runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2017-11-23:
Jeg er sådan set først og fremmest glad for den store opbakning, der er til lovforslaget.
Som bekendt udmønter det en del af regeringens aftale med Kommunernes Landsforening om kommunernes økonomi for 2018, og forslaget skulle gerne sørge for en mere effektiv drift og opgaveløsning i kommunerne, så borgernes skattekroner anvendes mest effektivt.
Med lovforslaget afskaffes kravet om, at Ankestyrelsen efter § 60 i lov om kommunernes styrelse skal godkende vedtægterne for små kommunale fællesskaber, dvs. for de kommunale fællesskaber, der opfylder revisorlovens kriterier for at være små virksomheder.
Det vil også betyde en øget fleksibilitet i samarbejdet, når kommunernes fælles vurdering af, hvilke vilkår for samarbejdet der er hensigtsmæssige, ikke også skal vurderes og eventuelt tilsidesættes af Ankestyrelsen.
Så jeg tror på, at der er tale om et reelt, om end beskedent, forenklingsforslag, og jeg håber, at kommunerne vil være i stand til at udnytte potentialet.
Der var fra Dansk Folkeparti og Socialistisk Folkeparti en række spørgsmål, som der blev nævnt man ville bore dybere ned i under udvalgsbehandlingen, og dem vil jeg selvfølgelig svare på i den forbindelse.
Et enkelt af emnerne, som Dansk Folkepartis ordfører fru Karina Adsbøl nævnte, var det her med Ankestyrelsens mulighed for at annullere og suspendere fællesskaber, og der vil jeg dog sige, at der er en misforståelse i det høringssvar, som er kommet ind på det område.
Det er sådan, at Ankestyrelsen vil have mulighed for at annullere og suspendere en kommunal beslutning, hvis de deltagende kommuner har besluttet at etablere et kommunalt fællesskab på et ulovligt grundlag.
Så det spørgsmål kunne jeg i hvert fald allerede godt svare på på stående fod, men de øvrige spørgsmål tænker jeg at vi besvarer skriftlig i udvalgsbehandlingen, og jeg stiller mig selvfølgelig til rådighed i det omfang, som udvalget skulle ønske det.
Men tak for den brede opbakning.
Magnus Heunicke (S), 2017-11-23:
Med det her lovforslag bliver vi i den kommunale verden, og det handler om, hvorvidt vi herindefra skal pålægge kommunerne at have et halvårsregnskab.
Det har de gjort siden 2011, hvor det blev vedtaget som en del af et lovforslag.
Dengang i 2011 stemte vi i Socialdemokratiet imod, og argumenterne var dengang, og nu læser jeg op: »At have styr på økonomien er selvsagt en god ting, og kan et sådant halvårsregnskab hjælpe til det, kan vi egentlig godt være positive over for det.
Men mon ikke kommunerne allerede gør deres bedste, og mon ikke man kunne komme lidt længere med tillid til og respekt for det kommunale selvstyre?
Og skal vi nu ikke passe på, at vi ikke finder på alt for mange nye bureaukratiskabende foranstaltninger her på Slotsholmen, som vi trækker ned over hovedet på landets kommuner?«
Vi er langt mere optaget af at sikre en realistisk ramme end af at skabe endnu mere bureaukrati her på Slotsholmen.
Og med hensyn til styringsredskaberne må man sige, at halvårsregnskaberne er tvivlsomme.
Det var det, vi sagde i 2011.
Men det blev vedtaget, og for nogen tid siden kom der så en rapport fra forskningscenteret VIVE, der viste, hvad effekten er af de her halvårsregnskaber, og den er ikkeeksisterende.
Det viser sig, at langt hovedparten af kommunerne i meget ringe grad bruger regnskaberne i deres økonomistyring.
Samtidig kan vi jo se, at overholdelsen af budgetterne i kommunerne er løst uden brug af det her redskab.
Man skulle måske i første omgang aldrig have indført det.
Det har formentlig betydet, at vi samlet set har brugt en stor mængde medarbejdertimer og økonomi på at gennemføre de her halvårsregnskaber.
Jeg synes, det er fornuftigt, at pengene kommer ud at arbejde og virke dér, hvor de gør gavn i vores kommunale velfærd.
Så vi støtter varmt det her forslag.
Karina Adsbøl (DF), 2017-11-23:
Tak for det.
