runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2018-01-10:
Tak til Enhedslisten for at rejse den her debat, der jo i kernen handler om den såkaldte kompensationsaftale, som staten indgik med Mærsk, DUC helt tilbage i 2003, og det var jo på baggrund af, at man havde en aftale med et beskatningsregime, som staten ønskede at hæve til et større såkaldt government take, faktisk fra omkring 40, som jeg husker det, til 67-68 pct., og for at gå med til det ønskede bevillingshaverne at have en kompensationsaftale, der sikrede, at man ikke ville blive beskattet yderligere ud over denne aftale.
Den støttede vi, Det Radikale Venstre, i sin tid, og det gør vi sådan set stadig væk, men jeg har ikke nogen grund til at sige andet, end at kompensationsaftalen selvfølgelig ikke var noget, vi indgik med stor glæde, fordi den var lidt usædvanlig og er lidt usædvanlig i sin karakter.
Det er jo Folketinget, der fastlægger lovgivningen om beskatning i Danmark, og sådan bør det også være, men vi støttede det, fordi vi ville ind ekstraordinært og ændre en eksisterende aftale, og for at skabe den sikkerhed for investorerne, at man ikke ville gå ind i nye beskatningsregimer, fandt vi det også nødvendigt at støtte kompensationsaftalen.
Der har så været en debat nu, hvor man sælger rettighederne til at udvinde ressourcer i Nordsøen til det franske firma Total, om, at man så skulle benytte den anledning til at fjerne kompensationsaftalen.
Igen skal jeg ikke lægge skjul på – det tror jeg også jeg har ytret offentligt ad flere omgange – at vi gerne havde set, at man kunne benytte anledningen til at fjerne kompensationsaftalen, som vi sådan set ikke synes skal danne et princip i dansk lovgivning.
Det udtalte vi bl.a. på baggrund af de spørgsmål og svar til Folketinget, som hr. Rune Lund bl.a. har citeret ministeren og Energistyrelsen for, og som jo gav udtryk for, at da der var tale om en privatretslig aftale, kunne man sådan set godt undlade at overføre den til de nye bevillingshavere.
Der må man jo bare sige at ministeren er blevet klogere, og det er vi andre dermed også.
Jeg har sjældent læst en afgørelse fra Kammeradvokaten, der er mere sikker og direkte i sine anbefalinger end den, som vi har fået lagt til grund her, og det er også derfor, at vi bl.a. har bedt om, at den bliver optrykt direkte i vedtagelsen, for jeg synes, at den illustrerer, at her faktisk ikke er tale om et politisk valg, her er vi på – ser det ud til – ret sikker retsligt, juridisk grundlag.
Fordi kompensationsaftalen netop var en del af den daværende aftale, kan vi ikke bare fjerne den.
Det ville give store retslige problemer, så store problemer, at det ikke er en reel retslig mulighed, og derfor tager Det Radikale Venstre til efterretning, at kompensationsaftalen altså også følger med i den overdragelse af ejerskabet til rettighederne, som vi kan se foran os.
Carl Holst (V), 2018-01-10:
Al input gør indtryk på mig som ordfører i alle livets forhold, også fra de økonomiske vismænd, og jeg er glad for, at Enhedslistens ordfører har den store tillid til de økonomiske vismænds anbefalinger i alle livets forhold.
Her har jeg den opfattelse, at det, der er så vigtigt, er, at Danmark sikrer, at vi har nogle arbejdspladser, en energiforsyning og en skatteindtægt, ved at vi har et erhverv, der er konkurrencedygtigt i Nordsøen, og vi vil være mindre konkurrencedygtige ved at beskatte hårdere.
Rune Lund (EL), 2018-01-10:
Men hvis vi tager udgangspunkt i, hvad de økonomiske vismænd mener om den her sag, og som de har ment gennem mange år, så siger de jo helt konsekvent, at beskatningen af nordsøolien i Danmark er for lav, og at den ikke bør være mindre, end den er i Norge.
Det er den konklusion, de kommer frem til gang på gang.
Carl Holst (V), 2018-01-10:
Nej, det synes jeg ikke.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi ser på det samlet.
Og de samlede rammebetingelser skal ses i lyset af de lande, vi konkurrerer med.
Hvordan er det i forhold til England og andre steder?
