runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-11-15:
Jeg tror, det ligger uden for min kompetence som udenrigsminister at stå og kloge mig på, hvordan tre partier, der indgår i regeringen, sørger for at samordne deres positioner i det nationale danske parlament med, hvordan der bliver ageret i Europa-Parlamentet.
Jeg forholder mig til regeringens position.
Nu blev det, jeg sagde, om, at regeringen er åben over for at diskutere at tage passerellebestemmelser i brug, oversat til, at jeg sagde, at vi har en ambition om det.
Det er jo en måde at vride det danske sprog på.
Jeg kan sige, at det jo er noget af det, der er fokus på i de europapolitiske forhandlinger, der pågår i øjeblikket, altså hvad den danske position er i forhold til et EU, som står over for en udvidelse, og som har en traktat, der muliggør, at man på visse punkter kan bruge passerellebestemmelserne.
Det er jo i det rum, at bl.a. de spørgsmål skal afklares.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-11-15:
Så lad os bare tale om finansministeren.
Lad os ikke tale om alle mennesker, men bare om finansministeren.
Er det virkelig finansministerens opfattelse, at ingen af disse mennesker vil undslå sig at betale toptopskat via den her lovlige metode, og er det inden for forsigtighedsprincippet at gå ud fra, at ingen vil undslå sig at betale toptopskat?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-15:
Det er egentlig imponerende, at hr. Steffen Larsen forsøger det her, og det vil jeg gerne kvittere for, men som justitsminister kommer jeg ikke til at kommentere konkret samarbejde eller gå ind i nogen som helst former for overvejelser om, hvad det er for et samarbejde, vores myndigheder har med udenlandske samarbejdspartnere.
Steffen Larsen (LA), 2023-11-15:
Jamen det er da mægtigt.
Så må vi jo nøjes med at stole på Højesterets ord, når justitsministeren ikke vil udtale sig om det.
Men PET-chefen har jo været rundt på flere dagblades redaktioner og sige meget insisterende til dem, at de kunne risikere at få sager på halsen, hvis de foretog sig noget, der mindede om at skrive mere om det her kabelsamarbejde.
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-15:
Jeg kommer ikke til at gå nærmere ind i indholdet af de konkrete sager eller i et konkret samarbejde med udenlandske samarbejdspartnere.
Steffen Larsen (LA), 2023-11-15:
Nu spørger jeg jo ikke ind til nogen detaljer i noget som helst.
Mit spørgsmål går på, at den dømmende magt, landets højeste domstol, har afsagt en dom, hvor de siger, at eksistensen af den her aftale om kabelsamarbejdet – og de taler altså ikke om dens fulde indhold – ikke længere er en hemmelighed.
For vi må sige, at der jo lige nu er mennesker, som har været anklaget for at nævne det, og man har også truet dagblade og medier, fordi de har nævnt eksistensen af samarbejdet, og så må det jo nu være op til justitsministeren at komme med en eller anden udtalelse om, at det her ikke længere er en ting, som vi skal rende og sagsøge mennesker for og slæbe dem i retten for, altså bare fordi de nævner eksistensen af den.
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-15:
Og tak til spørgeren for spørgsmålet.
Som jeg også sagde til hasteforespørgslen den 8. november 2023, arbejder vores efterretningstjenester hver dag for at passe på Danmark og danskerne, for at imødegå terrortrusler og for at bekæmpe spionage og ekstremisme i vores land.
En forudsætning for, at de opgaver kan løses, særlig i et lille land som Danmark, er, at det arbejde sker i samarbejde med vores allierede i andre lande.
Arbejdet hviler på en forudsætning om, at vores samarbejdspartnere er trygge ved, at vi kan passe på særlig følsomme oplysninger, og jeg kommer derfor ikke til at gå nærmere ind i indholdet af de konkrete sager eller i et konkret samarbejde med udenlandske samarbejdspartnere.
Som det er spørgeren bekendt, drøftes sager, der vedrører efterretningstjenesternes arbejde, i Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne.
Udvalget har særlige rammer vedrørende fortrolighed, og det er nu engang de spilleregler, som Folketinget også selv har valgt at der skal være.
Tak for ordet.
Steffen Larsen (LA), 2023-11-15:
Er ministeren enig i Højesterets konklusion om, at Forsvarets Efterretningstjenestes kabelsamarbejde med NSA ikke er en hemmelighed?
