runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Abildgaard (KF), 2017-11-23:
Tak for det.
Nu sagde fru Ida Auken tidligere i sin tale, at det både var en god og en trist dag i dag.
Jeg synes egentlig hovedsagelig, at det er en god dag i dag, både fordi vi behandler det her lovforslag, som jeg synes er rigtig fornuftigt, men også fordi jeg faktisk har æren af at have min svigermor på tilhørerpladserne i dag.
Så nu må jeg hellere gøre mig ekstra umage med det her lovforslag.
Fra konservativ side kan vi i sagens natur godt bakke op om forslaget.
Vi ved – det er et faktum – at klimaforandringerne i den grad påvirker i verden og i særdeleshed også her i Danmark.
Vi kan se, at det, der før var hundredårshændelser, som forekom sjældent, desværre sker oftere og oftere – mere ekstremt vejr, flere storme osv.
Det giver anledning til, at vi kigger på, hvordan vi laver klimatilpasningen ude kommunalt.
Og er der noget, jeg har hørt kommunerne efterspørge, så er det fleksibilitet i forhold til måden, man gør det her på.
Det må man sige at de får med det lovforslag, som vi behandler i dag.
De får mere fleksibilitet.
De får bedre muligheder for at kunne planlægge, så det giver mening lokalt.
Vi giver dem også nogle restriktioner og nogle krav i forhold til måden, de skal se ud på i fremtiden, måden, de skal planlægge på, og vi stiller krav til, at hvis der skal byudvikles i områder, som er i en risikozone, ja, så skal der laves de her afværgeforanstaltninger.
Der er behov for bedre planlægning på det her område.
Det er fint, at man får muligheden for at fravige lokalplanen, hvis der er gode argumenter for, at man skal gøre det.
For ikke alene var der en lokalplan, men der var altså også hundrede sytten forskellige instanser, som der kunne ankes til, klages til, og som skulle godkende forskellige beskyttelseslinjer osv.
Det var meget svært for dem at se, hvornår de egentlig kunne få den kystbeskyttelse, de havde så hårdt brug for og har så hårdt brug for derude.
At vi er ved at se på det, er jo et stort, samlet arbejde, hvor det her indgår som et lille element.
Vi skal behandle flere lovforslag i den kommende tid, som også bakker op om at forsimple hele den måde, vi behandler kystbeskyttelse på i Danmark.
Som Socialdemokratiets ordfører startede ud med at sige, er der i Danmark over en million danskere, som bor inden for 1 km's afstand fra kystlinjen.
Så det her er i den grad noget, der berører rigtig mange danskere.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-11-23:
Nu var ordføreren jo selv inde på det med afværgeforanstaltninger.
Som jeg sagde i min tale, står det uklart for os, i hvilket omfang kommunen kan pålægges at skulle betale for afværgeforanstaltningerne, eller om de borgere, der bor i første række, skal betale omkostningerne.
Mette Abildgaard (KF), 2017-11-23:
Nu er det jo så finurligt indrettet her, at der om lidt kommer en minister på talerstolen, og det er ham, der repræsenterer regeringen og repræsenterer os i det her lovforslag.
Jeg vil lade det spørgsmål gå videre til ham, for det tror jeg han kan svare mere præcist på, end jeg kan.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-11-23:
Jeg synes, at det netop ligger i regeringens egen kystanalyse, at man lægger meget stor vægt på, at der skal være et kystråd, som skal inddrage kommunerne tæt i forhold til at sige: De her kyststrækninger er de mest udsatte.
De går på tværs af så og så mange kommuner, og dem skal vi prioritere først.
I det her lovforslag kan jeg ikke se, at man ikke gør lidt det modsatte.
Det er rigtigt, at Kystdirektoratet er der stadig væk, men man lader det være op til den enkelte kommune, og der er jo nogle kommuner, der har flere penge end andre.
Man gør det også muligt, at den enkelte lodsejer selv får lov til at kystsikre sin egen lille grund.
For vi har simpelt hen brug for, at kyststrækningerne hænger sammen, og så kan vi håbe på, at der, som ordføreren siger, vil ske den her tætte koordinering.
Men hvorfor ikke sørge for, at den sker, når det er fuldstændig afgørende for, at det her går godt?
Carsten Bach (LA), 2017-11-23:
Tak, og tak for ordførertalen.