Det var netop en lovgivning, der blev indført i 2011, hvor kommunerne fik pligt til at aflægge et halvårsregnskab.
Formålet var, at kommunerne samlet set skulle blive bedre i stand til at overholde budgetterne, for vi så en række overskridelser i perioden 2001-2009.
Når vi så ser tilbage på kommunernes regnskaber fra 2011 og til nu, har kommunerne nu 6 år i træk overholdt det aftalte niveau for service og udgifter, der hvert år bliver aftalt mellem regeringen og KL.
Vi har derfor nu en anden situation, og begrundelsen for at opretholde pligten til at udarbejde et halvårsregnskab er ikke længere til stede.
Derudover viser netop en analyse fra det tidligere KORA og det nuværende VIVE, at det ikke kan påvises, at kravet om et kommunalt halvårsregnskab har været det, der ligger til grund for, at kommunerne kunne overholde økonomiaftalen.
Rapporten viser, at ca. 65 pct. af kommunerne slet ikke bruger halvårsregnskabet i deres økonomistyring.
Det her lovforslag er også et af elementerne omkring regelforenklinger, og afskaffelsen af halvårsregnskaber for kommunerne kan frigøre et beløb på 1 mia. kr.
Det er penge, som vi i Dansk Folkeparti synes kan gøre bedre gavn ude i den borgernære velfærd, herunder til ældre og mennesker med handicap og til alle dem, der har brug for lidt ekstra.
Derfor kan Dansk Folkeparti støtte det her lovforslag.
Carl Holst (V), 2017-11-23:
Tak for det, formand.
Venstre kan også støtte lovforslaget, og jeg skulle hilse fra De Konservative og sige, at det kan de også – så huskede jeg det da.
Det her er ikke et forslag, som har noget som helst udgangspunkt i, at man har lavet en fejl, da man vedtog det i sin tid, som man kunne få indtryk af, da man hørte på hr. Magnus Heunickes begrundelse for, hvorfor han støtter det.
Som han sagde, havde Socialdemokratiet i forhold til indførelsen af halvårsregnskaber givet udtryk for, at det at have styr på økonomien selvsagt er en god ting.
Og det forventede man så at de havde ude i kommunerne.
Nej, det der er årsagen til, at det her forslag er overflødigt, er, at man efterfølgende med et regeringsskifte og en socialdemokratisk ledet regering adopterede budgetloven og tog den til sig.
Det er det, der er årsagen til, at halvårsregnskaberne er irrelevante.
Og så er det, som det blev sagt af fru Karina Adsbøl, et udtryk for, at vi med dette forslag – som med det foregående forslag – skaber rammerne for at leve op til økonomiaftalen mellem Kommunernes Landsforening og regeringen i forhold til at skaffe 1 mia. kr. til modernisering og effektivisering og afbureaukratisering.
Tak for ordet.
Stine Brix (EL), 2017-11-23:
Nej, det var bestemt ikke en fejl, men der er ingen tvivl om, at vores holdning til privatisering og udlicitering i ældreplejen går meget videre end det.
Vores holdning er – og det er sådan set fuldstændig i tråd med, hvad jeg i øvrigt har sagt i debatten – at man ikke her fra Folketingets side bestemmer, at kommunerne skal inddrage private leverandører.
Den tvang ligger i lovgivningen i dag.
Den blev i øvrigt indført af Venstre – jeg tror, det var tilbage i 2003 – og den ønsker vi at ophæve.
Men den ændring, man lavede af loven i 2013, står vi fuldt ud på mål for, fordi vi synes, den indeholdt en række forbedringer.
Carl Holst (V), 2017-11-23:
Jeg henviser bare stilfærdigt til betænkningen fra omtalte lovforslag, hvor der står, at de borgerlige partier undrer sig over frigørelsen af de 132 mio. kr. til borgernær service, som man ville spare.
Det var de borgerlige partier imod, fordi det ville betyde, at pengene ikke nødvendigvis blev brugt til initiativer til forbedringer for ældre borgere.
Man ville fortsat have kvalitet, frem for at det afgørende var, at der blev sparet penge, fremgår det.
Det er det, de borgerlige partier i skrift og handling har stået for.
Jeg mener, at ordførerens tilgang er en anden, at det netop er: Skidt med kvalitet, skidt med penge, bare det er offentligt.
Stine Brix (EL), 2017-11-23:
Der er vi jo bare meget uenige.
