runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2017-02-22:
Det er som sagt fuldstændig frivilligt for skolerne at deltage i forsøget.
Det kræver jo lokal opbakning, og det vil sige, at det, vi kigger på her, jo altså også er borgernes behov og ønsker.
Der har været udtrykt ønsker om mere frivillighed og mere frihed, og her giver man så i en helt afgrænset ramme i et rammeforsøg, sådan som tidligere regeringer også har lavet rammeforsøg, en mulighed for mere frihed.
I dag er der jo gennemført en reform, som har en række gode elementer, men hvor der ikke er så stor mulighed for lokalt at overveje, hvordan man kan bruge dem.
Der er nogle muligheder igennem § 16 b, som blev vedtaget af forligspartierne.
Men det her er som sagt et fuldstændig afgrænset forsøg med 50 skoler, og det er ikke mere eller mindre frivilligt – det er frivilligt, at man lokalt beslutter sig til indsende en ansøgning, og man tager en drøftelse med kommunen.
Så det er ikke noget med at trække noget ned over hovedet på nogen; tværtimod er det jo fuldstændig frivilligt at deltage, hvis man mener, at man lokalt har behov for at indrette sig anderledes.
Morten Bødskov (S), 2017-02-22:
Der er det jo så bare, at man må undre sig lidt.
Altså, fra at være totalt frådende modstander af folkeskolereformen og sige de, for at sige det mildt, vildeste ting om reformen – det kommer vi til senere – er ministeren nu der, hvor hun siger, at det er et forsøg, og at det er frivilligt.
Men det er svært at tolke ministerens udtalelser anderledes, end at det så er et forsøg, ministeren ønsker ligesom skal være et opgør med nogle af hovedelementerne i folkeskolereformen.
Det kunne jo være, det hænger sammen med, at der er nogle elever, som med den måde, folkeskolereformen er indrettet på, vil få bedre og anderledes muligheder for undervisning og indlæring, end hvis det her forsøg bliver gennemført, hvor der så vil være nogle, der mister nogle muligheder og kompetencer i fremtiden.
Annette Lind (S), 2017-02-22:
Tak for det.
Mener ministeren, at en skoledag, hvor der ikke er plads til variation, bevægelse, lektiehjælp og samarbejde med fritids- og foreningsliv, vil være til gavn for de mindre bogligt stærke elever?
Tak for det.
Nu bliver det sagt rigtig tit, at det er frivilligt, og at vi skal tilbage til kerneopgaven.
Jeg vil bare gerne have ministeren til at fortælle mig, hvad der skal fokuseres på, hvad der skal ske med de elever i de 50 skoler, som ikke får den varierede undervisning.
Hvilken slags undervisning skal de have for de skoler, hvor det er sådan, at de netop ikke får den varierede undervisning, men de kun får det, som ministeren kalder kerneopgaven, altså de fagfaglige timer?
Går det ud over eleverne, eller synes ministeren, at det er et gode for eleverne?
Merete Riisager (LA), 2017-02-22:
Jeg synes, at det er et gode for eleverne, når man tager lokalt ansvar og man har lokal frihed.
Det er det, som det her forsøg går ud på, nemlig at man lokalt kan overveje, hvordan man gerne vil bruge ressourcerne lidt anderledes.
Det betyder jo, at man lokalt tager et ansvar for, hvordan man gerne vil indrette sig, men det ændrer ikke på, at det her rammeforsøg, som jo altså kun indbefatter ca. 4 pct. af det samlede antal folkeskoler i Danmark, fortsat vil have et krav om variation.
Så der vil fortsat være krav om variation i undervisningen, nøjagtig ligesom der jo altså også på frie og private skoler er variation i undervisningen, selv om man ikke er underlagt de samme krav, som man er i folkeskolen.
Morten Bødskov (S), 2017-02-22:
Altså, på den ene side er ministeren kendt for at være den, som af nogle er blevet karakteriseret som at være frådende uenig i folkeskolereformen, og på den anden side har man så iværksat de her 50 forsøg, som man siger er mere eller mindre frivillige, og vi får nærmest indtrykket af, at der er tale om et signal, og at der ikke er nogen, der mister noget ved det.
Nu iværksætter man de her forsøg, men anerkender ministeren ikke, at hvis man iværksætter de forsøg, kan der være elever de steder, som har behov for anden undervisning, som mister de muligheder, altså bedre mulighed for læring, ved at man fratager dem den her form for varieret undervisning, som er et af kerneelementerne i folkeskolereformen?
