Magnus Heunicke (S), 2025-02-25:
Tak for det, formand.
Vi behandler her til eftermiddag dette beslutningsforslag fra en række partier, der vil pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag og foretage det, der kaldes de fornødne administrative ændringer, der vil kunne sikre, at retten til juridisk kønssskifte begrænses mest muligt inden for rammerne af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Der er en begrundelse for beslutningsforslaget, som jeg vil forsøge at referere objektivt her, og det er i forhold til, at dansk lovgivning giver personer fra 18 år mulighed for juridisk kønsskifte ved selverklæring.
Begrundelsen for beslutningsforslaget er så, at det går videre end nødvendigt, i forhold til hvad vi er forpligtet til ifølge Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Det fremhæves i begrundelsen, bl.a., at en persons ret til juridisk kønsskifte kan trække et langt spor af konsekvenser for omgivelserne og samfundet efter sig.
Derfor vil forslagsstillerne begrænse retten til juridisk kønsskifte til kun at gælde for personer, hvor oprigtigheden i deres ønske og hensynet til deres menneskerettigheder er utvetydigt.
Det er ingen hemmelighed – og lad os bare kalde en spade for en spade – at der har været sager, og der er også sager, som forslagsstillerne henviser til, og i forhold til præcis de sager har Højesteret jo afgjort, at en indsat transkvinde, der biologisk er mand, ikke skal afsone i fængslets kvindeafdeling.
Der skal ikke afsones i fængslets kvindeafdeling, selv om man er transkvinde, fordi man biologisk er mand.
Vi har også en afgørelse fra Kriminalforsorgen, og i det konkrete forslag nævner man også Ibi-Pippi Orup Hedegaard, der optræder i en konkret sag, hvor Kriminalforsorgen har afgjort, at trods det at Ibi-Pippi Orup Hedegaard betegner sig selv som provokunstner, skal denne provokunstner ikke afsone i kvindeafdelingen.
Det er en sag, som den her pågældende person har rejst rundt forskellige steder.
Det vil sige, at vi er i den situation, at Ligebehandlingsnævnet også har taget stilling og har afsagt en afgørelse.
Afgørelsen fra Ligebehandlingsnævnet i sagen, der altså også vedrører, som sagt, den her person, lød, at det var hensigtsmæssigt, og at det var nødvendigt at henvise den her person til et andet omklædningsrum end kvindernes.
Så i forhold til den samme person, hvor forskellige instanser har været involveret, og hvor der er blevet klaget og andet, har de instanser truffet helt konkrete og klare beslutninger.
I de her nævnte tilfælde, og jeg har gennemgået dem alle sammen, har man lagt vægt på, at hensynet til andre, f.eks. hensynet til andres sikkerhed eller blufærdighed, vejer tungere end retten til omklædning eller afsoning i bestemte faciliteter for personer, der har foretaget juridisk kønsskifte – det vejer tungere .
Forslagsstillerne nævner også validiteten af en spørgeskemaundersøgelse om kvinders overgangsalder, som Ibi-Pippi Orup Hedegaard har besvaret.
Det er den samme sag, men vedkommende siger også, at vedkommende er provokunstner, så det er nok for at prøve samfundet af, at vedkommende har kastet sig ud i de her ting.
Vedkommende har altså svaret på den her spørgeskemaundersøgelse om kvinders overgangsalder, og her har forskeren bag studiet fra Københavns Universitet udtalt, at mængden af mænd i Danmark, der har skiftet køn i cpr-registret, er forsvindende lille og derfor ikke påvirker undersøgelsens resultater.
Det er altså forskeren bag studiet, som har draget den konklusion.
Hvordan ser det så ud, hvis man lige løfter blikket fra denne helt konkrete provokunstners trykprøvning af systemet, kan man vel kalde det?
Der må vi sige, at siden lovens indførelse i 2014 – det vil sige, at vi har haft flere forskellige flertal og regeringer siden da, hvilket viser, at loven er robust – er det alene i 3 pct. af de her sager, at en person har fortrudt et juridisk kønsskifte og har fået gentildelt det oprindelige personnummer.
Antallet af sager er konkret 2.691 sager, og i 80 af dem har den person så fået gentildelt det oprindelige personnummer, for det er jo cifferet i personnummeret, vi taler om, og som er det, der bliver ændret, når det handler om det juridiske kønsskifte.