Man kan sige, at når private virksomheder går ind og driver ældrepleje, som vi ser det i dag, medfører det to ting.
Den ene er, at der skal tjenes penge, og det er jo til forskel fra det offentlige.
Man skal trække nogle penge ud til sine ejere eller aktionærer, eller hvad man har.
Den anden er – og det har vi jo set i rigt mål – at det indebærer en risiko for, at firmaet går konkurs med utryghed og ekstraomkostninger til følge, og det er derfor, vi synes, det er en dårlig idé at overlade kernevelfærd til private virksomheder.
Det har vi stået på mål for, siden Venstre gik i gang med at privatisere eller udlicitere på ældreområdet i 2003, og det gør vi fortsat.
Carl Holst (V), 2017-11-23:
Tak for det, og tak til ordføreren for at have rejst debatten.
Vi har jo haft hver vores udgangspunkt, ordføreren har sagt ét, og andre har sagt noget andet.
Jeg lytter til, hvad ordføreren siger, men jeg vil egentlig bede ordføreren om ikke at fortælle forsamlingen, hvad det reelt er, vi mener.
Lyt til, hvad vi siger.
For os drejer det sig om sund fornuft.
For os drejer det sig om, at borgerne har det frie valg.
For os drejer det sig om at sikre velfærden, men gøre det også med udgangspunkt i borgernes krav på, at servicen er i orden.
Mit spørgsmål til ordføreren er: Var det en fejl, da ordførerens parti i 2013 var med til at ændre på reglerne i forhold til antallet af leverandører på plejeområdet, hvor ordførerens parti var med til at stemme for, at man skulle spare 132 mio. kr., og hvor Venstre, Dansk Folkeparti og Konservative Folkeparti sagde: Det er vi imod, for det vil betyde, at det er besparelse og ikke kvalitet, man går efter ved udbud?
Var det en fejl, som ordførerens parti begik dengang, og som man nu er ved at rette op på med en fælles aftale om at undgå konkurs i ældreplejen?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-11-23:
Mange tak til ordføreren for talen.
Jeg vil sige, at i Enhedslisten blev vi jo meget glade den 31. oktober, da fru Mette Frederiksen meldte ud, at man var enig i Enhedslisten og Alternativets forslag om, at vi skal have en national koordinering og vi skal have en national kystfond.
Det er jo i meget skarp modstrid med det, som regeringen er i gang med i det her lovforslag, og med det, vi ved kommer efter, nemlig at kommunerne får metodefrihed, altså at vi dybest overlader det til kommunerne at stå for den her klimasikring, kystsikring.
Thomas Jensen (S), 2017-11-23:
Vi synes, at der skal være balance i tingene.
Selvfølgelig skal kommunerne udfylde en opgave med at redegøre for de udfordringer, de har lokalt, og de skal sammen med borgerne have fokus på, hvordan man ude lokalt kan forebygge, men det er jo så stor en opgave, og det er også derfor jeg i min ordførertale understreger, at vi spiller helt ærligt ud med, at vi skal have flere nationale tiltag på banen her, og det handler bl.a. om økonomien i det.
Og så handler det også om det, som jeg prøvede at komme ind på i min ordførertale, nemlig at der der, hvor kommunegrænsen er trukket, meget vel kan være nogle kystsikringsopgaver, som der også skal findes en løsning på.
Derfor synes jeg, at man ikke skal sige, at det enten er den ene eller den anden part, der skal stå for løsningen af det her.
Jeg tror rent faktisk, at vi på alle niveauer skal inddrage alle gode kræfter til at løse den her kystsikringsproblematik.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-11-23:
Men det mener jeg jo ikke står i modsætning til det, vi sådan set er fælles om at foreslå, for der var forslaget jo netop, at kommunerne skulle inddrages meget tæt i den nationale prioritering; det er jo det, der er centralt i vores forslag.
Her risikerer man at skabe det vilde vesten, hvor kommunerne vil konkurrere mod hinanden, for det, der sker, hvis en kommune kystsikrer, er, at den sender vandet hen til naboerne, og det er jo det, der er det store problem her, og det er derfor vores fælles tilgang til det er så meget stærkere.
Så jeg håber virkelig, at Socialdemokraterne vil afvise det her forslag, og at vi i stedet kan arbejde sammen om i fællesskab at skabe en meget bedre, koordineret og langt mere holdbar klimasikring af Danmark.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2017-11-23:
Vi mener, at der hele tiden er et liberalt dilemma i forhold til kommunernes økonomi.
