runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (V), 2017-06-02:
Anerkender ordføreren, at dansk landbrug i høj grad består af familieejede virksomheder?
Og anerkender ordføreren, at en høj arveafgift gør det svært at lave et generationsskifte for dansk landbrugs virksomheder?
Og anerkender ordføreren dermed også, at ved at stemme imod det her lovforslag stemmer Socialdemokratiet imod dansk landbrug?
Lea Wermelin (S), 2017-06-02:
Nej, det gør jeg ikke.
Og hvorfor laver man den model, hvis man er så optaget af de små og mellemstore virksomheder?
Det er vi i Socialdemokratiet.
Vi vil rigtig gerne være med til at skabe gode rammer for vores erhvervsliv, og det gælder selvfølgelig også uden for de største byer – og det er rigtigt, at spørgeren og jeg kommer fra det samme sted – men det er bare ikke det, som det her lovforslag vil løse.
Vi har lavet en lang række forslag i vores vækstudspil, som jo netop vil understøtte beskæftigelsen, også i landdistrikterne, og det vil det her ikke.
Altså, vil spørgeren ikke bekræfte, at der ikke er nogen arbejdspladser i at sænke arveafgiften?
Det har vi jo fået bekræftet igen og igen.
Hvis man er så optaget af de små og mellemstore virksomheder, hvorfor er det så, at man laver den her model, hvor også de allerstørste virksomheder fremover skal slippe med en langt lavere arveafgift?
Hvorfor er det så, man ikke indfører en større progression eksempelvis?
Hvorfor har Venstre ikke foreslået den model?
Peter Juel Jensen (V), 2017-06-02:
Det her lovforslag gør det nemmere at generationsskifte ude i landdistrikterne.
Ordføreren og jeg kommer begge to fra et landdistrikt, hvor det er utrolig svært at skaffe risikovillig kapital til at investere i virksomheder, til at foretage de her generationsskifter.
Derfor er det her altså meget, meget vigtigt for at sikre, at vi bevarer de arbejdspladser, vi har ude i landdistrikterne.
Hvis ordføreren får held med at lægge det her ned, gør ordføreren det dyrere at generationsskifte, og det vil da ikke være nogen hjælp til landdistrikterne.
Anerkender ordføreren ikke det?
Louise Schack Elholm (V), 2017-06-02:
I dag kan vi rigtig høre, at Socialdemokraterne pynter sig med lånte fjer, når de påstår, at de er for virksomheder.
Først skal virksomhederne ikke have lov til at have medarbejdere til Danmark, medmindre de tjener over en meget høj grænse, så man kan ikke få almindelige medarbejdere til Danmark, og dernæst ønsker man simpelt hen at sikre sig, at når en virksomhed overgår til næste generation, skal man altså trække ekstra mange penge ud af virksomheden for at betale skatter.
For som det lyder til fra Socialdemokraternes ordfører, betyder det, at vi sænker skatten, hvis man vil trække penge ud til sig selv.
Derfor vil jeg gerne have, at Socialdemokraternes ordfører lige specificerer, at det her sådan set intet har at gøre med den beskatning, der rammer, hvis man trækker penge ud til sig selv.
Kan Socialdemokraternes ordfører lige forklare, om Socialdemokraterne har forstået lovforslaget korrekt?
Lea Wermelin (S), 2017-06-02:
Jeg vil meget gerne forklare Socialdemokratiets politik.
For det første tror jeg bare grundlæggende, at vi ser forskelligt på, hvordan vi skal indrette vores samfund, om det så gælder kampen mod social dumping, som vi ikke er interesseret i at have her i Danmark, eller om det gælder arvebeskatningen.
Jeg har også diskuteret det med ordføreren før i forbindelse med behandlingen af det her lovforslag.
Man har rigtig travlt med at tale om virksomhederne, men det, der jo er helt afgørende i det her lovforslag, er, at det er arvingerne, der modtager de penge.