Der kan være nogle elementer, hvor vi er knap så konkurrencedygtige, og andre elementer, hvor vi er meget konkurrencedygtige.
Men at tage ét element ud – med ordførerens reference til Norge i flere omgange – er lidt for endimensionelt i forhold til, at det er en række elementer, der skal være til stede.
Rune Lund (EL), 2018-01-10:
Hvis man skal tage udgangspunkt i det notat, der kommer fra kammeradvokaten, så siger kammeradvokaten jo, at der skal være saglige grunde, hvis man ikke ønsker at overføre kompensationsaftalen.
En af de saglige grunde, som f.eks. ikke bliver behandlet i notatet fra kammeradvokaten, er jo, at indtægterne fra nordsøolien til olieselskaberne er mange gange større end det, man havde forventet i 2003-aftalen, og at Nordsøenaftalen i det hele taget er blevet kritiseret mange gange af de økonomiske vismænd for at være for dårlig, fordi beskatningen simpelt hen er for lav i forhold til, hvad den er i Norge.
På den måde går samfundet glip af milliarder af kroner hvert evig eneste år, fordi beskatningen simpelt hen er for lav i Danmark.
Når vi nu kan se det, og når man nu skal vurdere situationen, fordi et andet selskab vil overtage Mærsk Olie og Gas-division, var det så ikke en oplagt mulighed her at diskutere, hvordan vi kunne sikre os, at der bliver nogle mere rimelige vilkår for beskatningen i Nordsøaftalen?
Carl Holst (V), 2018-01-10:
Tak for det, formand.
Venstre kan støtte det af den socialdemokratiske ordfører oplæste forslag til vedtagelsestekst, og jeg skal hilse fra De Konservative og meddele, at de kan det samme.
Tak til Enhedslisten for at rejse spørgsmålet.
Det er jo et spørgsmål, som optager Enhedslisten, hvilket også kom til udtryk ved samråd og andre ting, men Venstre er uenig.
Vi mener, at kammeradvokaten ikke er et bestillingsarbejde – jeg kan ikke huske den konkrete formulering – men er en juridisk vurdering, som man så kan tage eller lade være, og Venstre mener, at man skal tage den.
Vi mener også, at overdragelsen er væsentlig i forhold til at være omkring alle hjørnerne, når man taler om salget, og at det er godt, at Energistyrelsen så er grundig i forhold til at give en grundig vurdering af, hvad der er op og ned, og at man på den baggrund så laver en forvaltningsretlig afgørelse.
På den baggrund takker Venstre og De Konservative Enhedslisten for forespørgselsdebatten og tilslutter sig budskaberne i udkastet til vedtagelsestekst.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-01-10:
Enhedslisten har indkaldt til den her forespørgselsdebat om salget af olierettighederne fra A.P. Møller - Mærsk til Total, og tak for det, det er en vigtig debat.
SF stemte ikke for Nordsøaftalen af 2003, hvor kompensationsaftalen, som vi diskuterer i dag, stammer fra, og vi ønsker ikke, at aftalen overdrages til Total – det handler om rigtig mange penge, vi kunne bruge på velfærd her i Danmark i stedet for at sende milliarder ud af landet på grund af en alt for generøs kompensationsordning.
Vi læser også, at der er flere forbehold i Kammeradvokatens vurdering, f.eks. er det ikke rigtig klart, hvorfor man ikke kan undlade at overdrage: Er det aftaleret, er det grundlovens ekspropriationsbestemmelse, er det forvaltningsret?
og så er der understregning af kravet om saglig begrundelse.
Uanset det, mener vi i SF, at der er store forskelle mellem Kammeradvokatens vurdering og det svar, ministeren gav til Folketinget i oktober 2016, på spørgsmål nr. 375, [EFK, Alm.del].
Det er klart i Danmarks interesse i videst muligt omfang at blive frigjort fra kompensationsaftalen i Nordsøaftalen af 2003, og såfremt det kan ske uden erstatning, ville det være rigtig godt.
Derfor bør enhver mulighed for at frigøre Danmark fra klausulen undersøges til bunds og drøftes grundigt i offentlighed.
