runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-26:
[Lydudfald]
… så er det jo på grund af det frie valg; så er det, fordi der er nogle mænd, der vælger nogle uddannelser, og nogle kvinder, der vælger andre uddannelser.
Og lad mig bare citere, hvad SF's tidligere ordfører sagde om det her: »Vi har altid ment, at kvoter er et nødvendigt redskab, hvis man skal opnå en bred repræsentation af køn.«
Så det er jo SF's opfattelse, at vi skal bruge kvoter for at opnå det her.
Eller gælder det også i de erhverv, hvor der er mange kvinder?
Skal kvinderne dér så også have at vide: Nej, ved du hvad, kvinde, du kan ikke få det job, det skal en mand have, fordi vi skal opfylde de her kvoter?
Ellers er det jo ren diskrimination, vi hører fra talerstolen.
Astrid Carøe (SF), 2020-05-26:
Jeg tror også, at der er noget her, hr. Lars Boje Mathiesen har misforstået.
Vi taler ikke om kvoter i det her forslag.
Vi taler om, at virksomhederne selv kan sætte nogle måltal for, hvordan de får bedre diversitet.
Nej, vi skal ikke have kvoter i alle samfundslag.
Men jeg håber da som ligestillingsordfører, at vi også på et tidspunkt kan tage en snak om, hvordan vi gør op med det meget kønsopdelte uddannelsesvalg, der er i Danmark i dag – som f.eks. gør, at der er mange flere mænd i én branche og mange flere kvinder i en anden.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-26:
Er det kun på direktionsgange, at der skal være kvoter?
Der er jo mange erhverv, hvor der er en stor overrepræsentation af kvinder.
Skal der nu også være kvoter for, hvor mange mænd der skal ind der?
Eller er det SF's opfattelse, at vi skal have kvoter i alle brancher, eller er det kun inde på direktionsgangene?
Astrid Carøe (SF), 2020-05-26:
Nej, det kan jeg ikke på stående fod, men vi kan se i tallene, at kvinder ikke har de samme muligheder, og vi kan se på undersøgelser, der viser, at man vælger dem, der ligner en selv.
Og dem, der er på direktionsgangene i dag, er mænd.
Det er det, vi vil gøre op med med det her beslutningsforslag.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-26:
Kan ordføreren nævne et eneste konkret eksempel på en kvinde, der er blevet fravalgt til en toppost i Danmark, alene fordi vedkommende var kvinde?
Bare ét eksempel.
Astrid Carøe (SF), 2020-05-26:
Ja, det er helt rigtigt, at jeg er en af feministerne i Danmark, men jeg tror til gengæld, der er noget, hr. Alex Vanopslagh har misforstået.
Jeg har en intention om, at man har lige muligheder i det her land, også selv om man er kvinde.
Og der kan vi bare se i dag, at fordi vi har de her strukturer med, at man vælger dem, man kender, eller dem, der ligner en selv, når man skal besætte en direktionspost, så er det mænd, der bliver valgt.
Og det er det, vi vil gøre op med med det her.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-26:
Tak for det.
Jeg vil gerne tale om det gode liv, og ikke kun det ligestillede liv.
For jeg kan jo forstå på feministerne her i Danmark, herunder fru Astrid Carøe, at målet er, at kvinder i lige så høj grad som mænd tager topposter i erhvervslivet og kommer ind i bestyrelserne hos virksomhederne, og forudsætningen for det er jo, at kvinder i lige så høj grad som mænd giver afkald på tid med børnene, tid med familien – kvalitetstid, der ikke er arbejdstid.
Undskyld mig, men det er jo os mænd, den er gal med.
Det er jo os mænd, der prioriterer arbejdet over familien, den er gal med.
Det er os, der ligger og fortryder det på dødslejet.
Hvorfor er det et mål for feminister, at kvinder, i nogle tilfælde endda imod deres vilje, skal tvinges til at opføre sig som mænd og prioritere karriere over familie, for det er jo en af årsagerne til den manglende ligestilling på området?
Birgitte Bergman (KF), 2020-05-26:
Skal vi have en 50-50-fordeling, uanset hvor vi er i samfundet?
Er det der, ordføreren vil stille sig tilfreds?
Astrid Carøe (SF), 2020-05-26:
Nej, jeg er tilfreds, når vi kan se, at man ikke bliver valgt på baggrund af ens køn, men bliver valgt på baggrund af ens kvalifikationer – at alle har lige muligheder.