Altså, er ministeren enig i Højesterets konklusion?
Sophie Løhde (V), 2023-11-15:
Dem ønsker vi at konvertere, så vi for nogle af de medarbejdergrupper, som vi har særlige rekrutteringsmæssige udfordringer med, f.eks. social- og sundhedsassistenter, social- og sundhedshjælpere, sygeplejersker m.v., kan gøre en særlig indsats.
Det er det, vi i øjeblikket forhandler med arbejdsmarkedets parter om i form af en trepartsaftale.
Den her regering har siddet i 11 måneder, og jeg forventer, at vi lander en trepartsaftale om det her inden for kort tid.
Det er heller ikke korrekt, at vi bare snakker, og at der ikke handles.
På regeringens finanslovsforslag har vi jo netop indbudgetteret besparelsen på administration.
Så det er ikke snak – det er handling.
Nick Zimmermann (DF), 2023-11-15:
Jeg tror, at hvis sosu-assistenterne ude i kommunen fik en femmer, hver gang de havde hørt den der sang, ville de efterhånden have deres lommer rigeligt fyldt op.
Det med at spare de 3 mia. kr. har man sagt i årevis.
Men der sker jo ikke noget som helst, så det var måske bedre så at komme i gang med arbejdet i stedet for at blive ved med at snakke om det.
Der sidder 1.600 personer rundtomkring i kommunerne, der tjener over 1 mio. kr.
Samtidig med det er det stort set umuligt for en sosu bare at få en lønforhøjelse på 500 kr.
Nu spørger jeg så for tredje, fjerde eller femte gang: Mener regeringen, at det er rimeligt?
Sophie Løhde (V), 2023-11-15:
Jeg svarer meget gerne på, hvad der er regeringens holdning til, om vi har tilpas eller for meget administration i den offentlige sektor.
Og der er det korte svar: Vi har alt for meget administration på alle niveauer i den offentlige sektor.
Det er også derfor, vi har lagt op til nu, at vi laver en besparelse på 3 mia. kr. fra administration, som vi ønsker målrettet skal gå til et lønløft til de grupper, som vi har særlige rekrutteringsmæssige udfordringer med.
Det er social- og sundhedsassistenterne, det er sygeplejerskerne – for at nævne nogle vigtige grupper.
Så ja tak til, at vi har for meget administration, og ja tak til, at vi også skal få det nedbragt.
Nick Zimmermann (DF), 2023-11-15:
Men det er vel fair nok at få regeringens holdning til, om man synes, det er rimeligt i regeringen, at der sidder så mange papirnussere ude i kommunerne, der har en årlig hyre på over 1 mio. kr. og kæmpestore fratrædelsesordninger, når man tænker på, hvordan sosu'er, rengøringsassistenter, sygeplejersker og alle mulige andre, der aldrig nogen sinde kommer i nærheden af de her lønninger, skal rende hurtigere og hurtigere rundt, og så har kommunerne simpelt hen sådan et ansættelsesboom af folk, der tjener over 1 mio. kr.
Det må man da høre regeringen ind til.
Er det rimeligt?
Sophie Løhde (V), 2023-11-15:
Det er jo meget fint, at man kalder det for et ikkesvar, når jeg i min besvarelse redegør for, hvad der gælder af regler på det område.
Det er et uafhængigt nævn, som fastsætter det, og det er arbejdsmarkedets parter, som forhandler, hvad det er for nogle løn- og ansættelsesvilkår, der skal gøre sig gældende, uanset om vi snakker om social- og sundhedsassistenter i kommunerne eller det gælder kommunaldirektørerne.
Hvilke konkrete kontrakter m.v. der bliver indgået, er et anliggende for arbejdsmarkedets parter, og det er dermed også et anliggende for dem, hvad det er, man indgår af specifikke aftaler ude i de enkelte kommuner, hvor jeg da har en klar forventning om, at man også sikrer sig, at man laver nogle ordentlige kontrakter.
Nick Zimmermann (DF), 2023-11-15:
Det var da et mærkeligt ikkesvar.
Man har jo skabt en eller anden kommunal adel.
Der sidder 1.634 personer rundtomkring i landets kommuner, der tjener over 1 mio. kr., og samtidig har man de sidste mange år kunnet se, at det f.eks. er stort set umuligt for en sosu få en lønforhøjelse på bare 500 kr.
