runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-25:
Nej, for der er forskel på allerede at være en del af familien og fællesskabet og så at ønske optagelse i det selv samme fællesskab.
Nu har jeg ikke nogen søn, men hvis jeg engang får en, som pludselig forbryder sig mod alle de værdier, vi har i vores familie, så er det jo ikke, fordi han holder op med at være en del af familien.
Men hvis der er en person, der ønsker optagelse i familien, og som ønsker at komme med til alle familiefesterne og blive betragtet som en fuldbyrdig del af familien, så vil der måske være en gensidig forventning om, at den person indordner sig under de regler og de værdier, som familien bygger på, og det er forskellen på at være en del af fællesskabet og at ønske at blive en del af fællesskabet.
Christina Olumeko (ALT), 2025-04-25:
Alle os eller i hvert fald de fleste af os, der sidder her i salen i dag, vil jeg antage har automatisk et statsborgerskab igennem mindst en af vores forældre, og ingen af os er blevet bedt om at skulle bevise, hvilke værdier vi har, og vi har ikke skullet levet op til krav.
Der findes jo mennesker i det her land, som ikke ønsker at have et Folketing, som er neonazister, som begår kriminalitet, men som har fået et statsborgerskab igennem deres forældre.
Det kunne vi jo godt i Folketinget lave om.
Jeg synes jo faktisk, at man i de partier, som ordføreren selv er fra, som Dansk Folkeparti, men også alle de andre partier, der siger, at argumentationen for at stemme imod det her beslutningsforslag er, at man gerne vil sikre sig, at dem, der har et statsborgerskab, har de rette værdier, bør fremsætte det lovforslag, der handler om, at alle danskere, når de fylder 18 år, alle herboende borgere, skal igennem en indfødsretsprøve.
For først dér vil det ikke være hyklerisk.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-25:
Tak for det.
Jeg vil bare korrigere ordførerens bemærkning om, at de folk, der sidder her i dag, alle sammen har fået tildelt et statsborgerskab.
Så der er jo en forskel på, om man allerede er en del af fællesskabet, om man allerede er en del af familien, og om man så bliver inviteret ind i familien for at blive en del af den.
Hvis jeg inviterer folk ind i mit hjem og de så ikke opfører sig ordentligt eller de ikke overholder familiens regler, så beder jeg dem da pænt om at forlade huset igen, men hvis det måske er min egen søn, der forbryder sig mod familiens regler, så vil jeg måske i stedet sende ham op på værelset.
Så det er jo forskellen på at være en del af familien og være en del af fællesskabet og så at ønske optagelse i det selv samme fællesskab.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-25:
Jamen det problem mener ordføreren jo allerede eksisterer i de nuværende kriterier.
Altså, det at søge efter de gængse retningslinjer er heller ikke nok til at afsløre og frasortere antidemokrater.
Det er jo en generel problemstilling, som ordføreren og flere partier i Folketinget mener vi har i forhold til reglerne om indfødsret, og derfor er det jo en særskilt problemstilling.
Ja, hvis man mener, at det gør sig gældende i forhold til de nuværende regler, så vil det selvfølgelig også gøre sig gældende i forhold til sådan nogle regler her, for her handler det jo om, at hvis man lever op til gængse kriterier, skal man kunne få statsborgerskab, hvorimod det, som LA med flere har foreslået, jo er, at man skal igennem en screeningmodel, og det er så et helt andet spørgsmål.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-25:
Jeg kan ikke se, at jeg egentlig taler om noget andet end lige præcis det beslutningsforslag, som er fremsat her.
For beslutningsforslaget går jo lige præcis ud på, at man vil lempe kravene til, at børn og unge, der er født i Danmark, kan søge via erklæring og ikke, som reglerne er i dag, hvor man enten skal være biperson eller alternativt selv skal søge, når man bliver 18 år, og opfylde de samme kriterier som alle andre.
Der ser jeg bare problematikken i, hvis man gør det automatisk ved tildeling, for jeg synes, det er problematisk, at der altid vil være en gruppe, der ikke er danske i hjertet, og det er den gruppe, jeg er bekymret for, og det er den gruppe, jeg mener vi skal sikre ikke tildeles statsborgerskab.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-25:
Nu er det jo ikke det, som det her forslag handler om.
