runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stinus Lindgreen (RV), 2023-06-01:
Tak for det, og tak for en, synes jeg, utrolig konstruktiv afsluttende tale fra ministerens side, som jeg synes åbner op for en række gode drøftelser om det her område.
Jeg er enig i, at vi godt kunne have været mere fokuserede, men det kan være, at vi skal have endnu en debat senere i denne samling.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren lidt mere om det her omtalte prioriteringsråd for lige at blive lidt klarere på, hvad det er, regeringen tænker, både i forhold til hvornår man agter at nedsætte det, men også hvad der mere konkret skal være i det, hvis ministeren kan sige det.
For tilbage i december måned sidste år – det kan være, at ministeren var mere optaget af de igangværende regeringsforhandlinger på det tidspunkt – nedsatte Lægeforeningen jo det, de kalder Sundhedssektorens Prioriteringsråd, som samler en række organisationer i Danmark, måske med det samme formål, sådan som jeg læser det, som det, regeringen barsler med her.
Så kan ministeren dels sige lidt om tidsrammen, dels lidt mere om indholdet af dette råd?
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-06-01:
For præmissen der er, at man køber sig en forlomme til noget.
For det er rigtigt, at det er nogle meget dumme danskere, der betaler for noget, som de teknisk set allerede har betalt for gennem skatten.
Grunden til, at folk får private sundhedsforsikringer nu, er, at der ofte er virksomheder, som tænker: Der er alt for lang ventetid, så jeg køber en forlomme til mine medarbejdere, fordi jeg synes, det er for dyrt at mangle dem i virksomheden.
Jeg har selv set det som chef og har forhandlet de her ting hjem.
Det var ikke, fordi jeg ville snyde nogen eller give nogen en forlomme.
Det er jo dybest set, fordi jeg lavede en kalkule: Hvis jeg betalte x antal kroner om måneden, var jeg sikker på, at hvis Peter fik ødelagt sin fod, var han hurtigere tilbage på arbejde.
Det er jo ikke, fordi jeg ikke kan lide det offentlige.
Stinus Lindgreen (RV), 2023-06-01:
Jeg kan prøve.
Det, vi læner os op ad, er som sagt det, Lægeforeningen foreslår.
Så vidt jeg husker, siger de 60 dage generelt, så man får en buffer, som spørgeren kalder det, så man netop nemmere kan lave den prioritering, man laver sundhedsfagligt, så man ikke kommer til at lægge beslag på sengepladser unødigt, og så man ikke kommer til at prioritere ressourcerne på nogle patienter, som sagtens kunne vente 10 dage, 20 dage eller længere.
Det er den problemstilling, vi gerne vil til livs.
Så det her er noget, der bliver peget på som noget af det, der faktisk kan frigøre ressourcer og frigøre tid ude på hospitalerne.
Torsten Gejl (ALT), 2023-06-01:
Jeg tror, at ved at sikre, at en lang række kommunale afgørelser, som ser ud til at være foretaget for at sikre kommunens økonomi i stedet for at sikre borgerens retssikkerhed, bliver stoppet – når det er sådan, at den mekanisme i højere grad bliver stoppet – vil det give rum til, at sagsbehandlerne kan hjælpe borgerne og gøre det, de er ansat til, bruge deres faglighed til at servicere borgerne.
Rosa Eriksen (M), 2023-06-01:
Hvordan skal en forvaltningsdomstol gøre, at socialrådgiverne har mere tid til faglighed, hvis du også vil fjerne noget af dokumentationskravet?
Det er det, jeg hører ordføreren sige.
Det er jo det, en forvaltningsdomstol også skal tage udgangspunkt i, altså om der er blevet begået fejl i afgørelserne.
Så jeg synes, ordføreren siger nogle lidt modsatrettede ting, og jeg forstår det faktisk ikke helt.
Torsten Gejl (ALT), 2023-06-01:
Jeg synes da, at det må være oplagt, at man skal sørge for, at papirarbejdet er i orden.
Der er så alt for meget af det.
Men jeg tror faktisk, at det her kan være med til at hjælpe sagsbehandlerne ud af den klemme her, hvor man sidder med et uudtalt krav i ryggen om at spare nogle penge.
Vi ser det fra område til område, hvor man har fornemmelsen af, at de økonomiske interesser går foran borgerens retssikkerhed.
Hvis det er sådan, at sagsbehandlerne kan få lov til at bruge deres faglighed til at afgøre sagerne, tror jeg faktisk, at de vil trives langt bedre.
