runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Olumeko (ALT), 2025-01-16:
Tak til ordføreren for talen, og også tak for at komme ind på nogle af de idéer, som SF bringer med til bordet.
Det synes jeg er spændende også at lytte til.
Jeg er fuldstændig enig i, at vi partier jo har forskellige idéer.
Vi har nogle ting skrevet ned i beslutningsforslaget her, som er noget af vores politik, og SF har deres.
Jeg tror sådan set, at vi godt, hvis vi satte os ned ved forhandlingsbordet, kunne finde noget fælles fodslag sammen.
Det, jeg gerne vil spørge ordføreren om, er, hvordan SF ser på sammenhængen i forhold til arbejdsudbudsreformer og specielt de reformer, vi har set de seneste år.
Vi kunne også tage su-reformen fra den her valgperiode, som jo handler om at få unge mennesker til at arbejde mere, ved at man nedsætter su'en med et år og dermed også presser folk hurtigere igennem en uddannelse.
Det synes jeg var lidt svært at få Socialdemokratiet til at indrømme jo skaber mindre fleksibilitet for unge mennesker.
Men hvordan ser SF på det?
Tak for svaret.
Jeg synes, det er meget godt lige at få et indblik i, hvordan Liberal Alliance ser på det.
Jeg havde også godt forudset, at vi måske så lidt forskelligt på det, men jeg synes stadig, at det her med, at ydelserne kan bruges mere fleksibelt, er en god pointe.
Jeg synes nogle gange, at når vi i Folketinget taler om ydelser, bliver det alligevel med fokus på, at så skal det kun være, hvis barnet er syg eller man skal passe en pårørende; alligevel bliver det meget et fokus på, hvad politikerne synes man skal bruge tiden på.
Der kan jeg bedre lide den tilgang, Liberal Alliance har.
Når Liberal Alliance ikke stemmer for det her forslag, hvordan forestiller Liberal Alliance sig så vi skal få presset regeringen til at give mere fleksibilitet til danskerne?
Dina Raabjerg (KF), 2025-01-16:
Altså, vi tror, det er en rigtig god idé, at arbejdsmarkedets parter selv finder ud af, hvordan man løser behovet for fleksibilitet, også fordi rammerne på den ene arbejdsplads er forskellige fra rammerne på den anden arbejdsplads.
Der er nogle steder, hvor det er meget nemmere at lave fleksibilitet, i forhold til at folk kommer og går på forskellige tidspunkter, bare opgaverne bliver løst.
Og så er der andre steder, hvor det ligger lidt mere fast og der er behov for nogle andre typer fleksibilitet.
Der er det ikke særlig hensigtsmæssigt, hvis Folketinget går ind og trækker nogle modeller ned over hovedet på arbejdsmarkedet.
Det ville vi være rigtig kede af.
Tak for svaret, som dog faktisk ikke besvarede mit spørgsmål.
For det gik jo på: Når vi er færre, der er på arbejdsmarkedet, og vi bliver en mindre og mindre arbejdsstyrke, men har det samme antal opgaver, og når man nu kommer med et forslag, der trækker endnu flere ud, hvordan tænker Alternativet så at man skal dække det gab?
Christina Olumeko (ALT), 2025-01-16:
Først vil jeg gerne takke for rettelsen.
Det må have været mig, der hørte forkert, i så fald.
Men tak for det.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at det er en indblanding i den danske model ligesom så meget andet, vi laver her i Folketinget.
I forhold til ordførerens spørgsmål er det korte svar jo, at vi har gjort det før.
Igennem hele 1900-tallet har vi sat arbejdstiden ned.
Vi har også igennem hele 1900-tallet fra Folketingets side blandet os i den danske model, som ordføreren var inde på, og vi har indført diverse lovgivninger; dagpenge er en indblanding i den danske model ligesom kontanthjælp, su, dagpenge under uddannelse osv.
Og det har jo virket dengang.
Jeg synes, at når vi kigger på verden, må vi bare konstatere, at det ikke er antallet af arbejdstimer, eller hvor meget man knokler, der har skabt rige samfund og samfund, der trives.
Tværtimod kan vi faktisk se det modsatte.
