runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-04-23:
Der er en ganske særlig forpligtelse, når man taler om arbejdet med børn fra 15 år og nedefter.
Der skal man indhente børneattester, ganske som ordføreren siger.
Her er vi også åbne over for at kigge på, om der er nogle muligheder i forhold til andre faggrupper.
Kunne man – det ligger nok mere på retsområdet – lave specifikke attester på f.eks. ældreområdet, som det er blevet nævnt, eller på handicapområdet?
I de offentlige attester ligger der nogle flere personlige oplysninger, bl.a. om man har kørt for stærkt.
Jeg lytter mig til, at der er en lille smule åbenhed her, så kunne man gå ind her og få lavet noget, der specifikt åbner for det, ligesom med børneattester, så ville vi være meget villige til at kigge på det.
Det er her, jeg mener, at forslaget måske bliver en lille smule uigennemskueligt for mig, for der står – og nu går min tid – fængsel som følge af lovbrud eller forsømmelser af faglige forpligtigelser .
Der står ikke noget om lovbrud i forhold til faglige forpligtigelser.
Der mangler en skarp opdeling, men lad os kigge på det.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-23:
Jeg tror godt, at ordføreren forstår, hvad forslaget handler om og essensen af det.
Det handler netop om at beskytte de her mennesker, som er nogle af de mest sårbare, og som har brug for hjælp i deres hverdag.
Jeg synes jo faktisk, at vi netop har prøvet at skrive, at det handler om de tilfælde, hvor nogen straffes med fængsel som følge af lovbrud eller grov forsømmelse af deres faglige forpligtelser i deres erhverv.
Så det andet er ordkløveri, for det handler om essensen af det her.
Men jeg vil da gerne kvittere for, at ordføreren er med på at kigge på det i forhold til måske at lande en beretning, så vi kan komme et skridt videre.
Jeg vil bare sige til ordføreren, at jeg tidligere har foreslået voksenattester.
Det her er en lang, sej kamp, hvor jeg har arbejdet for det i lang tid.
Lotte Rod (RV), 2024-04-23:
Tak for det.
Et menneske må aldrig være en opgave, der skal løses, eller noget, man kan udnytte.
Et menneske har altid en værdi i sig selv.
Derfor er det for mig helt uforståeligt og fuldstændig uacceptabelt, når nogle af de medarbejdere, som altså skulle være de betydningsfulde voksne – dem, man har tillid til, dem, der skulle hjælpe en – udnytter en.
Det er fuldstændig uacceptabelt.
Men alligevel kan vi i Radikale Venstre ikke støtte det her beslutningsforslag.
Det er, fordi jeg ønsker, at der skal være en høj faglighed og en stærk ledelse.
Jeg vil have ledelser, som går forrest med at kræve en høj faglighed og med at skabe en god kultur, og jeg synes, at vi skal tænke os meget grundigt om herinde, altså om vi så hver gang, der er nogle ledelser, som ikke lever op til det ansvar, skal lave nye regler, som gør, at alle de ledere, som gør det ordentligt, får endnu mere arbejde og endnu flere regler trukket ned over sig.
Jeg er mere til den model, som jeg tror den socialdemokratiske ordfører var den første der foreslog, og som andre ordførere også har nævnt, altså om vi ikke kan finde en fælles tekst for, at vi selvfølgelig gerne vil kigge på det.
Jeg synes, vi skal gøre det sammen med dem, det handler om, i stedet for bare at ty til det, vi politikere nogle gange gør, nemlig lige at lave nogle nye regler.
Mette Frederiksen (S), 2024-04-23:
Jeg vil gerne være med til at styrke tilknytningen, men jeg står altså ikke lige og siger ja til, at man skal kunne rejse for 1.000 kr., for der vil nok også være andre grupper, der synes, det er vigtigt, at de kan rejse.
Det kan være pårørende til mennesker, der er syge, eller der kan være andre ting, der gør, at man har behov for at komme til og fra Danmark.
Jeg glæder mig i øvrigt til, at lufthavnsbyggeriet snart er færdigt.
Jeg har for kort siden selv været i Grønland, og man må sige, at det jo skrider frem, og det kommer til at betyde ganske meget for mobiliteten, hvad angår Nuuk.
Men jeg kommer altså ikke til på stående fod lige at love billetter til 1.000 kr.
