Mette Kierkgaard (M), 2024-04-30:
Tusind tak for ordet.
Og tak til forespørgerne, også for at sætte fokus på et virkelig centralt emne, som min kollega også har været inde på.
For der er jo ingen tvivl om, at også på ældreområdet og for ældre i vores samfund spiller pårørende en afgørende rolle.
Pårørende er jo med til, holder jeg af at sige, at forlænge hverdagslivet.
Derudover besidder pårørende en helt central viden om den ældres hverdag, den ældres ønsker, den ældres behov, den ældres ressourcer og den ældres drømme – en viden, som sammen med medarbejdernes faglighed selvfølgelig er væsentlig for at skabe en ældrepleje med livskvalitet og livsglæde, som jo er det, vi lige har sat os for med en ny aftale på ældreområdet.
Med en reform på ældreområdet er vi også blevet enige om i aftalekredsen, at lokal- og civilsamfundet, men også de pårørende i langt højere grad skal inddrages i ældreplejen som en naturlig del, og det er jo det, vi har indgået en aftale om her for nylig, nærmere bestemt den 18. april.
Inddragelsen af og samarbejdet med de pårørende skal selvfølgelig altid ske med afsæt i og respekt for den ældres ønsker og behov, som er en anden helt central værdi i ældrereformen.
Og det skal jo selvfølgelig også ske på en måde, hvor hverken pårørende eller frivillige pålægges forpligtelser i forhold til ting, de skal løse.
Jeg mener, det er helt afgørende, at vi anerkender den rolle, som både pårørende, men i øvrigt også frivillige foreninger og lokalsamfund spiller i rigtig mange ældres liv.
Det kan noget helt særligt, når det handler om at skabe relationer og nære fællesskaber, og det kan jo være mange ting.
Pårørende er jo en familie, men de er også tæt på i forhold til en ven eller nabo, der kan tage den ældre med til de ting, som den ældre holder af at gå til.
Vi kender det alle sammen, men det er bare for at bringe det ind.
Det kan være brætspil på plejehjemmet, det kan være skakklubben, det kan være alle de ting, der handler om rigtig mange andre ting end om pleje og omsorg, men om faktisk at få meningsfulde sociale aktiviteter, som vi ved er så vigtige, også for ældres livskvalitet.
Det er nemlig fællesskaber, og det er relationer, som er meningsfulde, som vi finder blandt pårørende og i familierne.
Og der er ingen tvivl om – det ved vi fra forskningen, og det er jeg også sikker på vi intuitivt alle sammen ved – at det styrker livsglæden for ældre, og det understøtter også trivslen og også sundheden i øvrigt for ældre borgere.
Det er en kæmpe ressource, som vi skal værne om, og som vi heller ikke må tage for givet.
Samtidig er der heller ikke nogen tvivl om, at det kan være hårdt at være pårørende til en svækket ældre.
Jeg er sikker på, vi alle sammen har læst det seneste, som Ældre Sagen også udgav her i 2023, omkring pårørendes situation, og den undersøgelse viser, at stort set samtlige – altså samtlige – af de adspurgte pårørende oplever, at deres opgaver som pårørende er vokset siden 2015, hvor man lavede en tilsvarende undersøgelse, og at så mange som 78 pct. oplever et stigende hverdagspres som konsekvens heraf.
Det er jo selvfølgelig afgørende, at pårørende ikke oplever, at det skal ligge så meget på deres skuldre, at de ikke kan løfte det.
Og det er også vigtigt for mig at understrege her, at hverken familie, andre pårørende eller venner skal løfte en plejefaglig opgave, og derfor skal de jo heller ikke pålægges forpligtelser, som de ikke ønsker at være en del af.
Den undersøgelse, som jeg lige kort omtalte fra Ældre Sagen, viser også, at 62 pct. af de pårørende slet ikke oplever, at hjemmeplejen efterspørger deres viden eller inddrager dem i beslutninger om deres forældre.
Prøv at tænke over det – godt og vel seks ud af ti oplever ikke, at deres viden og ressourcer bliver efterspurgt, hvilket jo er helt paradoksalt, når vi ved, hvor stor en ressource det egentlig er, i særdeleshed jo også for ældre med f.eks. kognitiv svækkelse.
Lokale fællesskaber og civilsamfundet, men også pårørende skal være en bærende værdi i vores nye ældrelov.
Hvad betyder det så, at noget er en bærende værdi?
Helt konkret indebærer det et tættere samspil med pårørende, en helt ny tilgang til inddragelse af pårørende.
Fremover vil det være en klar forventning til kommuner og også private leverandører, at der etableres et samarbejde med pårørende i forbindelse med tildeling og udførelse af hjemmeplejen, fordi et godt samarbejde øger trivslen både hos borgeren, den ældre, hos de pårørende og jo faktisk også hos medarbejderne.