runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-01-09:
Der bliver henvist flere gange til DMI, og DMI har allerede udviklet det såkaldte klimaatlas, hvor de netop beskriver, at vores vejr bliver mere og mere ekstremt.
Og det klimaatlas skal netop bruges og bliver brugt ude i kommunerne, og kommunerne står lige nu med den store byrde med klimatilpasningen.
Der er også kommuner, der har stor infrastruktur, som bliver brugt af mange andre, f.eks. motorvejsstrækningen ved Lyngbyvejen, der blev kraftigt oversvømmet i 2011 og igen og igen sidenhen.
Der er nogle kommuner her, der står med de store regninger, bl.a. i forhold til nogle kritiske infrastrukturprojekter, som andre også har glæde af.
Og det er jo derfor, det er vigtigt, at vi ser på den her finansiering og ikke bare siger, at den model, der kører nu, bare kan fortsætte.
For det virker det jo ikke til at den kan, for det er jo derfor, forslaget bliver taget op, altså fordi klimaprojekterne er gået i stå og der mangler noget finansiering.
Men prøv at kigge på DMI's klimaatlas – det vil jeg opfordre til.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-09:
Nu henviste jeg sådan set til DMI.
Men hvis man kigger på, hvad kommunerne gør, så hører man tit det der med, at man prioriterer skoler over klima, som jeg hørte fra en anden ordfører.
Og det er jo ganske enkelt ikke korrekt.
Nu kommer jeg selv fra Aarhus Kommune, hvor jeg har siddet i Aarhus Byråd, og hvor 60 pct. af samtlige skoler er forældet – 60 pct. – og alligevel smider man så lige præcis 160 mio. kr. i en klimafond, ikke?
Så det passer ikke, det der med, at man prioriterer alt muligt andet over klima.
Kommunerne bruger allerede nu rigtig, rigtig mange millioner på at lave de tilpasninger, hvis de synes, at det giver mening.
Så kan jeg have en personlig holdning til, om jeg synes, at det, de gør ude i kommunerne, er rigtigt, men det er jo det kommunale selvstyre; det er deres penge.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-01-09:
Jeg synes, at ordføreren netop påpeger, at der er et problem i, at kommuner står med en stor regning.
Der er pres på at løfte de her klimaopgaver, som der er nu på grund af regn, spildevand m.m., der fosser ud.
Så det kan faktisk blive på bekostning af nogle af vores vigtige sociale ydelser, og derfor er vi nødt til at se på, hvordan vi finansierer det her, fordi kommunernes budgetter er pressede.
Og det er ikke noget med, at man bare vil prioritere anderledes.
Men når det er kritisk infrastruktur, som man er nødt til at tage hånd om, er det jo ærgerligt, hvis det netop bliver på bekostning af et skolebudget.
Derfor er det jo vigtigt, at vi får set på en ny finansieringsmodel, for som det er nu, fungerer det åbenbart ikke.
Og kommunerne kan slet ikke nå at følge med alle de klimaprojekter, der skal løftes, som det er nu.
Det er jo også det, som det her viser.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-01-09:
Jeg skal høre, om ordføreren er enig i, at man i Norge i meget højere grad end i Danmark har sikret en grøn omstilling af bilparken, og at det i Norge er sket, ved at man helt har fjernet registreringsafgiften for emissionsfrie biler som f.eks. elbiler.
Så jeg vil spørge ordføreren om, hvorfor man ikke gør det i Danmark.
Hvorfor vil Socialdemokratiet ikke helt fjerne registreringsafgiften for elbiler og andre emissionsfrie biler?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-01-09:
Jamen den åbne dør er der, og vandstanden er stigende, og der kan komme vand ind ad den dør.
Kommunerne har sådan set projekter, som de har forberedt.
Altså, vi har sådan set noget, der bare afventer en kommunal medfinansiering.
Så kan man komme videre med væsentlige projekter, som kan forhindre, at det går ud over menneskers boliger, når der kommer det næste heftige regnskyl eller en orkan, eller hvad det kan være.
Jeg synes, at hvis man ikke får landet den løsning meget hurtigt, så er det sådan set Socialdemokratiet, der har ansvaret for, at folk får deres kældre oversvømmet igen.
