runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Aagaard (M), 2023-11-17:
Det, jeg sagde, var, at jeg håbede, at de ville invitere mig til kaffe, og det er, fordi det har noget at gøre med også at komme ud og høre om det.
Så jeg håbede, at jeg måtte have lov at komme ud, men bevares, de skal da også være velkomne hos mig.
For jeg synes, at det for mig og for regeringen vil være rarest at høre direkte fra dem, hvad det er, de har sagt i går.
Jeg og mit ministerium er i løbende dialog med forskellige selskaber og indsamler viden om, hvad der bevæger sig på alle mulige teknologiområder, og det gælder også på det her felt.
Mona Juul (KF), 2023-11-17:
Tak for det, og tak til ministeren for at tage debatten rigtig godt ned.
Hørte jeg ministeren byde nogle af de aktører, der arbejder med kernekraft, på kaffe?
Har ministeren ikke haft møder med nogle af dem tidligere?
Jeg må lige spørge til den vedtagelsestekst, som regeringspartierne har lavet til i dag, og som jo er lavet før både høringen og debatten her i dag: Har der været nogen nye refleksioner fra ministerens side af?
Pernille Vermund (NB), 2023-11-17:
Tak for en god debat.
Jeg vil gerne starte, hvor den foregående ordfører sluttede, nemlig med at sige, at forudsætningen for at få ændret noget i forhold til det, vi diskuterer i dag, jo er, at der er et borgerligt flertal.
Det fremgår jo helt tydeligt af den debat, vi har haft i dag, at valget i Danmark står mellem en fremtid, som er fyldt med tro, håb og optimisme i forhold til alle de problemer og alle de kriser, vi står over for, og en fremtid, som er venstreorienteret og rød, og som bygger på mistillid, splid og frygt for fremtiden.
I 1985 vedtog det danske Folketing som bekendt, at atomkraft ikke skulle indgå i dansk energiplanlægning.
Det var en fejl.
I dag er atomkraft langt mere sikkert, det er CO 2 -neutralt, og det er afgørende for vores uafhængighed af Rusland i forhold til energiforsyningen.
I Nye Borgerlige siger vi ja tak til atomkraft.
Atomkraft bør indgå i den danske energiplanlægning, så danske virksomheder fremover kan udvikle løsninger, der sikrer rigelig, stabil og grøn energi også til danskerne.
Årtiers ensidigt fokus på vindmøller og solceller ødelægger vores natur, mindsker energiproduktionen og øger udgifterne til energi, og prisen betaler danskerne.
Vi mærkede i vinter, hvad effekten er, når der mangler energi.
Modsat solcelleanlæg og vindmøller, som kun producerer strøm, når solen skinner og vinden blæser, udnytter atomkraftværker 80-90 pct. af deres kapacitet.
Energiproduktionen fra atomkraftværker kan justeres efter borgernes behov.
Med et lille antal mindre kraftværker vil vi kunne sikre rigelig strøm til danskerne uden at ødelægge naturen med gigantiske solcelleørkener.
Og atomkraft udleder som bekendt ingen CO 2 .
Det er mig en gåde, at regeringen og de røde partier her i Folketinget kan tale om klimakrise, naturkrise og biodiversitetskrise og stadig udelukke atomkraft som teknologi.
Regeringens og venstrefløjens tilgang til både naturen og kommende generationers energibehov er kortsigtet og dybt uansvarlig.
I Danmark har vi godt 4.000 vindmøller og flere tusinde hektar solcelleørkener.
Vindmøller og solcelleanlæg leverer ca. 10 pct. af den energi, vi bruger i Danmark; til gengæld fylder de i landskabet, ødelægger naturen og ældes så hurtigt, at mange skal pilles ned de kommende år.
Med en fortsat elektrificering af vores samfund vil det fremover kræve enorme naturressourcer at sikre tilstrækkelig energi til at dække danskernes behov, hvis vi fortsætter den ensidige satsning på vind- og solenergi.
Vind og sol er gode supplementer til stabile energikilder, men de kan ikke stå alene, og vi skal ikke ødelægge vores natur i forsøget på at redde klimaet.
Vi skal passe på vores natur og de danske landskaber, og vi skylder kommende generationer at føre en energipolitik, der både er økonomisk og miljømæssigt ansvarlig.
