runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Bach (LA), 2024-02-06:
Tak til ministeren for en sådan set fin redegørelse.
Hvis nu beslutningsforslaget handlede om Midt- og Vestjyllands politikreds og ikke Grønlands politikreds?
Hvad ville ministerens anbefaling så være?
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-06:
I Midt- og Vestjyllands politikreds har man en offerrådgivning, og som jeg netop sagde i min tale her fra talerstolen, er vi jo ikke modstandere af, at der skal etableres en offerrådgivning på Grønland.
Det handler om de faktiske omstændigheder, der skal være til stede, og hvis regeringen havde støttet beslutningsforslaget, i hvert fald som det ligger nu, ville vi have bundet os selv til at etablere noget, som vi efter bedste vurdering ikke er i stand til at levere på, nemlig at der skal etableres en offerrådgivning i indeværende folketingssamling.
Det er ikke det samme, som at vi er imod, at der skal være en offerrådgivning på Grønland – det er vi sådan set varme tilhængere af – men der er en række forudsætninger, der skal være til stede, og som skal afdækkes.
Det er derfor, vi synes, det er mest naturligt, at man, i stedet for at et flertal i Folketinget stemmer beslutningsforslaget ned, så i forbindelse med udvalgsbehandlingen finder sammen om en beretningstekst, så man på den måde kan lægge sporene til, hvordan vi så skaber de forudsætninger for, at der kan etableres en offerrådgivning på Grønland.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-02-06:
Tak til forslagsstilleren om ikke andet, men sandelig også tak til justitsministeren for de bemærkninger, justitsministeren kom med.
Det er jo således, at jeg overhørte, at man lidt sammenlignede de forhold, der er i Grønland, med forholdene for politikredsene i Jylland, og jeg vil bare sige med taknemmelighed, at justitsministeren har større forståelse for de grønlandske forhold end det.
Som I kunne høre lige før, er vores sprog utrolig forskellige, vores geografi og demografi er meget forskellig, og der er rigtig mange andre faktorer, der netop gør, at når man blot kopierer et system, der passer til ét folk, til et andet system, er det ikke altid, at det virker.
Derfor er det også vigtigt at samarbejde tæt med naalakkersuisut om det.
Så ros til justitsministeren herfra for det.
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-06:
Tak for det.
Jeg kan fuldstændig tilslutte mig, at der er meget, meget væsentlig forskel.
Selv om Grønland er, man kan sige én politikreds, er der meget stor forskel på den og andre politikredse i Danmark .
Det ændrer ikke ved, at jeg mener, at det er det rigtige at gøre, og derfor er jeg også enig med forslagsstilleren i, at vi i videst mulig omfang skal etablere en offerrådgivning på Grønland, sådan at grønlandske borgere kan nyde de samme muligheder og rettigheder, som borgere i Danmark gør.
Men det er også klart, at der, som jeg også var inde på i min tale, er meget af det arbejde, der foregår i forbindelse med offerrådgivning, som hviler bl.a. på frivillige kræfter og på ekspertise og viden om, hvor man skal sende ofre hen, og hvordan man bedst kan hjælpe dem, som ikke er forankret i politiet i sig selv.
Det er derfor, at der er en række forudsætninger, der skal være til stede, for at vi kan etablere den her offerrådgivning i Grønland.
Det agter vi at gøre, men vi er bare nødt til at sikre, at forudsætningerne for det er til stede.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-02-06:
Mange tak.
Man kan jo sådan lidt polemisk sige, at vi allerede har ventet i 25 år.
Faktisk skulle vi egentlig også have behandlet det her beslutningsforslag for nogle måneder siden, men på grund af noget sygdom i regeringen blev det udskudt.
Det er selvfølgelig ærgerligt, at vi står i den her situation, og jeg synes også, det er ærgerligt, at forslaget ikke kan blive godtaget, som det ser ud, men man kunne godt spørge sig selv, hvordan det kan være, at man fra regeringens side, når man har offerrådgivning i Danmark og gerne vil have ligeværdighed og ens standarder, ikke selv har sagt: Vi bør da lave en offerrådgivning i Grønland.
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-06:
Først vil jeg sige, at vi, som jeg også nævnte i min tale, jo hele tiden er i dialog med naalakkersuisut om, hvad det er for nogle ønsker, der er til at sidestille og ligestille lovgivningen og rettighederne i Grønland med det, der er gældende i Danmark, og det er vi naturligvis også hele tiden lydhøre over for.
