runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2019-01-23:
Altså dem, som jeg hører er så negative, er Socialdemokratiet, som ligesom pr. definition har besluttet sig for, at når det handler om at tage det store ansvar for vores sundhedsvæsen, vil man hellere kritisere end at være med til at tage ansvar.
Det synes jeg er ærgerligt – ærgerligt for patienterne, ærgerligt for medarbejderne.
Vi har nogle rigtig gode drøftelser med de faglige organisationer og med patienterne.
Jeg synes sådan set, at de på en lang række områder har rost de initiativer, som der ligger i sundhedsreformen, og derfor håber jeg da også på, at Socialdemokratiet være med til at tage ansvar.
Og så må jeg bare sige: I mit univers er det ikke udemokratisk, at vi siger, at der er nødt til at være et akutberedskab, der skaber lige tryghed i hele landet.
For vi synes ikke, det er rimeligt, at det oppe i spørgerens region kun er lige omkring ni ud af ti ambulancer, der kommer frem inden for 15 minutter, hvorimod man i Region Midtjylland har sikret, at det er 96 pct. af akutberedskabet, der kommer frem inden for 15 minutter.
Hvorfor skal der være den store geografiske forskel?
Det synes vi ikke er rimeligt.
Vi synes sådan set ikke, at det handler om manglende demokrati, når vi siger, at der i akutberedskabet skal være lige stor tryghed i hele landet, og at vi også afsætter ressourcer til 10-15 ekstra ambulancer og akutbiler, så vi kan styrke trygheden i hele Danmark.
Det handler sådan set bare om at sikre patienterne i hele landet.
Og det håber jeg at socialdemokraterne være med til, for det er altså et sundhedsvæsen for patienterne og ikke for så mange andre – det er patienterne, vi skal have sat først i vores sundhedsvæsen.
Så tager vi på nogle områder akutberedskabet, som det her spørgsmål handler om, og siger, at der skal være nogle nationale, overordnede ligheder i forhold til den måde, vi organiserer det på i Danmark.
For vi synes ikke, det er rimeligt, at det f.eks. i Region Nordjylland kun er lige omkring ni ud af ti ambulancer, der kommer frem inden for 15 minutter, mens det i Region Midtjylland er 96 pct.
Der mener vi faktisk, at vi som folkevalgte politikere nationalt skal stå til ansvar over for befolkningen og sikre nogle ensartede vilkår i det akutberedskab, vi har, ligesom vi har gjort med den landsdækkende akutlægehelikopter.
Det er ikke udemokratisk; det handler om at sikre alle borgere i Danmark tryghed; det handler om at stille hele landet lige.
Bjarne Laustsen (S), 2019-01-23:
Tusind tak, hr. formand.
Spørgsmålet lyder: Hvilke muligheder og initiativer vil ministeren tage for at få kabellagt den grimme og renoveringsmodne Konti-Skan-linje, der går tværs over Læsø, og kan og vil ministeren pålægge ejerne af ellinjen at betale omkostningerne?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-01-23:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil sige til hr. Bjarne Laustsen, at jeg har fuld forståelse for, at Læsøborgerne gerne vil have jævnstrømsledningen, der løber hen over Læsø, i jorden.
Som jeg tidligere har svaret her i salen, blev forbindelsen over Læsø vurderet i forbindelse med forskønnelsesplanen fra 2009.
Forbindelsen over Læsø var ikke blandt de seks projekter, som blev vurderet til at have den højeste miljøpåvirkning.
Valget af de seks udvalgte projekter blev bekræftet med PSO-aftalen i november 2016, som også Socialdemokratiet er med i.
Det kræver, at vi kigger sammenhængende på infrastrukturen, og hvad det er for omkostninger, vi lægger på virksomheder og borgere.
Med forskønnelsesplanen har vi fået en samlet miljømæssig vurdering af, hvor det giver størst værdi at få fjernet de store master.
Det er den rigtige måde at gøre det på.
Det var vi enige med Socialdemokratiet om, og det blev bekræftet med PSO-aftalekredsen i 2016.
Der kan være enkelte – meget få – der vil blive ramt hårdere.