Sådan er det bare ikke i dag.
I dag bliver man valgt på baggrund af køn, og kvinder bliver valgt fra.
Det viser undersøgelser, og det er derfor, vi gerne vil have det her beslutningsforslag vedtaget.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-26:
Jeg tror også, at det er helt rigtigt at få en offentlig debat af, hvordan man som ledelse vælger at organisere sig, og at man også ser på lederkompetencer og de kvalifikationer blandt kvinder og opmuntrer dem til at søge en stilling eller være partner eller noget andet – det tror jeg nemlig også er en del af det.
Der tror jeg, at det betyder noget, ligesom vi nu også ser det i debatten om skattely, hvor offentliggørelsen også skaber rigtig meget debat og er med til at rykke nogle ting.
Så det tror jeg ordføreren har meget ret i.
Samira Nawa (RV), 2020-05-26:
Tak for det svar, for intentionen her er jo netop, at det her må være skridtet før kvoter, og måden, det ligesom skulle vise sig at være effektivt på, er bl.a. den her offentliggørelse.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-26:
Det var ikke det, som jeg havde i tankerne.
Hvis ordføreren har nogen ideer i forhold til det, vil vi selvfølgelig gerne drøfte det, men det handler mere om, hvordan vi sørger for, at måltallene rent faktisk bliver efterlevet.
For én ting er at få tallene, men når rigtig mange ikke lever op til dem og der heller ikke har været nogen konsekvens ved ikke at have måltallene, så bliver loven bare ikke fulgt, som intentionen er.
Så det handler egentlig om, at det ikke kan stå alene, men hvad vi kan gøre for, at det rent faktisk lykkes.
Samira Nawa (RV), 2020-05-26:
Jeg vil ligesom SF's ordfører egentlig blot kvittere for en god tale og for opbakningen til beslutningsforslaget.
Men mens jeg står her, opstår der alligevel et spørgsmål, fordi ordføreren nævnte, at man var klar til at gå endnu videre, end der er lagt op til i beslutningsforslaget.
Så det var egentlig bare en nysgerrighed efter, om det er egentlige kvoter, der er i tankerne.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-26:
Jeg er, som jeg også sagde til tidligere ordførere, med på at se på, hvordan vi skaber et mere mangfoldigt arbejdsliv og erhvervsliv.
Det, der er fuldstændig afgørende, når du ser på samfundet lige nu, og det håber jeg da også Nye Borgerlige vedkender sig, er, at langt størstedelen bekender sig som enten kvinder eller mænd.
At ordføreren ikke har lyst til at tage et skridt i den rigtige retning, som drejer sig om halvdelen af Danmarks befolkning, synes jeg er ret vildt, og så endda at tage nogle minoriteter som gidsel, i forhold til at vi ikke skal kunne fremme ligestillingen her, synes jeg egentlig også er ret vildt.
Så hvis ordføreren rent faktisk var interesseret i at hjælpe minoriteterne, ville jeg sige: Så lad os se på det, men det andet synes jeg faktisk ikke er fair.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-26:
Men jeg går ud fra, at man mener, at der er mere end to køn, og derfor er det jo frygtelig diskriminerende, når man nu sætter det op, sådan at der skal være en vis procentandel mænd og en vis procentandel kvinder.
På Facebook kan du vælge imellem 50 forskellige køn, og nu siger Enhedslisten og andre, at man skal vælge, at der skal være så og så mange mænd og så og så mange kvinder.
Jamen hvad med alle de andre?
Det er da frygtelig diskriminerende, at de skal holdes helt udenfor, og at de ikke skal have samme rettigheder som kvinder, som er ét bestemt køn, men hvad nu med alle de andre køn?
Har de ikke også rettigheder?
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-26:
Det ved jeg ikke.
Det ved jeg sgu ikke.
Jeg tror ikke, Enhedslisten har en vedtaget politik om, hvor mange køn der er.
Det ville jo være lidt mærkeligt at skulle have en politik om.
Vi ved jo, at det kan være forskelligt, i forhold til hvordan du bliver født, eller hvordan det er, du føler dig.
At vi som parti skulle gå ind og definere de ting, ville jeg synes var ret mærkeligt.
Så jeg går ud fra, at vi har en politik om at bakke op om det, men ikke en politik, der skal trække et køn ned over hovedet på folk.
