runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mohammad Rona (M), 2025-01-15:
Tak for ordet, og tak til forslagsstilleren for debatten.
Nu er pension jo blevet en varm kartoffel hen over de sidste par måneder, og jeg vil starte med at sige, at jeg også tilslutter mig de ting, som min regeringsordfører på området allerede har nævnt.
Jeg tror godt, der kunne være noget i at kigge på årsopgørelsen, hvilket sådan set er blevet nævnt flere gange.
Det skal så også siges, at man jo kan se det inde under sin pensionsoversigt i dag.
Der kan man jo så se PAL-skatten.
Jeg tror ikke på – og så må forslagsstilleren jo rette mig – at der er særlig mange danskere i dag, der tænker, at hvis de har en PAL-skat på 15,3 pct. og den så sænkes til 13 pct., så vil man dagen efter investere massivt.
Det tror jeg ikke, men jeg ved det ikke.
Hvis ordføreren spørger mig, tror jeg ikke, jeg ville gøre det.
Jeg tænker, at der jo også er andre måder at spare op til pension på i dag.
Man kunne også godt kigge på en aktiesparekonto i dag, som er på 17 pct. Kunne man kigge på det?
Det skal jo selvfølgelig lige passe med, at pensionsopsparingen, altså den PAL-skat, så ikke bliver udhulet på den måde.
Jeg synes, det er en fin debat, men jeg kan også godt tilslutte mig det, som andre ordførere sådan set også har sagt i dag: at det jo er et forslag, som ikke har anvist nogen form for finansiering.
Jeg kan jo også sige, at hvis jeg i morgen bliver ringet op af skatteministeren og han så siger: Hej, Mohammad, du har 1,1 mia. kr. til skattelettelser – det er ikke sikkert, at skatteministeren ville gøre det, men hvis skatteministeren gjorde – så ville jeg jo nok bruge den milliard til noget andet.
Det kunne f.eks. være at sænke skatten i bunden.
Det kunne også godt være at sænke skatten i toppen.
Det giver et stort arbejdsudbud.
Men ud fra, hvad der er blevet sagt allerede, og også ud fra tiden, vil jeg også sige, at vi ikke støtter forslaget.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-01-15:
Tak, formand.
Liberal Alliance er i almindelighed tilhængere af et lavere skattetryk, men netop indbetalinger til pensionsopsparing er et område, der er i forvejen er underlagt relativt gunstige skattevilkår.
Ville man skulle lave flere skattelettelser, er der således mange andre områder, som ville være mere nærliggende at kigge på end netop PAL-skatten.
I en del af en større skatteomlægning, hvor man mindskede forvridninger, mens skatterne samlet set falder, ville PAL-skatten også være et oplagt sted at inddrage.
I Liberal Alliance er vores svar på den udfordring FriPension.
Så vi er ikke imod, at PAL-skatten sænkes, men som et håndtag, der står alene uden at ændre mange andre skatter, er vi ikke der, hvor vi kan stemme for.
Karsten Filsø (SF), 2025-01-15:
I første omgang vil der være en mindre beskatning, så der kommer mindre penge ind i statskassen.
Vi ved, at der er brug for de penge, og vi kan ikke anvise – det er så heller ikke os, der skal gøre det – hvor de 1,1 mia. kr. ellers skulle findes, så vi holder fast i vores manglende støtte til forslaget.
Mike Villa Fonseca (UFG), 2025-01-15:
Tak for det.
Tak for talen, og tak for imødekommelsen.
Det kan godt være, at ordføreren og jeg måske ser det lidt forskelligt, for jeg ser det her som en styrkelse af pensionsopsparingen og som noget, der jo vil øge det, der vil være at beskatte.
Alt andet lige vil der jo være en større del at beskatte.
Det tænkte jeg ellers SF var meget imødekommende over for, altså at der var mere at beskatte.
Én ting er, at vi tager de der 15,3 pct., men når man så får pensionen, skal man også lige betale de der 37-52 pct.
Så jeg troede faktisk, at når der kom en større pensionsformue, som kunne beskattes, kunne det være interessant for SF måske at være en del af det.
Så ministeren synes, det er okay, at borgerne, som betaler skat, ikke helt er bevidste om, hvad det er, de betaler i PAL-skat?
Er det det, jeg hører ministeren sige?
Kunne ministeren være lidt åben over for, at man måske kigger på folks skatteopgørelse, og at det fremadrettet vil fremgå, at PAL-skatten er på folks årsopgørelse?
