runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2018-11-30:
Jeg har mig bekendt ikke modtaget nogen henvendelser fra gymnasier på Vestegnen, som er økonomisk trængte.
Jeg vil gerne gå tilbage og finde ud af, hvorvidt det er tilfældet.
Men ministeriet er jo hele tiden i kontakt med gymnasier eller andre uddannelsesinstitutioner, som oplever at være økonomisk trængte.
Hvis man er økonomisk trængt, skal man henvende sig til styrelsen for at få hjælp og rådgivning, og det kan jeg kun opfordre gymnasier, som oplever at de er det, til – så skal de selvfølgelig gå i dialog med styrelsen.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-11-30:
Ministeren siger i sin tale, at der er andre problemer på gymnasierne end elevfordelingen.
Det er jo et synspunkt, det er svært at bestride, og jeg vil sige, at forslagsstillerne heller ikke er af den opfattelse, at det er det eneste problem.
Men jeg får det indtryk både af ministerens tale her og ageren i øvrigt, at ministeren faktisk ikke opfatter, at elevfordelingen i sig selv er et problem.
Det er jo klart, at hvis man ikke kan se, at der er et problem, så er det selvfølgelig heller ikke nemt at søge efter løsningerne.
Er det rigtigt forstået, at ministeren reelt ikke opfatter, at der er tale om et problem med den socialt og etnisk skæve elevfordeling, der er på mange gymnasier?
Merete Riisager (LA), 2018-11-30:
Som jeg sagde i min tale, er der integrationsproblemer, der er kultursammenstødsproblemer, der er faglige problemer, og der er adfærdsproblemer på nogle gymnasier.
Det anerkender jeg fuldt ud, og det bekymrer mig rigtig meget.
Og der skal vi sætte ind.
Kan det løses ved en eller anden teknisk fordeling af eleverne?
Nej, det tror jeg ikke på det kan, for det stikker langt dybere end det.
Det handler om, hvorvidt de unge mennesker ved, hvordan de skal opføre sig, at de har et tilstrækkelig højt fagligt niveau, at de anerkender de demokratiske værdier, og at de indgår i en skandinavisk ungekultur.
Kan vi løse det ved at lave en eller anden fordelingsmekanisme?
Så enkelt tror jeg ikke det er.
Jeg ved godt, at der er mange, der i øjeblikket abonnerer på det synspunkt, men så enkelt er det simpelt hen ikke at løse store integrationsproblemer.
Nej, der er ikke nogen grund til at sidde i 2 år og kigge på den her problemstilling
, bestemt ikke.
Der skal være et grundigt analytisk arbejde, som vi jo også har aftalt med DF, som skal tage stilling til de problemer, der er, og anvise forskellige scenarier, og hvad disse kan føre til i forhold til at løse nogle af de vanskeligheder, der er.
Jeg kan slet ikke se, at det skulle tage 2 år, og jeg mener heller ikke, at det bør tage 1 år.
Mere præcist tror jeg ikke jeg kan sige det her fra talerstolen.
Jeg anerkender fuldstændig, at der er store problemer både i forhold til det med udkanten og i forhold til kultursammenstød.
Det analysearbejde, som vi kommer til at sætte i værk, bliver et seriøst og grundigt analysearbejde, som lægger op til en politisk drøftelse.
Så skal et flertal tage stilling til, når det analysearbejde er færdigt, hvad man vil gøre.
Hvis der er et flertal for eksempelvis en distriktsmodel, vil det blive det, der er løsningen.
Jeg kan bare sige for min del, at hvis man håber, at alle integrationsproblemer i Danmark vil blive løst, fordi man laver en eller anden elevfordeling på en eller anden teknisk raffineret måde, tror jeg, at man binder befolkningen noget på ærmet.
Marie Krarup (DF), 2018-11-30:
Jeg plejer at være enig med ministeren.
Det er jeg ikke på det her område.
Jeg mener, at det er en overdrivelse at kalde det her forslag for et nyt stavnsbånd, men jeg er enig med ministeren i, at det selvfølgelig ikke vil kunne løse integrationsproblemerne – de er kæmpestore – men jeg tror, at det vil kunne give nogle positive ting til gymnasiesektoren.
Men man skal ikke gøre det forhastet.
Man skal gøre det på en ordentlig baggrund, og derfor er mit konkrete spørgsmål: Hvornår er den her ekspertkommission, der er nedsat, færdig?
