runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steffen Larsen (LA), 2024-02-28:
Mange tak, fru formand.
Og tak til Pia Kjærsgaard for at rejse den her forespørgselsdebat.
Jeg har jo næsten lyst til at starte med at sige, at nogle af de ting, jeg har set og hørt i den seneste tid af deciderede opfordringer til terror, drab og ødelæggelser, er vederstyggelige.
Ikke alt sammen er foregået inden for Danmarks grænser, og det er jo ikke alle sammen danske borgere, så derfor er det ikke det hele, man kan sige er noget, som vi skal koncentrere os om her på Christiansborg.
Disse opfordringer til terror, drab og ødelæggelse er vederstyggeligheder, og det er et område, hvor retsstaten ikke skal bøje sig, men i stedet stå imod med retfærdighed og årvågenhed.
Derfor ser vi også fra Liberal Alliances side med stor alvor på det her.
Frygt styrede altså regeringen til at begrænse danskernes ytringsfrihed i mødet med ekstreme islamister og islamiske diktaturer.
Man frygtede terroren.
Men mod er at handle og gøre det rigtige og ikke følge voldsmandens veto, selv om man er bange.
Hvorfor nu nævne det?
Det er jo, fordi vi igen skal diskutere spørgsmål om terror.
Men regeringen kan også gøre det godt igen.
Det skal ikke hedde sig, at man ikke kan tilgive – så storsindede vil vi gerne være.
Regeringen har jo i sit regeringsgrundlag stillet forslag om, at der skal udsendes en ambassadør, der skal få startet samarbejdet om at ændre konventionerne på udlændingeområdet, således at man nemmere kan udvise kriminelle udlændinge, og det er jo f.eks. også det, vi diskuterer i dag.
Det arbejde havde vi gerne set startet for knap halvandet år siden – sådan set med det samme, da regeringen tiltrådte – for det er da et arbejde, der haster.
For det skal gøres lettere at udvise de kriminelle udlændinge.
Det kan der sådan set ikke være to meninger om.
Det er jo så også lidt ytringsfrihedens grænser, vi bevæger os på og diskuterer her.
Ytringsfriheden er jo for mig en komplet størrelse, men grænserne for ytringsfriheden går dertil, hvor man truer andre, og når det, man opfordrer til, er vold, terror og drab.
Og det er jo så her, at man skal være skarp og have et godt retsvæsen, for domstolene skal jo kunne tage stilling til, om det er en opfordring til terror, eller om det er billigelse af terror, men også om, hvor de grænser går.
Men jeg har en tillid til, at vores domstole varetager det arbejde med stor ildhu.
Det vil jeg glæde mig til.
Jeg vil også gerne læse en vedtagelsestekst op på vegne af Danmarksdemokraterne, Liberal Alliance og Konservative: Forslag til vedtagelse
Folketinget anser det som meget alvorligt og dybt foruroligende, når udlændinge i Danmark på denne måde modarbejder vores værdier og opfordrer til terror i totalitære ideologiers navn.
Folketinget mener, at udlændinge i Danmark, der billiger terror, ikke har noget som helst at gøre i Danmark.
Folketinget opfordrer regeringen til at styrke Danmarks muligheder for at udvise udenlandske terrorsympatisører og arbejde aktivt for at ændre rammerne for de internationale konventioner samt i lyset af den aktuelle terrortrussel at styrke politiet og efterretningstjenesterne.«
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-28:
Det var ikke noget klart svar, men jeg opfattede alligevel det som et svar.
Så er krigen jo afsluttet.
Hvis det sker, er krigen afsluttet.
Så er alt godt.
Så er civilbefolkningen og børnene i Gaza frie.
Hamas er en terrororganisation.
Dermed skal de nedlægge våbnene, færdig!
Svaret bør bare være ubetinget ja.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-02-28:
Da jeg læste anmeldelsen af forespørgselsdebatten, så jeg, at den drejer sig om, om dem, der billiger terror, skal smides ud af Danmark, og nu spørger fru Pia Kjærsgaard, om jeg mener, at Hamas er en terrororganisation.
Ja, det ville jeg umiddelbart mene, men jeg er ikke ekspert i det.
Til spørgsmål to om, om man skal nedlægge våbnene, vil jeg sige, at det bør man da gøre i de her situationer, men som sagt må det nok henhøre under andre ordførere eller under en lidt mere konkret forespørgsel.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-28:
Er Hamas en terrororganisation?