Kunne ministeren ikke være lidt åben over for det?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-01-15:
Med al respekt for ordføreren handler det jo ikke kun om, hvad ordføreren selv oplever.
Hvis man spørger danskerne, vil de rigtig gerne leve grønnere.
De ved bare ikke helt hvordan.
Og når man spørger danskerne, er pris en afgørende parameter for, hvad det er, de køber ind, når de er i supermarkedet.
Så det her handler ikke kun om ordførerens egen oplevelse; det handler om, når man spørger danskerne, at man ved at sænke prisen på frugt og grønt helt klart vil initiere, at danskerne i langt højere grad ville købe mere frugt og grønt, hvilket ville være godt for både folkesundheden og klimagasudledningerne.
Måske kunne vi få en grønsagsproduktion op at køre i Danmark igen.
Anders Kronborg (S), 2025-01-15:
Jeg er ikke sikker på, at det her forslag nødvendigvis ændrer på, at det stadig kan være besværligt i visse dele af Danmark at leve grønt.
Altså, det er meget svært i de små bysamfund at finde restauranter, der udbyder helt grønne og spændende retter.
Nogle steder er det mest kulinariske den lokale pølsevogn.
Det vil jeg bare sige til ordføreren; nu kommer jeg selv fra Jylland.
Det næste er, hvilken effekt det har på prisen.
Altså, når jeg går igennem grøntafdelingen i mit supermarked, synes jeg faktisk, at jeg observerer, at der er enormt mange grønne varer, som er billige: en pose gulerødder, agurken.
Jeg anerkender også, at der er varer, der er dyrere.
Derfor køber jeg ikke helt præmissen om, at man bare kan slå to streger under, at det her er klimavenligt, for nedsætter vi momsen, tror jeg, at det faktisk er nogle af de klimabelastende varer inden for det grønne, der vil blive tilkøbt i det her.
Så jeg vil gerne se et klimaregnskab for det her, og det imødekommer jeg faktisk også i min ordførertale.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-01-15:
Tak til ordføreren for den tale.
Det er lidt svært at forstå, at ordføreren er fra et parti, Socialdemokratiet, som alt andet lige kalder sig selv grønt.
Jeg er med på, at manglen på klimahandling fra regeringspartiet er så tydeligt, at man næppe kan kalde Socialdemokratiet for et grønt parti, men det gør I jo selv, så lad mig udfordre ordføreren på det.
Hvis vi nu antager, at I er et grønt parti, der ønsker klimahandling,
hvordan forholder ordføreren sig så til, at det bæredygtige valg i dag er dyrt og besværligt for forbrugerne, og at der ligger en politisk strukturel forandring i gennem moms og afgifter at gøre det billigere for forbrugerne netop at tage det bæredygtige valg, så vi som samfund får nedbragt vores CO 2 -udledninger og som samfund bliver det foregangsland, som regeringspartiet Socialdemokratiet tit siger vi er?
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-01-15:
Tak til ordføreren for det, også her i anden omgang.
Jeg vil sige, at jeg ikke tror, vi bliver enige om effekten af den grønne trepart her i salen i dag, men det var for at komme med et eksempel på, hvor vi synes, man skal sætte anderledes ind afgiftsmæssigt.
I forhold til det her med sunde vaner – og jeg har virkelig tænkt over det her for at prøve at imødekomme ordføreren – kiggede jeg f.eks. på et dansk supermarked.
Der koster fire økologiske fairtradebananer 10 kr.
Jeg har svært ved at se, at en momsnedsættelse til 5 kr. strukturelt vil ændre efterspørgslen efter bl.a. bananer, så jeg vil hellere give borgerne flere af deres egne penge tilbage i form af en indkomstskattelettelse osv.
Så ved jeg godt, at det ikke konkret nok ville adressere det her sundhedsperspektiv, men at give danskerne et større råderum vil forhåbentlig også give dem bedre råd til at købe frugt og grønt.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-01-15:
Tak for det.
I Alternativet ønsker vi heller ikke at gøre det mere komplekst at være erhvervsdrivende, så det må man kunne finde ud af.
Når det så er sagt, har den her energiafgift jo ikke så meget med folkesundheden at gøre, og man må bare konstatere, at en varegruppe som frugt og grønt står meget centralt i, at vi ændrer vores madvaner, hele vores madsystem og også vores produktion i Danmark.