Så det korte svar er, at vi skal gøre det, vi har gjort før, og gøre det en gang til.
Dina Raabjerg (KF), 2025-01-16:
Ordføreren sagde tidligere, at Konservative havde sagt, at det var et brud på den danske model.
Men jeg har faktisk et spørgsmål.
Jeg husker, at min gamle samfundsfagslærer sagde: Der bliver bud efter jer med den demografi, vi kigger ind i.
Og jeg har tit tænkt, at han glemte at sige: Men I skal knokle jer ihjel.
For det er ligesom det, vi kigger ind i: Jo færre der er, des færre er der også til at løse opgaverne.
Og hvis vi skal have mulighed for at få dagpenge uden at lave noget og uden krav om en deltidsbeskæftigelse, så kommer vi jo til at trække endnu flere ud af arbejdsmarkedet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-01-16:
Nu tror jeg lige, vi skal passe lidt på med, hvordan vi bruger eksemplerne herinde.
Det er ikke sådan, jeg har hørt De Konservative i forhandlingerne.
Men hvis det er en vej, De Konservative er klar til at gå ned ad, hører jeg det gerne.
For jeg tror bare, vi er et sted, hvor de virkemidler, vi har, og de muligheder for at håndhæve lovgivningen, som myndighederne har i dag, ikke er tilstrækkelige.
Christina Olumeko (ALT), 2025-01-16:
I forhold til det med pension vil jeg bare oplyse ordføreren om, at vi i Alternativet har sagt til regeringen, at vi vil stemme imod forslaget her i februar, så længe der ikke er fleksibilitet på arbejdsmarkedet.
Det er sådan, vi ser det.
Jeg vil gerne spørge ordføreren til det med uddannelseskontoen.
Det er noget af det, vi har kigget lidt på i Alternativet, og vores tidsopsparingsmodel er også til dels inspireret af det.
Kan ordføreren ikke uddybe, hvordan den konto skal fungere, men også, hvordan Radikale Venstre gerne ser den finansieret?
Samira Nawa (RV), 2025-01-16:
Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at Alternativet gerne havde set, at Radikale og andre partier støttede forslaget, men det er nu engang Radikale Venstre, der fastlægger Radikale Venstres politik, og vi kan ikke støtte det af de årsager, som jeg listede op.
Det betyder ikke, at vi ikke ønsker mere fleksibilitet på arbejdsmarkedet.
Vi har bare en anden tilgang til det end det, der ligger i nogle af de forslag, som Alternativet har skrevet ind her, og som også fremgår af Alternativets udspil.
Christina Olumeko (ALT), 2025-01-16:
Tak for talen.
Jeg vil lige rette ordføreren i forhold til det med den danske model.
Det var en kommentar, jeg kom med, fordi Det Konservative Folkeparti fik sagt, at forslaget her ville være et brud på den danske model.
Det er jeg sådan set uenig i – det mener jeg ikke at det vil være.
Det vil være i forlængelse af anden beskæftigelsespolitik, vi laver i Folketinget.
Regeringen skulle indkalde til forhandlinger, og der skulle skabes frisættelse for kommunerne, når det gjaldt den grønne omstilling.
Det støttede vi, fordi vi synes, det er en god idé, at der kommer forhandlinger.
Lige her havde jeg gerne set, at Radikale Venstre støttede de andre partier, der støtter det her, for det er bare et spørgsmål om at indkalde til forhandlinger – man behøver ikke at være enig med Alternativet i de konkrete forslag.
Christina Olumeko (ALT), 2025-01-16:
Det er jo sådan set en legitim holdning fra Det Konservative Folkeparti, men skal det forstås sådan, at De Konservative sådan set ikke ønsker, at vi fra Folketingets side blander os mere i arbejdsmarkedet end det, vi gør i dag?
Ønsker man ikke fra ordførerens side overhovedet at bringe nogen fleksibilitetsforslag til forhandlingsbordet i de forhandlinger, hvor det kunne give mening?
Det kunne jeg høre på andre partier at man sådan set gerne vil.
Men ser Konservative virkelig, at den her problemstilling, som ordføreren er inde på, bare skal isoleres til arbejdsmarkedets parter, og at vi her fra Folketinget så ikke skal blande os i det længere?
