Rosa Lund (EL), 2018-11-06:
Det her lovforslag består af en række vidt forskellige elementer, som ikke nødvendigvis har noget med hinanden at gøre.
Jeg vil bare sige, for jeg synes, at det også skal nævnes i den her debat, at et problem, som vi tit støder på, når der kommer et lovforslag fra justitsministeren, er, at alle mulige ting, som ikke nødvendigvis har noget med hinanden at gøre, bliver bunket sammen.
Det betyder, at vi i hvert fald ofte bliver nødt til at bede om at få lovforslaget delt op.
Det ved jeg at der også er andre partier der gør.
Så det ville jeg starte med at sige.
Hvis man kigger på høringssvarene, er det især forslaget om at udvide statslige myndigheders adgang til at lade sig repræsentere i retten med egne ansatte, som møder modstand.
Den kommer også fra landsretterne, Sø- og Handelsretten og Dommerforeningen, som advarer imod, at de ansatte, der møder i retten, måske ikke har samme erfaring og professionalisme som advokater.
I Enhedslisten er vi sådan set lydhøre over for den kritik, så selv om vi er grundlæggende positive over for at udvide statslige myndigheders adgang til at lade ansatte møde i retten, er der grund til at følge området tæt.
Lovforslaget giver en bedre klageadgang for dommere, der modtager en advarsel.
Det giver en større retssikkerhed, så den del støtter vi.
Vi støtter ligeledes meget varmt, at sager om medmoderskab fritages for retsafgifter på linje med sager om faderskab.
Det er en helt nødvendig og meget tiltrængt ligestilling, som vi selvsagt støtter.
Lovforslaget indebærer også, at reglen om politiets tolkeoversigt ophæves.
Vi har i Enhedslisten intet imod, at denne tolkeoversigt afskaffes, men jeg vil gerne benytte lejligheden til at gøre opmærksom på, at problemerne med tolkningen i vores retssystem ikke bliver løst af det.
Der er stadig meget at tage fat på.
Rigspolitiets tolkeoversigt er problematisk, fordi den ikke er offentligt tilgængelig, og fordi tolkebrugerne i det offentlige ikke ud fra listen kan bedømme kvaliteten af de tolke, der er på listen.
Adskillige undersøgelser har gennem årene vist, at kvaliteten af tolkningen hos politiet, ved domstolene og hos udlændingemyndighederne er – for at sige det pænt – ekstremt svingende.
Der mangler professionalisme, der mangler tolkeetik, og der mangler ofte elementære sprogkundskaber på i hvert fald det ene af de to sprog, der tolkes imellem.
Nu er tolkeoversigten erstattet af et udbud, men problemet ved offentligt udbud er, at prisen prioriteres højere end kvaliteten.
Om det har været tilfældet her, vil jo vise sig, når myndighederne har samlet erfaringer fra det firma, der vandt udbuddet.
De grundlæggende problemer med kvaliteten af tolkningen i det offentlige løses ikke, før vi har en certificeringsordning, der gælder al tolkning i den offentlige sektor, både i retssystemet og hos politiet, men sådan set også i resten af den offentlige sektor, f.eks. i sundhedsvæsenet. Når det er sagt, kan jeg i forhold til det samlede lovforslag sige, at vi i Enhedslisten er positive.
Vi ser frem til en tilbagemelding fra ministeren om en revisionsbestemmelse.
Ellers har vi bare tænkt os at følge udvalgsbehandlingen.
Så har jeg lovet at hilse fra Radikale Venstre og sige, at de også stiller sig positive over for lovforslaget, men at de vil sende nogle skriftlige spørgsmål til ministeren, som vil afgøre deres endelige stillingtagen.