runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2021-04-21:
Tak for det.
Hvis ikke jeg citerer helt forkert fra det gamle Socialdemokratis program, stod der: Bryd kronen og knæk sablen.
Men jeg vil gerne høre, hvad ministerens reelle visioner om de mange våben, der er i verden, er.
Er det sådan, at vi skal leve med dem og bruge dem som afskrækning?
Den tidligere udenrigsminister fra Liberal Alliance sagde endda, at vi skulle være klar til at bruge dem.
Men det var en meget vidtgående udtalelse på det tidspunkt, synes jeg.
Jeg vil gerne høre, om der ikke er bare en smule lyst til nedrustning, en smule vision hos Socialdemokraterne og især hos den nuværende regering, hvad angår nedrustning.
Og skal der ikke tages nogle initiativer nu, hvor Open Skies er ved at falde fra hinanden, så vi er sikre på, at der kommer noget gang i det her?
Jeppe Kofod (S), 2021-04-21:
Jamen det vil jeg så tage imod, og jeg vil invitere delegationen til et møde.
Jeg synes, det vil være rigtig klogt, at vi får en fælles og koordineret tilgang til det her spørgsmål.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-04-21:
Jamen det er jeg jo rigtig, rigtig glad for, og derfor vil jeg bare komme med et forslag, og det er, at vi laver et møde om det på et tidspunkt.
Vi har haft dialog før og tager vel imod det, men jeg vil foreslå, at vi konkret tager et møde med ministeren og delegationen eller lignende, hvor vi så drøfter, hvordan og hvorledes det skal være.
Men det er vel modtaget, at ministeren er åben over for det.
Jeppe Kofod (S), 2021-04-21:
Det er vigtigt, og jeg deler fuldstændig analysen af Ruslands destruktive adfærd, også her.
Altså, vi har jo set reaktionen i forhold til behandlingen af Navalnyj, men også i forbindelse med en række andre sager.
Så vi er meget åbne over for at se på, hvad der kan tages af skridt, men vi har også en interesse i at fastholde Rusland i Europarådet.
Vi ser også de mange russiske sager ved Menneskerettighedsdomstolen – altså, hvis jeg ikke tager fejl, er det over en tredjedel af sagerne, som har deres oprindelse i Rusland.
Så jeg er meget åben over for en dialog, med hensyn til hvad vi gør.
Men der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi deler samme syn på bekymringen i forhold til Rusland.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-04-21:
Tak for det.
Jeg har jo faktisk i lidt over et år været valgt som formand for monitoreringskomitéen i Europarådets Parlamentariske Forsamling, så det er desværre med rimelig meget erfaring, at jeg siger det om Rusland; så er det ikke bare for sjov.
Jeg sidder endda også med i komitéen vedrørende fastfrosne konflikter, hvor det er tydeligt for mig, at Rusland er et hundrede procent ligeglad og igen og igen går totalt over stregen, fordi de ved, at det ingen konsekvenser har.
Så det er jo fint nok at prøve at sige, at nu må de opføre sig ordentligt, men det har vi jo nu forsøgt i alle de år, jeg har siddet i Europarådets Parlamentariske Forsamling – og tro mig, det er mange år – og derfor må vi på et eller andet tidspunkt sige: Hm, det kan godt være, at vi skal gøre noget andet.
Og det andet, vi gjorde, var jo at implementere en ny måde at lave sanktioner på i systemet, hvor Ministerkomitéen og Den Parlamentariske Forsamling i enighed går ind og laver, skal vi sige politiske sanktioner, f.eks. ved at fratage dem stemmeretten eller noget andet.
Det hørte jeg slet ikke ministeren adressere.
For jeg tror, at vi er enige om alvorligheden i det, men vi er måske bare ikke enige om måden, vi skal håndtere det på.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-21:
Nu nåede vi jo desværre ikke helt i mål med, hvad vi gerne ville i forhold til den proces, men det grundlæggende er, at vi anser dansk asyl- og flygtningepolitik som et nationalt anliggende.
Det er jo også derfor, vi er glade for, at vi står uden for EU's asylpolitik.
Og at fremme den samme agenda ser jeg bare som noget positivt, uagtet hvad man kan mene om den danske udlændingepolitik set fra et borgerligt synspunkt.