Malte Larsen (S), 2020-01-09:
Jeg prøver bare igen at sige, at det er jeg ikke i stand til at bekræfte.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-01-09:
Jamen det er ikke så meget hele finanslovsforslaget, jeg taler om, for det er jo slået fast ifølge Finansministeriet, at det skaber øget ulighed.
Det er mere i forhold til den grønne omstilling, hvor Socialdemokraterne jo har sagt, at man gerne vil lave en grøn omstilling, men at den ikke må skabe øget ulighed i Danmark.
Kan ordføreren ikke bare bekræfte, at et af de første tiltag, der kommer, jo er det her, som faktisk skaber øget ulighed i Danmark?
Malte Larsen (S), 2020-01-09:
Det er i hvert fald vores intention, at det samlede finanslovskompleks ikke skal give en øget ulighed.
Om der er delelementer, der rokker en lille smule ved det, kan jeg ikke sige; jeg er ikke så godt nede i beregningerne, at jeg kan vide, om det er tilfældet.
Mange tak.
Lidt i forlængelse af det forrige dagsordenspunkt har vi her måske en lille del af løsningen.
Stigende havvandstand og hyppigere naturkatastrofer som følge af klimaforandringerne er hastigt i gang med at ændre vores verden.
Det gælder også herhjemme, men i særlig grad ude i verden, og det er vel næppe gået nogens næse forbi, at Australien lige nu kæmper en indædt kamp mod ukontrollerbare skovbrande – skovbrande, der kommer som følge af mange ugers ekstremt høje temperaturer.
I Socialdemokratiet mener vi, at Danmark bør gå forrest i kampen mod klimakrisen.
Vi ønsker at fremme den grønne omstilling, så Danmark nedbringer sit CO 2 -aftryk markant.
Derfor er vi også stolte af, at vi netop før jul med et bredt flertal her i Folketinget aftalte en historisk klimalov, hvor vi forpligter os til nogle af de mest ambitiøse klimamål i verden.
Det er en klimalov, som igen bringer Danmark tilbage i den grønne førertrøje
Men det kræver selvfølgelig også politisk handling, hvis vi vil nå klimamålet om 70 pct. reduktion i 2030, og det kræver også, at vi ikke går baglæns i vores indsats.
Derfor er det også positivt, at man med lovforslaget her fastholder et godt initiativ, der kan fremme den grønne omstilling i Danmark.
Lovforslaget har nemlig til formål at nedbringe de økonomiske omkostninger ved el- og hybridbiler, så flere danskere forhåbentlig vil vælge en mere klimavenlig bil i fremtiden.
For det første foreslås det, at man annullerer den planlagte stigning i registreringsafgiften for eldrevne køretøjer og pluginhybridbiler, der ellers ville ske den 1. januar 2020.
Med lovforslaget vil de i 2019 gældende regler for registreringsafgift for eldrevne køretøjer og pluginhybridbiler også finde anvendelse i 2020.
For det andet foreslås det at indføre et fradrag i beskatningsgrundlaget for miljø- og klimavenlige firmabiler, elbiler, pluginhybridbiler og brændselscelledrevne biler på 40.000 kr. fra den 1. april til den 31. december 2020.
Det foreslås, at loven træder i kraft den 1. februar 2020, og at den foreslåede annullering af stigningen i registreringsafgiften for eldrevne køretøjer og pluginhybridbiler i 2020 får virkning allerede fra den 1. januar.
Socialdemokratiet støtter selvfølgelig lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-09:
Jeg køber ikke præmissen om, at kommunerne er presset på deres økonomi.
Kommunerne har mere end 250 mia. kr. om året – de kan begynde at prioritere dem lidt anderledes.
Der mangler jo ikke penge ude i kommunerne; de har massive midler derude.
De bruger dem så på eksterne konsulenter, kulturhovedstadsprojekter og alle mulige andre ting, som ikke er grundlæggende kernevelfærd.
Der er sket en massiv forøgelse af kommunikationsfolk og journalister ansat i kommunerne, så det er den måde, som kommunerne prioriterer pengene på.
Men hvis du har over 260 mia. kr., kan du begynde at prioritere de midler, som du har, på en anden måde.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-01-09:
Tak for det.