Rosa Eriksen (M), 2023-06-01:
Jeg vil godt følge lidt op på fru Maria Durhuus' spørgsmål, for jeg er faktisk en lille smule forvirret.
Så vidt jeg er orienteret, er Alternativet jo et meget humanistisk parti, der går op i, at man har et godt liv og lever sit liv godt, men når det kommer til socialrådgiverne, har jeg indtryk af, at ordføreren og partiet ikke anerkender, at de flygter fra deres arbejde, at de går ned med stress, og at vi ikke har nok uddannede.
Og så undrer det mig, at Alternativets ordfører ønsker at skabe mere stress, mere frygt, hvilket jo naturligvis vil gøre, at de her socialrådgivere vil bruge mindre tid på det menneske, de sidder over for, fordi de skal sørge for, at papirarbejdet er i orden.
Hvad tænker ordføreren om det?
Torsten Gejl (ALT), 2023-06-01:
Tusind, tusind tak for det, og tak til Danmarksdemokraterne for støtten.
Jeg tror, det er rigtigt, at sådan et beslutningsforslag med så massiv opbakning som det her også er et vink med en vognstang og også kan fungere i forhold til at vise regeringen, at Folketinget er ekstraordinært optaget af retssikkerhedsspørgsmål i de her tider.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-06-01:
Mange tak.
Alternativet, men også en lang række andre partier herinde i Folketinget tager jo virkelig det her tema omkring retssikkerhed for borgerne op, og jeg synes også nu, hvor vi faktisk på det seneste har behandlet en række forslag på socialområdet hernede i Folketinget for netop at sikre mere retssikkerhed for borgerne derude, at det er et vink med en vognstang til regeringen om, at vi altså kræver, at man kommer med noget her i forhold til at forbedre retssikkerheden, for det duer simpelt hen ikke, at vi alle sammen står og vifter med flagene, og det gør borgerne i øvrigt også, og siger, at retssikkerheden er udfordret.
Jeg fik lyst til at tage ordet, efter jeg hørte en socialdemokrat begynde at anfægte Alternativets ordfører på det her forslag, og så vil jeg bare gerne slutte med at sige tak til Alternativet for også at tage den her debat op, for det er hamrende vigtigt, og Danmarksdemokraterne vil gerne fortsætte den her kamp sammen med jer.
Torsten Gejl (ALT), 2023-06-01:
Altså, jeg sagde ikke i min tale, at det var bevidst.
Jeg siger bare, at det, om det er bevidst eller ubevidst, skal ophøre, at det skal stoppe.
Det kan ikke passe, at vi skal have alle de forkerte afgørelser.
Det er jo borgere i tusindvis og tusindvis, der bliver frataget hjælpemidler eller tvunget ud i en situation, hvor deres sundhed forværres i et jobtræningsforløb.
Om det er bevidst eller ubevidst, whatever, vil vi ikke have det, det skal ophøre.
Og det mener vi det kan via en forvaltningsdomstol.
Maria Durhuus (S), 2023-06-01:
Faglighed er jo noget, man uddanner sig til, og socialrådgiverne råber på mere uddannelse, og de råber på mere faglighed.
Men ordføreren siger, at man, hvis man går over for rødt eller laver anden kriminalitet, får en straf, og at det skal man også have, hvis man bryder loven.
For mig lyder det, som om ordføreren står og siger, at det sker bevidst derude, som en bevidst handling, som det er at gå over for rødt.
Det vil jeg rigtig gerne have at ordføreren sætter nogle ord på, altså om vi forventer, at det er en bevidst handling fra dem, eller om det er mangel på faglighed, som vi har ansvaret for.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-06-01:
Hvis man nu skal bygge seks supersygehuse og der er en klageproces i gang mod det ene supersygehus, så vil man jo ikke lade være med at anlægge de næste fem; så ville man få den klage afviklet, og imens ville man gå i gang med de næste fem supersygehuse.
Kan ministeren ikke forklare, hvorfor det er sådan, at når man har besluttet, at der skal være 15 naturnationalparker, og der så er en klageproces imod de to, så bliver man nødt til at stoppe med at anlægge de sidste 13?
For jeg kan ikke se logikken i det.
Ministeren siger bare, at sådan er det – men jeg forstår ikke logikken.
Magnus Heunicke (S), 2023-06-01:
Den debat omkring afløb i forhold til ulandsbistanden tror jeg vi må tage et andet sted, men det er rigtigt, at jeg nævnte det, for det er jo vigtigt, hvor meget man sætter af, og at der så kan være noget afløb, og det må man så tage et andet sted.