Dina Raabjerg (KF), 2025-01-16:
Jeg nævnte jo selv nogle eksempler på noget, hvor vi har forsøgt at gøre rammerne bedre for børnefamilierne i forhold til nogle ting, som egentlig ikke handler så meget om at blande sig i rammerne, som arbejdsmarkedets parter normalt aftaler.
Så jeg anerkender, at der er ting, vi kan gøre, men vi ville være meget kede af at blande os for meget i det, som arbejdsmarkedets parter normalt aftaler, og vi vil være meget tilbageholdende med at støtte forslag, der koster på bundlinjen.
Nick Zimmermann (DF), 2025-01-16:
Tak for det.
I Dansk Folkeparti har vi altid kæmpet for en politik, der giver danskerne en bedre hverdag, og det handler både om at passe på vores familier og vores ældre og vores arbejdsmarked.
Derfor kan vi sådan set
kun støtte op om intentionen bag det her forslag om at skabe et mere fleksibelt arbejdsmarked, hvor vi giver danskerne mulighed for at få livet og hverdagen til at hænge bedre sammen.
Vi er især optaget af, hvordan vi sikrer bedre vilkår for børnefamilier og for vores seniorer – det er to grupper, der i dag ofte bliver overset, og det kan vi selvfølgelig ikke acceptere.
Danmark skal være et land, hvor vi giver plads til både børn og bedsteforældre, og hvor vi anerkender, at livet ikke altid kan passes ind i en arbejdsuge på 37 timer.
For os i Dansk Folkeparti er det centralt, at vi giver børnefamilierne bedre muligheder for at få hverdagen til at fungere.
Vi ved, at små børn kræver tid og nærvær, og derfor skal vi gøre det lettere for forældre at tage færre arbejdstimer i de år, hvor behovet er størst.
Det er heller ikke rimeligt, at danske forældre skal løbe sig selv halvt ihjel mellem arbejde, institution og indkøb.
Det skaber stress, der går ud over både familielivet og arbejdstiden, og derfor støtter vi også forslaget om at skabe bedre muligheder for orlov og for nedsat arbejdstid, når børnene er små.
Vi ønsker løsninger, der er realistiske, men som også både respekterer familierne og arbejdsmarkedet.
Når vi taler om fleksibilitet på arbejdsmarkedet, kan vi selvfølgelig heller ikke ignorere vores seniorer.
Rigtig mange seniorer ønsker jo at blive på arbejdsmarkedet, men kan måske ikke altid arbejde på fuld tid eller i samme tempo som tidligere.
Og hvorfor skulle de også det?
Efter et langt arbejdsliv fortjener man fleksibilitet og respekt for de vilkår, der følger med alderen.
Vi vil gøre det lettere for vores seniorer at gå ned i tid uden at blive straffet økonomisk, og vi skal give dem mulighed for at tage orlov, når helbredet eller familien kræver det.
Og vi skal sikre, at arbejdsmarkedet også har plads til dem, der har mange års erfaring, men måske ikke længere kan løfte de tungeste opgaver eller være på arbejdspladsen allerlængst tid.
Derfor har vi jo også tidligere eksempelvis foreslået ordningen bedstes første sygedag.
I Dansk Folkeparti mener vi, at politik skal handle om at gøre livet bedre for danskerne.
Det her handler ikke om hverken abstrakte visioner eller luftige drømme; det handler sådan set om at skabe konkrete forbedringer for dem, der hver dag knokler for at få hverdagen til at hænge sammen.
Vi ønsker i Dansk Folkeparti et Danmark, hvor børnefamilierne har tid til børnene, og hvor bedsteforældrene har mulighed for at træde til, når de små er syge, og hvor vores seniorer kan blive på arbejdsmarkedet på deres egne vilkår.
Derfor bakker vi i Dansk Folkeparti op om det her forslag, og vi ser frem til, at vi måske forhåbentlig på et tidspunkt skulle være så heldige, at der rent faktisk kommer nogle forhandlinger.
Christina Olumeko (ALT), 2025-01-16:
Tak til ordføreren for en fin tale, og også tak for at komme ind på Dansk Folkepartis politiske forslag på det her område.
