runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2020-05-19:
Lad mig bare starte med at give den anerkendelse i forhold til det der med at sige, at man bare kan anlægge sag, at det er rigtigt.
Men der viser erfaringen jo, at det mere er en principiel end en reel mulighed – dels skal man være søgsmålskompetent, dels er der en række omstændigheder omkring det, som er ganske komplicerede.
Så det kan man ikke bare.
Det er også fuldstændig rigtigt – en åben erkendelse – at det her jo også vil være med til at skubbe balancen mellem den udøvende og den dømmende magt.
Jeg befinder mig i den position, jeg har nu, godt med en situation, hvor det er Justitsministeriet, der har den autoritative magt til at udtale sig i juridiske spørgsmål.
For jeg synes faktisk, at det er den rigtige måde, vi gør det på.
Og så skal vi huske den forskel, der er mellem os som politikere og embedsværket som embedsmænd.
Det vil jeg komme tilbage til om et øjeblik.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-19:
Det kommer ikke bag på nogen – hverken dem, der vil støtte det her forslag, eller dem, der ikke vil støtte det – at regeringen selvfølgelig vil tale imod det, fordi det her jo alt andet lige er en styrkelse af Folketinget som lovgivende magt, åbenlyst på bekostning, selvfølgelig, af regeringen som udøvende magt.
Og en af de beføjelser, som jeg ikke tror Orla Lehmann eller D.G. Monrad eller andre af grundlovens fædre havde tænkt på, er, at Justitsministeriet skulle have en nærmest autoritativ ret til at udlægge også hypotetiske juridiske problemstillingers ultimative konklusion.
Men det er jo det, der er sagen i dag, justitsminister – altså at det f.eks. er sådan i EU-retssager eller i forhold til menneskerettighedernes rækkevidde osv., at når Justitsministeriet har udtalt sig, står det uimodsagt.
Og der er det da rigtigt, hvad ministeren siger, at der vil man jo bare kunne anlægge sag.
Man vil kunne anlægge et anerkendelsessøgsmål imod Justitsministeriet, men der tror jeg faktisk, at det forfatningsråd, som vi forestiller os her, bl.a. efter svensk forbillede, måske vil arbejde en lille smule hurtigere, i forhold til at det er to-tre domstolsbehandlinger, der vil kunne afgøre sagen.
Så er det her i virkeligheden ikke et spørgsmål om, hr. Nick Hækkerup, at det vil svække regeringen og styrke Folketinget?
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-19:
Jeg vil så alligevel sige, at det jo er rigtigt nok, at vi har Straffelovrådet og Retsplejerådet, men der er trods alt nogle forskelle, for de kommer ofte med en vurdering af, om en eller anden lov trænger til at blive fornyet eller ændret.
Det ville jo ikke være et forfatningsråds opgave.
Som jeg forstår forfatningsrådets opgave, vil det alene være at udføre sådan en legalitetskontrol af, om en lov, vi måtte være i gang med at vedtage, vil stride mod vores grundlov, og det er trods alt en noget anden diskussion.
Så skal vi også huske, at vores grundlov i virkeligheden ikke sætter så voldsomt mange begrænsninger, hvis vi kigger sådan rent juridisk på det.
Tag eksempelvis vores ytringsfrihed.
Vi kan jo vedtage stort set hvilken som helst lov herinde, der strafbelægger diverse ytringer, uden på nogen måde at komme i strid med grundloven, i hvert fald grundlovens ord.
Noget andet er så selvfølgelig grundlovens ånd.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-19:
Almene boligselskaber er nok en af de mest dårlige ideer sådan integrationsmæssigt, som man er kommet på fra centrum-venstre og venstrefløjens side gennem de sidste 5 årtier.
Det er jo ikke en krænkelse af den private ejendomsret, at man siger, at nogle dele af de almene boligselskaber skal blive til private boliger, hvor de så har privat ejendomsret.
Det er glædeligt.
Rosa Lund (EL), 2020-05-19:
Jamen vi er jo netop enige i, at der skal være en kortlægning.
Det er vi jo fuldstændig enige i.
Vi har hele vejen igennem bakket op om, at der skal være en kortlægning.