Inger Støjberg (DD), 2024-04-23:
Først og fremmest er jeg jo glad for, at jeg overhovedet kan stille spørgsmål til statsministeren; det er jo ikke så tit, at man lige løber på statsministeren her på gangene længere.
Men da Michael Svarer kom med sin rapport, viste den jo tydeligt, at alle tre modeller ville koste arbejdspladser.
Så derfor kunne jeg egentlig bare godt tænke mig at spørge statsministeren her i dag, om statsministeren vil give en garanti for, at en kommende CO 2 -afgift på landbruget ikke kommer til at koste arbejdspladser.
Mette Frederiksen (S), 2024-04-23:
Det sigte, vi har, når vi tilrettelægger vores politik, hvad angår den klimabelastning, der er forbundet med at have en landbrugsproduktion, ligesom der er en klimabelastning forbundet med at have en industriproduktion, og når vi transporterer os til og fra arbejde, er, at når vi går op imod den, skal vi gøre det på en måde, hvor Danmark står stærkere tilbage.
Der skal være en ordentlig balance mellem land og by.
Og det her skal bidrage til, som jeg sagde før, at Danmark står stærkere på den anden side.
Det er lige anmeldt, at det sidste slagteri på Sjælland lukker.
Jeg blev utrolig ked af det, da jeg fik den besked, og jeg tror, der er nogle mennesker, der bor på Sjælland, som kigger en lille smule på det her og tænker: Vi skal så leve med den miljøbelastning, der er, fordi vi har en produktion, men der er ikke nogen arbejdspladser til os.
Det synes jeg er den forkerte måde at gøre det på, og jeg begræder, at alle de mennesker nu mister deres arbejde.
Så der lukker en gang imellem arbejdspladser ned, før der er en CO 2 -afgift, og dem er jeg ked af lukker ned, og jeg forstår heller ikke helt, at man ikke kæmper mere for, at grisene bliver slagtet i Danmark, hvilket dermed vil skabe en merværdi for det omkringliggende samfund.
Når vi laver CO 2 -afgift, er det med det klare mål at få nedbragt miljø- og klimabelastningen, men selvfølgelig skal det sikres, at danskerne stadig væk har et arbejde at stå op til.
Og det går jo sådan set ret godt i Danmark, må man sige – vi har igen en stigning i beskæftigelsen.
Inger Støjberg (DD), 2024-04-23:
Så der var ingen garanti for, at man vil efterleve det regeringsgrundlag, som man selv har skrevet, og hvor man har sagt, at det ikke må koste arbejdspladser.
Men det vidner jo netop bare om, at regeringen ikke kommer til at leve op til sit regeringsgrundlag, for vi ser løftebrud på løftebrud, og mon ikke der også kommer flere?
For statsministeren lovede jo så også i valgkampen, højt og helligt, at kødsovsen ikke måtte blive dyrere for den enlige mor med tre børn – drenge, ovenikøbet – der alle gik til fodbold.
Når man så kigger i Michael Svarers rapport, slår den jo fast, at det bliver dyrere at være dansker.
Så derfor vil jeg egentlig bare også gerne bede statsministeren om her i dag at give en garanti for, som statsministeren jo gjorde det i valgkampen, at kødsovsen ikke bliver dyrere for den enlige mor med de tre drenge, der alle gik til fodbold.
Mette Frederiksen (S), 2024-04-23:
Jeg må lige rette: Altså, jeg står fuldstændig på mål for det, der står i regeringsgrundlaget, og jeg ønsker med alt, hvad vi gør, også på klimaområdet, at det understøtter et sundt og stærkt Danmark, herunder at folk har et arbejde at stå op til om morgenen.
Men det, jeg ikke kan tage højde for, er jo f.eks. et slagteri, der lige lukker.
Jeg må sige: Jeg forstår faktisk ikke, at danske landmænd kører grisene ud af Danmark i det omfang, vi ser det.
Jeg ville da egentlig hellere have, at de lod deres grise slagte i Danmark og dermed understøttede, at der var slagteriarbejdspladser, som i mine øjne er en meget, meget vigtig del af vores danske erhvervsstruktur.
Men nu er det det andet slagteri på ganske kort tid, og det er jo, fordi smågrisene ikke i tilstrækkelig grad bliver slagtet i Danmark.