Derfor fremsætter vi fra SF's side følgende: Forslag til vedtagelse »Folketinget opfordrer regeringen til at få lavet en tilbundsgående, uafhængig juridisk undersøgelse af mulighederne for at frigøre Danmark fra kompensationsaftalen, for så vidt angår de udvindingsrettigheder som Total overtager fra Mærsk.«
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-01-10:
Jeg vil godt takke for en god debat.
Jeg vil også godt takke for det forslag til vedtagelse, der foreligger, og det samarbejde, der har været om udarbejdelsen af teksten.
I den forbindelse vil regeringen varetage de forpligtelser, staten har, med samfundets bedste for øje og med inddragelse af Kammeradvokatens juridiske ekspertise. Som der er lagt op til i vedtagelsesteksten, vil Folketinget blive holdt orienteret i relevant omfang, herunder når der foreligger en afgørelse, og det er også forventningen, at sagen vil være afsluttet inden udgangen af første kvartal 2018.
Tak for debatten.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-01-10:
Tak for spørgsmålet.
Senest har vi indgået en international aftale om udfasningen af kul inden 2030, og sådan vil vi også på en række områder tage initiativer, som ud over Parisaftalen vil bidrage til, at temperaturstigningerne ikke bliver så store, som ellers forudsat.
Christian Poll (ALT), 2018-01-10:
Ja, der er mange ting, der ikke står i Parisaftalen, for det er jo en rammeaftale.
Men den er dog ret stram i sin ramme, nemlig de nævnte 1,5-2 graders temperaturstigning.
Og jeg vil godt spørge ministeren, hvordan han forestiller sig man skal kunne holde sig inden for de krav, hvis man slet ikke begynder at kigge på udfasningen af udvindingen af fossil energi.
Skal den fossile energi udvindes og så ligge i tanke uden at blive brugt i mange år frem i tiden, eller hvad er tanken med at fortsætte udvindingen og kun kigge på forbrug?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-01-10:
Tak for spørgsmålet til Christian Poll.
Der står intet i Parisaftalen om, at man ikke fortsat kan udvinde olie og gas.
Og det vil også være således, at Danmark selvfølgelig et hundrede procent lever op til Parisaftalens aftaler og forudsætninger.
Og det vil også være således, at i løbet af få måneder vil regeringen komme med en plan for, hvordan vi håndterer bl.a. udfordringerne inden for det ikke kvoteomfattede område.
Så jeg kan garantere Christian Poll for, at uanset den her aftale, og uanset hvad der sker med hensyn til olie og gas i Nordsøen, lever Danmark op til Parisaftalen.
Christian Poll (ALT), 2018-01-10:
Tak for det.
Jeg vil også grave lidt i det med den saglige begrundelse, som Kammeradvokaten skriver.
Siden 2003 har vi jo i Danmark indgået Parisaftalen, som medfører, at vi skal holde temperaturstigninger under 1,5 grad, maksimalt 2 grader.
Hvordan kan Parisaftalen, som jeg mener er vores tids største og vigtigste aftale, indgået af næsten 200 lande, ikke være en saglig begrundelse for ikke at fortsætte særbehandlingen for aktiviteterne i Nordsøen?
Mikkel Dencker (DF), 2018-01-10:
Altså, jeg går ud fra, at det svar, som er kommet, og som hr. Rune Lund lige læste op, har været den bedste vurdering, man har kunnet komme med i ministeriet på det tidspunkt.
Men jeg tillægger altså Kammeradvokatens vurdering en større tyngde end det svar, som spørgeren lige læste op.
Så i Dansk Folkeparti mener vi, at det må være Kammeradvokatens vurdering, der er den mest korrekte, og det er den, vi forholder os til.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-01-10:
Tak for det.
Det er, som spørgeren giver udtryk for, rigtigt, at da jeg svarede i første omgang, var det på baggrund af en abstrakt vurdering.
Her er der så en konkret vurdering, hvor vi så ovenikøbet også har fået Kammeradvokatens meget, meget klare råd og anbefaling, og det vil jeg som minister ikke sidde overhørig.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-01-10:
Men når jeg spørger, er det jo, fordi jeg alligevel synes, at der, når man nærlæser Kammeradvokatens vurdering, er en række forbehold.
Der er også det her med, at der skal være saglige begrundelser, som hr. Rune Lund også var inde på.