Det startede jeg også min tale med at sige, og jeg sluttede min tale med at sige, at vi synes, at den kortlægning sådan set sagtens kan laves bredere, at vi også har brug for en, der handler om f.eks. racisme.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-19:
Jeg bed også mærke i det her med, at man ikke måtte bruge sådan en kortlægning til, at det ene mindretal skulle slå det andet mindretal i hovedet, eller at man skulle beskytte det ene mindretal ved at slå det andet mindretal i hovedet.
Jeg kan ikke huske den præcise formulering, men pointen står jo så nu alligevel klar, fordi det, der jo blev sagt mellem linjerne, er, at man ikke ønsker at få frem, at det muslimske mindretal i Danmark er en af de tungest vejende årsager til stigende antisemitisme.
Men det at kortlægge årsagerne til antisemitisme, også i muslimske miljøer, er vel ikke lig med at slå et mindretal oven i hovedet?
Altså, hvordan er det lig med, at man slår et mindretal oven i hovedet?
Betyder det, at der er andre former for viden og fakta, som vi ikke må få kortlagt og fremlagt, hvad angår muslimske miljøer i Danmark?
Rosa Lund (EL), 2020-05-19:
Jamen jeg er f.eks. bekendt med, at organisationen Hizb ut-Tahrir er antisemitter.
Jeg vil betegne dem som nogle meget ekstreme islamister.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-19:
Det er interessant, for de studier af antisemitisme, som findes – studier fra Sverige, Tyskland, Storbritannien og Frankrig – taler hverken om islamister eller ekstremistiske islamister; de taler om muslimer.
Så hvor har fru Rosa Lund det fra, at de muslimer, der har et problem med jøder, skulle være islamister eller ekstremistiske islamister?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-19:
Så man støtter op om forslaget om at kortlægge årsagerne og oprindelsesgrundene så at sige til antisemitismen i Danmark, men man ønsker at brede det ud.
Det er jo lidt det omvendte af den diskussion, vi havde af frihedskommissionen tidligere i dag.
Der vil jeg da egentlig bare opfordre Enhedslisten til, at man støtter op om det her, man er enig i, og så kan man jo derudover fremsætte et forslag om, at man skal lave et tilsvarende beslutningsforslag i forhold til andre former for racisme.
Men jeg skal bare forstå, hvad det er, der gør, at Enhedslisten er tilbageholdende med at støtte det her forslag, hvis det er, at man er fuldstændig enig i, at vi skal have kortlagt årsagerne til stigende antisemitisme i Danmark, og at man ikke har nogen berøringsangst i forhold til et muslimsk mindretal eller i forhold til at få afdækket, om det nu også er antizionisme, der fører til antisemitisme.
Rosa Lund (EL), 2020-05-19:
Jeg kan starte med at forsikre fru Pernille Vermund om, at i den del af venstrefløjen, som jeg og Enhedslisten tilhører, har antisemitismen overhovedet ikke hjemme.
Vi gør alt, hvad vi kan for at bekæmpe det, og vi er de første til at arrangere krystalnatsarrangementer.
Det var også Enhedslisten i Randers, som arrangerede et fakkeloptog, da der var det her forfærdelige hærværk.
Så det er den ene ting.
Den anden ting er, at jeg da anerkender fuldt ud – og det sagde jeg også – at der er i islamistiske kredse findes antisemitisme.
Men jeg synes ikke, at vi skal bruge det til at skære alle muslimer over én kam; det vil jeg i hvert fald ikke være med til.
Og jeg synes, at det at sige islamistiske er mere betegnende for, hvor antisemitismen eksisterer.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-19:
Og samtidig nævner fru Rosa Lund, jeg tror det var ekstremistiske islamister – de får sådan nye navne hver gang – og nazister.
Anerkender fru Rosa Lund og Enhedslisten i det hele taget, at det er muslimer generelt, måske primært fra området omkring Palæstina, som også har et problem med jøder, og at der på den yderste venstrefløj også er antisemitisme og antizionisme?
Rosa Lund (EL), 2020-05-19:
Vi ser meget frem til at have det her beslutningsforslag i en udvalgsbehandling, for vi vil sådan set gerne diskutere det yderligere, netop fordi vi mener, at der ikke kun er behov for at kortlægge spørgsmål om antisemitisme.
Vi har et behov for at kortlægge spørgsmålet om racisme og forfølgelse af religiøse mindretal i det hele taget i Danmark, og det ville jeg simpelt hen synes ville være så dejligt hvis Morten Messerschmidt og jeg kunne blive enige om, ligesom vi er enige om, at vi ikke kan lide antisemitisme.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-19:
Jeg ved ikke, hvor fru Lund får det fra, at jeg hopper hen over noget.