I regeringsgrundlaget har vi også – ud over at der er nogle flere partier, der bakker op om hele grundtanken bag naturnationalparker, og det er jeg rigtig glad for – skrevet ind, at vi vil arbejde videre med at få udpeget op til fem yderligere.
Og jeg vil godt sige her, at min vision for det er, at det bliver store områder, sammenhængende områder, for det er det, der har den største effekt, og at det er noget, som vi også kan gøre bredt og stort her i Folketinget.
Og det vil sige, at mit mål er at invitere bredt, fordi der er så stor interesse blandt partier, der vil være med til det arbejde her og til at udpege områder.
Men jeg tror, det er for tidligt, for jeg har allerede nu set i medierne, at det, der bliver meldt ind, er meget, meget små områder.
Marianne Bigum (SF), 2023-06-01:
Mange tak.
Vi var jo syv partier i sidste regeringsperiode, som ville vedtage lovgivningen omkring naturnationalparkerne.
Vi nåede rigtig langt.
Senere har vi jo været nogle i oppositionen, som har haft mere travlt med at prøve at presse på for den her dagsorden, og vi var ude med et fælles udspil for nylig.
Så jeg vil høre, om regeringen vil være med til, at vi sammen sætter os for at få etableret naturnationalparker på 1 pct. af Danmarks areal i 2024.
Så vil jeg bruge det sidste af min taletid til en kommentar.
Ministeren snakker om et globalt ansvar, også i forhold til vores udviklingspolitik og vores grønne udviklingsbistand.
Og det er rigtigt, at vi har sat penge af dér, men det er også rigtigt, at vi har omallokeret dem og ikke bruger dem.
Vi har sat 3 mia. kr. af i 2022, og vi ser ud til måske kun at have brugt 2 mia. kr., og det er jo noget, vi forfølger andetsteds.
Så vi kan ikke helt tage æren endnu for at vise globalt ansvar – heller ikke dér.
Magnus Heunicke (S), 2023-06-01:
Det er jo helt korrekt.
Hvis vi ser på det lige nu, hvordan ser det så ud i Danmark?
Vi må også være ærlige og sige, at der er en definitionsdiskussion, men hvis man ser på den definition, som EU bruger, og hvis det er den, vi ligesom lægger til grund, så kan man se, at øjebliksbilledet for Danmark lige nu er, at vi har 15 pct. beskyttede Natura 2000-områder eller andre områder på land og 26 pct. områder til havs.
Jeg gennemgik før, at EU mangler meget for at nå målet til havs, og at man er meget tættere på målet på land, og at det i forhandlingerne om havplaner er vores ambition at nå op på 30 pct. til havs, som jo er EU's mål.
Substantielt er det allerede nu 3 mio. ha, vi har meldt ind der – det er virkelig en stor bid af EU's målsætning.
Hvad angår områder på land, så er det noget af det, som vi skal drøfte i arbejdet med en lov om natur og biodiversitet.
Mit oplæg er, at vi skal gøre det bredt politisk set, men også med eksperter og interessenters inddragelse.
Mai Villadsen (EL), 2023-06-01:
Tak til ministeren for besvarelsen af forespørgslen og i øvrigt til regeringen for den aftale, vi lavede for et par dage siden, som jo ikke kun handlede om havvind, men som også sikrede adskillige millioner til havnaturen.
Det er rigtig godt, fordi det netop er et sted, hvor Danmark bør bidrage, og hvor vi kan gøre meget mere.
Jeg vil gerne spørge ministeren om, hvor ambitiøs regeringens handling på naturområdet bliver, og hvornår der kommer til at ske noget.
Regeringen skriver jo i regeringsgrundlaget, at man vil indføre den her lov om natur og biodiversitet, men der er ikke rigtig konkrete bud på, hvor meget vi så skal beskytte naturen.
Ministeren sagde jo selv på det dejlige Naturmøde i Hirtshals, som vi var til, at der nu går en større proces i gang, og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren her i dag: Hvad er det for en proces, regeringen planlægger at igangsætte?
Og vil ministeren løfte sløret for, hvor meget beskyttet og strengt beskyttet natur regeringen selv mener at Danmark skal bidrage med?
Magnus Heunicke (S), 2023-06-01:
Jeg er politisk og personligt meget, meget begejstret over de kommende naturnationalparker, og jeg synes, at det er et fremragende arbejde.