Christian Juhl (EL), 2021-04-21:
Jamen så er vi jo enige om, at det faktisk handler om flygtninge og indvandrere, og at det var en central del af det initiativ, der blev taget, og det synes jeg er skammeligt.
Vi skal kunne turde at diskutere den slags ting, både med os selv og med andre, og vi kræver jo også, at russerne vil diskutere menneskerettigheder og fængslinger, og at andre lande vil snakke tortur med os.
For det er det, der er formålet med de tre organisationer, nemlig at vi kan sige tingene direkte til hinanden, når vi er utilfredse med nogle ting.
Og ville det ikke have været bedre, hvis vi havde sagt: Okay, her er nogle penge til at sørge for, at sagsmængden bliver nedbragt hos domstolen?
Marcus Knuth (KF), 2021-04-21:
Formålet var mere selvbestemmelse, og det synes jeg da er fint nok, men det var jo ikke den måde, hr. Christian Juhl udlagde det på, hvor det lød, som om det var sådan en eller anden fordækt måde, hvorpå vi ville holde Europarådet ude af, hvad vi synes er en meget, meget legitim national agenda; en national agenda, som i mine øjne over tid kun er blevet endnu mere vigtig.
Altså, vi synes, det var en fin og fornuftig proces at sætte i gang.
Magnus Heunicke (S), 2021-04-21:
Ja, og det, jeg ser frem til at tage hånd om, er problemstillingen i forhold til den mere og mere ubærlige situation, der er for vores medarbejdere på fødegangene og i forhold til fødslerne, og det har stået på i årevis.
Det er ikke for at sige, at det ikke fungerer godt.
Alle laver et fremragende stykke arbejde, og de fleste fødsler er jo trygge og gode, og det er vigtigt at holde fast i, men der er altså alt for mange vidnesbyrd om det modsatte, og de oplevelser skal vi altså have forebygget.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-21:
Jeg tror, at vi på et tidspunkt nok bliver nødt til at komme væk fra det med at sige, at det her bare er et spørgsmål til parterne.
Altså, jordemødrene har lige sagt et ret stort nej til deres overenskomstresultat i går.
Det bliver godt nok, fordi de er en del af et forhandlingsfællesskab, et samlet ja.
Men de sender altså et meget klart signal ind til os politikere om, at overenskomstsystemet ikke kan løse det her.
Og ministeren behøver ikke at svare det samme en gang til – det er såmænd fint nok for mig – men nogen i den her regering bliver jo på et tidspunkt nødt til at tage hånd om problemet.
Magnus Heunicke (S), 2021-04-21:
Jamen det er det spørgsmål, der hele tiden dukker op, og jeg er jo altså nødt til at sige, at vi har den danske arbejdsmarkedsmodel.
Det er parterne, der aftaler løn- og ansættelsesvilkår, og det må jeg jo så også respektere.
Det tror jeg enhver minister må respektere.
Altså, jeg mener, der er meget stor grund til at have fokus på det, nemlig på at forbedre arbejdsvilkårene og fagligheden.
Altså, fagligheden er stor, men det handler om at forbedre muligheden for at udfolde fagligheden i de mere og mere komplekse opgaver, som vi efterspørger at vores jordemødre tager sig af.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-21:
Jamen jeg beder faktisk heller ikke sundhedsministeren om at forhandle løn, og jeg beklager, hvis det skulle lyde sådan.
Men jeg beder dog sundhedsministeren om i en eller anden grad at forholde sig til et forholdsvis akut problem.
Altså, vi bliver nødt til at prøve på at lade være med at gøre det her til et spørgsmål om, hvilken ressortminister der kan kaste det over på en anden ressortminister for at komme af med problemet.
En fjerdedel af Danmarks jordemødre og jordemoderstuderende siger, at de ikke vil arbejde i det offentlige, fordi lønnen er for dårlig.
Altså, nogen må jo forholde sig til det problem.
Magnus Heunicke (S), 2021-04-21:
Okay, jeg kommer altså ikke til at stå her i Folketinget og forhandle løn.
Det er i øvrigt heller ikke sundhedsministeren, der gør det, men jeg mener heller ikke, at det bør ske her i Folketingssalen.
Det, jeg har fokus på, er at styrke arbejdsforholdene på fødegangene til gavn for jordemødrene – og det andet personale, der er – og dermed også til gavn for de fødende, de pårørende, familierne og de nyfødte.
