runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stinus Lindgreen (RV), 2025-04-25:
Tak for det.
Tak for talen, og tak for lovforslaget, som ministeren jo også siger fra talerstolen at der er bred opbakning til.
Jeg vil bare gentage mit spørgsmål – jeg forventer ikke, at ministeren kan svare her, så jeg tager det bare med videre i udvalget – om økonomien her, for det er stadig lidt uklart for mig, hvordan man forventer at økonomien i selve uddannelsen er skruet sammen.
Er det meningen, at der skal være egenbetaling?
Bliver midlerne videreoverført?
Er det arbejdsgiver, dvs. det offentlige, der i vidt omfang skal betale denne uddannelse?
Kan ministeren gøre os lidt klogere på det?
Sophie Løhde (V), 2025-04-25:
Jamen det tænker jeg er en af de ting, vi også kan tage fat på i den videre udvalgsbehandling, hvor jeg naturligvis også gerne bistår i forhold til yderligere at få kvalificeret de relevante spørgsmål, som ordføreren har.
Lea Wermelin (S), 2025-04-25:
Tak for det.
Jeg indrømmer gerne, at hvis man bare lige slår op på Folketingets dagsorden i dag og læser titlen på det her lovforslag, kan det godt lyde sådan både teknisk og nok også lidt kedeligt, hvis man skal være helt ærlig.
Men det er egentlig alt andet end kedeligt, og derfor tror jeg også, at jeg i forhold til den række af elementer, der er i lovforslaget, vil koncentrere mine kræfter omkring det med sundhedsdata.
For noget af det, som er ekstremt vigtigt, når vi skal blive bedre til at behandle sygdomme i Danmark, er, at vi lærer af de data, vi har, og at vi bruger en patients oplevelse til at hjælpe en anden patient.
For at give et konkret eksempel vil jeg sige, at noget af det, som vi har behov for at blive bedre til, kunne være sådan noget som kvinders sundhed og sygdomme.
Vi har nogle utrolig dygtige forskere i Danmark, som er i gang med det, men der er også et meget stort uudforsket felt her.
Samtidig har vi en masse registerdata i Danmark, som man kan køre noget af den her forskning sammen med, og det betyder altså, at hvis vi kan gøre det her på en klog måde, kan vi i fremtiden sådan set både sikre langt bedre behandling, bedre medicin og også stærke danske virksomheder, der skaber arbejdspladser i Danmark, altså hvis vi bruger det til at lave innovation.
Jeg bruger lidt tid på den her indflyvning, for når vi så med det her lovforslag gerne vil lave sådan et egentligt kontaktpunkt i forhold til sundhedsdata, handler det jo netop om, at vi skal blive bedre, når det handler om at bruge sundhedsdata på en klog måde i Danmark.
Så det er i mine øjne, selv om det kan lyde en lille smule kedeligt, et ret vigtigt skridt, i forhold til noget af det som vi gerne vil, også med den sundhedsreform, som vi har lige på trapperne.
Udover sundhedsdatadelen, som fylder en del i det her lovforslag, ligger der også en række andre elementer.
Her synes jeg, at det er vigtigt at sende et signal til de medarbejdere, vi har i vores sundhedssystem, og som kan opleve, at der kan være chikane eller andet, hvis man som borger kan få adgang via aktindsigt.
Det ændrer vi nu på, sådan at man som borger fortsat kan få adgang til sine egne oplysninger, men altså ikke kan bruge aktindsigt i ens egen journal til at chikanere de medarbejdere på sundhedsområdet, som vi har så meget behov for.
En sidste ting, som jeg vil fremhæve, er det her omkring demensdiagnoser.
Vi har set, at der bliver brugt for meget antipsykotisk medicin, i forhold til hvordan vi gerne vil gå til det her område.
Derfor vil vi gerne med det her forslag give en mulighed for, at Sundhedsdatastyrelsen kan videregive oplysninger om demensdiagnoser til Styrelsen for Patientsikkerhed.
Og det er jo i forhold til at overvåge, hvordan læger bruger de her lægemidler i forhold til patienter med demens.
Der er forskellige gode ting, og det er så samlet i et godt lovforslag, som Socialdemokratiet støtter.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-04-25:
Brugen af sundhedsdata er helt afgørende for, at vi kan give den rigtige behandling og forbedre vores sundhedsvæsen, og med de teknologiske muligheder, som vi ser ind i, bliver brugen af sundhedsdata kun vigtigere og vigtigere i fremtiden.
