Lea Wermelin (S), 2021-04-27:
Tak for det, og tak til forslagsstillerne for at sætte fokus på et vigtigt emne.
Vi deler ambitionen med forslagsstillerne om at sikre renere luft i Danmark.
Danmark har de seneste 30 år oplevet et markant fald i luftforureningen.
Både målinger af luftkvaliteten og opgørelser af udledninger viser, at det går den rigtige vej.
Det bekræfter den seneste luftovervågningsrapport fra Aarhus Universitet også.
Luftkvaliteten i Danmark er overordnet set blandt de bedste i Europa.
Men faldet i luftforureningen ændrer ikke på, at over 4.600 danskere hvert år dør for tidligt eller bliver syge af luftforurening, særlig i de større byer, og at trafikken er en af de dominerende kilder.
WHO har erklæret, at sod fra dieselkøretøjer er kræftfremkaldende.
Derfor giver det også mening netop at reducere partikelforureningen fra dieselkøretøjer i de største danske byer.
I det beslutningsforslag, som vi drøfter i dag, foreslår Enhedslisten, at Folketinget inden november i år pålægger regeringen at fremsætte de nødvendige lovforslag, der giver kommunerne mulighed for dels at lade miljøzonerne omfatte dieselpersonbiler, dels at etablere nulemissionszoner i bydele, dels at gøre op med politiets vetoret over for trafikændringer.
Vi har konkret arbejdet for at reducere luftforureningen, også sammen med forslagsstillerne, ved bl.a. at opdatere miljøzonerne med fremrykkede trinkrav for de tunge køretøjer og har gennemført automatiseret digital håndhævelse af miljøzonerne, hvilket sikrer en bedre håndhævelse.
Vi har også vedtaget en lov om udskiftning af de ældste brændeovne ved ejerskifte og indgået en aftale med landbruget om at sænke ammoniakudledningen.
Regeringen har sammen med Enhedslisten, Radikale Venstre og SF genbekræftet ønsket om skærpede miljøzoner, senest i aftalen om grøn omstilling af vejtransporten fra december sidste år.
Jeg vil også gerne drøfte miljøzonerne, når partierne i øvrigt er enige, herunder også om at anvise finansieringen.
Københavns Kommune, Transportministeriet og Miljøministeriet har indgået en klimasamarbejdsaftale om grøn kollektiv trafik, som bl.a. indeholder et tiltag om at undersøge, hvordan nulemissionszoner kan etableres som forsøgsordning.
Regeringen finder idéen om nulemissionszoner interessant og er også positiv over for at se på konkrete muligheder for at give kommunerne hjemmel til at etablere nulemissionszoner, men der mangler også her en klar anvisning af finansieringen.
Københavns Kommune har netop sendt et konceptnotat til Miljøministeriet og Transportministeriet, og det sætter jeg stor pris på.
Kommunen foreslår selv, at reglerne skal have virkning fra 2025.
Jeg håber, at vi fremadrettet kan have en dialog om virkemidler for kommunernes indsats for renere luft.
Der er stadig væk udeståender om den konkrete administrationsmodel, hvordan forslaget kan afgrænses, og hvad man konkret skal gøre i forhold til de virksomheder og borgere, der skal have adgang til de pågældende områder.
Derudover kræver indførsel af nulemissionszoner som sagt også finansiering.
I forhold til den sidste del, altså politiets vetoret over for trafikændringer, er det transportministerens ressortområde.
Regeringen er opmærksom på kommunernes ønske om i højere grad selv at kunne tilrettelægge byrummets udnyttelse og også indretningen og udnyttelsen af vejene.
Regeringen bakker generelt op om en større frihed for kommunerne til at bestemme over vejenes udnyttelse, når det kan balanceres med hensynet til færdselssikkerhed, fremkommelighed og trafikafvikling.
Derfor har vi også for nylig som led i regeringens infrastrukturplan foreslået, at kommunerne skal have adgang til selv at indføre bilfrie gader om søndagen fra kl. 9.00-20.00 i landets største byer.