runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dahl (LA), 2020-06-04:
Jeg kommer måske mere til at tænke på »Groundhog Day«.
Men altså, sådan kan man komme jo til at tænke på forskellige film.
Jamen altså, det lyder da som et fornuftigt forslag, for jeg synes selvfølgelig, at den omsorg, som hr. Jacob Mark og hans parti har i forhold til at hjælpe korrekt diagnosticerede personer, er rigtig, og den er jeg enig i.
Men vi må også have debatten om overdiagnosticering, for det er noget, de faglige selskaber advarer imod, og det tager ressourcer fra dem, der er alvorligt syge.
Så det kompromis, der bliver skitseret her, synes jeg sagtens vi kan arbejde videre med.
Jacob Mark (SF), 2020-06-04:
Jeg kom til at tænke på filmen »Den eneste ene«, hvor hun siger: »7 år, Niels«.
Og der har jeg lyst til at sige: »5 år, Henrik«.
Men jeg må ikke bruge direkte tiltale her, så jeg vil bare sige, at der gik 5 år, og så tror jeg, at vi endelig nåede et kompromis.
Og det kompromis, jeg kunne se for mig efter at have hørt ordførerens tale, er, at vi skriver, at korrekt diagnosticerede børn skal have ret til akut hjælp.
Og så er det ikke mig, der skal vurdere, hvornår man er korrekt diagnosticeret – det er jo mennesker ude lokalt, der faktisk har forstand på slags. Kunne det være en vej?
Nicolai Wammen (S), 2020-06-04:
Ja, det, vi har vedtaget i forbindelse med finanslovsaftalen for 2020, er jo i fuld gang med at blive iværksat ude i ministerierne.
Der er skrevet ud til hvert enkelt ministerium og hver styrelse om, hvad man skal finde dér af besparelser i forhold til eksterne konsulenter.
Så er det sådan, som også hr. Jens Henrik Thulesen Dahl i al fairness jo også selv bringer ind, at den aftale, vi har lavet med kommunerne, om, at de til næste år skal finde 500 mio. kr. på konsulentforbruget, og at det så skal stige i årene frem til 1 mia. kr. – og for så vidt angår regionerne, er det 100 mio. kr. om året – har vi indgået for en uge siden.
Så vi kan dårlig forlange, at de har fundet pengene endnu.
Men det er jo et udtryk for, at vi fra regeringens side tager det dybt alvorligt, at der selvfølgelig skal være mulighed for at bruge eksterne konsulenter, men at vi også kan skære ned på det forbrug både i staten, i kommunerne og i regionerne, og at vi i stedet for kan bruge pengene på velfærd og den grønne omstilling og andre vigtige ting.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-04:
Jamen det var da også et svar, men det var lidt ukonkret, synes jeg.
Supplerende vil jeg jo egentlig gerne lige høre i forhold til vores forslag, om der faktisk godt kunne være en mulighed for at arbejde i en beretning, der tager hensigten ind og egentlig stiller nogle rimelige krav – jeg er med på, at der kan være områder, hvor det er sværere, og hvor der kan være fortrolighed osv. – og få lavet nogle rammer, som gør, at der kommer en øget gennemsigtighed på det her område.
Nicolai Wammen (S), 2020-06-04:
For så vidt angår Finansministeriet, skal vi bidrage på fuldstændig lige fod med alle andre ministerier.
Der er ikke nogen særfordele for det ministerium, jeg har ansvaret for.
Det ønsker jeg heller ikke.
Vi er meget opmærksomme på, hvad vi bruger af konsulenter, og jeg vil egentlig foreslå at sende, hvis ikke hr. Jens Henrik Thulesen Dahl allerede har modtaget den, den liste, der for hvert enkelt ministerium viser, hvor meget man skal skære ned på forbruget af konsulenter.
Så synes jeg, det vil være fornuftigt, at man i udvalgsbehandlingen laver en beretning, hvor vi i fællesskab prøver at se, hvordan vi kan skabe mest mulig offentlighed, samtidig med at vi også tager hensyn til de ting, som vi skal være opmærksomme på i forhold til privatliv, i forhold til de øvrige ting, jeg har rejst i den tale, jeg holdt for et øjeblik siden.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-04:
Tak, og tak til finansministeren for talen.
Jeg oplever sådan en relativ imødekommenhed, og jeg oplever jo også en fælles intention i forhold til at begrænse brugen af konsulenter.