Der er nærmest et indbygget liberalt dilemma.
Der er det dilemma, at vi på den ene side gerne vil decentralisere så meget som muligt – det ligger os selvfølgelig nært – og at vi på den anden side må sige, at hvis man ser på 00'ernes kommuneøkonomi, så skal man jo passe på, at der ikke er så meget styr på tingene, at det har ødelæggende effekt for den generelle samfundsøkonomi.
Og det er jo et liberalt dilemma – det erkender jeg til fulde, og det tager jeg stilling til.
Jeg er da glad for, at hr. Magnus Heunicke lægger mærke til, at Liberal Alliance kan blive klogere i forhold til nogle problematikker – det sætter jeg stor pris på.
Jeg har jo også lagt mærke til, at det også er tilfældet for Socialdemokratiet.
Altså, hvis vi ser på, hvad man mente om økonomisk politik før valget i 2011, hvad man mente efter valget i 2011, og hvad man mener efter valget i 2015, så er det jo noget af en labyrintisk analyse, vi skal igennem.
Men jeg går selvfølgelig ud fra, at Socialdemokratiet mener, at de er blevet klogere.
Jeg mener så, at Socialdemokratiet var klogest mellem 2011 og 2015 og ikke så meget før og efter – men det er jo så op til det enkelte parti og derefter til vælgerne at tage stilling til, om det er det kloge, man har gjort.
Magnus Heunicke (S), 2017-11-23:
Ja, vi forsøger efter bedste evne.
Og ja, det er selvfølgelig, som ministeren siger, et liberalt dilemma – det er det åbenbart, når man ser det fra en liberal politikers synspunkt – at når man giver frie tøjler til dem, der har ansvaret for borgernes nære velfærd, tæt på borgerne, så er der en stor lyst til, at den velfærd også skal have en god kvalitet, tæt på borgerne.
Det synes jeg også at valgresultatet i forgårs taler sit helt klare sprog om.
Men vi skal jo helst ikke, synes jeg, ud i sådan noget ideologisk blindkørsel – for de analyser, jeg har, viser, at gevinsten eller besparelsen, som ministeren er inde på, i at udlicitere offentlige sektorer de seneste år er svundet ind til næsten ingenting; det viser de nyeste forskningsstudier.
Har ministeren forskningsmæssigt belæg for sin påstand om, at der er store besparelser at hente her?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2017-11-23:
Jeg er i hvert fald utrolig glad for og enig med spørgeren i, at vi ikke skal ud i ideologisk blindkørsel, som der blev sagt.
Det er jo derfor, at regeringen rækker armene ud til et bredt flertal i Folketinget ved at sige: Lad os nu lade være med at diskutere, om alt skal være offentligt, eller om alt skal være privat.
Det er derfor, at konkurrenceudsættelse er den brede midtervej, hvor der er mulighed for, at private aktører og offentlige aktører kan byde ind til gavn for borgerne, altså for at få de bedste løsninger for færrest mulige skattekroner.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2017-11-23:
Jeg anerkender, at efter man ændrede lovgivningen under SRSF-regeringen, så man i stigende omfang konkurser i ældreplejen.
Det anerkender jeg.
Jeg anerkender, at denne regering i samarbejde med alle Folketingets partier har indgået en aftale, der skal sikre, at der kommer færre konkurser i ældreplejen.
For det var blevet for meget, fordi man ikke havde husket, at man skal holde øje med begge dele, når man konkurrenceudsætter, nemlig både kvalitet og pris.
Pointen er jo, at man skal få højest mulig kvalitet for lavest mulige pris, men jeg tror, der var nogle, der havde glemt den første del af sætningen, og derfor fik man så ikke de gode udbud i de her tilfælde.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-23:
Jeg kan godt være i tvivl om, hvorvidt det rent faktisk bare er, fordi man har glemt kvaliteten, eller om det er, fordi det faktisk er rigtig svært at tjene penge på en opgave, som der i forvejen er alt for få penge til.
Kunne man forestille sig, at regeringen ville tage den her debat alvorligt og prøve at lave nogle undersøgelser af, hvad det rent faktisk har kostet i bureaukrati og i utilsigtede ekstraomkostninger at lave de her udbud?