Nu nævner ordføreren selv den grønne trepart, som jo ikke kommer til at ændre på produktionen i Danmark, eller at vi fortsat vil have den største animalske produktion pr. indbygger i verden.
Så desværre har den grønne trepart jo lidt lagt en dyne ned over landbrugsdiskussionen.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-01-15:
Det er gode spørgsmål.
Jeg vil først og fremmest sige i forhold til embedsværket, at jeg ikke er nervøs for embedsværket.
Det er mere for erhvervslivet, der skal håndtere det, for langt de fleste enkeltsupermarkeder, restaurationer eller caféer er jo små virksomheder, hvor der typisk kun er en til at tage sig af den her slags, og det er direktøren, og hun eller han må så håndtere den slags, fordi der ikke er råd til at ansætte ansatte til udelukkende at håndtere indrapportering osv.
Så vil jeg sige, at vi jo er med i aftalen om den grønne trepart, hvor der blev lagt en CO 2 -afgift på køer og grise, og det er for os at se en bedre måde at give et incitament til at gå over til en mere bæredygtig produktion på.
Vi er bange for, at differentieret moms vil øge kompleksiteten.
For vi ved, at det er mangel på efterspørgsel, der bl.a. driver, at der ikke bliver sat nok op til vedvarende energi.
Jeg tror, at det for os at se ville være den mest effektive skattelettelse, som også ville drive en grøn udvikling, at give danskerne lige her og nu.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-01-15:
Tak, formand, og tak til statsministeren for at møde i salen i dag, i en travl hverdag.
Er statsministeren enig i, at diskussionen om grønlandsk selvstændighed skubber Grønland tættere på USA, og at både Grønland og Danmark dermed er bedst tjent ved, at regeringen hurtigst muligt afviser muligheden for grønlandsk selvstændighed?
Mette Frederiksen (S), 2025-01-15:
Vi lever i en urolig verden med krig i Europa, en øget sikkerhedstrussel fra Rusland og et Kina, som i stigende grad retter deres blik også mod Arktis.
USA er Danmarks vigtigste og vores nærmeste allierede, og fra dansk side vil vi gøre alt, hvad vi kan for altid at have tæt og godt samarbejde.
Vi skal stå sammen i Europa, og vi skal stå sammen over Atlanten, altså i det transatlantiske samarbejde.
Derfor er jeg, måske modsat spørgeren, som udgangspunkt glad for en stigende amerikansk interesse for Arktis og opmærksomhed på vigtigheden af Grønland.
Det er en interesse, som er større, nuvel, men som jo ikke på nogen som helst måde er ny.
Det amerikanske militær har i en lang årrække været til stede i Grønland, og også økonomisk er der brug for et tættere samarbejde.
Når vi så kommer til spørgsmålet omkring selvstændighed, er det en beslutning, der i regeringens øjne starter og slutter i Nuuk.
Grønland er grønlændernes, og som formanden for naalakkersuisut sagde i fredags, ønsker grønlænderne at være grønlændere – ikke amerikanere og ikke danskere.
Det er selvfølgelig Grønland selv, der skal definere sin egen fremtid.
Jeg mærker et stærkt ønske hos mange grønlændere om at bevæge sig hen imod selvstændighed.
Det er i øvrigt et ønske, jeg har mærket længe, også inden den aktuelle debat og interesse fra USA, og det er et ønske, der i mine øjne er både legitimt og også forståeligt.
Samtidig vil jeg også gerne her afslutningsvis bare understrege, at for regeringen handler diskussionen i den kommende tid om at udvikle og ikke afvikle vores rigsfællesskab, men forudsætningen for, at vi kan gøre det, er, at vi arbejder på en respektfuld, ordentlig og moderne måde.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-01-15:
I respekt hører også, at man er ærlig, og jeg synes, at statsministeren svarer ærligt, og det vil jeg også forsøge at gøre.
Dansk Folkeparti er enig i, at det er i vores interesse at knytte tætte bånd til USA, også vedrørende Arktis, men jeg vil gerne anfægte, at Grønland er grønlændernes.
Grønland er i lige så høj grad danskernes.
10 pct. af befolkningen, der bor på Grønland, er født i Danmark, og imellem 20 og 30 pct. har dansk som modersmål, og der er tætte historiske bånd.
Det er det ene.
Det andet er, at Grønland økonomisk har svært ved at klare sig selv.
Den dag det skulle ske, vil der ikke gå lang tid, før præsident Trump udkommanderer sine styrker til at overtage landet.