Det er jo arvingerne, som den her nedsættelse i arveafgiften handler om.
Derfor bruger man ikke pengene klogt, hvis man gennemfører det her forslag.
Louise Schack Elholm (V), 2017-06-02:
Se, det lyder jo stadig væk, som om det er beskatningen, når man trækker pengene ud af virksomheden, der ændrer sig med det her lovforslag.
Jeg tror simpelt hen, at Socialdemokraterne ikke har forstået lovforslaget korrekt, for Socialdemokraternes ordfører kan ikke forklare, at det her ikke drejer sig om beskatning, hvis man hiver penge ud af selskabet.
Det her drejer sig om, hvor mange penge man skal betale, når man overtager selskabet, altså skal trække ud af virksomheden for at betale den.
Dernæst undrer det mig, at Socialdemokraterne mener, at det er social dumping, hvis man får en løn på 395.000 kr.
Lea Wermelin (S), 2017-06-02:
Og der er jo trods alt en forskel.
Vi forstår udmærket godt, hvad det her lovforslag går ud på, vi er bare uenige.
Vi mener, at virksomhedsarvinger fortsat skal betale de 15 pct. i arveafgift, som vi har i dag, altså vi fastholder det beskatningsniveau, vi har.
Hvis man kigger ud i verden og ser på OECD, så ligger Danmark jo på et lavt niveau.
Jeg synes egentlig, at det ville klæde både ordføreren og ordførerens parti, at man også stod ved, at det ikke giver beskæftigelse, og at det er arvingerne, det handler om.
Det har været lidt småt med det i debatten.
Pia Adelsteen (DF), 2017-06-02:
Jeg skal altså forstå det sådan, at den højt kvalificerede arbejdskraft, som man gerne vil have, alle sammen er uddannet uden for EU, så EU er rigtig dårlig, for så vidt angår uddannelse osv., for vi har åbenbart ikke blandt den halve milliard mennesker en kvalificeret arbejdskraft, som vil arbejde i Danmark.
Finn Sørensen (EL), 2017-06-02:
Det er ikke sikkert, at ordføreren vil diskutere med mig.
Det er åbenbart kun Socialdemokratiet, han vil diskutere med, men derfor vil jeg alligevel gerne stille et spørgsmål.
Hvorfor skulle det dog blive sværere at tiltrække udenlandsk arbejdskraft, når man gennemfører en lovgivning, der for det første sikrer, at der bliver fuld klarhed over, at de faktisk får den løn, som står i beløbsordningen, og at de sandsynligvis også vil få mere ud af det, fordi der oven i den løn vil komme de samme personalegoder, som tilsvarende danske ansatte får?
Hvorfor i himlens navn skulle det gøre det sværere at tiltrække udenlandsk arbejdskraft, når man sikrer det?
Marcus Knuth (V), 2017-06-02:
Det svar tror jeg nu godt ordføreren kender.
Den ændring, der kommer her, hæver den reelle lønindkomst, som man får, og dermed bliver det sværere.
Altså, det her er forholdsvis ligetil.
Finn Sørensen (EL), 2017-06-02:
Nej, det forstår jeg overhovedet ikke.
Ordføreren erkender, at nu hæver man den faktiske løn, der bliver udbetalt.
Det må da give højt kvalificeret udenlandsk arbejdskraft endnu mere blod på tanden til at arbejde i Danmark.
Nej, det, det handler om, er, at ordføreren vil sikre, at arbejdsgiverne ikke skal betale den tilsvarende løn, som man betaler for dansk ansat arbejdskraft.
Det er sådan set det, der er humlen i det hele.
Så vil jeg gerne bede ordføreren bekræfte, at det beløb, vi taler om her, 408.000 kr., ligger ca. 100.000 kr. under gennemsnitslønnen for den gruppe medarbejdere, vi taler om, nemlig højt kvalificerede medarbejdere.
Marcus Knuth (V), 2017-06-02:
Det her er meget simpelt.
