runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2020-11-27:
Tak for det.
Så vil jeg glæde mig til, at der meget snart kommer en invitation til reelle forhandlinger, sådan at vi kan få løst det her, for det tror jeg sådan set at vi i hvert fald er nogle stykker der sidder og er meget, meget opsatte på.
Som der også er blevet sagt af tidligere ordførere, er der altså ikke sket så meget på det her område, desværre – og det haster.
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-27:
Tak for det.
Jeg blev lidt nysgerrig med hensyn til den tale, embedsværket havde lavet, men det kan være, at ministeren vil oversende den efterfølgende.
Jeg har jo spurgt om, hvor meget serviceniveauet er steget i kommunerne, efter at man, som det er blevet sagt, har givet kommunerne flere midler, og det har vi ikke kunnet få et svar på, altså hvordan der er kommet flere penge ud til hjælp for borgerne.
Så et er, at der selvfølgelig skal være de ressourcer, der er brug for,
noget andet er, hvordan man så bruger de her penge.
Ministeren siger, at vi ikke kan være overrasket.
Men jeg vil sige, at jeg altså er overrasket over, at nogle mennesker kan behandle andre mennesker på en nedværdigende måde uden empati og uden omsorg – det synes jeg da godt at man kan være overrasket over.
Det andet spørgsmål er: Hvordan er man kommet dertil?
Det er jo ikke nogen undskyldning, at man har travlt – ministeren har også travlt, og ministeren skal også behandle andre mennesker ordentligt, selv om ministeren har travlt.
Så derfor vil jeg som det sidste gerne spørge ministeren: Hvornår bliver vi indkaldt til nogle forhandlinger på det her område?
Mette Thiesen (NB), 2020-11-27:
Tusind tak.
Det er tid til en ny retning inden for ældreplejen, en ny retning med den enkelte ældre og den enkelte familie i centrum, og i Nye Borgerlige tror vi generelt på mere frihed og flere frie valg.
I løbet af sommeren viste TV 2 den meget omdiskuterede dokumentar om plejehjemsbeboerne Else og Niels, og det var ikke en rar oplevelse, da jeg så den.
Det var yderst hjerteskærende at se, hvordan Else og Niels, der begge er ramt af demens, blev ydmyget og svigtet på det groveste af plejepersonalet.
Samtidig så vi et hjerteskærende tilfælde af massiv svigt, da en gambiansk mand ydmygede og truede en ældre kvinde med demens på et plejehjem, Grønnehaven i Helsingør.
Sådan skal det ikke være.
Forleden var jeg ude at besøge Jennie
og hendes mor i Greve
De oplever, at deres mor og mormor ikke får den rigtige pleje og omsorg på plejehjemmet.
Jennies mormor er afkræftet, hun vejer faktisk kun 32 kg nu, hun har synkebesvær, hun kan ikke tygge, og alligevel fik hun serveret rugbrød.
Hun har demens, men hun blev ikke hjulpet til hverken at spise eller drikke, og hun fik heller ikke skiftet sin ble.
Det er simpelt hen ikke godt nok, og det skal jo ikke lyde, som om forholdene er sådan her på alle kommunale plejehjem, men det her problem stikker dybere end Aarhus, Randers, Helsingør og Greve.
Der er ganske enkelt tale om, at systemet ikke er godt nok.
De ældre og deres pårørende har ikke frihed nok til at vælge fra eller vælge til.
I Nye Borgerlige går vi ind for, at pengene skal følge den ældre, så de ældre og deres pårørende selv kan bestemme lige præcis det plejetilbud, som de ønsker.
For det er en væsentlig del af en værdig alderdom, at systemet ikke umyndiggør den ældre.
Derfor skal ordninger, hvor kommunen visiterer plejehjemsplads, mad og rengøring, gives som et direkte tilskud på et bevis, som den ældre selv kan disponere over.
Så skal flere plejehjem være friplejehjem, for det skaber plads til initiativ og individuelle løsninger uden om offentligt regelværk og kommunale snærende bånd.
På friplejehjem kan idéer langt lettere og hurtigere omsættes til praktiske tiltag og bedre livskvalitet for beboerne, og det er der hårdt brug for.
Det vil naturligt lukke de plejehjem, der ikke leverer et højt nok plejeniveau, og dårlige ledere og medarbejdere vil ikke bare blive omplaceret, men de vil blive valgt fra.
