Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-09-06:
Arktis er hot, og det er ikke kun, fordi isen smelter, men det er også, fordi vi ser klimaforandringernes konsekvenser så tydeligt i Grønland.
Der er i disse år fokus og opmærksomhed på Arktis og på Grønland, og Taksøerapporten og regeringens egen Arktisanalyse er tydelige tegn på dette.
Siden regeringen trådte til juni 2015, har størstedelen af regeringens ministre besøgt Grønland.
Folketingets Grønlandsudvalg har netop besøgt Grønland, og dette følges op de næste par uger med besøg af Retsudvalget og Forsvarsudvalget, ligesom andre udvalg har vist interesse for at besøge Grønland.
Det er positivt, at der er så tydelig interesse for Grønland på tværs af Folketingets partier.
Inuit Ataqatigiit glæder sig over, at de nordatlantiske medlemmer får muligheder for at deltage i finanslovsforhandlingerne, hvor vi som parti på lige fod med alle andre partier i Folketinget kan repræsentere os selv.
Så jeg vil gerne rose regeringen for en øget inddragelse på dette område.
Jeg håber, at alle medlemmer af Tinget skal have den mulighed.
For Inuit Ataqatigiit handler arbejdet i Folketinget først og fremmest om de 32 områder, som Danmark varetager på vegne af Grønland.
Det handler om grønlændere i Danmark, og det handler om en lang række områder, som der samarbejdes om.
Det er vigtigt, at der fortsat er fokus på at udvikle og opdatere centrale sagsområder, inden de på sigt skal hjemtages til Grønland.
Størst politisk indflydelse får vi vel at mærke ved at sidde med ved bordet.
Det handler om politisk indflydelse, og derfor er det afgørende, at den viden og de stemmer, som vi repræsenterer i rigsfællesskabet, også høres i de forskellige forligsforhandlinger og ved kommende satspuljeforhandlinger.
Indsatsen for grønlændere i Danmark skal fastholdes og styrkes, og det er positivt, at der i finanslovsforslagets hovedprioriteringer fremhæves, at der er afsat midler til inklusion af nytilkomne grønlændere også i årene 2018 og 2019.
Strategien for udsatte grønlændere udløber i år, og strategien, som samler alle ressourcerne omkring den enkelte borger, har vist rigtig gode resultater, og derfor må det gode arbejde med strategien ikke stoppe nu.
Det er i alles interesse at fortsætte dette arbejde.
På trods af, at langt de fleste grønlændere i Danmark er velfungerende, viser forskellige undersøgelser også en overrepræsentation af grønlændere i de sociale statistikker.
Kun halvdelen af grønlænderne i Danmark bor i byer, som strategien for socialt udsatte grønlændere dækker.
Strategien bør fastholdes og bredes ud til flere byer, ligesom regeringen bør indgå i dialog med kommunerne om en prioriteret indsats over for socialt udsatte grønlændere i Danmark.
I finanslovsforslaget prioriteres faglig støtte til den igangværende indsats over for udsatte børn og unge i Grønland.
Grønland har hjemtaget området, og vi har i dag ansvaret for det, og sådan skal det også være i fremtiden.
I de seneste år har der været en klarere erkendelse af, at Grønland er nødt til at gøre mere, og det er glædeligt, at man samarbejder om at finde nogle løsninger til gavn for børn og unge i Grønland.
Ved at støtte et styrket tilsyn på anbringelsesstederne skal man huske på, at knap 80 pct. af de anbragte børn lever i plejefamilier, hvorfor formålet også må være at styrke plejefamilierne, som dagligt løfter en kæmpe samfundsopgave.
Inuit Ataqatigiit tog tidligere på året initiativ til en høring om grønlændere i Danmark her på Christiansborg, og IA lancerede i samme ombæring et politisk udspil om det samme.
Fra IA ønsker vi at sikre en øget social forebyggende indsats, så flere grønlændere i Danmark bliver en aktiv del af samfundet, ligesom vi mener, at der er behov for, at vi nedbryder de fordomme, som der er over for de mange grønlændere i Danmark.
Det gøres ved at sikre en større viden om hinanden i rigsfællesskabet, og det gøres ved at sikre en øget dialog med grønlændere i Danmark.