Det handler om børn og unge, der er født og opvokset i Danmark.
Det spørgsmål, som fru Sandra Elisabeth Skalvig rejser, er jo et andet spørgsmål, vi også har brugt mange timer i Folketingssalen på at diskutere, nemlig om man så skal kunne frasortere nogen, fordi de på en eller anden måde dokumenterbart ikke er demokrater, eller hvad man nu vil kalde det.
Det synes jeg er et andet spørgsmål.
Men hvis man så endelig også skulle begynde at tage det op i forhold til 18-årige, så synes jeg også, det ville være meget svært, for jeg synes godt nok også, det er meget hårdt, hvis de skal begynde at gå ind og vurdere mindreåriges demokratiske sindelag.
Altså, der er utrolig mange meget kloge, modne børn og unge.
Der er også mange, hvor man tænker, at det er udmærket, at de lige har et par år at modnes i, og man ville jo ikke drømme om at lade det få konsekvenser for dem, hvad de muligvis har skrevet som 15-årige et eller andet sted på internettet.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-25:
Jeg tror, jeg vil blive lidt i det samme emne, som hr. Frederik Vad også er inde på, og også det sidste, som fru Zenia Stampe siger.
Så er der lige den her brøkdel, og det var egentlig også det, jeg hørte ordføreren sige i sin tale, altså at der er en rigtig stor del, som er danske i hjertet, og jeg tror egentlig, at vi på det punkt er enige om, at der er rigtig mange, også af dem, der i dag bliver tildelt dansk statsborgerskab, som også er berettiget til det, og som vi i Liberal Alliance også ønsker skal tildeles dansk statsborgerskab.
Men der er bare også en gruppe, som ikke er danske i hjertet, som ikke vil vores demokrati det bedste, og som jeg i hvert fald ikke mener skal tildeles et dansk statsborgerskab.
For opsætter vi en automatik, hvor vi bare giver det til alle, så vil vi få for mange af dem her, der ikke vil vores samfund det bedste, og det er jo den bekymring, jeg i hvert fald har.
Og der vil jeg egentlig bare høre ordføreren: Er det slet ikke en bekymring, som ordføreren fra Radikale Venstre har?
Zenia Stampe (RV), 2025-04-25:
Jo, men så er vi også der, at hvis det egentlig i sidste ende er det sidste sådan helt konkrete, formelle, vi giver afkald på, altså ens stemme, så synes jeg, at det er en meget høj pris.
Erkendelsen er jo, at de kan stemme til kommunalvalget og de ikke kan udvises, så måske er det kun det med stemmeretten.
Det er, vil jeg nok vove at påstå, relativt få, der så ville stemme noget, som er helt vildt udemokratisk.
Altså, mig bekendt har vi ikke særlig mange partier opstillet til Folketinget, som er decideret udemokratiske.
Jeg vil vove at påstå, at Stram Kurs måske var derudeomkring.
Der var så ret mange indfødte danskere, skulle jeg hilse at sige, der valgte at stemme ham på ham ude i min egen valgkreds.
Frederik Vad (S), 2025-04-25:
Man kunne f.eks. opnå det, at de mennesker ikke kunne stemme ved folketingsvalget.
Jeg synes egentlig, det har en selvstændig værdi, at mennesker, som overhovedet ikke vil det her samfund og er loyale over for noget helt andet, ikke kan deltage i den nationale valghandling.
Det der med, om man skal være dansk fuldstændig helt ind i hjertekulen, kan vi jo aldrig nogen sinde teste nogen for.
Hvis ens bedsteforældre kommer fra Tyrkiet og Tyrkiet spiller fodbold mod Argentina, gør det mig altså ikke noget, at man holder med Tyrkiet i den fodboldkamp.
Men skal man kunne stemme ved folketingsvalget, hvis man alligevel ikke vil det her samfund?
Det er jo det, det handler om.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-25:
Jo, men mange vil jo være her uanset hvad.
Selv dem, som ikke får dansk statsborgerskab, og som begår kriminalitet, vil jo meget ofte alligevel blive her, fordi de ikke kan udvises, fordi de netop har boet i Danmark hele deres liv.
Så vil det tit være imod konventionerne at udvise dem; det ved vi, der tilbringer mange timer i salen her, jo udmærket godt.