Så vidt jeg husker, har Socialdemokraterne sagt i forhold til den grønne omstilling, at den ikke må skabe øget ulighed, og så vidt jeg husker, har statsministeren også sagt noget lignende, altså at det er vigtigt med en grøn omstilling – og det er vi enige i – men at den ikke må skabe øget ulighed.
Så jeg vil egentlig bare høre, om ordføreren kan prøve at kigge på den del om firmabilerne.
Hvis man får et ekstra fradrag på 40.000 kr., er han så ikke enig i, at det skaber øget ulighed?
For det er jo typisk de øverste to indkomstdeciler – hvis man deler Danmark op i det – der finder ud af at bruge det forslag.
Så set isoleret på det forslag er Socialdemokraterne så ikke enige i, at det skaber øget ulighed, selv om det jo er det, man siger at man ikke vil, når man skaber grøn omstilling?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-01-09:
Vi er selvfølgelig glade for, at Enhedslisten tager en problematik op omkring finansiering af de klimatilpasningsprojekter, som der er et stigende behov for ude i kommunerne, for der er faktisk en gennemsnitlig stigning i nedbøren i Danmark på 10 pct.
Vi ser også en stigning i antallet af stormfloder m.m., så vi i hvert fald nu taler om 300-årsscenarier for Metroselskabet.
Så det er jo nogle store problematikker, vi står over for.
For det første vil den her 100-procentsmedfinansiering og det, at forsyningsselskaberne gøres til bygherre og udfører, give et problem for forsyningsselskaberne, hvis de ikke også er projektejer, for de skal kunne afskrive, hvad de investerer, ligesom de også har en udfordring ved kommunernes låneramme.
Så der er altså nogle finansieringsproblematikker i det her, der først skal ses på.
For det andet er der en problematik i det, selv om det fra Radikales side blev sagt, at der er et loft, men i og med at man kobler de her klimatilpasninger og regningen for det over på vores forbrug af vand, vil jeg sige, at der altså er noget, der ikke helt hænger sammen.
Når vi ser på finansieringen af stormflod og stigende havstand, ser vi, at den har en anden finansieringsmodel.
De ting hænger sammen.
Vi skal se på det her, for det er jo en udfordring, at de her klimatilpasningsprojekter er gået i stå, og det er jo det, som løftes med de her 25 pct., som kommunerne nu ikke skal finansiere, men de er også begrænset i deres kapacitet.
Jeg har selv haft fornøjelsen af også at sidde i en kommune på det her område, og det er en udfordring, fordi de her udgifter vokser og vokser.
Så med de ord vil jeg sige, at det er en problematik, vi skal tage op, men Konservative kan ikke stemme for forslaget.
Carl Valentin (SF), 2020-01-09:
Tak for det.
Vores klimaordfører, fru Signe Munk, havde desværre ikke mulighed for at deltage i førstebehandlingen her, og derfor har jeg lovet hende at læse hendes tale op.
Klimaforandringerne tager til, og vi skal håndtere store mængder vand.
SF vil derfor gennemføre 100-procentsmedfinansieringsordningen, og vi ser derfor på beslutningsforslaget med positive øjne.
Men med den nuværende ordning, som er et resultat af Venstreregeringens ændring i 2016, hvorefter kommunerne skal medfinansiere 25 pct. af klimatilpasningsprojekterne, bliver alt for mange projekter sat på standby, fordi der ikke er plads i de kommunale budgetter.
Det har givet en unødvendig opbremsning af klimatilpasningen.
Derfor er vi i SF positive over for det fremsatte forslag, ligesom vi var det i 2018.
Vi har selv tidligere foreslået, at 100-procentsmedfinansieringsordningen indføres igen, og vi mener, at denne ordning kan indføres straks.
Det er der i vores øjne intet til hinder for, og derfor er det unødvendigt at vente på en længere udredning af dette.
Forslaget her kan dog ikke stå alene.
Vi har brug for en samlet plan for klimatilpasning, og vi er derfor glade for, at ministeren forventer snarlig at indkalde til forhandlinger herom.
Så skulle jeg i øvrigt hilse fra Alternativet og sige, at de støtter forslaget.
Ida Auken (RV), 2020-01-09:
Mange tak.
Jeg kan i hvert fald godt svare klart på det spørgsmål: Nej, der bliver ikke investeret nok i klimatilpasning i kommunerne.
Er det dyrt?
