runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Bock (LA), 2017-11-15:
Altså, det ved vi jo faktisk ikke endnu.
For den pågældende sag kører, så vidt jeg er orienteret, stadig væk ved domstolene.
Så vi ved jo ikke, hvad udfaldet af det bliver.
Vedkommende træner, som brugte det ord, vi taler om her, beklagede for det første jo selv, at han havde brugt ordet, men dernæst blev han faktisk anmeldt, og så vidt jeg er orienteret – og jeg må tage det forbehold, at det kan være, at sagen er afsluttet – er sagen ikke afsluttet endnu.
Kaare Dybvad (S), 2017-11-15:
Alt det der med, hvad man mener i sit parti, og hvad man fører for en politik, tror jeg, også af hensyn til ministeren, at vi ikke skal gå alt for dybt ind i.
Men jeg vil bare sige, at jeg synes, det er ærgerligt – og det er også det, der er meldingen fra min egen gruppeformand – at man har en sektor, der fungerer fuldt ud, hvor man kan gå ned at tage et lån på samme vilkår som alle andre og forhandle sig til et lån, og at den skal underlægges staten.
Er det virkelig udtryk for mindre regulering, at man tvinger folk til at låne i staten frem for at låne hos kreditforeninger?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-11-15:
Tak for det.
Jeg læser spørgsmålet op: Hvad er ministerens holdning til problemet med grundejere, der ulovligt forsøger at inddrage stranden og det åbne land, så offentligheden nægtes adgang?
Hvad er ministerens holdning til problemet med grundejere, der ulovligt forsøger at inddrage stranden og det åbne land, så offentligheden nægtes adgang?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-11-15:
Det ligger bestemt uden for mit ressort at svare på, hvordan de trafikale forhold er i hovedstaden.
Jeg er optaget af, at det er miljømæssigt forsvarligt, og derfor kæmper regeringen sin kamp med, at vi ikke skal have en global luftforurening ind over Danmark, da en stor andel af vores luftforurening stammer fra udlandet.
Det gør vi bl.a. i forhold til skibstrafikken, der bidrager ret meget til den høje luftforurening i Danmark,
det gør vi i forhold til det, der trækker op over Danmark fra de sydlige egne, altså de egne i Tyskland, der ligger under Danmarks grænse mod Tyskland, og det gør vi i det internationale arbejde både i EU, men også i de internationale konventioner, men henblik på at sikre en bedre luftkvalitet.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-11-15:
Der er ikke kommet nogen initiativer.
Ministeren fremlægger ikke noget, selv om der er så mange københavnere, der dør, hvor den direkte kilde er forurening.
Derfor vil jeg gerne spørge ind til Venstres udtalelse i forbindelse med regionsrådsvalget, hvor Venstres kandidat i hovedstaden Martin Geertsen er citeret for at sige, at der ingen trængselsproblemer er i København.
Er ministeren enig i det?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-11-15:
Jamen jeg tager det særdeles alvorligt.
Det er også derfor, at regeringen er optaget af, hvordan man håndterer den her problemstilling.
Men jeg tror også, at spørgeren er bekendt med, at 70-80 pct. af effekterne af luftforureningen i Danmark skyldes udledninger, der kommer fra udlandet, og som blæser ind over Danmark.
For København er det således kun 5 pct. af helbredseffekterne af forureningen, som skyldes lokale kilder.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-11-15:
Det var jo ikke rigtig et svar på spørgsmålet.
Er ministeren klar over, hvor mange københavnere det drejer sig om, altså københavnere, der dør hver eneste år direkte i forbindelse med partikelforurening?
For det er det, der skaber den her forurening – biler, der holder i kø i rigtig lang tid.
Jeg ville gerne have, at ministeren måske tog det en lille smule seriøst og svarede konkret på, hvorfor der er 1.700 københavnere, der direkte skal dø af luftforurening som følge af bilerne.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-11-15:
Tak for spørgsmålet.
Det bekymrer mig, at folk bliver influeret af luftforurening i deres hverdag.
Tak, formand.
Og tak for spørgsmålet.
Det enkle svar er ja.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-11-15:
Er ministeren bekymret over den luftforurening, der er i København?
Er ministeren bekymret over den luftforurening, der er i København?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-15:
Så bliver Socialdemokratiets gruppeformand også inddraget som en af de almindelige socialdemokrater, som er imod, at man sparer de her penge.
