runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2017-01-17:
Tak for det.
Jeg må indrømme, at jeg havde sådan en lyst til, at det her spørgsmål skulle handle om offentlighedsloven, og hvordan den forvaltes, når man sidder som minister og er forvaltningsleder, for jeg kan forstå, at statsministeren har fået Liberal Alliance med i endnu en række af partier, der har en holdning til offentlighedsloven, når de står uden for regering, og en anden, når de så sidder inde på taburetterne.
Det er jo en spændende demokratisk samtale, vi kunne have ud fra det.
Det, jeg til gengæld gerne vil tale med statsministeren om, er noget andet.
Jeg ved ikke, om statsministeren læser Dagbladet Information.
Jeg regner ikke med, at det er det første, han gør, når han står op om morgenen, men i går var der omtalt en meget stor rapport, den såkaldte Oxfam-rapport, som viser, at det nu er sådan, at de otte rigeste mænd i verden ejer mere end den fattigste halvdel af verdens befolkning.
De enkeltpersoner ejer altså mere end 3,6 milliarder mennesker på den her jordklode, og det er jo en vanvittig ophobning af penge på få hænder.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at vi synes, det er et uretfærdigt og dumt system, der skaber den slags ulighed på verdensplan, og det er nok heller ikke så mærkeligt, at der er flere og flere, der vender sig imod globaliseringen, fordi det altså ikke er alle, der er de store vindere af den, det er derimod først og fremmest en lille elite, mens en masse mennesker bliver hægtet af.
Når vi så står med den rapport, skal vi ikke kigge ret mange dage tilbage, før vi kunne læse, at økonomi- og indenrigsministeren ligefrem mener, at ulighed slet ikke er værd at beskæftige sig med.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-01-17:
Jeg må bare stilfærdigt konstatere, at vi ikke er enige i den her sag, og det har vi ikke været fra start af.
Jeg tror, at jeg allerede dagen efter den her afstemning sagde, at vi beklager meget, at Storbritannien ønsker at stemme sig ud; det er vi kede af, det er deres afgørelse.
Vores position er den, at vi selvfølgelig ønsker at opretholde den tættest mulige relation til Storbritannien overhovedet – det er i dansk interesse, jeg tror også, det er i Storbritanniens interesse – men jeg sagde også dengang, og det mener jeg stadig, at herfra handler det om at varetage danske interesser.
Det er ikke en dansk interesse at starte med at sælge ud af nogle forhandlingspositioner.
Det, EU har sagt, som jeg synes er meget, meget fornuftigt, er, at det er Storbritannien, der ønsker at forlade EU.
Nu må Storbritannien gøre op, hvornår man vil i gang med de formelle forhandlinger, og hvor man gerne vil have de skal ende.
Hvad er det, man vil?
Det er jo det, vi sidder og venter på.
Jeg har ikke hørt premierministerens tale, for jeg står her.
Jeg må gøre mig bekendt med den senere.
Under alle omstændigheder er det jo heller ikke i dag, at artikel 50 bliver trigget.
Den bliver trigget på et tidspunkt, og så starter forhandlingerne.
Med rettigheder følger pligter, og sådan må det være.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-01-17:
Det er EU, der har besluttet, at der er en politisk sammenhæng mellem på den ene side adgang til det indre marked og på den anden side fri bevægelighed for bl.a. østeuropæere til ens arbejdsmarked.
Det kan man jo også politisk beslutte at der ikke er.
Det er det, jeg synes er vigtigt her at få anfægtet, fordi jeg kunne godt tænke mig en situation, hvor Danmarks linje var, at vi selvfølgelig gerne vil lave en tæt og forpligtende handelspolitisk aftale med briterne, også gerne formuleret direkte i forhold til det indre marked.
Og ja, Danmarks position er selvfølgelig, at briterne kan få suverænitet over deres grænse og over indvandringspørgsmål, fordi det har været vigtigt for briterne.
Det er ikke afgørende for Danmark for at lave god handelspolitik med briterne, at østeuropæere kan strømme ind i Storbritannien.
Pernille Skipper (EL), 2017-01-17:
Det synes jeg er en rigtig vigtig melding, særlig fordi vi, når vi kigger på den globale ulighed, der bliver omtalt i den rapport, som virkelig er voldsom – jeg tror også, at statsministeren vil medgive mig, at der er en voldsom ophobning af ressourcer på meget få hænder – kan se, at der ligger et økonomisk system bag, hvor der, må man sige, nok mangler nogle reguleringer.