Vi har så til gengæld også noteret os, at der både fra fru Aaja Chemnitz' side, men jo sådan set også fra naalakkersuisuts side er et stort ønske om at etablere en offerrådgivning i Grønland.
Justitsministeriet er i dialog med Rigspolitiet om at etablere en offerrådgivning i Grønland, men vi bliver også nødt til at være ærlige, med hensyn til at der er nogle forudsætninger, der skal være til stede, for at man kan sige, at nu har man en offerrådgivning.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-02-06:
Mange tak.
Er ministeren enig i, at det ikke må være et spørgsmål om manglende frivillige, der bevirker, at man nærmest allerede stopper, før man er gået i gang med det her projekt om netop at sikre offerrådgivningen?
Det andet spørgsmål går på, at naalakkersuisut jo sådan set ønsker, at Grønland indtænkes i alle løbende forbedringer, og det udfordrer jo lidt den måde, som regeringen arbejder på.
Jeg kunne også godt tænke mig at høre, om man fremadrettet kommer til at se, at hver gang man opdaterer dansk lovgivning, ser man også på, om man skulle gøre det samme i Grønland.
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-06:
Jeg vil starte med at sige, at hvis ønsket er at etablere en offerrådgivning på Grønland, som minder om den, man har i Danmark, så er det jo centralt, at offerrådgivningerne er uafhængige og baseret på frivillige rådgivere og også har karakter af en græsrodsbevægelse.
Men hvis man ønsker sig det samme, så er det i hvert fald baseret på frivilligt arbejde.
Til det andet spørgsmål vil jeg sige, at jeg har en løbende og rigtig, rigtig god dialog med fru Naaja Nathanielsen, og vi kigger selvfølgelig hele tiden på, hvordan vi fra Justitsministeriets side kan sikre, at vi så hurtigt som muligt kan imødekomme de ønsker, man har til at opdatere lovgivningen i Grønland.
Der er vi selvfølgelig i Justitsministeriet også i gang med at se på vores egne arbejdsprocesser, altså på, hvordan vi kan være endnu hurtigere til at opfylde de ønsker, der er fra naalakkersuisuts side i Grønland.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-06:
Tak for det, og tak til ministeren.
Jeg tænker ikke, at der er forskelle i politikredse, kultur eller andet, som bør stå i vejen for en offerrådgivning.
Det er noget, som ofre, vidner og pårørende har hårdt brug for, ligegyldigt hvor man er, hvor man kommer fra og hvordan politikredsene i øvrigt er organiseret.
Så jeg vil bare høre, om ikke man kunne gøre noget for at fremskynde det og måske gøre noget i lidt forskellige tempi.
Ministeren nævner jo selv, at man kunne få lidt faglig bistand fra den danske offerrådgivning, og jeg er sikker på, at der er stærke og kompetente kræfter i Grønland, som gerne vil træde til.
Kunne man gøre noget lidt midlertidigt for at sætte gang i en midlertidig offerrådgivning, før den fulde model kunne rulles ud?
Kunne det være noget, ministeren kunne se på i indeværende folketingsår?
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-06:
Jamen vi er sådan set åbne over for det, og som jeg også nævnte i min tale og nævnte i besvarelsen af spørgsmålet før, er det jo allerede en dialog, som Justitsministeriet har med Rigspolitiet, om, hvordan man kan etablere en offerrådgivning i Grønland, og hvilke forudsætninger der skal være til stede.
Vi har været inde på, at der er en problemstilling, i hvert fald hvis man vil have en offerrådgivning, som minder om den, man har i Danmark, og det er, at den er baseret på græsrødder, på frivillige kræfter.
Derudover er det jo altså også en af offerrådgivningens opgaver at henvise ofre til relevante tilbud, hvis der er behov for en anden hjælp end den, som offerrådgivningen kan tilbyde.
Derfor er der altså også behov for, at der er relevante tilbud at henvise ofrene til i Grønland.
Alt det her er jo en afdækning og et arbejde, som er sat i gang i Justitsministeriet.
Men jeg synes da, at man med fordel fra Folketingets side i forbindelse med udvalgsbehandlingen og dialogen om en beretningstekst kan pege på yderligere adgange.