Derfor er det meget afgørende for Venstre, at vi sikrer gode, klare, sikre og ubureaukratiske rammer for brugen af sundhedsdata i vores sundhedsvæsen og i forskningen omkring vores sundhedsvæsen.
Det tager vi hul på at sikre med det her lovforslag, og det er Venstre rigtig, rigtig glade for.
For der har været udfordringer, i forhold til om lovgivningen er fulgt med den teknologiske virkelighed.
Der har været mange eksempler på, at man er som sundhedsordfører blevet mødt af forskere, ansatte på hospitaler og læger, som har været meget frustrede over, at det har været uigennemskueligt og præget af uens afgørelser og uklart, hvordan man kunne bruge de her data til gavn for patienter.
Det kommer vi et godt stykke af vejen med at få ryddet op i med det her lovforslag.
Som min forgænger vil jeg også primært fremhæve den her del, der er omkring ét kontaktpunkt i forhold til brugen af sundhedsdata.
Vi får sikret, at ventetiderne kommer ned, og vi får sikret, at de svar, man får på tværs af landet, når man gerne vil bruge sundhedsdata, bliver ens.
Så alt i alt, så synes jeg også, at det her er et rigtig, rigtig vigtigt lovforslag, som sikrer, at vi i det danske sundhedsvæsen og i forskningen i Danmark bliver gjort klar til, at vi kan gribe de muligheder, som fremtiden byder på, på en god, sikker, dansk, etisk og ansvarlig måde.
Men vi synes, at lige netop den her del omkring sundhedsdata og om, hvordan vi får sikret en ensartet, god og ubureaukratisk brug af det i fremtiden, er rigtig, rigtig vigtig.
Så det er derfor, at det er det, jeg har fokuseret på.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-04-25:
Tak, hr. formand.
Det her forslag handler jo overordnet set om bedre brug af sundhedsdata, både i forhold til behandlingen, udviklingen af nye behandlinger og forskning mere bredt.
I Danmarksdemokraterne støtter vi helt klart overordnet hensigten med at give borgere og medarbejdere i sundhedsvæsenet nem, sikker, overskuelig og samlet adgang til de oplysninger, der er relevante i forbindelse med patientbehandling, og at sundhedsdata smidigt og sikkert kan anvendes til forskning og innovation, understøttet af en styrket fælles datainfrastruktur og Ét Kontaktpunkt.
Derfor bakker vi også op om en ny national analyseplatform og Ét Kontaktpunkt for forskere, som bliver aftalt i regi af visionen for bedre brug af sundhedsdata, og en national dataplatform, som det er aftalt i sundhedsaftalen for 2024.
Der er dog et par punkter, som jeg finder lidt uklare, og som jeg håber vi kan få afklaret i udvalgsbehandlingen.
Umiddelbart finder vi det i Danmarksdemokraterne problematisk, at lovforslaget indeholder en række bemyndigelser til ministeren, der f.eks. giver mulighed for at fastsætte nærmere regler om Ét Kontaktpunkts virke, opgave, dataansvar m.v.
Samtidig fremgår det af lovforslaget, at indenrigs- og sundhedsministeren får ret til at fastsætte regler om, hvilke registre, databaser, elektroniske patientjournaler og andre systemer der skal medtages i kontaktpunktet.
Indenrigs- og sundhedsministeren får altså bred mulighed for egenhændigt at definere, hvad der er relevante data, og i Danmarksdemokraterne mener vi i den sammenhæng, at der bør være en vis grad eller rettere sagt en høj grad af uafhængighed.
F.eks. peger Danske Patienter i deres høringssvar på, at Danmarks Statistik kan udgøre en national analyseplatform, der giver forskere, myndigheder og virksomheder adgang til sundhedsdata.
Andre centrale sundhedsaktører peger også på problematikken i Ét Kontaktpunkt, der potentielt ikke er politisk neutral i den her sammenhæng.
Så vil jeg gerne sige, at jeg havde oversendt en artikel til ministeren med spørgsmål, der rettede sig mod det her, og at jeg fik et svar fra ministeren i går, og det vil jeg gerne takke for.