Det tillader i hvert fald skatteunddragelse i en abnorm størrelsesorden, man laver lønpres og presser små lokale producenter, man truer med at flytte virksomheder ud, og store virksomheder får så meget økonomisk magt, at de nærmest er større end nogle stater.
Det er jo en del af problemet, og i den forbindelse er Danmark absolut heller ikke nogen ø.
Jeg tror ikke, at statsministeren vil påstå andet, og derfor vil mit simple spørgsmål være: Hvis vi er enige om, at det er skidt, kan statsministeren så svare på, hvornår vi når dertil, at vi ligefrem skal håndtere uligheden, at vi ligefrem skal arbejde imod den?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-01-17:
Nu er det jo ikke mig, der kan stille spørgsmål, for ellers ville jeg da gerne lige have et referat af, med hvilken klarhed svenskerne har taget stilling i den sag.
Jeg kan bare sige, at jeg for lang tid siden har rakt ud efter den svenske statsminister med henblik på på vores niveau at sikre, at Kommissionen løfter den her sag.
Det, der er udkommet af den kontakt for nærværende, er, at der er udsigt til, at den svenske og den danske energiminister i fællesskab henvender sig til Kommissionen.
Jacob Mark (SF), 2017-01-17:
Det synes jeg er godt spørgsmål, og mit svar er, at jeg ikke tror, at det kommer til at erstatte den sprogtest, der ligger, af mange børn i 3-årsalderen.
Det her vil være et redskab, tror jeg, som man får ude i kommunerne og ude i de enkelte daginstitutioner, og som man vil bruge på de færreste børn.
Sådan vil det være af to årsager, tror jeg.
Den ene er den helt lavpraktiske årsag, at det er dyrere at indføre to tests end en, og at deres økonomi i forvejen er så presset.
Det er den rationelle grund.
Så er der den anden grund, nemlig at det er fagprofessionelle mennesker, vi har derude, og de vil i langt de fleste tilfælde se på børnene og sige, at det simpelt hen ikke giver mening at teste allerede nu.
Men man kan faktisk også – for det fremgår af nogle af udviklingsrapporterne – se markante forskelle allerede i 2-årsalderen, og hvis der er enkelte tilfælde med børn derude, hvor der sidder en pædagog eller en socialrådgiver og tænker, at det faktisk godt kunne give mening allerede nu, så vil jeg ikke stå i vejen for det.
Men det bliver ikke mig, der siger, at sådan skal alle børn skal testes.
Det bliver ude lokalt, man bestemmer det.
Torsten Gejl (ALT), 2017-01-17:
Jeg vil gerne have ordførerens vurdering af en ting omkring det her med sprogscreeninger af 2-årige.
Jeg læser lovforslaget sådan, at det, der står, er, at der herudover gives mulighed for, at kommunerne kan vælge at fremrykke den lovpligtige sprogvurdering og efterfølgende sprogstimulering fra 3-årsalderen til 2-årsalderen.
Altså, kommunerne kan vælge at fremrykke det til 2-årsalderen.
Nu er ordføreren jo enig i, at det muligvis ikke giver mening at lave de her sprogscreeninger af 2-årige.
Er det ordførerens vurdering, at vi risikerer, at de her sprogscreeninger af børn i 2-årsalderen simpelt hen erstatter screeningerne i 3-årsalderen, sådan at vi risikerer, at de mange steder kommer til at stå alene?
Eller er det ordførerens vurdering, at man kommer til at lave en screening både i 2-årsalderen og i 3-års alderen?
Er der en mulighed for, at screeningen af børn i 2-årsalderen i nogle kommuner nogle gange kommer til at stå alene og muligvis overhovedet ikke vil give mening?
Jacob Mark (SF), 2017-01-17:
Altså, for mig at se udvider man jo ikke sanktionsmulighederne.
Sanktionsmulighederne er de samme, når vi har vedtaget det her forslag, som de var tidligere, men man udvider de indsatser eller de krav, som man stiller, det er rigtigt.
Og jeg synes, det er fornuftigt at stille øgede krav om, at hvis et barn har sproglige problemer, skal det være mere i dagtilbud med mere uddannet personale.
Så har jeg det også bare sådan – og det tror jeg er det kommunale, lavpraktiske i mig – at jeg tror, at de ansatte, der er derude, både pædagogerne, men også dem i den kommunale forvaltning, vil finde alle de andre veje, før de nogen sinde vil tage det værktøj i brug at tage børnepengene fra forældrene.