Jeg går ud fra, at svaret vil være ja.
Og skal de nedlægge våbnene, hvis man svarer ja til, at Hamas er en terrororganisation?
Preben Bang Henriksen (V), 2024-02-28:
Ja, det lyder jo tilforladeligt, men jeg må bare sige, at jeg ikke tør stå her og drage konsekvenser på den ene eller anden måde af et spørgsmål, som jeg i hvert fald ikke har været forberedt på, da jeg læste teksten til forespørgselsdebatten, der går på at udvide straffelovens § 136, som maks. kan give 4 års fængsel, sådan at man kan få de udlændinge smidt ud.
Det, jeg sagde, var, at det kan man allerede i dag, og det er egentlig mit svar på selve forespørgslen.
Peter Skaarup (DD), 2024-02-28:
Jeg synes også, den diskussion er spændende, men nu var det ikke så meget det, jeg spurgte om.
Det var den her trappestigemodel, for det er den, der gør, at man kan blive hængende, selv om man som udlænding har lavet kriminalitet.
Derfor håber jeg da, at hr. Mohammed Rona vil tale med sit partis retsordfører lige omkring det her.
Det er jo faktisk noget, vi behandler i Integrationsudvalget, så derfor er jeg jo også optaget af, at vi ligesom har alle med i den her debat.
Jeg synes, den er vigtig, for hvis det står til Danmarksdemokraterne, skal man ikke have helle i Danmark, fordi man har været her i 5 eller 10 år.
Mohammad Rona (M), 2024-02-28:
Tak for spørgsmålet.
Jeg skal ikke kunne sige noget om det tekniske i forhold til trappestigemodellen.
Det er mere vores retsordfører, der skal svare på det.
Men det, der er vigtigt for mig at understrege, er, at vi siden 2018 faktisk har udvist to personer, og 15 personer er blevet dømt.
Så noget siger mig også, at det her virker efter hensigten.
Man kan jo altid tale om straf, som vi også har talt om i dag.
Vi talte f.eks. om ham influenceren, der fik en dom på 100 timers samfundstjeneste og en betinget dom på 3 eller 6 måneder, ikke?
Den diskussion synes jeg faktisk er langt mere spændende.
Peter Skaarup (DD), 2024-02-28:
Nu nævnte hr. Mohammad Rona trappestigemodellen, og der er vi nogle, der er meget optaget af, at man rent faktisk bliver udvist, også selv om man har været i Danmark i noget tid, f.eks. hvis man opfordrer til terror.
Og det er klart, at trappestigemodellen jo er noget af det, som i hvert fald Moderaternes regeringspartner Socialdemokratiet jo har lagt op til at afskaffe, fordi der på den måde kunne udvises flere, fordi man så ikke længere vil være beskyttet af at kunne blive hængende i Danmark uden at blive udvist, selv om man egentlig har lavet kriminalitet.
Så jeg skal lige helt forstå det, som hr. Mohammad Rona siger her, for er det, at Moderaterne vil bibeholde trappestigemodellen for enhver pris, selv om den altså betyder, at der er udlændinge i Danmark, der laver også grov kriminalitet, men som så alligevel kan blive hængende i Danmark og ikke blive udvist?
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-28:
Det var en udmærket tale fra hr. Steffen Larsen.
Jeg bemærkede, at hr. Steffen Larsen måske lidt i modsætning til hr. Preben Bang Henriksen havde tillid til de danske domstole.
Jeg synes, at det, hvad angår det spørgsmål, der bliver rejst, ikke af mig, men af hr. Preben Bang Henriksen, om, at man ikke lever op til de krav, som Folketinget rent faktisk stiller i forhold til at opfylde strafferammerne, er et meget, meget stort problem.
Så blev ytringsfriheden nævnt.
Det her er ikke et spørgsmål om ytringsfrihed, det her er et spørgsmål om at passe på Danmark.
Det er ganske enkelt et spørgsmål om at passe på Danmark.
Så jeg kan slet ikke se, at det har noget som helst med ytringsfrihed at gøre – ytringsfriheden, som jeg selv er enormt stor tilhænger af og altid har brugt.
Men det her handler om at passe på Danmark, og det er på høje tid, at vi tager det alvorligt.
Steffen Larsen (LA), 2024-02-28:
Jeg kan godt lide, at fru Pia Kjærsgaard er optændt af en montesquieusk ild lige nu.
Det bemærker jeg.