Jo højere man sætter beløbsgrænsen, jo sværere er det for virksomheder at tiltrække kvalificeret arbejdskraft – længere er den sådan set ikke.
Som jeg sagde før, tjener under halvdelen af danskere på det her niveau, så der er altså ikke tale om slavearbejde her.
Karsten Hønge (SF), 2017-06-02:
Jeg synes, det var spændende, at hr. Marcus Knuth startede med den store overraskelse.
Tænk sig, at Dansk Arbejdsgiverforening synes, det er en dårlig idé, at man sætter lønnen op.
Men jeg vil nu gerne have, at hr. Marcus Knuth bekræfter, at den arbejdskraft, man her ønsker at tiltrække, er eksperter, altså it-eksperter, ingeniører osv., men at den løn, man fastlægger, ligger på det, der svarer til en dansk folkeskolelærerløn.
Så hvordan er det lige, at man kan sige, at det er en løn, der på nogen måde skulle kunne udfordre virksomhederne, hvis alternativet ikke er at ansætte nogen til en lavere løn, men ansætte en dansk it-ekspert eller ingeniør, i hvert fald til de her 10.000 kr. højere om måneden?
Det hænger jo slet ikke sammen for Venstre.
Marcus Knuth (V), 2017-06-02:
Jeg mener, at dansk økonomi har brug for kvalificeret arbejdskraft på en række forskellige niveauer, og som jeg har sagt op til flere gange, er det niveau, der lægges op til her, på et niveau, som under halvdelen af danskere kan nå.
Så der er som sagt ikke tale om et eller andet slavearbejde her.
Der er tale om reelle virksomheder, som hungrer efter kvalificeret arbejdskraft, og som nu vil få sværere ved at tiltrække den.
Karsten Hønge (SF), 2017-06-02:
Det har jo intet med det at gøre.
Det, det handler om, er jo, at virksomhederne står over for et valg: Ønsker man at ansætte en it-ekspert eller en ingeniør, der bor her i Danmark?
Der vil det koste en løn, der i hvert fald ligger 10.000 kr. højere end den beløbsgrænse, vi sætter nu.
Så det giver jo ingen mening.
For det er da stadig væk langt billigere end det alternativ, som virksomhederne har.
Så jeg ville gerne have, hvis hr. Marcus Knuth igen kunne prøve at udrede: Hvordan kan det være, at en højere løn gør det sværere at tiltrække arbejdskraft?
Den logik har jeg da aldrig hørt om før.
Marcus Knuth (V), 2017-06-02:
Jeg ved godt, at ordføreren vil prøve at finde på meget, meget kreative argumenter for, hvorfor det her ikke er en god idé, og uha, hvis det er DA, der siger det, så er det jo djævelen selv.
Når det øverste økonomiske råd i Danmark siger, at det anbefales, at beløbsgrænsen sættes ned, så kan det ikke blive meget mere klart.
Nu ved jeg ikke, om ordføreren også er uenig med vismændene i Danmark,
men jeg er i hvert fald ikke.
Selvfølgelig ser jeg da gerne, at danskere kommer ud og tager de ledige job, der er, først.
Problemet er jo bare, at vi har en historisk lav arbejdsløshed, og når det så er sådan, at Det Økonomiske Råd siger, at hvis vi sætter den her beløbsgrænse ned, vil det være en fordel for en dansk økonomi, der hungrer efter kvalificeret arbejdskraft, er det jo fuldstændig galimatias at stemme det her igennem og dermed gøre det sværere for virksomheder at tiltrække arbejdskraft.
Det her vil jo så gøre det noget sværere.
Martin Henriksen (DF), 2017-06-02:
Men der er stadig mulighed for at få udenlandsk arbejdskraft til Danmark.
At tegne et billede af, at det ikke er tilfældet, passer jo ganske enkelt ikke.
Så bliver jeg nødt til at gøre opmærksom på, at det der med at presse lønninger kan finde sted i alle mulige forskellige jobkategorier.