Der er i hvert fald ingen modvilje fra den danske regerings og Justitsministeriets side, for så vidt angår at etablere offerrådgivning i Grønland.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-06:
Tak for det.
Det er godt at høre ministerens positive holdning til og engagement i sagen, men kunne man så måske allerede nu finde lidt penge, sådan at man f.eks. kunne sætte gang i uddannelse af de frivillige, som eventuelt kunne indgå i det med hjælp og faglig bistand, hvis der er ønske om det, fra den danske offerrådgivning?
Er det noget, ministeren vil sætte penge af til og prøve at se om ministeren kunne få gang i allerede nu?
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-06:
Jamen jeg er grundlæggende imod af de årsager, som jeg listede op.
Jeg er ikke imod, at vi skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at træffe de beslutninger i det her Folketing om at skabe mere rent drikkevand og mere ren luft at indånde – at vi opfylder klimamålene.
Jeg tror, at der vil ske det, som vi jo ser i en lang række andre lande, hvor politiske spørgsmål bliver retliggjort i en forfatningsmæssig kamp, og at det rent faktisk langsommeliggør de politiske beslutninger, der er nødvendige at træffe.
Så derfor tror jeg, at det med det her beslutningsforslag, som fru Samira Nawa har været med til at fremsætte, ville ende med at have den modsatte effekt.
Det er, uanset om vi snakker kvinders abortrettigheder i Amerika, eller om vi f.eks. snakker om Tysklands evne til at investere – hvad man har et politisk ønske om – i den grønne omstilling.
Nick Zimmermann (DF), 2024-02-06:
Tak for det.
Jeg vil lige starte med at sige, at jeg er her som substitut for Morten.
Det er jo ikke en nem sag at ændre grundloven, og det er der selvfølgelig gode årsager til.
Først og fremmest sikrer en besværlig lovgivningsproces, at grundloven og dermed danskerne ikke rammes af den her form for politisk opportunisme.
Der er mange over årene, der har ment, at deres sag fortjener en retslig overstatus, men de har måttet sande, at det ikke har været muligt at ændre grundloven.
Derfor er det heller ikke så underligt, at grundloven ikke er blevet ændret i over 70 år.
For mig er klima- og miljøpolitik et spørgsmål om politisk karakter.
-udledning og andet bør bestemmes og reguleres af Folketinget og altså ikke af domstolene.
Jeg forestiller mig, at forslagsstillernes intention med forslaget er at sikre, at dansk klimapolitik overholdes i praksis, men det er en farlig vej at gå, hvis vi begynder at indskrive særlige bestemmelser om politikområder i grundloven.
Derfor tager jeg også det her forslag som et politisk stunt, hvor forslagsstillerne kan gå ud og sige, at vi andre, der nedstemmer forslaget i dag, ikke tager klimaet seriøst.
Men det er jo selvfølgelig ikke sandheden; det er bare en ganske almindelig respekt for grundlovens opbygning i Danmark.
Men mig bekendt går danskerne også rigtig meget op i sundhed, ældre- og udlændingepolitik og meget andet.
Jeg har da også selv nogle politiske områder, som jeg anser som vigtigere end andre, men det betyder selvfølgelig ikke, at de her forskellige forslag skal skrives ind i grundloven for min skyld.
For i sidste ende er det jo politik og det at kunne tælle til 90, der skal afgøre, hvor Danmarks politik fører os hen, og ikke det, at en domstol dømmer i den ene eller den anden retning.
Netop derfor bør vi også tage eksemplerne fra Tyskland og Norge, som forslagsstillerne selv nævner i forslaget, som en advarsel til Danmark.
Vi skal fastholde vores ret som nation til selv at lave politik på demokratisk vis og fastholde Folketinget som den lovgivende magt i politiske spørgsmål, og af de grunde er Dansk Folkeparti imod forslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-06:
Tak for det.
Nu har Dansk Folkeparti jo tidligere selv været fremme med forslag om at ændre grundloven, bl.a. for at kunne fratage udlændinge retten til forsørgelse, når de bliver ramt af arbejdsløshed eller lignende.
Det var godt nok et nu daværende medlem af Dansk Folkeparti, men alligevel.
Igen må jeg høre: Gør det slet ikke indtryk?
Altså, det der med, at det bliver kaldt et stunt og sådan noget, synes jeg er sådan lidt useriøst.