Så har vi så hr. Kaare Dybvad og hr. Henrik Sass Larsen, som er gruppeformand, der mener ét, men den socialdemokratiske ledelse har åbenbart opbakning i den socialdemokratiske gruppe til at mene noget andet.
I hvert fald ønsker den socialdemokratiske ledelse at gennemføre det her og bruge pengene til formål, som den socialdemokratiske partiledelse synes er godt.
Jeg synes, at den diskussion er rigtig, rigtig spændende, og den kan jo sikkert være genstand for meget morskab i forskellige socialdemokratiske kaffeklubber, der finder ud af, hvad de mener med hinanden og indbyrdes osv.
Og det har I hygget jer med i mange år, og det kan I hygge jer med i mange år endnu.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-11-15:
Tak for spørgsmålet.
Nu er spørgeren jo en meget ivrig spørger, som gerne vil se handling med det samme, men nu er det jo sådan, at der snart er kommunalvalg, og derfor skal Kommunernes Landsforening selvfølgelig have lov til at vende tilbage i den hastighed, de finder det passende.
Det er min opfattelse, at vi kan lave ændringer i det her, hvis der er en vilje til det politisk.
Når vi får svaret fra KL, kommer vi til at handle på det, og så skal jeg nok inddrage spørgeren i den proces.
Det er en fornøjelse, når man oplever, at spørgerens parti faktisk vil tage et medansvar for nogle ting i det her samfund – så tak for det.
Tak for det, formand.
Og tak for spørgsmålet.
Jeg er derfor meget optaget af, at reglerne overholdes, og at offentlighedens adgang ikke forhindres eller vanskeliggøres.
Der må f.eks. ikke opsættes hegn eller skilte, der giver indtryk af, at adgang er forbudt, hvis det faktisk er tilladt at færdes på stien eller i området.
Kommunerne har ansvaret for at kontrollere, om reglerne om adgang til naturen overholdes, og det fremgår klart af reglerne i naturbeskyttelsesloven.
I lyset af den omtale, der har været i pressen, har jeg derfor bedt Kommunernes Landsforening om at bidrage til at få afklaret, hvor udbredt problemet med ulovlige spærringer af offentlighedens adgang til naturen er, og jeg har også bedt KL oplyse, hvordan kommunerne agter at håndtere problemerne.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-11-15:
Men jeg bliver en lille smule nervøs, når ministeren så klart lægger ansvaret over på kommunerne.
Det er åbenlyst, at lovgivningsmæssigt er det sådan, det er: Det er kommunernes ansvar.
Men de sager, der har været belyst i pressen, f.eks. i TV 2, viser jo, at kommunen har meget ringe kår, når der handler om at håndhæve reglerne, når der opstår problemer.
Der var en sag fra Lejre Kommune, hvor der er sket en ulovlig afspærring, hvilket jeg tror alle er enige om.
Jeg har udtalt mig til TV 2, og ministeren har gjort det samme.
Ministeren siger – i forlængelse af det, som ministeren har sagt i salen i dag – at det skal vi ikke blande os i fra Christiansborg side.
Kommunerne har et ansvar for at håndhæve den lovgivning, som vi udstikker.
Så bliver mikrofonen givet til Lejre Kommunes borgmester, som hedder Carsten Rasmussen, og han siger, at de sådan set er optaget af at sikre, at de her love bliver overholdt, men han siger også, at det eneste, de kan gøre, er at sige til lodsejeren: Det må du ikke.
Og så sker der i virkeligheden ikke noget, før 5 år efter en eventuel domfældelse.
Vi har ikke andre sanktionsmuligheder end dialog.
Nej, jeg er ikke helt færdig.
Så hvad gør vi for at overkomme det problem, at kommunerne reelt ikke har sanktionsmuligheder, på trods af at nogle kommuner rent faktisk ønsker at gribe ind?
Jeg forstår, at ministeren har sendt en henvendelse til KL om problematikken.
Hvornår forventer ministeren at KL vender tilbage, og vil ministeren sige noget om, hvornår vi kan sætte os ned og få kigget på, hvordan vi sikrer, at kommuner, der rent faktisk ønsker at håndhæve adgangen til strand og det åbne land, har redskaber til at håndhæve de her regler?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-11-15:
Tak for spørgsmålet.