Det håber jeg sgu heller ikke at Nye Borgerlige har, hvis jeg skal være helt ærlig.
Men det kan selvfølgelig være.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-26:
Mit første spørgsmål går på, hvor mange køn Enhedslisten mener der er.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-26:
Umiddelbart tænker jeg, at det er ret vildt, at ordføreren reducerer halvdelen af verdens befolkning på den måde.
Over halvdelen af verdens befolkning er kvinder.
Men jo, vi bakker op om, at der skal laves generelle indsatser i forhold til at kunne få minoriteter bedre repræsenteret, og på samme måde støtter vi også politikker om, at der på arbejdspladser er folk, der f.eks. har et handicap, og at vi generelt skaber et mere rummeligt arbejdsmarked.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-26:
Jeg tænker på det, i forhold til at der bare skulle være nogle måltal, altså om der, hvis der er 2 pct., der identificerer sig som et eller andet køn, der ikke er mand eller kvinde, så også i virksomhederne skal være nogle måltal eller politikker om, at man når 2 pct.s repræsentation af det givne tredje køn i ledelsen af deres virksomheder, eller om man har indsnævret det til, at det kun drejer sig om mænd og kvinder.
Og jeg vil gerne have det begrundet, hvis ikke man ønsker, at der skal være måltal og politikker for folk, der identificerer sig som hverken mand eller kvinde.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-26:
Tænker spørgeren, at det skulle være i forhold til målsætningen om 40 pct.s eller 50 pct.s repræsentation, eller hvad mener spørgeren?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-26:
Tak for det.
Jeg vil egentlig blot høre ordføreren, om man ikke bør have tilsvarende måltal for folk, der hverken identificerer sig som mand eller kvinde, men identificerer sig som havende et tredje køn.
Birgitte Vind (S), 2020-05-26:
Jeg ved ikke, hvad spørgsmålet var.
Det nåede jeg ikke at fange.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-26:
Så kan jeg viderebringe en lille hilsen ude fra erhvervslivet og sige, at derude har man altså fokus på bundlinjen, og hvis man kunne finde en forbedring på 8 pct. ved at ansætte kvinder, gør de det da lige med det samme.
Det er jo ordføreren selv, der bringer de 8 pct. i spil, hvor der bliver sagt, at virksomheder, der har en højere andel af kvinder, har 8 pct. bedre bundlinje.
Så siger jeg bare, at hvis det var tilfældet, kan jeg love dig for, at virksomhederne stod i kø for at gøre det her.
Birgitte Vind (S), 2020-05-26:
Det er et meget ledende spørgsmål.
Jeg ved ikke, om der er nogen, der nægter at ansætte kvinder, men jeg har ikke indtrykket af det.
Jeg tror, det handler meget om kultur ude i virksomhederne.
Jeg har selv været på en offentlig arbejdsplads, og der er også en slags kultur, hvor man nogle gange kan komme til at ansætte nogen, der ligner en selv, og nogen, man tror man ved er gode til jobbet, selv om der er ansættelsesprocedurer.
Og så handler det altså også om, at vi bliver nødt til at se på det mere bredt.
Man plejer at sige, at kultur er ligesom et isbjerg: Der er en femtedel, der stikker over vandet, og så er der fire femtedel under vandet, og det er alle de der antagelser, som vi ikke kan se.
Så selv om vi måske har gode ansættelsesprocedurer, og selv om vi måske mener, at vi har styr på det hele, kan der godt ligge nogle grundlæggende antagelser ude i virksomhederne, der gør, at man kommer til at kigge på nogle af dem, der ligner en selv, og det er det, jeg hører virksomhederne selv sige.
Jeg tror, at nogle af os har siddet i den samme paneldebat med erhvervsfolk og bankfolk her i efteråret, hvor de selv siger, at de virkelig har brug for at kigge indad, har brug for at få en snak med hinanden om, hvordan vi kan ændre vores syn på, hvem vi kan ansætte.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-26:
Mener ordføreren virkelig, at der er danske virksomheder, som accepterer at køre med et 8 pct. dårligere resultat, fordi de nægter at ansætte kvinder?
Birgitte Vind (S), 2020-05-26:
Jamen jeg lytter jo til ministerens ord, og som jeg hører ministeren, er han meget opsat på at sætte det i gang så hurtigt som muligt, men han siger også, at han ikke kan sætte en dato på, og det læner jeg mig selvfølgelig op ad.