Jeg læser faktisk svaret sådan, at vi et langt stykke hen ad vejen nok er enige, men jeg vil have brug for noget yderligere bekræftelse på, at vi er det, og det tænker jeg at jeg kan få i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Derfor glæder jeg mig sådan set til i udvalgsbehandlingen at få diskussionen af, hvordan vi får det her til at virke, for jeg tror, vi alle sammen er enige om hensigten med at bruge data bedst muligt, selvfølgelig primært af hensyn til patienterne, men også for at give mulighed for den forskning, som i sidste ende også er til gavn for patienterne.
Tak for ordet.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-04-25:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg støtter altid opdelingen af lovforslag, hvis der er nogle, der ønsker det.
Det, jeg vil spørge om, handler om, at jeg blev lidt forvirret over, hvad det er, ordføreren egentlig ønsker at få ændret.
Er det, fordi der er for få datakilder med i én indgang, eller er det, fordi det er de forkerte?
Jeg var bare i tvivl om, hvad det var, man ville have ændret for at kunne støtte lovforslaget.
Louise Brown (LA), 2025-04-25:
Der er flere dele.
Bl.a. det her med bemyndigelsen mener jeg vi bliver nødt til at få folde ud, fordi der ligger en EU-forordning, der siger noget andet.
I forhold til det, ordføreren spørger om, kan min frygt være, at vi nu igen opretter et nyt sted, hvor alt data er samlet.
Det giver i og for sig rigtig god mening, og som jeg siger, har vi også selv lagt op til, at det kunne være en god idé, men hvorfor ikke koble det med det data, der allerede findes hos Danmarks Statistik, så det netop bliver nemmere for forskere at trække data, og så de ikke skal henvende sig forskellige steder?
På den her måde ville man kunne koble noget sundhedsdata med noget mere sociologisk data og måske også kigge på effekter af en behandling på sigt, f.eks. i forhold til hvordan det er endt med de her borgere, der eventuelt har fået en behandling.
Karin Liltorp (ALT), 2025-04-25:
Tak for ordet.
Men jeg vil gerne fremhæve nogle vigtige forbehold og bekymringer.
For det første må vi insistere på at skelne mellem at være patient og være et menneske med brug for hjælp eller sparring.
Ikke al psykologhjælp er behandling i klassisk forstand, og mange mennesker går til psykolog for at få støtte, sparring eller hjælp til at håndtere livskriser, og de er ikke patienter, og de er ikke syge.
Som det påpeges i høringssvaret fra Kræftens Bekæmpelse, er der behov for en præcis afgrænsning af begreber som »sundhedsfaglig virksomhed« og »patientbehandling«, især i forhold til, hvordan det påvirker de psykologer, der arbejder uden for det traditionelle sundhedsvæsen i f.eks. rådgivning, støtte eller gruppesamtaler.
Derfor skal vi være varsomme.
Er vi i gang med at trække et net af reguleringer ned over alle former for psykologisk arbejde, også der, hvor det ikke er nødvendigt, hvor vi i stedet for at støtte menneskers selvudvikling og mestring risikerer at sygeliggøre dem ved at gøre al kontakt til en psykolog til et sundhedsfagligt anliggende?
Den vigtige samtale, vi i Alternativet også gerne vil starte i denne anledning – ja, jeg indrømmer, at jeg nu kommer lidt ud på et sidespor – er, hvordan vi italesætter den voksende mistrivsel, hvor en psykisk lidelse ofte bliver set som en klinisk sygdom, og det kan det udvikle sig til.
Men det er ofte slet ikke der, det starter.
For faktum er, at flere og flere mennesker mistrives i de strukturer, vi har bygget op, og i stedet for at sygeliggøre dem og underlægge dem et omfattende sundhedssystem burde vi spørge, hvorfor så mange har brug for psykologhjælp.
Vi bør adressere årsagerne og ikke blot symptomerne.
I den forbindelse vil jeg da ikke undlade at gøre opmærksom på Alternativets glimrende idé om at sætte tiden fri, bl.a. ved at nedsætte arbejdstiden, så vi kan få mere ro på i hverdagen.
Så har vi tid til hinanden, tid til vores børn, og har måske i mindre grad brug for psykologhjælp.
For at vende tilbage til lovforslaget er høringssvarene overordnet positive, men der er nogle bekymringspunkter.
Lad os derfor med udgangspunkt i høringssvarene sikre, at dette lovforslag ikke utilsigtet skaber unødvendigt bureaukrati og spænder ben for den brede vifte af psykologisk støtte, der er, og som ikke altid passer ind i en klinisk sundhedslogik.