Det synes jeg er synd for grisene, for de er ude på meget, meget lange transporter, og jeg synes, det er rigtig, rigtig ærgerligt for de familier oppe i Sæby og i Nordjylland og for de familier i Ringsted og på Sjælland, som nu mister deres arbejde.
Så hvis vi også lige kunne have en snak om, at man i højere grad fra landbrugets side understøtter, at arbejdspladserne bliver i Danmark, ville det være positivt, synes jeg.
Og så skal jeg nok gøre, hvad jeg kan som statsminister, og regeringen skal nok gøre, hvad vi kan, for at sikre, at alle dem, der i dag går på arbejde, også har et arbejde at stå op til i morgen, og det er jeg meget, meget fortrøstningsfuld i forhold til.
Inger Støjberg (DD), 2024-04-23:
Nu siger statsministeren, at hun ikke forstår danske landmænd.
Jeg tror også, jeg kan sige, at der er rigtig mange danske landmænd, der ikke forstår statsministeren, og det kan jeg ærlig talt godt forstå.
Jeg kan godt forstå det, hvis der er rigtig mange danskere, der ikke forstår statsministeren og den her regering.
Man gik til valg på, at for den enlige mor måtte det ikke blive dyrere.
Man skriver i regeringsgrundlaget, at det her ikke må koste arbejdspladser.
Så jeg kan godt forstå det, hvis der er rigtig mange, der ikke bare er skuffede, men som jo altså er, mildt sagt, forundrede over, hvad det er, der foregår – hvorfor statsministeren ikke tager sig mere af, hvad der sker her i Danmark.
Men det er måske i virkeligheden lidt det, der sker, når man tilbringer så meget tid på de bonede gulve i Bruxelles.
Så mister man åbenbart ikke bare interessen, men også indsigten i, hvad det er, der foregår her i Danmark for helt almindelige danskere, der bare kan se løftebrud efter løftebrud, og jeg synes ærlig talt ikke, at man kan være det bekendt.
Mette Frederiksen (S), 2024-04-23:
Men nu kunne fru Inger Støjberg jo deltage i forhandlingerne, når de kommer til den tid; jeg forstår, at man har meldt sig ud på forhånd.
Vi har ikke noget som helst ønske om, at en CO 2 -afgift på dansk landbrug skal lukke arbejdspladser ned i Danmark.
Det kunne vi ikke drømme om at have.
Vi har lige nu meget, meget høj beskæftigelse, og alt, hvad vi gør på alle områder, handler om, at den høje beskæftigelse skal fastholdes, og at alle danskere har et arbejde at stå op til om morgenen, og det kommer også til at gøre sig gældende omkring CO 2 -afgiften.
Og undskyld mig for at bringe det ind i Folketingssalen, men jeg forstår, at fru Inger Støjberg siger: Joh, hvis der er nogen, der tager ansvar og på et tidspunkt laver en CO 2 -afgift, så kommer jeg ikke til at kræve, at den bliver afskaffet, hvis et flertal skifter efter næste valg.
Hvad er det egentlig?
Jeg skal lade være at bruge ord, men hvis man står her og siger, at det her er det allervigtigste, men i virkeligheden bare kommer til at acceptere det bagefter, fordi man selv gerne vil et eller andet, så er der jo ikke noget i de ord, der bliver sagt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-04-23:
Jeg får lidt lyst til at følge op på debatten, for vi sidder jo ikke bare med hver vores spørgeark.
Vi sidder sådan set også og lytter til hinanden.
Det er jo en del af demokratiet.
Når statsministeren er så optaget af slagteriarbejdspladserne i Ringsted – det er vi også i SF – er jeg lidt nysgerrig på, om statsministeren vil sige, at regeringen griber ind og sørger for, at smågrise ikke skal transporteres rundt i Europa.
Man kan jo bruge dyrevelfærdsloven og alt muligt andet for faktisk at opstille nogle kriterier.
Det var bare for at følge lidt op på den debat, for jeg synes ikke, at den skulle have lov at stå for sig selv.
Men statsministeren siger jo også, at vi har en historisk høj beskæftigelse.
Det gør Nationalbanken også.
Og alt tyder på, at dansk økonomi er bedre, end man næsten kan forestille sig at den nogen sinde har været de sidste mange år.