Et plejehjem skal være et hjem og ikke en institution, og i Nye Borgerlige vil vi udstikke en ny retning for ældreområdet, en retning baseret på sund fornuft og reel valgfrihed.
Dygtige fagpersoner – mennesker, ikke robotter – skal skabe gode plejehjem med masser af omsorgsfuldhed og kærlighed.
For livet skal leves hele livet.
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-27:
Altså, jeg er lidt utålmodig i forhold til det spor, for nu har vi jo fra Dansk Folkepartis side i rigtig lang tid spurgt, hvornår vi bliver indkaldt til de her forhandlinger.
Og så har ministeren sagt, at vi først skulle over det ældretopmøde, og nu er ældretopmødet overstået, og vi har stadig væk ikke fået nogen invitation.
Derudover mangler vi jo at få udmøntet de resterende penge til det gode ældreliv, som vi i Dansk Folkeparti også har kæmpet for.
Hvornår sker der noget på det område?
Magnus Heunicke (S), 2020-11-27:
Alle, der arbejder med mennesker i vores velfærdssamfund, og særlig dem, der arbejder med sårbare mennesker – og det er jo det, vi taler om her – har en faglig pligt, men også en medmenneskelig pligt, til at behandle andre mennesker ordentligt.
Min pointe er, at vi ikke bare kan hoppe fra tue til tue.
Der er jo sammen med Ældre Sagen – og tak til Ældre sagen for at have taget så stor en del af ansvaret for at hjælpe til med at få rettet op skuden her – blevet lavet en meget stor opfølgning på vores ældretopmøde, og tak til ordførerne for ordene om det.
Og de efterspørger jo også, at vi grundlæggende tager fat.
Og der vil partierne selvfølgelig blive inddraget og blive inviteret til drøftelser om, hvordan der kommer et politisk spor sammen med sporet i forhold til Ældre Sagen, FOA og KL.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-12-01:
Det sidste tror jeg ikke jeg behøver at kommentere yderligere, for det tror jeg godt ordføreren er klar over at jeg er lodret uenig i.
Men jeg bliver stadig væk nødt til at sige: Det er vigtigt for mig, og det er vigtigt for Venstre, at vi fokuserer på at hjælpe i nærområderne, og at vi fokuserer på det modtagecenter, som regeringen i lang tid har lovet at man vil kigge på.
Og det er derfor, der står i det forslag til vedtagelse, som vi har lavet sammen med DF, at det har vi også en forventning om regeringen hurtigst muligt løser.
Marie Krarup (DF), 2020-12-01:
Danmark skal ikke modtage flere indvandrere og asylansøgere.
Vi skal have stoppet tilstrømningen.
Vi skal have vendt gummibådene over Middelfart, nej, Middelhavet – selvfølgelig ikke Middelfart; så langt kommer de trods alt ikke, men ellers tror jeg også, at Dansk Folkeparti står og vender bådene der.
Vi skal have vendt gummibådene.
Vi skal have stoppet menneskesmuglernes forretningsmodel.
Og vi skal selvfølgelig ikke give efter for den sentimentalisering, som venstrefløjen nu her prøver at overtale Socialdemokraterne med, altså at fordi man har set børn i fjernsynet, der lider, så skal de til Danmark.
Der er masser af børn, der lider, over hele verden.
Det er sørgeligt, men det betyder ikke, at vi skal øge indvandringen til Danmark, sådan at danske børn også kommer til at lide; dem har vi faktisk et stort ansvar for.
Så det, vi skal, er at hjælpe i nærområderne så godt, som vi nu kan – og så gøre det helt klart, at man ikke kan få adgang til Europa og i hvert fald slet ikke til Danmark som spontanflygtning.
Og vi skal ikke modtage flygtninge, der omfordeles via EU-systemet.
Så vi har lavet det forslag til vedtagelse, som Venstres ordfører læste højt tidligere, og det siger det, som jeg lige har sagt her i min korte tale.
Tak for ordet.
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-01:
Tak for ordet.
4.200 børn er i akut nød i Moria, 2.000 af dem er uledsagede, ikke voksne, ikke gamle, men børn, børn med en mulig fremtid, i hvert fald hvis vi giver dem det, børn, der kan lege, børn, der kan gå i skole, børn, der kan vokse sig store, i stedet for at ligge på gaden i Moria.
De har ikke nogen, der kan holde dem i hånden, når de skal sove om aftenen, men det kan de få, hvis vi vil.