Det har jeg oplevet i de andre tilfælde, hvor det er sådan, at det er en mulighed i den danske lovgivning.
Jamen socialrådgiverne, sundhedsplejerskerne, pædagogerne ved godt, at det ikke en farbar vej at gå med henblik på at skabe tillid, og jeg er sådan set rimelig fortrøstningsfuld med hensyn til, at det også vil være sådan med det her lovforslag i fremtiden.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-01-17:
Nu udvider man jo tvangen med forslaget her.
Det er jo det, der er konsekvensen af, at man dels udstrækker det til dobbelt timetal, dels inddrager andre børn.
Som det forhåbentlig også fremgik af min ordførertale, er jeg helt enig i, at det er godt for børn og for børns sproglige udvikling at gå i dagtilbud.
Jeg tror bare, at det er helt centralt, at der er et tillidsforhold, at forældrene kan være trygge ved, at det møde, de har med myndighederne, det møde, de har med sundhedsplejen, det møde, de har med dagtilbuddene, bygger på tillid og en forståelse af, at det offentlige ønsker at støtte dem og deres børns sprogudvikling.
Tror ordføreren ikke, at det her i virkeligheden er med til at skabe mistillid til vores sundhedspleje, til vores daginstitutioner og dermed kommer til at få den modsatte effekt end den, der forhåbentlig er tilsigtet?
Torsten Gejl (ALT), 2017-01-17:
Tak for svaret.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-01-17:
Da jeg hørte ordførerens tale, gjorde jeg det, at jeg lige gik ind og kiggede på, hvad SF egentlig stemte, da man indførte sanktioner for, hvad kan det være, 4 år siden, 5 år siden.
Dengang var SF meget imod en lovgivning, hvor der blev indført sanktioner.
Hvad er det, der er sket?
Hvilke erfaringer er det, man har draget, siden SF nu mener det modsatte?
Jeg har hørt, at ordføreren ikke er begejstret, men hvad er det, der gør, at vægtningen af fordele og ulemper nu er blevet en anden?
Lotte Rod (RV), 2017-01-17:
Jeg er imod at indføre en test af alle 3-årige børn.
Så det må stå for KL's regning.
Jacob Mark (SF), 2017-01-17:
Jamen den dag at minister Ellen Trane Nørby fremlagde det her forslag, sagde jeg sådan set i pressen, og det gjorde Socialdemokratiet også, at vi ikke syntes, det var en god idé at tage børnepengene fra forældrene.
Men omvendt ligger det jo allerede i lovgivningen.
Så om vi stemmer for eller imod, ændrer ikke ved det.
Jeg synes, at de tiltag, der ligger i det her, er så gode, at det kommer SF til at bakke op om, men jeg vil også gerne sige ganske klart, at hvis det skulle være sådan, at vi kunne få flertal for en dag at fjerne det her med at tage børnepengene fra forældrene, men beholde det resterende, altså give mulighed for sprogstimulering og obligatorisk dagtilbud, så vil det være en vej, SF går.
Men vi synes grundlæggende, at der ligger så mange vigtige tidlige indsatser i det her forslag, at det er derfor, vi bakker op om det, og så ændrer vi gerne det andet på et andet tidspunkt.
Henning Hyllested (EL), 2017-01-17:
Det lokale erhvervsliv, som der henvises til, er jo rundtomkring i landet umætteligt.
Havde man spurgt dem, om de ville have en motorvej i området, havde de sikkert også sagt: Ja, selvfølgelig, det handler om stigende mobilitet, hvad også den socialdemokratiske ordfører fremfører.
Stigende mobilitet ved at opgradere vejen til en motorvejslignende motortrafikvej handler om ½ til 1 minut eller noget i den stil.
Det forekommer at være en voldsom opgradering, og det er jo også dyrere at anlægge en vej med det udstyr, der skal til for at den kan blive motorvejslignende.
Jeg synes, at i forhold til de indstillinger, der ligger fra Vejdirektoratet, som jo klart siger, at mobiliteten derved vil blive kraftigt forbedret, så forekommer det altså at være en mærkelig historie, man har haft kørende i forligskredsen.
Mai Mercado (KF), 2017-01-17:
Jamen sådan må det jo være.
Jeg tror simpelt hen, det bunder i, at vi ser forskelligt på sagerne i det her og har nogle forskellige politiske opfattelser.