Jeg synes, at flere af dem er inspirerende.
Og tak for opbakningen til beslutningsforslaget.
Jeg vil gerne spørge ordføreren til det argument, der er oppe, omkring danske model, og at det er ikke er noget, vi blander os i fra Folketingets side, at vi ingen holdninger til sådan noget som arbejdstid har, og at arbejdsmiljø måske åbenbart også kunne være noget, vi ikke blander os i.
Jeg har det personligt sådan, at hvis vi ikke blandede os i den danske model, tror jeg faktisk, vi ikke ville have et Beskæftigelsesministerium, for jeg kan ikke rigtig se, hvad Beskæftigelsesministeriet skulle lave, hvis ikke vi havde en holdning til arbejdsmarkedet og lavede rammer herfra, som arbejdsmarkedet opererer under.
Men hvordan ser ordføreren på det?
Er det rigtigt at Folketinget ikke blander sig overhovedet i det danske arbejdsmarked?
Nick Zimmermann (DF), 2025-01-16:
Det er i hvert fald ikke rigtigt, at regeringen ikke blander sig i det danske arbejdsmarked.
Det tror jeg bare man kunne se, da de afskaffede store bededag.
Men jeg må omvendt også sige, at det helt klart er Dansk Folkepartis holdning, at vi skal have arbejdsmarkedets parter med i en diskussion netop om, hvordan vi gør hele arbejdsmarkedet mere tilgængeligt både for børnefamilier og for seniorer.
I sin tid, da vi i Dansk Folkeparti foreslog det her med bedstes første sygedag, var det også en del af vores beslutningsforslag, at det netop var intentionen bag det, at Folketingets partier selvfølgelig skulle inviteres med i forhandlingerne om det, men også både fagbevægelsen og arbejdsmarkedets parter osv. og arbejdsgivere og arbejdstagere.
Så vi synes, det er rigtig vigtigt, at de også kommer med.
Christina Olumeko (ALT), 2025-01-16:
Fra Alternativets side er vi fuldstændig enige i, at arbejdsmarkedets parter skal involveres i det her spørgsmål også, ligesom vi jo på andre områder også involverer interessenterne.
Nu kan vi høre fra regeringen, at de vil stemme imod det her forslag; de synes, det er dårlig timing.
Jeg synes personligt, det måske er lidt mere i den kreative ende af afvisninger af beslutningsforslag her i Folketingssalen.
Tror ordføreren på, at vi i den her valgperiode kommer til at se noget fra regeringen, der kommer til at skabe fleksibilitet for danskerne?
Nick Zimmermann (DF), 2025-01-16:
Absolut ikke i forhold til hele arbejdsmarkedet eller i forhold til vores seniorer.
Så tror jeg, allerede det var sket.
Altså, det er jo noget, der har været talt om i lang tid her i huset, at der skulle laves nogle forbedringer for vores seniorer, men jeg tror ikke, der kommer til at blive flyttet så meget som et komma for vores seniorer på arbejdsmarkedet med den regering, som vi har nu, desværre.
Der er ellers rigtig meget, der ligger lige til højrebenet i forhold til at indrette et arbejdsmarked, der fungerer.
Den løsning kunne man jo sådan set bare implementere på, jeg var lige ved at sige 5 minutter.
Samira Nawa (RV), 2025-01-16:
Hvis man stemmer imod en stigning i pensionsalderen, skal der i givet fald findes det milliardbeløb, der skal bruges til finansieringen.
Men ja, jeg tænker sådan set også, at Alternativets tidsopsparingsmodel og Radikale Venstres tanker om en uddannelseskonto kan minde meget om hinanden.
Det, vi er ret meget ret optaget af, er, at den tid, man sparer op, bliver brugt på at dygtiggøre sig, videreuddanne sig og tilegne sig nogle nye kompetencer, så man måske kan fungere i en anden stilling på sin arbejdsplads eller fungere i en helt anden branche, i en helt anden stilling.
Det er en lille afvigelse fra Alternativets forslag, hvor man, som jeg læser det, f.eks. også kan bruge den tid på orlov.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-16:
Så har vi virkelig ramt den rigtigt.