Det kan selvfølgelig finde sted i forhold til håndværkere, det er et problem.
Det danske samfund har jo betalt for, at de kan få den lange uddannelse, og så skal de selvfølgelig ud og bruge den.
Det er da bedre, at vi opbygger noget erfaring hos danskerne, så de kan blive fastholdt på arbejdsmarkedet.
Det er lidt uforståeligt.
Jeg er med på, at hr. Marcus Knuth hellere vil diskutere med Socialdemokraterne, men jeg kan ikke lade være med at sige, at jeg synes, at det er uforståeligt, at Venstre er imod et forslag, som jo både begrænser den samlede indvandring til Danmark og også bekæmper løndumping.
Finn Sørensen (EL), 2017-06-02:
Altså, for det første bliver et dårligt styringsprincip jo ikke bedre af, at det er skiftende regeringer med forskellig partifarve, der har indført det – det må jeg jo nok sige.
Og så har jeg altså en opfattelse af, at den slags effektivitetsforbedringer, som ordføreren nævner, og som alle kun kan være enige om er fornuftige, godt kan gennemføres, uden at der ligger et så rigidt krav, som den her to procents produktivitetsforøgelse er.
Marcus Knuth (V), 2017-06-02:
Tak, formand.
Jeg skal gøre det her kort og ikke opholde hele Folketingssalen længere end højst nødvendigt.
Jeg vil bare pointere det absurde i, at vi på den ene side har en Mette Frederiksen, som igen og igen siger, at Danmark hungrer efter kvalificeret arbejdskraft, og at vi skal gøre mere for at have kvalificeret arbejdskraft i Danmark, og på den anden side har vi så et Socialdemokrati, der i dag stemmer for en hævelse af beløbsordningen, og som stemmer for at gøre det besværligt at tiltrække kvalificeret arbejdskraft fra udlandet.
Der minder jeg altså om, at vi har en historisk lav arbejdsløshed i Danmark.
Og de argumenter er jo ikke bare et eller andet, som vi i Venstre finder på, men Dansk Arbejdsgiverforening synes, det her er en rigtig, rigtig dårlig idé.
Hvis man kigger på det større billede, er der altså tale om en beløbsordning, der er på et niveau, hvor mindre end halvdelen af danskerne tjener på det samme niveau.
Så jeg håber, at Socialdemokratiet vil komme herop og tage en dialog om, hvorfor det er, man ønsker det her – ikke mindst ud fra det synspunkt, at Økonomisk Råd kom med en rapport så sent som i tirsdags, hvor der står, at det anbefales, at beløbsgrænsen sættes ned, og at den fremadrettet reguleres med lønudviklingen.
Martin Henriksen (DF), 2017-06-02:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg synes jo, at Venstre og hr. Marcus Knuth overdriver en anelse, for nu at sige det mildt, for man forsøger jo at give det indtryk, at det nu er meget vanskeligt at hente udenlandsk arbejdskraft til Danmark, og det passer jo ganske enkelt ikke.
Man skal give dem den løn, som der står i lovgivningen, og så skal man lade være med, hvis man betaler minimumslønnen, som man skal give dem jævnfør lovgivningen, altså 408.000 kr. om året, at lave alle mulige fiflerier og begynde at udbetale lønnen som forskellige kantineordninger osv.
Man skal udbetale det som ren løn.
På den måde undgår man jo, at der er løndumping, hvor man går ind og presser lønningerne over for danskere, som har taget lange uddannelser.
Der er vi sådan indrettet i Dansk Folkeparti, at hvis den danske tømrer eller håndværker har brug for hjælp til at gå imod den konkurrence, der kommer fra Østeuropa, vil vi meget gerne hjælpe dem og bekæmpe løndumping der, og det vil vi selvfølgelig også godt gøre, hvis der er danskere med en længere uddannelse, som har problemer, hvis de bliver presset på lønningerne, fordi der er nogle love herinde i Folketinget, som gør, at virksomhederne faktisk har mulighed for at underbyde danskerne på løn.