Hvis den først er færdig om 2 år, som jeg synes jeg har hørt er meningen, men det ved jeg ikke, kan dens arbejde så ikke fremskyndes, for jeg mener, at det er et område, som vi er nødt til at få virkelig styr på så hurtigt som muligt?
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-11-30:
Ministeren bekræfter sådan set min antagelse om, at ministeren ikke mener, at det med elevfordelingen i sig selv er et problem, der skal løses.
Jeg kan godt høre, at ministeren mener, at der er mange andre problemer, der skal løses, men at elevfordelingen ikke råber på en løsning.
Derfor kan jeg undre mig over, hvad alt det analytiske arbejde skal til for, hvis udgangspunktet er, at der faktisk ikke skal ændres på elevfordelingsmekanismerne.
Og hvis der ikke skal det, hvad har ministeren så helt konkret tænkt sig at tage af initiativer for at imødekomme de appeller, der lige nu kommer fra landets elever, lærere og rektorer, om at gribe ind over for den skævvridning, der er sket i elevsammensætningen?
Vil ministeren gøre noget konkret, eller vil hun vente et år eller mere, til der ligger en ny analyse?
Anders Johansson (KF), 2018-12-04:
Tak for det.
Lovforslaget her har det til formål, som flere af de foregående ordførere var inde på, nemlig at videreføre de nuværende vurderinger i 1 år mere, end det hidtil var forudsat, og så også at udskyde det nye ejendomsvurderingssystem.
Det er selvfølgelig skuffende, at det er nødvendigt, men som andre ordførere også var inde på, kan man også sige, at når vi står i den her situation, har vi jo næppe noget andet valg end at bakke det op.
Vi synes grundlæggende, at de danske boligejere beskattes meget hårdt i Danmark.
Stigende boligskatter presser danske familier og ikke mindst danske pensionister.
Vi mener grundlæggende også, at man ikke skal kunne blive beskattet ud af sit eget hjem, hvis man f.eks. har købt og betalt det, og det er netop sådan noget som stigende boligskatter, som skaber utryghed om boligejernes økonomi.
Men omvendt har vi selvfølgelig også stor forståelse for, at det er nødvendigt, at man er helt sikker på, at man har et system, som fungerer, inden man skal vurdere de 1,7 millioner boliger, som det nye system skal håndtere.
Det er komplekst, og vi har desværre tidligere haft meget bitre og dyrtkøbte erfaringer med komplekse systemer i netop det tidligere SKAT.
Og derfor synes jeg faktisk, det er fornuftigt at trække i bremsen og sikre, at der er styr på systemet, inden det igangsættes.
Det nye system skal være med til at genopbygge boligejernes tillid til vurderingerne, og derfor skal det også fungere fra dag et.
Det vil simpelt hen være skadeligt for tilliden til skattevæsenet, hvis systemet ikke er klar fra starten.
Og man må sige, at det er en tillid, vi i forvejen kæmper hårdt med at få genopbygget.
Derfor støtter vi udskydelsen, så vi reducerer risikoen for at få igangsat et fejlbehæftet system.
Jeg synes også, det er vigtigt at få sagt, at der jo ikke er nogen boligejere, der kommer til at betale mere i skat på grund af den her forsinkelse.
Tværtimod forholder det sig omvendt, for der vil være en del boligejere, som kommer til at spare lidt i skat på grund af det her.
Så det er jo trods alt et plaster på såret.
Med de bemærkninger skal jeg sige, at vi selvfølgelig støtter lovforslaget.
Leif Mikkelsen (LA), 2018-12-04:
Tak for det, formand.
Det er nemlig rigtigt, og det er jo, fordi det er gået meget stærkt her i salen i dag, og det betyder så, at Liberal Alliances ordfører, hr. Joachim B. Olsen, sidder i et andet møde i øjeblikket.
Det er jo lidt træls, for det her er faktisk et træls lovforslag.
Vi har jo i Danmark et helt dysfunktionelt ejendomsvurderingssystem, og det betyder, at man opkræver milliarder af kroner i ejendomsskatter på baggrund af fejlagtige vurderinger.
Det er selvfølgelig skuffende, at tidsplanen for det nye ejendomsvurderingssystem ikke kan holde.
Når det så er sagt, synes jeg, det er vigtigt, at man sørger for at tilpasse tidsplanen til, hvad der rent faktisk med sikkerhed kan lade sig gøre.
Det er ikke en katastrofe at udskyde tidsplanen; det ville være en katastrofe, hvis man lancerede et nyt system, som indeholdt så mange fejl, at det ikke kunne genoprette danskernes tillid til, at deres ejendomme bliver vurderet på en forsvarlig måde.