I Danmarksdemokraterne rammer vi normalvis nioghalvfems komma ni procent rigtigt, så der har vi jo ramt hundrede og ti procent rigtigt, når I bliver tvunget til at bide til bollen dér.
Jeg anerkender, at det er sket én gang, i den tid jeg har været i Folketinget, altså at et B-forslag er kommet videre.
Det kan være en start, for jeg har faktisk set rigtig mange gode B-forslag, ikke kun fra Danmarksdemokraterne, men også fra andre partier, hvor man nogle gange har tænkt: Hvorfor er regeringen ikke lige hoppet på den?
Og så viser det sig, at så kommer der et lovforslag ganske kort efter, der nærmest på nær navnene for neden er enslydende; det er også fair nok.
Men tusind tak; vi anerkender, at regeringen faktisk har taget ét B-forslag og gjort det til lov.
Jens Joel (S), 2025-01-16:
Jeg er ikke sikker på, at man kan gøre det sådan op, at der er en modsætning mellem det.
Altså, hvis man investerer i arbejdsmiljø, kan man også få et højere arbejdsudbud.
Det har jo ikke noget med fleksibiliteten at gøre.
Så det er jo ikke altid sådan, at arbejdsudbud og fleksibilitet er det samme.
Og den diskussion kan vi jo sagtens have.
Når vi har diskuteret arbejdstid, har det været for at sige, at den diskussion, som eksempelvis Alternativet har rejst, nogle gange har lydt sådan, at vi alle sammen kunne arbejde mindre, uden at det ville have nogen konsekvens.
Det er det, som vi i al beskedenhed prøver at anholde.
Selvfølgelig har det også en konsekvens.
Det er jo ikke det samme som, at vi ikke som kollektiv kan løfte den samme opgave, men skiftes, om man så må sige, i forhold til hvor belastningen er.
Det ved man altså bare mere om, når man sidder tættere på det, end hvis vi laver én lovgivning til alle.
Christina Olumeko (ALT), 2025-01-16:
Tak for talen til ordføreren.
Jeg vil egentlig gerne lige anfægte den præmis om, at hovedansvaret for fleksibilitet på arbejdsmarkedet ligger hos arbejdsmarkedets parter.
Jeg synes i den grad, at vi som den lovgivende magt og som Folketing og regeringen selv har et fælles ansvar sammen med arbejdsmarkedets parter, for vi laver jo strukturen for arbejdsmarkedet med f.eks. barselslovgivning og uddannelsesløftet, hvor man kan få dagpenge, hvis man videreuddanner sig og efteruddanner sig.
Vi har su, som jo i mine øjne også er en fleksibilitetsordning, som gør det muligt at prioritere sine studier og have noget fleksibilitet, i forhold til hvor meget man skal arbejde.
Der er masser af typer ydelser, som skaber fleksibilitet, og som kommer fra Folketinget.
Så det er et fælles ansvar.
Det, jeg gerne vil spørge ordføreren til, er sammenhængen med regeringsgrundlaget.
Regeringen har et mål om, at vi skal se en stigning i arbejdsudbuddet i den her valgperiode på 43.000 fuldtidsbeskæftigede.
Kan ordføreren ikke godt se, at det også er i modstrid med at skabe mere fleksibilitet på arbejdsmarkedet?
Jens Joel (S), 2025-01-16:
Det anerkender jeg, men jeg ved jo også, at det optager ordføreren og SF meget, hvordan vi får råd til det, vi skaber i fællesskab, altså eksempelvis vores velfærd, og den offentlige sektor er jo et eksempel på et område, hvor det er en lille smule sværere at effektivisere.
Selvfølgelig kommer der hjælpemidler, men produktiviteten har anderledes muligheder for at udvikle sig i den offentlige sektor, og derfor kan det, vi skaber i fællesskab, den velfærd, vi gerne vil levere, det, at vi gerne vil passe på hinanden, godt komme til at fylde en større del af det, vi skal investere i de kommende år.
Det er derfor, jeg siger, at man skal være påpasselig.