Der findes ingen energiformer, som er uden omkostninger, heller ikke atomkraft, men det samlede billede burde få enhver, der ønsker rigelig, sikker, stabil og grøn energi, til at sige: Atomkraft – ja tak.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-11-17:
Jeg har det endnu til gode, og det, som jeg især synes er interessant, er jo at høre et svar på, om der, hvis man nu havde haft et sådant forbud, som vi her taler om, i forhold til vindmøller, så var nogen, der kunne forestille sig, at Danmark ville være den nation, som vi er i dag, når det drejer sig om vindenergi.
Det er de jo alle sammen gledet meget behændigt uden om, og der er jo ingen tvivl om, at det her handler mere om religion end om fornuft.
Der er heller ikke nogen tvivl om, at der er to af regeringspartierne, der er mere fornuftsbårne, og at der så er et, der åbenbart er meget religiøst, og det er jo sjovt nok et parti, der normalt siger, at religion skal vige, når det kommer til politik.
Men derfor tror jeg også på, at fremtiden på det her område er lys.
Det handler bare om, at vi får en borgerlig regering.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-11-17:
Og det er jo et meget konkret negativt udfald, vi har ved det her forbud fra 1985, og nu har vi jo haft en forespørgselsdebat.
Har ordføreren bemærket – for det har jeg ikke – nogen gode argumenter for, at forbuddet består?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-11-17:
Der er slet ikke nogen tvivl om, at både Copenhagen Atomics og Seaborg betragter det som en hæmsko, at man har den beslutning fra 1985.
Det har jo så ikke forhindret dem i at udvikle det dertil, hvor de er i dag.
Men hvis man skal komme videre, hvis man skal ud at sælge varen, og det handler det jo om – for vi skal jo gøre det her kommercielt, sådan at det ikke kun er socialistiske stater, men også skatteborgerne, der kan bruge det, og det skal kunne leve på et marked – så er det også klart, at man er nødt til at kunne gå videre og lave testanlæg, hvor man laver strøm inde på det danske energinet.
Man er nødt til at kunne sige, at man, når man er ude i Asien eller i Europa, eller hvor det er, og man skal fremme sine produkter, selvfølgelig har sit eget land og sin egen regering i ryggen.
Så selvfølgelig er det en hæmsko, og de sidder jo selvfølgelig ikke og siger, at de er på vej ud af Danmark, hvis det her ikke bliver lavet om, for det er jo høflige mennesker.
Men der er ingen tvivl om, at det vil være til stor skade for både den danske energiproduktion, men også det danske bruttonationalprodukt, hvis ikke man får gjort op med den her beslutning.
Lars Aagaard (M), 2023-11-17:
Tak til alle partier for de mange indlæg og for debatten.
Regeringsordførerne har fremsat regeringens holdning i vedtagelsesteksten.
Det slås fast, at det er tilladt at forske i og modtage offentlig støtte til atomkraft i Danmark.
Perspektiverne kan være der, men det er early days stadig væk, vi mangler proof of concept, vi mangler at se noget økonomi, og hvordan det kan virke.
De pågældende selskaber har mig bekendt aktiviteter i forhold til at kigge på at få udviklet deres teknologi også uden for Danmark, så de har alle muligheder for at levere noget til et energisystem, som er baseret på noget andet end det, som vores er.
For hvad er vores energisystem så baseret på?
For faktum er jo, at det, vi har besluttet, når det handler om elproduktion i vores land – og det er der, regeringens fokus ligger – er danmarkshistoriens største havvindudbud, plus 200 milliarder, grøn strøm nok til 14 millioner husstande.
Vi har aftalt en firedobling af sol og vind på land.
Det vil producere grøn strøm nok til – nu håber jeg, at Folketinget vil tilgive mig, at det er i fulde træskolængder af hensyn til at få billedet til at stå nogenlunde – ca. 12 millioner husstande.
Ca. 25 millioner husstande med grøn elproduktion i Danmark i 2030 er det, vi har besluttet, og det er der, regeringens fokus er.
Det skal vi gøre, fordi det bidrager til vores egen dekarbonisering.
Det bidrager også til at bringe Danmark et sted hen, hvor vi potentielt kan blive energileverandør til vores nabolande, og altså skabe økonomisk værdi ud af den grønne strøm.
Jeg glæder mig over debatten i dag.
Jeg kan love jer, at mit ministerium vil følge udviklingen.
Jeg har i dag hørt forskellige udlægninger af, hvad det er, de pågældende selskaber siger.