Lad os hjælpe statsministeren med at være børnenes statsminister for de i øjeblikket mest udsatte børn i Europa.
De lider på alle parametre en overlast, vi ikke bør tolerere, de bor under uhumske forhold uden beskyttelse fra voksne, de lider både fysisk og psykisk overlast, og udsigterne til, at deres asylsag bliver behandlet i Grækenland, er uansvarligt lange.
Derfor skal vi finde fælles løsninger på udfordringen omkring asylansøgere i Europa.
Det er ikke holdbart, at grænselande som Grækenland bærer hele byrden for at håndtere den udfordring, særlig ikke i den nuværende situation, hvor covid-19 gør det bydende nødvendigt at sprede folk og huse dem under sikre og sundhedsmæssigt forsvarlige forhold.
Det er manglen på solidaritet, som er en af de største hindringer for at få migrationssituationen i EU under kontrol og få ordnede forhold.
For så længe meget få vil aftage og lette byrden for eksempelvis Grækenland, vil vi se en ophobning under dårlige og uværdige forhold, en mangelfuld retssikkerhed for asylsøgere ved grænsen og en dårlig integration af dem, som får lovligt ophold, med andre ord vold på egne europæiske værdier.
Og der vil være en stor risiko for, at folk siver ad irregulære kanaler ud til resten af Europa.
Støtte i form af penge og personel er én vigtig måde at udvise solidaritet på, aflastning på den her måde ved at få børn til Danmark vil være en anden måde.
For et hav af andre EU-lande har allerede besluttet, at de vil tage nogle af børnene til sig.
Det kan ikke gå hurtigt nok, og selv om Danmark er et lille land, kan vi vise et stort sind.
Vi kan være de store og hjælpe de små.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-01:
Jeg er glad for, at vi tager debatten om den svære situation i Morialejren her i Folketinget, for debatten understreger det vigtige synspunkt, som vi Konservative har, og som jeg kan forstå vi deler med alle blå partier og Socialdemokratiet, nemlig at vi fra dansk side skal gøre, hvad vi kan, for at hjælpe lokalt.
Det har vi gjort før.
Men at hente migranter og asylansøgere her til Danmark vil være noget, som gør de udfordringer, vi allerede har med integrationen i Danmark, endnu sværere, men det vil også, som det er blevet nævnt her til aften, understøtte menneskesmugleres forretningsmodel, hvor man jo forsøger at sejle folk til Europa og sælge dem drømmen om, at hvis de bare når til Europas grænser, bliver de fragtet videre nordpå til de nordeuropæiske velfærdsstater.
Hvis man underbygger den forretningsmodel, ja, så er der risiko for, at endnu flere vil drukne på vej over Middelhavet.
Så vi Konservative bakker sådan set op om hensigterne i den første tekst, den tekst, som Rasmus Stoklund fra Socialdemokratiet har læst op.
Det er en, der har været diskuteret blandt forskellige partier.
Her til aften kan jeg så forstå, at Venstre og Dansk Folkeparti har fundet frem til en anden tekst, som jeg sådan set også synes er rigtig fin, men den har jeg i sagens natur ikke kunnet vende med mit parti.
Vi arbejder i døgndrift, men vi har ikke gruppemøder om aftenen lige p.t.
Det synes jeg med al respekt for DF og Venstre er lidt dårlig stil, for jeg ville gerne kunne have vendt den tekst med min gruppe.
For når jeg læser den, inklusive den del, der handler om indfrielse af regeringens løfter om et udrejsecenter uden for Europa, så synes jeg faktisk også, den er positiv.
Men af respekt for min gruppe vil jeg gerne lige have mulighed for at vende begge tekster, inden jeg siger, hvad for en vi stemmer for.
Men som sagt: Teksten fra Socialdemokratiet og teksten fra Venstre og DF er vi umiddelbart positive over for.
Carl Valentin (SF), 2020-12-01:
Hvis jeg skulle starte den her tale sådan helt traditionelt, ville jeg sige noget med, at Morialejren i årevis har været symbolet på Europas fejlslagne udlændingepolitik.
Den er symbolet på vores manglende evne til at reformere asylsystemet og resulterer i endnu mere lidelse, end krig og konflikter allerede skaber helt af sig selv, og den er symbolet på, hvordan vi svigter Det Europæiske Fællesskab ved ikke at hjælpe vores græske venner, når de er i nød.
Og den er symbolet på, at vi stadig væk ikke i 2020 formår at hjælpe nogle af de mennesker, der har allermest brug for det.