Som Aarhus Universitet skriver i deres høringssvar, må vi undgå at presse alle psykologer ind i en snæver sundhedsfaglig kasse, særlig dem, der arbejder uden for sundhedsvæsenet.
Det skal være muligt at bevare den psykologfaglige mangfoldighed.
Vi håber, at der bliver taget hånd om de bekymringer, der er i høringssvarene, i det videre lovarbejde, men vi støtter som udgangspunkt op om forslaget.
Tak for ordet.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-04-25:
Tak, formand, og jeg vil lægge mig i slipstrømmen af alle de positive kommentarer.
For det er nemlig et godt og vigtigt lovforslag, vi behandler her i dag.
Vi er her i Folketinget både med sundhedsreformen og med de igangværende forhandlinger om næste etape af en 10-årsplan for psykiatrien ved at tage en række skridt, der skal forbedre og fremtidssikre vores sundhedsvæsen, og dette lovforslag er endnu et skridt i den retning.
Det vil være til gavn for patienterne, da det er med til at sikre, at man får den fagligt kvalificerede hjælp, man med rette forventer, og det er også til gavn for psykologerne, da det sikrer, at denne vigtige faggruppe får en autorisation på linje med andre sundhedspersoner.
Med den nye videreuddannelse kommer vi til at give et kompetenceløft af psykologerne.
Det vil være med til at ruste dem til at indgå som en endnu mere integreret del af sundhedsvæsenet, men også på andre områder uden for sundhedsvæsenet.
Det er alt sammen til gavn for patienterne og for klienterne, og det vil i det hele taget gavne sundhedsvæsenet og samfundet bredt set, hvor der er en stor efterspørgsel på psykologer.
Jeg er dog lidt usikker på økonomien i lovforslaget, og det kommer jeg til at forfølge i udvalgsarbejdet.
Det er jo vigtigt, at de gode ambitioner bliver indfriet, både i indholdet i uddannelsen og i de midler, der bliver sat af.
I dag er det min forståelse, at langt hovedparten af offentligt ansatte psykologer får betalt hele deres autorisationsuddannelse af arbejdsgivere, og jeg formoder, at det også er planen, at den nye uddannelse her bliver offentligt finansieret i en eller anden form.
Men det er uklart for mig, om økonomien hænger sammen, men det er jeg helt fortrøstningsfuld om at sundhedsministeren kan uddybe enten her i salen eller i det efterfølgende udvalgsarbejdet.
Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Lea Wermelin (S), 2025-04-25:
Tak for ordet.
Solen skinner, og jeg synes på en eller anden måde, at det er symbolsk, for det lovforslag, vi behandler i dag, handler om et område, som i mange år har fortjent, at solen skulle skinne på det, nemlig psykiatrien.
Og det her lovforslag er egentlig en del af et større politisk fokus, som psykiatriområdet nu får bredt set her fra Folketinget, og det glæder mig meget, for der er behov for, at vi får løftet den psykiatri, som i for mange år har været underprioriteret.
Så alle os, der er her i salen er i fuld gang med at forhandle en 10-årsplan for psykiatrien, og man kan sige, at det her lovforslag bare er et element, i forhold til hvordan vi sidestiller psykiatrien med hele det somatiske område.
For det, som lovforslaget i dag handler om, er, at vi kommer til at oprette en sundhedsfaglig autorisationsordning for psykologer, som kommer til at stå i stedet for den, vi har i dag.
Man kan sige hvorfor så det?
Det handler bl.a. om, at vi gerne vil sikre en bedre patientsikkerhed for dem, der går i psykologbehandling.
Der kan også være nogle problemer i forhold til muligheden for adgangen til klager, og samtidig får vi også synliggjort med den her praksisuddannelse, der også ligger i det, at man kan kalde sig klinisk psykolog, hvis man altså har gennemgået det.
Så det giver en større klarhed både for patienter, men jo også for psykologerne som helhed.
Fra Socialdemokratiets side synes vi, det er et godt forslag, og vi støtter det.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-04-25:
Tak for ordet.
Vi er i Venstre rigtig glade for, at vi er i gang med det her store løft og nødvendige løft af psykiatrien.
Det er vigtigt, at danskere til hver en tid kan vide sig sikre på, at sundhedsbehandlere – om det er sygeplejersker, psykiatere eller psykologer – er kvalificerede til at yde behandling i øverste klasse, og også, at det er så let som muligt at gennemskue, hvordan autorisationerne og klagesystemerne er skruet sammen.
