runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Fatma Øktem (V), 2021-04-15:
Langt hen ad vejen står det familierne frit for.
Jeg har meget, meget svært ved at skulle sætte mig ved aftensbordet og sige: Du må tage så meget barsel, og du skal tage det på det tidspunkt.
Det gør vi i Venstre, og vi er ikke bange for at sige, at vi er blevet klogere.
Det håber jeg ikke der er nogen som helst der er.
Det gør selvfølgelig indtryk på mig, når jeg hører, at der findes mænd, der egentlig gerne vil tage mere barsel, men hvor det enten er moren til barnet, arbejdspladsen, en jargon eller en kultur eller andet, der står i vejen for, at manden kan tage mere barsel.
Det synes jeg da er ærgerligt.
Så vi har noget, vi skal arbejde med, hvis det er den der med, at barsel er noget, kvinder tager, man bliver mødt med på sin arbejdsplads, eller hvis man er bange for at miste sit arbejde, når man vender tilbage, hvis man tager barsel.
Det er nogle udfordringer, og det er noget, der gør indtryk på mig.
Jeg lytter til det, og jeg kan jo se, at tallene er høje.
Jeg har ikke hørt om nogen mænd, der har fortrudt, at de har taget barsel.
Så jo, vi er meget åbne for den debat, og vi tager den også løbende i Venstres gruppe.
Samira Nawa (RV), 2021-04-15:
Tak for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at vende lidt tilbage til det her spørgsmål om barsel.
Ordføreren siger, at der skal være frihed i familierne, men omvendt hører jeg også ordføreren give udtryk for en lydhørhed over for erhvervslivet, kvinder, mænd og familierne i det her spørgsmål, og at man også har en dialog omkring det.
Jeg kunne godt tænke mig at følge op på fru Astrid Carøes spørgsmål: Har Venstre den her debat i deres folketingsgruppe?
Har man tænkt sig at melde en politisk holdning ud om, hvordan barslen skal fordeles, eller står Venstre fast på, at det må stå familierne frit for?
I dag står det jo ikke familierne frit for, kan man sige.
Fatma Øktem (V), 2021-04-15:
Jeg er så glad for, at vi har den model, vi har i Danmark, og som vi har haft i over 100 år.
Der er mange misundelige blikke, der bliver sendt i vores retning.
Vi har en meget stærk fagbevægelse i Danmark.
Jo, jeg kan da godt sætte mig ind i, hvad det er, jordemoderen siger der, og jeg vil da gøre alt for at give bedre rammer for jordemoderen på hendes arbejdsplads.
Men vi går ind og piller ved noget, hvor det ikke er den kultur, der har været med hensyn til lønsættelse, og med hensyn til om det er os, der skal sige: Hvem er hvad værd?
Der er det deres fagforening og internt i de forskellige fagforeninger, hvor man er nødt til at tage det her i første omgang.
Men jeg indrømmer fuldstændig, at der er nogle udfordringer med hensyn til lønforskelle.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-15:
Det må jeg ærlig talt sige jeg har lidt svært ved at forstå.
Undskyld, hr. Lars Aslan Rasmussen, vi står med en ligestillingspolitisk redegørelse, og jeg spørger til en af hovedårsagerne til den ulige løn, der stadig væk eksisterer i Danmark mellem mænd og kvinder.
Der er altså mellem 12 og 14 pct.s lønforskel mellem mænd og kvinder, og en af de største årsager til det – det fremgår i øvrigt også af den ligestillingspolitiske redegørelse, som vi diskuterer, så vidt jeg ved – er, at vi har et meget kønsopdelt arbejdsmarked i bl.a. det offentlige.
Her er tjenestemandsreformen helt central.
Har man ikke en ligestillingspolitisk holdning til det i Socialdemokratiet?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-04-15:
Hvor har ordføreren det fra?
Pernille Skipper (EL), 2021-04-15:
Undskyld, men jeg tror, at hr. Lars Aslan Rasmussen tidligere sagde, at han gerne ville sende spørgsmålet om ligeløn videre til beskæftigelsesordføreren i sit eget parti og ikke ville svare på ligelønsspørgsmål i en diskussion om ligestillingsredegørelsen.
Og nu stiller hr. Lars Aslan Rasmussen mig et spørgsmål på beskæftigelsesområdet.