Så hvad vil man egentlig opnå ved ikke at give dem det statsborgerskab, hvis man alligevel ikke kan udvise dem?
Det ved jeg ærlig talt ikke om er i det danske samfunds interesse.
Så nogle gange bliver jeg også i tvivl om, om det egentlig er i Danmarks interesse, at blive ved med at fastholde selv dem, som ikke er fuldstændig velintegrerede, og som ikke er helt danske i hjertet, eller hvad man nu kan sige, i det der ingenmandsland, for det ingenmandsland kan meget hurtigt blive Kærshovedgård, og det vil jeg vove at påstå er en kæmpe belastning for vores samfund at have mennesker levende i sådan et regime og sådan et system, især for lokalsamfund.
Det er en kæmpe omkostning.
Frederik Vad (S), 2025-04-25:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren lidt ind til det her med, om vi skal betragte de her børn som værende danske eller ej.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at det, der er det pinefulde dilemma i den her sag, er, at det ikke kan rulles tilbage, hvis vi automatisk giver statsborgerskaber ved fødsel eller i 18-årsfødselsdagsgave og det så 5-10 år efter viser sig, at de her mennesker egentlig ikke var danske, dvs. egentlig havde loyalitet med et andet sted i verden eller værdimæssigt et helt andet sted?
Så har de ligesom fået det.
Derfor er dilemmaet, at hvis ikke man har nogle relativt stramme regler og også nogle regler, der utilsigtet rammer nogle uskyldige og rammer nogle, som vi gør livet besværligt for, så bliver det sværere for os ligesom at forebygge afsløringen af, at nogle rent faktisk ikke er danske, selv om vi troede, de var det.
Frederik Vad (S), 2025-04-25:
Tak for det.
Og tak for en kraftfuld tale, selv om jeg er uenig i meget af det.
Jeg synes, ordføreren i sin argumentation overser, at det her jo er en erfaringsbaseret politik.
Altså, hvis man tager ud på RED Safehouse, som har nogle af de mest beskyttede krisecenterpladser i Danmark, så har 85 pct. af dem, der har boet der, siden RED Safehouse blev oprettet, rødder i Mellemøsten og Nordafrika, men det er kun 5 pct. af den danske befolkning, der har rødder i Mellemøsten og Nordafrika.
Vi har jo lighed for loven i Danmark, og det vil sige, at på den ene side har vi en erfaring med, at en bestemt del af arabisk kultur har meget svært ved at fungere i de vestlige samfund, og på den anden side har vi en masse mennesker, som – som ordføreren så rigtigt siger – egentlig gør alt det, vi siger, og har de rigtige værdier, som så også bliver ramt af de her regler.
Og ligesom med 24-årsreglen har vi bare lavet det skøn, at det på en eller anden måde er vigtigere at få bekæmpet den her kultur, og så må man betale prisen for det.
Kan ordføreren ikke se, at det den erfaringsbevidsthed, der ligger i det?
Christina Olumeko (ALT), 2025-04-25:
Ordføreren har ret i, at migranter i Danmark er overrepræsenteret f.eks. på krisecentrene og også i kriminalitetsstatistikkerne.
Der er også en række andre grupper i Danmark, der er overrepræsenteret, f.eks. når det gælder kriminalitet.
Det gælder eksempelvis mænd og ufaglærte.
Men når det handler om de grupper, bruger vi jo ikke statsborgerskab til at løse det problem, fordi vi ser det som sociale problemer.
I Alternativet ønsker vi at have en ensartet politik til alle typer af grupper, der er overrepræsenteret f.eks. på krisecentre og i forbindelse med kriminalitet.
Hvad angår krisecentrene, så kræver det en særlig socialpolitik rettet mod de grupper, og hvad angår forebyggelse af kriminalitet, så kræver det jo en politik rettet mod de grupper, hvilket jo svarer til det, vi gør, når det handler om ufaglærte, eller når det handler om mænd.
Helt bestemt.
Netop hvad angår diskussionen om, hvad dansk kultur er, skal vi også huske som politikere, at der findes mange subkulturer i Danmark, og det kan være svært at definere dansk kultur.
Det er som at forsøge at fange en bananflue.