Det mener jeg må være vores hovedfokus.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-21:
Alt kan nærmest tilgives.
Jeg tror bare, at vi kan vove det ene øje og sige, at det formentlig vil betyde, at vi skal lukke nogle fødegange.
Vi vil stå med et ret akut sundhedsproblem, hvis en fjerdedel af de danske jordemødre og jordemoderstuderende ikke vil arbejde i det offentlige.
Det vil være rimelig akut.
Det kunne ministeren måske godt lige bekræfte.
Og så skal jeg nok lade være med at tvære mere rundt i det.
Det handler også om løn.
For i den erklæring, som de her 1.071 jordemødre og jordemoderstuderende har skrevet under på, står der, at hvis de ikke snart får den ligeløn, som jeg synes de har ret i at de har krav på, og en løn, som svarer til længden på deres uddannelse og deres ansvar, sammenlignet med andre faggrupper, som er mere mandedominerede faggrupper, vil de ikke længere arbejde på de offentlige fødegange.
Det er rigtigt, at vi har et problem med normeringerne på fødegangene, og at der har været nedskæringer i sundhedsvæsenet generelt, og det er en diskussion, vi har sammen, men vi har altså også et problem med, at det ikke er det eneste ved jordemødrenes ansættelsesforhold, der gør, at de ikke længere har lyst til at arbejde i det offentlige.
Det er faktisk det, jeg spørger ministeren om her i dag: Hvad siger ministeren til de jordemødre, som siger, at de ikke vil arbejde i det offentlige, fordi de ikke får den løn, de har krav på?
Magnus Heunicke (S), 2021-04-21:
Jeg må nok være ærlig og sige, at mine hårdtarbejdende embedsmænd, som virkelig knokler, har lavet en fin tale til mig, som ikke svarer reelt på de konkrete spørgsmål.
Og jeg vil sige, at hvis vi skal have svar på nogle udregninger i forhold til det konkrete spørgsmål, som fru Pernille Skipper stiller, nemlig hvad konsekvensen vil være, hvis præcis sådan et antal jordemødre forlader det offentlige sundhedsvæsen, er vi nok nødt til at få spørgsmålet som et skriftligt spørgsmål og ikke som et mundtligt, som er lidt mere på kort sigt, for det vil kræve noget arbejde fra vores styrelser og andet.
Så hvis jeg får den kritik, at jeg ikke svarer helt på den del af spørgsmålet, er det altså begrundelsen.
Men den anden del af spørgsmålet er jo nok så velvalgt, nemlig hvad der skal gøres for at forhindre, at det sker, og hvad der skal til for tværtimod at styrke arbejdsmiljøet og sikre en fortsat stærk faglighed på vores fødegange.
Det mener jeg at vi har et fælles ansvar for.
Jeg er så glad for, at det nu er ved at rykke sig fra at være en partipolitisk diskussion til faktisk at være noget, som alle partier efterhånden stempler ind på og siger, at det altså skal til nu.
Man kan begræde, at det skulle så langt ud, før det rigtig kom på dagsordenen i alle partierne.
Men det er nu på dagsordenen i alle partier, og mit mål er, at vi i det år, vi er i her, sætter os sammen i Folketinget og får indført et sæt rettigheder i forbindelse med fødslen, og at vi får løftet fødselsområdet.
Der kommer nogle gode anbefalinger fra Sundhedsstyrelsen, som vi kan læne os op ad og bruge som faglige input.
Dem ser jeg frem til at præsentere for Folketingets partier.
Så må vi derefter tage stilling til, hvad vi konkret skal til at løfte, hvad der er af økonomi, hvad det i øvrigt vil kræve, og hvordan vi laver en plan for det.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-21:
Tak for det.
Hvad kan ministeren oplyse om konsekvenserne for landets fødegange, hvis hver fjerde jordemoder vælger ikke at tage arbejde i den offentlige sektor,
jævnfør artiklen »Mere end hver fjerde af landets jordemødre nægter at arbejde i den offentlige sektor« fra Berlingske den 8. april 2021, og hvad vil ministeren gøre for at forhindre, at et stort antal jordemødre fravælger at arbejde på landets fødegange på grund af de nuværende løn- og arbejdsvilkår?
Magnus Heunicke (S), 2021-04-21:
Der er jo en mulighed for det.