Marcus Knuth (V), 2017-06-02:
Jeg mener ikke, at der er tale om løndumping her, når det er sådan, at under halvdelen af danskere tjener en løn på det niveau.
Der er jo altså ikke tale om import af billig arbejdskraft til en eller anden minimumsløn.
Der er tale om et meget, meget højt niveau her, og når det er sådan, at vi fra højeste sted, Det Økonomisk Råd, får at vide, at det her er en rigtig, rigtig dårlig idé, og at det ikke er sundt for dansk økonomi, så kan jeg ikke se noget som helst fornuftigt i det her.
Så er jeg godt klar over, at rent ideologisk har Dansk Folkeparti nogle synspunkter i forhold til folk, der kommer hertil fra udlandet, men Socialdemokratiet, der står og siger, at vi har brug for arbejdskraft, og så samtidig stemmer imod det, kan jeg simpelt hen bare ikke forstå.
Dan Jørgensen (S), 2017-06-02:
Først havde jeg egentlig ikke tænkt mig at sige noget, men jeg kan forstå på ordføreren, at han virkelig gerne vil have en diskussion med Socialdemokratiet igen på det her område, og den tager vi meget gerne, for vi synes sådan set, vi har en god sag.
For det første kan jeg ikke undlade lige at bemærke, at det da er interessant, at alt, hvad Det Økonomiske Råd siger, nu pludselig er rigtigt, at det skal man følge, og det vil man tage med i andre diskussioner her til efteråret.
Men jeg vil for det andet gerne spørge ordføreren: Når nu store dele af den danske fagbevægelse siger, at der er behov for den her lovgivning for at undgå social dumping, lyver de så?
Marcus Knuth (V), 2017-06-02:
Og jeg er glad for, at hr. Dan Jørgensen er interesseret i en dialog, for jeg håber også, at Socialdemokratiet vil indtage talerstolen, så vi kan få en dialog, der ikke bare går én vej, men går begge veje.
Så det ser jeg frem til.
Men bundlinjen er, at danske virksomheder hungrer efter arbejdskraft, og det er nu engang danske virksomheder, som jeg lytter til i den her sag.
Ida Auken (RV), 2017-06-02:
Jeg håber stadig væk meget, at forslagsstillerne vil gå på Folketingets talerstol, så vi kan få en diskussion med dem om, hvorfor man nu går ind og i den grad spænder ben for danske virksomheder og i den grad sætter danske arbejdspladser på spil med en begrundelse, der er rent på skrømt: at der skulle være tale om løndumping.
Der er adskillige it-programmører, der får langt under den her beløbsgrænse, når de starter, og der er mange små virksomheder, der ikke har råd til at betale det her for at få ansat folk.
De kan nu ikke komme videre på grund af det her.
Jeg vil bare sige, at jeg simpelt hen synes, at dem, der har fremsat det her forslag, må gå op og stå til ansvar for det.
Men tak til ordføreren for at gå på talerstolen.
Marcus Knuth (V), 2017-06-02:
Jeg ser ligeledes frem til, at Socialdemokratiet går på talerstolen.
Bjarne Laustsen (S), 2017-06-02:
Jeg kan forstå på Venstres ordfører, hr. Marcus Knuth, at der er problemer med at skaffe kvalificeret arbejdskraft til virksomhederne.
Ordføreren nævnede også, at der var godt gang i den nede på Lolland, der var Vestas, som havde 70 arbejdspladser.
Jeg forstod ikke, om de var ubesatte, eller om man ikke kunne få folk, men vil Venstres ordfører fremlægge dokumentation for, at man ikke kan besætte de stillinger, hvis beløbsordningen ikke bliver sat ned?
Marcus Knuth (V), 2017-06-02:
Tak for det.
Som sagt vil jeg tillade mig at vende tilbage til det eksempel, jeg brugte før med Vestas på Lolland.