Jamen jeg er bare af den opfattelse, at jeg har stor respekt for det kommunale selvstyre, og vi har lavet en lovgivning her, som kommunerne er sat i verden for at forvalte.
Hvis kommunerne så ikke gør det, de skal, er der klagemuligheder, men det er klart, at vi jo nu har en dialog med Kommunernes Landsforening om den her sag, og så vil det da være naturligt i den dialog og også i den tilbagemelding, der kommer fra KL på baggrund af det brev, jeg har sendt til dem, at indskærpe, hvis det er nødvendigt, at kommunerne naturligvis skal håndhæve de regler, der er, og som de er sat i verden for at håndhæve.
Ellers må borgere jo påklage den slags – for sådan er virkeligheden jo også – hvis man mener, at en kommune ikke håndhæver det, de skal.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-11-15:
Men skulle man prøve at gøre noget lidt mere proaktivt, når man nu som politiker på Christiansborg kan se, at der sker omfattende lovovertrædelser?
Når man nu kan køre en tur op langs kysten her i København og se, at der sker omfattende ulovligheder, når jeg kan løbe en tur langs fjorden i Kolding og se, at der sker omfattende ulovligheder, skal jeg så som politiker anmelde det, altså skal jeg tale med Friluftsrådet om at anmelde det, eller skulle vi prøve at tage et ansvar her på Christiansborg og sige til hinanden, at her kan vi se, at der er et problem, og så lade være med at kaste paragraffer i hovedet på hinanden og sige, at det er kommunernes ansvar?
Det her område bliver bare overhovedet ikke håndhævet, og det er jo, ud over at det er frustrerende og provokerende, også et problem, fordi vi jo deler – tror jeg – et ønske om, at folk kan komme ud i naturen.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-11-15:
Jeg har skrevet til Kolding Kommune og sendt et brev til dem og sagt, at jeg gerne vil gå ind i en dialog med dem om det forslag, de her har stillet.
Og vi kommer selvfølgelig til at beskrive det for spørgeren og også det politiske flertal, der skal til, for at vi ændrer den her lovgivning.
I forhold til den anden del er det jo meget, meget enkelt.
Hvis der er kommuner, der ikke håndhæver det, de skal, i forhold til eventuelle spærringer på kyststrækninger, er der en klageinstans, som man henvender sig til som borger, og det er det, som er vores system på det her felt.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-11-15:
Jeg synes, man kan udstrække rosen til særlig at gælde deres næstformand i miljøudvalget, som hedder Poul Erik Jensen – en utrolig dygtig socialdemokrat, som har taget sagen op.
I forhold til det, der er udfordringen her, hvor ministeren siger, at det må være muligt at få en hurtigere sagsbehandling i Kystdirektoratet, vil jeg sige, at jeg tror, det modsatte er vanskeligt, nemlig at få en dårligere sagsbehandling.
Der har ligget fire sager i over et år, og på trods af gentagne rykkere fra Kolding Kommune er der intet sket.
Og da det så bliver opdaget, fordi jeg tager sagen op i avisen, kalder man det en forglemmelse.
Det tror jeg i virkeligheden står for sig selv – det er mig ubegribeligt, at det kan gå sådan.
Men i forhold til forslaget fra Kolding Kommune hører jeg en minister, som er imødekommende.
Jeg har i virkeligheden lidt svært ved at vurdere forslaget, men jeg indgår meget gerne i en drøftelse af det.
For udfordringen er jo, at det her forslag ville være godt for de kommuner, som ønsker at gribe ind over for afspærringer eller bade- og bådebroer, men vi har også en anden udfordring – og det var det, vi berørte i et tidligere spørgsmål – nemlig kommuner, hvor der sker omfattende lovovertrædelser, men hvor kommunen intet gør.
Ministeren siger, at ministeren ikke ser med milde øjne på den type overtrædelser, men det må man jo sætte spørgsmålstegn ved om er rigtigt.
Det kan godt være, at ministeren opfatter det som ikke at se med milde øjne på det, men overtrædelserne af det her med at afspærre stranden sker jo helt massivt.
Det sker så mange steder, og vi vil kunne tage hinanden i hånden og så gå langs kysten nord for København og se det igen og igen.
Så hvis man ikke ser på det med milde øjne i Miljøministeriet, hvad gør vi så ved de kommuner, som ikke håndhæver reglerne?