Er statsministeren ikke enig i, at skiftende regeringers og skiftende folketingsflertal strategiske fejl har været at sige, at grønlænderne selv bestemmer, om de vil være selvstændige eller ej, i lyset af den geopolitiske situation?
Vi ved jo alle, at bliver Grønland selvstændigt, vil amerikanerne ikke acceptere det.
Accepterer de, kommer russerne eller kineserne.
Vi husker alle, hvor febrilsk Danmark blev, da man efter tip fra amerikanerne fandt ud af, at kineserne var ved at finansiere en lufthavn i Grønland.
Vi kan alle have et ønske om selvstændighed, det respekterer jeg, ethvert folk vil gerne være selvstændigt, men i dette tilfælde vil det klæde grønlænderne at aflyse selvstændighedsdiskussionen, og jeg synes også, at regeringen skal aflyse den her i Danmark på grund af den seneste geopolitiske udvikling.
Anders Kronborg (S), 2025-01-15:
Men med al ære og respekt er Socialdemokratiet ikke sådan et populistisk parti, der kører rundt på en Christianiacykel og siger alt det populære.
Vi er et parti, der skal have det her land til at fungere, og jeg synes i al ære og respekt, at når man fremsætter et forslag, der koster mere end 2 mia. kr. – mere end 2 mia. kr. – må det forventes af det parti, at man bare lige bruger 2 minutter på at anvise bare lige en lille snert af finansiering.
Vi har også et velfærdssamfund, der skal køre, og havde jeg 2 mia. kr. i hånden i morgen, kunne det godt være, de var bedre brugt til noget andet, der var grønt, end lige det her, hvor vi ved at sundhedseffekten faktisk ikke er særlig stor.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-01-15:
Tak for ordet, og tak for den gode debat.
Alternativet ønsker, at det bliver nemmere og billigere at leve bæredygtigt.
Derfor foreslår vi med det her forslag at sænke momsen på frugt og grønt fra 25 pct. til 5 pct.
Med andre ord, og som jeg har sagt før, ønsker vi at gøre det nemmere og billigere at tage det bæredygtige valg.
Forskningen er klar: Et højt indtag af frugt og grønt reducerer risikoen for alvorlige sygdomme som kræft og hjerte-kar-sygdomme.
Sundhedsstyrelsens rapporter viser også, at der er en skævvridning i sundheden i Danmark – økonomiske og sociale faktorer spiller en afgørende rolle, i forhold til hvem der har mulighed for at leve sundt.
Det stopper ikke her.
For når vi udbreder de grønne fødevarer, reducerer vi også vores klimaaftryk – fordi vi gør det mere attraktivt at købe frugt og grønt og at gøre det til en større del af tallerken.
Jeg er ikke ude i, at alle kun skal spise plantebaseret mad.
De fleste kan jo starte med at skrue op for at blande lidt revne gulerødder i kødfarsen, skrue op for grøntsagerne i lasagnen eller i fredagsburgeren.
En kerneopgave for politikere er at finde løsninger på strukturelle problemer, og vi har i den grad brug for at gøre danskernes bæredygtige valg i hverdagen både nemmere og billigere.
I dag er det simpelt hen alt for dyrt og besværligt at leve bæredygtigt.
Det er en samfundsopgave at forandre madkulturen i det her land, og vi skal alle sammen bidrage – en bevidsthed, der også sniger sig stille og roligt ind i supermarkedskæderne.
I dag starter f.eks. en stor kampagne, hvor ni danske dagligvarekæder danner en fælles front i et forsøg på at få danskerne til at spise mindre kød og flere bælgfrugter.
Det synes jeg vi skal rose og honorere ved at sætte prisen ned på de grønne fødevarer, for vi ved, at pris er et afgørende parameter, når danskerne køber ind i supermarkederne.
Og hvis supermarkederne kan, kan vi vel også her i Folketinget.
For mig selv er det ikke det store problem eller en straf at skulle spise mere frugt og grønt, tværtimod, og sådan er der også rigtig mange andre danskere, der har det.
Men mange oplever desværre også, at det bliver en større og større udfordring at få frugt og grønt nok.
De seneste år har vi set ekstreme prisstigninger, også på fødevarer, som er livsnødvendige for os.
Det er blevet dyrere at leve.
Samtidig har vi som samfund en ambition om, at alle skal leve mere bæredygtigt.
Det hænger ikke sammen.