En af tankerne i det her er jo, at hvis det er offentligt, hvad der bliver lavet af rapporter, hvad de koster, hvad de skal gøre godt for, så kunne det også godt være, at man tænkte sig lidt mere om, før man gjorde det.
Jeg fik en tanke under ministerens tale, da det blev sagt, at der er gjort et så og så stort indhug i forbruget af konsulenter.
Hvor langt er man egentlig nået?
Jeg synes, jeg hørte, at det drejede sig om 2 mia. kr. om året.
Er vi i nærheden af dem i virkeligheden?
Nu ved jeg godt, at der lige er lavet en aftale med KL.
Det er først til næste år, at der egentlig skal komme noget ud af det, men nu er der så gået et års tid med regeringen ved roret, så hvor langt er man kommet på det statslige område med besparelserne på konsulenter?
Hanne Bjørn-Klausen (KF), 2020-06-04:
Det er et rigtig godt spørgsmål, og jeg synes, det er et problem, at kommunerne ikke tager det alvorligt på den måde.
Nu har vi besluttet, at det er kommunerne, der varetager den her opgave, og så skal de også tage det alvorligt, og de skal tage ansvaret på sig.
Og så skal man også prioritere det.
Kommunerne skal da prioritere det, som kom man ud til et brækket ben.
Jacob Mark (SF), 2020-06-04:
Her er der ikke tale om, at det skal man sidde og diskutere på et kommunalbestyrelsesmøde – jeg har også siddet i en kommunalbestyrelse – men det skal bare ordnes.
Og jeg mener, at unge mennesker, der sidder derhjemme med akut angst, bare skal have hjælp.
Hvorfor vil ordføreren og ordførerens parti så ikke være med til at lave den kvalitetsstandard, den sikring for de børn og de unge?
Hanne Bjørn-Klausen (KF), 2020-06-04:
Jamen det vil jeg også håbe at man vil ude i kommunerne, og jeg forstår ikke, hvorfor man ikke gør det.
Det falder lidt i tråd med det.
Men igen, kommunerne har jo ifølge serviceloven pligt til at sætte ind og hjælpe.
Det her er jo måske så egentlig bare at udpensle det yderligere.
Der står jo allerede, at de skal hjælpe de her børn, så det har jeg også en forventning om at de gør.
Når de så ikke gør det, tænker jeg, at vi så herindefra må se, hvad vi kan gøre med de kommuner, som ikke gør det, de skal ifølge serviceloven.
Det er et kæmpe problem, og det er et kæmpe problem på mange områder, ikke kun på angstområdet, men også på mange andre områder.
Det synes jeg er rigtig alvorligt, og det synes jeg da vi skal kigge på.
Men hvordan skal vi gøre det?
Skal vi trække nogle forpligtelser ned over kommunerne?
Det synes jeg så ikke, men jeg synes da helt klart, at vi skal tale om, hvad vi kan gøre ved det, for det er et kæmpe problem.
Henrik Dahl (LA), 2020-06-04:
Tak for det.
Og den her diskussion har vi jo haft rigtig, rigtig mange gange i de 5 år, der er gået, så jeg tror efterhånden også, det er velkendt for hr. Jacob Mark, at jeg altså er ret skeptisk over for både overdiagnosticering og selvdiagnosticering.
Det beroliger mig selvfølgelig meget at høre hr. Jacob Mark sige, at børn og deres forældre ikke skal have ret til offentligt finansieret behandling af selvdiagnosticerede lidelser, for hvis man giver tilladelse til behandling af selvdiagnosticerede lidelser, har man uden tvivl givet tilladelse til at slå bunden ud af statskassen.
Sygdomme skal diagnosticeres af en fagligt kvalificeret dørvogter – i anførselstegn – som i princippet både har tilladelse til at erklære folk syge, som tror, de er raske, og erklære folk raske, selv om de tror, de er syge.
Det er det, man har læger og tilsvarende personalegrupper til.
Men vi skal også passe på med at overdiagnosticere, og det er jo noget, som Børne- og Ungdomspsykiatrisk Selskab talrige gange har advaret imod, og hvor jeg savner en lydhørhed hos SF i forhold til spørgsmålet om overdiagnosticering.
Det er jo også karakteristisk, at man gerne vil overdiagnosticere gymnasieelever som stressede, og jeg synes, at det her falder ind i mønsteret med manglende opmærksomhed på overdiagnosticering.
Og hvorfor er det, at vi ikke skal overdiagnosticere?
Jamen det skal vi jo ikke, fordi ressourcerne ikke er uendelige, hverken personaleressourcer eller økonomiske ressourcer.