Alt imens kan man se fratrædelsesordninger på kæmpestore beløb, hvor direktører og chefer rundtomkring i kommuner og regioner, der ikke kan finde ud af deres arbejde, bliver fyret efter 5 måneder, efter 7 måneder eller efter 11 måneder, og så går de derfra med 2 års fuld løn.
Det er da simpelt hen ikke i orden.
Eksempelvis har man i Randers 30 personer siddende, der tjener over 1 mio. kr., i Aarhus har man 75, i Skanderborg 18, og i Syddjurs 12, og sådan kunne jeg blive ved.
Fortjener borgerne så ikke i det mindste at høre, hvad det er, de her personer laver?
For er det bare papirnussere og FN-verdensmålskonsulenter, eller er det rent faktisk nogle, der skaber noget for den kommune, de sidder i?
Sophie Løhde (V), 2023-11-15:
Tak for spørgsmålet.
Som indenrigs- og sundhedsminister kan jeg oplyse, at bestemmelserne om løn og øvrige ansættelsesforhold for personale i kommunal tjeneste skal godkendes af Kommunernes Lønningsnævn.
Ligeledes er det Kommunernes Lønningsnævn, der godkender de generelle bestemmelser om løn- og ansættelsesvilkår for kommunalt ansatte.
Der vil som udgangspunkt ikke kunne fastsættes løn- og ansættelsesvilkår, der ikke har hjemmel i de bestemmelser, som lønningsnævnet har godkendt.
Dermed er det et uafhængigt nævn, der godkender de overenskomstfastsatte og øvrigt fastsatte løn- og ansættelsesvilkår for personale i kommunal tjeneste.
Det har jeg som indenrigs- og sundhedsminister ingen indflydelse på.
Jeg kan derudover oplyse, at vilkårene for ansættelse af kommunaldirektører, der er ansat på kontraktvilkår, er fastsat i rammeaftalen om kontraktansættelse af chefer, der er indgået imellem arbejdsmarkedets parter, og jeg kan af principielle grunde ikke kommentere på de overenskomstmæssige vilkår, som er aftalt imellem de forhandlingsberettigede parter, eller på konkrete sager.
Nick Zimmermann (DF), 2023-11-15:
Hvad agter ministeren at gøre for at begrænse gruppen af kommunalt ansatte, der modtager mere end 1 mio. kr. i årlig gage, og mener ministeren, at de fratrædelsesordninger, hvor kommunale chefer får udbetalt millionbeløb, er rimelige, henset til at lønnen til en ansat i social- og sundhedssektoren i kommunerne er steget med 1,11 pct. i 2023?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-15:
Det er det, jeg som justitsminister har forholdt mig til, og det har vi taget til efterretning.
Og det er derfor, at anklagemyndigheden har indstillet, at sagerne skulle droppes.
Peter Kofod (DF), 2023-11-15:
Det tager jeg som en udstrakt hånd om, at regeringen har tænkt sig at lytte til Dansk Folkeparti i den her sag.
Jeg tror ikke, at vi kommer det meget nærmere, så jeg vil bare sige tak til ministeren for besvarelsen.
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-15:
Det er klart, at med den interesse, der har været fra Folketingets partiers side, vil det da, når man i Justitsministeriet, de dygtige embedsfolk dér, er færdige med at foretage de analyser, der skal foretages af det retlige grundlag og af, hvad det i givet fald kunne bruges til, og hvad begrænsningerne er, helt bestemt være oplagt og fornuftigt at inddrage Folketingets partier i drøftelser om, hvordan vi så tager det videre.
Peter Kofod (DF), 2023-11-15:
Nu var vi jo en del partier, der vedtog det borgerforslag.
Jeg tror faktisk, at det måske kun var De Radikale, der var imod.
Man skulle nok være meget radikal for at forstå årsagen til, at De Radikale stillede sig, som de gjorde.
For der var jo også nogle forskellige strømninger i Folketinget, med hensyn til hvordan man skulle gribe det her spørgsmål an.
Og når jeg spørger, er det selvfølgelig, fordi der er stor forskel på, om man fra regeringens side vil prøve at gøre Dansk Folkeparti glad, eller om man vil prøve at gøre Enhedslisten glad.
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-15:
Tak for det spørgsmål.