Men jeg er i hvert fald enig så langt, at der er et stykke arbejde i i højere grad at anerkende, hvor vigtig dansk kultur er, og deri jo også i at fremme kulturpolitikken, og dér tror jeg måske at der er en forskel på vores to partier i øvrigt, nemlig at vi mener, at vi skal styrke Kulturministeriets ressourcer.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-25:
Det vil jeg gerne følge direkte op, for jeg tror ikke, at vi skal gøre grundlovsdag til nationaldag.
Jeg tror, at den er sovset ind i politik.
Vi politikere kan jo nærmest ikke kan vente på, at det bliver den 5. juni om morgenen, før vi fiser ud i landet og holder politiske taler.
Og politik er jo noget, der deler og splitter.
Jeg tror snarere, at vi skal gøre valdemarsdag, altså flagets dag, til vores nationaldag, hvor vi kan fejre det danske sprog og den danske kultur og de udtryksformer, der er, hvad end det er musik eller litteratur osv., og finde ind til kernen af den fælles danskhed, der binder os sammen, både i den tid, vi lever i, og historisk, og det går jo tusindvis af år tilbage.
Så hvis vi kan finde sammen om det og Dansk Folkeparti og ordførerens parti kan forenes, er det jo en glædens dag.
Christina Olumeko (ALT), 2025-04-25:
Det synes jeg faktisk var en god kommentar fra hr. Morten Messerschmidt.
Hr. Morten Messerschmidt skulle måske ikke tro det, men jeg anser egentlig mig selv for at være nationalromantiker.
Jeg så gerne, at vi var bedre i Danmark til at fejre det land, vi har bygget.
Jeg så gerne, at grundlovsdag var en helligdag, ligesom andre lande fejrer deres forfatning eller har en uafhængighedsdag med fest på gaderne.
Så jeg tror i den grad, at der er noget der, som både kunne være noget, der forbinder Alternativet og Dansk Folkeparti, men jo også noget, der kunne danne grundlag for en anden type debat.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-25:
Jeg vil gerne takke ordføreren.
Al den her snak om værdier hører jo ingen steder hjemme i forhold til at tale om danskhed.
Hvad skulle en dansk værdi være?
Den private ejendomsret?
Så ville der jo ikke være nogen forskel på Danmark og alle andre vestlige lande.
Forsamlingsfrihed?
Så ville der heller ikke være nogen forskel.
Der er ikke noget, der hedder danske værdier.
Det, der betyder noget, er fædrelandskærlighed – at man elsker det danske flag, at man elsker det danske land, dets folk, dets historie og dets kultur.
Man behøver ikke engang at elske kongehuset for at være dansk.
Men man kan ikke komme uden om de fælles folkelige historiske symboler, som binder os sammen.
At gøre det til et spørgsmål om værdier har ordføreren fuldstændig ret i er meningsløst.
Det er også derfor, at man helt skal lade være med at give indfødsret til folk, uden at man er fuldstændig overbevist om, at de er en del af familien, at de elsker det danske folk, at de elsker det danske flag, at de ikke flager med fremmede flag eller brænder det danske flag osv., og at de elsker det danske sprog.
Det er de karakteristika, som er vigtige.
Christina Olumeko (ALT), 2025-04-25:
Så er vi jo lidt tilbage til kernen af diskussionen.
For statsborgerskabsreglerne i dag handler ikke om demokrati eller værdier.
Det kan man jo ikke tjekke.
Jeg håber da ikke, at Liberal Alliance, som giver udtryk for at være et liberalt parti, ønsker at tjekke den type ting.
Det ville kræve masseovervågning.
Det ville kræve, at vi overvågede, hvad folk skrev på de sociale medier, hvad de snakkede med deres venner om, og formentlig også hvad de stemte nede i stemmeboksen.
Vi kan ikke sikre, at alle, der har dansk statsborgerskab, ønsker at bevare demokratiet.
Der er masser i dag, der ikke ønsker det.
I stedet for skal vi skabe – i øvrigt i forhold til Dansk Folkeparti – en familie, hvor folk føler sig inkluderet, og det er ikke tilfældet i dag.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-25:
Hold nu op, det er virkelig en venstredrejning for Alternativet.
Jeg tror ikke, at jeg har hørt nogen herinde tale om, at man nærmest ingenting skal kunne for at få udstedt et dansk statsborgerskab.
Så man skal nærmest ikke kunne tale sproget.
