runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2018-11-21:
Tak for spørgsmålet.
Først vil jeg understrege, at det ikke er nyt, at lærerne på landets gymnasiale uddannelser skal registrere fravær.
Med den nye fraværsbekendtgørelse præciserer vi, hvordan den fraværsregistrering skal finde sted.
Det er dermed nu centralt fastsat, at eleven skal være til stede, når undervisningen starter, hvis man ikke vil have fravær for den pågældende time.
Eleverne har stadig mulighed for at begrunde, hvorfor de kommer for sent eller er fraværende, og det er fortsat skolens ledelse, der vurderer, om fraværet giver anledning til sanktioner.
Og så regner jeg i øvrigt med, at lærerne rundtomkring i klasselokalerne har situationsfornemmelse nok til at lade elever gå på toilettet under en time uden at give dem fravær.
Men igen: Hvordan man afvikler toiletbesøg, er et lokalt anliggende.
Jeg har valgt at pålægge gymnasierne ens regler for fraværsregistrering af flere årsager.
Først og fremmest er ensartet registrering af fravær mest fair for eleverne.
Tidligere har praksis for registreringen varieret fra institution til institution og endda fra lærer til lærer på det samme gymnasium.
Men ud over at det ikke var rimeligt for eleverne, at deres kammerater i andre klasser kun fik 50 pct. fravær, mens de selv fik 100 pct. fravær, betød den manglende ensretning af reglerne også, at fraværsprocenterne var usammenlignelige.
Med de nye regler bliver det muligt at lave meningsfulde sammenligninger af fravær, og der kommer klarhed over, hvor meget fravær der egentlig er.
Det er vigtigt for ledelsernes fokus på at nedbringe fraværet.
Så vil jeg slutte af med at sige, at det jo også er for de unges egen skyld, at de møder op til den undervisning, vi stiller til rådighed for dem.
Gymnasiet er et privilegium og en gave, og det fortjener at blive taget seriøst.
Det skaber et bedre gymnasium for alle.
Jacob Mark (SF), 2018-11-21:
Tak for det.
Hvorfor vil ministeren med den nye bekendtgørelse om fraværsregistrering ikke længere lade det være op til den enkelte lærers selvstændige professionelle vurdering, om eleverne skal have fravær?
Mener ministeren, at det er en klog prioritering at fjerne efterskolernes tillægstakst, der udgør et tilskud på 10 mio. kr. årligt, når evalueringer viser, at unge med flygtninge- og indvandrerbaggrund opnår et stort dansksprogligt, fagligt, socialt og personligt udbytte af et efterskoleophold og får større viden om det danske samfund og de danske traditioner og en stærk oplevelse af at være en del af fællesskabet?
Merete Riisager (LA), 2018-11-21:
Mange tak.
Forslaget om afskaffelse af tillægstaksten for indvandrere og efterkommere er en del af regeringens samlede finanslovsforslag for 2019.
Tillægstaksten har været et ekstra tilskud til efterskolerne.
Efterskolerne får også fremover et driftstilskud fra staten for elever, der er indvandrere og efterkommere, på linje med de driftstilskud, skolerne får for etnisk danske elever.
Det giver gode muligheder for at sikre, at efterskolerne er for alle uanset herkomst eller husstandsindkomst.
Med forslaget om at afskaffe tillægstaksten sidestiller vi indvandrere og efterkommere tilskudsmæssigt med andre elever på efterskoler.
Vi afskaffer med andre ord den positive særbehandling af unge indvandrere og efterkommere.
Det gør tilskudssystemet mere fair for alle.
Ud af det samlede beløb på 3,2 mia. kr. til efterskolerne på finanslovsforslaget for 2019 udgør tillægstaksten 10 mio. kr.
Det svarer til 0,3 pct. Sidste år havde efterskolerne samlet et overskud på 180,6 mio. kr.
Det synes jeg også vi skal have i baghovedet, når vi diskuterer dette emne.
Vi har en borgerlig-liberal regering, og vi passer på borgernes penge, og det betyder, at vi hele tiden vurderer, hvor midlerne gør mest gavn.