Danmark er et af de få lande i verden, der ikke har gennemført de her ændringer i grundloven.
Så er det forslagsstillerne, som egentlig vil lade Danmark følge trop med alle de lande, vi normalt sammenligner os med, der laver et stunt, eller er det mere udtryk for et stunt, når ordføreren, desværre sammen med regeringen, afviser det her som et stunt?
Nick Zimmermann (DF), 2024-02-06:
Det er fuldstændig rigtigt, at der har været en fortid der, som ordføreren nævner.
Når jeg siger, at vi synes, det er et politisk stunt, så er det, fordi det jo er moderne og hipt at kunne sige, at man synes, at grundloven lige skal ændres, så der kan komme noget ind med noget miljø og bæredygtighed og den slags ting.
Det kan også være fint nok at tage tilbage og turnere landet rundt med at sige, at det er noget, man synes, men ligefrem at gå så langt som til at ændre grundloven for at få skrevet det ind synes vi er for meget af det gode.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-06:
Så har ordføreren det samme argument, som vi hørt fra andre, nemlig at det altid bare er et flertal i Folketinget, der skal bestemme, og at vi derfor ikke skal have en grundlov, der giver borgerne beskyttelse, i hvert fald ikke nye former for beskyttelse.
Men hvad er egentlig forskellen her, ordfører?
Med grundloven beskytter vi jo faktisk borgerne mod et flertal, i og med at vi med et flertal herinde ikke kan indskrænke ytringsfriheden.
Vi kan så diskutere, om det lige er sket.
Der er i hvert fald en domstol, der vil skulle forholde sig til, om det er grundlovsstridigt.
Hvorfor skal det ikke også gælde på det her område?
Nick Zimmermann (DF), 2024-02-06:
Det er i virkeligheden et godt spørgsmål.
Der er jo også masser af ting, som jeg personligt vil mene at grundloven skulle være et værn imod.
Det kunne f.eks. være islamisk indvandring, og det kunne være den hverdagsterror, som danskere bliver udsat for hver evig eneste dag af folk fra Mellemøsten og Afrika og den slags ting.
Men at skrive alt muligt ind om bæredygtighed og miljø i grundloven mener vi er en kende for meget.
Marianne Bigum (SF), 2024-02-06:
Mange tak.
Jeg vil egentlig også bare afvise, at der her er tale om et politisk stunt.
Det, vi gerne vil sikre med det her forslag, er, at ligesom man er sikret rettigheder i forhold til at kunne stemme og i forhold til at kunne ytre sig, anerkender vi – for desværre er vi i den situation, at det ikke nødvendigvis er sådan – at folk også har ret til at kunne trække vejret uden at blive syge, og at de har ret til at kunne spise fødevarer, som ikke ødelægger miljøet, og som ikke gør dem syge.
Det er den rettighed, som vi faktisk mener er ret væsentlig i forhold til danskerne og borgerne i det her land, og vi mener ikke, at det lige nu bliver sikret.
Så nej, der er ikke tale om et politisk stunt, og jeg har heller ikke set, at medierne har ryddet sendefladen for at snakke om, at vi ønsker en grøn grundlovskommission.
Der er en reel politisk bekymring og et forslag her, som vi gerne vil have Folketinget til at tage stilling til.
Nick Zimmermann (DF), 2024-02-06:
Jeg tror bare, jeg skal forstå noget.
Er ordføreren af den opfattelse, at Danmarks udledning af CO 2 har nogen som helst indflydelse på det store billede rundtomkring i hele verden?
Altså, der er jo mange andre lande, og hvis bare de gjorde det halvt så godt som herhjemme, ville verden stå et meget bedre sted.
Så i stedet for at bruge krudt på at skrive sådan noget her ind i en dansk grundlov, var det bedre at få nogle af de andre lande, som vi plejer at sammenligne os med, eller måske nogle ulande, til at følge dansk lov lidt mere.
Så tror jeg sådan set det ville gå rigtig godt rundtomkring.
Marianne Bigum (SF), 2024-02-06:
Jeg mener, at det betyder noget, hvad vi gør her i Danmark.
Du kan dele alting op i små parceller og sige, at i det store og hele betyder det ikke noget, men når man kigger på det samlet, har Danmark et ret stort ansvar, og vi har et rigtig stort ressourceforbrug.