Når man ser på, hvordan det nuværende system har udviklet sig til en katastrofe, så skyldes det jo i høj grad manglende tilpasning til den faktiske udvikling.
Da man kom efter tidsplanen, begyndte man at udvide, hvad systemet skulle kunne, så den samlede forudsatte økonomi kunne overholdes.
Det kunne den så alligevel ikke.
Og i tillæg fik vi ufattelig store problemer i SKAT.
Og når de her it-systemer løber af sporet, skyder vi os selv i foden, hvis vi lader, som om det ikke kræver tilpasninger.
Så jeg synes, det er positivt, man med lovforslaget tager konsekvensen af, at man ikke er kommet så langt, som man troede man ville komme, og derfor kan jeg bare sige, at på den baggrund støtter Liberal Alliance selvfølgelig forslaget.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2018-12-04:
Det er rigtigt, at jeg har bedt om ordet fra en forkert plads.
Men det, jeg vil sige, er måske mere en bemærkning, i og med det er en kommentar til Venstres ordfører, som siger, at det ikke er borgernes penge, vi finansierer det her med, altså at det ikke kommer til at blive dyrere for borgerne, de ikke kommer til at betale mere i skat.
Kan skatteministeren svare på det?
Jesper Petersen (S), 2018-12-04:
Der er egentlig to ting, jeg vil nå.
Det ved jeg kan være farligt ved de her korte bemærkninger, men jeg vil alligevel gøre forsøget.
Det første skal være en positiv modtagelse af det, skatteministeren siger her til sidst.
Jeg synes heller ikke, at det er et urimeligt krav.
Jeg har også modtaget og hørt det synspunkt fra Landbrug & Fødevarer, og hvis den imødekommelse er mulig at lave uden nye forsinkelser eller uden at det er meget omkostningstungt, så synes jeg, vi skal se på det.
Og jeg kan høre på skatteministeren, at han vil invitere til en eller anden form for møde om det i forligskredsen.
Det ser vi positivt på, og det håber jeg vi kan løse sammen i mindelighed.
Det andet skal så være et spørgsmål om den risiko, som også Dansk Folkepartis ordfører var inde på, altså i forhold til om det her mon så er den sidste forsinkelse.
Hvad mener skatteministeren er sikkerheden for, at det er nok at lave udskydelsen med et år?
Jeg vil næsten hellere give en klar besked om, hvor længe det skal vare, end at vi skal komme efter det igen og igen.
Hvad er skatteministerens syn på det?
Karsten Lauritzen (V), 2018-12-04:
Først og fremmest vil jeg kvittere for tilsagnet fra Socialdemokratiet om, at vi laver et møde, hvor vi skal drøfte nogle af de ting, som er konsekvensen af udskydelsen, og så skal vi også kigge på den her del.
Jeg har faktisk bedt mine embedsmænd om at forberede en politisk drøftelse af det, som skal sætte retning for et egentligt beslutningsgrundlag, så vi ligesom kan se hinanden i øjnene, for alle i forligskredsen skal jo være enige om, om vi vil det her.
Der er jo ikke meget mening i at lave et stort arbejde, hvis alle på forhånd afviser det.
Derfor blev jeg også glad for tilsagnet.
Men jeg må også erkende, at når der er tale om sådan nogle it-projekter som de her, skal man ikke udstede firkantede garantier.
Jeg kan bare sige, at jeg ikke vil idriftsætte det, før det virker.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2018-12-04:
Tak for det.
Nu har de forskellige ordførere allerede sagt nogle af de ting, som jeg også tænkte jeg ville sige, men noget, jeg lige ville nævne, er, at det ikke kun er borgere, der er berørt af det her, det er også, som vi kan se i høringssvarene, virksomheder, som bliver ved med at være på usikker grund på grund af udskydelser af den her lov.
Jeg synes også lige, vi skal huske, at det for virksomheder, som bl.a. Landbrug & Fødevarer fremhæver, er vigtigt at vide, hvilke ejendomsvurderinger der gælder for deres virksomheder, bl.a. i forbindelse med overdragelse og i det hele taget værdisætning af deres virksomheder.
Så også på det område skal vi lige være opmærksomme.
Overordnet kommer jeg til at tænke på det her med, at hastværk er lastværk, og hvis vi skynder os for meget, får vi politisk handlekraft, men så kommer vi nok også til at fremstå som politikere, der sjusker, og på den måde bliver det uigennemsigtigt, og borgerne mister tilliden til demokratiet.