Og det, som Børne- og Ungdomspsykiatrisk Selskab siger, når de advarer imod overdiagnosticering, er, at hvis vi er for hurtige til at erklære folk syge, når de mærker det mindste ubehag, eller kalde en livskrise for en sygdom, så er der alvorligt syge mennesker, som ikke får den opmærksomhed, de har brug for.
Det at diagnosticere lette tilstande stjæler simpelt hen opmærksomhed og hjælp fra de tunge tilfælde.
Det er selvfølgelig utrolig sympatisk, at man skal hjælpe korrekt diagnosticerede børn og unge hurtigt, og det vil vi gerne være med til – korrekt diagnosticerede.
Men med den form, som forslaget har, hvor man overhovedet ikke tager hensyn til spørgsmålet om overdiagnosticering og overhovedet ikke ser på, om den her vækst i antallet af tilfælde kunne skyldes overdiagnosticering, som er noget, de faglige selskaber advarer imod, så bliver det altså lidt svært at støtte det.
Så jeg ville næsten ønske, at SF ville flette et tilsvarende forslag sammen med nogle overvejelser om overdiagnosticering, sådan at man kunne komme i gang med at se på det, og så vi kunne hjælpe de korrekt diagnosticerede.
Så i den form, som forslaget ligger i her, hvor der slet ikke er taget højde for overdiagnosticering – altså at overdiagnosticering overhovedet kunne eksistere, bare som en mulighed – har vi altså meget svært ved at bakke op om det.
Og så er finansieringen selvfølgelig helt uacceptabel for et parti som mit – det er klart.
Men det er altså den her mangel på fokus på overdiagnosticering, som er det udslagsgivende for mig.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-04:
Jeg har også selv oplevet, hvordan det nogle gange kan tage utrolig lang tid, og at der var utrolig lang ventetid på hjælp fra PPR.
Det kolliderer dog lidt for mig.
Jeg er fuldstændig enig i, at børn skal hjælpes, og jeg har også en meget stor tiltro til, at hvis man har nogle konkrete udfordringer, er der nogle fagpersoner ude på de enkelte skoler, som lige præcis ved, om det er PPR, eller om det kan være noget andet, man skal sætte ind med.
For skolevægring kan skyldes rigtig mange forskellige ting – bare for at tage et konkret eksempel, som også bliver nævnt her.
Det er ikke nødvendigvis PPR, der skal ind over.
Det kan sagtens være noget AKT eller noget helt tredje, som man skal have ind over.
Det kan også bare være den gode, nærværende klasselærer, som kommer ud og møder barnet om morgenen og følger det ind i klassen.
Så der kan være rigtig mange forskellige ting.
Jeg vil rigtig gerne gå ind og kigge på det, for jeg ved, at det i mange kommuner er et problem, at man har den her meget lange ventetid, men jeg vil stadig væk sige, at det ikke er noget, vi løser ved at gøre det her til en rettighed, altså at man har ret til akut hjælp fra PPR.
Det er derfor, vi ikke støtter op om det her beslutningsforslag – ikke fordi vi ikke er fuldstændig enige i, at hvis der er nogle børn, som har et konkret og akut behov for at få noget hjælp, så skal de have hjælp, for det skal de have.
Men jeg mener ikke, at vi er fagpersoner herinde, så vi skal diktere, at det lige præcis er PPR, der skal ind over med de her forskellige ting.
Det har jeg fuld tiltro til at man finder ud af ude på de enkelte skoler.
Jacob Mark (SF), 2020-06-04:
Det er bare for at forstå Nye Borgerliges holdning sådan helt præcist.
Er Nye Borgerlige for, at de skal have ret til hjælp, men hvor Nye Borgerliges problem så er, at der i forslaget står angivet, at det lige præcis er PPR, eller er Nye Borgerlige slet ikke for, at de skal have ret til hjælp, og mener ligesom De Konservative, at det er et lokalt anliggende hvordan og hvornår?
Mette Thiesen (NB), 2020-06-04:
Jeg tror, jeg har en lidt anderledes holdning til det end Konservative.
Men som jeg også har sagt tidligere i dag, oplever jeg også rigtig mange kommuner, hvor man løfter en hel masse opgaver, som overhovedet ikke er i nærheden af kernevelfærd, og så er der sådan nogle områder som det her, som halter gevaldigt.
Jeg mener ikke, at vi herindefra skal sidde og diktere, at man skal have en ret til Pædagogisk Psykologisk Rådgivning.