Jeg ved ikke helt, om jeg føler det er fuldstændig retfærdigt, men jeg siger, at hvis man har den idé om, at mennesker rejser sig op og finder et arbejde, ved at man presser dem på pengepungen, så antager man vel også, at der er nogle mennesker, der er på kontanthjælp, fordi de ikke gider arbejde.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-04-15:
Af respekt for min beskæftigelsesordfører i Socialdemokratiet nævnte jeg det ikke.
Men ordføreren nævner selv, at det er indtrykket, at Socialdemokratiet har det indtryk, at der sidder en masse arbejdsløse, der ikke gider arbejde.
Så spørger jeg: Hvem er det, der har sagt det i den socialdemokratiske gruppe?
Hvor har ordføreren det indtryk fra?
Det kan vel ikke kun være fra noget, ordføreren har hørt for ganske kort tid siden.
Det håber jeg ordføreren vil trække tilbage.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-15:
Jeg tror, at det i det minut, jeg har til rådighed, er meget, meget svært for mig at få gennemgået Socialdemokraternes førtids- og fleksjobreform, som gjorde syge mennesker, mennesker med handicap, fattige i et forsøg på at presse dem ud på arbejdsmarkedet, altså med de nedsatte ydelser for unge, hvilket handler om at presse dem ud på arbejdsmarkedet, men som har ført til rigtig mange unge hjemløse.
Og jeg kunne desværre blive ved med den liste.
Jeg mener, at der i den førte politik ligger en klar tilkendegivelse af, at der i hvert fald er nogle grupper, som Socialdemokraterne har den indstilling til, nemlig at det nok bare er et spørgsmål om at gøre dem så fattige, at det er for hårdt, for så skal de nok finde sig et arbejde.
Så jeg tror, at Socialdemokraterne selv står for argumentationen her.
Det er ikke noget, jeg behøver at finde et citat for at mene.
Maja Torp (V), 2021-04-15:
Ordføreren har meget fokus på, hvilken løn der skal være, for at kvinderne kommer ud i de her job.
Anerkender ordføreren de fordele, der er i i det hele taget at komme ud af hjemmet?
Pernille Skipper (EL), 2021-04-15:
Selvfølgelig.
Det har jeg svaret på fire gange.
Min tale handlede om, at økonomisk frihed er en forudsætning for, at man kan have ligestilling.
Det var det, der historisk ligestillede kvinder, og det at få et arbejde og forsørge sig selv er også en forudsætning for, at man kan forlade en mand.
Nogle gange kan folk ikke have et arbejde, men må være på dagpenge eller på kontanthjælp, og det er også derfor, jeg indvender, at man kan være så optaget af de mennesker, men alligevel ikke har gjort noget ved den ægtefælleafhængighed, der betyder, at når en kvinde f.eks. henvender sig på et krisecenter, fordi hun bliver slået derhjemme, så gælder ægtefælleafhængigheden stadig væk.
Så kan hun stadig væk ikke få udbetalt sin egen kontanthjælp, og så har hun ingenting at stå på i sit videre liv.
Spørgsmålet er, om der ikke snart er nogen, der vil være med til at gøre noget ved det, eller om vi bare skal blive ved med at snakke om det og bruge pisk i stedet for også at hjælpe nogle af de kvinder, der rent faktisk står i de her frygtelige, frygtelige situationer.
Maja Torp (V), 2021-04-15:
Der er igen meget fokus på den økonomiske frihed, og den er jo også rigtig vigtig, men der er også en frihed i at komme ud i et job, møde andre danskere, blive integreret yderligere i samfundet og danne netværk og relationer.
Så igen vil jeg spørge: Anerkender ordføreren også, at det er meget vigtigt?
Pernille Skipper (EL), 2021-04-15:
Problemet er jo grundlæggende, at man ikke får flere mennesker i arbejde af at gøre dem fattige.
Og de mænd, som fru Fatma Øktem taler om, kommer jo ikke til at sige, er det er helt okay, at deres koner går på arbejde, hvis kontanthjælpen bliver sat ned.
Jeg er enig: Alle skal arbejde for deres kontanthjælp.
Altså, hvis man skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet, hvis man gerne vil det, så lav dog et job til de kvinder, og giv dem en rigtig løn, ikke en underbetalt kontanthjælpsløn.
Hvis det er arbejde, skal man også lønnes derefter.
Fatma Øktem (V), 2021-04-15:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg deler jo rigtig meget af det, ordføreren siger.
Jeg er helt enig i og synes, at der skal være mindst mulig lovgivning og mest mulig frihed, at staten skal blande sig mindst muligt, at vi politikere skal blande os mindst muligt, og at familierne selv må bestemme mest muligt.