Det er således, at den lovgivende magt jo skal holde øje med både den dømmende og den udøvende magt, ligesom den dømmende magt skal holde øje med den udøvende og den lovgivende magt.
Det er så der, vi skal have fundet ud af balancerne.
Den lovgivende magt skal selvfølgelig også gennemføre den vilje, som er i befolkningen, og som vi er valgt til at gennemføre.
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-28:
Jo, men jeg synes faktisk, at det ville være skønt, hvis vi alle sammen kunne sige, at vi havde tillid til retsvæsenet og domstolene.
Sådan bør det være.
Det er jo i princippet et skråplan at komme ind på.
Det burde jo være sådan, at der er en strafferamme, og når det er meget alvorligt, udfylder man den maksimalt.
Steffen Larsen (LA), 2024-02-28:
Jeg sagde, at jeg har tillid til domstolene, og det drejer sig om, at de kan skelne imellem, hvornår en ting er f.eks. en opfordring til terror, og hvornår en ting ikke er det, altså hvornår der er nogen, der skal dømmes for de her ting.
Når det kommer til ytringsfriheden, er det jo netop også det, jeg kommer ind på dér.
Det er netop, at vi skal være varsomme med at slå for hårdt ned, når vi begrænser, hvad det er, vi ser som opfordringer til f.eks. terror.
Det er en balance på en knivsæg, for der er nogle mennesker, der er begavede nok til at kunne udtale sig positivt om sådanne ting uden reelt at få sagt, at det er det, de gør.
Det er i den forbindelse, jeg siger, at jeg har tillid til, at domstolene kan skelne, og det håber jeg sådan set også fru Pia Kjærsgaard har.
Så kan man sige, at det ikke kun er domstolene, der begår fejl, når det kommer til, at vi straffer for lavt ifølge os herinde, det er jo også anklagemyndighederne, som ikke anlægger sager, hvor de beder om høje straffe.
Mohammad Rona (M), 2024-02-28:
Tak for ordet.
Først og fremmest vil jeg sige tak til det danske politi og PET for at passe på os.
Mørke kræfter må ikke og skal ikke overvinde det gode og stærke samfund, vi har i Danmark.
Jeg forstår bekymringen, det gør jeg virkelig.
Vi skal tage det meget alvorligt.
Ud over det har det også en negativ effekt på integrationen og de borgere, som bare passer sig selv.
Vi har heldigvis i dag på baggrund af den nuværende strafferamme i straffelovens § 136 og bestemmelser i udlændingeloven mulighed for at udvise udlændinge, der billiger terror.
Vi har den såkaldte trappestigemodel, hvor vi kan udvise udlændinge uanset vedkommendes ophold i Danmark eller længden af den idømte straf.
Der er altså som sagt intet til hinder for med vores nuværende lovgivning at udvise udlændinge, der dømmes for billigelse af terror, ud over de situationer, hvor det selvfølgelig kan være i strid med de internationale konventioner.
Jeg er fuldstændig enig i, at man, hvis man som udlænding bliver dømt for billigelse af terror, også skal straffes, og man skal heller ikke være en del af det danske samfund.
Det giver sig selv.
Hvis nogen truer nogens sikkerhed, skal det selvfølgelig straffes.
Det er vi på ingen måde uenige i.
Det mener vi også allerede med den gældende lovgivning er muligt.
Det er også derfor i vores optik ikke nødvendigt med en udvidelse af straffelovens § 156 for nuværende, og såfremt det i fremtiden vil blive det, vil jeg mene, at det ligger inden for Justitsministeriets ressortområde.
Tak for ordet.
Thomas Danielsen (V), 2024-02-28:
Men jeg kan sige så meget, at jeg ikke har hørt fra nogen parter, at der mangler hverken beskikkede eller midler.
Sophie Løhde (V), 2024-02-28:
Altså, de konkrete rammer for anlæg, uanset om det vedrører landets kommuner eller landets regioner, aftaler den til enhver tid siddende regering en gang om året med landets kommuner og med landets regioner.
Og så har vi herudover, for så vidt angår psykiatrien, tilkendegivet fra regeringens side, at vi ønsker en fuldt finansieret psykiatriplan.
Men selvfølgelig skal vi også afsætte penge til, at man kan løfte anlægssummen i relation til psykiatrien.