Lolland og især Nakskov er et område, der virkelig, virkelig har brug for et økonomisk løft og brug for at tiltrække kvalificeret arbejdskraft, således at der kommer en bedre balance i den del af landet.
Det, der så sker, når der er så mange ledige arbejdspladser, er – det hørte jeg direkte fra virksomheden – at der selvfølgelig er nogle, der begynder at hviske: Skal vi så bare ikke flytte virksomheden til udlandet?
Det er det, der ville være det allerallerstørste slag mod dansk økonomi: at virksomheder begynder at flytte til udlandet, fordi de ikke kan tiltrække den nødvendige arbejdskraft herhjemme i Danmark.
De har udbygget deres vindmøllevingefabrik, og de stod med 70 ledige stillinger.
Jeg beklager, hvis jeg ikke var klar i mælet.
Jeg spurgte dem: Hvad er det for en type af stillinger?
Og de svarede: Det er stillinger, hvortil vi har brug for en bred vifte af kompetencer, og mange af dem, som vi ansætter, fordi der ikke er nok kvalificeret arbejdskraft i lokalsamfundet, kommer fra udlandet, ikke blot fra EU, men fra hele verden. Jeg har ikke noget på skrift til at dokumentere det, men jeg ved, hvad Dansk Arbejdsgiverforening siger, og de repræsenterer forholdsvis mange virksomheder.
Bjarne Laustsen (S), 2017-06-02:
Jeg har deltaget i så mange møder med Dansk Arbejdsgiverforening og Dansk Industri, og hver gang, de samme påstande er kommet op om, at en bestemt arbejdsgiver ikke kan få arbejdskraft, har jeg bedt, om ikke de vil sende det eksempel til mig, for så vil jeg tage fat i 3F, Dansk Metal og hvem det nu er, og spørge: Kan det virkelig passe?
Samtidig med at der er ledige folk i jeres afdeling, hvordan kan det så være, at I ikke kan være med til at formidle en arbejdskraft?
Når så eksemplerne er blevet kortlagt, har der ikke været fugls føde på det.
Derfor er det da interessant, at ordføreren ikke kan komme med et eneste eksempel på arbejdsgivere, der ikke kan få den arbejdskraft, de ønsker, på grund af beløbsordningen.
Marcus Knuth (V), 2017-06-02:
Nu, hvor det jo er folketingsårets sidste dag, vil jeg gerne glæde ordføreren med at give ordføreren to invitationer.
Den ene er til at komme ned og besøge mig på Lolland, så kan vi tage ud og tale med 3F og tale med nogle virksomheder.
Derudover vil jeg også gerne invitere ordføreren herop på talerstolen, således at vi kan have en dialog og ikke kun en monolog.
Pia Adelsteen (DF), 2017-06-02:
Jeg skal bare høre ordføreren, om det ikke er sådan, at vi, når vi nu er medlem af EU og vi har det indre marked, faktisk har en befolkning i EU på omkring en halv milliard mennesker, og at vi har fri bevægelighed.
Marcus Knuth (V), 2017-06-02:
Jeg ville ønske, at verden var så simpel, men vi har rigtig, rigtig mange danske virksomheder, som desværre har svært ved at tiltrække arbejdskraft, der kommer uden for EU.
Vi har heldigvis mange danske virksomheder, der handler med Kina og med resten af Mellemøsten, som handler med USA og Canada, som har brug for kompetencer, herunder sprogkompetencer, som man ikke nødvendigvis kan finde inden for EU.
Så nej, det danske erhvervsliv er ikke kun begrænset til at handle med EU og dermed også kun have medarbejdere fra EU.
Lea Wermelin (S), 2017-06-02:
Jeg håber, at selv spørgeren kan høre, at det er lige et nummer for tykt med den der rækkefølge.
Vi er glade for de familieejede virksomheder i Danmark.