Jeg synes, at i forhold til de kommuner, som mangler redskaber, skal vi sætte os sammen og få kigget på det, men hvad så med de kommuner, som bare ikke håndhæver de her regler?
Og det kan jo ikke nytte noget at give et eller anet svar, hvor man siger, at det er kommunernes ansvar.
Det er så åbenlyst, at de regler ikke bliver håndhævet.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-11-15:
Tak for det, formand.
Og tak for spørgsmålet.
Først vil jeg egentlig gerne gentage min beklagelse af, at sagsbehandlingstiden i Kystdirektoratet har været alt for lang i forhold til de konkrete sager om bade- og bådebroer fra Kolding Kommune, som også danner baggrund for den her besvarelse.
Så vil jeg gerne rose Kolding Kommune.
De har en meget dygtig borgmester, og de har også nogle meget dygtige og engagerede folk inden for det tekniske område, og derfor er det jo en fornøjelse, at vi har med et rigtig, rigtig godt forslag at gøre fra Kolding Kommune.
Borgere og kommuner skal altid have kunne have en forventning om, at deres sager bliver behandlet inden for en rimelig tidshorisont, og det har jeg også indskærpet over for Kystdirektoratet.
Og så vil jeg meget gerne se på fremadrettet, om vi kan gøre sagsgangen mindre bureaukratisk i forhold til håndhævelse af sager om bade- og bådebroer, og derfor er jeg også positiv i forhold til at arbejde for at overføre kompetencen til at udstede påbud til kommunerne, så sagsgangen forenkles som foreslået af Kolding Kommune.
Det er hensigtsmæssigt, at den myndighed, der har behandlet den konkrete sag, også skal sikre, at afgørelsen bliver efterlevet.
Det vil kræve en lovændring, men det har jeg så en klar forventning om at spørgeren også bakker op om.
Så stor ros til Kolding Kommune, deres borgmester og deres teknisk engagerede politikere.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-11-15:
Tak for det.
Jeg læser spørgsmålet op: Hvad er ministerens holdning til forslaget fra Kolding Kommune om at ændre myndighedsfordelingen i sager om bade- og bådebroer?
Hvad er ministerens holdning til forslaget fra Kolding Kommune om at ændre myndighedsfordelingen i sager om bade- og bådebroer?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen: »Politikere: Vi vil have fuld magt over broerne« på jv.dk den 16. oktober 2017.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-11-15:
Tak for spørgsmålet.
Jamen jeg ser ikke på det med milde øjne.
Det er så det, jeg afventer KL's tilkendegivelse om.
For selvfølgelig skal der være den frie adgang.
Der er nogle helt klare tilkendegivelser i loven, og de skal overholdes, og så har jeg tillid til, at kommunerne gør det, og hvis det kræver flere redskaber, ser vi på det, og da spørgerens eget parti jo er med i en del af det her lovkompleks, kan vi ordne den slags ting sammen.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-11-15:
Jeg tror, at vi her har at gøre med en todelt problemstilling.
Der er nogle kommuner, der forsøger at gribe ind, og det er helt åbenlyst for enhver, der beskæftiger sig med det, at det er vanskeligt for dem at sanktionere de her forhold.
Og jeg er helt overbevist om, at det er det, KL også vil vende tilbage med at tilkendegive.
Der er også en anden problemstilling: Kommuner ignorerer jo områder, hvor der helt åbenlyst sker lovovertrædelser, eksempelvis op langs den sjællandske nordkyst, i Kolding og ved Middelfart.
Det er omfangsrige lovovertrædelser, hvor adgangen til stranden bliver afspærret.
Hvordan ser ministeren på det her forhold, når man ved selvsyn bare kan konstatere, at der sker meget omfangsrige lovovertrædelser?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-11-15:
Tak for spørgsmålet.
Jeg driver ikke politik efter rimelighedskriterier.
Jeg driver politik efter lovens bogstav.
Og i tilfælde af at kommunerne ikke måtte mene, at de har de rette redskaber i forhold til den her problemstilling, så kommer vi selvfølgelig til at se på det for at se, om det er nødvendigt at ændre i loven.
Det er også derfor, jeg har bedt KL om at melde tilbage til mig, og så kan jeg jo ikke vide, om den enkelte borgmester agerer efter dette eller hint.