Det er jo ikke engang en kattelem.
Det er en reel gruppe, nemlig gruppe 5, som man så kan vurdere om vedkommende tilhører, og det skal jeg jo ikke vurdere.
Det må de sundhedsfaglige vurdere, og når de vurderer det, er det jo, i forhold til at vi desværre har for få vacciner – vi kæmper for at få flere vacciner – og den her person så får en vaccine og kommer foran i køen, og så rykker det hele en plads.
For én person er det jo ikke så meget, men pludselig er det jo rigtig mange, og så risikerer vi, at vi ikke får vaccineret de ældre, som også er i høj risiko, og den afvejning er en rent sundhedsfaglig afvejning.
Det synes jeg er klogt at vi fastholder.
Per Larsen (KF), 2021-04-21:
Vi er nok ved at have udtømt det.
For det, jeg fisker efter, er, om man kunne lave en kattelem eller en mulighed for, at en person som den omtalte kunne henvende sig til sin praktiserende læge og simpelt hen få en henvisning til det.
Magnus Heunicke (S), 2021-04-21:
Jeg tror også, man må sige, at effekterne af et samfund, som er nedlukket – nu begynder vi at åbne op igen i dag; det er vi jo alle sammen glade for – jo rammer forskelligt.
Så der er helt sikkert mange, mange relevante faktorer, som man skal veje op mod hinanden, når man træffer de her beslutninger sundhedsfagligt.
Per Larsen (KF), 2021-04-21:
Ja, jeg hører jo, hvad ministeren siger, men jeg er nødt til at sige, at jeg synes, vi bør tænke på, at der trods alt er lang tid til, at de sidste bliver vaccineret, og at vi altså har en gruppe mennesker her, som af en eller anden årsag ikke er i sygehusbehandling, men trods alt stadig væk har et stort behov for at blive vaccineret, fordi de måske har en eller flere kroniske sygdomme.
Jeg talte forleden dag med en, som henvendte sig til mig.
Han havde rent faktisk taget et tocifret antal kilo på i den her isolationsperiode, som han har været igennem i det seneste års tid, og var derfor blevet endnu mere interesseret i at blive vaccineret.
Magnus Heunicke (S), 2021-04-21:
Nu kender jeg ikke lige den helt konkrete sag; jeg har ikke set den artikel.
Men det er jo korrekt, at enten kommer man foran i køen i en målgruppe 5, fordi der er en konkret vurdering af sygehuslægen, der følger forløbet, eller af den praktiserende læge, som så ved, hvordan man skal håndtere det, og vurderer, at her er altså en, der skal foran i køen, eller også må man holde sin plads i køen, hvad angår alder.
Alternativet er jo så, at vi alle skulle vurderes efter, hvornår vi skulle ind i køen, og der er det nok meget klogt at sige, at det som hovedregel er efter alder, men man kan komme foran i køen, hvis der sker efter en konkret sundhedsfaglig vurdering for den enkelte.
Pause Pause (Pause), 2021-04-21:
Mødet er udsat.
Erling Bonnesen (V), 2021-04-21:
Bruttoarealmetoden er vi jo som princip også helt enig i, og det bliver formentlig også en del af det kommende koncept om CAP, så det tror jeg ikke kommer til at volde os nogen problemer.
Men ministeren fik så ikke lige fat i og havde i hvert fald ikke tid til at svare på, om vi er enige om, at den konkrete jord, der så skal udtages, altså udtag af lavbundsjord, skal ske i samklang med landmændene, men også i takt med at der så er sat konkrete penge af på finansloven til det.
Man kan jo ikke bare gå ud og tage landmændenes jord; de skal jo så at sige kompenseres og erstattes for den værdi, de taber, og det må være over finansloven.
Er vi enige om det?
Rasmus Prehn (S), 2021-04-21:
Det er i hvert fald en rigtig god idé, at det her med at udtage lavbundsjorde sker i tæt samarbejde med landmændene, der selv går med ind i de her projekter.
Det har vi set nogle eksempler på; det går bare en lille smule langsomt, så vi skal holde øje med det.
Der er også andet end lavbundsjorde.
Her i min påskeferie benyttede jeg lejligheden til at køre op til Bjergby, hvor en gæv Venstremand, Sørens Smalbro, der også er spidskandidat for Venstre i Hjørring Kommune og er formand for kommunens tekniske udvalg, går foran på det her felt.