Det gjorde mig egentlig lidt nysgerrig på at høre det selv, så jeg tænker, om de kunne overtales til at give mig en kop kaffe.
Så vil jeg se, om jeg kan få tid i kalenderen til at møde dem og høre, hvad deres perspektiver er.
Jeg vil hellere høre det direkte, da jeg forstår, der er sådan lidt tvivl om, hvad det er, selskaberne siger.
Så tænkte jeg, at så kunne jeg jo bruge mine egne ører direkte på at høre det, så det vil jeg forsøge at finde tid til.
Så har jeg i øvrigt tænkt mig at bruge resten af dagen på noget af det, som ligger lige for.
For at få realiseret den grønne strømudbygning, vi har aftalt, er det vigtigt, at den grønne strøm har værdi, for ellers kommer den ikke.
Og hvordan får den værdi?
Ja, det gør den bl.a. ved, at vi får skabt rammer i vores land for, at det kan omdannes til brint, og at vi får etableret brintinfrastruktur til Tyskland.
Nogle gange er livet jo sådan, at man skal prioritere sin tid, og jeg vil prioritere min og regeringen vil prioritere sin tid på at sørge for, at vi får realiseret de målsætninger, som vi har sat sammen i et bredt samarbejde i Folketinget.
Jeg takker for en superspændende debat, jeg er sikker på, at den fortsætter, og jeg vil tage begge ører med ud i fremtiden og lytte til, hvad den bringer.
Tak for debatten.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-11-17:
Nu er teksten til forespørgslen: »Hvad vil regeringen gøre for at sikre, at den nye generation af kernekraft kan konkurrere på lige vilkår med andre grønne og sikre energiformer?«
Når jeg læser det, tænker jeg, at det der med at konkurrere også har noget med økonomi at gøre.
Og vi står jo i en situation, hvor vi udbygger den vedvarende energi uden tilskud.
Og den billiggørelse af den vedvarende energi er så åbenbart det, som forespørgerne her ønsker at der skal være en lige konkurrence om.
Vi hørte et oplæg i går, der ligesom ridsede op, hvor dyr eksisterende atomkraft er, og der er ikke nogen udsigt til, at nye atomkraftværker kan klare sig uden offentlig støtte.
Kan ordføreren ikke se, at man også skal forholde sig til økonomi?
Kan ordføreren ikke se, at vi er kommet til et sted, hvor sol og vind kan så meget, og at vi simpelt hen ikke behøver den der atomkraft?
Det er en gammel holdning, ordføreren har.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-11-17:
Glimrende spørgsmål.
Det er jo ikke sådan, at Liberal Alliance eller jeg har noget imod sol- eller vindenergi; det er jo samspillet, vi skal have optimeret her.
Det er ikke sådan, at vi siger, at nu er der en anden teknologi, vi ikke skal have.
Tværtimod stemmer vi også for alle de ting, som er positive i forhold til vindmøller.
Vi har haft mange års statsstøtte; vi har et forspring; vi har dygtige virksomheder.
Det skal vi jo ikke sætte over styr, bare fordi vi skal tænke over, hvordan optimum bliver bedre.
Det anerkender jeg gladelig, og jeg er faktisk rigtig glad ved, at der også løbende bliver afsat midler, der kan søges til mere forskning i atomkraft.
Det har jeg intet problem med at anerkende.
Det er sandt, og det er sådan, det er.
Men det er begrænset til, hvad man kan lave som beregninger og på tavler og med demonstrationsmockups og computersimuleringer.
Man kan ikke få lov til at tænde det, og det er det, der ligesom stopper forskningsprocessen op til en vis grad.
Det er jo, hvordan det er i universitetsmiljøerne.
Derfra har man også brug for at kunne tage det ud og prøve at teste det af for at se, om det kan kommercialiseres, når man laver virksomheder på baggrund af det.
Det er heller ikke, som det er i dag, muligt at lave andet end tegnede designs på computere og nogle fysiske modeller af, hvordan det ville se ud.
Signe Munk (SF), 2023-11-17:
Jeg vil først og fremmest høre, om ordføreren anerkender, at der er mulighed for at forske i atomkraftteknologier i Danmark, at der bliver givet støtte, bl.a. af Innovationsfonden, og at der er frit disponible basisforskningsmidler, som kan bruges til atomkraftforskning i Danmark i dag.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-11-17:
Jamen det her er jo en mangefold diskussion.