Men jeg vil bare tilføje, at vi jo kommer med en revision af læreplanerne her til foråret.
Lige nu er der nedsat et forum, hvor BUPL, KL og en række andre interessenter er med til at kvalificere de læreplaner, sådan at vi gør dem stærkere.
Men jeg tror simpelt hen, det bunder i en holdningsforskel, og jeg har ikke tænkt mig at trække store dokumentationskrav ned over hovedet på de private pasningsordninger.
Til gengæld synes jeg, det er rigtig vigtigt, at vi har nogle gode læreplaner, som er velfungerende, og som vi kan bruge, og de kommer til at blive styrket.
Så det kommer jeg med her til foråret.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-01-17:
Nu mente jeg selvfølgelig ikke 1-årige, men 2-årige børn – det er jo dem, vi snakker om her.
Men kigger man længere nede i dagtilbudsloven, ser man den næste paragraf, der handler om læreplanerne, og stk. 3 i læreplanerne handler lige præcis om børns sproglige udvikling.
Hvis det her handler så meget om sprog, og når der nu lovgives om det, hvordan kan det så være, at lige præcis det sted i dagtilbudsloven, der fokuserer på børns sproglige udvikling, skal man i forbindelse med den her ordning ikke være omfattet af?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at ministeren ikke har sagt i forhold til de private pasningsordninger: Lad os nu få kvaliteten op.
Jeg synes simpelt hen ikke, det hænger sammen.
Jeg hører til dem, der længe har efterlyst, at man fik en sidestilling af kvalitetskravene i de private pasningsordninger med dem, der er i dagtilbuddene.
Kan ministeren ikke forklare, hvordan det kan være, at man lige præcis har taget stk. 4 ud af dagtilbudslovens formålsparagraf?
Altså, jeg har intet imod det, der står om demokrati, det er jo en del af vores dagtilbudslovgivning, og sådan er det i forhold til alle børn, der er i kommunale og selvejende dagtilbud.
Men hvorfor er de andre værdier, der er nævnt i formålsparagraffen – jeg nævnte det også fra talerstolen – ikke vigtige i forhold til de her børn?
Hvorfor er det lige præcis demokrati og medansvar, som man synes er så vigtigt i forhold til 1-årige børn ?
Orla Østerby (KF), 2017-01-17:
Tak, formand.
Først vil jeg sige, at lovforslaget jo er en invitation til, at de, der er kommet til vores land, får mulighed for at tale det sprog, som gør, at de har god mulighed for at blive integreret og få den dannelse, der skal til i det danske samfund.
Lovforslaget, vi behandler i dag, drejer sig om børn, som ikke går i nogen dagtilbud, men som bliver passet på en anden måde.
Det afgørende er, at små børn ikke vokser op i lukkede miljøer isoleret fra det øvrige danske samfund, hvor de ikke har mulighed for at høre og lære dansk.
Lovforslaget vil også styrke indsatsen imod de parallelsamfund og den sociale kontrol, vi ser nogle steder.
Et veludviklet dansk og kendskab til de demokratiske normer og værdier ruster barnet til at indgå i sammenhænge.
Solide kompetencer i dansk er afgørende for en god skolestart.
Dermed ophæves det beskæftigelseskriterium, som hidtil har været afgørende for, at tosprogede børn skulle have et sprogstimuleringstilbud.
Kommunerne har også mulighed – og jeg understreger mulighed – for at fremrykke den lovpligtige sprogvurdering og eventuelt efterfølgende sprogstimulering af børn fra 3-årsalderen ned til 2-års alderen.
Yderligere lægges der op til, at forældre, der modtager tilskud til pasning af egne børn som betingelse for at få udbetalt tilskuddet, skal dokumentere, at de kan tale dansk på et tilstrækkelig højt niveau.
Det er vigtigt, at kommunen i yderste konsekvens har mulighed for at trække i ydelser hos forældre, der ikke samarbejder om det her.
Det er jo ikke målet, men hvis der ikke er nogen konsekvens og forældrene ikke vil samarbejde, får vi et problem på det her område.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2017-01-17:
Det er jo mange eksperters overbevisning, at de sprogscreeninger af 2-årige er fuldstændig nyttesløse.
Der står i lovforslaget: Herudover fastslås det, at den private pasning skal give børn medbestemmelse, medansvar og forståelse for demokrati.
Og så i næste sætning: Det følger heraf, at kommunens tilsyn med de private pasningsordninger fremadrettet skal styrkes.