Jeg må også sige, at det jo er et arbejde, der har været diskuteret her i Folketingssalen, men et bredt flertal stemte faktisk for det.
Jeg ved, at der var et lidt mindre bredt flertal bag finansieringen.
Men siden regeringsdannelsen er der jo også kommet endnu flere partier, der bakker op om de her projekter.
Sagen er jo den, at de to, der er længst fremme, er blevet påklaget.
Det er jo ikke noget, jeg kan bestemme over, men det er altså en klageproces, som er i gang i en uafhængig klageinstans, og der har vi jo retssikkerhed her i landet.
Så der er jeg nødt til at afvente, at den klageinstans færdiggør det.
Det er jo en vurdering af, om processerne har været i orden.
Det håber jeg da selvfølgelig at de har været, men jeg kan jo ikke kommentere eller vurdere eller presse på dér.
Men det er jo logisk, at vi, når vi står i startboksen, ikke lige kan gå videre med de ti andre, der står næstefter, før vi ved, om der er noget, som den klageinstans afgør, der betyder, at vi lige er nødt til at justere vores tempo.
Så derfor er det rigtigt, og jeg er også ærgerlig over, at vi venter, men vi venter på den afklaring.
Jeg håber, at den kommer snart, men det er ikke mig, der kan bestemme det; det er en uafhængig instans, nemlig Miljø- og Naturklagenævnet.
Torsten Gejl (ALT), 2023-06-01:
Tak, og tak for talen og for ministerens kamp for det grønne.
Det, som jeg tænkte lidt over, er det helt nære med hensyn til udviklingen af strengt beskyttet natur i Danmark.
Der var jeg jo her i sidste periode med til at lave de 15 naturnationalparker, og vi havde et godt tempo.
Det lykkedes at finde næsten en lille milliard.
Vi lavede et kæmpe arbejde og tegnede faktisk 15 naturnationalparker, og det var ikke enkelt, og det var med en minister, som på det punkt faktisk var rigtig effektiv og rigtig dygtig.
Siden er der, så vidt jeg kan se, ikke sket noget, og det kan sagtens være, at jeg tager fejl.
Jeg hører det mange steder, men jeg vil godt høre ministeren, om det er rigtigt.
Og hvorfor er der ingen forhandlinger?
Og hvorfor er der ikke indkaldt til forhandlinger om at lave de nye nationalparker?
Altså, hvor er tempoet blevet af i en tid, hvor kravene om at skabe mere beskyttet natur er så store?
Mai Villadsen (EL), 2023-06-01:
Tak for det.
Jeg står her for at begrunde den her forespørgsel.
Vi står midt i en global naturkrise.
Det er efterhånden velkendt for de fleste, og det har faktisk været velkendt en del år.
Allerede for 30 år siden lavede man i FN en biodiversitetskonvention og satte globale naturmål om at sikre, at biodiversiteten ikke gik tilbage inden år 2010.
Men de mål nåede man ikke.
Arterne går tilbage med en meget voldsom hast, og det har FN slået fast igen og igen i deres globale rapporter.
For selv om vi sådan set i mange år i de fleste af verdens lande har erkendt problemet, har vi ikke handlet tilstrækkeligt; vi har ikke fået vendt den tilbagegang.
Derfor har vi nu igen vedtaget nogle nye globale naturmål i december 2022 til det internationale naturmøde i Montreal.
Den her gang satte man dog et lidt andet hovedmål, hvilket vi tror er klogt, nemlig et mål om at give naturen mere plads, som forskere har peget på i årevis.
Derfor er der lavet en global aftale om at sikre, at 30 pct. af land- og havarealer skal være beskyttede naturområder i 2030.
Det er et mål, som EU også har fulgt op på.
Det er meget konkrete mål, og det burde være relativt ligetil at komme i gang.
Regeringen har også skrevet ind i regeringsgrundlaget, at man bakker op om EU's mål, men regeringens ambitionsniveau kender vi ikke endnu.
Derfor synes vi fra Enhedslistens side, at der er grund til bekymring.
Her i maj har regeringen så orienteret Folketinget om, hvor meget beskyttet natur man indberetter til EU.
Det er 15 pct. af landarealet og 19 pct. af havarealet, altså omkring halvdelen af målsætningen.