Nogle steder vil det relatere sig til nybyggeri, og andre steder vil det jo også vedrøre spørgsmål om modernisering af eksisterende rammer.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-28:
Føler ministeren sig overbevist om, at erstatnings- og taksationskommissionerne har de nødvendige ressourcer til at behandle erstatningssagerne for danske minkavlere inden for en overskuelig fremtid?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-02-28:
Hvis man nu går med på den præmis om, at alt har en værdi, kan man jo tage diskussionen, om de her områder så har en værdi.
For hvis du sælger dit hus, er det klart, at så får du nogle penge, og der kan også være noget fortjeneste.
Vi har ikke avancebeskatning, så derfor har vi så i stedet for en løbende beskatning.
Men der er en eller anden beskatning af den værdi, man har.
Men en legeplads eller et fællesareal er jo typisk noget, der er reguleret i en lokalplan, så man kan ikke udstykke det til et nyt hus.
Man kan ikke lave det om til en erhvervsejendom, selv om det bliver beskattet som en erhvervsejendom.
Man kan ikke leje det ud.
Altså, du kan ikke tjene penge på det.
Det har jo ikke nogen værdi, for du kan ikke komme af med det; du kan ikke bygge på det.
Tværtimod er det typisk noget, der har en udgift for en grundejerforening, fordi der er noget vedligehold af en legeplads, der er nogle forsikringer og andre ting.
Så når man før har fastsat det til 0 kr., måske ud fra en præmis om, at det ikke har nogen værdi, fordi du ligesom er fastlåst af kommunale regler, hvorfor synes skatteministeren så, det er rimeligt, at de nu skal have en stor værdi?
Anerkender man ikke, at man jo ikke kan bygge på det?
Du kan ikke udstykke en ny grund.
Du kan ikke lave erhvervsejendom, du kan ikke gøre noget.
Så hvorfor er der det behov for, at man nu skal til at beskatte grundejerforeningers legepladser og fodboldbaner?
Jeppe Bruus (S), 2024-02-28:
Det er også derfor, når der er tale om et rekreativt areal, at det altså er en tiendedel af det grundlag, der ville være, hvis det f.eks. var bebygget med et parcelhus.
Men grundskylden, man betaler af det her, er jo sat væsentligt ned i mange kommuner.
Det vil sige, at det er en meget, meget begrænset andel.
Der sker jo det med de her regler og den boligbeskatningspakke, vi har lagt frem, at otte ud af ti vil opleve at få en de facto skattelettelse i år, altså for 10 mia. kr. skattelettelser til boligejerne.
Og i langt, langt de fleste kommuner i det her land uden for de store byer vil det være et godt stykke over 80 pct., der vil få en skattelettelse.
Og dem, der ikke får en skattelettelse, får så en stigningsbegrænsning.
Det vil sige, at der jo ikke er nogen, der på den måde kommer til at betale mere i skat i de boliger, de bor i i dag, og af de arealer, de så har glæde af.
Men det er jo lidt principielt: Er der nogen områder i det her land, hvor man kan sige, at de ingen værdi har – at de har nul værdi?
Der har man jo så tilbage i tid, også dengang ordføreren var medlem af Dansk Folkeparti, der var med til at lave det forlig og den politiske aftale, der ligger til grund for den her beskatning, ment, at det her var en rimelig måde at gøre det på.
Det var, fordi Dansk Folkeparti dengang sammen med de andre partier i 2016 og 2017 mente, det her var en rimelig måde at gøre det på.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-02-28:
Tak for svaret, som ikke helt var det svar, jeg havde ønsket mig.
Sådan er det jo nogle gange.
Men det, der er det nye her, er jo, at man begynder at beskatte grundejerforeningers legepladser og deres fodboldbaner og fællesarealer.
Det er ikke noget, som vi har gjort tidligere, for der har de været sat til en værdi på 0 kr., og det er jo det, der egentlig er sagens kerne.
Det var der, jeg ville høre skatteministeren, om ikke han er enig i, at det er en utilsigtet virkning af ejendomsvurderingsloven, at man nu beskatter legepladser, altså en skat på legepladser.
Normalt beskatter vi det, vi gerne vil have mindre af.
Vi vil ikke have færre legepladser, vi vil ikke have færre fodboldbaner, så burde vi ikke fjerne den her beskatning fremadrettet?