Jeg ved selvfølgelig, at det er en del af en politisk aftale om fleksafregning, men dertil vil jeg også sige, at det fortsat er en meget, meget gunstig forretning at have investeret i et solcelleanlæg for de allerallerfleste, og der vil være en gevinst på 7.200 kr. pr. år.
I forhold til en gennemsnitlig forbruger vil det være et spørgsmål om, hvorvidt anlægget er tilbagebetalt i løbet af 10 år, og med det her vil man være oppe i nærheden af 10,8 år, måske tæt på 11 år for nogles vedkommende, og man vil så have gratis strøm frem til de 20 år, hvor anlægget så er fuldt afskrevet.
Det vil stadig væk være en gunstig ordning.
Jeg havde gerne set, at det her kunne lade sig gøre på en anden måde, og jeg har undersøgt det og gjort alt, hvad jeg overhovedet kunne.
I forhold til afgørelsen fra skattevæsenet er det jo en kendsgerning, som det er svært at gøre anderledes.
Bjarne Laustsen (S), 2019-01-23:
Tak, og tak for besvarelsen.
Jeg synes, ministeren svarer lidt udenom.
Jeg vil gerne fastholde – ikke bare, fordi jeg er valgt i det område – at Læsø er en fantastisk naturperle.
Dengang linjen blev lavet, havde Læsøboerne gavn af den, og da accepterede man den.
I dag er det sådan, at den linje bare transporterer strøm imellem Danmark og Sverige, og det er en milliardforretning.
Og det, der er at sige her – og respekt for, at der er truffet politiske afgørelser, hvor man så bort fra Læsø – er, at Læsø altså er en naturperle, og man kan sagtens argumentere for, at det ikke er en god ting for miljøet og naturen at have den linje på 15 km tværs over Læsø.
Derfor spørger jeg jo nu, når ministeren ikke har flere penge i kabelkassen, om han vil være med til at pålægge det selskab, der ejer linjen, at få ledningen gravet ned.
Det er nu og her, vinduet er åbent, for den er jo renoveringsmoden.
Der skal ofres mange penge på den.
Derfor er det jo tåbeligt at investere nogle penge i at renovere noget, der på sigt skal graves ned, når det rent faktisk er teknisk muligt at gøre det.
For han udtaler sig jo alle andre steder i landet om, hvor meget det ligger ham på sinde, at de her ledninger ikke skæmmer, og at de ikke skal genere borgerne i lokalområdet osv.
Derfor er det jo interessant, om alle de der synspunkter, som ministeren har på det her, også gælder, når det drejer sig om Læsø og Konti-Skan-linjen og om at få den lagt i jorden.
Det drejer sig bare om 15 km tværs over Læsø.
Resten er jo kabellagt som søkabler.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-01-23:
Tak for det.
Jeg deler helt Bjarne Laustsens vurdering af, at Læsø er et meget, meget smukt område.
Jeg har også været der som minister, og har også privat for år tilbage har haft lejlighed til at besøge øen.
Jeg forstår godt, at Bjarne Laustsen, når det er en del af hans valgkreds, selvfølgelig varetager Læsøs interesser.
Der var en kabelhandlingsplan, hvor der blev udvalgt seks projekter.
Socialdemokratiet var en del af kabelhandlingsplanen.
Den blev bekræftet, da vi indgik PSO-aftalen – hvad der skulle graves ned, og hvad der ikke skulle graves ned.
Læsø var ikke blandt de seks projekter.
Det er jeg nødt til at forholde mig til.
Jeg har jo ikke bare en pengekasse, som jeg sådan kan skovle penge op af, eller kan trække penge ned fra et træ.
Forskellen på at kabellægge og at køre det luftbårent – sådan må vi hellere sige, så vi sikrer os, at definitionen er den rigtige – er, at det ene koster 200 mio. kr., det andet koster 10 mio. kr.
Pengene er fordelt.
De er fordelt mellem seks projekter.
Det kan jeg ikke sådan bare lige stå her og lave om på.
Bjarne Laustsen (S), 2019-01-23:
Hvis vi nu ser bort fra det der med den kabelkasse og de projekter og alt det der, så handler det om, om ministeren kan og vil gøre noget.