Jeg vil sige, at det grundlæggende er sådan, at når regeringen valgte at stemme for det borgerforslag, som var blevet fremsat som et beslutningsforslag her i Folketinget, fordi det havde opnået nok underskrifter, på trods af at vi på det tidspunkt jo ikke havde noget reelt beslutningsgrundlag andet end en idé, så var det jo med en forudsætning om og med henblik på også selv at gøre os grundige overvejelser om, hvordan vi ville kunne bruge det i en dansk efterforskningssammenhæng.
Med det sagt har vi derfor heller ikke på forhånd truffet beslutning om, at der skal være større begrænsninger i Danmark end andre steder for at bruge det.
Vi vil jo gerne have, at det skal bruges som et effektivt værktøj, hvis vi vælger at indføre det, til at kunne opklare grov kriminalitet.
Peter Kofod (DF), 2023-11-15:
Ministeren er ikke den eneste, der har stor interesse for, hvordan man griber det her spørgsmål an i Sverige.
Og i virkeligheden var det jo Danmark, der var foran Sverige, når det kom til kriminalitetsbekæmpelse, og når det kom til en række spørgsmål på det her område, og nu føles det, som om Danmark i virkeligheden sakker lidt bagud i forhold til Sverige.
Det skal jo ikke være en konkurrence om, hvem der skal være først; det er bare et faktum, at svenskerne er i gang med noget, mens vi i Danmark afventer.
Og Sverige er selvfølgelig interessant, fordi de er underkastet nogle EU-regler, der måske er mere vidtgående, end de er i Danmark.
Vi har jo trods alt et forbehold på retsområdet.
Så man må gå ud fra, at det, man kan i Sverige, vil man altid kunne i Danmark, også i den situation, som vi er i.
Så det, jeg gerne vil spørge ministeren om i første omgang, vedrører det, man gør i Sverige, hvor det jo er nogle meget, meget restriktive rammer, man lægger op til at bruge på det område: Kunne man forestille sig, at den danske regering vil gå mere offensivt til værks, måske mindre restriktivt, i forhold til hvordan myndighederne kunne bruge det her?
Jeg er selvfølgelig interesseret i det, for på et eller andet tidspunkt må jeg jo regne med at der kommer et lovforslag, og jeg vil gerne vide, hvor regeringen har tænkt sig at lægge sig her – om man vil være meget restriktiv, med hensyn til hvordan myndighederne får mulighed for at bruge det her redskab, eller om man vil åbne mere op sådan helt generelt.
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-15:
Tak for det andet spørgsmål i samme kategori.
Kort før sommerferien fremlagde Sverige en større udredning om anvendelse af biometri i forbindelse med retshåndhævelse.
Udredningen indeholder bl.a. en undersøgelse af mulighederne for at indføre genetisk slægtsforskning i svensk politi.
Den svenske udredning kommer bl.a. frem til, at dna-baserede slægtsforskningsdatabaser kan anvendes til opklaring af mord og grove voldtægtsforbrydelser under visse forudsætninger.
De forudsætninger er jo bl.a., at øvrige efterforskningsskridt skal være udtømt, at der i hvert enkelt tilfælde skal foretages en vurdering af, om betingelserne for overførsel af personoplysninger til tredjelande er opfyldt, og at betingelserne for at anvende slægtsforskningsmetoden skal fremgå af svensk lovgivning.
Udredningen har efterfølgende været i offentlig høring hos relevante svenske myndigheder og interesseorganisationer.
Næste skridt er, at den svenske regering på baggrund af udredningen og de indkomne høringssvar skal tage stilling til, om og i givet fald hvordan genetisk slægtsforskning skal indføres som et efterforskningsværktøj i svensk politi.
Jeg ser på den svenske udredning med stor interesse.
De relevante databeskyttelsesretlige regler i Danmark er nemlig funderet på samme EU-retlige regler som de svenske.
Derfor er Justitsministeriets embedsfolk også i dialog med svenskerne med henblik på at inddrage de svenske erfaringer i vores videre arbejde her i Danmark.
Det her er et arbejde, der har høj prioritet for mig, og jeg ser frem til at få afklaret, hvordan vi kan indføre genetisk slægtsforskning i dansk politi.
Tak for ordet.
Altså, nu tror jeg også, man skal huske, at det jo heller ikke er, fordi der er så forfærdelig mange lande, der har taget det her værktøj i brug, og det vil jo sige, at erfaringerne stadig væk kun er ganske få og ganske små.