Altså, det er sådan set mig, der har fremsat forslag om at få det her kortlagt; det er fru Rosa Lund, der problematiserer det.
Jeg skal bare høre, om Enhedslisten støtter det her forslag.
Agter Enhedslisten at stemme ja?
Rosa Lund (EL), 2020-05-19:
Nu forholder jeg mig nu engang til de ting, som sker i Danmark.
Jeg synes også, jeg sagde meget tydeligt i min ordførertale, at antisemitisme eksisterer i ekstremistiske islamistiske kredse.
Det er jo ikke noget, jeg har fundet på.
Det er Østjyllands Politi, der har rejst den tiltale.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-19:
Tak, formand.
Jeg var glad for, at fru Rosa Lund til sidst kom frem til, at det var en vigtig debat, og ovenikøbet takkede Dansk Folkeparti for at rejse den, for så kan den jo ikke være fuldstændig overflødig.
Sagen er jo, at det forslag til vedtagelse tilbage fra januar kun handler om udbredelse og kendskab.
Vi vil gerne vide, hvad motiverne er.
Selv om fru Rosa Lund i sit indlæg her forekommer allerede at være i stand til at konkludere, hvem der står bag og ikke står bag antisemitismen i Danmark, så går jeg ud fra, at fru Rosa Lund er bekendt med, at der overhovedet ikke findes noget forskning på området fra Danmarks side.
Det eneste, vi har, er en norsk forskningsrapport, som forholder sig til forskellige europæiske lande.
Der har fru Rosa Lund fuldstændig ret i, at det ikke er sådan, at det kun er muslimer, der står bag antisemitismen.
Det tror jeg heller ikke at fru Rosa Lund kan finde gengivet i det her beslutningsforslag.
I Frankrig f.eks., viser rapporten, er det kun 53 pct. af tilfældene, og i Sverige er det kun 51 pct. af tilfældene.
I Storbritannien er det 36 pct. af tilfældene.
Rosa Lund (EL), 2020-05-19:
Vi vil sådan set bare gerne diskutere, om ikke det er muligt at udbrede den kortlægning, fordi antisemitisme jo også er at hade en bestemt befolkningsgruppe.
Derfor er det jo en form for racisme.
Når vi f.eks. snakker om hate crimes, kan vi desværre se, at det jødiske mindretal bliver udsat for hate crimes, men vi kan desværre også se, at andre religiøse mindretal bliver udsat for hate crimes.
Derfor er det da interessant at kigge på, hvor udbredt det her er i det danske samfund, og hvad årsagerne er til det, og hvor det befinder sig henne.
Så det er sådan set bare et spørgsmål om at udvide den gode gerning så at sige.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-19:
Ja, altså, jeg mener, at forbrydelser er forbrydelser og skal være forbudt, uanset om de begås mod den ene eller den anden gruppe, altså om det er hr. Kristian Hegaard og eller hr. Morten Messerschmidt, eller hvem det måtte være.
Det ligger implicit i begrebet.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-19:
I den anledning vil jeg sige, at nu har vi et rigtig godt spor her med det antisemitiske, hvor vi er enige om, at der skal vi gøre noget, og hvor der er sat et arbejde i gang.
Vil Dansk Folkeparti så også deltage aktivt i det arbejde, der går på på lige fod med det her at bekæmpe hadforbrydelser mod andre minoriteter i Danmark?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-19:
Ja, det gør jeg bestemt.
Altså, nu kan spørgeren jo læse nogle af de ting, der er skrevet om undertegnede, og jeg synes, jeg i de sidste 20 år har været udsat for en ganske urimelig hetz.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-19:
Tak for det.
Jeg vil først og fremmest gerne kvittere for den enighed, der jo er i debatten om, at antisemitisme er uacceptabelt, at det er modbydeligt, og at det er noget, vi skal handle på.
Og jeg vil i den forbindelse også kvittere for regeringens bemærkninger om, at man jo er i fuld gang med en handleplan, som også indeholder de ønsker, som Dansk Folkeparti gør gældende i dag, og at man på den måde kan sige, at regeringen kom lidt før Dansk Folkeparti.