Så synes jeg også, at der er reelle hensyn at tage til sådan noget som natur og landarealer, som virkelig har været en øjenåbner for mig i de diskussioner, vi har haft omkring vores vind- og solparker, som det bliver diskuteret nu her.
Det balancerede, samlede optimum findes der ikke nogen gode kalkuler på, og det ville jeg egentlig gerne have vi fik.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-11-17:
Tak for det.
Altså, folk er jo helt naturligt bange for, om der er en sikkerhedsrisiko, hvordan det her vil påvirke elprisen osv.
Det er jo selvfølgelig svært, når det er teknologier, der er lige om hjørnet, men hvad er det egentlig, vi potentielt siger nej til fremadrettet?
Kan hr. Steffen W. Frølund sige lidt mere om det?
Steffen W. Frølund (LA), 2023-11-17:
Ja, altså, jeg er jo ikke atomkraftteknisk specialist eller ekspert på det område.
Men jeg er dykket så langt ned i materialet, jeg overhovedet kunne, og det er fuldstændig rigtigt, at der findes de her nye danske opstartsvirksomheder, som arbejder på det, der hedder fjerdegenerationsreaktorer.
Men der findes også små modulære reaktorer allerede nu i drift rundtomkring.
Så sent som for få måneder siden var der faktisk to styk om bord på et amerikansk hangarskib i dansk farvand.
Så de er i drift.
Så det er rigtigt, at der findes mange forskellige teknologier, man kan kigge på, i forskellige stadier; smeltesalt, som er det, de danske virksomheder arbejder med, er meget lovende, men der findes også ting, man kunne tage ned fra hylden.
Vi så i går, imens der var en høring i øvrigt, at den svenske klimaminister annoncerede, at der vil være blevet sat to nye, store reaktorer op i Sverige inden 2035, så det her er altså ikke fugle på taget.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-11-17:
Jeg var der selvfølgelig til høringen i går og har ingen erindring om, at de blev spurgt, om de var på vej ud af Danmark.
Jeg har til gengæld en erindring om, at de blev spurgt, hvorvidt 1985-beslutningen var en udfordring for dem, og det er det, bl.a. i forhold til de markeder, som de forsøger at sælge deres reaktorer til i Sydøstasien, hvor man undrer sig over, at man har den her restriktion i Danmark, når Danmark så er hjemland for at udvikle de her teknologier.
Det, som jeg kunne tænke mig at spørge hr. Steffen W. Frølund om, er: Hvad er det egentlig, når vi taler om nye kernekraftteknologier?
For jeg tror, mange har en opfattelse af, at når man taler om kernekraft, er det sådan noget som Barsebäck og Tjernobyl osv.
Kunne han måske med sin faglige baggrund sætte nogle ord på, hvad det egentlig er for nogle teknologier, vi taler om, som forventes at være om hjørnet om 4-5 år?
Steffen W. Frølund (LA), 2023-11-17:
Jeg er glad for, at ordføreren for Enhedslisten anerkender, at der er noget, der hedder økonomi i de her beregninger.
Det synes jeg da helt klart taler for, at vi skulle fjerne forbuddet og lade dem konkurrere på frie vilkår.
Det er jo helhedssystemet, der skal tænkes ind her.
Vi skal jo ikke sammenligne, om en vindmølle eller et atomkraftværk er billigst.
Vi skal jo sammenligne det med, hvad en vindmølle plus alle de andre ting, der følger med ned ad det her spor, koster, altså sammenlignet med et atomkraftværk og de andre ting, der følger med ned ad det spor.
Ordføreren nævnte f.eks. selv gasturbiner.
Det er jo ikke engang grønt.
De koster også penge at have stående.
Vi skal også have batterier.
Ministeren sagde termiske lagre.
Der er masser af andre ting nede ad det spor.
De omkostninger er ikke regnet med.
Vi skal ikke sammenligne en vindmølle med et atomkraftværk; vi skal sammenligne det, i forhold til hvilke helhedssystemer der er de ideelle.
Og den fejl må gerne blive punkteret.
Hvis det efter de beregninger viser sig, at et system uden atomkraft i Danmark er billigst økonomisk set, fordi vi kan importere fra vores nabolande osv., så har de konkurreret på en fair spilleplade, og så har atomkraft tabt, og det ville være så fint med mig.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-11-17:
Jamen så kan ordføreren jo starte med at læse Klimarådets rapport omkring, hvordan vi får sikret elforsyningen med sol og vind, hvor der står, at ja, vi skal have nogle gasturbiner til lidt spidslast.