Merete Riisager (LA), 2017-02-22:
Det er slet ikke nogen hemmelighed.
Så er der én ting, som jeg bare ikke forstår ved det her politiske, hvad skal man sige, apparat, nemlig det her med, at man spørger om det samme mange gange.
Men, ja, når det handler om den overordnede ramme for folkeskolen, altså at børnene skal blive dygtigere, og at de skal trives, så er det jo det, vi er optaget af
alle sammen
Så selvfølgelig står det ved magt, det er klart.
Det er bare for at sige, at det jo er vilkåret i den her sammenhæng.
Men som sagt er det fuldstændig frivilligt.
Vi tager ikke noget fra nogen.
Det her drejer sig om, at man helt frivilligt kan indsende en ansøgning, hvis man bliver enige med kommunen om at deltage i det her forsøg med mere frihed.
Og så kan man omlægge nogle ressourcer til skolens kerneopgaver.
Så nej: Det er ikke noget med at tage noget fra nogen.
Det er et helt frivilligt forsøg, som jo kræver, at der er et lokalt engagement, og at man sender en ansøgning.
Thyra Frank (LA), 2017-02-22:
Det er helt sikkert.
Når spørgeren kalder, står jeg her.
Merete Riisager (LA), 2017-02-22:
Det er en central målsætning for regeringen, at betydningen af social arv reduceres, og jeg antager, at spørgsmålet har baggrund i min udmelding om, at jeg agter at udmelde et rammeforsøg for mere frihed for op til 50 skoler.
Formålet med det nye rammeforsøg er at give 50 udvalgte skoler mere frihed til at planlægge deres skoledag og undervisningsforløb, så det passer til deres elever.
De skoler, der deltager i forsøget, vil fortsat have pligt til at sikre variation i undervisningen, bevægelse, lektiehjælp og samarbejde med fritids- og foreningsliv, men selvfølgelig vil det kræve, at det integreres i den faglige undervisning.
Der er mange måder at løfte de mindre bogligt stærke elever, f.eks. er der evidens for, at klar klasseledelse, en stærk faglig rammesætning og tydelige og høje forventninger til eleverne er helt centralt for en undervisning af høj kvalitet, som skal gøre alle elever dygtigere uanset deres faglige udgangspunkt.
Det skal vi ikke detailstyre fuldstændig herinde fra Christiansborg, men vi kan stille viden, vejledning og positive incitamenter til rådighed og derved tilskynde skolerne til at arbejde med at løfte de mindre bogligt stærke elever.
Regeringen vil derfor oprette en pulje på 500 mio. kr., der skal tilskynde skoler til at løfte de fagligt svage elever.
Annette Lind (S), 2017-02-22:
Er ministerens seneste rammeforsøg udtryk for, at ministeren stadig ikke ønsker, at variation, bevægelse, lektiehjælp og samarbejde med fritids- og foreningsliv skal være en del af folkeskolen?
Merete Riisager (LA), 2017-02-22:
Med rammeforsøget lægges der op til, at 50 skoler får mulighed for at konvertere understøttende undervisning til andre indsatser, der skal styrke elevernes læring og trivsel.
Det nye rammeforsøg er et forsøg på at afprøve effekten af at give mere frihed til at tilrettelægge skoledagen, så det passer bedst til den enkelte skole.
Det er samtidig et forsøg på at imødekomme kritiske røster gennem et afgrænset tiltag, som dermed i et tidsrum på 3 år kan give tid og ro for både de 50 skoler og resten af skolerne til at få nogle flere erfaringer.
Jeg er enig i, at der stadig er behov for varieret undervisning, og det kan heldigvis også sagtens integreres i fagundervisningen.
Rammeforsøget ændrer ikke på, at der fortsat vil være krav om variation, bevægelse, lektiehjælp og samarbejde med fritids- og foreningsliv i folkeskolerne.
Elementerne vil blot skulle integreres i fagundervisningen.
Annette Lind (S), 2017-02-22:
Jeg synes, jeg hørte ministeren sige, at det ikke kun var de 50 skoler, men også resten af skolerne, der for fremtiden skal være der.