Jeg mener og har fuld tiltro til, at skoler, daginstitutioner osv. finder ud af, hvad der er de rigtige løsninger for de børn, som de har, og det kan også være alt muligt andet end PPR.
Så jeg er bestemt ikke imod, at man skal have den rigtige hjælp, men at vi skal diktere, at der skal ret til akut hjælp fra PPR, mener jeg ikke er den rigtige løsning.
Jacob Mark (SF), 2020-06-04:
Det er også derfor, jeg fisker lidt efter, om man i Nye Borgerlige kunne være med til at kigge på retten til en akut hjælp.
Altså, hvis det er PPR, man slår sig på, må vi jo arbejde videre ud fra det.
Mit indtryk er også, at daginstitutioner og skoler i langt de fleste tilfælde løfter de opgaver, de har derude, men at de ikke altid bliver hørt, altså at de oplever, at der går lang tid, før der så sker noget med de børn, som de underretter om.
Så vil Nye Borgerlige være med på at arbejde ud af et spor, hvor man så bare sikrer retten til akut hjælp, hvis man har brug for akut hjælp, uanset hvor det så lige er, vi finder ud af det skal være?
Mette Thiesen (NB), 2020-06-04:
Jeg vil hellere sige, at vi altid vil bidrage til, at vi laver nogle aftaler, så vi kæmper imod kassetænkning, for det er jo det, der sker.
Vi går meget ind for decentralisering, vi går meget ind for, at vi lægger ansvaret ud til skolerne og ud til de enkelte institutioner, og at man ikke blander sig så meget herindefra, som man gør på nuværende tidspunkt, så man derved også frigør en masse tid og plads til at lave de rigtige løsninger for de børn, der er derude.
Vi skal ikke herinde fra Christiansborg diktere, at der skal være en ret til noget bestemt, for vi kan ikke sidde og sige, at det skal være ret til PPR eller ret til AKT, eller hvad det skal være – det skal de gøre ude på skolerne.
Men jeg er altid klar til at kæmpe imod kassetænkning og for, at kommunerne løser kernevelfærdsopgaverne og ikke alt muligt andet.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-06-04:
Det er først og fremmest træls for de danskere, der sidder i kø.
Og selv om hr. Thomas Jensen godt kan lide sådan noget retorisk spilfægteri, er det, jeg bekymrer mig om, at der er en masse danskere, der sidder i kø.
De er blevet lovet af Socialdemokratiet, at Socialdemokratiet også ville gå i gang i 2021 med at bygge veje.
Det blev de lovet i valgkampen at Socialdemokratiet ville.
Og jeg har al respekt for, at Socialdemokratiet også vil involvere Enhedslisten og Alternativet i forhandlinger om flere motorveje, selv om de ikke ønsker det – men så indkald dog til de forhandlinger, så vi kan få dem igangsat i 2021.
Socialdemokratiet vil jo ikke indkalde til forhandlinger, så selve ideen om at gå i gang i 2021, som Socialdemokratiet sagde man gerne ville, har Socialdemokratiet jo forladt.
Samira Nawa (RV), 2020-06-09:
Som det allerede er nævnt, vil der med forslaget her indføres omvendt bevisbyrde for covid-19 i arbejdsskadeloven.
I Det Radikale Venstre kan vi ikke støtte forslaget, og det er der en række grunde til.
Derudover er der også en risiko for en sneboldeffekt, hvor man kan komme ud for, at sager om erstatning for mange andre sygdomme også skal tilkendes med omvendt bevisbyrde.
Det kan have store økonomiske konsekvenser for virksomhederne, da arbejdsskadesystemet udelukkende er finansieret af virksomhedernes betaling af forsikringspræmier.
I det hele taget undrer det mig, at det her forslag er fremsat, før vi overhovedet har haft mulighed for at se på effekterne af Arbejdstilsynets ændrede vejledning vedrørende covid-19.
Til gengæld må vi følge udviklingen i arbejdsskadesagerne tæt, og det er klart, at hvis vi ser et problematisk mønster i tilkendelserne, forholder vi os gerne til det.
Men da vi endnu ikke har set effekterne af den nye vejledning, hvor det skal sandsynliggøres, at coronasmitten er kommet i forbindelse med arbejdet, kan Det Radikale Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Henning Hyllested (EL), 2020-06-09:
Jeg faldt lige over en bemærkning, hvor hr. Hans Kristian Skibby sådan ligesom sagde, at regeringen er utrolig fastlåst og ikke vil give sig i forhold til det her.