Men det er jo af den samme årsag, at Justitsministeriet gør sig umage med at indhente erfaringer og gøre de erfaringer, der trods alt er brugbare, altså for også at skabe et ordentligt beslutningsgrundlag for at rulle det her efterforskningsværktøj ud, bl.a. hos dansk politi.
Peter Kofod (DF), 2023-11-15:
Tak for det, formand.
Hvad vil ministeren gøre, for at det hurtigst muligt bliver muligt at anvende genetisk slægtsforskning til opklaring af drab og grov personfarlig kriminalitet?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-15:
Mange tak til hr. Peter Kofod for spørgsmålet.
Som jeg flere gange også har sagt, er det en kerneprioritet for regeringen, at politiet er rustet til at opklare grov personfarlig kriminalitet.
Det er også baggrunden for, at regeringen i foråret 2023 med visse forbehold støttede et beslutningsforslag om, at dansk politi skal kunne bruge genetisk slægtsforskning i efterforskningen af sager om drab og grov personfarlig kriminalitet.
Regeringens forbehold skyldes navnlig, at det skal afklares, om politiet i overensstemmelse med Danmarks databeskyttelsesretlige forpligtelser kan anvende og videregive dna-profiler som led i genetisk slægtsforskning.
Det arbejde er Justitsministeriet og Rigspolitiet i gang med, og det er et vigtigt arbejde, der selvfølgelig også kræver grundige overvejelser.
Det forventes, at man vil være færdig med de overvejelser i løbet af foråret 2024.
I arbejdet bliver der bl.a. inddraget erfaringer fra Sverige, der kort før sommerferien fremlagde en større udredning om anvendelse af biometri i forbindelse med retshåndhævelse.
Udredningen indeholder bl.a. en undersøgelse af mulighederne for at indføre genetisk slægtsforskning i svensk politi.
Genetisk slægtsforskning var desuden på dansk initiativ på dagsordenen for det nordiske justitsministermøde i september 2023, hvor jeg havde anledning til at drøfte emnet med mine nordiske kollegaer.
Der skal således ikke herske nogen tvivl om, at arbejdet har en høj prioritet for regeringen.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2023-11-15:
Tak for besvarelsen.
Jeg er enormt optaget af lige præcis det her spørgsmål og det forslag, som Folketinget jo har behandlet, og som der var meget stor opbakning til, da Folketinget behandlede det, inklusive fra regeringen, der jo sagde, den havde nogle forbehold.
De forbehold havde vi jo på ingen måde i Dansk Folkeparti.
Når man kigger på erfaringer fra andre lande, kan man jo se, at det her er et rigtig godt redskab til at slå ned på den måske allerallerhårdeste kriminalitet, der er i et samfund, hvor man ikke kan komme videre ad de traditionelle kanaler, hvor efterforskningen er gået i stå, og hvor der er familiemedlemmer, der har ventet i mange, mange år på at finde ud af, hvad der er sket med deres kære.
Derfor er vi også enormt utålmodige, for det har taget lang tid, siden store dele af Folketinget sagde, at nu skulle vi bare ud over stepperne og af sted med det her.
Vi behandlede det altså i starten af året, og vi venter stadig væk.
Nu siger ministeren så, at der måske kommer noget i 2024.
Der skulle man være færdig med at kigge på, hvad man gør andre steder.
Jeg vil gerne spørge ministeren: Kan vi blive mere konkrete end det?
For jeg synes jo egentlig, at når vi kigger på, hvad det er for nogle sager, man f.eks. kan opklare med det her, så er der grund til, at vi sætter det lange ben foran.
Så kan ministeren være lidt mere konkret, med hensyn til hvornår vi kan regne med at kunne rulle det her ud?
Hvornår kan vi forvente at der er et lovforslag fra regeringen, hvis det kræver, at Folketinget skal lovgive?
Jeg forstår måske bare ikke, hvorfor det, når andre lande har gjort det her – for jeg forstår jo, at det er tilfældet, at man i andre lande har erfaring med det her – så kan tage så lang tid for danske myndigheder at overveje, om det her nødvendigvis er en god idé.
Så, minister, jeg ved ikke, om jeg kan gøre det mere klart.
For vi kan jo også have sådan en diskussion, hvor jeg kan stå og sige, at det skulle gå hurtigere, og hvor ministeren så siger, at man skynder sig, og så kommer der ikke rigtig noget ud af det.