Regeringen har samtidig lagt op til, desværre, at ville reducere ambitionerne i EU's forslag til naturgenopretningsforordningen, som netop ville sætte bindende mål for at genoprette naturens kvalitet, og det er derfor, at vi har taget initiativ til den her forespørgsel, altså for at vi forhåbentlig kan blive klogere på, hvad regeringens planer er, og hvor høje ambitioner regeringen egentlig har for vores natur.
Derfor går forespørgslen som følger: »Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at Danmark lever op til biodiversitetsaftalen fra COP15 i Montreal og EU's biodiversitetsstrategi for 2030, og hvordan vil regeringen sikre, at Danmarks forpligtelser bliver en del af den samlede lov om natur og biodiversitet, som regeringsgrundlaget lover?«
Magnus Heunicke (S), 2023-06-01:
Tak for at bringe det emne op, for nu har jeg jo haft ansvaret for en del af supersygehusprojektet.
Noget af det, jeg drømte om dengang, var, om man dog ikke kunne have taget dem et ad gangen frem for at sætte alt i gang samtidig og begå alle begynderfejlene samtidig.
Det tror jeg ville have givet nogle andre problemer; men det gjorde man ikke, dengang man satte det i gang, og så er det ret vanskeligt at håndtere nu her.
Jeg mener, det er det eneste rigtige, og det er også det råd, jeg får fra embedsværket, som står på mål for det faglige, nemlig at når der er en klage omkring et nyt koncept i Danmark, så lad os da lige få afgjort den klage, således at vi kan se, om vi så kan lave noget, så vi ikke risikerer nye forsinkelser i forhold til det, der så kommer bagefter, fordi vi kunne risikere at støde ind i de samme klager.
Det mener jeg er sund og god forvaltningsskik.
Torsten Gejl (ALT), 2023-06-01:
Altså, jeg står ikke her og har nævnt, at der bevidst bliver lavet fejl.
Jeg siger bare, at der bliver lavet utrolig mange fejl, og at jeg, hvis man havde en forvaltningsdomstol, tror, at dygtige socialrådgivere ville have lettere ved at bruge deres faglighed til at tage ansvar for at løse borgerens udfordringer sammen med borgeren og i virkeligheden i sidste ende give ansvaret tilbage til borgeren.
For vi ville modvirke den her forventning, der er fra mange ledelser i f.eks. mange kommuner, om, at der gerne skal spares.
Elefanten i rummet er jo også kommunal kassetænkning, og hvis den kunne blive modvirket og der kunne skabes rum for, at sagsbehandlerne kan bruge deres faglighed i hver enkelt sag, så tror jeg kun, det er en fordel.
Maria Durhuus (S), 2023-06-01:
Hr. Torsten Gejl påpeger, at der over 10 år i 500.000 klager er i tusindvis af omgørelser.
Vi ved, at der over en årrække er blevet færre og færre socialrådgivere, at medarbejderflowet er stort, at der mangler specialeuddannelser, har vi hørt fra socialrådgiverne, og at der er en myriade af lovgivninger, der er så utrolig svære, og som kalder på specialviden.
Jeg mener jo, at hele den her snak om fejl og omgørelser skal starte lang tid før, i stedet for at vi nu herinde på Christiansborg laver en ny myriade af love, regler og endda en domstol, og jeg mener, at det er et skråplan at stå og antage, at de medarbejdere, vi har siddende derude, bevidst begår fejl og lovbrud, og at de krænker retssikkerheden.
For retssikkerheden er vores alles, og den er vigtig for alle.
Så kan ordføreren ikke lige sætte nogle ord på, hvad han tænker det medfører i forhold til de medarbejdere, vi har derude, at påføre dem endnu en lovgivning?
Theresa Scavenius (ALT), 2023-06-01:
Jeg vil bare lige hurtigt forklare, hvorfor vi i Alternativet stemmer imod det her lovforslag.
Det er igen en sag om manglende god lovkvalitet, men primært handler det om det her med, at vi flytter beslutningskompetencer fra Folketinget over i ministeriet.
Og hvorfor gør vi så det?
Vi lever i et demokrati, hvor det ikke er en minister og et ministerium, der skal bestemme det hele.
Så selvfølgelig er det en folketingsbeslutning omkring, hvad der skal ske, og det burde virkelig få os alle sammen til at stemme nej til det her.
Hvad handler forslaget så om?
Der er ekstremt mange interessante og relevante politiske diskussioner, vi burde have om det, så vi burde beholde den beslutningskompetence i det her hus og ikke flytte den over i et ministerium.
Torsten Gejl (ALT), 2023-06-01:
Tak, formand.