Så det er i det her tilfælde en hårfin balance.
Vi kan ikke sige noget imod at udskyde det her, men virksomhederne har også haft en lidt kort frist i forhold til at give respons på det her, og det skaber en usikkerhed.
Jeg er klar over, at ministeren er minister for et ministerium, som ikke ligefrem mangler arbejdsopgaver, og måske er det også længe siden, de har lidt af det problem.
Men jeg vil så også sige, at jeg har tillid til, at ministeren formår at navigere bedst muligt inden for de givne rammer, og derfor må vi hele tiden sætte spørgsmålstegn ved, hvad der er tilgængeligt af ressourcer, og sørge for, at de mennesker, de fagpersoner, som rent faktisk sidder og arbejder med det her til daglig og prøver at løse de her problemer, får tilført det, som er nødvendigt.
Den respekt må vi vise dem.
Jeg vil så opfordre ministeren til at sige til, hvis der er noget, vi skal være opmærksomme på der.
Man kan sige, at der især er to områder i vores samfund, som jeg tænker er meget vigtige vi investerer i her, og det ene er vores børn, det andet er vores skatteforvaltning.
Vi støttede ændringen af ejendomsvurderingsloven i 2017, og vi støtter også det her forslag, da det på trods af den forhastede behandling netop går ud på ikke at haste et højrisiko-it-system igennem, og som det også bliver bemærket fra Liberal Alliances side, giver det rigtig god mening at tage højde for de tilpasninger, der kommer hen ad vejen, og netop ikke kaste os ud i en eller anden katastrofe, som ville skabe yderligere usikkerhed, og som vi skal forsøge at undgå.
Så vil jeg så i udvalgsarbejdet lige få klarhed over de små tekniske detaljer i lovforslaget, som jeg ikke rigtig kunne nå at gennemskue på den her meget korte tid, så jeg er sikker på, der ikke er noget i det, som vi har overset.
Men som udgangspunkt er vi positive og stemmer for det her forslag.
Eva Kjer Hansen (V), 2018-12-04:
Jeg synes jo, at det hensigtsmæssige er at sige, at hvor er der noget, vi skal beskytte; det kan være stenrev, det kan være gydeområder og vækstområder, og i de områder lukker vi så for muligheden for at fiske.
Det synes jeg jo er den rigtige tilgang, altså at vi går ind og beskytter der, hvor der er behov for det.
Og som jeg nævnte, bliver der jo vurderet, i forhold til hvad områderne kan tåle.
Når der f.eks. bliver givet licenser i Natura 2000-områder til fiskeri efter blåmusling, så foretages der en omfattende miljøkonsekvensanalyse af det ansøgte fiskeri.
Jeg synes, det er en god måde at gøre det på, samtidig med at vi så giver mulighed for, at der faktisk er mindre fartøjer, der kan fiske i områderne.
Trine Torp (SF), 2018-12-04:
Så det er jo en anerkendelse af, at trawl faktisk er en belastning for havbunden og for havmiljøet.
Så kan den her med den målrettede tilgang undre mig lidt.
Det forstår jeg sådan set godt, men hvorfor vender man det ikke på hovedet og siger, at når nu vi ved, at det er en belastning for havmiljøet, kunne vi jo sige, at der bør være et generelt trawlforbud, og så skal der gives tilladelser, hvis man vil have lov til at trawle – præcis som vi gør, når vi giver tilladelser til råstofindvinding?
Var det ikke en mere logisk måde, når nu vi ved, at det er en belastning for havmiljøet?
Eva Kjer Hansen (V), 2018-12-04:
Tak for at nævne forbuddet i Helnæs Bugt, for det er netop udtryk for, at vi der har gået målrettet til værks i forhold til at beskytte et område, hvor der er et rev, som gør, at det her giver mening at lave et forbud for netop at kunne fremme naturens gang i det område.
Karsten Lauritzen (V), 2018-12-04:
Altså, de ekstra udviklingsomkostninger, der måtte være, er det borgerne, der skal betale.
Men jeg tror, at det, Venstres ordfører, hr. Torsten Schack Pedersen, mente, var, at det her jo gør, at vi også på sigt får en mindre indtægt på ejendomsområdet, fordi tilbagebetalingen kommer til at ske senere hen, og det vil sige, at vi skal tilbagebetale mere og dermed mere i rente, og at det mere, som de boligejere, hvis bolig er steget i værdi, helt rimeligt skal betale efter det nye ejendomsvurderingssystem, bliver lidt mindre.