Og der vil jeg jo bare håbe, at Dansk Folkeparti vil deltage aktivt i det arbejde, når vi bliver kaldt ind, og ikke vil stå på sidelinjen og kalde det spin og sådan noget.
Men det arbejde tror og håber jeg der er et godt grundlag for efter at have overværet og deltaget i debatten i dag.
Det, jeg godt kunne tænke mig lige at spørge om til sidst, er, om ordføreren anerkender, at der også er andre befolkningsgrupper i Danmark, der bliver udsat for hetz og hadforbrydelser.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-19:
Jeg har også sagt det før: Antisemitismen er kanariefuglen i kulminen, når det kommer til det frie samfund, og antisemitismen har altid været en følgesygdom til ekstremisme og til kollektivistiske ideologier.
Den har sådan set altid været en følgesygdom.
Det er sådan en ondsindet ukrudtsplante, og den skal vi selvfølgelig have klarhed over, så vi kan rive den op med rode.
Andet kan vi ikke være bekendt over for jødiske danskere.
Rigspolitiet kortlægger allerede i dag hadforbrydelser, hvor antisemitisme er en af kategorierne, og der bemærker jeg, at der registreres flere hadforbrydelser mod muslimer, end der gør mod jøder.
Der er registreret 67 hadforbrydelser mod muslimer, mens der er registreret 38 mod jøder i årene fra 2015 til 2017.
Men med tanke på, at jødiske danskere udgør nogle få tusinde i det her land, mens muslimerne udgør flere hundrede tusinde, så er antallet af antisemitiske hadforbrydelser meget overvældende, og hadforbrydelsen er jo kun sådan blomsten af ukrudtsplanten.
og vi kunne nok godt gætte os til et par mulige svar.
Noget af det drejer sig om, at der stadig væk er nogle, der af fuldstændig ubegribelige årsager kan finde inspiration i en nazistisk ideologi, selv om det er en skamplet på vores kontinent og vores historie og altid vil være det.
Men vi må nok også bare erkende åbent og ærligt, at antisemitisme i Danmark efterhånden sjældent er en ukrudtsplante, som vi danskere selv går og sår, selv om der er eksempler på det.
Tværtimod kender vi alle sammen til eksempler på, hvad det er, der bliver prædiket af forfærdelige ting om jøder.
Det er ofte noget, der kan flyve under radaren, fordi det bliver prædiket på et sprog, som de færreste af os forstår, men derfor er det stadig væk på tide, at vi skaber klarhed og tydelighed om, hvorfra antisemitismen udspringer, så synsninger kan blive pakket væk og fakta kan komme på bordet.
Alt for ofte er der bortforklaringer i den her debat om antisemitisme.
En af de sådan mest populære bortforklaringer er, at meget antisemitisme i Danmark og i øvrigt også andre europæiske lande kan tilskrives eller henføres til staten Israels adfærd i Mellemøsten.
Her er det værd at bemærke, at staten Israel jo egentlig er det eneste demokrati i Mellemøsten, og at det er kringsat af fjender, der vil dem til livs.
At det ligefrem skulle være den stat, der er skyld i antisemitisme, synes jeg er en smule bizart.
Men det er selvfølgelig rigtigt, at antisemitisme og kritik af staten Israel er to forskellige ting, og der kan sagtens være masser af legitim kritik af staten Israel, som ikke er antisemitisk.
Men det at betvivle det jødiske folks ret til en stat, ja, det er antisemitisme, og det er formentlig også en af de største årsager til den stigende antisemitisme i Danmark.
Men det vil være klogt at kortlægge det, at få det frem i lyset, så vi ved, med hvilke midler det skal fordrives, så vi kan komme den her ondsindede ukrudtsplante til livs.
Derfor støtter Liberal Alliance også det her beslutningsforslag.
Naser Khader (KF), 2020-05-19:
Jødehad er meget udbredt.
Jeg foretrækker nemlig at kalde det for jødehad, for antisemitisme omfatter også arabere; de er også semitter, så jeg foretrækker udtrykket jødehad.
Og det har haft nogle meget alvorlige konsekvenser rundtom i verden, eksempelvis i den arabiske verden, hvor der i 1900-tallet boede over 1 million jøder.
Nu er vi nede på 4.000-5.000, primært i Tunis og Marokko.
Og jøderne skal ikke her i Vesteuropa igennem samme skæbne som i Mellemøsten.
I visse lande udvandrer de, eksempelvis Frankrig, som følge af jødehad.