Der er jeg helt enig.
Ordføreren sagde, at den enkelte familie ved bedst, og det vil sige, at forældrene ved bedst, når det handler om barsel.
Jeg kan ikke lade være at spørge ordføreren: Ved forældrene ikke også bedst, hvad der er godt for deres barn?
Hvis barnet udtrykker, at det ikke er i den rigtige krop, er det så ikke forældrenes ansvar?
Så jeg vil høre ordføreren, om ordføreren ikke mener, at forældrene ved bedst, når det handler om, at et barn udtrykker, at det er i den forkerte krop.
Birgitte Bergman (KF), 2021-04-15:
Jo, og tak til ordføreren.
Når det handler om juridisk kønsskifte, som jeg fornemmer ordføreren hentyder til, så har De Konservative den holdning, at juridisk kønsskifte først skal ske, når man er 18 år.
Det er for at beskytte børn, og det er nogle gange for at beskytte børn mod deres forældre.
Fatma Øktem (V), 2021-04-15:
Nu var jeg lige ved at vælte – lige ved at blive væltet omkuld af ministerens tale.
Nej, ministeren nævner, hvor vigtigt det er, at vi får de etniske minoritetskvinder ud af negativ social kontrol, og at arbejdsmarkedet spiller en meget relevant rolle i det her.
Det tror jeg også på.
Vi tror på i Venstre, at økonomisk uafhængighed og det at komme ud og få nogle andre input og det at få en stemme er med til at gøre, at man nemmere kan bryde ud af en negativ social kontrol.
I Venstre vil vi gerne bruge alle parametre i forhold til straffeloven og i forhold til at skærpe loven for dem, der udøver negativ social kontrol, men også gøre det økonomiske incitament større, for vi tror på, at det virker.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, hvordan det hænger sammen med, at det at være på passiv forsørgelse øges med den her regerings politik.
Det passer ikke sammen med, at man vælger at bruge alle parametre.
Jeg kan simpelt hen ikke få det til at passe.
Mener ministeren ikke, at det økonomiske incitament er ret vigtigt, når det er sådan, at man skal have folk til at bryde en norm?
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-15:
For at svare direkte på spørgsmålet vil jeg sige, at selvfølgelig spiller det da en rolle.
Men jeg tror, at man stikker sig selv blår i øjnene også i forhold til udfordringernes kompleksitet, hvis man tror, at det er det eneste parameter.
I det hele taget blev der lagt væsentlige og store begrænsninger på forsørgelsen for især nogle af de her grupper.
Og det er jo derfor, at vi er store tilhængere af en 37-timersarbejdspligt; altså, for den forsørgelse, du modtager, forventer vi også, at du møder op i 37 timer.
Noget af det kan være til undervisning, noget af det kan være til nytteindsats, noget af det kan være til virksomhedsrettede tilbud, og noget kan igen være noget helt andet.
Men vi tror, at det der med, at der er et krav om, at du skal ud ad døren hver morgen for overhovedet at få din forsørgelse, vil spille en betydelig rolle i forhold til at bryde negativ social kontrol og forhåbentlig også give flere ordinære, lønnede timer til lige præcis de her grupper.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-15:
Hvis de har et godt arbejde, er de glade for det, og jeg håber, at alle har gode kollegaer.
Man skal være ordentlig ved hinanden, og så giver det en hel masse, men for kvinder ramt af vold eller udsat for negativ social kontrol, der, som fru Fatma Øktem sagde, ikke må arbejde for deres mænd, er det jo i høj grad et spørgsmål om at få en basal økonomisk uafhængighed, så de er i stand til at træffe deres egne beslutninger for deres eget liv.
Og det er også noget af det, man er med til at ødelægge, når de kvinder bliver trykket på pengepungen i det kontanthjælpssystem, der eksisterer lige nu.
Fatma Øktem (V), 2021-04-15:
Jeg kan næsten blive fristet til at spørge ordføreren, om ordføreren ikke vil gå lidt rundt med mig og tale med nogle af de kvinder.
Når de kommer ind og egentlig gerne vil i arbejde, har de nogle mænd, der forhindrer dem i det, eller de har nogle sønner.
Det er noget, de offentlige myndigheder kender.
Så gør det slet ikke indtryk på ordføreren?
Og er det ikke et eller andet sted at fastholde de kvinder – især hvis man går ind for at sætte ydelserne op – i stedet for at hjælpe dem videre, altså dem, som faktisk bliver tvunget til ikke at være en del af arbejdsmarkedet?