Samira Nawa (RV), 2020-05-26:
Jeg undrer mig lidt over, hvordan Socialdemokratiet og ordføreren når frem til at være modstander af beslutningsforslaget, for der står jo ikke, at det er i dag eller i morgen, men ved udgangen af 2020.
Så hvorfor kan man ikke, hvis man er så glad for indholdet og så gerne vil ligestillingen, støtte det her beslutningsforslag?
Birgitte Vind (S), 2020-05-26:
Altså, nu ved ordføreren og jeg jo begge to, hvad der er sket i Danmark inden for de sidste måneder, og når jeg hører ministeren sige, at arbejdet sådan set var sat i gang, så er jeg meget fortrøstningsfuld, i forhold til at det nok skal komme til at ske.
Men det er en vigtig dagsorden, og vi bliver nødt til at tage ansvar for det, så jeg siger endnu en gang tak for at have rejst problematikken.
Samira Nawa (RV), 2020-05-26:
Ministeren nævnte i sin tale, at det var det her Folketing, der skulle vedtage en række skridt, der går i retning af mere ligestilling.
Og ordføreren kommer også ind på, at det simpelt hen går for langsomt, og erklærer sig enig i indholdet, som jeg forstår det, af beslutningsforslaget her.
Det klinger bare lidt hult for mig, for snart er der gået et år, og det er for mit vedkommende første gang, jeg er i salen som ligestillingsordfører, og det går jeg ud fra at det også er for fru Birgitte Vind.
Så er det ikke rigtigt, at det går for langsomt, og at der også burde være taget nogle skridt allerede på nuværende tidspunkt på ligestillingsområdet?
Simon Kollerup (S), 2020-05-26:
Altså, det er klart, at private virksomheder drives bedst af private erhvervsdrivende.
Det er min helt principielle holdning, men jeg lytter altså også til, når man i erhvervslivets egne organisationer efterspørger, at ligestillingen forbedres, fordi det bringer talentmasserne bedre frem i virksomhederne, og fordi det også helt økonomisk – man skal jo ikke tage fejl af, at det også er derfor, man ønsker sig det her – kan være med til at forbedre bundlinjen.
Så er det klart, at der er rigtig vigtige pointer i det, som den konservative ordfører nævner her.
Jeg tror, at jeg kaldte det potentielt utilsigtede konsekvenser.
Det er jo rigtig vigtigt, at vi i de drøftelser, vi skal have med hinanden, er i stand til både at se de tilsigtede konsekvenser – det, vi gerne vil opnå – men også har blik for, om der kan være utilsigtede konsekvenser.
Det kan være byrder, det kan være bureaukrati, det kan være en afvejning i forhold til særlig mindre virksomheder, hvor vi skal have blik for ikke at lægge dem ned med byrder.
Så det vil jeg sige kun er naturligt at have med i de drøftelser.
Birgitte Bergman (KF), 2020-05-26:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre lidt om ministerens holdning til de politiske forhandlinger, som ministeren lover der er i udsigt, på det her område.
Lige nu står virksomhederne jo i en meget vanskelig situation, og erhvervslivet har svært ved i det hele taget at få tingene til at hænge sammen derude, og derfor kan jeg godt frygte en masse bureaukrati.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren ikke mener, at virksomhederne er bedst til at drive deres egen virksomhed, og om ministeren kommer til i de politiske drøftelser at gå ind for kvoter og tvang.
Simon Kollerup (S), 2020-05-26:
Jo, der er virkelig mange indgange til, hvorfor ligestillingsspørgsmålet er rigtig vigtigt, og derfor er der også grund til, som jeg tror jeg sagde på et tidspunkt, at være nedslået over at læse, hvordan udviklingen forløber.
Og så kan man spørge: Hvorfor gør de det ikke bare selv?
Her tror jeg, at der er nogle strukturelle og kulturelle barrierer, der skal skubbes lidt til, og det kan vi gøre med gode politiske drøftelser, også herinde.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-26:
Tak for svaret.
Det var heller ikke for at nørde rundt i kandidater og faglige baggrunde, men jeg erkender, at jeg har en baggrund i socialvidenskab og arbejdslivsstudier.
Jeg har et spørgsmål i forhold til det her med den økonomiske bundlinje, for jeg tænker, at det jo ikke kun er derfor.
