganisationer, der er inde at hjælpe humanitært.
Og der bliver altså også givet rigtig mange penge til den tyrkiske regering, forskellige ministerier, hvor man lidt spørger, hvad det så er, de penge går til.
Det står der ikke rigtig.
Det er direkte støtte til Erdogans regering.
Så det er det, jeg synes der er meget vigtigt, altså hele tiden at adskille det og at spørge: Kan vi hjælpe humanitært?
Det kan vi i den grad, men lad os nu lade være med at blande det sammen.
Martin Lidegaard (RV), 2018-05-31:
Altså, som jeg hørte udenrigsministeren, var han meget klar i mælet.
Det, vi har hørt om pansrede mandskabsvogne og grænsehegn osv., er taget fra den såkaldte tiltrædelsesbistand til Tyrkiet, ikke fra faciliteten.
Så jeg kunne forstå, hvis man ville indstille førtiltrædelsesbistanden, altså ikke at jeg nødvendigvis ville være enig i det, men det ville jeg kunne forstå.
Men man vil fjerne eller suspendere den fremtidige udbetaling, der bliver givet gennem faciliteten, og som vi lige har hørt går til gravide flygtningekvinder, går til at give syriske børn en undervisning, de ellers ikke ville få.
Altså, jeg er med på at lægge pres på Tyrkiet, på os selv, på EU og alle mulige andre, men hvorfor lægge pres på de allersvageste flygtningegrupper i Tyrkiet?
Det er bare den logik, jeg ikke forstår.
Mit spørgsmål er lidt i forlængelse af Nick Hækkerups.
Altså, ligesom flere andre har givet udtryk for, er jeg jo meget enig i de grundlæggende dilemmaer, vi står med her, når vi har at gøre med et tyrkisk regime, som mildest talt ikke bevæger sig i den rigtige retning og ikke altid gør det, som vi synes er det rigtige.
Men jeg må sige, at jeg faktisk er lidt rystet over det her forslag til vedtagelse, for hvis man rent faktisk gennemfører det, som de tre partier foreslår, vil det jo have dramatiske konsekvenser for millioner – eller ikke millioner, men altså, der er vel halvanden million flygtninge fra Syrien i Tyrkiet i øjeblikket.
De allersvageste af dem er dem, faciliteten hjælper.
Jeg forstår godt, at man gerne vil lægge pres på Tyrkiet – det har vi også været med til i mange sammenhænge – men at gøre det ved at ramme de allersvageste flygtninge i Tyrkiet forstår jeg simpelt hen ikke at Alternativet kan gøre sig til talsmand for.
Vi siger ja til et øget pres på Erdogan, ja til at diskutere hele, hvad kan man sige, EU-forholdet til Tyrkiet, og det har vi gjort i mange sammenhænge.
Men at trække tæppet væk under faciliteten, hvor det nu er planlagt, at milliarder af kroner skal investeres i at forbedre flygtninges vilkår i Tyrkiet, forstår jeg simpelt hen ikke at Alternativet ønsker.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-05-31:
Ja, og man fjerner også store dele af facilitetsfinansieringen, som går direkte til den tyrkiske regering – som det fremgår, når man ser listen igennem.
Det, som er formålet med det her, er jo at få sagt stop.
Hvordan kan vi gå ind og arbejde med netop at hjælpe humanitært uden at binde det op på alt det her?
Der må man bare sige, at den facilitet, man har forhandlet fra EU's side, og som man jo nu vil fortsætte med en ekstra bevilling – altså doble bevillingen op, fra da man indgik aftalen – bliver vi nødt til at sige stop for for at komme hen, hvor vi hjælper humanitært, men ikke samtidig giver Tyrkiet lov til at have den opførsel og egentlig blåstempler den opførsel fra Tyrkiets side, som vi gør med det her.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-05-31:
Det er vist et retorisk spørgsmål.
Det kan jeg ikke svare på.
Men jeg synes da, at ordføreren selv skal svare på det, når han tydeligvis ved det.
Jeg er simpelt hen ikke klar over det.
Jeg er ikke i detaljer inde i, hvad der blev sagt på europaudvalgsmødet.
Nick Hækkerup (S), 2018-05-31:
Det kan jeg godt forstå.
Det, der er min bekymring med det forslag til vedtagelse, som der bliver lagt op til, er, at det værktøj, man så vælger at bruge, er at suspendere betalingen af penge til flygtningefaciliteten – at man vil have den suspenderet.
Og det vil sige, at hvis det skete, ville der være en lang række af de her projekter, som er lagt i pipelinen, der ville blive ramt – og hvor der står nogle mennesker i den dybeste armod og nød i Tyrkiet, som ville mærke konsekvenserne af beslutningen.
Min pointe er altså lidt, at man med det her forslag rammer dem, som har allerallermest brug for hjælp, dem, som der er allerallermindst grund til at ramme.
Vi snakker jo virkelig om, at man fjerner deres livsgrundlag, hvis teksten i forslaget til vedtagelse, som det ligger, blev vedtaget.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-05-31:
Jeg skal gerne uddybe det så.
Det her forslag til vedtagelse er jo ikke bare et pres på Tyrkiet, det er også et pres på os selv, på EU, til ikke at udlicitere et ansvar, som vi gør det med det her kludetæppe af aftaler, der ligger rundt omkring faciliteten.
Hvis man gør det her, bliver man nødt til at stoppe op og sige: Okay, hvordan kan vi så hjælpe reelt, humanitært?
Jeg er sikker på, at spørgeren har læst artikler fra Danwatch om støtten til pansrede mandskabsvogne, til mur, til de historier, vi ser.
Det er jo det, vi skal have stoppet, og det er det, den her aftale går ud på.
Den er flettet sammen på den måde.
Og det er derfor, vi bliver nødt til at lægge pres, også på os selv, for at tage det reelle, humanitære ansvar.
Søren Søndergaard (EL), 2018-05-31:
Lad nu det med flygtningefaciliteten ligge, for når vi får rapporten fra Den Europæiske Revisionsret, er det klart, at vi kan komme tilbage til den diskussion.
Det er klart, at jeg mener, og det tror jeg sådan set også de to øvrige partier gør, at man jo godt kan give de organisationer, hr. Nick Hækkerup nævner, støtte direkte til at udføre det arbejde.
Det behøves man sådan set ikke have en facilitet med Tyrkiet for.
Der er massevis af steder, hvor vi giver støtte direkte til humanitære organisationer.
Men igen, lad nu det ligge.
Jeg vil benytte lejligheden til at sige tak for den tale, som hr. Nick Hækkerup fremførte.
Jeg synes, den var prisværdig klar, i forhold til at det selvfølgelig må have nogle konsekvenser, at Tyrkiet opfører sig på den måde, de gør.
Det ligger i øvrigt fuldstændig i overensstemmelse med, hvad de socialdemokratiske medlemmer i Europa-Parlamentet sagde i går i forbindelse med debatten i Europa-Parlamentet.
Altså, ville en uafhængig undersøgelse være noget, som hr. Nick Hækkerup ville synes kunne ligge inden for en ramme, hvor hr. Nick Hækkerup kan være med?