Nogle af de ting, jeg bed mærke i, var bl.a. det med kaotiske og ukoordinerede tilstande, som ordføreren nævnte her til sidst.
Og også det med, at hvis der ikke er overordnet, statslig, national koordinering, så skubber man bare problemerne videre til naboen.
Sådan tænker jeg nu ikke, at det bliver.
Det skrækscenarie ser jeg ikke for mig, for vi har jo heldigvis noget, der hedder Kystdirektoratet, som har en vejledende og rådgivende kompetence, kan man sige.
Og som man måske også kan se inden for infrastruktur på andre områder, er der jo også mulighed for, at de enkelte kommuner rent faktisk godt kan tale sammen og få koordineret de her projekter, så man får nogle helhedsorienterede løsninger.
Anerkender ordføreren for Enhedslisten ikke det?
Bent Bøgsted (DF), 2017-11-23:
Tak for det, formand.
Jeg skal allerførst beklage, at vores ordfører ikke lige kunne være her i dag
, men hun er optaget af en hel del andet.
Der har jo lige været kommunalvalg og den slags.
Men det skal ikke forhindre os i, at vi får fremsat vores synspunkter om L 86.
Det har jeg fået fornøjelsen af at gøre.
Det her lovforslag har til formål at forebygge skader som følge af oversvømmelser eller erosion.
Fremover skal kommunerne i deres kommuneplaner udpege områder, som på grund af de klimaændringer, der er, kan være udsat for oversvømmelser og erosion.
Vi har eksempelvis haft skybrud, kraftige storme og har oftere stormflod, og når det går helt galt en kombination af det hele.
Kommunerne skal sørge for, at der etableres afværgeforanstaltninger, hvis man planlægger byudvikling i de områder, man har udpeget.
I Dansk Folkeparti er vi positivt stemt over for forslaget og selve aftalen, som regeringen har lavet med KL.
Vi har set alt for mange eksempler på, at borgerne rundtom i Danmark er blevet nægtet at lave kystbeskyttelse.
Derfor er det også glædeligt, at ansvaret nu lægges ud til kommunerne.
Kommunerne kender deres kyststrækninger og de udfordringer, der er i forbindelse med stormflod, skybrud osv., og vi har da også i Dansk Folkeparti en klar forventning om, at kommunerne kommer til at håndtere udfordringen på en langt bedre måde, end det er foregået på tidligere.
Samtidig undgår vi måske også, at kommunerne laver byudvikling i områder, som de ved er i fare for oversvømmelse, fordi de fremover skal sikre områderne.
Vi kan heller ikke forstå, at der er kommuner, der bliver ved med at udlægge områder til boliger, hvor de gang på gang ser, at områderne bliver oversvømmet.
Det kan ikke passe, at kommunen ikke kan finde andre steder at byudvikle end lige dér, hvor det hele hver gang bliver oversvømmet.
Det her lovforslag skal netop være med til, at kommunerne tænker sig om, før de laver noget byudvikling i lavtliggende områder, der bliver oversvømmet.
Det vil i hvert fald komme til at koste kommunen en hel del, hvis de fortsætter med den slags.
Jeg håber da, at kommunerne tager det til sig og siger, at de skal kigge på en hel anden type byudvikling end den, de hidtil har haft.
Det kan godt være, at de områder, der ligger ned til et vandområde, er attraktive og naturskønne områder, men hvis man gang på gang får boligen oversvømmet, er det måske alligevel ikke så naturskønt.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-11-23:
Tak for det.
Det er kun, fordi jeg i Ingeniøren har læst, at Dansk Folkeparti i princippet mener, at det bør være en national opgave, at der skal være en national koordinering og en national prioritering.
Det står jo i modsætning til det, man vil gøre med det her lovforslag, hvor man vil give kommunerne friere tøjler til at sikre deres egen kyst og sådan set bare skubbe problemerne hen til naboerne.
Så man kan vælge to veje.
Enten tror man på den nationale koordinering, eller også mener man, at det er kommunerne, der selv skal stå for det.
Jeg vil egentlig bare gerne høre nærmere om, hvad Dansk Folkeparti mener.
Er det det, man kan læse i medierne, eller støtter man det her lovforslag?
Bent Bøgsted (DF), 2017-11-23:
Nu skal jeg selvfølgelig ikke sige alt for meget heroppefra, da det er fru Pia Adelsteen, der sidder med det og har ordførerskabet og sikkert har udtalt sig i medierne.