Man skal ikke leve op til indfødsretsprøven, hvor man ligesom dokumenterer, at man ved noget om det danske samfund.
Alternativet ønsker så at sige bare at invitere mennesker ind og give dem stemmeret.
Men så bliver jeg næsten nødt til at spørge ordføreren: Kerer Alternativet sig slet ikke om vores demokrati?
For vi kan jo risikere, at vi giver statsborgerskab til en masse, som slet ikke vil vores demokratiske samfund, og dermed rent faktisk at afskaffe demokratiet.
Christina Olumeko (ALT), 2025-04-25:
Tak til ordføreren for spørgsmålet.
Men ordføreren har ret i, at vi i langt højere grad ønsker at gøre det nemmere at få dansk statsborgerskab.
Det mener vi ikke er vigtigt for, om man kan få dansk statsborgerskab.
Så vi ønsker at gøre det nemmere.
Vi ønsker automatisk tildeling i langt højere grad.
Når jeg tidligere i min tale gjorde opmærksom på, at jeg synes, der er et hykleri i Folketingssalen i dag, og jeg kom ind på forskellen imellem de grupper, var det for at anføre, at jeg ikke synes, det giver mening at tale om værdier som argumentation for at stemme imod det her beslutningsforslag – når man ikke ønsker at tjekke andre borgeres værdier, andre danskere, der har statsborgerskabs, værdier.
Det argument holder ikke, og det er jo det argument, der bliver brugt af en række partier, også ordførerens parti, som argument for at stemme imod det her beslutningsforslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-04-25:
Det er også fair nok at have det synspunkt, men argumentationen i løbet af dagen har bare været noget mere vidtgående, altså at fordi danskere, der er født i Danmark, har ret til dansk statsborgerskab, skal udlændinge, som fødes i Danmark, også have ret til dansk statsborgerskab, som om de to ting er det samme, og det er de jo ikke.
Det ses jo også af det forhold, at hvis du fylder 18 år her i Danmark og du er statsløs, har du den her udvidede ret til et dansk statsborgerskab, for du har ikke et andet statsborgerskab i forvejen.
Men hvis du ikke er statsløs og du har et udenlandsk statsborgerskab, skal du altså søge ligesom alle andre.
Christina Olumeko (ALT), 2025-04-25:
Jeg hørte ikke et spørgsmål i ordførerens kommentar her, men jeg vil gerne prøve at knytte en bemærkning til det alligevel.
For Alternativet er vores indfødsretspolitik grundlæggende, og jeg skal lade være med at gå i detaljer, for jeg er ikke indfødsretsordfører, men grundlæggende ønsker vi i langt højere grad, at vi har automatisk tildeling.
Vi ønsker i langt højere grad, at de mennesker, der føler sig danske, kan blive danske statsborgere.
Derfor ser vi ikke den forskel på de grupper, som ordføreren her antyder at der skulle være.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-04-25:
Vi betragter det ikke som en menneskeret at have ét statsborgerskab i udlandet og så få et dansk statsborgerskab oveni.
Og de danskere, der er her, er jo født til det ene statsborgerskab, de har ret til, det danske, mens børn af udlændinge, som er udenlandske statsborgere, har deres ret til det udenlandske statsborgerskab, men ikke nødvendigvis ret til det danske statsborgerskab, for de har et andet statsborgerskab i forvejen.
Derfor er det ikke det samme, altså at vi danskere er født med det danske statsborgerskab, og at udlændinge, som har et andet statsborgerskab, også får ret til et dansk statsborgerskab.
Det er to forskellige ting.
Christina Olumeko (ALT), 2025-04-25:
Jeg ved, at ordføreren og Socialdemokratiet har de bedste intentioner med den politik, som man er fortaler for her, men jeg bliver nødt til at anføre og også understrege, at der ikke findes nogen lande i verden, hvor der er en dominerende kultur om, at man skal behandle andre mennesker skidt.
Mennesker ønsker at gøre andre mennesker godt.
Når mennesker begår kriminalitet, skyldes det sociale problemer.
Det skyldes dårlig opvækst og dårlige miljøer.
Der findes ikke kulturer i nogen lande, hvor det skulle være tilfældet, at det at begå kriminalitet er en god ting.