Altså, i forhold til virksomheder og de ting, vi vælger at skabe og producere, spiller erhvervslivet en kæmpe rolle.
Det er også et magtrum.
Det handler også om, hvad for en retning vi skal i som samfund.
Det er jo også derfor, vi understøtter det med det grønne og alle de her dele.
Men mener ministeren ikke også, at der er en politisk pointe i, at de magtrum også skal være tilgængelige for kvinder og for minoriteter og ikke kun for en lillebitte gruppe af samfundet?
Astrid Carøe (SF), 2020-05-26:
Og tillykke med den første ordførertale i 5 år, tænker jeg det er, eller noget i den stil.
Jeg synes jo, det er dejligt at høre, at Venstre også synes, at det er et problem, at der mangler kvinder på direktionsgangene, og at I tager det meget alvorligt.
Men jeg synes ikke, at jeg kan høre i ordførerens tale, hvad for nogle redskaber man har tænkt sig at tage i brug, hvis det her ikke er nogen af dem.
Så det er egentlig mit spørgsmål: Hvad tænker Venstre er nogle redskaber, vi kan tage i brug?
For jeg hører ordføreren omtale mange problemer, mange årsager, men ikke hvad løsningerne er.
Samira Nawa (RV), 2020-05-26:
Jeg vil bare kvittere for en rigtig god ordførertale og også for opbakningen til forslaget.
Jeg synes jo, at talen mindede meget om den, ministeren kom med, og den, som den socialdemokratiske ordfører kom med, men jeg er meget gladere for konklusionen her, så tak for opbakningen til beslutningsforslaget.
Astrid Carøe (SF), 2020-05-26:
Tak for det.
Det kommer nok ikke som nogen overraskelse, at vi i SF er glade for det her beslutningsforslag, vi diskuterer i dag, og vi bakker naturligvis op.
Jeg har selv været ude at foreslå lignende initiativer sidste år, og jeg håber virkelig, at vi kan få det her forslag igennem hos ministeren.
Det lyder desværre ikke sådan, men så glæder jeg mig til forhandlingerne, og jeg håber, at udgangspunktet bliver med inspiration i det her,
jeg synes faktisk, det er et rigtig godt forslag.
Desværre er det en udbredt myte, at Danmark har førertrøjen på, når det kommer til ligestilling mellem mænd og kvinder.
Sammenlignet med vores nordiske naboer og på europæisk plan halter vi bagefter, og det gælder ikke mindst, når det kommer til kvinder i ledelse.
Selv om de største danske virksomheder siden 2012 har været pålagt at udarbejde måltal og politikker for den kønsmæssige sammensætning af deres ledelse, er der stadig alt for lidt diversitet på direktionsgangene og i bestyrelseslokalerne.
Det samme billede ser vi i direktionerne, hvor kun 15 pct. er kvinder.
De tal synes jeg er ret pinlige!
Ligesom tallene viser det med tydelighed, fortæller de løbende evalueringer af ordningen med måltal samme historie.
Vi ser gerne på, hvordan vi kan gøre ordningen mere effektiv, forpligtende og gennemsigtig, og vi vil også meget gerne inkludere flere virksomheder i ordningen.
Endelig mener vi, at en offentliggørelse af måltallene, som vi selv tidligere har foreslået, kan være en motiverende faktor for virksomhedernes arbejde med ligestilling, og samtidig kan det give mere gennemsigtighed for kommende medarbejdere og kunder, i forhold til hvordan virksomhederne klarer sig på ligestilling og diversitet.
Det er noget, som er værd at afprøve, inden vi sætter ind med sanktioner som f.eks. bøder.
I SF tror vi på ordningen med måltal og politikker, men det er også meget tydeligt, at reglerne skal skærpes og opdateres, som det bliver foreslået her.
Når det så er sagt, er vi også meget bevidste om i SF, at der er grundlæggende strukturer, som spiller ind.
Det gælder f.eks. den manglende fædrebarsel, som har enorm betydning for den uligestilling, vi ser på arbejdsmarkedet generelt, og ikke mindst i de øverste ledelseslag.
Derfor ser vi frem til, at vi forhåbentlig snart også kan rykke på det her område, så vi kan få udryddet en af de største knaster for ligestillingen, vi har i dag.
Bent Bøgsted (DF), 2020-05-26:
Tak for det, formand.