Derfor er det enormt vigtig, at vi handler på det og stopper det.
Og vi skal slet ikke finde os i, at det sker i Danmark.
Men der har desværre været flere eksempler på, at man har chikaneret jøder og forfulgt dem.
Der skal i den grad ske et alvorligt opgør med jødehad i Danmark.
Derfor vil jeg gerne rose Dansk Folkepartis beslutningsforslag her i dag.
Det er bestemt på sin plads, at der bliver set nærmere på dette område, dets oprindelse og årsag.
Vi er i hvert fald glade for debatten i dag – og også den, vi havde i januar.
Samtidig noterer jeg mig, at regeringen og justitsministeren her siger, at der er en handlingsplan på vej, som også omfatter flere af de elementer, der er nævnt i beslutningsforslaget.
Og det er vi rigtig, rigtig glade for.
Det, der er vigtigt for os, er, at der bliver handlet på det.
Rosa Lund (EL), 2020-05-19:
Det er jo også præcis det, som vi har aftalt, og som justitsministeren også var inde på i sin tale: at det her også kommer til at handle om undervisningsmateriale, altså noget, som normalt nok vil være uden for ministerens eget ressortområde.
Men altså, det er jo netop noget, vi alle sammen er optaget af.
Jeppe Bruus (S), 2020-05-19:
Jeg er glad for, at formanden siger en kort bemærkning.
Altså, jeg synes, at debatten drejer lidt væk her.
Jeg vil gerne rose Enhedslisten for at deltage i det fælles forslag til vedtagelse i januar, som hele Folketinget stod bag.
Og jeg hører også meget klart Enhedslistens ordfører sige, at man faktisk bakker op om det, der er indholdet her.
Så synes jeg, at hr. Morten Messerschmidt lidt forsøger – jeg ved ikke, om det er bevidst eller ubevidst – sådan at negligere forslaget til vedtagelse til alene at handle om lidt kommunikationskampagne og lidt fællesskabshalløj.
Det er ikke rigtigt.
Det er det, det handler om.
Det er det, vi er enige om.
Og derfor er jeg glad for tilkendegivelsen af, at vi skal arbejde videre med det, også i Retsudvalget.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-19:
Tak, formand.
Det var justitsministerens ord forleden, da vi diskuterede en ændring af offentlighedsloven.
Flere ord: »Det er, som om der er en tendens til, at jo tættere man kommer på magten og regeringskontorerne, jo stærkere bliver blikket for, at sådan nogle regler om ministerbetjening osv. er fornuftige, gode og relevante.
Og hvis det er rigtigt, er det her jo – ud over det ideelle – en simpel politisk kamp.«
Det var et citat af justitsministeren: en simpel politisk kamp.
Det er jo sagens kerne.
Hvis vi i Folketinget lader en myndighed, som vi deler magten over det her land med, definere centrale spørgsmål om, hvordan vores forfatning skal forstås, om, hvordan internationale retsakter skal forstås, om, hvordan afgørelser vil falde ud, hvis de kommer for domstolene, så har vi bundet os selv på hænder og fødder, men jo først og fremmest til en magt, som vi ikke nødvendigvis deler interesser med.
Det hører altså ikke til sjældenhederne, at et flertal i Folketinget mener noget andet end en regering, og slet ikke en etpartiregering.
Det hører altså ikke til sjældenhederne, at en regering får underkendt sine positioner ved de uafhængige domstole.
Og når man afviser det her forslag, er der en god forklaring – og det er en dårlig forklaring.
Den dårlige forklaring er, at Justitsministeriet altid har ret, også selv om domstolene siger noget andet.
Den dårlige forklaring er til gengæld også den ærlige forklaring: At når man er i regering, så har man ingen interesse i at dele magten med Folketinget.
Og det er præcis det, der er sagen her, og derfor er det jo også interessant at se, hvilke partier der bakker op, og hvilke der ikke bakker op.
Uden sådan at skulle generalisere noget, må man sige, at det er i de partier, hvor ministerbilen og adgangen til ministerkontorerne er tættest på, at man synes det her er en rigtig dårlig idé.
Hvis man er minister, har man da ingen interesse i, at der er nogen, der skal komme med en anden mening om, hvad ens ministerium måtte sige.
Så har man da kun én interesse, og det er selv at holde på retten til at definere.