For der er netop rigtig store afledte omkostninger forbundet med at lave udlicitering alene af hensyn til prisen.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2017-11-23:
Regeringen tager den her debat alvorligt.
Det er derfor, jeg glæder mig over, at Enhedslisten har sat den på dagsordenen i dag.
Det er derfor, jeg glæder mig over, at vi har skrevet noget om det i regeringsgrundlaget.
Det er derfor, jeg glæder mig over det forslag til vedtagelse, som der er flertal for her i dag.
Det er derfor, jeg glæder mig over, at der findes masser af eksempler fra kommuner på, at det fungerer.
Ja, det gør der.
Men så skal vi jo lære af de bedste eksempler i stedet for altid at dvæle ved de værste.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-23:
Tak for det.
Ministeren gentager jo, at den øgede konkurrenceudsættelse sker med henblik på at sikre en sund økonomi, og understreger, at borgernes penge skal bruges bedst muligt.
Jeg vil gerne sige, at det sidste er SF fuldstændig enig i.
Vi har egentlig ikke et ønske om at bruge en eneste krone mere end nødvendigt.
Men det er faktisk af samme grund, at vi er på tæerne i forhold til det her forslag, for vi mener faktisk, at det risikerer at blive rigtig, rigtig dyrt at lave eksempelvis måltal for udlicitering.
Jeg vil bare spørge ministeren, om ministeren anerkender, at mange, mange konkurser eksempelvis inden for ældreområdet har resulteret i rigtig store ekstraomkostninger for kommunerne.
Magnus Heunicke (S), 2017-11-23:
Det er jo, fordi vi, dengang vi fjernede ministerbeføjelsen til at komme med de her krav om tvangsudlicitering, så, at ministerens eget parti, Liberal Alliance, stemte for den fjernelse – til min store glæde.
Og argumentet var dengang – det, jeg står og kigger på her, er ordførertalen fra Liberal Alliances ordfører, hr. Leif Mikkelsen, som jo i øvrigt sidder i formandsstolen i dag – at man ville opnå en større kommunal frihed, hvis man sløjfede den her; derfor stemte man for.
Er det stadig væk grundholdningen hos Liberal Alliance, at den frihed er vigtigere end det ideologiske tvangselement?
Carsten Bach (LA), 2017-11-23:
Liberal Alliance mener, at de ændringer, der indføres med det nærværende lovforslag, er et rigtigt og bestemt positivt skridt at tage.
Det er et skridt, der vil sikre en mere effektiv proces ude lokalt med etablering af en helhedsorienteret forebyggelse og beskyttelse mod oversvømmelser rundtomkring i Danmark.
De seneste år har vi mange steder i Danmark oplevet en række voldsomme vejrhændelser, der har haft konsekvenser for rigtig mange familier.
Det kender flere måske til, og om ikke andet kan man opleve det i de landsdækkende medier, og det kan være absolut altødelæggende for de familier, der på få timer får vendt deres liv på hovedet og måske reelt bliver hjemløse.
Derfor er det meget vigtigt, at vi nu får fulgt op på regeringens kystbeskyttelsespakke, så vi forhåbentlig kan begrænse følgerne af voldsomt vejr i fremtiden.
Det er også, fordi det kan være ekstremt dyrt for samfundet som helhed, når store områder med boliger og anden bebyggelse oversvømmes.
Derfor støtter Liberal Alliance selvfølgelig op om, at det nu bliver obligatorisk for kommunerne at tage de fornødne forholdsregler, hvis der planlægges at bygge i områder med fare for oversvømmelser.
På den måde forhindrer vi, at der bliver bygget nyt på steder, som blot risikerer at blive oversvømmet ved den næste storm eller den næste storm igen med store omkostninger til følge for staten, forsikringsselskaber og bestemt ikke mindst for de ramte familier.
Desuden skal kommunerne fremover i kommuneplanerne udpege netop de områder, hvor der er risiko for oversvømmelser.
Og endelig lettes de administrative byrder for kommunerne ved, at de ikke længere nødvendigvis skal udarbejde en lokalplan i forbindelse med etablering af kystbeskyttelsesforanstaltninger, hvis det vil betyde en forsinkelse af processen.
Alt i alt er det initiativer, som sikrer en effektiv beskyttelse mod oversvømmelser, og som vi i Liberal Alliance meget gerne støtter op om.
René Gade (ALT), 2017-11-23:
Jeg vil gøre det relativt kort.