Nationalbanken har lige været ude at sige meget tydeligt, at det danske råderum også er større end det, som regeringen umiddelbart har vurderet.
Altså, det vil sige, at endnu en gang vil finansministeren lige om lidt lukke op for posen og sige, at der måske er 3, 5, 8 eller 10 mia. kr.
Jeg ved det ikke.
Der er en gennemsnitsberegning, der siger, at der nok er 8 mia. kr. mere i råderummet, end vi umiddelbart havde regnet med i dansk økonomi.
Det er jo positivt.
Så vil jeg bare spørge, hvornår regeringen regner med at komme med de tal.
For de tal er jo ret vigtige, når man kigger ind i, at regeringen skal forhandle regionsaftaler og økonomiaftaler.
Det er der, hvor danskerne møder velfærden.
Det er vores sundhedsvæsen.
Det er vores ældrepleje, som vi lige har forhandlet om – og tak for aftalen.
Det er på børneområdet og i vores folkeskole.
Det er nogle af de steder, hvor vi kunne løfte velfærden for borgerne, hvis vi har et bedre råderum i dansk økonomi.
Det er også der, hvor vi kan investere i uddannelser.
Vi skal diskutere professionsuddannelser lige om lidt.
Men det forudsætter, at vi kender tallene.
Jeg vil bare spørge statsministeren, om statsministeren ikke lige kan skubbe lidt til finansministeren – vi har i tidligere år altid fået tallene i april – så vi også får dem, før der er økonomiforhandlinger.
Mette Frederiksen (S), 2024-04-23:
Jeg går selvfølgelig ud fra, at finansministeren offentliggør de bevægelser, der er i dansk økonomi, sådan som reglerne nu engang tilsiger, hvad angår offentliggørelse.
Vi kom bedre igennem corona, end nogen havde turdet håbe på og ikke mindst mine kritikere påstod ville være tilfældet.
Dansk økonomi klarede sig rigtig godt, nok bl.a. fordi vi havde en så god coronahåndtering – i øvrigt sammen, og tak for det.
Vi er kommet bedre igennem inflationen, energikrisen og krigen i Europa, end vi havde turdet håbe på.
Vi har meget, meget høj beskæftigelse; den har slået rekord.
Vi har lav arbejdsløshed, og vi har grundlæggende en bundsolid dansk økonomi.
Det er jeg da som statsminister utrolig glad for, og jeg er også stolt over det.
Jeg kan mærke, at når jeg taler med unge mennesker, ved de knap nok, hvad ordet arbejdsløshed betyder.
Det er jo et sundhedstegn, for det gør, at de er optimistiske omkring deres egen fremtid.
Så er jeg meget enig i, at dyrevelfærd er vigtigt.
Det er jo ikke så lang tid siden, vi lavede en aftale på dyrevelfærdsområdet.
Jeg kan ikke forestille mig andet, end at SF også var med til at lave den aftale.
Ikke mindst på europæisk plan bliver vi da nødt til at have en diskussion af, hvor lang tid vi synes at dyr skal transporteres.
Vi har jo slagterier i alle lande tæt på der, hvor dyrene lever.
Jeg kan ikke lide de der lange transporter af levende dyr.
Jeg tror ikke, at det er godt for dyrene og dyrevelfærden, men jeg er heller ikke sikker på, at det er godt for det endelige produkt.
For det er et unødvendigt pres at lægge på en lille levende gris.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-04-23:
Det er en vigtig diskussion, og jeg synes sådan set, at det er vigtigt også at have dyrevelfærd i fokus.
Når nu det kommer til det her med dansk økonomi, har det hidtil været sådan på grund af EU-reglerne, som jo er blevet ændret her for nylig, at man altid skulle offentliggøre tallene i april og maj, hvilket har været fornuftigt.
Når man skal forhandle en kommune- og regionsaftale, er der jo forskel i statens økonomi på, om man har 8 mia. kr. ekstra, eller om man ikke har 8 mia. kr. ekstra.
Statsministeren har lige været til Danske Regioners årsmøde og ved jo, hvilke udfordringer vi står over for på vores hospitaler.
Jeg tror ikke, at penge kan gøre det alene; det er slet ikke det, jeg siger.
Men jeg tror, at penge er en del af løsningen.
I nogle kommuner fyrer man ansatte.
Det er lærere, sosu-assistenter og pædagoger.