Og det synes jeg da ikke er helt retfærdigt, når man hører, hvad det er, transportministeren rent faktisk har sagt, både her fra talerstolen, men søreme også tidligere i forskellige sammenhænge, altså at man faktisk er villig til at tilvejebringe midler, der så skal opdatere, hvad det er, de undersøgelser, som i sin tid skabte beslutningsgrundlaget, skal indeholde.
Det er vel ikke at være fastlåst; det er vel tværtimod at tilkendegive, at det her er man søreme interesseret i at gå videre med.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-06-09:
Jo, men altså, jeg synes, at spørgeren skal være klar over, hvis spørgeren ikke allerede er det – nu er han jo også ny ordfører, som jeg selv er – at det faktisk var noget, der indgik i Socialdemokraternes eget trafikpolitiske udspil, at der skulle bygges en ny omfartsvej rundt om Mariager.
Det kan jeg så forstå at Socialdemokraterne ikke har villet holde fast i – al ære og respekt for det; det må Socialdemokraterne jo selv om.
Men det er ikke sådan, at det var et kardinalpunkt for Dansk Folkeparti, at der skulle være en omfartsvej.
Det var faktisk et bredt ønske fra et hav af forskellige interessenter igennem de forhandlingsforløb, der var – også fra socialdemokratiske borgmestre i området, bl.a. ved Mariager, hvor man jo har ønsket det siden 1970'erne.
Thomas Jensen (S), 2020-06-09:
Nu behøver ordføreren ikke at blande Socialdemokratiet ind i den blå aftale.
Det var de blå partier, der lavede en blokpolitisk aftale om, hvordan man ville bruge over 100 mia. kr. på infrastruktur i Danmark.
Så hvorfor valgte Dansk Folkeparti i de forhandlinger, hvor man sad med ganske få blå partier og kunne udøve sin indflydelse, ikke at prioritere det her projekt, som man nu støtter, men i stedet støtte den der omfartsvej ved Mariager?
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-06-09:
, grunden til, at man valgte at prioritere en omfartsvej ved Mariager, hvis vi endelig skal tage den gamle traver op igen – og det ved jeg at hr. Thomas Jensen elsker – var jo selvfølgelig, at vi vidste, at det var noget, Socialdemokraterne frygtelig gerne ville og faktisk har villet siden tilbage i 1970'erne.
Og det fremgik jo også, da Socialdemokraterne i maj måned kom med deres egen infrastrukturplan, at et af de største punkter, på side 4, var den fuldstændig lyksalige omfartsvej om Mariager – det var et kardinalpunkt for det kongelige socialdemokrati.
Og sådan blæser de politiske vinde jo altså bare.
Det var ikke et større ønske for Dansk Folkeparti, end det var for Socialdemokraterne.
Thomas Jensen (S), 2020-06-09:
Tak til hr. Hans Kristian Skibby.
Jeg har bare et kort spørgsmål.
Nu, hvor ordføreren giver udtryk for, at det her er et projekt, der skal prioriteres fra Dansk Folkepartis side, hvorfor var det så ikke med i den blå infrastrukturplan, som de blå partier indgik sidste år, når man jo samtidig valgte at prioritere omfartsvejen ved Mariager?
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-06-09:
Det er fuldstændig korrekt.
Det er en af de præmisser, der var i aftalen.
Og så er det jo altså også sådan, at den samme infrastrukturaftale netop kanaliserede omkring en tredjedel af de samlede midler til netop jernbanedrift og kollektiv trafik.
Så jeg mener jo egentlig, at hvis man vil, er der også en vej i det her tilfælde i forhold til at finde en fælles forståelse.
Det er også derfor, jeg synes, det er brandærgerligt, at vi har den her fastlåste situation, hvor regeringen bare pinedød ikke vil give sig på noget, som regeringen selv mener er fornuftigt, når de sidder i opposition.
Og det forstår vi altså ikke i Dansk Folkeparti.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-06-09:
Man kan jo høre på ordførerens tale, at det ikke skyldtes Dansk Folkeparti, og for Venstres vedkommende indgik det jo også i Venstres prioriteringsoplæg før VLAK-regeringens prioriteringsoplæg.
Og når man hører den socialdemokratiske ordfører referere til, at Liberal Alliance ikke ønsker at støtte det, kan man jo så selv vurdere, hvem det var i de forhandlinger, der trak i retning af, at vi ikke skulle have et fokus på dobbeltsporet.