Men jeg er sikker på, at hun er villig til at besvare spørgsmålene vedrørende det i udvalget.
Men sådan lige umiddelbart må man jo sige, at hvis ikke man sådan lige kan få den helt store indsats nationalt, så er det her trods alt et skridt i den rigtige retning.
Jeg ved, at det er det, som Enhedslisten også plejer at sige, altså at det er et skridt i den rigtige retning.
Det er positivt, og så kan man godt sige ja til det.
Men jeg er sikker på, at fru Pia Adelsteen er klar til at besvare spørgsmålene under udvalgsarbejdet.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-11-23:
Det vil jeg gerne tage op med fru Pia Adelsteen.
Problemet med det her lovforslag er, at det går i den forkerte retning
Bent Bøgsted (DF), 2017-11-23:
Det er jeg sikker på man tager en snak om i udvalgsarbejdet, men som sagt er Dansk Folkeparti positiv over for forslaget, og så må vi se, hvad udvalgsarbejdet fører til.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-11-23:
Tak for det.
Som de foregående ordførere har sagt, er det et forslag, der drejer sig om at sikre en bedre indsats i forhold til at beskytte både mennesker, bygninger og tekniske installationer mod oversvømmelser.
Vi skal altså grundlæggende være bedre til at forebygge de skader, som vi desværre ser der er flere af, fordi udsvingene i vores vejr er blevet større.
Det har desværre ført til flere oversvømmelser og til et større pres på kysterne, og det koster naturligvis både økonomisk, men så sandelig også menneskeligt, når der er borgere, der bliver ramt af det her.
Lovforslaget stiller grundlæggende nogle skrappere krav til kommunernes planlægning, således at situationer kan forebygges og forhindres, for det betyder helt konkret i lovforslaget, at kommunerne skal udpege områder, som er i risiko for at blive udsat for oversvømmelser eller erosion som følge af klimaforandringer med deraf følgende øget nedbørsmængder, kraftigere storme og stormflod, og de udpegninger skal fremgå af kommuneplanerne.
Kommunerne skal samtidig sikre etablering af afværgeforanstaltninger, hvis der planlægges byudvikling i de udpegede områder, og det giver jo grundlæggende rigtig god mening, som jeg også tror Dansk Folkepartis ordfører var inde på.
Hvis man ønsker at etablere byudvikling eller etablere andre ting i et område, der er i risiko for oversvømmelse, skal man naturligvis indtænke, hvordan man forhindrer det, inden man går i gang.
Forslaget udmønter en række af de anbefalinger, som et tværministerielt udvalg i Erhvervsministeriet har arbejdet på siden februar i år, og der er altså gjort et grundigt forarbejde, som vi naturligvis bør lytte til, for vi skal selvfølgelig være rustet til den virkelighed, som klimaet byder os, så vi begrænser og forhindrer oversvømmelser og erosion af kysterne, og det her forslag er et blandt mange elementer, der skal være med til at sikre, at vi ruster os bedst muligt, således at oversvømmelser og erosion begrænses.
Villum Christensen (LA), 2017-11-23:
Tak for debatten, som er blevet rejst af Enhedslisten, og tak til økonomi- og indenrigsministeren, som startede med at slå fast, at det her ikke er en ideologisk debat, men en debat om sund fornuft i kommunerne.
Ikke desto mindre synes jeg, at jeg husker udtalelser om, at kapitalfonde ville udsulte velfærden og sende pengene til skattelylande eller noget i den retning, og så kommer vi jo desværre nok ud i en ideologisk diskussion.
Jeg tror, at hvis regeringen skal lægge fra og udmønte en eller anden form for styringsregime på det her område, vil det være rigtig fornuftigt, at man går lempeligt til værks, og at man har respekt for det lokale selvstyre og primært har det fokus, at politikerne derude måske kunne have glæde af et lille positivt puf, hvis de sidder over for magtfulde embedsmænd, som måske i forskellige sammenhænge ikke har den helt store interesse i at få afprøvet pris og kvalitet.
Det er i hvert fald min erfaring fra kommunerne, at når man sætter disse udbudsprocesser i gang, kan man sagtens opleve en vis form for inerti eller modvilje, om man vil, og problematisering af, hvor besværligt det nu engang er at udbyde den enkelte opgave.