Der er blevet brugt det her økonomiske argument, og nu kan man se her, at der skal graves elkabler ned for 1,4 mia. kr. ude i Vestjylland.
Der kan man se, at man regner med – i forhold til antallet af kilometer – at det vil koste ca. 7.821 kr. pr. meter .
På Læsø koster det lige pludselig det dobbelte: 13.422 kr.
Hvordan kan det være, der er den forskel?
Man skruer prisen op, når det drejer sig om at få noget kabel lagt på Læsø, men når det drejer sig om Vestjylland, er prisen stort set kun det halve.
Altså, ministeren må da selv kunne se, at det ikke kan passe, at det koster dobbelt så meget på Læsø som i Vestjylland.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-01-23:
Tak for det.
For det første er det sådan, at der er en forskel mellem Læsø og kablet dér og så det, som hr. Bjarne Laustsen henviser til i sit spørgsmål med hensyn til kablet i Vestjylland.
I Vestjylland er der tale om en ny kabelføring af en 400 kV ledning, og der har man gjort sig nogle overvejelser om, hvordan man så kan få rodet op i landskabet.
På Læsø er det jo erstatning af en eksisterende ledning og i samme traché, at ledningen skal føres – og det gør en forskel.
I forhold til de økonomiske beregninger er det altså ikke noget, jeg sidder med min lommeregner og kigger på.
Det er der folk, der har forstand på dels i Energinet, dels i Energi-, Forsynings- og Klimaministeriet.
Og hvis spørgeren har brug for en nærmere redegørelse i forhold til de økonomiske beregninger om forskellen på, hvad det koster det ene og det andet sted, så skal jeg med glæde fremsende det.
Bjarne Laustsen (S), 2019-01-23:
Jeg tror, at der er meget behov for, at vi får at vide, at det så ikke er noget med økonomi, og at økonomien er sådan og sådan, eller at der er den og den forskel.
Og så kan man jo lave et regnestykke om, hvor meget det ville blive pr. kW, hvis linjen transporterer strøm for 1 mia. kr. om året.
Det ville man dårlig nok kunne se i forhold til den lille investering, det ville være at få lagt de her kabler jorden og gøre Læsø skønnere.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-01-23:
Jamen sundhedsreformen lægger ikke op til en ændring i sygehusstrukturen, og hr. Magnus Heunicke kan stå nok så mange gange og føre skræmmekampagne og ligesom stå og påstå, at der er i regeringens plan skulle stå, at Næstved Sygehus bliver lukket, men det er simpelt hen faktuelt forkert.
I forhold til spørgsmålet vil jeg sige, at man med den årlige udviklingsplan – som i høj grad også skal fastsættes på nationalt plan, for at man lever op til f.eks. patientrettigheder i hele landet – sikrer en ensartet udvikling, hvor vi netop også er med til at understøtte, at flere opgaver rykker tættere på, hvor folk bor, og de ting vil sundhedsforvaltningerne jo fremover skulle leve op til, og også til de faglige krav, der bliver stillet fra Sundhedsstyrelsens side.
Derfor må jeg egentlig bare anmode hr. Magnus Heunicke og Socialdemokratiet om at prøve at begynde at forholde sig til konstruktivt til den udvikling, vi har behov for i vores sundhedsvæsen, med mere nærhed og mere sammenhæng, i stedet for bare at være imod.
For det mener jeg sådan set hverken patienter eller medarbejdere fortjener.
Jens Joel (S), 2019-01-23:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Er det efter ministerens opfattelse berettiget, når solcelleejere, der er blevet overflyttet til fleksafregning, føler, at deres forhold trods politiske løfter om det modsatte er blevet markant forringet, siden de foretog investeringerne i private solcelleanlæg?
Det er jo rimelig åbenlyst, at vi i 2012 lavede en ændring i reglerne for solcelleejere.
Så sagde vi til gengæld, at dem, der havde investeret, kunne blive på deres overgangsordning i 20 år.
Det var en årsbaseret nettomåleafregning, og det er jo det, folk er frustreret over der nu bliver lavet om på.
Og jeg synes desuden, der er utrolig stor usikkerhed omkring de konsekvenser, det har derude.