Det, der er kommunernes opgave, er at følge loven, det er dem, der har ansvaret for det, og hvis kommunerne ikke gør det, de skal, så er der Ankestyrelsen til at tage sig af det.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-11-15:
Men ministeren må jo være bekendt med, hvor lang tid der går, fra at kommunen påtaler et ulovligt forhold, til at der rent faktisk bliver skredet ind med sanktioner.
Der går voldsomt lang tid, som borgmesteren også påpeger, og det er bare et enkelt eksempel på det.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-11-15:
Tak, formand.
Og tak for det opfølgende spørgsmål.
Jamen jeg deler ikke den betragtning, men jeg har bedt KL om at redegøre for det og oplyse, om de mener, at der er mangler, i forhold til om reglerne er brugbare og effektive.
Og hvis kommunerne skulle tilvejebringe nye informationer, som gør det nødvendigt at regulere den måde, der lægger rammen for kommunernes ageren, ja, så må vi selvfølgelig se på det.
Der er i naturbeskyttelsesloven en helt klar tilkendegivelse af, at kommunerne skal påse, at lovens regler om adgang overholdes, og vi har tillid til, at kommunerne agerer på det.
Er der så gøren og laden, der ikke er hensigtsmæssig, ja, så er det Ankestyrelsen, der skal tage sig af det.
Jan Erik Messmann (DF), 2017-11-15:
Tak, fru formand.
Er ministeren enig i, at det er uretfærdigt, at udenlandske studerende kan slippe for at tilbagebetale SU-gæld ved at rejse ud af landet, fordi der er et hul i EU-reglerne, mens danske studerende skal betale deres SU-gæld tilbage, fordi de ikke bare kan løbe fra regningen?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2017-11-15:
Tak for det.
Nu lyttede jeg interesseret til ministerens svar her, for jeg synes, at hele den her diskussion om tilbagetrækning og muligheden for at gøre det og hvornår man skal gøre det, er interessant.
Jeg har lige siddet til et møde med forhandlere fra 3F, der er dybt bekymret.
De siger, at en ud af fire af deres medlemmer er ude af arbejdsmarkedet som 60-årig.
De kan slet ikke se for sig, at disse medlemmer vil være i stand til at arbejde længere.
Samtidig har vi en situation, hvor ministeren nok så frejdigt siger, at han ikke har nogen aktuelle planer om, at vi skal afskaffe efterlønnen, hvilket jo i virkeligheden efterlader de familier med en tanke om, hvad der så skal ske nu –
er der nu noget galt igen?
Jeg kunne godt tænke mig at få ministeren til helt firkantet at sige: Der bliver ikke rørt ved efterlønnen.
Søren Pind (V), 2017-11-15:
Deri består jo et af problemerne, nemlig at vi lige i øjeblikket har vanskeligheder med inddrivelse, uanset om der er tale om indenlandske eller udenlandske studerende.
Det forandrer ikke, at jeg er enig i, at det er en urimelig retsstilling, og det prøver vi at gøre alt, hvad vi kan, for at ændre, både på inddrivelsessiden og på den EU-retlige side, samtidig med at vi altså kigger på de engelsksprogede uddannelser, med hensyn til at der skal være en fornuftig retsstilling set i forhold til det store behov, vi har på det danske arbejdsmarked, også for udenlandsk arbejdskraft.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-11-15:
Det ville højst sandsynligt også være bedre end hr. Leif Lahn Jensens svar, men det kan jeg jo ikke gøre mig til dommer over.
Jamen altså, jeg kan sige, hr. Lennart Damsbo-Andersen, at vi jo mødes på ugentlig basis, og det er meget hyggeligt.
Hvis Socialdemokratiet mener, at der er nogle lavthængende frugter, som vi skal diskutere, i forhold til et bedre arbejdsmiljø på slagterierne, så kan vi jo drøfte det et andet sted end her.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2017-11-15:
Ja, det er rigtigt, vi kan jo ses igen i morgen tidlig kl. 7.30.
Men jeg kan høre, at der er en vis enighed her om, at vi skal have gjort noget.
Det, vi så også har aftalt i enighed, er jo, at der, hvor vi i forligskredsen kan se at vi bare kan gå i gang, skal vi gå i gang med det med det samme.
Og for mig at se er det jo åbenlyst – helt konkret, når vi taler om slagteriarbejdere – at der ikke er nogen grund til at vente, til et ekspertudvalg har udtalt sig om, hvordan man kan anvende forebyggelsesmidlerne.