Der kan det være en hjælp, tror jeg, for mange politikere, at man får lavet et regime, så de ligesom bliver tvunget til at diskutere de her ting i forhold til nogle måltal.
Dermed ikke sagt, som det er nævnt flere gange herinde, at vi går ned og detailstyrer, hvad den enkelte kommune skal gøre og ikke skal gøre.
Der er intet, der ligger længere væk fra Liberal Alliances hovedopfattelse af, hvordan man skal håndtere det lokale selvstyre.
Så det er altså en balancegang imellem det at sige, at det er rigtig vigtigt, at vi får afprøvet pris og kvalitet i et marked – det er jo først der, man kan få det korrekte billede – og det, at det skal gøres på en lempelig måde.
Derfor er det også dejligt, at vi tager debatten her, inden regeringen kommer med de præcise udspil.
Det skal for mig at se gøres på så nænsom en måde, at det primært handler om, at vi skal have synlighed på det.
For det er jo et enormt spænd at gå fra 20 pct., der befatter sig med disse ting, og til 50 pct. Der er et kæmpe spænd.
Jeg ser faktisk det her for mig som det vigtigste i forhold til at få synlighed på, hvilke kommuner der gør det godt, og hvem der gør det mindre godt.
Og så synes jeg, det vil være ærgerligt, hvis det skal mudre ud i noget ideologisk.
Det er der sådan set ingen grund til, for det er jo egentlig bare sund fornuft. Som det også er blevet sagt fra talerstolen: Alle private, der skal have en ny garage, eller hvad ved jeg, vil jo sende tingene i udbud og se, hvor man får det bedst og billigst.
Det er vel dybest set også det, der har gjort de vestlige samfund til de rigeste i verden.
Det er jo, at man tør gå ud og tale pris og kvalitet i forhold til et privat marked, frem for at man lader et monopol bestemme det hele.
Så vi ser positivt på, at regeringen kommer med nogle nænsomme forslag på det her område.
Det vil helt givet være til fordel for de kommuner, som ligger nede i den tunge ende, er jeg sikker på.
Stine Brix (EL), 2017-11-23:
Med respekt for at ordføreren, ved jeg, har masser at se til i disse dage,
vil jeg alligevel gerne komme med en bemærkning til ordføreren.
Men det er jo et velkendt faktum.
Det er der i Danmark, og vi kender dem i øvrigt også fra Sverige og Norge.
Men de eksisterer også i Danmark.
Der eksisterer firmaer her i Danmark, der har drevet velfærd inden for ældreplejen, men som i 20 år ikke har betalt skat, og man ved, at deres moderselskaber også har et selskab i skattelylande.
En af de ting, som ordføreren sagde, var, at man syntes, det var meget vigtigt, at der var synlighed.
Men det her handler ikke om synlighed.
Der er jo masser af undersøgelser af det.
F.eks. laver Konkurrencestyrelsen en opgørelse af, hvor stor en procentdel man konkurrenceudsætter.
Så det her handler jo ikke om synlighed.
Det her handler om, at regeringen gerne vil bestemme, tvinge kommunerne til, hvor meget de skal konkurrenceudsætte.
Så jeg kunne godt tænke mig at bede ordføreren om at forholde sig til det, som rent faktisk er indholdet her.
Villum Christensen (LA), 2017-11-23:
Det er jo rigtig nok, at der laves mange analyser af de her ting.
Men nu er jeg selv byrådsmedlem, og jeg kan garantere for, at der er forskel på, om man en gang om året skal tage stilling til præcis den her diskussion om, hvor meget man nu har nået på forskellige områder inden for konkurrenceudsættelse, og så at man ved, at der ligger en eller anden rapport i Konkurrencestyrelsen, som man selv kan finde et eller andet sted.
Det kunne jo være, at det gav anledning til en diskussion – på grund af den synlighed.
Det er netop ikke givet på forhånd, hvordan man skal gøre det.
Det er også blevet nævnt flere gange heroppefra – jeg tror, det var fra Dansk Folkepartis side – at det er utrolig centralt at få KL med.
Så det her billede, der bliver tegnet, af, at man sidder herinde med en forhammer og banker ned i kommunerne og siger, at nu skal de noget ganske bestemt, er altså ikke den måde, vi tænker det på.
For det er klart, at der er et dilemma i, hvor meget og hvor lidt det skal være.