Det kunne hele min tale have handlet om, hvis jeg holdt den på gammeldags manér.
Men hvis nu jeg i stedet skulle skære det spørgsmål, som den her debat handler om, helt ind til benet og skære alle de her fakta om Moria og branden og lidelserne væk, er spørgsmålet faktisk helt simpelt: Hvad er argumentet for, at vi ikke kan modtage 300 børn på flugt fra krig og konflikt i en tid, hvor vi modtager et rekordlavt antal flygtninge?
Det er et utrolig simpelt spørgsmål, og mit gæt er, at ingen af de partier, der afviser at modtage flygtningebørn fra Moria, vil komme med et godt svar i dag.
Der vil være noget om, at vi ikke må give incitamenter til menneskesmuglere.
Det er jeg og SF helt enige i at vi ikke må.
Men man skal godt nok være kreativ for at kunne lave en kobling mellem modtagelsen af nogle hundrede flygtningebørn og en industri af gangstere, der putter mennesker i containere eller i vakkelvorne både.
Sandheden er jo nok, at modstanderne af at hjælpe børn fra Moria godt ved, at Danmark sagtens kan løfte vores del af det europæiske ansvar her, uden at det påvirker nogen som helst incitamentstrukturer eller noget andet, og at forslaget om at tage imod de børn er en lille dråbe i havet, som handler om et medmenneskeligt ansvar, som handler om at gøre noget konkret for nogle mennesker, der er i nød lige nu, mens vi venter på de reformer af systemet, som vi alle sammen ønsker.
Modstanderne af at hjælpe de her børn ved også godt, at vi kun har taget imod 200 kvoteflygtninge i år, og at vi har et rekordlavt asyltal, så der er heller ikke nogen integrationsrelaterede argumenter, der rigtig kan løftes i den her sammenhæng.
Sandheden er nok snarere den, at man gerne vil undgå at tage imod flygtninge, man ikke er tvunget til at tage imod.
Det synes jeg er synd.
Et nyt asylsystem kræver solidaritet og samarbejde på tværs af landene.
Det samarbejde, som mange andre europæiske nationer nu har sat i søen for at aflaste Moria, er det, vi har brug for mere af nu.
Flere lande, der tager aktivt ansvar, er det eneste alternativ til det nuværende nedbrudte spontane asylsystem.
Så hvis de ordførere, der går på talerstolen i dag og snakker om reformer af asylsystemet, virkelig mener det, så synes jeg, at de ligesom Socialistisk Folkeparti burde bakke op om kvoteflygtningesystemet og om bilaterale aftaler mellem lande, der sætter ind for at genbosætte flygtninge, når særlige omstændigheder opstår, som gør det åbenlyst nødvendigt.
Med tanker til børnene fra Moria: Tak for ordet.
Rosa Lund (EL), 2020-12-01:
Det er bare meget, meget tydeligt, at det ikke er penge, telte eller tæpper, der er brug for her.
Det, der er brug for, er at have en solidarisk fordeling af flygtningene i Europa.
Og det betyder altså, at Danmark skal tage nogle af flygtningene.
Vores asyltal er historisk lavt, og det går godt med integrationen.
Derfor kan vi altså sagtens klare den her opgave.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-12-01:
Jeg synes simpelt hen også, det har været modbydeligt at se nogle af de eksempler.
Jeg synes og håber også, at jeg redegjorde fint for det i min tale.
For det, der stod i min tale, er hundrede procent også den indgangsvinkel, jeg har til det.
Men jeg bliver også bare nødt til at sige, at det jo helt ærligt ingenting hjælper at tage 300 børn hertil.
Millioner af børn rundtomkring i verden står lige nu i samme situation i alle mulige forskellige henseender.
Så jeg er ked af at sige det, men det hjælper ingenting at tage 300 børn hertil.
Lad os nu fokusere på den udviklingsbistand, lad os nu fokusere på at hjælpe i nærområderne, lad os nu fokusere på et modtagecenter uden for Europas grænser.
Altså, i forhold til det med, at der er nogle af pengene, der ikke engang er kommet til flygtningelejren, synes jeg egentlig også, jeg redegjorde for det under foregående spørgsmål.
Det har jeg en forventning om bliver håndteret.
Det er ikke en bananrepublik, vi samarbejder med her, det er Grækenland.
Jeg har en forventning om, at det håndterer regeringen, og det synes jeg også ministeren redegjorde for i sin indledende tale.