Derfor skal rammerne for vores madsystem laves om.
Det skal være nemmere og billigere at leve bæredygtigt.
Så lad os starte med de lavthængende frugter og sænke momsen på frugt og grønt.
Tak for ordet
Rasmus Stoklund (S), 2025-01-15:
Jeg har ikke nogen aktuelle planer om at ændre på den regulering, der gælder for PAL-skatten.
Mike Villa Fonseca (UFG), 2025-01-15:
Tak for det, formand, og tak til ministeren for talen.
Mener ministeren, at det, lige meget hvad PAL-skatteprocenten er, måske er rimeligt, at borgerne får at vide, hvad de betaler i PAL-skat, altså at man eksempelvis indfører, at det skulle være en del af årsopgørelsen?
For så var det måske noget af det, vi kunne arbejde med også, så borgerne i hvert fald bliver opmærksomme på den her skjulte skat.
Er det noget, ministeren og regeringen kunne være åbne over for at kigge ind i, altså at vi oplyser borgerne mere omkring, hvad PAL-skatten er, og hvor meget man betaler man i PAL-skat?
Den er så også steget de her 0,3 pct. midlertidigt, som så nu er permanent.
Det kunne jeg også godt tænke mig at høre om ministeren har en holdning til.
Mike Villa Fonseca (UFG), 2025-01-15:
Tak til formanden for det.
Det handler om PAL-skatten.
Det er også lidt en mærkelig skat, den er også sådan lidt skjult, og der er mange, der ikke lige ved, hvad det er.
Men tak til formanden, og tak til Folketingets partier og medlemmer for, at vi i dag behandler beslutningsforslaget B 61 om at nedsætte PAL-skatten fra 15,3 pct. til 13 pct.
Dette beslutningsforslag hviler på et enkelt, men vigtigt princip, nemlig at fremtidssikre danskernes pensioner og økonomi i takt med den forventede stigende levealder.
Baggrunden for forslaget er glædeligt.
For frem mod 2080 kan danskerne forvente at blive godt 6 år ældre.
Problemet er blot, at mange menneskers pensionsopsparing ikke rækker til et længere pensionsliv.
Uden en stigende pensionsalder bliver livet som pensionist længere, og derved bliver der et øget behov for opsparing.
Med i billedet er en demografisk udfordring.
Før var vi mange til at betale for de få.
Derfor er vi nødt til at justere PAL-skatten, så beskatningen matcher den stigende levealder, og her foreslår jeg en reduktion fra 15,3 pct. til 13 pct.
Det skal kun gælde livsvarig pension.
Meningen er ikke at gøre det lettere for velhaverne at skabe en større formue.
Jeg vil tværtimod skabe et incitament for alle danskere til selv at spare op til en pension, der rækker hele livet.
En fjerdedel af danskerne har stadig kun folkepensionen og ATP at leve af, når de bliver gamle.
Lige nu er kun godt halvdelen af danskernes pensionsformuer anbragt i livsvarige ordninger, så der er ikke tale om en generel reduktion af PAL-skatten.
I øvrigt taler jeg heller ikke for en fjernelse af PAL-skatten.
Staten får stadig 13 pct., og det samlede provenu bliver beskattet med 37-53 pct., når pensionen udbetales.
Jeg vil sætte danskerne i stand til selv at spare op til deres alderdom.
Et forhold, jeg også gerne lige vil nævne her til sidst, er, at PAL-skatten ikke fremgår af årsopgørelsen.
Derfor kan jeg godt forstå, at formanden også har lidt svært ved det med PAL-skatten, når det er, danskerne ikke er opmærksomme på den skjulte skat.
Jeg håber, at vi sammen her i Folketingssalen kan udvise rettidig omhu og give danskerne bedre rammer for at sikre deres økonomiske fremtid, som tilpasser pensionen til den forventede levealder.
Tak for ordet, formand.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-01-15:
Hele forslaget her anerkender netop, at pris har en betydning.
Det er jo derfor, vi ønsker at sænke prisen, for at flere danskere kan købe mere frugt og grønt.
Og det er et privilegeret standpunkt at sidde her og sige, om man synes, at frugt er billigt eller dyrt i Danmark.
Vi ved fra rigtig mange danskere, at fødevarepriserne er høje, og rigtig mange danskere har svært ved at få det til at løbe rundt.