Da de psykologer, der arbejder i sundhedsvæsenet, jo også har et stort sundhedsansvar over for patienterne, synes vi, det er naturligt og helt oplagt, at vi får sidestillet psykologernes autorisationsordninger med andre sundhedspersoners.
Når man søger hjælp hos en psykolog, er det grundet en alvorlig bekymring for ens mentale sundhed.
Patienter skal trygt kunne stole på, at deres psykolog har kompetencerne til at hjælpe dem.
Af den grund vil vi ligestille psykologer og andre sundhedspersoner.
Det skylder vi danskerne, og det skylder vi også alle de unge, der går til psykolog i de her år.
Alt i alt har vi i for lang tid underprioriteret mental sundhed.
Med det her tiltag, vi behandler i dag, tager vi endnu et af de initiativer, der skal til, for at vi får en ligestilling af mental sundhed og fysiske sygdomme i det danske sundhedsvæsen.
Så med de ord kan jeg sige, at vi bakker op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-04-25:
Tak for det, formand.
Vi står foran nogle forhandlinger om psykiatrien, som også gerne skal løfte og styrke psykiatrien på alle planer.
I den sammenhæng er det her helt almindelig sund fornuft at tænke, at de medarbejdere, der arbejder i sundhedsvæsenet, og der arbejder i psykiatrien, også skal ligestilles.
Derfor er det selvfølgelig helt logisk, at psykologerne skal reguleres ligesom andre sundhedspersoner, så man får den samme tryghed som patient.
Det er også helt logisk, at man ikke må kalde sig psykolog, hvis man ikke er det, og det kommer med her.
Det er lidt, ligesom jeg heller ikke må kalde mig civilingeniør, hvis jeg ikke er det.
Til gengæld må alle kalder sig ingeniør; det er sådan en lidt pudsig ting, men det er en helt anden sag.
Det her lovforslag er i hvert fald basal sund fornuft, og derfor støtter vi i Danmarksdemokraterne forslaget.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-04-25:
Tak for det, formand.
I SF er vi utrolig glade for, at psykologer nu får mulighed for en sundhedsfaglig autorisation og dermed underlægges Styrelsen for Patientsikkerheds tilsyn med autoriserede sundhedspersoner, fordi vi deler regeringens synspunkt, som de udfolder i begyndelsen af bemærkningerne til lovforslaget om, at det er »en afgørende del af et velfungerende sundhedsvæsen, at patienter kan henvende sig til en sundhedsperson i tillid til, at pågældende har de rette kvalifikationer og udfører sit arbejde ordentligt.«
Hertil kunne man så tilføje, at regeringen måske også burde overveje autorisation af social- og sundhedshjælpere, fodterapeuter og de socialpædagoger, der i dag arbejder inden for psykiatrien, men den tager vi en anden god gang.
Indførelsen af en sundhedsautorisation af psykologerne er også et udtryk for rettidig omhu.
Psykologerne med en specialuddannelse kan i fremtiden i langt større omfang vil blive brugt både i den behandlende psykiatri og i forhold til de nye tilbud, regeringen har foreslået i forhold til borgerne, bl.a. ved autisme og adhd, men også i forhold til udbygning af de lettilgængelige tilbud, som i disse år rulles ud i kommunerne.
For det er helt nødvendigt, at vi fremadrettet også satser på brugen af langt flere specialuddannede psykologer, både fordi vi ikke kan skaffe tilstrækkeligt med psykiatere, men faktisk også fordi psykologer kan være med til at udvikle både den behandlende psykiatri og de kommunale tilbud i socialpsykiatrien, måske i en mere terapeutisk retning, en mere ikkemedicinsk retning.
SF støtter forslaget.
Louise Brown (LA), 2025-04-25:
Lovforslaget her, hvad vi jo nu har hørt nogle gange, handler om at overflytte psykologer til den generelle autorisationslovgivning for sundhedspersoner, og det giver rigtig god mening.
I dag er der særregulering for psykologer, der betyder, at de ikke er omfattet af autorisationsloven, sådan som alle andre sundhedspersoner er det.
Det skaber noget unødig kompleksitet og gør det svært at gennemskue rettigheder og pligter både for patienter, borgere og faktisk også for psykologerne selv.