Vi har egentlig også historiske udfordringer på integrations- og udlændingeområdet.
Det siger jeg lige nu, fordi jeg ærlig talt ikke kan huske, hvad ordføreren spurgte om efterfølgende.
Men det er bare lige for at nævne, at det her også er en problematik, som er ret vigtig at have fokus på.
Vi har allerede nu så store udfordringer her i Danmark med vores integration, at jeg ikke ser logikken i, at man begynder at sidde og arbejde på enten at trække flere kvoteflygtninge eller nu de her 300 uledsagede flygtningebørn herop.
Vi har selv allerede nu rigeligt med udfordringer – historiske, voldsomme udfordringer med integrationspolitikken.
Der er rigeligt at tage fat i.
Så tror jeg, at jeg kom i tanke om det andet med de 22 mio. kr.
Ved du hvad?
Det er også en del af den her forespørgselsdebat.
Jeg er faktisk ikke enig.
Vi har sendt dem til Grækenland.
Vi har også bidraget med alle mulige andre ting.
Vi er et stykke hen ad vejen nået derhen, hvor vi skal være.
Rosa Lund (EL), 2020-12-01:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg synes, der var mange interessante ting i talen her.
Der er jo tale om en flygtningelejr bygget til 3.000 mennesker, hvor der boede 13.000 mennesker.
Nu er den brændt.
Tror Venstre så virkelig, at det hjælper noget som helst at sende 22 mio. kr. af sted, når vi endda kan læse, at pengene faktisk ikke engang kommer til flygtningelejren?
Altså, kan Venstre ikke se, at der er noget her, der ikke hænger sammen?
Sikandar Siddique (UFG), 2020-12-01:
Men indtil vi får styr på det, indtil EU får styr på en anden flygtningeordning, lider de her børn bare samtidig.
Jeg mener ærlig talt – hvis vi et øjeblik fuldstændig fjerner fokus fra den ideologiske debat om, hvorvidt vi vil have flere flygtninge eller ej – at det her handler om 300 børn.
Derfor er det bare en appel til Venstre om, at vi i hvert fald i den her sag, lige nu og her, ikke venter på modtagecentre og ikke venter på en ny flygtningeordning, men hjælper de her 300 børn, der har hårdt brug for det.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-12-01:
Lad mig lige starte med at svare på det sidste.
Det synes jeg sådan set også at jeg lidt har været inde over i min tale, og det har jeg også en forventning om at regeringen håndterer.
Men nu er det jo ikke en bananrepublik; det er Grækenland, man samarbejder med.
Så det lægger jeg trygt i deres hænder og med en forventning om, at det løser sig, og at det også fremadrettet løser sig, uagtet at der har været enkelte tilfælde, hvor det ikke har løst sig.
Så nævnte du det med menneskesmuglere, og du nævner, at Venstre kan være lidt for optaget af menneskesmuglere, men det er, fordi menneskesmuglerne er skyld i, at mennesker dør på vejen.
Det er folk, der er så grådige og så ligeglade med andre menneskers liv, at de er villige til for økonomisk vinding at sætte børn ud på de have.
Det er derfor.
Det er svært, når vi har den diskussion, ikke at kigge mod menneskesmuglerne, for de er en stor del af det her problem.
Og som ordføreren for Socialdemokratiet og muligvis også ministeren var inde på, er det her et anliggende i forbindelse med FN
Det var svar på det første spørgsmål, tror jeg.
Jeg synes jo netop, at vi er solidariske, og at vi, i og med at vi sætter penge af – 22 mio. kr. til Grækenland – netop også sender et signal til de andre lande og vores allierede i Europa om, at vi skal være solidariske.
De andre lande bidrager jo også både med økonomiske midler og med telte og tæpper osv. Så det synes jeg egentlig også allerede der er sendt et signal om.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-12-01:
Jeg er dog bekymret for, at man ligesom hos Socialdemokraterne er meget mere optaget af menneskesmuglere, end man er optaget af de børn, der rent faktisk har brug for vores hjælp.
Jeg vil bare lige høre, hvor Venstre står i forhold til spørgsmålet om, at når f.eks. andre regeringer eller Danmark sender hjælp, er det op til Grækenland, altså myndighederne dér, at afgøre, hvor og hvordan den hjælp skal bruges.
Er det tilfredsstillende for Venstre?
Og vi har jo set, at der har været svindlet, vi har set, at meget af vores hjælp ikke er nået frem.