Og det er så en utilsigtet konsekvens af den her forsinkelse.
Eva Kjer Hansen (V), 2018-12-04:
Jeg nævnte for hr. Søren Egge Rasmussen, at vi kan vurdere, at det umiddelbart vil medføre et økonomisk tab for erhvervet på ca. 1 mio. kr. om året baseret på, hvad der gennemsnitligt er fisket i området siden 2012 med disse redskaber.
Altså, jeg er simpelt hen uenig med hr. Søren Egge Rasmussen i, at det her vil have den betydning, som det påstås i beslutningsforslaget, for så simpelt er det ikke.
Det er jo et spørgsmål om, hvad der sker af ændringer i adfærden i andre områder, og jeg synes jo, at vi får meget mere ud af at gå målrettet til værks, nemlig beskytte der, hvor der er behov for beskyttelse, og det er også det, jeg giver udtryk for i forhold til de ekstra områder, der vil blive taget med ind.
Og så synes jeg, det er interessant, at hr. Søren Egge Rasmussen fuldstændig forbigår, at det her faktisk rammer kystfiskere i området, som jeg ellers har hørt hr. Søren Egge Rasmussen give udtryk for at han gerne ville fremme mulighederne for.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-12-04:
Jeg synes, at der er meget at lære af, hvad der sker i Øresund, og at man der med et mangeårigt trawlforbud har opnået en tilstand, hvor der er langt flere fisk end normalt i indre danske farvande.
Vores beslutningsforslag her er jo inspireret af det, og sådan er vi kommet frem til, at vi får flere farvande, hvor der er en bedre fiskebestand.
Der er jo lidt spøjst at høre ministeren sådan give udtryk for, at der vil komme en plan, hvor man vil øge arealerne, hvor der er et trawlforbud, men man vil så ikke helt gøre det på Enhedslistens måde, som man synes er for vidtgående.
Det bliver jo lidt interessant at se, hvor stor forskel der egentlig er på de to planer, når vi kommer dertil.
Det her er jo ikke et fiskeforbud, det er et forbud mod at have bundtrawl i Lillebælt i et særligt geografisk område.
Er ministeren sikker på, at der er 1 mio. kr. i tab?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-12-04:
Vi støtter udviklingen af det kystnære fiskeri, hvor man bruger skånsomme fiskeredskaber, ingen tvivl om det.
Jeg har en sag her, hvor ministeren har været inde og forbyde muslingeskrab ved Helnæs Bugt, og det er så et område, der ligger lidt syd for det her.
Hvorfor skulle det så være så farligt, at man her tager et lidt større geografisk område og ligesom kommer frem til, at her varetager vi naturens interesser og forhindrer det her bundskrab i et større område?
Lovforslaget omhandler det forsinkede ejendomsvurderingssystem og dets skattemæssige konsekvenser.
Der er jo på en måde ikke meget at sige til det her lovforslag.
Vi kan ikke her fra Folketingets talerstol trylle et it-system frem, der fungerer og overholder de oprindelige tidsplaner.
Hvis regeringen ikke er klar med nye ejendomsvurderinger, må de gamle jo køre videre, indtil de nye forhåbentlig snart er på plads.
Det er vel oversat til newspeak en urealistisk tidsplan.
Og selv ikke uendelige mængder ekstra penge tilført via flere utallige aktstykker har fået projektet til at lykkes indtil nu i hvert fald.
Der er ingen tvivl om, at folk i skatteforvaltningen knokler, og det ender forhåbentlig med et godt system, men det er altså ikke særlig tjekket, at vi nu skal stå her og lave en lovgivning, fordi tidsfristen ikke er overholdt.
Enhedslisten er ikke med i boligskatteaftalen, bl.a. fordi den i kroner og øre tilgodeser de mennesker, der i forvejen har de dyreste boliger.
Aftalen om ejendomsvurderingen skal ses i sammenhæng med denne aftale.
På baggrund af det, jeg har sagt her, forventer Enhedslistens skatteordfører, at Enhedslisten stemmer gult ved tredjebehandlingen, da dette lovforslag vedrører ændringer af loven nødvendiggjort af et forsinket ejendomsvurderingssystem, og i det lys er tilpasningen jo fair nok.
Og som vi læser lovforslaget, har regeringen desuden ikke udnyttet situationen til at lave nye særlige skatterabatter m.v. i lovforslaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-12-04:
Tak for det.