Med det her lovforslag opnår vi en større klarhed, ligestilling og bedre beskyttelse for patienterne.
Men når man som borger henvender sig til en psykolog, skal man jo også kunne regne med, at der føres tilsyn med den faglige praksis, og at der findes klagemuligheder og erstatningsadgang på samme måde som hos andre sundhedspersoner, og det får vi med den her lov.
Lovforslaget indebærer også en tydeligere opdeling af titler imellem psykolog, klinisk psykolog og specialpsykolog, og det er godt, at der bliver sat nogle klare rammer for videreuddannelse og specialisering, så patienterne også ved, hvad de kan forvente.
Jeg hæfter mig specielt ved, at forslaget har fået bred opbakning i høringsrunden fra Danske Patienter, Dansk Psykolog Forening, Kræftens Bekæmpelse, Danske Regioner og mange flere.
Der er nogle høringsparter, bl.a. Kræftens Bekæmpelse og KL, der efterlyser en præcisering af, hvordan begreber som sundhedsfaglig virksomhed og behandlingssteder skal forstås, særlig i sammenhæng med rådgivning og støtte, der ydes uden for sundhedsvæsenet.
Det gælder f.eks. i patientforeninger eller i kommunalt regi, men jeg ser jo også, at ministeriet anerkender behovet for at tydeliggøre de her afgrænsninger, og det forventer vi selvfølgelig bliver fulgt op med tydelighed og respekt for forskellige praksisformer.
Liberal Alliance støtter forslaget, og vi er glade for, at det bidrager til en større gennemskuelighed, styrket patientsikkerhed og en mere ensartet regulering af sundhedspersoner.
Tak for ordet.
Per Larsen (KF), 2025-04-25:
Tak for det, formand.
I Det Konservative Folkeparti har vi et stort ønske om, at alle sundhedsfaglige har en autorisation.
Det giver netop tryghed for patienterne, at det er en autoriseret person, som skal stå på mål for det regelsæt, der nu er gældende.
Som udgangspunkt er der jo også det, at hvis man har en autorisation, kan man også få den frataget, hvis det er sådan, at der er nogle uregelmæssigheder, så vedkommende ikke bliver ved med at leve op til de regler og etikker, der skal efterleves.
Så vi synes, at det er ganske glimrende, at man nu giver de sundhedsfaglige psykologer en autorisation.
Man kan jo undre sig lidt over, at man ikke har fået øje på det for længe siden, for det synes jeg havde været hensigtsmæssigt.
Jeg tror, at der er mange, der ikke er helt klar over, om psykologer har en autorisation eller ej.
Jeg blev i hvert fald lige lidt overrasket, da jeg så, at de ikke har det.
Det tror jeg måske også at mange borgere ikke ved.
Det korte af det lange er, at vi støtter forslaget.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-25:
Tak for det, formand.
Jeg vil også bare i lighed med nogle af de tidligere talere sige, at vi i Enhedslisten også kommer til at bakke op om det her forslag.
Jeg synes, det er rigtig fornuftigt, at vi får kigget på det her, og at vi får sikret, at der bliver en autorisationsordning for psykologer.
Lidt i modsætning til hvad hr. Per Larsen nævnte tidligere, er det jo faktisk en problemstilling, der har været opmærksomhed på tidligere – i forhold til den ulighed, der har været, når der opstod tvister eller tvivl om kvaliteten af behandlingen.
Det har tidligere primært været reguleret igennem Psykolognævnet.
Med autorisationsordningen får vi nu sikret, at de sager, der kan opstå, også bliver omfattet af tilsynet fra Styrelsen for Patientsikkerhed.
Jeg synes, det er rigtig godt, at vi får en mere ensartet tilgang.
Det synes jeg giver mere sikkerhed, både som psykolog og som behandler, men det øger sådan set også patientsikkerheden, i forhold til hvordan vi behandler klager.
Alt i alt synes jeg, at det her er et klart skridt i den rigtige retning.
Jeg vil også gerne rose ministeriet.
De fleste af de kritikpunkter, der har været i høringssvarene, om usikkerhed om behandlingssteder, og hvilke behandlingsformer der var tale om, synes jeg egentlig at ministeriet har tilkendegivet bliver afklaret i de endelige bemærkninger til lovforslaget.
Så alt i alt synes jeg, at det er rigtig positivt, og Enhedslisten kommer til at bakke op om det her lovforslag.