Det vil vi gerne hjælpe med ved at gøre det bæredygtige valg billigere.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-01-15:
Men jeg synes jo ikke, det er helt rimeligt, at ordføreren ikke vil anerkende, at prisen har en betydning.
Jeg synes faktisk, det er billigt, at man kan købe 10 stk. frugt for 20 kr.
Man må ovenikøbet selv vælge, cherrypicke, hvad for nogle man vil have af dem.
2 kg samsøkartofler i Bilka i næste uge koster 20 kr.
Synes ordføreren ikke, at man får mange kartofler for 20 kr. i Danmark?
Jeg synes, at det bør en ordfører da kunne svare på, når man nu går herned og stiller sig op med sådan et lidt naivt forslag som det, man har med her, hvor man overhovedet ikke vil skrive om sin finansiering af forslaget.
Altså, det virker lidt morsomt.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-01-15:
Jeg mener ikke, at det er væsentligt og for den sags skyld ej heller interessant, hvad du og jeg mener er dyrt eller billigt for et stykke frugt.
Det, der er vigtigt for mig som politiker, er, at vi laver strukturelle forandringer, der skaber et mere bæredygtigt samfund.
Og når vi kigger bredt udover, er fødevarepriserne i Danmark høje, også på frugt og grønt, og rigtig mange danskere ville gerne købe mere frugt og grønt, hvis det var billigere.
For mig at se som politiker
gavner det Danmark og det danske samfund, at vi spiser mere frugt og grønt.
Det gør det både i forhold til folkesundhed, og det gør i den grad også i forhold til klimagasudledninger.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-01-15:
Allerførst stor ros til ordføreren for at kalde den nye passagerafgift for fjollet.
Det var positive meldinger fra Alternativet.
Det glæder os i nogle af de partier, som i hvert fald ikke har kunnet se de fornuftige argumenter for at lave en passagerafgift, i øvrigt bl.a. på elfly, som jo også bliver ramt af den afgift.
Men jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren om noget, for ordføreren var inde på det her med, at vi skulle sørge for at plukke de lavthængende frugter.
Og i den forbindelse tænker jeg lidt på, om ordføreren er klar over, hvor meget frugt egentlig koster i Danmark.
Jeg siger ikke, at ordføreren skal excellere i alle tilbudsaviser i Danmark, men eksempelvis i Bilka i den kommende uge – nu skal jeg reklamere for det; det får man nok en bøde for lige om lidt – kan man købe 10 stk. valgfri frugt for 20 kr., både æbler, appelsiner, mandariner og kiwifrugter og hvad man nu har lyst til.
Synes ordføreren, det er dyrt, eller synes ordføreren ikke, det er dyrt?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-01-15:
Vi ønsker, at den fungerer meget bedre og bliver meget billigere, så den bliver et reelt alternativ til mange flere mennesker, end den er i dag.
Vi kan sagtens gøre den kollektive trafik langt bedre, end den er i dag, i stedet for at prioritere leje af privatfly til regeringens topposter eller lave en fjollet afgift passagerfly, som jo netop ikke rykker ved noget.
Det hele handler om at gå fra en fossil fortid ind i en bæredygtig fremtid.
Anders Kronborg (S), 2025-01-15:
Det er ikke for at gå efter storbyen, men det her er jo sådan en klassisk storbyfinansiering.
Dem, der har metro i baghaven, og som bor et sted, hvor der kører en bus hvert andet minut, og hvor der er S-tog og en masse andre ting, mener, at så kan man godt lige sætte dieselafgiften op, for uha, det betyder ikke noget for dem i storbyen, der har alle de muligheder.
Det betyder altså noget for sosu-assistenten i Jylland, der måske er enlig mor til tre børn, og som lige pludselig skal til at betale mere for sit brændstof, når vedkommende skal på arbejde og måske kører 20-25 km for at betjene de ældre.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-01-15:
Det var fra detailhandel til indretning til finansiering.
Jamen det skal finansieres, ved at vi skruer op for afgifterne på det, der forurener.
Der ville man sådan set indtjene 5 milliarder, og så kunne man jo bruge det.
Hele pointen med finansieringen af det her forslag er, at vi skal gøre det dyrere at forurene og vi skal gøre det billigere at være bæredygtig.
Så er jeg sådan set ligeglad med, om finansieringen kommer fra udvidelsen af Aarhus Havn, om det er fra diverse fossile anlægsprojekter, eller hvor finansieringen kommer fra; bare den kommer fra den fossile fortid og støtter os hen i den bæredygtige fremtid.