runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2018-10-24:
Spørgsmålet lyder: Hvorfor siger ministeren i Debatten på DR2, at der på landbrugsområdet dybest set ikke er andet at gøre »end at skyde køerne« for at reducere klimabelastningen, når eksperter over for regeringen har dokumenteret, at der er en række andre effektive metoder?
Hvorfor siger ministeren i Debatten på DR2, at der på landbrugsområdet dybest set ikke er andet at gøre »end at skyde køerne« for at reducere klimabelastningen, når eksperter over for regeringen har dokumenteret, at der er en række andre effektive metoder?
Skriftlig begrundelse
Der kan bl.a. henvises til: rapporten »Virkemidler til reduktion af klimagasser i landbruget« fra Aarhus Universitet, DCA – Nationalt Center for Fødevarer og Landbrug fra september 2018.
Tak for det, og tak til ministeren for den foreløbige besvarelse.
Det er jo desværre velkendt, at den her regering et par gange før har valgt at holde hånden over landbruget, også på bekostning af miljøet, eksempelvis med landbrugspakken.
Man kunne få den antagelse, at det her handlede om at lade klimaet betale regningen for, at regeringen ikke vil gå i gang med den omstilling, som også landbruget skal igennem.
Der er ingen tvivl om, at dansk landbrug er ret CO2-effektivt i international sammenhæng, men det er jo ikke det samme som at sige, at der ikke kan ske noget.
Og jeg synes ærlig talt, at ministeren enten mangler indsigt i de virkemidler, der er, eller taler mod bedre vidende og vildleder, hvis ministeren giver indtryk af, at der ikke er noget, man kan gøre i landbruget.
Man får uvægerlig den mistanke, at det er, fordi man hellere vil gøre ingenting og udskyde problemerne til senere end at komme i gang med den nødvendige omstilling.
Altså, den rapport, som ministeren så også henviser til, nævner jo en række konkrete ting.
Ministeren nævnte selv fordøjelsen hos dyrene.
Der står f.eks., at man kan gøre noget i forhold til sammensætningen af foder.
Der er allerede metoder, der er allerede resultater.
Selvfølgelig kan vi forske i det, men skal vi ikke komme i gang? Inden vi gik herind, tog jeg sådan en googlesøgning, hvor jeg bare søgte på CO2 og Arla.
De første resultater, der kommer frem på sådan en simpel googlesøgning, er, at man kan reducere CO2-udledningen ved f.eks. at indsamle mælkekasserne.
Det betyder jo ikke, at man flytter produktionen ud af landet.
Man kan skabe en mindre belastning fra kartonerne, man bruger til mælk.
Der er masser af muligheder, der er masser af lavthængende frugter, og det, der er problemet, er at regeringen ikke ønsker at sætte det her i system, at regeringen ikke ønsker at tage fat på den omstilling af landbruget.
Og man kan sige, at regeringen sådan set er bagud i forhold til mange af de aktører, der er på området, for de gør det jo af sig selv.
Derfor spørger jeg igen: Hvorfor er det, at ministeren står i en debat på nationalt tv og giver danskerne det indtryk, at hvis man skal gøre noget ved klimaet i forhold til landbruget, er man nødt til at skyde køerne?
Det er jo misledende.
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-10-24:
Mig bekendt er det jo ikke lige de typiske LO-medlemmer, der er de allerrigeste.
Når man normalt snakker om, at vi laver noget, der er pilskævt, er det ikke rettet mod LO-medlemmerne.
Så kunne man ikke lige reflektere lidt over, om det måske er uden for skiven at sige, at det er så skævt, når selv LO faktisk synes, at det kunne være en god idé med en aktiesparekonto?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-10-24:
SF er ikke med i aftalen, og SF kan heller ikke støtte det her lovforslag.
Det vil sige, at det ikke er hele det vækstlag af folk, der virkelig har brug for kapital, det vil komme til gode.
Det er C20-indekset, de store virksomheder, som klarer sig fint i forvejen.
For det andet er det heller ikke noget, der understøtter en grøn eller socialt bæredygtig udvikling, som min kollega fra Alternativet også var inde på.
Det kunne ikke være konstrueret mere skævt.
Og så synes jeg faktisk, at det er skamløst at sælge det, som om det er noget, der kommer helt almindelige mennesker til gode.
Altså, jeg synes simpelt hen ikke, det hører nogen steder hjemme.