Ellers er det jo sådan, at det her forsøg har fået stor kritik fra bl.a. KL, BUPL, Skolelederforeningen og Danske Skoleelever.
De har kritiseret det ret kraftigt, fordi de synes, at det her gør den varierede skoledag meget sværere.
Det er jeg faktisk meget enig med dem i.
Jeg synes, at det, som er koblingen til den længere og mere varierede skoledag, er det her med at have tid til det.
Og når man nu forkorter skoledagen, er det den varierede undervisning, som der bliver taget fra.
Det vil sige, at man får mange flere fagfaglige timer, mange timer inde i klasselokalet, og ikke det, som vi synes skal til her, altså netop det med at komme ud i den åbne skole og have en varieret undervisning.
Når ministeren nu siger, at hun bakker op om folkeskolereformen og har gjort det mange gange, hvordan vil hun så sikre, at alle elever får en mere varieret skoledag – hvilket var intentionen – når man nu skal forkorte de her skoledage?
Merete Riisager (LA), 2017-02-22:
Rammeforsøget omfatter 50 skoler, og det vil være fuldstændig frivilligt at deltage.
Det vil sige, at det vil være steder, hvor de fagprofessionelle og borgerne og forældrene mener det kunne være interessant at arbejde med mere frihed.
Det handler altså om, at der skal være en efterspørgsel, altså nogle fagprofessionelle og nogle forældre, der mener, at det kunne være spændende.
Det er klart, at de erfaringer, der bliver gjort på de 50 skoler, kan være interessante for disse skoler, men det kan jo også være, at de – nøjagtig som når man har gennemført andre rammeforsøg – kunne være interessante for andre, uanset om det så er gode eller dårlige erfaringer.
Annette Lind (S), 2017-02-22:
Men det ændrer jo ikke en pind ved, at man tager den varierede skoledag fra de 50 skoler, som måske melder sig til det her forsøg.
Det betyder, at de 50 skoler, selv om det er frivilligt, får mindre af den varierede skoledag og meget mere af det fagfaglige, og de ting, der ligesom binder skolen sammen i forhold til den åbne skole og den varierede undervisning, bliver der ikke noget af.
I stedet for at fokusere så meget på det med at sende signaler og lave forsøg vil jeg hellere høre ministeren, om hun synes, at man styrker hele folkeskolen, særlig når der skal skæres så kraftigt ned i det offentlige, som regeringen ønsker.
Morten Bødskov (S), 2017-02-22:
For dem, der sidder og ser på det her, er der lidt oplysning til borgerne om samfundet her, fordi sådan taler en minister, som har fundet ud af, at det, man sagde tidligere, måske ikke var helt så godt.
Så vi tager det, som ministeren siger her, som et nej.
Ministeren mener ikke længere, at folkeskolen er kastet ud i århundredets største projektmageri.
Og det er jo sådan set meget betryggende, for så er vi jo der, hvor vi kan begynde at tale om, hvad ministeren så i grunden mener.
Altså, hvordan kan man som minister have ment, at folkeskolen var kastet ud i århundredets største projektmageri, og så nu sige, at det drejer sig om nogle få justeringer.
Ja, det kan man måske gøre, som vi diskuterede det i forbindelse med et tidligere spørgsmål, ved at lave forsøg, som er med til at underminere dele af folkeskolereformen.
Derfor er der jo her igen et spørgsmål, der rejser sig, nemlig om ministeren står ved de grundlæggende elementer i folkeskolereformen, altså at folkeskolereformen skal sikre, at alle børn og unge uanset baggrund får bedre muligheder for en varieret skoledag, som kan gøre, at de får bedre indlæring og klarer sig bedre i fremtiden.
Merete Riisager (LA), 2017-02-22:
Jamen jeg kan jo læse mit svar op igen, nemlig at der er en række punkter i reformen, som jeg ville have varetaget anderledes, hvis det havde været mig, der var minister på det tidspunkt.
Men jeg deler intentionen med reformen.
Det var den, vi talte om tidligere.
Det er jo det, som vi er optaget af.
Og de værktøjer, som er i reformen, skal bringes til at fungere.
Men er der ting, der ikke fungerer, så skal vi kunne tale om det, og der kan jeg ikke forestille mig, at det skulle være i Socialdemokratiets interesse at feje noget ind under gulvtæppet – hvorfor skulle man det?
Vi skal jo tale om de ting, der ikke fungerer, så vi kan løse problemerne for borgerne.