Vi har en ret stor udledning, når man kigger på det pr. borger.
Men det her handler jo også om andre ting end klima, som ordføreren måske ikke anerkender.
Vi kan jo direkte se, at vores manglende miljøpolitik, f.eks. i forhold til landbrug, påvirker vandmiljøet, hvilket igen ødelægger den natur, som vores borgere bor i.
Theis Kylling Hommeltoft (S), 2024-02-06:
Mange tak.
Grundlæggende er jeg enig i intentionerne bag det hele, for du har fuldstændig ret.
Nej, det bør ikke være sådan, at et vilkårligt Folketing blot kan træffe en beslutning, der tilsidesætter fremtidens muligheder.
Det er det, der ligger i hele bæredygtighedsbegrebet.
Det synes jeg egentlig Folketinget og partierne bag er ret gode til at forpligte sig på ikke at gøre.
Jeg synes så også på den anden side, at det er rigtig vigtigt, at man altid som Folketing forholder sig til borgernes mandat, og det er nu engang til valget, det kommer.
Så jeg synes, det ville være ærgerligt, at det her skulle blive et anliggende mellem domstolene og regeringen eller politikerne frem for et anliggende mellem borgerne og politikerne.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-06:
Jeg kender igen ikke til det specifikke spørgsmål, som ordføreren spørger til.
En sådan grundlovsændring skulle netop afveje nogle af de forskellige hensyn, der måtte være.
At det ligesom skulle være en fordel for naturen med en forandring af klimaet, vil jeg stille mig stærkt tvivlsom over for.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-02-06:
Jeg sender skam gerne undersøgelsen.
Det er pendanten til DTU i Tyskland, der har lavet det.
Så det er en fuldstændig valid undersøgelse.
Et andet skisma eller paradoks i det er, at i takt med at temperaturen stiger lidt og vi har fået mere CO 2 , så bliver verden også grønnere nu, end hvad den har været førhen.
Vil det også være en domstol, der skulle vægte, om den øgede forgrønning, der er sket af kloden, skal vægte højere end ikke at forøge CO 2 ?
Vi ved, at planterne har det bedst lige omkring de der 1.000-1.200 ppm CO 2 .
Så hvad vægter højest? Naturens ønske om det eller menneskernes?
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-02-06:
Jeg skal lige meddele, at jeg er vikar i dag.
Fru Lise Bech er forhindret.
Til min store glæde kan jeg jo høre, at der har været rigtig mange gode argumenter fremme.
For at tage konklusionen først kan jeg jo starte med at sige, at Danmarksdemokraterne ikke kan støtte forslaget.
Vi er jo godt i gang med den grønne omstilling.
Ministeren gjorde det jo egentlig klart, at som vi også alle sammen ved, er Danmark førende, og det må vi gerne være stolte af.
Der bliver så fremsat forslag om at nedsætte en grøn grundlovskommission for at ændre nogle ting i forhold til den grønne omstilling, altså der, hvor vi er førende.
Et eller andet sted synes jeg, det giver stof til eftertanke, at en lov, der er 175 år gammel, kun er ændret to gange.
Det kan altså gå hen og blive en alvorlig glidebane, hvis man vil til at ændre grundloven efter politiske temaer og flertal hver fjerde, femte, ottende år.
Det er vi yderst store modstandere af.
Jeg kan faktisk ikke lade være med at tænke på, at hvis det nu var Danmarksdemokraternes klimapolitik, som den her grønne grundlovskommission skulle foreslå efter at være blevet overvældet af sund fornuft, ville forslagsstillerne så stemme for den?
Ud fra den grundtanke mener vi helt overordnet, at det ville være ressourcespild at nedsætte en kommission til at undersøge en mulig ændring.
Som sagt kan Danmarksdemokraterne ikke støtte forslaget.
Mona Juul (KF), 2024-02-06:
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne.
Jeg forstår virkelig godt baggrunden og argumenterne for det her forslag.
Det må jeg sige.
Vi står med en opgave, der skal løses, nemlig en grøn omstilling og en bedre og større fremtidig agtpågivenhed over for vores natur.
Selv om vi har en klimalov, hjælper det jo ikke meget, hvis vi ikke reelt når vores mål ved at sætte ind med konkrete handlinger.
Vi skylder os selv og de kommende generationer at gøre det bedre.