Det er ikke det, det lovforslag her går ud på.
Man kunne lave noget andet, hvor man i den grad havde skåret det til, hvor man havde sagt: Det er dem med små og mellemstore indkomster, der har lidt småpenge at spare, der får noget ud af det her.
Man kunne have sagt: Det er nogle af vores iværksættere eller SMV'er eller små virksomheder, som skal løftes.
Det er dem, det er målrettet mod.
Det kunne være grøn omstilling, det kunne være socialøkonomisk virksomhed, det kunne være alt muligt.
Men man vælger at bruge over 100 mio. kr. – og det er efter tilbageløb og varig virkning og alt muligt – hvert eneste år på at forgylde dem, der har allerallermest.
Altså, så kald det da bare ved dets rette navn: en skattesænkning til dem, der har
allermest
Så vær dog ærlig omkring det.
Og derfor synes jeg egentlig overhovedet ikke, at det er på sin plads at prøve at pakke det ind, som om det her er en gave til helt almindelige lønmodtagere.
Så vi kan ikke støtte det, og jeg synes faktisk overhovedet ikke, det hører nogen steder hjemme at pakke det ind, som det er blevet gjort her i Folketingssalen i dag.
Andreas Steenberg (RV), 2018-10-24:
Det kommer ofte frem i den politiske debat, at iværksættere og små og mellemstore virksomheder har udfordringer med at skaffe risikovillig kapital til at udvikle virksomheden, skabe flere arbejdspladser og også skabe nye, store virksomheder, som vi kan nyde godt af alle sammen.
Internationale undersøgelser viser også, at finansieringen, altså det at få adgang til kapital, er et af dansk erhvervslivs helt store udfordringer.
Efter finanskrisen lader det til at bankerne ikke rigtig er så risikovillige mere, når det kommer til at yde lån til nystartede virksomheder eller små virksomheder.
Det lader til, at de har sat rigtig mange penge i huse og jord og er rimelig eksponerede der og derfor ikke løber så store risici mere.
Derfor har vi i aftalekredsen bag den her lov og også i Radikale Venstre gennem længere tid haft kig på, om nogle af de mange milliarder, som danskerne har i opsparing eller i pensionsopsparing, kunne blive investeret i virksomheder, sådan at de kunne få adgang til noget af den kapital, som de har brug for.
Den her aktiesparekonto er et af de midler, som vi er gået med til at bruge for at få flere danskere til at sætte deres penge på højkant for at skabe nye arbejdspladser og virksomheder.
Som bl.a. Enhedslisten og Alternativet var inde på, kunne vi egentlig godt have tænkt os, at man også havde haft unoterede aktier, altså aktier i iværksættervirksomheder, med.
Vi havde også gerne set, at man var gået længere, i forhold til hvor mange penge der kunne sættes ind, men det her var så langt, vi kunne komme parlamentarisk lige nu.
Så jeg ser det sådan, at man har fået instrumentbrættet, altså at man har fået et stykke værktøj til at fremme investeringslysten hos danskerne, og så kan vi forhåbentlig over tid skrue på det instrumentbræt.
Det er vi i hvert fald klar til, og vi er i første omgang rigtig glade for, at det er lykkedes at få det her initiativ ind i dansk lovgivning, og jeg håber, at danskerne vil tage det til sig, og at det vil betyde, at flere penge kan blive investeret i virksomhederne til gavn for os alle sammen og ikke mindst for at få skabt flere arbejdspladser i Danmark.
Med de ord kan vi støtte lovforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-10-24:
Det eneste svar, jeg kan give, er, at jeg heller ikke forstår LO's tilgang til det her.
Det gør jeg ikke.
Så jeg kan ikke give noget bedre svar end det.
Jeg synes, det er helt på månen – undskyld mit sprog.
Jeg forstår ikke LO's tilgang til den her sag.
René Gade (ALT), 2018-10-24:
Det her er faktisk et rigtig interessant forslag.
Da vi havde forhandlingerne, nåede vi i Alternativet også lige at være med i starten, og det satte vi pris på.
Det endte med, at vi ikke kunne være med i hele pakken.
Det her forslag var faktisk et af dem, hvor vi tænkte, at det kan vi måske godt være med til, og jeg er heller ikke fuldstændig afklaret endnu.