Jeg kan ikke forstå, hvad det skulle skade at få en anden juridisk vurdering, når det er så kæmpestore beløb, der er tale om, og også når forskellen på det svar, som kom fra ministeren på baggrund af oplysninger fra Energistyrelsen, er så stor i forhold til det, som Kammeradvokaten kom med.
Altså, det er jo næsten to modsatte synspunkter, og nu ved jeg godt, at det bliver defineret som noget abstrakt osv.
Men jeg kan ikke se, hvad ulempen skulle være i, at vi får endnu en juridisk vurdering for at sikre den bedst mulige aftale for danskerne.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-01-10:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil bare sige, at jeg føler mig, og at regeringen føler sig på meget, meget sikker grund her.
Det er jo ikke, som når man er ude at købe brød, at man så kan vælge den ene eller den anden bagerforretning.
Kammeradvokaten er statens advokat, og Kammeradvokatens vurdering har vi stor tillid til, og når Kammeradvokatens vurdering er, at det juridisk set ikke er en mulighed at ophæve kompensationsaftalen, så følger vi Kammeradvokatens råd og vejledning.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-01-10:
Det har jo altid været SF's holdning – og det er jo også et faktum – at aftalen fra 2003 har betydet, at der er rigtig, rigtig mange milliarder, som kunne være kommet i statskassen til velfærd osv., hvis den havde været indrettet anderledes, men nuvel.
Ministeren siger, at han vil gøre alt, for at den her aftale skal sikre Danmark det bedst mulige udgangspunkt, og det tror jeg også på.
Derfor mener jeg, at det, når vi står med en aftale, hvor det ene udfald over for det andet kan betyde forskellen på milliarder af kroner til dansk velfærd, ville være en god idé at få en second opinion, som man siger.
Det er ligesom, at man, hvis man er syg, spørger én læge og så måske spørger en anden for at få kvalificeret det, og her har vi ét svar.
Det er godt nok fra statens advokat, men det er ét svar.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-01-10:
Jeg er helt klart af den opfattelse, at indtægterne til staten fra den aftale, der ligger med kompensationsaftalen, og de skatteforhold, der gælder i forhold til Nordsøen, er ganske gunstige for den danske stat.
Der har været indtægter – skatteindtægter – fra udvindingen af olie og gas på mere end 400 mia. kr. over den periode, hvor der er udvundet olie og gas fra Nordsøen.
Det er penge, som i den grad har bidraget til at sikre det velfærdssamfund, som vi kender i dag.
Rune Lund (EL), 2018-01-10:
Jamen noget af det er en juridisk vurdering.
Og så skal der ligge nogle saglige grunde til grund for, hvis man f.eks. ønsker ikke at overføre kompensationsaftalen.
Så spørger jeg ministeren, og det er det, der er mit spørgsmål: Hvad synes ministeren om den saglige grund, at indtægterne til staten er meget mindre, end de kunne have været, hvis forudsætningerne bag aftalen havde været en højere oliepris, altså den oliepris, som rent faktisk har eksisteret siden 2003, og som eksisterer i dag?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-01-10:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan sige det på den måde, at spørgsmålet om, hvorvidt Total kan indtræde i kompensationsaftalen, efter vores opfattelse ikke er et politisk spørgsmål.
Kammeradvokatens vurdering er for os at se meget, meget klar og er en vurdering af, at det juridisk set ikke er en mulighed at ophæve aftalen.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-10:
Det kan jeg ikke i detaljer redegøre for her.
For jeg har jo kun været minister for området i et år, og jeg ved ikke præcis, hvad der er sket forud for min ministertid.
Men hvis der stilles et skriftligt spørgsmål, vil jeg kunne redegøre for, hvad der er sket, og hvad der vil ske.
Jeg tror, at jeg er den første minister på området, som overhovedet har rejst problemet i Transportministeriet.
Jeg tror, uden at jeg dog ved præcis, hvad andre har gjort, at det først er med mig som minister, at problemet har været oppe og er blevet vendt, og at man har igangsat de ting, som man mener at kunne igangsætte for at kunne komme det i møde, herunder undersøge sagen til bunds og finde ud af, hvad der skal til for at få tingene ændret, samt undersøge, hvordan man ville kunne opbygge en alliance af lande, der ville kunne gøre noget.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-01-10:
Tak for det.
Er situationen den, at ministeren intet har foretaget sig personligt for at løse det her problem?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-10:
Jeg har ikke rejst postproblemstillingen i EU-regi endnu.