Astrid Carøe (SF), 2021-04-15:
Tak for det.
Jeg har kun 30 sekunder, og jeg ville så gerne kommentere på det med barslen, men lad os nu tage det med social kontrol i stedet for.
Altså, den 8. marts var vi i SF ude med et udspil, hvor vi foreslog, at hvis man har været udsat for social kontrol, er taget på kvindekrisecenter, har været på genopdragelsesrejse og er kommet tilbage, så skal det automatisk give en opholdstilladelse.
I dag er det jo sådan, at man risikerer at få frataget sin opholdstilladelse, hvis man går fra sin mand, fordi man er familiesammenført.
Så det er lidt mere end en måned siden, vi sidst havde et udspil, fru Fatma Øktem.
Birgitte Bergman (KF), 2021-04-15:
Tak for det.
Tænk, at vi er der, hvor vi taler om, at det skal være tvang at stifte familie.
Det synes jeg er helt grotesk.
Og jeg synes også, det er helt grotesk, at man nu skal tvinge familierne væk fra det frie valg.
Men det bliver vi nok aldrig enige om.
Det er jo bare sådan, at størsteparten af de danske familier derude gerne vil have lov at vælge selv.
Jeg anerkender, at virksomhederne må se at komme i gang med at lave nogle ordninger, men alt andet lige må det være det frie valg.
Og det er også et glimrende initiativ, som regeringen kommer med, men hvor er SF i forhold til at implementere 37 timers beskæftigelse på det område?
For vi ved, at beskæftigelse er noget af det, som i den grad kan bryde med den negative sociale kontrol.
Astrid Carøe (SF), 2021-04-15:
Det er så underligt, når man snakker barsel, at det ikke er tvang, hvis man har kvinderne til at have øremærket barsel – hverken hvis det er 14 uger, som det er i dag, eller 27 uger, som det er, hvis man implementerer direktivet ved bare at lægge uger ovenpå – men lige så snart man gerne vil øremærke til mænd, så er det tvang; så er det ikke frivilligt i familien.
Det er kun, hvis man tvinger kvinderne.
Og jeg synes ikke, det er tvang at stifte familie.
Det andet ville da være helt vanvittigt.
I forhold til det her med social kontrol er det et fokus, vi har.
Og jeg er helt enig i, at det her med at arbejde er vigtigt for at komme ud, men vi skal også være opmærksomme på, hvad det er for nogle mennesker, vi har med at gøre.
Så vi skal gøre det på en smart måde, i forhold til at nogle måske er flygtet fra krig og ødelæggelse eller andet – så skal der selvfølgelig også tages hensyn til det.
Men jeg er helt enig i, at det er rigtig vigtigt at komme ud og være sammen med andre mennesker og se, hvad man ellers kan, og i øvrigt få mere oplysning om, hvad der er af tilbud derude, hvis man er udsat for social kontrol eller vold i hjemmet.
Birgitte Bergman (KF), 2021-04-15:
Tak til ordføreren.
Med hensyn til ligeløn synes jeg bare, at det, der er vigtigt, er, at vi får kigget rigtigt på tallene og brugt dem på den måde, som analyser og undersøgelser rigtigt afspejler.
Der er 11 pct.s forskel, men når man går ind og kigger på det her, hvad er det så egentlig, det reelt handler om?
Det handler om, at selv om man er ansat i det samme job, kan man have forskellige arbejdstider; der kan være forskellige måder, man arbejder på; to kontorfolk har ikke nødvendigvis de samme arbejdsopgaver osv.
Det er jo sådan, at når man så scroller ned og renser tallene for, at nogle egentlig arbejder længere tid end andre, og at nogle arbejder om natten og nogle om dagen osv., så kommer vi faktisk ned til, at forskellen kun er 2,3 pct. eller noget i den stil.
Det er i hvert fald ret lavt, og det synes jeg bare er vigtigt at have med i den her debat.
Så nævner ordføreren ganske kort det her med at frigøre sig fra mænd og fra negativ social kontrol, og her vil jeg bare lige høre: Er ordføreren så ikke enig i, at 37 timers beskæftigelse om ugen for de kvinder, der ikke måtte have et arbejde – altså det at komme ud at arbejde – er vejen frem?
Pernille Skipper (EL), 2021-04-15:
Jeg er meget enig i, at vi skal bruge tallene for uligeløn rigtigt.
Jeg mener også, at det er forkert at tale om uligeløn kun som den forskel, der er på den individuelle arbejdsplads.
Der er også uligeløn.