Morten Bødskov (S), 2017-02-22:
Det er jo sådan set på mange måder skønsang at høre ministeren sige det, så jeg skal bare forstå det rigtigt, og ministeren kan jo svare ja eller nej: Altså, ministeren mener så ikke mere, at folkeskolen er kastet ud i århundredets største projektmageri?
Merete Riisager (LA), 2017-02-22:
Der er en række punkter i folkeskolereformen, som efter min mening kunne have været håndteret bedre eller anderledes, men jeg deler intentionen med reformen.
Det er vigtigt, at vi er åbne over for både de positive og negative følger, som reformen kan have lokalt, og at vi handler på det.
Det vil jeg gøre med respekt for at sikre ro om folkeskolen, som der står i regeringsgrundlaget.
Morten Bødskov (S), 2017-02-22:
Spørgsmålet vedrører også folkeskolereformen, og det lyder: Mener ministeren stadig, at folkeskolen er kastet ud i »århundredets største projektmageri«, som ministeren skrev på Facebook tilbage i marts 2015?
Merete Riisager (LA), 2017-02-22:
Nu skal vi have hele visionen om åben skole over at fungere i folkeskolen.
Vi er der ikke endnu; nogle steder fungerer det rigtig godt, men nogle steder er vi der ikke endnu.
Den vision fastholder vi fuldstændig, den skal være der; men der kan være helt andre barrierer for, at det kommer til at fungere, end det, som ordføreren giver udtryk for her.
Annette Lind (S), 2017-02-22:
Nu er det sådan, at vi i Socialdemokratiet ønsker, at alle børn skal blive så dygtige, som de kan, uanset social baggrund.
Sådan er det.
Det er faktisk et ret stort forsøg.
Hvis det er sådan, at man reducerer skoletiden, så skal man også have længere åbent i fritidshjemmene.
Er det sådan, at ministeren lige vil forklare, hvilke konsekvenser det her forsøg vil have for fritidshjemmene, når de nu skal udvide åbningstiden, og har ministeren tænkt over det, i forhold til hvilke konsekvenser det kan få?
Kan det ikke få nogle konsekvenser, som giver en social skævhed i forhold til de her ting, for hvem er det, der bliver sendt hjem med nøglen om halsen?
Det er i hvert fald ikke de børn, hvis forældre efter min mening er de stærkeste.
Merete Riisager (LA), 2017-02-22:
Jamen jeg tror ikke, jeg kan sige det så meget klarere.
Det her forsøg undergraver på ingen måde de overordnede intentioner med reformen, som vi er fuldstændig enige i, altså at børnene skal blive dygtige, og at de skal trives.
Men med det her forsøg giver vi i en fuldstændig afgrænset ramme mulighed for, at man lokalt kan tilrette tingene, og det synes vi er positivt – at man lytter til borgerne og giver mere frihed lokalt i et afgrænset forsøg.
Morten Bødskov (S), 2017-02-22:
Jeg tror, det er rimelig klart for alle, at den nuværende minister har et helt andet syn på uddannelse og uddannelsespolitik end os to, der står herovre.
Men det rykker ikke ved, at ministeren nu er minister, og at det er ministerens opgave at forvalte en meget, meget stor reform og et meget, meget stort forlig på uddannelsesområdet.
Og derfor er det bare helt naturligt, at man stiller det spørgsmål, om det forsøg, som ministeren står og taler om her – og som altså størrelsesmæssigt svarer til det antal folkeskoler, der er i Aarhus Kommune, må man forstå – de facto kan være med til at underminere hensigten med folkeskolereformen, altså at alle børn og unge uanset baggrund med en mere varieret undervisning og tilrettelæggelse af undervisningen skulle have de muligheder.
Jeg er godt klar over, at ministeren repræsenterer et uddannelsessyn, som er markant anderledes – det har hun selv givet udtryk for – end det, jeg står for.
Men jeg synes, det er sørgeligt og kedeligt, hvis det er det, ministeren forsøger at fremme ved det her forsøg.
Merete Riisager (LA), 2017-02-22:
Nej, forsøget med de 50 skoler ændrer overhovedet ikke ved det overordnede mål, som spørgeren lige nævnte, altså at børn skal blive dygtige og trives.
Det står fortsat ved magt – det er der overhovedet ikke nogen ændringer i forhold til med det nærværende rammeforsøg.