Har ministeren hørt om nogle af de solcelleejere, som har skrevet til mig, og som siger, at det beløb da er noget højere end 200-500 kr., som ministeren fastholder?
Har ministeren hørt om solcelleejere, der økonomisk bliver ramt hårdere end 200-500 kr.?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-01-23:
Tak for det, og tak for spørgsmålet til hr. Jens Joel.
Omkring 85.000 solcelleejere er ligesom resten af danskerne ved at blive overflyttet til en ny måde at opgøre elforbruget på, nemlig den såkaldte fleksafregning.
Ambitionerne om et fleksibelt elenergisystem, hvor vi mere aktivt styrer forbruget gennem fjernaflæste målere og fleksafregning, er en vigtig del af sidste års energiaftale, som alle her i salen er en del af – faktisk er de fjernaflæste målere noget, som Socialdemokratiet var bannerførere for.
Socialdemokratiet var som en del af SRSF-regeringen tilbage i 2013 med til at igangsætte udrulning af fjernaflæste målere til alle elforbrugere i Danmark.
For solcelleejere betyder fleksafregning, at deres forbrug ikke længere afregnes på årsbasis.
Det kan jeg godt forstå at solcelleejerne er frustrerede over.
Jeg har bedt mit ministerium om at vende hver en sten for at se, om det er muligt, at solcelleejerne kan beholde deres vilkår, men en afgørelse fra Landsskatteretten i 2016 afgjorde, at det ikke er muligt at årsnettoafregne momsen på solcelleejernes elindkøb fra nettet.
Man skal dog huske på, at solcelleejerne fortsat vil kunne årsnettoafregne elafgiften samt PSO.
Det er således alene elprisen, der vil blive fleksafregnet.
Det betyder i alt en merudgift i størrelsesordenen 200-500 kr. pr. år for den enkelte solcelleejer, og størstedelen er til momsen på elindkøbet.
Solcelleejerne har stadig en økonomisk fordel på gennemsnitligt godt 7.200 kr. om året i forhold til andre elforbrugere.
Solcelleejerne har derfor stadig en god ordning.
Jens Joel (S), 2019-01-23:
Jeg ved ikke rigtig, hvordan jeg skal forstå ministerens.
Jeg må vel næsten forstå det, som om det ikke er berettiget, når solcelleejerne siger, at deres forhold er blevet markant forringet.
For dels fortæller ministeren, at det stadig væk er en meget god forretning, dels fastholder han, at det er en meget lille ændring, og at man står godt i forhold til andre.
Så skal man forstå det sådan, at der ifølge ministeren ikke er noget at komme efter for solcelleejerne?
Mener ministeren sådan set, at det, der foregår, og det, der er sket i forhold til solcelleejerne, er helt, som det skal være, og ikke berettiger til en kritik?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-01-23:
Jeg forstår sagtens, at solcelleejerne kritiserer det her.
Jeg forstår også godt, at nogle kan være frustrerede.
Men det er jo således, at den her aftale om fleksafregning var en, der blev indgået under den daværende SRSF-regering.
Venstre har taget et medansvar for den, og det håber jeg også spørgeren vil.
Det er jo for at sikre et mere fleksibelt elforbrug og for at sikre et mere effektivt elforbrug i det hele taget.
Så er der jo kommet et spørgsmål omkring det her, og er, om man skal betale moms af den el, man trækker fra nettet, eller om man ikke skal.
Og der er afgørelsen, at solcelleejerne på lige fod med alle andre danskere skal betale moms af den del af elforbruget, som de trækker fra nettet.
De skal fortsat nettoafregne i forhold til PSO-afgift, i forhold til elafgift.
Det er alene i forbindelse med den del, der handler om elkøbet, plus momsen af det elkøb, at der skal foretages den her afregning.
Jens Joel (S), 2019-01-23:
Ministeren får det til at lyde, som om vi har besluttet politisk, at der skal ændres i de her vilkår.
Det, der er sagen, er jo, at ministeren den første gang, den her sag opstod, sagde, at det intet havde med det at gøre; at det er en beslutning, der ligger rent administrativt.
Da presset så blev øget, sagde ministeren, at han hellere måtte gå ind i sagen.