Den tid kan komme, hvor det er på dagsordenen, og hvor det vil være relevant at rejse den problemstilling.
Når jeg har været til EU-ministerrådsmøde, har problemerne handlet om cabotageregler, social dumping, også social dumping på flyområdet, flyregler og den slags ting, hvor jeg har gjort min indflydelse gældende på områder, som jeg også opfatter at hr. Rasmus Prehns parti synes er meget vigtige.
Nogle gange handler det jo også om, at man skal vælge at tage sine kampe på det rette tidspunkt.
Rasmus Prehn (S), 2018-01-10:
Al ære og respekt for ministerens syn på rejseri.
Jeg tror heller ikke, at vi synes, at man skal rejse unødigt, men vi ved jo bare, at det er ved de internationale møder, at der er chance for at sætte en dagsorden.
Der kunne det godt være at ministeren havde rejst den her problemstilling, og jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren om, i hvilket omfang han har gjort det over for EU-kollegaerne.
Derudover kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad ministeren har gjort i forhold til udenrigsministeren, som jo er en partifælle, for at rejse den her problemstilling, sådan at man ved møder med Kina og andre rejser den her problemstilling.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-10:
Jeg opfatter det sådan, at Danmarks transport-, bygnings- og boligproblemer findes i Danmark og ikke ude i den store verden, og derfor koncentrerer jeg mig om at løse problemerne her.
I den kreds finder man formentlig ikke mange, der er modstandere af, at Kina skal betale noget mere for at sende varer til EU.
Så det ville være at sparke en åben dør ind at tage det op over for de lande, om end man godt kunne sætte det på EU-dagsordenen måske, hvor EU kan forhandle noget mere, og det skal man selvfølgelig tilstræbe, hvis man kan det.
Rasmus Prehn (S), 2018-01-10:
Mange tak til ministeren for det her udførlige svar.
Det ligger jo meget i forlængelse af sidste spørgerunde.
Jeg skal også indrømme, at hr. Christian Rabjerg Madsen og jeg lige talte om, om det nu var at stramme den at tage to spørgsmål i træk, for vi har jo ligesom været rundt om det.
Men vi synes alligevel, at nu her, når vi får svarene, også i sidste runde, giver det faktisk god mening lige at få en længere runde om det her, for det er jo helt principielt og helt afgørende, at der er fair konkurrence –
det gav ministeren også udtryk for sin principielle tilslutning til.
Hvis det er, man skal have virksomheder, der konkurrerer, må der være ens vilkår at konkurrere på.
Her har vi en situation, hvor kinesiske virksomheder kan sende post til Danmark langt billigere, end danske virksomheder kan.
Det virker jo helt urimeligt.
Ovenikøbet er der også noget, der tyder på, at de systematisk snyder med toldbetalingen – det tog vi op med skatteministeren – så det her er virkelig problematisk.
Ministeren siger så, at han har gjort, hvad han kunne i forhold til at instruere sine embedsmænd om at løse den her problemstilling.
Al ære og respekt for det; vi kan jo se, at det allerede har haft en effekt, eftersom der er blevet lavet en aftale, så stor cadeau for det.
Men har ministeren ikke selv som en del af sit eget politiske arbejde, når ministeren alligevel har været ude i internationale sammenhænge og forhandlet med kollegaer på det her område, haft den mission at tage emnet op med de lande, som er involveret her?
Altså, kan ministeren slet ikke redegøre for en aktivitet på det her område, som ministeren selv har gjort?
Er det kun embedsmændene, der har ordnet det her?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-10:
Nej, jeg synes ikke, at det er rimeligt, men det er vigtigt at have for øje, at der i spørgsmålet tales om forskellige regelsæt og dermed forskellige afregningssystemer.
Hvor meget en kinesisk virksomhed betaler i porto til den kinesiske postvirksomhed for at få sendt sine varer ud af Kina, har vi ikke indflydelse på her i Danmark.
Det, som Danmark kan prøve at opnå indflydelse på, er spørgsmålet om, hvor meget den kinesiske postvirksomhed skal betale til PostNord Danmark for at få sine forsendelser omdelt til modtagere i Danmark.
Der er her tale om de såkaldte terminalafgifter, som afregningssatserne for breve kaldes i det internationale postforbund Universal Postal Union, UPU.