Men det bliver i familien, og som tidligere skatteordfører kender jeg jo området her særdeles godt.
Problemer med ejendomsvurderingerne ramte hele vores skattesystem hårdt, og der er blevet arbejdet i en årrække for at få skabt et nyt og troværdigt ejendomsvurderingssystem.
Der har også været et langt politisk forløb omkring det, og der er indgået et bredt forlig omkring ejendomvurderinger og ejendomsskattesystemet.
Det sikrer danskerne tryghed om boligbeskatningen, og jeg synes, det er rigtig positivt, at der er et bredt politisk flertal bag det.
Men når det drejer sig om it-systemer, er der altid en usikkerhed.
Også belært af tidligere erfaringer er det nok en rigtig god idé at vente med at trykke på startknappen, indtil it-systemerne er fuldt operationelle.
Det må vi jo så desværre forholde os til her i Folketinget.
Derfor er det ganske fornuftigt at udskyde vurderingerne, fordi it-systemerne simpelt hen ikke er klar.
Noget af det er begyndt at fungere ganske udmærket, men det nytter jo ikke noget, at en del af systemet fungerer, hvis ikke den øvrige del af systemet kan understøtte det.
Det drejer sig selvfølgelig om, at danskerne skal have så retvisende vurderinger som overhovedet muligt, så man oplever en retfærdighed og en fairness, når man betaler sine ejendomsskatter, altså at man kan genkende vurderingen i forhold til det, man oplever, når man kigger ud af vinduet og bemærker, hvad andre handler deres ejendom til.
Så skal ens vurdering jo naturligvis også stå i forhold til det.
Men som sagt, når it-systemet, særlig det, der hedder dokumenthåndteringssystemet i Vurderingsstyrelsen, ikke er klart, ja, så må vi altså skubbe tidsplanen en smule.
Det er grundlæggende det, som lovforslaget sikrer.
Det er selvfølgelig ærgerligt, at tingene ikke går så hurtigt, som vi ville.
Så der er ikke nogen, der kommer til at betale mere, end de skulle.
Jeg vil sige, at jeg synes, at det er et godt udgangspunkt, at vi bredt her i Folketinget kan vælge at være på borgernes side, således at de fejl, der er i skattesystemet, i vurderingssystemet, altså ikke betyder, at nogen kommer til at betale mere, end de skulle.
Pengene kommer tilbage.
Og dem, der slipper lidt billigere end beregnet, ja, det får de så lov til 1 år mere.
Når der sker den her forsinkelse, som selvfølgelig er beklagelig, er det altså positivt, at det ikke er borgernes lommer, vi henter pengene i.
Derfor støtter Venstre naturligvis lovforslaget.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-12-04:
Tak for det, formand.
Vi behandler her B 7, forslag til folketingsbeslutning om kørekort til stor knallert til 16-årige, og det er blevet fint gennemgået af de tidligere ordførere, så jeg kan fatte mig i korthed.
Det er jo vigtigt med mobiliteten ikke mindst i vores landdistrikter og yderområder, men selvfølgelig også inde i byen.
Vi vil egentlig også gerne afvente og høre, hvad den rapport siger, og derudover er jeg også lidt bekymret for vores unge mennesker – så til jer unge mennesker, der lytter oppe fra tilhørerpladserne, og til dem, der ser med, vil jeg sige, at jeg er bekymret, når det gælder vores alkoholvaner og vores alkoholforbrug, og jeg er bekymret for, at vi, som hr. Henning Hyllested også siger, er ret tilbøjelige til at være lidt overmodige med hensyn til vores evner.
Og det er jo ikke, fordi vi i forvejen ikke har mulighed for at køre – der er jo en knallert, der kører 30 km/t. – og det er jo ikke sådan, at vi pendler til Aalborg fra Aarhus på vores nye knallert 45 og dermed sparer en hel masse tid, så spørgsmålet er, hvor meget tid vi sparer set i forhold til den trafiksikkerhed, som vi også skal værne om.
Det er nogle af de spørgsmål, som jeg håber rapporten kan svare på, altså hvordan det ser ud i forhold til alkoholkultur og knallertkørsel – er vi er gode nok til at stoppe hinanden, og er vi gode nok til selv at lade være med at køre?
Jeg tror ikke, jeg har andet, så med de ord vil jeg sige, at vi umiddelbart læner mod ikke at kunne støtte det, men vi afventer selvfølgelig rapporten.