Thomas Jensen (S), 2018-01-16:
Tak, formand.
Det lovforslag, vi skal behandle her i dag, er grundlæggende godt, og i Socialdemokratiet er vi tilhængere af klare og sammenlignelige rammer for vores statslige virksomheder.
Derfor støtter vi også, at Vækstfonden omdannes til en selvstændig offentlig virksomhed ligesom f.eks. Eksport Kredit Fonden og Investeringsfonden for Udviklingslande.
En selvstændig offentlig virksomhed varetager traditionelt set en bestemt del af den statslige forvaltning og har selvstændige indtægter og formue.
Staten tilser, at der er en selvstændig bestyrelse og en direktion, der udøver den strategiske og daglige ledelse af virksomheden og ansætter medarbejdere.
Ejerministeriet sikrer, at bestyrelsessammensætningen, der er passende i forhold til den selvstændige offentlige virksomheds forretning og situation, overordnet følger og tager stilling til udviklingen i virksomheden.
I Vækstfondens tilfælde mener vi at det giver rigtig god mening at omdanne den til en selvstændig offentlig virksomhed.
Lovforslaget, vi behandler, har sit udgangspunkt i Nordsøaftalen, som Socialdemokratiet indgik med regeringen, Dansk Folkeparti, Radikale Venstre og SF sidste år.
Baggrunden for Nordsøaftalen var og er jo, at Tyrafeltet er nødlidende.
Det er skidt nyt, fordi Tyrafeltet jo står for op til 90 pct. af den danske gasproduktion, og ved at renovere feltet forventes det, at vi muliggør en stor ekstra indvinding af gas.
Derfor støtter Socialdemokratiet op om Nordsøaftalen.
For at få renoveringsprojektet til at løbe rundt besluttede vi med Nordsøaftalen en lempelse af kulbrintebeskatningen for alle selskaber i Nordsøen i perioden 2017-2025, og den lempelse skal hentes ind andetsteds, og dette lovforslag har så som formål at etablere hjemmel til, at staten kan hjemtage udbytter fra Vækstfonden jævnfør § 18, og det støtter vi naturligvis.
Men vi har med Nordsøaftalen ikke givet regeringen lov til at stække Vækstfondens vinger.
Vækstfonden har gjort det rigtig godt for dansk erhvervsliv.
Vækstfonden har bl.a. sikret, at Danmark teknologisk og innovativt fortsat er godt med på vognen, f.eks. kan robotklyngen i Odense for en stor dels vedkommende tilskrives Vækstfonden.
Det var nemlig Vækstfonden, der investerede i robotklyngens fyrtårn, Universal Robots, da andre tøvede.
Så har jeg slet ikke nævnt, at Vækstfondens aktiviteter jo har stor betydning for de dele af Danmark, der ikke har kunnet følge med den vækst, der f.eks. har været her i hovedstadsområdet.
Vækstfonden spiller nemlig en væsentlig og tålmodig rolle i forhold til at finansiere vækst og fornyelse i små og mellemstore virksomheder, særlig der, hvor private investorer tøver.
Derfor bekymrer det os, at man i lovforslaget har lagt begrænsninger ind i de lånemuligheder, der var tiltænkt at kompensere Vækstfonden for det likviditetsdræn, som udbyttebetalingen vil føre med sig.
Vi ønsker ikke, at loven medfører, at Vækstfondens aktivitetsniveau begrænses.
I aftalen, der ligger til grund for lovforslaget, er det aftalt, at Vækstfonden skal kompenseres for det likviditetsdræn, som udbyttepolitikken efterlader.
Vi ønsker, at det skal være tydeligere i lovforslaget, at Vækstfonden kan lånefinansiere sin fremadrettede aktivitet inden for en samlet ramme på maksimalt 1 mia. kr., og at der kompenseres for likviditetsdræn, som betalingen af udbytte medfører.
Jeg vil i øvrigt også sige, at de mange bekymrede høringssvar om samme paragraffer gør stort indtryk på mig.
Derfor synes jeg, at ministeren under udvalgsbehandlingen skal råde bod på det og give nogle klare svar på de spørgsmål, der rejses.
Med disse ord ser jeg frem til en konstruktiv udvalgsbehandling.