Jeg tror egentlig bare, det væsentlige for mig her er at sige, at det her er et rigtig godt redskab, og at jeg ikke kan forstå det, når det udefra set ser ud, som om Justitsministeriet har rigtig, rigtig god tid i den her sag.
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-15:
Jamen man må ikke lægge til grund, at fordi det tager tid at afklare, hvordan dna-profiler, som er personfølsomme oplysninger, bedst skal håndteres for at kunne rulle det her redskab ud og gøre det brugbart i dansk politi, hvilket regeringen jo er enige med Dansk Folkeparti i, så er det et udtryk for nøleri eller indirekte modstand eller lignende.
Det er mest af alt bare et udtryk for, at regeringen gør sig umage med at sikre sig, at det retlige grundlag er på plads, for at man så også kan tage det her nyttige værktøj, hvad det jo umiddelbart ser ud til at være, i brug til at efterforske grov kriminalitet.
Peter Kofod (DF), 2023-11-15:
Men vi er vel enige om, minister, at der er andre lande, der har brugt det her, og hvor der eksempelvis må have været de samme internationale konventioner, som vanskeliggør det her, eller de samme etiske spørgsmål, som skal besvares, f.eks. om, hvordan man opbevarer, og hvordan man bruger dna, osv. osv.
Så den diskussion er vel ikke så afsondret fra det, der er foregået andre steder.
Så jeg forstår ikke, hvorfor det skal tage et år, fra man vedtager et borgerforslag, til regeringen måske kommer med noget engang i 2024.
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-15:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg gerne understrege, at jeg sådan set grundlæggende deler hr. Peter Kofods opfattelse af, at det her kunne være et nyttigt redskab.
Det er sådan set heller ikke, fordi regeringen nøler, at det tager tid, men det er jo selvfølgelig, fordi anvendelse af genetisk slægtsforskning i efterforskningssammenhæng giver anledning til nogle juridiske overvejelser, som der naturligvis skal være styr på, inden det tages i brug.
Dna-profiler er jo såkaldte følsomme personoplysninger, og de følsomme personoplysninger nyder et særligt beskyttelseshensyn, og derfor gælder der også strengere krav til behandlingen af de oplysninger.
Nicolai Wammen (S), 2023-11-15:
Det, vi har lagt frem fra regeringens side, er baseret på den måde, vi normalt regner på, i forhold til hvad forskellige tiltag vil have af effekt.
Og jeg er godt klar over, at hr. Ole Birk Olesen har set sig meget, meget vred på toptopskatten og åbenbart mener, at det er et synspunkt, der deles af hele verden.
Vi synes, det er fornuftigt, at man har en toptopskat til at balancere det, sådan at dem, der tjener allermest i det danske samfund, bidrager lidt mere, og sådan at vi til gengæld kan give nogle ret væsentlige skattelettelser til alle danskere, der er i arbejde.
3,3 millioner mennesker vil få glæde af det forslag, regeringen har lagt frem.
Victoria Velasquez (EL), 2023-11-15:
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren redegøre for, hvorvidt og hvordan ministeren vil løse de akutte børnefattigdomsproblemer, som 22 børnefaglige organisationer netop i et fælles brev har gjort opmærksom på, set i lyset af at kontanthjælpsaftalen kun løfter 4.000 ud af 50-60.000 børn ud af fattigdom og først om 22 år?
Katrine Robsøe (RV), 2023-11-16:
Tak for det.
Det er nemlig vigtigt, at vi sikrer et godt og trygt arbejdsmiljø og sørger for, at så få mennesker som muligt rent faktisk bliver syge eller kommer til skade af at gå på arbejde.
I Radikale Venstre er vi også med i de aftaler, der med det her lovforslag bliver udmøntet i de dele, som kræver lovændringer.
Jeg har ikke noget behov for at gå ned i detaljerne i lovforslaget – det er blevet gjort tidligere af flere andre.
Men helt overordnet er der jo tale om både en forenkling af systemet og af reglerne, men også en styrkelse af Arbejdstilsynet med de midler, der bliver tilført.
Det er vi rigtig glade for i Radikale Venstre, og vi er naturligvis også glade for det, der kommer til at ske på asbestområdet.
Der er ingen grund til at tro, at vi ikke kommer til at følge op på de aftaler og de tiltag, som der tales om her i dag i salen.
Det gør vi naturligvis i aftalekredsen, og det ser vi også i Radikale Venstre frem til at arbejde videre med.
Radikale støtter lovforslaget.