Men man kan sige, at den her debat jo også viser forskellene på Socialdemokratiet og en borgerlig regering, hvor vi selvfølgelig kigger på: Hvad siger borgerne, og kan man give noget mere frihed tilbage?
Og det synes vi er en positiv ting, og vi mener godt, at man lokalt kan tage noget ansvar.
Så det er jo, kan man sige, en politisk forskel.
Sådan er det.
Morten Bødskov (S), 2017-02-22:
Tak for det, formand.
Det er svært at blive klog på ministeren og på intentionerne med det her forsøg.
Og det er det, fordi det jo lyder lidt, som om det bare er noget, man skal prøve, og at det er noget, man selvfølgelig kan klare lokalt.
Men det rykker jo grundlæggende ved de formål, der er med folkeskolereformen – altså at man skal udfordre alle elever, så alle bliver så dygtige, som de kan, og at folkeskolen skal mindske betydningen af social baggrund i forhold til faglige resultater.
Og der er diskussionen om reformens kerneområde, muligheden for, at alle får en varieret skoledag, jo helt central.
Og det er det, ministeren her lægger op til at man på 50 skoler – det antal skoler, der er i Aarhus Kommune – kan ændre.
Og der er det bare, at spørgsmålet rejser sig, om ministeren så ikke her de facto er inde at pille ved noget af det, der var hensigten med folkeskolereformen, altså at alle uanset social baggrund med reformen skulle have bedre muligheder for at dygtiggøre sig.
Merete Riisager (LA), 2017-02-22:
Man kan jo overveje, om det var sådan, det var.
Der er i hvert fald meget, der tyder på, at den har haft en konsekvens.
Jeg står her som minister, kan man sige, og skal forholde mig til, hvordan det ser ud nu, hvordan folkeskolen fungerer i forhold til SFO'erne, og hvordan vi varetager det gode børneliv.
Annette Lind (S), 2017-02-22:
Nu taler ministeren om de hastige forandringer, der sker på fritidsområdet.
Man må sige, at det bliver en endnu hastigere forandring, der kommer til at ske på 50 skoler, hvis der er 50 skoler, der søger det her, for så skal de lige pludselig fra det ene skoleår til det næste lave en udvidet SFO-tid.
Hvis eleverne skal gå kortere tid i skole, skal åbningstiden være længere.
Og i forhold til, hvem det er, som ikke kommer i institution, vil ministeren så sige, hvem hun tror der kommer i en institution, og hvem der ikke kommer i en institution, hvis det er sådan, at man nu skal lave forandring?
Merete Riisager (LA), 2017-02-22:
Der er ikke nogen tvivl om, at fritidshjemmene har været under hastig forandring som følge af den lange skoledag.
Derfor har jeg bl.a. som noget af det første som minister sat en undersøgelse i gang, der handler om især SFO'erne og de mest udsatte børn, og hvordan de har det.
Det er min bekymring, at de kan komme i en særlig udsat position nu, hvor der er sket en række forandringer.
Så udsatte børn i fritidstilbud har bestemt min opmærksomhed, det har de haft meget længe, og jeg har som sagt iværksat den her undersøgelse for at kigge nøjere på, om der er nogle særlige problemer, vi skal være opmærksomme på.
Annette Lind (S), 2017-02-22:
Da vi lavede nye rammer for folkeskolen, indførte vi jo en længere skoledag.
Der var der flere fagfaglige timer.
Men det, som var det nye i det, var, at man skulle kunne undervise på andre og mere alternative måder, og at man skulle kunne komme ud af huset, så man kunne bygge verden ind i skolen.
Det var enormt vigtigt for os, i forhold til at man skulle lave en ny og anderledes skole.
Nu er det sådan, at der skal laves forsøg på 50 skoler.
De får frataget deres understøttende undervisning, og det betyder, at de får flere fagfaglige i timer.
Hvordan vil ministeren, når hun siger, at de stadig væk er forpligtet på at lave varieret undervisning, sikre, at de 50 skoler får den varierede undervisning?
Den varierede undervisning hænger jo meget, meget tæt sammen med elevernes trivsel.
Henrik Brodersen (DF), 2017-02-22:
Det sidste vil jeg tage med mig med taknemlighed.