For postforsendelser fra danske virksomheder til modtagere i Danmark gælder, at det er Post Danmark, som fastsætter taksterne under hensyn til principperne i postloven om omkostningsægthed, gennemsigtighed og ikkediskrimination.
Rasmus Prehn (S), 2018-01-10:
Tak, formand.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at kinesiske virksomheder i 2021 fortsat kan sende en pakke eller et brev med PostNord for cirka det halve af, hvad danske virksomheder kan, jf. artiklen »Derfor koster det så lidt at få en pakke fra Kina« i Politiken den 1. januar 2018?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-10:
Jeg har bedt mit embedsmandsapparat om at sætte alle de initiativer i gang, som kan sættes i gang, da jeg bliver opmærksom på det her problem.
Jeg tror, det må være omkring et halvt eller trekvart år siden, jeg først hører om det, og fra det tidspunkt har jeg sagt, at det her har en høj prioritet, og at der skal gøres noget ved det.
Men jeg kan som sagt ikke redegøre for, hvilke møder der er blevet holdt, og hvilke telefonsamtaler der har fundet sted mellem mit embedsmandsapparat og UPU og de lande, som er medlemmer af UPU.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-01-10:
Tak for det.
Nu bliver jeg måske en lille smule nervøs for, hvor alvorligt ministeren i virkeligheden tager det her problem.
For det er jo prisværdigt, at embedsværket yder en indsats, men hvad har ministeren selv foretaget sig for at bistå til, at det her problem bliver løst?
Hvilke initiativer har ministeren sat i gang i den periode, hvor ministeren har haft ansvaret for det her problem?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-10:
Hvis det kunne lade sig gøre at gennemføre det her hurtigere, altså en hurtigere stigning af de priser, som de kinesiske virksomheder betaler for at få varer til Danmark, og det ikke er blevet gjort, så har jeg en alvorlig høne at plukke med embedsmænd i mit system.
Så jeg kan ikke i detaljer redegøre for, hvilke møder der er blevet holdt på embedsmandsniveau mellem mit ministerium og UPU.
Men hvis der stilles et skriftligt spørgsmål, vil jeg kunne redegøre for det.
Rasmus Prehn (S), 2018-01-10:
Jamen nu er det jo, mens ministeren har været minister, at problemstillingen var oppe sidste gang, og hvor ministeren jo så også har taget et initiativ, og som jeg opfatter det, har det også været en medvirkende årsag til, at man er begyndt at ændre på den her grænse.
Så der er blevet sat noget i gang, og det er jo ros til ministeren.
Men kan ministeren redegøre for de her forhandlinger?
Kunne det ikke lade sig gøre at få ændringen gennemført endnu hurtigere eller til et mere rimeligt niveau, end det er i dag, hvor vi ser, at selv i 2021 vil kineserne kunne sende post langt billigere til det danske marked, end danske virksomheder kan?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-01-10:
Ministeren sagde i et tidligere svar, at de fleste lande i UPU-sammenhæng er udviklingslande, og at det derfor kan være vanskeligt at rykke noget, for der vil altid være flertal for at blive i den billigere kategori.
Men internationalt samarbejde er jo kendetegnet ved at være det, som man i spilteorien vil kalde for gentagne spil: Så mødes man i UPU, så mødes man i EU, så mødes man i FN.
Derfor kan man jo bruge de forskellige sammenhænge til at lægge et pres på dem, også i UPU-sammenhæng.
Derfor vil jeg bare kraftigt opfordre ministeren til at tage et selvstændigt initiativ i den her sag og benytte f.eks. EU-sammenhænge til at løfte den, for det er jo noget, som koster danske arbejdspladser, og som koster PostNord ganske betydelige summer.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-10:
Jeg kan forsikre om, at jeg vil rejse problemstillingen alle de steder, hvor jeg tror det vil være til gavn for sagen.
Og jeg kan forsikre om, at den her sag ligger mig mindst lige så meget på sinde som de socialdemokratiske spørgere, for når man nu er liberal, er det med fair og lige konkurrence uden statstilskud faktisk noget, man fra naturen af går meget op i – hvorimod vi jo oftere ser, at socialdemokraterne synes, at nogle bestemte skal begunstiges med statstilskud.