Det er nogle af dem, som vi gerne vil beholde og have flere af.
Det er jo absurd, at vi i en tid, hvor vi efterspørger den her arbejdskraft, er nødt til at fyre dem i vores offentlige sektor.
Ser statsministeren ikke, at det vil give mening, at de her tal bliver offentliggjort, før man går i gang med økonomiforhandlingerne?
Mette Frederiksen (S), 2024-04-23:
Som jeg sagde før, har jeg tillid til, at finansministeren overholder de regler, der er, hvad angår almindelig offentliggørelse omkring dansk økonomi.
Og så er jeg i øvrigt enig i meget af det, der bliver sagt om den kommunale og den regionale økonomi.
Jeg er enig i, at penge ikke løser det alene, så derfor tak for et godt samarbejde om indholdet på mange af velfærdsområderne, som vi er i fuld gang med, senest på ældreområdet.
Men selvfølgelig spiller økonomi jo en afgørende rolle.
Jeg håber på gode aftaler både med kommunerne og regionerne, herunder at vi bliver gode til at få prioriteret mellem midlerne, så vi får kontrolleret noget af det pres, der er på nogle af udgifterne, på en bedre måde end i dag, så det skal medføre nogle af de besparelser, vi kigger ind i.
Men jeg er enig i, at en god økonomi i vores velfærdssamfund er afgørende.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-04-23:
Mange tak.
Noget af det, som IA arbejder for, er netop at få endnu flere af vores veluddannede grønlændere hjem igen, for vi har rigtig meget brug for dem til at bygge det grønlandske samfund op.
Hvert år ser vi heldigvis også, at rigtig mange af de studerende har lyst til at komme hjem og være med til at bygge samfundet op.
Der er også rigtig mange, der under deres studie kommer hjem og får et sommerferiejob, men når man bor 3.000-4.000 km væk fra det sted og den kultur, man kommer fra, kan det måske også være svært at sikre den tilknytning.
Så noget af det, som IA vil arbejde for, er, at det skal være lettere for de grønlandske studerende at komme hjem oftere.
I dag kan man som grønlandsk studerende komme hjem en gang om året, men vi kunne godt tænke os, at der politisk blev arbejdet for at indføre en særlig, billig billet til de studerende, så de, når vi i fremtiden får de nye lufthavne i Nuuk og Ilulissat, kan komme hjem for 1.000 kr. tur-retur.
Er det noget, som regeringen kunne se sig selv være med til at bakke op om, sådan at vi kan styrke de grønlandske studerendes tilknytning til Grønland?
Mette Frederiksen (S), 2024-04-23:
Det behøver vi jo ikke træffe politiske beslutninger om.
Ethvert menneske og enhver studerende kan jo gøre op med sig selv, hvordan de vil være i omgangen med andre mennesker.
Så tror jeg, det er rigtigt, hvad der også ligger i spørgsmålet, nemlig at overgangen til det danske samfund selvfølgelig kan være svær.
Hvis man har levet hele sin barndom og den første del af sin ungdom i Grønland og måske ovenikøbet i en bygd og så nærmest fra den ene dag til den anden havner på en dansk uddannelse, kan den overgang da være svær.
Det er i hvert fald noget, som vi kan tage højde for i den måde, uddannelserne tilrettelægger deres introforløb på, og det kan også være, der skal være en anden form for indsats.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-04-23:
Tak for det, og tak for ordførerens tale og også for beretningen om en ud af rigtig mange forældres og i øvrigt også voksne mennesker med handicaps oplevelser med at løbe panden mod en mur i systemerne.
Det er noget, som langtfra er vores velfærdssamfund værdigt, så der er absolut masser at tage fat i.
Jeg sidder lige og lurer lidt på noget.
Hvad betyder »det andet«, som ordføreren formulerer det?
Beslutningsforslaget her er jo ikke et færdigt koncept, men den overordnede politiske vision, og så skal vi med ministeriet og med ministeren også – nu er jeg blevet inviteret til at lave en beretningstekst – netop kvalificere indholdet, og det skal vi gøre sammen.
Det er ikke noget, SF skal gøre alene.
Det er noget, hvor vi absolut også skal have både handicaporganisationerne og de mange interessenter, der er vigtige for det her område, med.