Selv om man kan se en privat virksomhed, hvor de måske kan produktivitetsforbedre og veksle det til mindre arbejdstid, så er det ikke sikkert, at vi kan lave alle de samme forbedringer i den offentlige sektor.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-01-16:
Ja, og man kan jo sige, at siden 1990 er vi blevet omkring tre gange så rige, og der har den gennemsnitlige arbejdstid i hvert fald været konstant.
Så er jeg enig med ordføreren i, at der er kommet nogle andre ordninger med fleksibilitet i mellemtiden.
Det er bare derfor, jeg siger, at vi ikke alle sammen kan arbejde mindre, men at det godt kunne være, at alle kunne få noget mere fleksibilitet i deres arbejdstid.
Der er jeg enig med ordføreren i, at det i høj grad er en diskussion, arbejdsmarkedets parter skal have.
Jens Joel (S), 2025-01-16:
Vi har jo vekslet en del af vores velstand til en større frihed.
Det er også det, det er udtryk for, når vi har fået en ekstra ferieuge, og når der er kommet fritvalgsordninger på arbejdsmarkedet, så man faktisk kan vælge enten at holde fri eller få udbetalt lidt mere i løn.
Det er jo et udtryk for, at man nogle gange helt konkret som lønmodtager veksler sin velstand til frihed.
Der er så faktisk ret mange, der vælger at få det udbetalt og ikke vælger at få friheden, men det er ligegyldigt.
For jeg tror, at hr. Sigurd Agersnaps pointe om, at fleksibiliteten generelt set har været mere efterspurgt, og at arbejdstiden er gået gradvis ned sådan over det meget lange stræk, er rigtig.
Det kan godt være en bevægelse, der fortsætter.
Det er derfor, jeg siger, at arbejdsmarkedets parter faktisk allerede er i gang med den her diskussion.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-01-16:
Tak for det, og tak til hr. Jens Joel for talen.
Jeg ved, at vi deler en interesse for økonomisk teori og økonomiske debatter.
Nu sagde ordføreren jo det her med, at vi ikke alle sammen bare kan arbejde mindre, og det er jeg selvfølgelig enig i.
Men er det ikke også rigtigt, hvis man kigger på økonomisk teori og dansk historie, at så vil vi, når vi er blevet mere velstående, også gerne have noget mere fritid?
Er det ikke noget, ordføreren ligesom vil forvente også sker i fremtiden, altså at den bevægelse fortsætter?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-01-16:
Jeg tror i hvert fald, det bestemt er en relevant betragtning, når man kigger ud over, hvad det er for en karakter, debatten får.
Jeg synes ofte, at det her er drevet af stemmer, som har arbejdsliv, der er meget flydende, men som til gengæld også har en meget stor fleksibilitet, og som dermed også kan have en oplevelse af aldrig rigtig at have fri.
Og det indebærer nogle problemstillinger.
Det underkender jeg slet ikke.
I alt, hvad vi gør politisk, skal vi have blik for alle de arbejdsliv, der er derude, og ikke kun dem, der har nem adgang til mikrofonerne, spalterne og influencerne.
Men det er i virkeligheden også bare igen en anerkendelse af, hvilken værdi det har, at hver eneste af de her faggrupper jo faktisk i nogle overenskomstforhandlinger er repræsenteret af nogen, som kender lige præcis de forhold, og som kan betone vigtigheden af, hvad det er, de har behov for i den kommende periode på vores arbejdsmarked.
Christina Olumeko (ALT), 2025-01-16:
Tak for ordet.
Vi lever i en tid, hvor flere og flere oplever et alt for stort pres i hverdagen.
Teknologien har gjort os mere effektive, men samtidig er stressniveauet højere nogen sinde.
Alt for mange savner tid til familien, til deres sundhed og til personlig udvikling.
Vores arbejdsmarked er bygget til forældede idealer, og det, på trods af at vores verden og vores liv har ændret sig.
Derfor må vi spørge os selv: Skal vi arbejde mindre?
Skal pensionssystemet gentænkes?
Og hvordan skaber vi et mere fleksibelt arbejdsmarked?
Med forslaget i dag foreslår vi, at regeringen indkalder Folketinget til forhandlinger, så vi kan skabe et system, der kan give danskerne et tiltrængt pusterum, fleksibilitet og mulighed for at sætte tempoet ned i løbet af livet.
Tak for ordet.