Der kunne vi sådan set bare aftale med hinanden, at vi sætter noget i spil med det samme og ikke venter til en eller anden gang efter næste sommer.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-11-15:
Tak for det.
Hele diskussionen om Forebyggelsesfonden, og hvad der skal ske med den fremadrettet, kan vi jo med god grund, synes jeg, tage, når vi ser anbefalingerne fra vores ekspertudvalg.
Det handler selvfølgelig om, hvor mange penge man har til rådighed – det har jeg også før oplyst Folketinget om – men jeg er et hundrede procent enig med hr. Lennart Damsbo-Andersen i sigtet i det, som hr. Lennart Damsbo-Andersen gerne vil diskutere, nemlig hvordan vi kan blive bedre til at forebygge.
Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at der kan vi blive meget, meget bedre.
Noget handler om, hvordan man kan blive bedre til at vejlede.
Noget handler også om, hvordan Arbejdstilsynet fører sine kontroller.
Nu har vi netop introduceret en ny kontrolform på byggepladserne, som jeg forventer mig meget af, og som vi jo også har fornøjelsen af at diskutere i morgen i et samråd.
For dem, der gerne vil følge debatten yderligere, er det i morgen tidlig kl. 7.30.
Men sandheden er, at der er behov for en anderledes forebyggelsesindsats, og der tror jeg vi bliver nødt til at gentænke arbejdsmiljøområdet på en helt anden måde.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2017-11-15:
Tak for det.
De spørgsmål her kører jo i samme spor.
Før talte jeg om 3F'ere, som var nødt til at træde ud af arbejdsmarkedet på grund af nedslidning eller arbejdsskader.
Nu har vi så et spørgsmål i forhold til NNF.
Vi har en gruppe ufaglærte – der er også nogle i FOA – som, fra de er helt unge, arbejder med tungt, opslidende arbejde gennem hele deres liv.
Og de skal så have et svar på, hvordan de kan komme ind i en god seniortilværelse på en ordentlig måde.
Det har vi været igennem lidt tidligere.
Ministeren svarer så, at der nu er aftalt en omstillingsfond, eller hvad man nu skal kalde det, for hvis man opdager, at man er nedslidt, så kan man komme i gang med noget andet.
Det kan også være rigtig godt, men i virkeligheden er det allerbedste jo, at man forebygger, at det overhovedet kommer til at ske.
Nu kan vi ikke forebygge, at folk bliver slagteriarbejdere, for dem er der brug for.
Der skal jo være nogle, der slagter de grise, som skal eksporteres.
Men regeringen har i sin visdom besluttet, at den Forebyggelsesfond, som ligger klar med 1,2 mia. kr., som kan anvendes til forebyggelse ude på arbejdspladserne, skal ligge stille, at den ikke skal bruges til noget som helst, hvor den netop kunne bruges til at sikre, at folk ikke bliver nedslidte, f.eks. som slagteriarbejdere.
Hvornår kommer den her fond i spil?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-11-15:
Men et af svarene til hr. Leif Lahn Jensen er jo det, jeg nævnte til sidst, nemlig en omstillingsfond.
Det er også noget, som Ole Wehlast har haft synspunkter om, i hvert fald gennem LO.
Vi har netop lavet en trepartsaftale om bl.a. at lave en omstillingsfond, som også kan tage afsæt i dem, der er ufaglærte eller faglærte, og som har behov for et brancheskift.
Det synes jeg da er et rigtig, rigtig godt tilbud, som vi ikke har set før, og som vi skal til at udvikle nu fra 2018 efter fagbevægelsens stærke ønske – et ønske, som jeg selv deler.
Så der er da netop taget initiativer.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-11-15:
Men jeg synes bare ikke, det er svar nok til Ole og hans slagteriarbejdere, for som jeg sagde før, er der 20 pct. af hans medlemmer, der forlader arbejdsmarkedet, inden de er 60 år.
Og hvis du kigger på eksempelvis akademikerne, er der 5 pct., der gør det.
Så jeg synes bare ikke, at ministeren giver os nok svar på, hvad vi kan gøre for de her mennesker.
Ja, man kigger på arbejdsmiljøreglerne, men samtidig skærer regeringen ned på Arbejdstilsynet.
Jeg synes bare, at man mangler at give et klokkeklart svar til Ole, formanden, så han kan sige det videre til sine slagteriarbejdere.