Vores umiddelbare position er, at det er fint at hæve grænsen til 200.000 kr. Hvis man vil det, er det okay.
Men hvis man skal skabe den mulighed for dem, der har mere end flertallet herhjemme, altså dem, der har mulighed for at investere så stort et beløb, og det skal være okay for os i Alternativet, så bliver vi nok nødt til at få noget grønt eller noget social bæredygtighed eller et eller andet andet med ind over, der gør, at vi laver en vægtning af, hvad det er, vi understøtter.
For hvis vi kun gør, som der står i lovforslaget p.t., så bliver det det samme svar, som vi også havde i forhandlingerne, altså at det er godt at hæve grænsen og fint, hvis man også kunne få unoterede aktier med i det og understøtte nogle ting lokalt, som har så svært ved at få fokus, men så længe der hverken er en understøttelse af det grønne eller det sociale i de her investeringer, så vil det være en for ulighedsskabende faktor for os i Alternativet at sige ja til.
Men det er lidt ærgerligt.
For jeg er egentlig enig i, at det kunne være godt at få mere viden om aktieområdet herhjemme, men der må vi så finde andre måder at gøre det på.
Så medmindre jeg bliver meget, meget klogere eller får et eller andet helt overraskende igennem – for jeg tror egentlig, at skatteministeren og partierne bag det har tænkt sig rigtig godt om i forhold til, hvor langt de vil gå; vi har jo haft drøftelserne tidligere – så bliver det et nej fra vores side.
Men tænk nu, hvis vi kunne begynde at indtænke netop en grøn bundlinje i sådan nogle initiativer her, hvis man ville gå ind og give mulighed for at prioritere aktier hos befolkningen og skabe viden om det, skabe debat, så vil vi også gerne være med i Alternativet.
Men så kræver det altså bare, at vi understøtter nogle af de virksomheder, som vi ved også tager et socialt ansvar eller understøtter en grøn bundlinje.
Det er der heldigvis også mange af dem, der nu sikkert kommer til at få støtte, der gør.
Men vi bliver nødt til at have lidt mere sikkerhed, før vi kan sige ja til det.
Så med næsten hundrede procents sikkerhed er det nej fra vores side.
Rune Lund (EL), 2018-10-24:
I Enhedslisten kan vi ikke støtte det her lovforslag om en aktiesparekonto.
Opgørelser fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, AE-rådet, viser, at de samlede aktieinitiativer, som skal skabe en såkaldt bedre aktiekultur i Danmark, og som er en helt central del af erhvervspakken fra 2017, er en skattenedsættelse, som næsten udelukkende lander hos ikke bare den rigeste procentdel, men hos de 1.000 rigeste personer her i landet.
Det er altså ikke engang et forslag for folk med en Mercedes, det er for folk med Bentley eller Rolls-Royce.
Næsten 80.000 kr. får de 1.000 rigeste i skattenedsættelse ifølge AE-rådet, og helt op til den halvfemsindstyvende percentil, altså for 90 pct.s vedkommende, vil skattenedsættelsen højst udgøre 200 kr.
Så ingen almindelige mennesker får jo noget ud af den her aktiesparekonto.
Det er endnu en skattenedsættelse i en alenlang række, som forgylder dem, der har mest, og jo højere loftet bliver, jo mere eksklusiv vil ordningen også blive.
Ambitionen om, at man i 2022 skal kunne placere hele 200.000 kr. på en aktiesparekonto til en lav beskatning på 17 pct., siger jo alt.
Hvem er det lige, der har 200.000 kr. i frie midler til at smide ind på en aktiesparekonto?
For mange mennesker svarer det jo til en hel årsindkomst efter skat.
Det er også lidt underligt, hvorfor man egentlig laver ordningen på den måde, at den fokuserer på noterede aktier.
Så er det i hvert fald ikke iværksætterne, som man hjælper.
Og har de store noterede selskaber virkelig brug for, at flere køber aktier hos dem?
De klarer sig da egentlig i virkeligheden ganske godt.
2017 var faktisk et rekordår, og ifølge direktøren for Nasdaq Copenhagen har selskaberne »gode muligheder for at rejse kapital i et likvidt marked« .
Så hvor er behovet for at styrke aktiekulturen?
Handler det i virkeligheden ikke om, at man gerne vil give skattelettelser til de rigeste?
Jo, det er det, det handler om.