Vi kan starte med at få styr på klimaloven, så den er tilpasset den nye parlamentariske situation med en flertalsregering.
Det er en situation, hvor ingen rigtig får nummeren i klaskehøjde – det håber jeg at jeg godt må sige – selv om vi ikke når det, vi skal.
Dels er jeg bange for, at tiden anvendt til arbejdet er bedre givet ud til konkrete klimahandlinger, og dels er det jo frygtelig omstændigt, som der også er flere ordførere der har nævnt, og det kan bringe alt muligt andet med sig.
Husk nu på, at grundloven kun er blevet ændret ganske få gange siden 1849, og det tog mere end 14 år, har jeg læst mig til, med den sidste grundlovsændring.
Jeg kunne ikke være mere enig, og vi bakker ikke op om forslaget.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-02-06:
Jeg er faktisk meget enig med ordføreren i, at situationen i dag kalder på nytænkning, og derfor er det sådan set bare meget befriende, at man siger: Lad os også kigge på, om det er sådan, vi ligesom kan få lavet den politik, vi egentlig tilsyneladende alle sammen er enige om.
Hvordan får vi realiseret det der gap, der er imellem handling og tale og så den konkrete politik?
Jeg er bare lidt interesseret i at forstå det her forslag endnu bedre.
Det handler om det her med, hvad det er for en moralsk status, man tillægger naturen og klimaet.
For jeg synes, at ordføreren taler om begge dele.
Ordføreren siger noget om FN, altså det her med at skabe en sund og bæredygtig verden for mennesker – det er en menneskerettighed – og det er moralsk set noget helt andet, som jeg ser det, end hvis man siger, at naturen skal have en ret i sig selv på lige fod med mennesker.
Det er bare det, jeg synes er den interessante diskussion, i forhold til hvorvidt en grundlovsændring faktisk er den rigtige løsning.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-06:
Hvis man læser forslagets bemærkninger, er det jo ikke fuldstændig klart, hvad angår det spørgsmål.
Det er det ikke, fordi der jo lægges op til, at en grundlovskommission skal lave et grundigt forarbejde for – inspireret af en række andre lande – hvordan man konkret skal indføje de her bestemmelser i grundloven.
Personligt mener jeg faktisk, at relationen mellem os mennesker og alle andre væsner, som påvirkes af vores adfærd, bør føre til en særskilt beskyttelse af naturens egen ret og egne interesser i en grundlov.
Men det er jeg ikke sikker på at jeg er enig med de øvrige forslagsstillere om.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-02-06:
Meget af det mener jeg faktisk at man godt kan håndtere bare igennem almindelig politisk regulering.
Jeg har et andet spørgsmål, og det går lidt på det her med, hvorvidt der er behov for en grundlovsændring.
Jeg synes faktisk, at Enhedslisten er et af de partier, som med størst legitimitet kan fremsætte det her forslag, fordi I er så konsistente i jeres principielle politik og principielle tilgang til rigtig mange spørgsmål.
Derfor er det også berettiget, at I også fremsætter det her forslag.
I er f.eks. ikke med i Nordsøaftalen og mange andre aftaler, men til gengæld er I faktisk med i andre aftaler som infrastrukturaftalen osv.
Så spørgsmålet er: Vil Enhedslisten tage den fulde konsekvens af den her principielle tilgang til klima, natur og miljø og faktisk sige nej til flere aftaler?
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-06:
Vi ville aldrig sige nej til flere aftaler.
Det tror jeg heller ikke er det, ordføreren mener.
Det er jo altid en afvejning.
Opfatter man det at gå med i en aftale, som at man trækker tingene i en bedre retning, eller opfatter man en aftale som så mangelfuld, at man hellere vil stå udenfor?
Det mener jeg ikke er et sort-hvidt spørgsmål.
Det er en konkret politisk vurdering.
Det, man gør med en grundlovsændring, er jo, om man så må sige, at man sætter en spillebane op.
Den vil selvfølgelig også betyde noget for den konkrete politiske vurdering.
Der vil være beslutninger, man ikke kan tage.
Det er sådan set også meningen med det.
Meningen med det er jo, om jeg så må sige, at stille nogle begrænsninger op for de folkevalgte politikere, fordi man mener, at det her går ud over nogle grundlæggende rettigheder for den enkelte borger.
Det er jo det, som grundloven bl.a. regulerer.