Vores ekspert på området, Christian Poll, kunne være gået ind i en langt dybere dialog om det her i forlængelse af Enhedslistens ordfører.
Jeg vil bare sige, at det beslutningsforslag, vi tidligere fremsatte, synes vi selvfølgelig stadig væk er en god idé, og her ser vi nogle uheldige elementer, som vi generelt er meget skeptiske over for i forslaget.
Vi vil gerne sætte kommunerne fri, men vi er nervøse for, om vi kommer til at miste et momentum i forhold til at sikre det overordnede perspektiv.
Så vi er skeptiske over for forslaget og vil se i udvalgsbehandlingen, om vi ændrer mening.
Men vi er som udgangspunkt imod.
Stine Brix (EL), 2017-11-23:
Jeg er udmærket godt klar over, hvad regeringens forslag går ud på, og det er det, jeg spørger til.
Hvorfor vil regeringen bestemme, hvornår man skal konkurrenceudsætte?
Det koster penge og ressourcer at lave udbud.
Det koster penge og ressourcer at gennemgå udbud.
Det kan forandre områder at markedsgøre dem på den måde, at beskrive dem i detaljer.
Det kan ødelægge relationer, der er opbygget gennem lang tid, hvis man pludselig kan risikere at miste en opgave igen.
Der er en masse konkrete hensyn, som skal lægges ind, med hensyn til om det overhovedet er klogt at konkurrenceudsætte.
Men det vil regeringen bestemme på vegne af kommuner og regioner.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-11-23:
I SF mener vi, der er behov for en egentlig klimatilpasningslov eller klimasikringslov, som fastlægger de nationale rammer for ikke alene kystbeskyttelsen, men også for oversvømmelser inde på land som følge af monsterregn.
Ansvaret skal ikke tørres af på den enkelte kommune.
Mange af mine kollegaer har også været inde på netop problemet med, at hvis man laver individuel beskyttelse, jamen så flytter man problemet til naboen eller til nabokommunen.
Det er i den forbindelse også uklart, i hvilket omfang kommunen skal betale for afværgeforanstaltninger, og i hvilket omfang de får nye beføjelser til at påbyde lodsejere i første række til havet eller i nærheden af en sø, vandløb eller opstigende grundvand omkostningerne.
Det vil jo påvirke, hvilken indsats der besluttes, og om der overhovedet besluttes en indsats.
Det er efter vores opfattelse et overordnet regerings- og folketingsansvar at sikre Danmark mod konsekvenserne af klimaforandringerne, uanset om vandet kommer oppefra, fra havet eller fra opstigende grundvand.
Erosion kan også ske inde i landet.
Vi synes, det er lidt symptomatisk for denne regering, at den i stedet for en samlet prioriteret tilgang til et nationalt og internationalt problem fremsætter en stribe lovforslag fra forskellige ministre.
Inden for rammerne af en samlelov om den nationale klimatilpasning er det logisk, at kommuneplanerne detaljerer indsatsbehovet og arealkrav.
Det var min radikale kollega også inde på.
Men kommuneplan og udmøntede lokalplaner er ikke nok i sig selv.
En national tilgang med en samlelov vil også betyde, at regeringen og Folketinget skal prioritere, hvor der er brug for de store, måske de største investeringer i samlede løsninger, som dækker årtier, i stedet for at pålægge kommunerne og de berørte borgere en udgift til en indsats, som samlet set ikke er optimal og samlet set også kan vise sig at være for dyr.
Den tidligere regering lavede en handlingsplan mod det vand, der kommer fra oven, og den igangsatte også en kystanalyse, bl.a. for at kunne prioritere den nationale indsats for kystsikring.
Det spor har regeringen ikke valgt at følge ud over at bede Kystdirektoratet lave en risikoanalyse og DMI om at lave et klimaatlas, som stilles til rådighed for kommunerne sammen med en vejledning fra Miljø- og Fødevareministeriet.
Vi vil i udvalgsarbejdet se på de elementer af lovforslaget, som vi kan støtte, og om det giver mening at fremlægge ændringsforslag.
Men vi mener også ligesom De Radikales ordfører, at det vil give mening at splitte lovforslaget op.
Men grundlæggende set
anbefaler vi altså regeringen, at man i stedet for fremsætter et samlet lovforslag om en lov om klimatilpasning, som tager højde for samtlige følger af klimaforandringerne.