Det er der bl.a. mellem mandlige og kvindelige sygeplejersker.
Det forklarer man ved, at der er en tendens til at forfremme mandlige sygeplejersker mere end kvindelige, og det ligger der familiestruktur og alt muligt andet bag.
Men der er altså en større uforklaret lønforskel, fordi vi har det her kønsopdelte arbejdsmarked.
Og hvis man sammenligner uddannelseslængde, som er det mest objektive parameter, så kan man se – bl.a. inden for den offentlige sektor – at kvindefagene er indplaceret lavere i lønhierarkiet end mandefagene med tilsvarende uddannelseslængde.
Og det er noget af det, som bl.a. Institut for Menneskerettigheder dokumenterer, ligesom VIVE tidligere også har dokumenteret, at når vi får byttet rundt på, hvilket køn der dominerer et fag, vil det være sådan, at jo flere kvinder, der kommer ind i et fag, jo mere er der faktisk en tendens til, at lønnen står i stampe eller decideret bliver trukket nedad.
Man skal lige huske, at det ikke kun er på den individuelle arbejdsplads – det er også på det kønsopdelte arbejdsmarked, at lønforskellen går igen.
Birgitte Bergman (KF), 2021-04-15:
Hvad angår VIVE, dokumenterer de jo netop lige præcis, at lønforskellen ryger helt ned på 2,3 pct.
Altså, det er jo det, der står sort på hvidt.
Men ordføreren svarede ikke på det med, at flere indvandrerkvinder skal i beskæftigelse og ud af negativ social kontrol, og at det er vejen frem.
Så hvad er Enhedslisten og ordførerens holdning til, at vi får implementeret kravet om 37 timers beskæftigelse?
Pernille Skipper (EL), 2021-04-15:
Jeg vil bare gerne rette en misforståelse til at starte med.
Jeg har ikke foreslået, at man tvinger nogen mænd til at tage barselsorlov.
Jeg foreslår, at vi også holder op med at tvinge kvinder til at tage barselsorlov, hvilket fru Fatma Øktem ellers tidligere advokerede for, nemlig at det skulle man blive ved med af en eller anden biologisk årsag.
Om det så er nul barsel, eller om det er 40 års barsel – de skal bare være lige.
Jeg mener, at det, der er problematisk, er, at Venstre og desværre også Socialdemokraterne har en idé om, at der sidder en masse mennesker, der er på kontanthjælp, som udmærket er i stand til at arbejde, men bare ikke gider.
Og det er altså noget vrøvl.
Man skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Hvis man får tilbudt job og siger nej, så får man frataget sin kontanthjælp.
Det er vel frihed også at vælge det, hvis man ikke gider have nogen kontanthjælp, altså bare for at blive lidt i ordførerens egen retorik.
Fatma Øktem (V), 2021-04-15:
Mange tak, og tak til ordføreren for ordførertalen.
Jeg hørte lige, at ordføreren kaldte det at tvinge kvinder med minoritetsbaggrund, når det er sådan, at vi kræver, at de skal være 37 timer i beskæftigelse.
For så er det ikke tvang på ligestillingsområdet.
Men når vi skal hjælpe de her kvinder til at blive selvstændige, tjene deres egne penge og få noget frihed, så er det frygtelig tvang.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-15:
Når vi traditionelt har brugt begrebet i ligestillingsdebatten om den uforklarede lønforskel, er det jo, fordi det er den, hvor vi nok har mistanke om, at det reelt er kønnet, der afgør det.
Nu kan vi så se på den seneste VIVE-rapport, at vi kan bruge det som en del af forklaringen og til at gøre tallet endnu mindre, men det er jo lige præcis problemet, som vi skulle prøve på at få dokumenteret.
Så det er en rapport, som – ud over at den giver os en masse viden – har en argumentation, som bider sig lidt i egen hale.
Det er absolut for feinschmeckere og nørder, og det skal vi selvfølgelig herinde have styr på.
Ingen tvivl om det.
Fatma Øktem (V), 2021-04-15:
Mange tak.
Der er stadig væk meget forskel på, hvordan vi ser det, for jeg synes jo bestemt ikke, det er 27 ugers tvang.
Nej, kvinder bliver ikke tvunget til noget som helst.
Og vi vil helst give familierne så meget frihed som muligt.
Man kan faktisk godt lade være.
Der er ikke nogen, der er tvunget til det.
Man kan også godt dele den lige mellem sig.
Så det er ikke noget, som vi fra statens side behøver at skære sådan helt lige over.