Ja, det er voldsomt dyrt.
Og er det billigere at forebygge end at rydde op?
Ja, det er det.
Så selvfølgelig skal vi have kommunerne i gang med den her opgave, og det er da langt bedre at betale en lille del på sin vandregning i fællesskab, kollektivt, til at kommunen faktisk sørger for, at vandet kommer de rigtige steder hen – at det f.eks. kan blive samlet op i et naturområde, hvor man kan lave en sø, sådan som man har gjort på Fyn og i Frederikssund, eller at man kan lave en stor legeplads, hvor man kan have en tilpasningsplan samtidig, hvor børnene ikke engang opdager, at det faktisk er et oversvømmelsesanlæg, de løber rundt og skater eller leger i.
Det kan man nemlig gøre, fordi kommunerne kan gå ud sammen med forsyningsselskaberne og lave bedre løsninger end at grave større kloakker og få det hele ned under jorden.
Men det går jo i stå, når vi ikke har de rigtige finansieringsmekanismer, og derfor synes vi fra Radikales side, at et skridt, der ikke kan være nogen tvivl om, skal tages, er det, som Enhedslisten foreslår i dag, nemlig at give mulighed for 100 pct. medfinansiering, sådan så det her kan komme i gang.
Og det er jo ikke sådan, at der ikke er en bremse på det her.
Der er jo et forsyningssekretariat, som giver tilladelser, og som jeg faktisk tror er for restriktivt i øjeblikket i forhold til at få gang i de her ting.
Jeg glæder mig over, at ministeren siger, at han tager det her område alvorligt.
Vi har jo siddet flere år og ventet på, at der skulle ske noget – der skete ikke noget under den tidligere regering – så fra Radikales side kommer vi til at banke på ministerens dør løbende for at sikre, at det her ikke bliver noget, vi bare snakker om, og det så kan være, vi en dag gør noget, for de her klimaforandringer sker nu, og det er nu , vi er i risiko for at få ødelagt meget store værdier i Danmark, hvis ikke vi går ind og sikrer os bedre og sørger for, at kommunerne sammen med forsyningsselskaberne prioriterer den her opgave.
Så vi kan godt støtte det her beslutningsforslag.
Pernille Bendixen (DF), 2020-01-09:
Sikke noget vrøvl – overhovedet ikke
Det handler om prioriteringer ude i kommunerne.
De har et anlægsloft, og de har den sum penge, som de har.
Jeg kan ikke huske det andet spørgsmål – det beklager jeg.
Ida Auken (RV), 2020-01-09:
Et regnskyl i København kostede 9 mia. kr.
Det ville være markant billigere – måske en brøkdel af den pris – at gå ind og investere dem inden.
Men jeg må forstå på Dansk Folkeparti, at man synes, det går supergodt med klimatilpasningen ude i kommunerne, og at alle danskerne kan føle sig trygge nu, fordi man synes, at der bliver investeret nok på det område.
Pernille Bendixen (DF), 2020-01-09:
Det kan man jo ikke sige.
Der er jo relevante ting, der skal laves ude i kommunerne.
De ældre skal kunne komme ind i deres bolig, der skal laves renoveringer i skolerne, der skal bygges nye vuggestuer.
Er det så vigtigere end klimaet, eller er det ikke vigtigere end klimaet?
Det er meget forkert at stille det op sådan, synes jeg.
Jamen det er en helt reel udfordring, hvor man jo ude i kommunalbestyrelserne må vælge, om man skal lave det ene eller det andet, fordi man kun har den ene sum penge; så er der jo så noget, der ikke bliver gjort, og det kan godt i nogle tilfælde være klimatilpasningsprojekter.
Og det er ærgerligt, fordi det er et helt reelt problem.
Det er jo en interessant model, som hr. Søren Egge Rasmussen kommer med her, altså at det ikke skal tælle med i anlægsloftet.
Det er svært at stå her og sige, om man er for eller imod en sådan model, men det kunne være interessant at se et stykke papir på det i hvert fald.
Og så må vi tage stilling til, om det så er den rigtige model.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-01-09:
I forhold til de her overvejelser omkring finansieringen af den her type projekter er det jo sådan nu, at det med de ordninger, der er, hvor kommunen skal medfinansiere på 25 pct., tæller med i anlægsloftet, hvis kommunen skal være med til at investere i en eller anden regnvandsløsning på overfladen og man prioriterer det frem for at vedligeholde en skole eller andre fornuftige ting.