Vi vil rigtig gerne fastholde dem, også i Danmark, men når det handler om at fastholde de arbejdspladser, er vi jo bare grundlæggende uenige i modellen for, hvordan det skal gøres.
Vi har foreslået, at det skal være skattefrit at overdrage til en erhvervsdrivende fond, fordi man har gode erfaringer med det.
Men det, som man så fra Venstres side påstår, om, at alle virksomhedsejere siger, at det her er det helt store problem, passer ikke.
Vi har i Skatteudvalget haft besøg af forskeren Morten Bennedsen, som har gjort sig den ulejlighed at spørge virksomhedsejerne, ret beset er det faktisk 13.000 virksomhedsejere, og der siger 61 pct. af dem, at det her slet ikke, slet ikke, begrænser dem i forhold til generationsskifte.
Så det skræmmebillede, man prøver at tegne af det, holder simpelt hen ikke.
Dan Jørgensen (S), 2017-06-02:
Det er ikke så overraskende, at ordføreren kun lytter til virksomhederne, og det er vel heller ikke så overraskende, at virksomheder gerne vil have så billig arbejdskraft som overhovedet muligt, og vi har jo desværre i vores land store problemer med social dumping.
Det, vi forsøger på, er selvfølgelig at sikre, at den tendens ikke spreder sig, og at man ikke, bare fordi man kan importere billig arbejdskraft fra Bangladesh, Indien eller andre steder via nogle ordninger, skal have mulighed for det, hvor man via forskellige spidsfindigheder opgør løn på alle mulige alternative måder.
Så jeg vil bare godt lige spørge igen: Vil ordføreren ikke give mig ret i, at fagbevægelsen jo faktisk har påpeget konkrete eksempler på, at de her ting, som vi nu gør op med, har været et problem?
Marcus Knuth (V), 2017-06-02:
Det synes jeg at ordføreren selv har gjort lige nu.
Jeg ved præcis, hvad Dansk Arbejdsgiverforening siger, jeg ved, hvad vismændene siger, jeg ved, hvad de virksomheder, som jeg taler med, siger, og det er klokkeklart.
Når ordføreren så taler om løndumping, må jeg sige, at vi taler om to vidt forskellige ting her.
Som jeg har pointeret flere gange, er det her et lønniveau, som under halvdelen af den danske befolkning kan nå op på.
Så der er jo altså ikke tale om billig arbejdskraft.
Der er tale om virksomheder, som hungrer efter kvalificeret arbejdskraft, og når ordførerens egen formand siger, at Danmark har brug for kvalificeret arbejdskraft, så er det, som Socialdemokratiet er i gang med her, jo en fuldstændig selvmodsigelse.
Men jeg glæder mig til, at hr. Dan Jørgensen eller en anden ordfører fra Socialdemokratiet indtager talerstolen.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-06-02:
Jo, det har han, fordi Jan Jørgensen håber, at Dan Jørgensen kommer op på talerstolen, men det er også for at spørge ordføreren om noget.
For nu bliver det udlagt, som om de her personalegoder er sådan fikumdik og en eller anden smart, kreativ måde at omgå mindstelønnen på.
Ida Auken (RV), 2017-06-02:
Det ligger meget i forlængelse af ordførerens sidste indlæg, fordi jeg synes, det er rigtig godt, at hr. Marcus Knuth er gået op for at tage den her diskussion.
For nylig havde jeg besøg af Region Midtjylland, af It-forum, der faktisk har 52.000 ansatte i regionen på it-arbejdsmarkedet, og de pegede på, at de 7 største virksomheder mangler 70 medarbejdere.
Kan ordføreren ikke her forklare, hvad der sker for alle de danske ansatte i en virksomhed, når man ikke kan få f.eks. it-specialister og andre i et område?
Hvad sker der så med deres arbejdspladser?
Marcus Knuth (V), 2017-06-02:
Tak for at pointere det.
Så ja, selvfølgelig er det normalt, at udenlandsk arbejdskraft får den slags hjælpende hånd til at komme på plads.