Hvordan skal tilsynet tjekke, om det her vitterlig sker?
Mai Mercado (KF), 2017-01-17:
Jeg vil starte med at sige med hensyn til det her med, om man kan bruge en sprogscreening eller ej, at en sprogscreening jo intet gør i sig selv – den siger jo noget om et niveau – nøjagtig ligesom en PISA-undersøgelse heller ikke gør noget som helst af sig selv, men det skulle jo gerne give pædagogerne den indikation af, hvordan der fremadrettet pædagogisk skal arbejdes med barnet.
Jeg har altså fuld tillid til, at pædagogerne og medarbejderne ude i de enkelte institutioner træffer nogle vurderinger, som er fuldstændig hensigtsmæssige.
Der kan jo sagtens være børn, som slet ikke har brug for en sprogvurdering, fordi de er så godt med, at det ikke er nødvendigt, og så kan der være nogle børn, som har brug for en sprogvurdering, når de er 3 år, fordi de måske lige ligger på kanten.
Der kan også være nogle børn, hvor man allerede tidligt i forløbet kan se, at her vil det give god mening at lave en sprogvurdering i 2-årsalderen.
Så kan det være, at man får lavet en indsats, så man måske ikke behøver at sprogscreene igen i 3-årsalderen.
Det kan også være, at man bliver nødt til at gøre det igen i 3-årsalderen.
Men jeg må bare sige, at jeg har fuld tillid til, at personalet ude lokalt træffer beslutningerne, og jeg vil også gerne åbent sige, at fra min hånd skal der ikke komme et eneste krav til dokumentation.
En sprogscreening er jo en dokumentation, man skal sætte sig og skrive, men som ikke er nødvendig.
De dokumentationskrav, som er derude, skal være nødvendige, og de skal være meningsfulde, og jeg oplever helt bestemt, at det er det her forslag også.
Torsten Gejl (ALT), 2017-01-17:
Det er angående de her sprogscreeninger, hvor der jo også blandt videnskabsfolk er kæmpe forskel på, om man mener, at de kan bruges til noget, eller de overhovedet ikke kan bruges til noget, så jeg håber selvfølgelig, at man i udvalgsarbejdet vil sikre, at det er dem, som mener, at de kan bruges til noget, der har ret, fordi det vil være et kæmpe tab, hvis mange kommuner erstatter en sprogscreening, der ikke kan bruges til noget, med den, der er, når børnene er 3 år.
Det, jeg vil spørge ministeren om, er: Hvad er ministerens holdning?
Risikerer vi, at der er mange kommuner, som kun bruger sprogscreening ved 2 år og så dropper den ved 3 år?
Jeg så nogle bekymringer rundtomkring i høringssvarene, med hensyn til om der bliver for meget administration nu.
Jeg så faktisk nogle, der var bekymrede over, om man også ville sprogscreene dem ved 3-årsalderen.
Risikerer vi, at der nu kun kommer en sprogscreening for 2-årige rundtomkring i mange kommuner, efter ministerens mening?
Jacob Mark (SF), 2017-01-17:
Det kan godt være, at jeg overhørte det, men da det her forslag blev fremlagt i pressen af den tidligere minister, var den radikale ordfører meget skeptisk over for det, fordi ordføreren netop sagde, at man måtte have tillid.
Det, som jeg måske så har overhørt, er ordførerens holdning til hendes egen partifælles udmelding i dag i pressen om, at man skal sprogteste alle børn ved 3-årsalderen – altså fru Anna Mee Allerslevs udmelding på vegne af KL.
Er ordføreren enig i det?
For mig at se er det jo netop et udtryk for mistillid, at man ikke tror på, at den enkelte pædagog kan vurdere, hvornår det enkelte barn skal testes, og det ligger der jo netop ikke i det her forslag.
Mai Mercado (KF), 2017-01-17:
Og at få det ind som et af de krav, som stilles, synes vi egentlig er naturligt.
Og i forlængelse af mit svar til hr. Torsten Gejl skal jeg jo bare understrege, at der ikke er lagt op til sådan en rigid fortolkning.
Roger Matthisen (ALT), 2017-01-17:
Jeg vil starte med at sende en invitation ud til jer, for Alternativet vil gerne inviteres med indenfor i Togfonden DK og være en del af parterne bag aftalen om en grøn transportpolitik.
Det ville være rart at få lov til at sidde med omkring bordet.
I forhold til opgraderingen har vi stået lidt i det samme dilemma, som ordføreren for Enhedslisten, hr. Henning Hyllested, talte om.