Men jeg vil bare spørge ordføreren, om han ikke kan bekræfte, at ud af de 112 mia. kr., som vi lavede en fælles aftale om før valget, lå der en pulje til at gennemføre undersøgelser, f.eks. undersøgelser og nye beregningsgrundlag som dem, vi taler om i dag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-06-09:
Jo, absolut.
Det er også derfor, jeg har hæftet mig ved det svar, som jeg har fået fra transportministeren, hvor transportministeren klart skriver på side 2: »Jeg vil inden forhandlingerne om en ny grøn investeringsplan sørge for, at der foreligger oplysninger om, hvad en ny undersøgelse af etableringen af dobbeltspor mellem Tinglev og Padborg vil koste og skulle omfatte.«
Jeg synes jo – med al respekt – at hvis man har et ønske om at få så stort et projekt med ind i en anlægsforhandling, er det også vigtigt, at man prøver på at forberede sig så godt som muligt.
Det er også derfor, jeg mener, at hvis man nu har muligheden for at tage den beslutning i dag om at få konkretiseret form og indhold – hvad det er, vi vil, og hvad det er, det måske samlet set vurderingsmæssigt vil ende med at være for en størrelse af anlægsinvestering – så giver det faktisk god mening at få det frem.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-06-09:
Jeg vil spørge Dansk Folkepartis ordfører om noget.
Vi er jo meget enige i, at der er behov for et opdateret beslutningsgrundlag, også set i lyset af muligheden for at kunne få CEF II-midler, fordi det ligger som en del af korridoren mellem Middelhavet og Skandinavien, men jo grundlæggende også, fordi vi, hvis vi skal træffe beslutninger i det her Folketing, er nødt til at træffe dem på et oplyst grundlag.
Jeg spurgte tidligere den socialdemokratiske ordfører til det, at vi ved fra det anlægsprojekt, der blev igangsat under VK-regeringen tilbage i 2009 og færdiggjort nogle år senere, at det ud af de midler, der var afsat, nemlig de 760 mio. kr., faktisk endte med kun at koste 552 mio. kr. Når der allerede på en 20 km lang strækning er så stor forskel – og nu taler vi om at få færdiggjort en strækning, som er på 12, 14 km, alt afhængigt af hvordan linjeføringen skal være – er der så ikke desto mere behov for et opdateret grundlag for, at Folketinget kan træffe reelle beslutninger?
Thomas Jensen (S), 2020-06-09:
Jamen vi har en god tradition for i den transportpolitiske ordførerkreds at beslutte de her ting og træffe beslutninger på et oplyst grundlag.
Jeg vil bare sige: Det virker sgu lidt hult – undskyld mit danske – at Venstres ordfører her i dag står og puster sig sådan op, når det her ikke var med i den infrastrukturaftale, der blev lavet for et år siden, hvor Venstre var det store regeringsparti, eller i hvert fald det største.
Så er det da fint nok, hvis Venstre så er kommet frem til, at det nu skal være Venstres politik, og hvis det er Venstres politik, hele gruppens politik, så er det da fint.
Men jeg må bare konstatere, at i den blå investeringsplan, der lå, og som ikke fik opbakning af vælgerne, fremgik det her projekt ikke.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-06-09:
Den del af diskussionen synes jeg at hr. Henning Hyllested skal se i sammenhæng med, hvad man tidligere har ment i det samme parti, som sidder på alle ministerposterne i dag.
Og der synes jeg jo, at man er nødt til at vurdere tingene ud fra, hvad man har gjort tidligere: Hvad har man sagt tidligere, og hvad har man konkret foreslået tidligere?
Og der er det bare, at vi i Dansk Folkeparti siger, at det jo altså er et paradoks, at man tidligere har valgt at fremsætte et beslutningsforslag fuldstændig magen til det beslutningsforslag, som vi behandler i dag, bare for 13 år siden, hvor den nuværende transportminister jo så var medlem af Folketinget og var en af forslagsstillerne på vegne af Socialdemokraterne, dengang de sad i opposition.
Så den kritik vil jeg nu have lov til at lufte, også her i dag.
Andreas Steenberg (RV), 2020-06-09:
Hvis vi har lavet en beretning, hvor der er en beregning på, hvad dobbeltsporet koster, og hvor man så har fået svar på det, så antager jeg jo, at man ikke sætter noget til afstemning.
Det synes jeg i hvert fald ikke giver mening.
Jeg vil da håbe, at Venstre tænker sig lidt om, inden man gør det.