Så han var ude og vise det her frem for mig, nemlig hvordan han lader jord stå uberørt hen til jagt og andet.
Erling Bonnesen (V), 2021-04-21:
Tak for det.
Jeg er glad for, at vi er enige om princippet, altså det grundlæggende princip om at udtage nogle af dem, vi kalder lavbundsjordene, altså de bagerst liggende, laveste jorde, som vi kan sige ikke er et effektive længere.
Det er jeg sådan set glad for.
Men når vi ser de her tal fra Enhedslisten, som spørgsmålet koncentrerer sig om, så var det jo også set fra min side var at skyde langt, langt over målet, kan man kalde det – det var jo nærmest helt ude i galaksen.
Så derfor er det jo godt, at vi lige sådan kan komme lidt tættere på det på nuværende tidspunkt.
Det vil jo komme til at tage tid med de lavbundsjorde, der så skal udtages hen ad vejen, for vi ved jo, at det blev startet i den blå regerings tid, og at det også var et projekt, som Socialdemokratiet var med i.
Så mit opfølgende spørgsmål vil være, om det også er ministerens holdning, at det så er det, der, i takt med at der sættes penge af til det på finansloven, ligesom skal være styrende for, hvornår der kan udtages lavbundsjorde, og hvor meget der kan udtages, og at det så i øvrigt skal ske i samklang, kan vi sige, med landmændene efter frivillighedsprincippet.
For det vil de jo også godt, men det kræver de her dialoger og lokale samarbejder om at indgå i jordfordelingsprojekter osv.
Men er ministeren også enig i det grundlæggende princip, at det skal være i samklang med landmændene, og i takt med at der er sat penge af på finansloven, som man jo var begyndt på både i den blå regerings tid og også er begyndt på i den nuværende regerings tid?
Rasmus Prehn (S), 2021-04-21:
Jamen først og fremmest tak til hr. Erling Bonnesen, for jeg synes, at det her er rigtig vigtige spørgsmål.
Det er jo noget, der fyldte noget i debatten i sidste uge.
Grundlæggende vil jeg sige, at jeg sådan set er enig med Enhedslisten i, at det er en god idé at omlægge noget mere landbrugsjord til skov og natur.
Altså, det har vi simpelt hen brug for, både miljømæssigt, biodiversitetsmæssigt og af andre grunde.
Og det er der også bred enighed om på tværs af Folketingets partier.
Jeg tror endda også, at Venstre har givet udtryk for, at det kunne være en vej frem.
Men det, som Enhedslisten er ude med, er godt nok meget, meget høje ambitioner, og vi må også være realistiske i forhold til det her.
Vi har sat penge af, men vi har kun udtaget meget få ha lavbundsjorde indtil videre.
Altså, man taler jo om i Landbrug & Fødevarer og i Danmarks Naturfredningsforening, om vi lige kan udtage 100.000 ha.
Selv om vi har sat 2,7 mia. kr. af på det her felt, har vi foreløbig taget 1.500 ha ud.
Så det er altså i småtingsafdelingen, vi er nu.
Så selv om vi har ambitionerne, viser det sig i praksis at være noget sværere.
Jeg er glad for, at vi har ambitiøse partier, også som Enhedslisten, der presser på og gerne vil noget på det her område, og jeg glæder mig til de kommende forhandlinger om landbruget.
Men her skal vi også være meget ambitiøse og sikre en grøn omstilling af landbruget, men vi skal undgå at hive gulvtæppet væk under vores landmænd og de mange arbejdspladser, der er i erhvervet – jeg tror, at man taler om 125.000 job, der er relateret til det her.
Og vi skal virkelig passe på; der er nogle, der er presset i forvejen.
Og hvis det er sådan, at vi begynder at se konkurser og andet, kan det også gå ud over lokale banker og sparekasser, og det kan sætte en meget negativ lavine i gang.
Så vi skal virkelig passe på, og derfor håber jeg også meget, at Venstre vil deltage aktivt i de landbrugsforhandlinger, som vi skal ind i.
Der er regeringens holdning, at vi skal udvikle og ikke afvikle dansk landbrug, og det er hele pointen med at være et grønt foregangsland.
Erling Bonnesen (V), 2021-04-21:
Tak for det.