Der kunne jeg så høre på ordføreren, at man gerne vil medvirke til at se på en anden finansiering.
Skal det forstås sådan, at Dansk Folkeparti vil være med til at ændre på de vilkår, der er omkring anlægsloftet, og vil være med til at arbejde for, at der kunne være visse elementer, som ikke tæller med i kommunernes anlægsloft, sådan at kommunerne f.eks. kunne have en medfinansiering i klimaindsatsen, som ikke talte med i anlægsloftet, så de kommuner, som har penge, dermed kunne få råd til at investere mere, end tilfældet er i øjeblikket?
Pernille Bendixen (DF), 2020-01-09:
Mange tak for det.
Først vil jeg gerne rette en tak til Enhedslisten for at rejse en meget relevant debat.
Forleden kunne man i en ny rapport fra Danske Regioner læse, at man forudser, at 468.000 bygninger kan blive ramt af oversvømmelser i de kommende år.
Det er især bygninger langs åer med lavninger og langs kysterne, hvor man risikerer at blive ramt af oversvømmelser som dem, man har set ved Gudenåen det seneste par uger.
Det er ikke en fjern fremtid, det er konkrete problemer, som er der her og nu, og det skal vi selvfølgelig have en plan for.
Alle kan nok forestille sig, hvor ubehageligt det må være som husejer i disse områder at leve i evig uvished om, hvornår det næste regnskyl kommer, hvornår man skal ud og samle sandsække og forberede sig.
Vi har en pligt til at hjælpe.
Så langt er vi fuldstændig enige med Enhedslisten.
Med finansieringsmodellen får vi så lidt udfordringer.
Som bekendt har det tidligere været sådan, at vandselskaberne dækkede investeringerne med 100 pct., og den model fik kritik, for den førte til overinvesteringer.
Det er for nemt at sende regningen over til vandforbrugerne.
I dag er der så 25 pct. kommunal medfinansiering i projekterne, og dermed er der også en bedre kontrol af de projekter, der bliver lavet.
Alt andet lige er det at foretrække, at det er folkevalgte politikere, som i det åbne rum tager beslutningerne og står til ansvar for de beslutninger, de har truffet.
På den måde får man disponeret kommunens penge ordentligt, og derfor foretrækker vi en vis kommunal medfinansiering.
Om det så skal være 25 pct. eller en anden procentsats, er vi selvfølgelig meget åbne for at diskutere.
Kommunerne er også underlagt en del restriktioner, i forhold til hvor meget og hvordan man bruger kommunekassen på anlægsprojekter og i forhold til klimatilpasninger, og det giver selvfølgelig udfordringer, fordi der er nogle ting, man ikke får lavet, fordi man skal renovere en skole eller har andre udfordringer i kommunerne.
Vi medvirker gerne til at ændre på rammerne for, hvordan kommunernes medfinansiering skal være.
Vi er i øvrigt også meget spændt på at høre ministerens svar på rapporten fra Danske Regioner, og vi forventer naturligvis, at spørgsmålet om klimatilpasning spiller en stor rolle i forhandlingerne om klimahandlingsplanen, der snart bliver indkaldt til.
Tak for ordet.
Marie Bjerre (V), 2020-01-09:
Klimaforandringerne er vor tids væsentligste politiske udfordring.
Derfor skal klimaforandringerne og konsekvenserne af dem selvfølgelig prioriteres højt af os politikere, af erhvervslivet og af civilsamfundet og selvfølgelig også af kommunerne.
Derfor vil jeg også gerne sige tak til Enhedslisten for det her beslutningsforslag og for at rejse en væsentlig debat.
Klimaforandringerne udgør et presserende problem, men presserende problemer kalder også på helhjertet og helstøbt handling, uanset om problemerne skyldes stigende vandstande eller voldsomme skybrud – den slags skybrud, der bl.a. danner baggrund for beslutningsforslaget, som vi behandler her.
I Venstre anerkender vi, at der er uhensigtsmæssigheder i de nuværende ordninger for klimatilpasninger, men vi ser ikke, at det her beslutningsforslag er løsningen.