Det er derfor, det i sidste ende er integrationspolitik og socialpolitik, der skal til – det er ikke en indfødsretspolitik.
Frederik Vad (S), 2025-04-25:
Det er jo så her, den store uenighed opstår, altså med hensyn til om det skyldes sociale problemer.
Der er noget, der skyldes sociale problemer, men kultur – og det jo det, vi apropos det erfaringsbaserede har lært gennem de sidste 40 år – slår ofte alt, i hvert fald i nogle miljøer.
Det vil sige, at der kommer en kultur ind udefra, som har rødder i dele af de arabiske samfund med islam som fællesnævner, og det kan vi ikke løse, hvis vi fører en politik, hvor vi automatisk giver folk rettigheder kun ud fra objektive kriterier.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-25:
Ordføreren taler meget om det her med, hvem der er danske, og hvem der ikke er danske, og jeg tror, at jeg vil starte med det her med, at ordføreren for kort tid siden kom med en kommentar om, at Alternativet vil give indfødsret til alle, der bare føler sig danske.
Men undskyld mig, mener ordføreren helt seriøst, at folk bare skal kunne komme hertil, altså at man bare skal have været her en årrække, og fordi man så føler sig dansk, er man berettiget til et dansk statsborgerskab, berettiget til at kunne stemme og berettiget til at kunne få udstedt et dansk pas?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-25:
Tak for det.
Folketinget skal her tage stilling til et forslag, der på overfladen taler om demokrati og deltagelse, men som i virkeligheden handler om endnu en uansvarlig udvanding af det danske statsborgerskab.
Endnu en gang står venstrefløjen med åbne arme og tilbyder det, der burde være Danmarks fineste gave, nemlig statsborgerskabet, til en bred gruppe uden de nødvendige garantier for tilknytning, loyalitet og kulturel forståelse.
Statsborgerskab er ikke et administrationsnummer.
Det er ikke en blanket.
Det er et bånd, en pagt og en dyb tillidserklæring fra Danmark til et menneske og en tilsvarende forpligtelse fra det menneske over for Danmark.
Grundtvig, som var den første formand for Indfødsretsudvalget, sagde det meget fint: »Indfødsretten udspringer af folkets ejendomsret og arveret til sit fædrene land, som det kan have gyldig grund til at skænke enkelte udlændinge del i, men aldrig bør gøre det uden hensyn til sit eget tarv og det almindelige bedste.«
Hvor er dette hensyn i venstrefløjens forslag i dag?
De unge, som forslagsstillerne taler om, har muligvis boet i Danmark, men hvad ved man om deres værdier, deres loyalitet og deres evne til at bidrage til det danske fællesskab?
I Dansk Folkeparti spørger vi: Hvorfor skal et land uddele sin identitet på baggrund af skolegang alene?
Hvorfor skal vi uddele statsborgerskab til unge, vi ikke kender, og som vi ikke har mulighed for at vurdere individuelt?
I 1850 blev der tildelt indfødsret til blot ti personer efter individuel behandling – ti personer – og med grundighed og med omtanke.
I dag vil man indføre automatordninger, hvor tusinder hvert år kan blive statsborgere uden samtale og uden nødvendig forankring i det danske folk.
Forslaget om genindførelse af § 3 A gør det muligt at springe køen over.
Det vil gøre det lettere for personer, som måske har en fortid med kriminalitet og måske har skrevet sig ud af det danske fællesskab, men som nu blot ved erklæring kan blive en del af folket.
I Dansk Folkeparti siger vi, at det handler om ansvar.
Vi siger nej til idéen om, at man bliver dansker alene ved at være født i Danmark.
Dansker bliver man ved hjerte, ved gerning og ved loyalitet.
Det handler ikke om at afvise nogen i blinde.
Det handler om at kræve noget i respekt for Danmark, for vores værdier og for de mennesker, der hver dag bidrager til vores samfund og har gjort sig fortjent til den største gave, vi kan give, nemlig at blive en del af os.
Derfor stemmer Dansk Folkeparti imod det her beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-04-25:
Jo, jeg er faktisk meget enig i, at sådan kan man faktisk godt se på det.
Man er netop meget heldig, når man får lov at være her, og det er jo ikke sådan, at man ikke kan være i Danmark, selv om man ikke har et dansk statsborgerskab.