Uddannelse er fortsat nøglen til Grønlands fremtid.
Grønlandske studerende i Danmark er allerede hårdt ramt af fremdriftsreformen, og for mange unge grønlandske studerende rejser man 4.000 km væk for at gå i skole.
For nogle er der rigtig store sproglige og kulturelle udfordringer, og med finanslovsforslaget sker der yderligere stramninger af de studerendes vilkår, hvor de studerende fremover skal låne dele af deres SU.
Med fremdriftsreformen og stramningerne af uddannelsesstøtten, som der er lagt op til i finanslovsforslaget, skaber det en bekymring om, at flere grønlandske studerende falder fra.
I forslaget stilles de studerende et beskæftigelsesfradrag i udsigt, som kan gøre det lettere at tilbagebetale SU-lånet, men dette gælder kun i Danmark.
Det skaber en skævvridning, og det skaber et økonomisk incitament til, at grønlandske dimittender bliver i Danmark.
Der bør samarbejdes med Grønland om at finde en løsning for at mindske frafaldet på grund af fremdriftsreformen og på grund af de stramninger i de studerendes økonomiske forhold.
Grønland har i den grad behov for hjemmehørende uddannet arbejdskraft.
Regeringens længe ventede Arktisanalyse udkom i juni, og det er positivt, at forsvaret anerkender behovet for at styrke forsvarets opgaver i Arktis og i Grønland med særligt fokus på at løse civile opgaver.
Det er positivt, at forsvaret påtænker en øget inddragelse af grønlændere i form af et frivilligt beredskab, som Inuit Ataqatigiit har kæmpet for i mange år, og for etableringen af en grundlæggende militæruddannelse i Grønland.
Taksøe-Jensen-rapporten fra foråret 2016 peger på et behov for øget prioritering af Arktis og Grønland inden for forsvaret og i forhold til den udenrigspolitiske indsats, hvilket regeringen også tidligere har anerkendt.
Udenrigspolitikken sker i tæt samarbejde med Grønlands Selvstyre, men er også afhængig af en prioritering i den danske finanslov.
Regeringen lægger op til at tilføre udenrigstjenesten 35 mio. kr. næste år stigende til 70 mio. kr. i 2018.
De ekstra penge til et fælles arktisk diplomati vil falde på et meget tørt sted, for vi er i den grad afhængige af, at indsatsen i forhold til udenrigspolitikken også prioriteres i forhold til Grønland.
I dag har færøske studerende mulighed for at tage deres dimittenddagpenge med til Færøerne i op til 3 måneder efter endt uddannelse.
Det fremmer mulighederne for at få arbejde i sit hjemland, og mulighederne bør også tilbydes til grønlandske dimittender.
De øvrige barrierer, som der er i rigsfællesskabet, de såkaldte grænsehindringer, er identificeret og beskrevet i en såkaldt to do-liste af regeringen, og man bør arbejde på at fjerne de barrierer, som der er, da de er til daglig gene for borgerne i rigsfællesskabet.
Et moderne rigsfællesskab kræver en løbende udvikling, og på Grønlandsudvalgets rejse i Grønland her for nylig talte vi bl.a. med Grønlands politi, og Grønlands politi gør opmærksom på, at deres kommunikationsudstyr er forældet og skal udskiftes inden for få år.
Dansk politi kører med et moderne radiokommunikationsudstyr, som højner kommunikationsmulighederne og dermed sikkerheden for vores politifolk.
Et tidssvarende kommunikationsudstyr, som dansk politi har, vil koste 40 mio. kr. at få udmøntet i Grønland, men det er nødvendigt for at kunne løse opgaverne i Grønlands politi tilfredsstillende.
Inden for politiet, men også når man ser på andre områder, som staten varetager, er der urimelige lønforskelle i rigsfællesskabet.
Vi ser det både i forhold til politibetjente, vi ser det med anstaltsbetjente og på en række andre områder.
Det er ikke passende for en regering og et moderne rigsfællesskab, og det bør der systematisk gøres op med.
Rigsfællesskabets berettigelse ligger i en ligeværdighed, og det ligger i et samarbejde, så lad os fortsætte de positive tendenser, som der er i den ånd.
Mange tak.