Hvordan forholder Venstre sig til det?
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-01:
Tak for det.
Nu nævnte ordføreren selv det med, at hvis man har begået kriminalitet, skulle man slet ikke have mulighed for at have dansk statsborgerskab.
Nu er jeg godt klar over, at det ikke er det, vi konkret debatterer her i dag, men er det sådan efter ordførerens opfattelse, at en hvilken som helst form for kriminalitet skal udelukke en borger i Danmark med permanent ophold fra at kunne opnå statsborgerskab?
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-01:
Men når vi ser, at børn er nødlidende i nedbrændte lejre med ringe adgang til mad og uden mor og far, hvad mere skal der så til, for at regeringen synes, at man skal tage imod nogle af de her børn, som i øjeblikket er blandt de mest udsatte børn i Europa?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-01:
Tak for det.
Og hvis der bliver stillet et hurtigt spørgsmål, skal vi selvfølgelig gøre alt, hvad vi kan, for at få det besvaret hurtigt.
For jeg kan også forstå, at der er en akut tidsramme i forhold til at forholde sig til de her spørgsmål.
Det skal vi nok gøre.
Men der vil jeg bare lige igen appellere til at huske på, at flertallet af de mennesker, der kommer til Europa og søger asyl, får afslag, når de søger.
Flertallet af de mennesker, I ser i fjernsynet i gummibådene, er ikke flygtninge i en konventionsmæssig forstand; de er migranter.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-12-01:
Så er Socialdemokratiets borgmester i Frederikshavn i hvert fald ikke enig med Socialdemokratiets integrationsminister, for de vil gerne hjælpe de her børn.
Jeg hører, hvad ministeren siger.
Jeg kommer til at stille skriftlige spørgsmål, og jeg kommer til at forfølge sagen.
Nu forstår jeg på formanden, at udviklingsministeren ikke kommer herop, og derfor kan vi ikke stille spørgsmål til udviklingsministeren.
Så jeg siger ja tak til opfordringen og klargør skriftlige spørgsmål.
Tak til ministeren.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-01:
Til det sidste vil jeg sige: Jeg ved ikke, hvad den græske regering konkret bruger pengene på.
Men jeg er helt sikker på, at hvis hr. Sikandar Siddique stiller et skriftligt spørgsmål, skal enten jeg, udviklingsministeren eller forsvarsministeren meget gerne følge op på det.
Men vores grundprincip er: Vi ankommer ikke fra Danmark med en masse gaver, som vi synes er de rigtige; det er den græske regering, der definerer, hvad de mener der er behov for.
Og så bakker vi dem op i at håndtere den meget svære situation, de står i.
Jeg tror, at vi ville have det på samme måde, hvis det var os, der stod i en svær situation: at vi gerne lige selv ville have lov til at definere, hvad der er opgaven og udfordringerne.
Og så må andre jo solidarisk bakke op om det, hvis de ønsker det.
Men så vil jeg sige til det første, hr. Sikandar Siddique siger, altså om det hjælper, hvis man tager 300 børn: Ja, for de 300 børn hjælper det da; de vil da få et bedre liv i Brønderslev, end de har i Morialejren.
Det, som vi skal forholde os til som parlament, er jo: Kan vi se danskerne i øjnene og sige, at vi har fået hjulpet flest mulige flygtninge for pengene, når vi ved, at en stor del af dem her slet ikke har noget beskyttelsesbehov?
Kan vi det?
Jeg synes ikke, at det er retfærdigt, og politik handler om retfærdighed.
Jeg synes, det ville være uretfærdigt, hvis man gjorde det sådan.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-12-01:
Vi har jo hele aftenen hørt om, at det sådan set ikke hjælper, at vi gør noget for de her 300 børn – jo, det hjælper de her 300 børn.
Og argumentet for de partier, som i dag ikke har villet støtte op omkring vores forespørgsel, har tit været, at vi skal lave et system, så flygtninge kan søge i nærområderne.
Jamen det her foregår i vores baghave; det er noget, vi kan fikse med et fingerknips – med et fingerknips kan vi fikse det.
Men jeg kan forsikre ministeren om, at Frie Grønne, Enhedslisten, SF og Radikale Venstre fortsat vil lægge et pres på regeringen, så vi kan få de her børn i sikkerhed.
Kan vi helt konkret blive enige om det , hvis ikke vi kan blive enige om at få 300 børn med hjem?