Der er en hastighedsopgradering med 10 km/t., som jo er italesat i mange andre lovforslag, som giver en større forurening og giver mere pres på vejene.
Men det skal vi så veje op imod, at Haderup by selvfølgelig bliver aflastet, hvilket er enormt vigtigt, og især det, at de lokale har efterspurgt den her løsning.
Men Alternativet støtter forslaget, fordi vi lægger vægt på, at vi aflaster Haderup by, og at vi aflaster trafikken i Midtjylland.
Laura Lindahl (LA), 2017-01-17:
På baggrund af aftalen om en ny Storstrømsbro, Holstebromotorvejen m.v. har Vejdirektoratet foretaget en VVM-undersøgelse af Haderup Omfartsvej.
Her er fremkommet tre forslag til, hvordan man kan udbygge rute 34 ved Haderup.
VVM-undersøgelsen viste, at den lange omfartsvej klart er den dyreste model, men undersøgelsen viste samtidig, at tidsbesparelsen ved at anvende denne model er langt større end ved de andre modeller.
Og den samfundsøkonomiske analyse viste, at den dyre model også er langt den mest økonomisk rentable.
På den baggrund kan Liberal Alliance støtte forslaget.
Henning Hyllested (EL), 2017-01-17:
Jo, naturligvis er den det.
Men det var lige nøjagtig med henblik på Dansk Folkeparti og ikke mindst ordføreren, Kim Christiansen, at jeg sad og tænkte på, at det dog var besynderligt, at man her synes, at det er en rigtig god idé at vinde ½-1 minut og ofre en masse penge på det – om end mindre penge end på en ny Vejlefjordbro – når der ligger et forslag om at gøre det billigere.
Det er jo netop hr. Kim Christiansen, der har gjort sig til talsmand for, at det da også kunne være lige meget med besparelsen på det ene minut eller de 2 minutter eller for den sags skyld de 8-10 minutter på Vejlefjordbroen, som Togfonden DK indebar.
Kim Christiansen (DF), 2017-01-17:
Jeg er glad for, at vi er enige om, at det her trods alt forbedrer trafiksikkerheden.
Nu er det her måske også lidt et drillespørgsmål, men hr. Henning Hyllested talte lidt om Togfonden DK og minutbesparelser i forhold til en ny Vejlefjordbro.
Kim Christiansen (DF), 2017-01-17:
Tak for det.
Det er egentlig bare en præcisering, for hr. Henning Hyllested siger hele tiden »motorvejslignende«.
Hvis det overhovedet skulle minde om en motorvej, skulle det være to baner i hver retning, altså sådan en ringvejslignende ting.
Så ville jeg have været nogenlunde enig, men vi taler altså om to spor i den ene retning og et spor i den anden retning, hvor man så krydser lidt.
Det giver jo altså nogle gode muligheder.
Det håber jeg at ordføreren er enig med mig i.
Det giver nogle gode muligheder for trafikafvikling og dermed også en øget trafiksikkerhed.
Så er hr. Henning Hyllested ikke enig i, at det trods alt, selv om det her med 2+1-løsningen måske ikke lige har groet i Enhedslistens have, er en forbedring af trafiksikkerheden, både i Haderup by, men søreme også for den trafik, der er ude på vejen
, uagtet at hastigheden så bliver 100 km/t.
Det er jo, fordi vejforholdene er til det.
Kim Christiansen (DF), 2017-01-17:
I en tid, hvor vi jo ikke ligefrem svømmer i midler, vi kan disponere over, i Transportministeriet – der er ganske meget brug for vejudvidelser, opgradering af veje rundtomkring – er det glædeligt, at vi dog kan stå her med et flertal ved en førstebehandling af en anlægslov, der vedrører det her stykke vej på rute 34, og det ser jeg lidt som et første skridt til at forbedre mobiliteten mellem Herning, Skive og Hanstholm, som er voldsomt belastet.
Så til hr. Henning Hyllested vil jeg sige, at det her ikke kun handler om minutter, det handler også om trafiksikkerhed.
Det er selvfølgelig af hensyn til mobilitet og fremkommelighed, vi opgraderer vores veje, men det er altså også af hensyn til trafiksikkerheden, og det vil de her 7,5 km omfartsvej uden om Haderup være med til; vi får den tunge trafik uden om Haderup By, og det sikrer børn og andre svage trafikanter langt bedre vilkår i selve Haderup By.