Så bad ministeren sit ministerium om at kigge på tingene en gang mere, og nu har ministeren så konkluderet, at ministeriet havde ret.
Så ministeren kan ikke rigtig finde ud af, om der er grund til at blande sig politisk i det her eller ej.
Jeg kunne da egentlig godt tænke mig at spørge: Hvorfor har vi ikke fået en politisk diskussion om de her ændringer, som berører de mennesker derude?
Hvorfor er det, at ministeren henholder sig til, at det kun er en administrativ diskussion og noget, som vi ikke skal behandle politisk?
Så kan ministeren for en god ordens skyld lige understrege, at det jo – desværre – ikke kun er momsen, der har ændret sig, men også elafregningen, altså elprisen, som er nyt i forhold til det, der blev fremlagt i 2012?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-01-23:
Det er elprisen , det er jo en 25-30 øre – den svinger en anelse – og så er det momsen af elprisen, som man skal nettoafregne.
Det her er en gammel politisk aftale, der ligger.
Vi stemte for det lovforslag, der blev fremsat i tidernes morgen af den daværende regering, hvor Socialdemokratiet sad for bordenden.
Var der nogen muligheder for det?
Det undersøgte de, og konklusionen var, at de kom tilbage med, at det ikke var muligt at ændre på.
Magnus Heunicke (S), 2019-01-23:
Tak, formand.
Ja, det er til sundhedsministeren, og spørgsmålet lyder: Kan ministeren garantere, at Næstved Sygehus kan bevares som et specialsygehus med kræftbehandling, kirurgi, ambulatorier for medicinske sygdomme og et medicinsk sengeafsnit m.v., hvis regeringens sundhedsudspil med ny sygehusstruktur implementeres, og kan ministeren redegøre for, hvor denne beslutning kommer til at ligge med den foreslåede strukturændring?
Magnus Heunicke (S), 2019-01-23:
Det ville jo egentlig være ret nemt at svare ja eller nej på det her, men i stedet for siger ministeren, at hun gerne vil gentage sig selv.
Der er ikke behov for at gentage – jeg hører udmærket, hvad der bliver sagt fra ministerens side.
Det, jeg spørger om, er, om der er bygget en garanti ind i det nye strukturforslag.
Hvis ministeren synes, at jeg fører skræmmekampagne, så vil jeg godt invitere ministeren til Næstved for at møde borgerne i Næstved, for de er hamrende nervøse for, hvad der fremover skal ske med deres sygehus, som i forvejen har for få funktioner, og det er præcis på grund af det forslag.
Så det håber jeg at ministeren vil være med til.
Men først og fremmest: Kan vi få et svar på, hvor beslutningen om, hvilke afdelinger der skal ligge hvor, skal tages?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-01-23:
Jamen der bliver ikke med sundhedsreformen lagt op til at ændre i den nuværende sygehusstruktur.
Og det er jo, fordi vi faktisk også synes, at der på Sydsjælland er borgere, der kører for langt for relativt simple undersøgelser, der i stedet for skulle kunne blive foretaget i deres nærområde.
Det kan jeg høre at Socialdemokratiet er uenige i, og det er rigtig, rigtig ærgerligt.
Hvad angår Næstved, så har jeg også haft fornøjelsen af at besøge Næstved Sygehus og gør det gerne igen for at mane den skræmmekampagne, som hr. Magnus Heunicke og andre turnerer rundt med, i jorden.
Jeg har også besøgt et af de gode lægehuse nede i Næstved, og det ville faktisk have betydet rigtig meget for dem, hvis regionen kunne have lagt nogle af funktionerne ud i almen praksis og f.eks. ud i specialsygehusene, i stedet for at de skal sende patienter ind til sygehuse for relativt simple konsultationer.
Derfor er den her opgave sådan set at få skabt mere nærhed i vores sundhedsvæsen og få flyttet opgaver ud tættere på, hvor folk bor.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-01-23:
Tak for spørgsmålet endnu en gang.
Der ligger en politisk aftale, som også Socialdemokratiet er en væsentlig del af, hvor man har prioriteret de penge, der var til rådighed til kabellægning.