Men jeg vil samtidig love ministeren, at jeg vil følge det nøje, og hvis ikke jeg synes, det går i den rigtige retning, kan det være, vi står her igen senere.
Det ved jeg ministeren vil stille op til til enhver tid.
Så tak for svaret.
Jeg vil sige, at det ligger Dansk Folkeparti meget på sinde, at man gør alt for at ligestille handicappede, også blinde og svagtseende.
Jeg tænker også med hensyn til de her følemærker, som muligvis er genkendelige for danske brugere, at det måske ville være nemmere, hvis man gik over til direkte blindskrift, som man f.eks. har på de canadiske sedler.
Det gør det meget, meget nemmere for alle at vide, hvad det er for en seddel, man står med i hånden.
Jeg er meget imponeret over den måde, som blinde agerer i samfundet på.
De bruger jo også mere og mere kort med den tillid, der er til, at det, der står i displayet, så også er det rigtige beløb, det, man skal betale.
Men de påpeger igen, at de her følemærker simpelt hen forsvinder efter forholdsvis kort tid.
Thyra Frank (LA), 2017-02-22:
Og så er jeg da glad for at kunne se, at kommunerne faktisk har budgetteret med øgede udgifter til ældreområdet – med 1,2 mia. kr. fra 2015 til 2016, og nu i 2017 budgetterer man med yderligere 0,7 mia. kr., når der er taget højde for det løft, som følger af finanslovsaftalen.
Så jeg vil følge det og selvfølgelig håbe på, at vi får en værdig og respektfuld pleje for alle.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-02-22:
Jeg vil gerne takke for den omsorg, der er for de mindre øer i Danmark.
Det er jo vigtigt, at øerne også er en del af det danske samfund, og at det er muligt at drive erhverv på øerne.
Vi skal huske på, at der er fremgang og vækst på Mandø i erhvervslivet, der er flere arbejdspladser, så jeg synes også, vi skal passe på, hvor langt vi går i forhold til at involvere skatteydernes penge med hensyn til støtteordninger.
Troels Ravn (S), 2017-02-22:
Det mener jeg sådan set også er en rimelig argumentation, men vi skal altså huske på, at det dermed ikke kun er på øer, der har færger, at erhvervet har betydelige godsomkostninger.
Netop fordi der er tale om en ø, er der omkostninger, der ellers ikke ville have været der, hvis erhvervet var blevet drevet fra en adresse på fastlandet, og det er netop baggrunden for indførelsen af godstransportstøtten til samfundene.
På Mandø må erhvervene altså, på trods af at de er landfaste, et par gange i døgnet betale ekstra for at få transporteret deres varer til og fra øen, da betegnelsen ikkebrofaste øer også omfatter Mandø.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-02-22:
Jeg tror ikke, at vi er uenige om, at der kan være nogle omkostningsmæssige udfordringer.
Der har måske så været lidt uenigheder om, hvordan man skal prøve at løse dem.
Jeg tror stadig væk på, at et lokalt initiativ kunne være det, der kunne være løsningen.
Man skal huske på, at det, både i forhold til godstransportordningen og i forhold til ordningen om trafikal ligestilling i forhold til øerne, har været vigtigt at sørge for, at vi, hvad angår de øer, som man ikke kan komme hen til uden at skulle betale for en færge, har sikret mere lige muligheder med resten af landet.
Troels Ravn (S), 2017-02-22:
Ministeren har uden tvivl fat i noget helt rigtigt her, for det er utrolig positivt, at der er en stigning i turismen og aktiviteterne på Mandø, og med »Verdensarv - Nationalpark Vadehavet« og Vadehavscentret sker der rigtig meget spændende, som altså også har den betydning, at der kommer flere mennesker til, og at erhvervslivet så har nogle muligheder for en større aktivitet.
Vi skal jo netop være med til at sikre gode rammevilkår for erhvervslivet i landdistrikterne, og her kan vi altså bidrage positivt med et tilskud til godstransporten til og fra øen, altså til og fra Mandø.
Jeg noterede mig ministerens svar, og jeg vil også gå videre i forhold til den her dialog omkring transporterhvervet, men jeg vil ikke undlade her i dag at gøre opmærksom på, at Mandø bliver betragtet som værende en ø også i forhold til fragtmændenes priskataloger.
En godstransport med Mandøbussen fra Vester Vedsted til Mandø koster mellem 300 og 700 kr.