Det skal være nænsomt – jeg tror, jeg brugte det ord – og for mig er det vigtigste, at politikere med åbne øjne siger: Nu ved vi, at der er en masse områder, vi ikke lader konkurrenceudsætte.
Det er rigtig vigtigt for mig at få den diskussion, og det får man jo, når der kommer nogle måltal ud på byrådsbordene.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-23:
Tak for det.
Og en række opgaver i det offentlige er netop kendetegnet ved, at det offentlige er dem, der har viden om området.
Hjerneskader er et rigtig godt eksempel, og selv om nogle måske kunne tænke, at det kan der ikke være mange ben i, bliver jeg alligevel nødt til at spørge ordføreren om noget
: Er der ikke områder, hvor det ville være fuldstændig tåbeligt at konkurrenceudsætte det, fordi man netop i det private erhvervsliv ikke har noget kendskab til lige præcis de her opgaver?
Villum Christensen (LA), 2017-11-23:
Jo, utvivlsomt.
Stine Brix (EL), 2017-11-23:
Men det er jo simpelt hen ikke en rigtig udlægning, som ordføreren her laver.
Der er jo ikke tale om, at man bare skal synliggøre, hvor meget man konkurrenceudsætter.
Det, regeringen har formuleret helt klart i regeringsgrundlaget at man vil, er, at man vil bestemme, hvor meget der skal konkurrenceudsættes.
Man vil sætte et fast måltal på.
Økonomi- og indenrigsministeren har tidligere sagt, at det mindst skulle være som tidligere, dvs. omkring 33 pct.
Det er altså et væsentligt løft, i forhold til hvad niveauet er i dag, og det vil sige, at det ikke bare handler om synlighed.
Det handler om, at regeringen vil bestemme, og i den sammenhæng synes jeg egentlig at ordførerens ordvalg om et regime er meget præcist.
For det handler om, at regeringen herfra vil lægge et regime – regeringens holdning – ned over alle kommuner, uanset hvilken holdning der eksisterer i kommunerne.
Carl Holst (V), 2017-11-23:
Spørgeren fik det til at lyde, som om der var forskel på en aftale og lovgivning.
Det var ikke fiksfakserier, jeg kom med.
Jeg kom stille og roligt med fakta til spørgeren, der forsøgte at skabe en falsk modsætning, som jeg ærlig talt ikke synes er debatten værdig.
For spørgeren bør vide, at der er forskel på en aftale og lovgivning, men at aftaler i en række tilfælde kræver lovgivning.
Så spørger spørgeren til Kommunernes Landsforenings forhold til det her.
Det må jo vise sig i det efterfølgende forløb om regeringens udspil til det.
Jeg er faktisk ret overbevist om, at kommunerne vil se positivt på, at man får tjekket kvalitet og pris bedst muligt.
Magnus Heunicke (S), 2017-11-23:
Det var da nogle sjove fiksfakserier.
Det var da en helt falsk modsætning, der blev stillet op i det såkaldte svar, der kom her.
Spørgsmålet er: Er det noget, som Dansk Folkeparti havde som krav – som jeg har hørt deres krav – altså at det skulle stilles op som en aftale med KL, hvor KL kunne sige ja eller nej?
Jeg er enig i, at det bagefter kan udmøntes i en lov.
Det må man jo finde ud af alt efter aftalen.
Det er ikke det, der er det centrale her.
Det skulle man i hvert fald håbe på at han vidste.
Så spørgsmålet er altså: Er det noget, som man vil lægge op som en aftale, hvor KL kan sige ja eller nej, eller er det noget, som man vil indføre via en lov?
Det er jo det, der er det centrale spørgsmål.
At der kan komme en lov efter en eventuel aftale, ved ordføreren godt ikke er det, vi diskuterer i dag.
Carl Holst (V), 2017-11-23:
Spørgeren reflekterer ikke over det, jeg siger.
For jeg siger jo netop, at det er lokalt, man beslutter, hvad man vil, på baggrund af de tilbud, man får.
De får det jo ...
nej, ordføreren får det jo – vi skal snart have frokost, formand – til at lyde, som om man herinde pålægger dem, at de skal gennemføre en bestemt løsning.
Det er ikke det, regeringen lægger op til.