Jeg er kommet herop i dag for at sige tak.
Tak til Enhedslisten, SF, Radikale Venstre, Danmarksdemokraterne, Dansk Folkeparti, Nye Borgerlige og Liberal Alliance.
Tak til jer, fordi vi nu er otte partier i Folketinget, som går ind for at udvikle en model til en dansk forvaltningsdomstol, som Folketinget så kan tage stilling til.
Forslaget tager udgangspunkt i, at danskerne mangler retssikkerhed på en lang række velfærdsområder.
Det kan være børneområdet, beskæftigelsesområdet, handicapområdet, socialområdet, sundhedsområdet.
Det taler sit eget sprog, når Ankestyrelsen på 10 år har modtaget en halv million klager over offentlige afgørelser.
Her kan man fra Ankestyrelsens side sanktionere ved skærpet tilsyn eller dagbøder.
Det har man så ikke gjort i en eneste ud en halv million sager.
Og mange af sagerne er jo dybt, dybt alvorlige.
Det kan være mennesker med kræft, der er blevet tvunget i jobtræning.
Det kan være mennesker med handicap, der er blevet frataget deres næsten livsnødvendige hjælpemidler.
Det kan være børn, der er blevet fejlanbragt.
Når en halv million sager ikke fører til en eneste sanktion, er der tale om et dysfunktionelt system, og her er der brug for systemændringer i stedet for lappeløsninger.
Der er brug for, at Danmark får en forvaltningsdomstol, hvor det offentlige kan blive dømt, hvis de begår ulovligheder, ligesom almindelige danskere bliver det.
Resten af EU-landene har allerede indført forvaltningsdomstole, så det må vi altså også kunne finde ud af i Danmark.
Så her slutter jeg, hvor jeg begyndte: Tak til de partier, der har støttet forslaget om at udvikle en dansk model til en forvaltningsdomstol, som Folketinget så kan tage stilling til.
Jeg tror, at den her proces vil tydeliggøre retsløsheden på velfærdsområderne i Danmark yderligere og gøre os så kloge på, hvordan en forvaltningsdomstol fungerer, at det vil ende med, at vi vedtager det.
Med den store støtte til det her forslag tror jeg at vi har taget de første spæde skridt til den meget vigtige systemforandring i Danmark, som det vil være at sikre langt mere retssikkerhed på en lang række velfærdsområder.
Tak, formand.
Katrine Daugaard (LA), 2023-06-01:
Jeg vil bare sige tusind tak for et rigtig godt samarbejde med dig, hr. Torsten Gejl.
Det gør vi også i Liberal Alliance, og det er det i høj grad også nødvendigt at flere partier gør.
Torsten Gejl (ALT), 2023-06-01:
Et kæmpestort selv tak, og en forvaltningsdomstol vil jo også kunne sikre nogle af de ting, der har ligget i Dansk Folkepartis forslag om en bod.
Så selvfølgelig støtter vi også Dansk Folkepartis forslag til at gøre det, og også tak for samarbejdet om barnets lov.
Hvis vi havde haft en forvaltningsdomstol, havde det måske været lidt lettere at tro på, at nogle af de ting, der er i barnets lov, faktisk ville blive gennemført.
Det kan jo ikke passe, at vi, når vi laver en lov, hele tiden skal have en fornemmelse i maven om, at den nok ikke bliver overholdt.
Så det er jo et forsøg på at forstærke retssikkerheden i al den lovgivning, vi laver på velfærdsområdet.
Mette Thiesen (DF), 2023-06-01:
Jeg vil egentlig også bare rejse mig op i rækken af partier, som siger tak for et fantastisk samarbejde i forhold til at sikre retssikkerheden for nogle af de allerallermest udsatte danskere, og det er jo som et led i det, når Alternativet fremsætter det her forslag om en forvaltningsdomstol, som vi selvfølgelig støtter fra Dansk Folkepartis side.
Det er et fremragende forslag.
For det er også helt essentielt, at vi står på de mest udsattes side på det her område.
Så det er egentlig bare en tak for at fremsætte det her forslag, og jeg håber også, at det her, som ordføreren også siger, er et første skridt i retning af, at vi faktisk reelt får sikret retssikkerheden.
Det gør man jo ikke med barnets lov, tværtimod.
Så tak til ordføreren både for et fremragende samarbejde om at sikre retssikkerheden for de mest udsatte, men også for at fremsætte det her forslag.
Torsten Gejl (ALT), 2023-06-01:
Det vil vi også.