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til, at grundejerforeningers fællesarealer som eksempelvis grønne plæner, fodboldbaner og legepladser, bord og bænke-sæt og lignende efter det nye ejendomsvurderingssystem bliver omfattet af grundskyldsbeskatningen med indfasning og første opkrævning i 2025 og stigende over de kommende 21 år, og mener ministeren, at opkrævning af grundskyld for sådanne fællesarealer er en tilsigtet virkning af det nye vurderingssystem?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-02-28:
Lad mig afslutte med at gentage, hvad jeg sagde før, nemlig at det her er en bunden opgave, men det er også noget, regeringen går til, hvor vi ser et potentiale i landbruget i Danmark i fremtiden, men hvor vi også ser et potentiale i arbejdspladser inden for den grønne omstilling.
, fordi det er den nemme løsning.
Hvis vi ville gøre det hurtige og det nemme, havde vi jo allerede konkluderet noget, men det gør vi ikke, for vi har en inddragende proces med eksperter, der kommer med anbefalinger, og nu også en drøftelse med dem, det vedrører, og det synes jeg er rigtig fornuftigt.
Jeppe Bruus (S), 2024-02-28:
Tak til ordføreren for spørgsmålet.
Det vil sige, at der ikke er noget jord, der ikke har en værdi.
Det gælder selvfølgelig også for fællesarealer.
Efter det nye ejendomsvurderingssystem fastsættes værdien af grunde efter den bedste økonomiske anvendelse på baggrund af plangrundlaget.
Det er i øvrigt en videreførelse af de principper for fastsættelse af grundværdier, som også gjaldt i det gamle vurderingssystem.
De arealer, som er oplistet i spørgsmålet, bliver som udgangspunkt vurderet som en erhvervsejendom under kategorien rekreativt areal.
Rekreative arealer er ubebyggede grunde, som hovedsagelig anvendes til fritidsaktiviteter.
Det kan være golfbaner, parker, forlystelsesparker, legepladser, grønne områder beliggende i byzone.
For sådanne arealer fastsættes grundværdien som en tiendedel af grundværdien for et parcelhus med den samme beliggenhed, altså langt lavere.
I ejendomsvurderingssystemet er der således taget højde for, at rekreative arealer ikke har den samme værdi som eksempelvis et parcelhus, og det synes jeg sådan set er meget rimeligt.
Vurderingerne er foretaget uden manuelle sagsskridt og kontroller.
Det betyder, at den foreløbige vurdering vil kunne adskille sig fra den endelige vurdering, når den udsendes.
Der kan derfor være forhold, der er af helt afgørende betydning for vurderingen af ejendommen, som der først tages højde for i den endelige vurdering i forbindelse med Vurderingsstyrelsens manuelle kontrol, f.eks. begrænsning af plangrundlaget eller tinglyste servitutter.
Man kan ikke klage over de foreløbige vurderinger, men de kan rettes i tilfælde, hvor ejendomsvurderingen får negativ betydning for ejendomsejernes økonomi.
Hvis en grundejerforening mener, at en vurdering af et fællesareal rammer helt forkert, skal foreningen kontakte Vurderingsstyrelsen.
En vigtig pointe i den sammenhæng er også, at alle grundejere, herunder grundejerforeninger, er beskyttet af den moderniserede stigningsbegrænsning for grundskyld.
Det betyder, at grundskylden i 2024 højst kan stige med 2,8 pct. i forhold til 2023, svarende til det, som de ellers skulle have betalt efter de gamle regler.
Charlotte Munch (DD), 2024-02-28:
Ifølge den seneste grønne skattereform falder den samlede beskæftigelse på kort sigt ved indførelsen af en CO 2 -afgift på landbruget, og der ventes et permanent fald i beskæftigelse i landbruget og fødevareindustrien på samlet set knap 8.000 fuldtidspersoner, hvad jeg nævnte i mit spørgsmål tidligere.
Det her er jo ikke bare noget, der lige berører én arbejdsgruppe.
Det har tidligere været fremme, at man så bare kunne finde et andet job.
Men er ministeren slet ikke bekymret for, hvad det er for jobs, vi ligesom presser folk ud i?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-02-28:
Det er jo rigtigt, at der er en værdi for de huse, der ligger op ad en fodboldbane, en legeplads, en skov eller en strand for den sags skyld, men det bliver parcelhusene rundtom jo også mere værd af og bliver beskattet derefter.
Så kan man ikke godt tale om, at der er en form for dobbeltbeskatning?
Mit hus ligger f.eks. tæt på en legeplads, og det synes jeg da selv har en værdi for mit hus, men mit hus bliver også mere værd, og jeg kommer til at betale mere i skat af det.
Det er sådan set rimeligt nok.