Og så er der fem sider til slut, hvor man ligesom konkluderer, at atomkraft ikke er nødvendig i Danmark i det energisystem, vi er ved at opbygge.
Det er derfor, jeg siger, at ordføreren er forhistorisk, for vi har i Danmark et energisystem, som allerede er nået så langt uden atomkraft.
Mona Juul (KF), 2023-11-17:
Universet glemte ordføreren at nævne.
Jamen prøv at høre, det er vi jo en til en enige om.
Altså, vi har jo et massivt fokus på sol- og vindenergi i Danmark, og det er Det Konservative Folkeparti meget, meget tilfredse med.
Der er ingen tvivl om, hvad der skal ændres og gøres her på den korte bane.
Det er et meget mærkeligt benspænd, og jeg må bare sige, i forhold til at ordføreren også tidligere har udtalt sig i forhold til forskning: Ja, der er mulighed for forskning, men hvordan forestiller ordføreren sig man kan forske uden at teste?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2023-11-17:
Fordi vi har travlt.
Vi kan ikke vente 15 år på at få noget, der måske kan levere strøm, og som måske er lige så billigt som energi fra vindmøller eller sol – måske.
Det er for usikkert, det er for langsomt, og det er for dyrt.
Det er den viden, vi har nu her.
Men det, vi i hvert fald ved, er, at vi ikke har tiden til det, til at vente og håbe på det bedste.
Der skal handles nu her.
Det skylder vi fremtidige generationer, det skylder vi hele kloden, det skylder vi det internationale samfund.
Vi skal handle nu her, og Danmark skal gå forrest.
Vi skal sørge for, at der er forsyningssikkerhed i Danmark, og det er jo derfor, vi før sommer vedtog den meget store og vigtige havvindsaftale – jeg vil også kvittere til alle de partier, bl.a. De Konservative, som er med i den – som jo netop sikrer op til 14 GW havvind.
Det er et fantastisk godt og stort projekt, som kommer til at fremtidssikre Danmarks energiforsyning og CO 2 -neutrale energi i fremtiden; det er rigtig godt.
Mona Juul (KF), 2023-11-17:
Og tak for talen.
Jeg forstår ikke, at ordføreren gør den her forespørgselsdebat til noget med, at vi enten skal have sol- og vindenergi, eller også skal vi have kernekraft.
Det ligger der da overhovedet ikke i den her forespørgsel, ikke på nogen som helst måde.
Der ligger et ønske om at have en teknologineutral tilgang, hvor kernekraft også kan spille en rolle på sigt.
Vi ser i år, at vi tager flere vindmøller ned, end vi sætter op.
Vi kan se, at rigtig mange underleverandører har tomme ordrebøger.
Der er jo al mulig grund til at tro, at en teknologi kan udvikle sig og priserne kan falde.
Hvorfor har ordføreren så kortsigtet et perspektiv på kernekraft lige nu?
Vi får da behov for at åbne op for al mulig spændende ny teknologi for at nå ikke bare vores mål i 2030, men i sandhed også efter 2030, hvilket vi jo i hvert fald også har behov for.
Hvorfor har ordføreren behov for at lave den opdeling i enten-eller?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2023-11-17:
Det er ikke helt anerkendt som historisk felt, så det er altid lidt risikabelt at gå ud og spekulere i, hvordan og hvorledes, og hvad det ville have betydet.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-11-17:
Tak for det.
Det vil jeg da glæde mig over at de ikke er.
Det betyder dog trods alt stadig væk, at de ikke kan tænde nogen reaktorer i Danmark, og det ville da være en klar hjælp for dem, hvis de kunne det.
Så vil jeg kvittere for, at det nu er lykkedes at få Socialdemokratiet til at være varme fortalere for, at vi skal kigge meget mere på atomkraft.
Så det er da et check mark ved en mission her.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-11-17:
Det egentlige spørgsmål var: Tror hr. Rasmus Horn Langhoff, at vindmøllebranchen – Vestas, NEG Micon, Siemens, og hvad vi ellers har haft igennem tiden – ville være globalt, hvor de er i dag, hvis de havde være underlagt de restriktioner, som kernekraftteknologien er, altså at man f.eks. ikke måtte opsætte en testmølle, som skulle sluttes til netværket?