Selv om klimaforandringer kræver, at vi handler, og at vi handler hurtigt, skal vi også handle på den rigtige måde, for klimaforandringerne giver os nemlig ikke tid til at træffe dårlige beslutninger.
Af samme grund skal midlerne til at få den grønne omstilling op i gear bruges med omtanke og med eftertanke.
Apropos eftertanke: Når en evaluering af kommunernes klimatilpasningsprojekter fra 2017 viser, at den 100-procentsmedfinansieringsordning giver anledning til incitamentsproblemer, skal vi også lige stoppe op og tænke os om.
Det synes vi i Venstre ikke er den rigtige løsning.
I Venstre vil vi gerne være med til at sikre, at der sker en tilstrækkelig klimatilpasning i kommunerne, og at det samtidig sker balanceret og med respekt for borgernes penge.
Derfor mener vi, det er godt, at kommunerne har et medansvar for finansiering af klimatilpasningsprojekter.
Dem, der betaler regningen, kigger altså også på højre side af menukortet.
De skeler til prisen, og på den konto træffer de de mest ansvarlige beslutninger.
Derfor mener vi også, at det er fornuftigt, at de danske borgere efterfølgende kan holde de byrødder, de nu engang har valgt, i ørerne.
Det er en mere demokratisk løsning, at de folkevalgte ude i kommunerne er med til at stå på mål for klimatilpasningsprojekter ved at være med til at betale for dem.
Men vi er selvfølgelig helt med på, at der er en udfordring med investering i klimatilpasningsprojekterne ude i kommunerne, og vi vil også se velvilligt på løsningsforslag fra regeringens side.
Jeg hørte her ministeren indlede med, at man er ved at se på reglerne.
De drøftelser vil vi gerne gå positivt ind i, så vi kan få en bred og bæredygtig løsning.
Derfor kan vi ikke støtte det her beslutningsforslag.
Anne Paulin (S), 2020-01-09:
Jeg er sikker på, at vi kommer til at få et rigtig godt forløb omkring klimatilpasning, og også omkring hvordan vi får kigget på nogle af de her problematikker, så det ser jeg frem til.
Pernille Bendixen (DF), 2020-01-09:
Nu kom jeg så lige i tanker om, hvad det var, jeg ville have sagt til fru Ida Auken, og så kan jeg jo spørge den anden vej: Synes fru Ida Auken, det er rimeligt, at man sender regningen til vandforbrugerne uden nogen øvre grænse i øvrigt for, hvor meget sådan en regning kan ende med at blive på, fordi der ikke er nogen øvre grænse for, hvor meget man kan investere i klimaet?
Ida Auken (RV), 2020-01-09:
Tak for det.
Jeg vil bare høre, om Dansk Folkeparti synes, at der bliver investeret for mange penge i klimatilpasningen i kommunerne eller for få penge i klimatilpasningen.
Det ærgrer mig selvfølgelig, at Nye Borgerlige så igen springer ud som klimakrisebenægtere.
Man kan jo gå ud at tale med dem, der har forstand på det her område.
Man kan gå ud at spørge DMI, om der ikke er kommet flere 100-årshændelser – kommer de kun hvert 100. år nu, eller kommer de tiere?
Det der kan vi selvfølgelig godt bruge tiden på – det synes jeg ikke vi skal nu.
Så jeg vil forholde mig til det, ordføreren spørger om, og det er jo: Hvem er det så, der skal betale?
hvem er det så?
Er det virksomhederne?
Nu må jeg jo ikke påkalde mig Vorherre, men man kunne jo så spørge, hvem det ellers var, der skulle betale regningerne, hvis ikke det er de danskere, der bor i det her land, som kan blive oversvømmet, der skal betale, hvis man skal finde nogle ordentlige fælles løsninger.
Har I så også spurgt DMI, om der er kommet hyppigere tilfælde af 100-årshændelser?
Nej, det har I nemlig ikke, for så ville man ikke sidde og sætte spørgsmålstegn ved, om der er kommet kraftigere vejr, om der er kommet flere oversvømmelser i Danmark.
Det er der ikke nogen tvivl om at der er.
Jeg synes, det er ærgerligt, at Nye Borgerlige springer på klimakrisebenægternes hold i stedet for at løse problemet, og det må man jo bare forholde sig til.