Det er jo ikke det, der er spørgsmålet.
Spørgsmålet er, hvorfor det er rimeligt, at man skal beskatte legepladsen eller fodboldbanen?
Den kan ikke sælges, og der kan ikke bygges på den eller laves erhvervsejendomme på den.
Så ministeren kan godt sige, at det snarere er andres folk ansvar, for det var dem, der lavede forliget, men det har jo aldrig været intentionen blandt politikerne, tror jeg, at legepladser eller fodboldbaner skulle beskattes.
Så vil ministeren ikke være med til at tage initiativ til, at vi får ændret det, så det bliver sådan, som det var før den nye lov, nemlig at man ikke beskattede de fællesarealer?
Det er sådan set et nyt princip, som skatteministeren har været med til at knæsætte.
Jeppe Bruus (S), 2024-02-28:
Jamen det er, ligesom vi har gjort det på alle mulige andre områder i forhold til den diskussion, der kommer op, når vi nu implementerer det.
Jeg anerkender, at man kan lave en politisk aftale, og når den så rammer virkeligheden, kan der være ting, man måske ikke har tænkt på, og som var utilsigtede.
Det diskuterer jeg altid gerne med den forligskreds, der er, og det gælder også det her spørgsmål.
Det vil jeg bare sige.
På den måde er jeg ikke låst, i forhold til hvad for nogle diskussioner, der kan tages.
Jeg udelukker ikke nogen diskussioner.
Men hvis vi så kigger på det principielle niveau her, vil konsekvensen af det, ordføreren siger, jo også være, at der ingen grundejerforening er, der i virkeligheden har en forpligtelse i forhold til nogle fællesarealer, som tilhører grundejerforeningen med alle de privilegier, der også følger med det.
For så skal det hele være offentligt ejet.
Nu ryster ordføreren på hovedet, men der er jo flere lag i den diskussion.
Jeg tager gerne den diskussion, og jeg sidder også gerne og drøfter det og kigger på det igen.
Hvis det er det, der er spørgsmålet, så er svaret herfra ja.
[Lydudfald]
... konklusionen i det spørgsmål, og jeg har lige forklaret, hvad processen er, og hvordan vi arbejder på det.
Jeg kan jo ikke stille spørgsmål til spørgeren, og spørgeren kan ikke svare, men hvis jeg kunne, ville jeg sige, at jeg har været i debat med fru Inger Støjberg, der siger, at ja, Danmarksdemokraterne tilslutter sig klimaloven, og at ja, Danmarksdemokraterne anerkender, at klimaforandringerne er menneskeskabte, men Danmarksdemokraterne siger nej til klimaaftaler om industri, transport og fødevarer.
Derfor kan man spørge, hvad alternativet så er for Danmarksdemokraterne.
Er jeg optaget af, at priserne på fødevarer ikke eksploderer, og at det ikke kommer til at koste mange arbejdspladser?
Ja, det er jeg i den grad, for opgaven er at udvikle og ikke at afvikle.
Det, som spørgeren så ikke nævner af det, der står i regeringsgrundlaget, er, at vi skal gøre den her øvelse på en måde, hvor vi jo følger de principper, der er i den klimalov, som Danmarksdemokraterne også støtter, forstår jeg, nemlig at gøre det her socialt balanceret, og hvor man tager hensyn til, at vi skal udvikle og ikke afvikle, og tager hensyn til, at vi alle sammen, også den, der ikke tjener så mange penge – måske er vedkommende enlig mor og har nogle børn – faktisk kan gå ned og betale for de fødevarer, der er nede i supermarkedet.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-02-28:
Grunden til, at jeg interesserer mig for det, er jo bl.a., at under den seneste valgkamp udtalte ministerens egen partiformand, og nu citerer jeg: »En enlig mor med tre børn, som alle sammen går til fodbold, hun laver en gang imellem spaghetti-kødsovs ... Og jeg har ikke lyst til at lægge ekstra afgifter på det, jeg betragter som værende helt almindelige fødevarer«.
Jeg vil bare høre, hvordan det kan være, regeringen er gået væk fra det.
Altså, det var jo en fremragende og god ambition, at ganske almindelige fødevarer ikke skal være dyrere, men med en CO 2 -afgift på landbruget vil ganske almindelige fødevarer blive dyrere.
Så jeg vil bare høre, hvorfor det er, regeringen er gået væk fra det her, synes jeg, fornuftige standpunkt, man havde i valgkampen.