Kan man forestille sig, at dansk vindmølleeksport og -industri havde været, hvor den var i dag, hvis man havde tilbudt den de vilkår, som hr. Rasmus Horn Langhoff og tilsyneladende regeringen og venstrefløjen tilbyder de gode virksomheder, der udvikler fjerdegenerationskernekraft?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2023-11-17:
Jeg vil forsøge at svare på alle spørgsmålene.
Der er, når man kigger på, hvad energien vil koste, når man etablerer et nyt atomkraftværk, forskel på, om man bygger på noget bestående, eller om man bygger helt fra grunden.
I dansk sammenhæng giver det jo ikke mening at sammenligne med et land, der bygger på noget bestående eller fornyer et atomkraftværk.
Der giver det mening at sammenligne med noget, der skal bygges helt fra bunden, i og med at det i Danmark vil skulle bygges helt fra bunden.
Derfor er energipriserne, netop som Klimarådet også pointerer, så markant højere, mens der vil være nogle steder, hvor man vil kunne bygge billigere, hvis man bygger på noget bestående, som vi fik redegjort for i går.
Jeg negligerer bestemt ikke, at der kan være gener rundtomkring, hvis man ikke man sørger for hele tiden at tænke landskab og borgere ind, når man etablerer solceller, vindmøller osv.
Det vil jeg på ingen måde negligere.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-11-17:
Tak, formand.
Jeg syntes, der var et par ting i ordførerens tale, som påkalder sig interesse.
Bl.a. så vi jo i går under et af oplæggene en oversigt over, hvordan de, tror jeg, 15-20 rapporter, der har behandlet prisudviklingen på markeder, hvor der er kernekraft, i langt overvældende tilfælde viser, at det har ført til lavere og ikke højere priser.
Det harmonerer ikke helt med det, som hr. Rasmus Horn Langhoff siger.
En anden ting, som heller ikke spillede nogen rolle i hr. Rasmus Horn Langhoffs tale, er jo alle de gener, som sol- og vindanlæg især på land påfører rigtig mange borgere.
Når jeg kommer rundt i hele landet, møder jeg rigtig mange, som er ærgerlige over, at det, der engang var et yndigt land – for at citere Oehlenschläger – i dag er omdannet til sådan nogle glasørkener af solceller.
Der synes jeg bare, at man lukker øjnene for, at et kernekraftselement kunne spille ind og rent faktisk kunne føre til, at Danmark stadig væk kunne være et yndigt land og ikke blive omdannet til et industriland, og jeg synes, det er ærgerligt, at hr. Rasmus Horn Langhoff negligerer det.
Men det, jeg vil spørge om, er helt kort: Tror hr. Rasmus Horn Langhoff, at vindmøllebranchen ville være, hvor den er i dag, hvis den havde været underlagt de samme restriktioner, som kernekraftudviklingen har været siden 1985?
Steffen W. Frølund (LA), 2023-11-17:
Klimarådets rapport peger jo på, at der vil være op til 8 dage om året i stressede og pressede vejrår, hvor vi har importproblemer, og hvor vi bliver nødt til at dække det af.
Kurven er i rapporten.
Det er jo spørgsmålet.
De har nogle forslag.
De har ikke beregnet, hvad de forslag koster.
Hvordan kan de så svare på det?
Det vil jeg da gerne have beregnet ordentligt igennem.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2023-11-17:
Tak for de pæne ord omkring høringen.
Det var jo bl.a. hr. Morten Messerschmidt, der skrev til mig i sin tid og opfordrede til, at vi havde den høring, og jeg tænkte, må jeg sige, med det samme, at det måske ikke var det, der lå mig mest på sinde at lave en høring omkring, men der var en god energi omkring det, og jeg tænkte, at hvis der er opbakning til det, er det det, vi gør.
Og så er jeg nysgerrig anlagt og vil altid gerne blive klogere og blive udfordret, og det er derfor, jeg blev.
I stedet for at blive væk blev jeg der og blev udfordret og blev klogere, og det er jeg rigtig glad for, og rigtig mange fik en god oplevelse der.
Man kan jo gå ind og se høringen på Folketingets hjemmeside, og der vil ordføreren så kunne se lige præcis, hvad Seaborg og Copenhagen Atomics siger om den her sag.
Men jeg fik ikke det indtryk, at de er på vej ud af landet.