Hvis man i virkeligheden skulle lave en aktiesparekonto, kunne man da i det mindste kigge på, om der var specifikke brancher eller områder, ikke mindst grønne iværksættervirksomheder, som man måske kunne tilgodese.
Men her taler vi altså om en generel skattenedsættelse, som i meget høj grad vil komme dem til gode, som i forvejen har mest.
Så det bliver et klart nej fra Enhedslisten.
Louise Schack Elholm (V), 2018-10-24:
Tak for ordet.
Dette lovforslag er, som de to tidligere ordførere også har sagt, en udmøntning af erhvervs- og iværksætteraftalen, som regeringen – Venstre, Liberal Alliance og Konservative – indgik med Dansk Folkeparti og De Radikale.
Konkret går det her lovforslag ud på, at det bliver muligt for danskerne at lave en aktiesparekonto, hvor man kan placere sin opsparing i noterede aktier og aktiebaserede investeringsbeviser.
Beskatningen af afkastet på aktiesparekontoen vil være på 17 pct. efter lagerprincippet, og det betyder, at afkastet eller tabet ikke vil indgå som en del af ens øvrige indkomst.
Man kan så ikke fradrage eventuelle tab på den i ens øvrige indkomst.
Jeg håber, at det, at vi får muligheden for de her aktiesparekontoer, vil være med til at skabe en mere aktiv aktiekultur i Danmark.
Vi kan se, at man i Sverige har en væsentlig mere aktiv aktiekultur, end vi har i Danmark, og at det har en vis betydning for nystartede virksomheders mulighed for finansiering.
Det kan også have en betydning for danskernes interesse i det hele taget for de nye virksomheder.
Så jeg håber, at det her kan være med til at skabe en mere aktiv kultur blandt danskerne i forhold til virksomhederne.
Her og nu går forslaget ud på, at der vil være et loft over indskud på kontoen på 50.000 kr. i 2019-niveau, og der vil kunne sættes penge ind på kontoen, så længe værdien er under loftet.
Ifølge vores aftale skal loftet vokse til 100.000 kr. i 2020, til 150.000 kr. i 2021 og til 200.000 kr. i 2022.
Og vi har aftalt, at aftaleparterne hvert år mødes for at beslutte sig for at gå videre med forhøjelserne over loftet på aktiesparekontoen.
På den baggrund kan jeg sige, at Venstre støtter lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-10-24:
Jamen det kan jeg godt løfte sløret for, for det tror jeg også er fremgået offentligt, i medierne og andre steder.
Altså, regeringen havde ønsket sig et loft, der lå markant højere end de 50.000 kr., hvor vi gik ind til forhandlingerne med, at vi godt kunne leve med et loft på 50.000 kr., fordi vi sådan set var enige i intentionen om, at en aktiesparekonto kunne være en god idé.
Vi synes også, det ville være en god idé at få udbredt en aktiekultur blandt danskerne, men vi havde det udgangspunkt, at vi skulle starte lidt blødere op, få nogle erfaringer med det, inden vi startede det her fuldskalaprojekt, også fordi det koster nogle flere penge.
Så det var egentlig derfor, vi landede på det her kompromis.
Vi startede med de 50.000 kr., som vi ønskede fra Dansk Folkepartis side, men med en option på, at vi kan gå længere op, hvis det bliver en succes.
Og der er også sat penge af til det, så vi ikke sådan hele tiden skal slås om, hvordan vi så finansierer det.
Det kan også være, det viser sig at være en dårlig idé.
Jamen så går vi ikke videre, og så bruger vi heller ikke pengene.
Har det gjort, at vi har fået en bedre aktiekultur, jamen så kunne det godt give mening måske at tage skridtet videre.
Men det må vi så se om et års tid, når vi kender mere til, hvordan det er gået.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-10-24:
Tak for det, formand.
Kapitalskatterne i Danmark er alt for høje.
Den højeste reale skattesats på aktieindkomst ligger på 84 pct.
Økonomisk teori taler for, at kapitalafkast slet ikke bør beskattes.
Det er ikke samfundsøkonomisk hensigtsmæssigt at beskatte forbrugsudskydelse, som opsparing jo er.
Derfor havde det bedste været, at vi havde sænket aktiebeskatningen i erhvervspakken.
Der var til gengæld flertal for indførelsen af en aktiesparekonto administreret af pengeinstitutterne med et loft på 50.000 kr. og en lagerbeskatning på 17 pct.