Men man kan så bide mærke i, at lige præcis de her 60 organisationer faktisk har anbefalet os at gøre det.
Så kan jeg lige få en klar præcisering af, hvad det egentlig er, ordføreren mener?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-04-23:
[Taleren talte grønlandsk].
Sidste år præsenterede Grønland et udkast til vores forfatning, som skal bruges, den dag Grønland bliver statsdannet, og i morgen bliver det beslutningsforslag, der bliver fremsat af Kuno Fencker fra Siumut, behandlet i Inatsisartut – et beslutningsforslag, der er af afgørende betydning for både Grønland og Danmark.
Forslaget, der ligger i forlængelse af forfatningskommissionens arbejde, bygger på § 21 i selvstyreloven, som angiver, at man ved beslutning om grønlandsk statsdannelse skal indlede forhandlinger mellem regeringen og naalakkersuisut med henblik på at gennemføre statsdannelsen for Grønland.
Hvis disse forhandlinger i givet fald ender med at blive påbegyndt, er der meget at tage fat på for at sikre de bedste vilkår for hele vort folk, således at processen sker på den mest hensigtsmæssige måde for alle.
Selvstyreloven sigter ikke efter en såkaldt løsrivelsesmodel, men en forhandling, der i demokratisk ånd endegyldigt vil resultere i Grønlands højhedsret.
»Intet om Grønland, uden Grønland« er ikke ligefrem ligetil, når man ikke kan sidde med ved bordet i større internationale organer, som har direkte indflydelse på vores miljø, land og folk.
Grønland har derfor adskillige gange udtrykt et klart ønske om at blive indlemmet i flere af disse internationale organisationer og råd, hvilket kræver, at Grønland agerer som en stat.
Derfor er der behov for en nyordning i forhold til samarbejdet med Danmark, der sikrer ægte ligeværdighed, hvilket vi fra Siumut mener kan ske igennem statsdannelse.
Med de ord vil jeg spørge: Hvordan ser De som statsminister på muligheden for at forhandle med naalakkersuisut om at etablere en ny konstruktion af kongeriget, hvori Grønland agerer som en statsdannet enhed?
Og ser statsministeren dette som en mulighed for at skabe et samarbejde, hvori man respekterer Grønlands ønske om selvbestemmelse og på samme tid kan sikre et solidt partnerskab mellem de to nationer?
Mette Frederiksen (S), 2024-04-23:
Først og fremmest tusind tak for spørgsmålet, og tak for vores i øvrigt gode samarbejde.
Jeg har meget stor respekt for de diskussioner, der foregår i det grønlandske samfund om Grønlands fremtid.
Jeg respekterer det.
Jeg har meget, meget stor forståelse for den diskussion, der pågår.
Det er ikke sådan, at der ligger en henvendelse fra naalakkersuisut til den danske regering om hverken statsdannelse eller lignende skridt.
Det er klart, at hvis der kommer en sådan henvendelse, forholder jeg mig til den som statsminister, men den diskussion, der pågår nu oven på det arbejde, der også henvises til i spørgsmålet, synes jeg egentlig ikke jeg skal blande mig i.
Det betragter jeg faktisk i respekt for Grønland som et grønlandsk anliggende.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-04-23:
[Taleren talte grønlandsk].
Tak for svaret, statsminister.
Måske kan man komme lidt tættere på det ved så at spørge på en lidt anderledes måde.
Det er således, at de her samtaler om ønsket om ikke at løsrive sig, men netop at statsdanne også indebærer, at man har nogle forhandlinger, der netop gør, at man kan sikre de bedste vilkår for begge de folk, der også kommer til at blive berørt af det – både dem, der lever i Grønland, men også dem, der lever i Danmark.
Mette Frederiksen (S), 2024-04-23:
Ja, det kan jeg svare anderledes konkret på, for det er klart, at hvis der kommer en henvendelse fra naalakkersuisut om at afdække, hvilke rammer der alternativt kan være end det, vi kender fra rigsfællesskabet, eller der kommer et konkret ønske om statsdannelse eller en anden juridisk konstruktion, vil vi som regering selvfølgelig gå ind i den dialog.
Grønlands fremtid er Grønlands.
Det er min helt grundlæggende holdning.
Så det ville vi selvfølgelig, og det har vi i øvrigt også tilkendegivet over for naalakkersuisut.