Og spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til Enhedslistens aktuelle forslag om at udtage op til 500.000 ha landbrugsjord i Danmark startende med at udtage ca. 135.000 ha inden år 2030?
Rasmus Prehn (S), 2021-04-21:
Jamen jeg er fuldstændig enig.
Det er jo derfor, vi rådfører os med eksperter, altså for at blive klogere og være sikre på, at vi gør det rigtige på vegne af danskerne, og det er det, vi er meget optaget af i regeringen.
Vi vil gerne en grøn dagsorden, men det skal ske på en ansvarlig måde, sådan at vi også sikrer eksportindtægter, beskæftigelse, gode konkurrencevilkår og andet.
Jamen hr. René Christensen har fuldstændig ret i, at de her tal er helt afgørende.
Det er også derfor, at vi overlader det her arbejde til absolutte eksperter, altså for at vi slår til på den helt rigtige måde.
Danmark har jo i andre sammenhænge været firstmovers og vist vejen i forhold til miljø og klima og faktisk også fået økonomiske fordele ud af det.
Det kan jo også godt være, det kan lade sig gøre her, hvis vi gør det på den rigtige måde.
René Christensen (DF), 2021-04-21:
Ja, det er vi også meget opmærksomme på.
Og det, man kan glæde sig over, er jo, at landbruget selv har sagt, at de vil nå målet i 2050.
Vi politikere er måske sådan lidt mere ambitiøse end til 2050, men landbruget er også ude på den rejse, hvor man flytter sig i en grøn retning.
Det, der dog er, når man kigger på det, jeg så fortæller – det er en anden historie fra De Økonomiske Råd – er jo, at hvis man fordyrer omkostningerne for primærlandmanden, slår det også igennem i forbrugerpriserne.
Det er bare sådan to forholdsvis små tal, men de er jo meget, meget vigtige i det arbejde, som vi skal sidde og lave politisk.
Rasmus Prehn (S), 2021-04-21:
Jamen hr. René Christensen har jo fuldstændig ret i, at hvis man alene opnår det, at man får flyttet oksekødsproduktion til andre lande, hvor det udleder mere CO 2 , hvor dyrevelfærden er ringere, og hvor der i det hele taget er dårligere vilkår, er det meget, meget uheldigt – det er jo ikke det, vi gerne vil.
Men hr. René Christensen har også noteret sig, tænker jeg, at der er et meget stort engagement i den grønne dagsorden.
Derfor skal vi se, hvordan vi får sikret bedst mulig CO 2 -effekt, uden at det kommer til at have de negative konsekvenser, og det er det, vi efterspørger i den her ekspertgruppe.
René Christensen (DF), 2021-04-21:
Tak for besvarelsen.
Det, der ligger i det, er det, som i hvert fald jeg som repræsentant for Dansk Folkeparti blev ret forundret over, og det er, at de siger, at man forventer, at det, hvis man gør det fuldt med de 1.200 kr. – det kan jo også være en mellemting eller noget andet, man vælger, sådan er politik jo også – vil slå igennem med ca. 10 pct.
Altså, det er det, prisen på at producere fødevarer i Danmark vil stige.
De siger så også i deres rapport, at det vil påvirke efterspørgslen med ca. 50 pct. Og det er ca. 50 pct. – det er et spænd mellem 0,25 og 0,75.
Det, de så også siger, er jo, at den efterspørgsel så vil komme udefra, og det er der, det er en klimagasafgift.
Det, vi er sådan lidt bange for i Dansk Folkeparti, er, at vi i Danmark laver noget, der måske på papiret er godt for klimaet, men på den lange bane faktisk ikke er det.
For det, der vil ske, er jo, at dansk oksekød vil blive dyrere og vil blive mindre efterspurgt.
Og det, der så vil ske, er, at eksempelvis argentinsk oksekød vil blive mere efterspurgt, fordi det er billigere, men det får klimaet jo ikke noget godt ud af.
Så det, jeg egentlig bare vil spørge ministeren til, er, at når man kigger på det her med at få et grønnere landbrug – hvilket vi er enige i, landbruget skal flytte sig i en positiv retning – skal det både ske i samklang med landbruget, men det skal også ske i samklang med klimaet, så vi reelt får noget bedre klima ud af det og ikke bare flytter noget fra en kolonne i Danmark til en anden kolonne eksempelvis i Argentina.