Vi vil bare have måltal, sådan at man skal spørge til prisen, af hensyn til skatteborgernes økonomi.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2017-11-23:
Jeg tror, det er vigtigt at understrege, at vi jo mener, at den konkrete beslutning stadig bør træffes lokalt.
Så er det jo sådan, at vi i sin tid var med til at afskaffe bemyndigelsesloven, og det var vi, fordi det dengang så ud til at være i en god gænge.
Det har så vist sig, at det uden bemyndigelsesloven og uden en fortsat aftale med KL har været svært at holde takten, og det må vi jo så forholde os til.
Og det er derfor, vi er optaget af dette forslag.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-23:
Tak for det.
Hvis man ser bort fra ideologi, hvad jeg forstår på ordføreren at ordføreren mener er meget vigtigt, tænker jeg alligevel, om ordføreren vil prøve at blive mere præcis på, om der er områder, der ikke egner sig til udlicitering, og ikke mindst om der også er fagområder eller for den sags skyld landsdele, hvor måltal simpelt hen ikke ville give mening.
Carl Holst (V), 2017-11-23:
Ja, i forhold til områder og emner er det klart, at der er nogle kernevelfærdsområder, hvor man ikke kan lave rent udbud.
Så kan der være områder, hvor man gør det, men ikke som en generel øvelse.
Derfor kunne jeg sagtens forestille mig, at man var skarpere på, hvad det er for nogle emner og områder, og at man også kiggede på de regionale og lokale forskelle både geografisk og med hensyn til befolkningstæthed og kommunernes størrelse.
Så ja, der er ikke en løsning, der kan passe til alle 98 kommuner.
Tak for det.
Men spørgeren får det jo til at lyde, som om der i udspillet fra regeringen ligger, at det skal være fuldstændig ensartede standarder for alle kommuner lige fra Læsø Kommune til større kommuner.
Det er ikke det, der ligger i udspillet.
Nu afventer vi regeringen, og jeg har så givet udtryk for en holdning om, at man skulle have en differentieret tilgang til det.
Så spørgeren starter med at konstatere noget, som spørgeren mener er fakta, og undrer sig så over, hvorfor man har den holdning.
Der har jeg så givet udtryk for Venstres holdning, nemlig at man ser differentieret på det i forhold til kommuneforskelle og andre ting.
Magnus Heunicke (S), 2017-11-23:
Ordføreren fra Venstre taler om, at der ikke er noget odiøst i, at det er et lovforslag, man vedtager her i Folketinget.
Det var jo netop, at det var en klar betingelse fra Dansk Folkepartis side, at det her skulle være noget, som man aftalte med kommunerne.
Det skulle ikke være noget, som man lovgav om her fra Christiansborg.
Er det Venstres opfattelse, at sætningen i regeringsgrundlaget om, at der skal indføres obligatoriske måltal, skal forstås som en lov eller som en aftale, som KL jo kan sige ja eller nej til?
Carl Holst (V), 2017-11-23:
Præmissen for spørgsmålet er – undskyld, jeg siger det – langt ude.
For der er masser af eksempler på, at aftaler kræver en lovændring for at kunne blive gennemført.
Seneste lov om måltal på det her felt blev til på baggrund af en aftale mellem KL og den daværende regering, og aftalen blev udmøntet i lovgivning.
Vi har faktisk behandlet to forslag i dag, som er en direkte konsekvens af aftaler mellem kommuner og regering.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-23:
Men hvis man alligevel beder samtlige 98 kommuner om at lave udbud, altså prøve prisen af med henblik på konkurrence for at se, om man kan få mere for de samme penge, så er det jo, som den tidligere spørger også nævnte, en brug af penge og tid, som måske kunne vise sig at være fuldstændig meningsløs.
Derfor nævnte jeg Læsøfærgen, som er et rigtig godt eksempel på, at en kommune har lavet dyre, dyre udbud år efter år til ingen verdens nytte.
Det ville være dejligt, hvis ordføreren ville berige os med nogle eksempler på, hvad det så eksempelvis kunne være.
Villum Christensen (LA), 2017-11-23:
Jeg startede med at sige, at det her mere er en diskussion om sund fornuft, end det er en diskussion om ideologi.
Og jeg er helt overbevist om, at hvis det er et område, hvor der stort set ikke findes nogen ekspertise i det private, kunne regeringen da aldrig drømme om at komme med særlige krav om, at man lige på det område skulle finde en privat.
Det er jeg helt overbevist om.