Det er ikke noget, som ligefrem mindsker kompleksiteten i skattesystemet, men det sænker beskatningen af de penge, som man sætter ind på kontoen.
Derfor er det et skridt i den rigtige retning, som forhåbentlig kan medføre, at flere danskere investerer i virksomheder til gavn for dem selv og til gavn for samfundet som helhed, og at der dermed bliver etableret en bedre aktiekultur i Danmark, hvor vi også diskuterer med hinanden, hvad der er godt at investere i, hvilke virksomheder der er gode at investere i, og ikke kun hvad for nogle lån vi skal have i vores huse.
Men vi støtter naturligvis forslaget.
Jesper Petersen (S), 2018-10-24:
Jeg er helt enig med hr. Dennis Flydtkjær i, hvordan fremgangsmåden er, og det er også derfor, vi stemmer for det her, selv om vi egentlig er imod intentionen om, at det skal forhøjes yderligere.
Jeg synes også, det er nogle fine bemærkninger om, hvorfor der er en evaluering, og hvorfor der skal være en løbende stillingtagen.
Det åbner også, synes jeg, op for en refleksion over, om man skal gå videre.
Så jeg ville egentlig bare høre: Når man er endt på den aftale om de 200.000 kr. – det var det, der var niveauet – kan hr. Dennis Flydtkjær så ikke give sådan lidt mere indblik i, om det var Dansk Folkepartis ønske, at det skulle derop, eller om det var andre partier, der gerne ville det?
Hvordan var de der debatter om, at det lige var de 200.000 kr., som man ville nå op på?
Bjarne Laustsen (S), 2018-10-24:
Nu behøver ministeren jo ikke at være så beskeden, bare fordi det er debut her i Folketingssalen, for regeringen mener jo, at der er blevet brugt for mange penge på det her område, og at der er for mange klynger, og at der er for meget overlap.
Det er jo det, regeringen har brugt som begrundelse.
Men imod står der jo, at virksomhederne i særdeleshed har været glade for det her arbejde, for ellers havde de jo nok vendt tommelfingeren nedad.
Så vi står altså med et problem her.
Derfor er det også blevet sagt, om ikke man kunne udskyde ikrafttræden af lovgivningen her til 2020, så de her klynger, af hvilke ministeren ikke engang selv kan finde på nogen finansiering, får længere tid til at gennemføre det her i forhold til det, den nye regering vil her.
Karsten Lauritzen (V), 2018-10-24:
Altså, regeringens motivation for det her er at sørge for, at flere danskere får andel i den værdiskabelse, der er i vores aktiemarked.
Nu er det ikke gået så godt i år – nu er det ikke, fordi jeg følger det så tæt.
Men som hr. Rune Lund sagde, var det et fantastisk år i 2017.
Og der er jeg da ked af, at der er så få danskere, der får andel i den værdiskabelse, der er.
Og derfor ønsker vi skattemæssigt at begunstige.
Hvis vi gav det frit og sagde, at man kunne sætte alle sine penge ind, millioner, så kunne jeg forstå kritikken.
Men der er tale om, at man kan sætte 200.000 kr. ind, og der er altså rigtig, rigtig mange helt almindelige danske lønmodtagere, der har det i frie midler.
Og så kan de få andel i den velstand, der bliver skabt.
Og det ønsker regeringen at give dem mulighed for.
Jesper Petersen (S), 2018-10-24:
Er man så heldig, at man kommer over de 50.000 kr., som man har mulighed for at have placeret her, så kan man jo stadig væk have dem investeret i aktier eller obligationer eller andre investeringsmuligheder, også i værdipapirer, altså på anden vis, end at man skal have en særlig lav beskatning.
Så må vi sige: Okay, det er godt for dig, at du er kommet over de 50.000 kr.
Vil du have mere investering i værdipapirer, er der jo alle de muligheder, vi kender i dag.
Og det kan man jo så bare gøre; det er jo ikke nogen bremseklods.
Så jeg synes ikke, at argumentet holder.
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-10-24:
Det må ordføreren jo så tage en dialog med LO om.
Jeg kan ikke svare på, hvorfor ordføreren ikke forstår det.
Noget andet, som også flere andre ordførere har været inde på, er: Havde det, man investerer i, så bare været grønt, ville det være okay.
Det er sådan lidt spøjst.