Jeg synes jo også, at folk skal tage det ansvar selv.
Når det så er sagt, blev der nævnt social kontrol.
Jeg vil meget kort spørge, om SF har noget i støbeskeen.
For der var jo en periode, hvor SF gik meget, meget op i social kontrol og talte meget om det.
Jeg synes, der er lidt stille.
Er der nogen tiltag, som SF vil sætte i gang for at gøre op med social kontrol?
Astrid Carøe (SF), 2021-04-15:
Man har jo kunnet forklare endnu mere nu her i den seneste rapport, som har været meget kritiseret.
Man er gået fra 4 til 7 pct., der er uforklarligt, ned til 2 pct., fordi man nu også forklarer uligelønnen med, hvor mange kvinder der er i afdelingen.
Man forklarer altså køn med køn.
Så er ordføreren enig i, at der måske også er nogle steder, hvor man kan kritisere den her måde at stille tingene op på?
Pernille Skipper (EL), 2021-04-15:
Det er et af de der dejlige gode spørgsmål, som lidt underbygger min egen argumentation.
Men ja, lige præcis.
Den uforklarede lønforskel er de 2 pct., og vi har en meget stor andel af lønforskellen, som vi så kan forklare.
Men det betyder jo ikke, at den er god, altså eksempelvis at vi har et kønsopdelt arbejdsmarked, der står for en kæmpestor del af det.
Det er forklaringen.
Men det betyder ikke, at vi ikke skal gøre noget ved det.
Astrid Carøe (SF), 2021-04-15:
Tak for det.
Jeg bliver simpelt hen nødt til lige at spørge ordføreren om det her med ligelønnen.
Det er jo rigtigt, at der er den her VIVE-rapport, som viser, at der nu kun er 2 pct. af den ulige løn på 14-17 pct., vi ikke kan forklare.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om noget.
Ordføreren siger, at bare fordi man kan forklare en lønforskel, gør den den så rimelig?
Pernille Skipper (EL), 2021-04-15:
Det beklager jeg.
Det var, simpelt hen fordi jeg ikke havde tid til at svare på det; det var ikke, fordi jeg ikke ønskede det.
Altså, selvfølgelig er det at være økonomisk selvstændig og have et arbejde fuldstændig afgørende for kønsligestilling.
Det brugte jeg jo det meste af min tale på at slå fast.
Men det er en myte, at det er, fordi de ikke vil.
Men Bydelsmødrene, som jeg også talte om, er bl.a. et af de initiativer, som vi har taget til også at bakke op om at få flere kvinder ud på arbejdsmarkedet.
Men jeg tror ikke på, at man skal tvinge folk til det ved at søge 20-30 timers underbetalt arbejde.
Og jeg vil også bare understrege, at man i forvejen har pligt til at stå til rådighed for arbejdsmarkedet, hvis man skal have kontanthjælp.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-04-15:
Jeg er ligestillingsordfører, og jeg er med på, at der er rigtig meget ligestilling i den, men den kommer til at ligge under arbejdsmarkedet, og det kommer til at være vores arbejdsmarkedsordfører, Henrik Møller, der tager den og har taget dialogen med organisationerne.
Så jeg tænker, at lige præcis det vil jeg gerne bede om bliver henvist til min kollega Henrik Møller eller til ministeren, når han får ordet senere.
Simon Kollerup (S), 2021-04-15:
Nu er det jo ligegyldigt, hvad jeg personligt synes, men en del af oplevelsen med fyrværkeri er jo også lyden.
Men som sagt kommer der en tilpasning af de her EU-regler, jeg omtalte tidligere, og hvad de giver anledning til, skal vi selvfølgelig forholde os til, men ellers har regeringen ikke nogen aktuelle planer om at ændre på dB-niveauet, sådan som det ligger nu.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-15:
Jeg blev lidt nysgerrig.
Nu sagde ministeren, at han fra sit private liv ved, at der er nogle, der fyrer fyrværkeri af uden for perioden.
Jeg tænker, at vi jo lige bliver nødt til – i forhold til dem, der følger med – at få afklaret, om det er, fordi ministeren ikke kan lade være med lige at fyre sådan et heksehyl af.
Ej, spøg til side.
Ministeren kommer ind på det her med at hjælpe hinanden og det løbende arbejde og sådan nogle ting, og så vil jeg bare spørge – også med det private kendskab, ministeren har – om det løbende arbejde, der bliver lavet, er nok, eller om ministeren ser, at der er nogle andre tiltag, man kan gøre.