Og der må jeg bare sige, at der er blevet udvalgt seks projekter, og Læsø var ikke et af de seks projekter.
Jeg kan ikke bare gå hen og sige, at nu ønsker jeg så oven i de seks projekter at påføre Energinet og dermed forbrugerne en ekstra omkostning.
Magnus Heunicke (S), 2019-01-23:
Kære minister,
jeg forsøger at få noget klarhed over det forslag, som regeringen selv har lagt frem, og hver eneste gang, jeg har haft ordet, har jeg spurgt: Hvor er det, at beslutningen om eventuelle ændringer i, hvilke funktioner der er på hvilke sygehuse, skal træffes?
I dag ved vi, at det er i regionerne, at de beslutninger bliver truffet.
Det vil sige, at der er en demokratisk kontrol – der er en mulighed for at tage telefonen, der er mulighed for at sætte sit kryds, der er mulighed for at påvirke som borger.
Hvor er det, beslutningen om Næstved Sygehus og alle de andre sygehuse, skal træffes?
Altså beslutningen om, hvilke afdelinger der skal bevares, og hvilke opgaver der skal varetages dér?
Hvor træffes den beslutning, minister?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-01-23:
Jeg vil bare sige, at rækken af initiativer er markant.
Oven i det her kommer jo også, at vi fjerner produktionsbindingerne for mellem 400 og 500 værker her fra den 1. januar, således at de ikke både skal lave el og varme; også det vil være med til løse det her en række steder.
På den anden side er jeg ret optaget af, at vi finder konkrete løsninger.
Det, der optager mig som minister, er, at vi sikrer, at vi får skabt nogle ordentlige løsninger med henblik på at imødegå de enorme varmeprisstigninger, der vil komme nogle steder, som jo er en følge af noget, som begge partier tilbage i tiden sådan set har taget et medansvar for, og det er i forhold til den grønne omstilling og hele omstillingen til kraft-varme.
Magnus Heunicke (S), 2019-01-23:
Og de funktioner, som er listet op her, er bl.a. funktioner for patienter, der har hjertesygdomme, diabetes, lungesygdomme, kræftsygdomme og forskellige ældresygdomme plus et medicinsk sengeafsnit og en række andre ting.
Det vil så også sige, at så ved borgerne på hele Sjælland, konkret på Sydsjælland, hvem det er, man skal stille til ansvar, hvem det er, man skal ringe til.
Derfor vil jeg sige, at det jo er fine ord fra ministeren, men nogle gange skal man ikke kun høre, hvad der bliver sagt, men også hvad der ikke bliver sagt.
Og det, der ikke blev sagt noget om, og som ikke kom, var en garanti for, at Næstved Sygehus, med de her funktioner, ville blive bevaret med regeringens ændrede struktur.
Det er simpelt hen derfor, jeg er nødt til at stille ministeren spørgsmålet igen: Kan ministeren garantere, at Næstved Sygehus med i hvert fald de her funktioner – jeg havde håbet, der var flere – bliver bevaret med regeringens forslag til en ny struktur?
Bjarne Laustsen (S), 2019-01-23:
Jeg er helt enig med ministeren i, at Socialdemokratiet er et stort og vigtigt parti i Danmark og spiller en overordentlig stor rolle.
Men det er også derfor, at jeg, hvis det rigtige forslag kommer frem til forligskredsen, er helt sikker på, at Socialdemokratiet har evnen og viljen til at klappe det af og sørge for, at de penge, der er afsat til det formål, kommer ud at arbejde.
I dag sidder ministeren og varmer pengene, og de kommer ikke fjernvarmekunderne til gavn.
For der er jo et reelt problem, som vi skal løse sammen, så vi ikke kommer i den her situation med, at borgerne ikke kan betale varmeregningen, og at de bliver stavnsbundet til det hus, de bor i i dag.
Tak, hr. formand.
Spørgsmålet lyder: Hvorfor har ministeren ikke sørget for, at de 540 mio. kr., der er afsat til at nedbringe varmeprisen for de små varmeværker, der er blevet ramt af grundbeløbets bortfald, er blevet fordelt således, at deres fjernvarmekunder kunne have undgået prisstigninger med mere end 50 pct.?