Og det er ikke en underkendelse af de superdygtige jurister i Justitsministeriet eller andre dele af statsforvaltningen.
Jeg kender flere af dem, har læst sammen med dem, og jeg vil sige, at de overgår mig med kilometer i juridisk indsigt og afvejning.
Nej, det, der er sagen, er, at vi også skal beskytte dem imod folk, som er mere optaget af magten end af magtens tredeling.
For selv om vi i dag har et af de mest transparente, velfungerende, åbne demokratier, så er grundloven ikke kun indrettet på en ideel tilstand.
Grundloven er i sin visdom også indrettet på det, der ikke er ideelt, på en situation, hvor de irreelle kommer til magten.
Derfor er det en pligt for os lovgivere som dem, der skal kontrollere regeringen, at sikre, at der aldrig kommer for store forskydninger imellem de tre magtenheder: dømmende, lovgivende og udøvende.
Det er ikke en underkendelse af nogens kompetencer eller saglighed.
Det er blot en insisteren på det, vi er valgt til.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-19:
Jamen jeg skal selvfølgelig ikke kunne sige, hvad der er Dansk Folkepartis intentioner med at fremsætte forslaget, men jeg synes, det er lidt pudsigt, når nu vi er blevet enige blandt et bredt flertal i Folketingssalen om, at vi vil antisemitismen til livs, og der kommer en handlingsplan, at man så så kort tid efter fremsætter et beslutningsforslag.
Jeppe Bruus (S), 2020-05-19:
Jeg er i hvert fald fysisk lige nu tættere på.
Og jeg kan også huske, at justitsministeren sagde, at til efteråret vil vi sætte os sammen.
Og med al respekt – al respekt – for Dansk Folkeparti deler jeg fuldt ud det, der står i teksten her, men jo også ivrigheden.
Jeg kan godt ærgre mig over, at vi nu har været igennem 4 år, hvor der også var antisemitisme, med Dansk Folkeparti som det største borgerlige parti, uden at vi var i gang med at lave den her handlingsplan.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-19:
Altså, det er snart et halvt år siden, vi har haft vores seneste debat om det her vigtige tema, og der er stadig væk jøder rundtomkring i det danske samfund, som desværre må befrygte at gå med kippa og generelt bekende sig til deres tro i det offentlige rum.
Derfor kunne jeg tænke mig at spørge: Hvornår kommer der så noget fra regeringen?
Jeg ved godt, at det måske skulle være stillet til justitsministeren, men jeg er sikker på, at hr. Jeppe Bruus er tættere på justitsministeren, end jeg er, og derfor kunne hr. Jeppe Bruus måske svare på: Hvornår kommer der noget, sådan at vi kan få løst de her utålelige problemer for jøder i Danmark?
Jeppe Bruus (S), 2020-05-19:
Tak for det.
Jeg var rigtig glad for, at vi i januar havde en debat om antisemitisme, hvor meningerne også fik lov til at blive luftet, men hvor det, der stod tilbage, jo var, at et helt enigt Folketing vedtog et fælles forslag til vedtagelse.
Det er jo ikke så tit, det sker.
Og det kunne vi selvfølgelig, fordi der ikke er nogen i Folketinget, der kan leve med den situation, hvor jøder oplever at få forringet deres mulighed for faktisk at færdes frit i det danske samfund, og hvor vi er i en situation i Europa, hvor jøder flytter væk fra de lande, de er født og opvokset i, fordi de føler sig presset ud.
Og antisemitisme eksisterer i det danske samfund.
Det skal vi gøre op med, og det skal vi først og fremmest også tale åbent om.
Vi skal finde årsagerne til det, og vi skal sætte ind over for det.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at vi i januar havde den debat, at vi var et enigt Folketing, og at vi satte arbejdet i gang, herunder, som justitsministeren har redegjort for, præcis det arbejde, som det her beslutningsforslag omhandler, men jo faktisk mere end det.
Og så kan man jo godt undervejs have forskellige beslutningsforslag, der pålægger regeringen at gennemføre en undersøgelse, der er en del af handlingsplanen, eller pålægge regeringen at lave undervisningsmateriale, som er en del af handlingsplanen, osv. osv.
Og derfor håber jeg også, at vi kan fastholde den enighed, lave et fælles udgangspunkt og også se frem til i fællesskab at deltage i arbejdet med at udarbejde den handlingsplan.
Tak for ordet.