Det her beslutningsforslag handler om, at man skal øge andelen af det underrepræsenterede køn i de øverste ledelsesorganer i private virksomheder.
Der vil jeg lige starte med at sige, at i Dansk Folkeparti har vi selvfølgelig også talt lidt om det, i forhold til hvem der var bedst egnet til at tage det her beslutningsforslag.
Det fandt vi så ud af var fru Karina Adsbøl.
Men da den bedst egnede til at have det her beslutningsforslag, fru Karina Adsbøl, er syg, er I nødt til at tage til takke med mig som afløser.
Derfor vil jeg også henvise en diskussion om det til, at I måske tager den med fru Karina Adsbøl i udvalget, når hun vender tilbage.
Men når det så er sagt, vil jeg også sige, at vi i Dansk Folkeparti har sådan en indstilling, at det må være sådan, at det er de bedst egnede, som virksomhederne ansætter i job i ledelsen, uanset hvor det er.
Jeg er egentlig ligeglad med, om det så var flest kvinder, der sad i ledelsen, hvis det var de bedst egnede.
Det er de på mange områder.
Jeg kender mange kvinder, der er dygtige og sagtens kan begå sig i ledelsesstrukturen, men jeg kender også mange kvinder, der siger fra.
Det vil de ikke; de vil gerne prioritere anderledes, end mænd gør i den forbindelse.
Det er man også nødt til at tage lidt højde for.
Men som udgangspunkt må det være de bedst egnede.
Men det kræver, som vi siger, at kvinderne søger de job, og at de er klar til at indtage de job i ledelsen og tage de konsekvenser, der er, ved at være i en ledelse i den forbindelse.
Så langt hen ad vejen tror jeg ikke, man opnår meget ved at lovgive om det; jeg tror mere, man opnår noget med dialog med virksomhederne ude i virksomhederne om, hvordan de sammensætter ledelsen.
Man opnår slet ikke noget ved at give dem en straf, men det er heller ikke det, Radikale ønsker.
Det er selvfølgelig fornuftigt nok, men om det så skal ske ved lovgivning eller hvordan og hvorledes, skal jeg lade være usagt.
Jeg ved bare, at når man ser på, hvordan en virksomhed fungerer, er der ingen tvivl om, at hvis man har en alsidig ledelse, fungerer den bedre, end hvis den er meget ensformigt styret.
Det er der ingen tvivl om.
Der er også flere og flere virksomheder, der ser på, hvordan man kan opnå en alsidig ledelse.
Men som sagt kræver det altså, at kvinderne også er klar til at søge de stillinger.
Det må være sådan, at de kan løfte opgaven, og at de kan klare de opgaver, der bliver lagt på dem.
Det er jo den enkelte selv, der vurderer, om vedkommende er i stand til det.
Men jeg tror, det er der, vi står på nuværende tidspunkt.
Så er fru Karina Adsbøl selvfølgelig også klar til at deltage, hvis der kommer nogle forhandlinger om det her.
Ministeren var lidt inde på, at der måske kommer nogen, og der vil fru Karina Adsbøl selvfølgelig også være klar til at deltage.
Derfor skal jeg heller ikke begynde at sige noget, der kan genere hende i hendes fremtidige arbejde med det her beslutningsforslag og det, som ministeren eventuelt vil forhandle på plads, men lade det være helt åbent til, at hun kan tage beslutningerne, når hun er tilbage i det arbejde, der skal foregå.
Fatma Øktem (V), 2020-05-26:
Men som jeg også sagde i min ordførertale, anerkender jeg bare ikke, at diversitet kun handler om køn.
Diversitet er også alder, etnicitet, baggrund, uddannelsesbaggrund og meget andet.
Så præmissen om, at det kun handler om køn, er vi ikke med på, men diversitet er selvfølgelig altid en styrke, og det er det sådan set også i ledelser.
Samira Nawa (RV), 2020-05-26:
Jamen kulturændring lyder lidt, som om det er noget, vi lader tiden om – at så må kulturen ligesom ændre sig med tiden.
Men anerkender ordføreren, og det er så egentlig mit spørgsmål, at diversitet i ledelse fører til, at der træffes bedre beslutninger, frem for hvis der sidder en række mennesker, som ligner hinanden på køn og alder?
Anerkender ordføreren ikke, at der så træffes bedre beslutninger, og at det giver bedre på bundlinjen, hvis ledelsen er mangfoldig og har større diversitet?