Mads Olsen (SF), 2023-11-30:
Tusind tak til Radikale Venstre for at indkalde til den her debat.
Jeg kan derfor både huske de gode og de dårlige sider, og derfor er jeg glad for at kunne fremlægge SF's visioner for gymnasiet.
I SF drømmer vi om et gymnasium, hvor læring og trivsel går hånd i hånd, hvor der er tid og plads til fællesskaberne og festerne og til at udforske nye sider af sig selv.
Det mener jeg står i skarp kontrast til det gymnasium, vi har i dag.
Her står karakterer og præstationspresset desværre i vejen for læring og skaber stress og mistrivsel i min generation.
Vi drømmer også om, at mennesker og unge kan tage en gymnasial uddannelse i alle ender af landet og samtidig møde mennesker, der ikke kun minder om dem selv.
Så kan jeg så forstå, at vi stadig må vente på, at regeringen kommer med et nyt forslag om elevfordeling.
I forhold til karakterræset vil jeg også gerne lige starte med at tage udgangspunkt i mig selv.
For som enhver anden politiker vil jeg jo gerne læse statskundskab.
Det studie har en adgangskvotient på 10,5, så selv et 10-tal i tysk ville faktisk trække ned.
Kun et 12-tal var godt nok.
Det mener jeg faktisk er ret vanvittigt og et alt for stort pres at lægge på os unge.
Jeg oplevede, at karaktererne fyldte alt for meget og stod i vejen for læringen, dannelsen og de sociale relationer, som jo er mindst lige så vigtige.
Vi ved, at det her fokus på karakterer stresser gymnasieeleverne.
Dette viste en undersøgelse, der tog udgangspunkt i to gymnasier i Jylland, hvor 55 pct. af gymnasieeleverne i 2. g lå helt i toppen af stressskalaen.
Det pres vil vi selvfølgelig mindske i SF.
Et af de tiltag, som vi ved virker, er karakterfri klasser – altså at man ikke behøver at give karakterer i samfundsfag allerede i 1. g, hvis eleven først afslutter det i 3. g.
Det vil vi i SF gerne give gymnasierne mulighed for.
De evalueringer, der er lavet af forsøget, viser, at eleverne føler sig mindre pressede, og at de tør deltage mere i undervisningen.
Og det er jo godt både for læringen og for trivslen.
Samtidig er vi også nødt til at snakke om arbejdsbyrden.
Jeg havde jo f.eks. selv nogle gange så mange afleveringer om ugen, at elevtimeantallet lå på over 20.
Og med 30 timers undervisning, 12 timers lektier og måske et fritidsarbejde, havde du lige pludselig en arbejdsuge på +65 timer.
Nok mener statsministeren, vi skal arbejde mere, men vel ikke så meget?
Det er en opskrift på den stress, som flere og flere fra min generation desværre lider af, og som vi skal have gjort noget ved.
Så jeg har ikke glemt gymnasierne og min gymnasietid – det er måske mere, end hvad man kan sige om regeringen.
Man har nemlig ikke skrevet nogen visioner ind i regeringsgrundlaget, bortset fra skærpet adgang til gymnasiet.
Det er vi i SF lodret imod.
Et adgangskrav på 7 til gymnasiet, som erhvervslivet og flere partier i Folketinget foreslår, vil øge den sociale og geografiske ulighed, være udtryk for uddannelsessnobberi og vil stresse unge allerede i folkeskolen.
For det kan ikke være rigtigt, at elever i 9. klasse oplever at få smækket en dør i hovedet, hvis de ikke får et bestemt snit.
Det er simpelt hen alt, alt for tidligt.
Derudover sender vi også et helt forkert signal ved at sige, at gymnasierne skal have et højere adgangskrav end erhvervsuddannelserne, for så siger vi jo lidt, at hvis du ikke kan blive akademiker, kan du godt blive tømrer.
Selvfølgelig er det vigtigt at kunne matematik som f.eks. arkitekt, men det er da også vigtigt at kunne matematik for dem, der skal bygge huset, medmindre man vil have, det står skævt.
Vi ved allerede fra gymnasieeleverne, der siger det selv, at hvis du har over 5 i snit, skal du på gymnasiet.
Det er en kultur, vi skal stoppe med at fodre og i stedet være med til at vende.
Til sidst vil forslaget om at skærpe adgangskravene ved f.eks. at kræve 7 i snit jo øge den geografiske ulighed markant.
Det vil f.eks. afskære 73 pct. af de unge på Lolland-Falster fra at starte i gymnasiet, mens det kun vil gælde for 24 pct. i Gentofte.
For mig og SF er det vigtigt, at man også kan tage en ungdomsuddannelse i hele landet, uanset hvor man bor.
For lige at runde af vil jeg sige, at jeg synes, det er ærgerligt, at regeringen dedikerer så meget i deres regeringsgrundlag til forskellige måder, man kan give skattelettelser til de rige på, men ikke skriver noget ind om deres visioner for gymnasiet.
Som sagt skal vi have et gymnasium, hvor trivsel, læring og dannelse fylder mere end karakterer, og hvor man kan tage en gymnasial uddannelse, uanset om man er fra Høng eller København.
Det håber vi også at regeringen kan se sig selv i.