Man synes, det er et problem, at det er de rigeste, der vil bruge en aktiesparekonto – det tror jeg ikke på, for målet er netop det modsatte – men hvis de vil investere i Vestas, er det ikke et problem.
Altså, det bliver lidt usagligt, hvis det kun er et problem, så længe man investerer i Volvo, men hvis man investerer i en grøn virksomhed, er det ikke et problem, så må man godt gøre det.
Det er lidt svært at lave det sådan.
Ordføreren var så inde på, at vi kunne lave det, så det kun var for dem med de laveste indkomster, men skulle vi så sige, at hvis man har en indtægt over 300.000 kr., må man ikke købe aktier?
Jesper Petersen (S), 2018-10-24:
Den handler om det her spørgsmål om, hvorvidt aktiesparekontoen siden hen, når vi er på den anden side af det, der ligner en vedtagelse af lovforslaget, skal være større endnu.
Hvis det er det, vi kan være enige om er målgruppen, hvorfor skal den så egentlig overhovedet være større end 50.000 kr.?
Altså, det at få det helt op på 200.000 kr., som det er regeringens intention, betyder jo altså, at vi er ude over det, som almindelige mennesker vel lige har liggende til at have stående i aktier – de fleste af dem i hvert fald.
Og så er der gode 160 mio. kr. til at bruge på nogle andre og bedre formål.
Anders Johansson (KF), 2018-10-24:
Aktiesparekontoen, som vi effektuerer nu, er jo heller ikke nogen undtagelse.
Den aktiesparekonto, som vi nu behandler i det her lovforslag, er jo blevet til efter svensk forbillede, hvor det har været en stor succes.
Muligheden for at investere i børsnoterede aktier til en lav beskatning i den svenske udgave af aktiesparekontoen har jo også medvirket til, at Sverige er blevet et attraktivt land at lade sig børsnotere i.
Faktisk er det så markant, at Sverige, selv hvis man tager højde for størrelsesforskellen mellem Danmark og Sverige, har 30 gange så mange børsnoteringer som i Danmark, og det er faktisk ret godt gået.
Men det er også en skam for Danmark.
For en del af de virksomheder, som lader sig notere på den svenske børs, er faktisk danske virksomheder – danske virksomheder, som vi risikerer gradvis at miste, fordi de søger mod Sverige og adgangen til risikovillig kapital.
Derfor foreslog regeringen tilbage i efteråret 2017 en ambitiøs ændring og sænkelse i forhold til de danske kapitalbeskatningsregler for at gøre det mere attraktivt for danskere at investere i danske virksomheder.
Men ikke desto mindre er vi også tilfredse med, at vi så har fået gang i det her nye initiativ, nemlig aktiesparekontoen.
Danskerne har samlet set omkring 1 billion kr. stående i bankerne til 0 pct. i rente.
Tænk, hvis man kunne få bare få procent af de penge i spil til at understøtte danske virksomheder.
Det ville være en gevinst for os alle.
Vi har en forhåbning om, at aktiesparekontoen kan sætte skub i en udvikling, hvor vi gør det mere attraktivt skattemæssigt at investere i virksomheder, at vi kan sætte gang i en udvikling, hvor flere danskere vil bruge nogle af deres sparepenge på at investere i danske virksomheder.
I Det Konservative Folkeparti har vi meget større ambitioner i forhold til at få sænket kapitalbeskatningen, end det er planen her med aktiesparekontoen.
Faktisk havde vi helst set, at man tog det svenske forbillede, hvor de slet ikke har noget loft.
Det ville gavne danske virksomheder og dermed også gøre Danmark rigere.
Men det her lovforslag er et godt skridt i den rigtige retning mod lavere kapitalbeskatning, og derfor støtter vi selvfølgelig lovforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-10-24:
Man kunne have konstrueret det på hundrede andre måder, så det havde fået et eller andet formål ud over at forgylde de rigeste.
Man kunne have skåret det til, så det f.eks. er dem med en indkomst under et eller andet beløb, der kan bruge det her.
Vi kunne have skåret det til, så det havde en social profil.
Det kunne være blevet skåret til, så det hjalp den bundne opgave, som vi har, nemlig en grøn omstilling.
Intet af det er der her.
Det eneste er bare, som hr. Rune Lund fra Enhedslisten sagde, at det er den allerallerrigeste del af befolkningen, det her kommer til gode.