Morten Bødskov (S), 2024-05-02:
Som det er sagt af flere her fra talerstolen, er demokratiske virksomheder jo en hjørnesten i fortællingen om Danmark.
Andelsbevægelsen, brugsforeningerne og for mit eget partis vedkommende kooperationen hører vi jo alle sammen om i historietimerne, men sandheden er jo også, at de demokratiske virksomheder ikke kun tilhører fortiden.
De giver sandelig stadig god mening, både som en måde at holde demokratiet højt på og også styrke, om man vil, fællesskabsånden i vores samfund.
Ikke mindst gælder det også i forhold til virksomhedernes bundlinje.
Derfor skal vi også sikre, at vi har gode muligheder for at lave virksomhedskonstruktioner, der er ejet og drevet i demokratiske fællesskaber, som det handler om her.
Som det også er sagt, udmønter lovforslaget her så den aftale, vi lavede tilbage i december med fem konkrete tiltag, og lad mig gennemgå dem: For det første tydeliggør lovforslaget, at medarbejdere kan være ejere af den virksomhed, de er ansat i.
Det gælder for virksomheder med begrænset ansvar, dvs. de andelsvirksomheder og foreninger, hvor deltagerne ikke hæfter personligt for virksomhedens forpligtelser.
For det andet vil lovforslaget give virksomheder med begrænset ansvar adgang til at optage investerende deltagere.
I dag er det et krav, at deltagerne i et andelsselskab med begrænset ansvar og foreninger med begrænset ansvar skal deltage i virksomhedens aktiviteter.
Med de nye regler får virksomheden bedre muligheder for at skaffe kapital til investeringer, uden at der er krav om, at de skal deltage i virksomhedens aktiviteter.
For det tredje får virksomhederne mulighed for aktiv sikring, som det hedder, altså mulighed for at henlægge en bestemt del af overskuddet eller formuen til en bunden reserve.
På den måde får virksomheden et værn imod, at de nye deltagere opløser virksomheden for at trække formuen, som andre har været med til at spare op, ud.
Det er en frivillig mulighed for virksomhederne, som i øvrigt også har været efterspurgt.
For det fjerde bliver det muligt at omdanne virksomhederne til den virksomhedsform, som passer bedst til dem.
I dag er det kun muligt at omdanne virksomheder med begrænset ansvar til et aktieselskab.
Tilsvarende er det den anden vej.
Endelig, for det femte, vil forslaget styrke virksomhedernes muligheder for at kommunikere med medlemmerne.
I dag afhænger kommunikationen mellem demokratiske virksomheder og deres medlemmer af de underliggende finansielle virksomheder eller forsikringsselskaber, som de er tilknyttet, altså om de deler kundeoplysninger med den pågældende virksomhed eller forening, der ejer dem.
For at gøre kommunikationsmulighederne tydeligere foreslås det at præcisere reglerne om videregivelse i den finansielle regulering.
Som en krølle på halen, om man vil, lægges der op til at ændre selskabsloven, så der fremover vil være forbud mod at være ledelsesmedlem i et kapitalselskab, hvis man er blevet frakendt retten til det i Danmark eller et andet EU- eller EØS-land.
Det gælder både, hvis man er frakendt retten på baggrund af straffeloven eller på grund af en konkurskarantæne.
Det fremgår af lovforslaget, at kontrollen skal ligge hos Erhvervsstyrelsen, og de får mulighed for at registrere eller afregistrere samt indhente oplysninger om personer, der registreres i kapitalselskabernes ledelse.
På den måde vil forslaget også her være med til at dæmme op for svindel og svig, og derudover vil bestemmelserne om frakendelse implementere digitaliseringsdirektivet, som det hedder.
Det vil sidestille demokratiske virksomheder med andre virksomheders muligheder for samtidig at bevare de ting, der gør demokratiske virksomheder unikke.
Jeg håber selvfølgelig, at forslaget kan være med til at bidrage til det, der vil være godt, altså en opblomstring af demokratiske virksomheder, og være med til, at medarbejdere og almindelige danskere i højere grad end nu kan engagere sig i dansk erhvervsliv.
Tak for ordet.