Det har vi også gjort for tillægstaksten til efterskoler for indvandrere og efterkommere fra visse lande.
Christian Langballe (DF), 2018-11-21:
Det er jeg faktisk ikke enig i.
Altså, hvis vi nu prøver at brede det lidt ud: Det her FN-system har vi levet med siden 1945 med FN's oprettelse.
Og der er jo kommet snesevis af deklarationer og gyldne hensigtserklæringer, som aldrig har været juridisk forpligtende, men som alligevel har præget landenes mentalitet og måde at se på problemerne på.
Jeg synes bare, det er mærkeligt, at der kommer den her migrationspagt, hvor der jo egentlig ikke er et eneste kritisk ord om indvandring.
Det skal man jo så at sige leve i FN-systemet for at kunne forstå.
For de svæver jo rundt i deres sæbeboble af et verdensbillede, som er blevet skabt ud af nogle uhyre idealistiske forestillinger om, at man sådan kan sidde på verdensplan og regne tingene ud og så tilrettelægge det sådan, at alle mennesker bliver lykkelige.
Og sådan er virkeligheden bare ikke.
Jeg synes, det er et stort problem med de her FN-erklæringer.
Jeg ved godt, at regeringen ikke er den første, der gør det.
Nu går jeg tilbage til Foghregeringen, og der blev der også underskrevet sådan nogle erklæringer.
Det er der også blevet under socialdemokratiske regeringer.
Det er sådan set bare noget, man har gjort.
Grunden til, at jeg stiller spørgsmålet nu, er, at jeg faktisk synes, at det er på tide, at man begynder at konfrontere den konventions- og menneskerettighedsidealisme, som er så verdensfjern i det her FN-system, og virkelig begynder at gå kritisk til det.
For alle domstole og alt muligt andet vil referere til de erklæringer.
Når de laver nogle domme, vil de kigge på, hvad vi har underskrevet.
Hvorfor er det så, at vi bliver ved med at underskrive dem?
Danmark bliver ved med at underskrive dem, til trods for at de understøtter en menneskerettighedsidealisme, som har været ødelæggende for Europa.
Spørgsmålet lyder: Hvorfor ønsker regeringen at tilslutte sig FN's migrationspagt, der bl.a. har til formål at understøtte og fremme migrationen?
Hvorfor ønsker regeringen at tilslutte sig FN's immigrationspagt, der bl.a. har til formål at understøtte og fremme migrationen?
Merete Riisager (LA), 2018-11-21:
Det bør de altså kunne.
Vi bliver nødt til også at kigge vores systemer igennem og sige: Når man kommer hertil, har man også selv et ansvar for at integrere sig.
Vi bliver nødt til i højere grad at regne med, at det er på lige vilkår, for vi kan ikke blive ved med at øge det beløb år for år.
Jeg tror simpelt hen ikke, at det handler om det her lille beløb.
Det er meget mere en kulturbarriere, end det er en økonomisk barriere.
Men migrantsamfundene har ved gud også et ansvar i forhold til at lade deres børn tage af sted.
Jacob Mark (SF), 2018-11-21:
Jeg er sådan set helt enig i, at vi generelt også skal lave en større indsats for, at den gruppe børn, der tager på efterskole, er mere varieret.
Men så har vi altså den her særlige indsats, som vi snakker så meget om, for børn med indvandrerbaggrund, som ville have så godt af at komme på efterskole.
Og der må jeg bare spørge igen: Når man skærer 10 mio. kr. på efterskolernes indsats til netop at sørge for, at de kommer på efterskole, tror ministeren så, at der kommer færre eller flere?
Merete Riisager (LA), 2018-11-21:
Jeg er stadig enig med mig selv i det citat, og tak, fordi Jacob Mark altid citerer mig korrekt.
Jeg er stadig enig, men det, citatet henviser til, er deres forældre, fordi hypotesen jo er, og det tror jeg altså jeg har rimeligt belæg for at sige, at der er rigtig mange børn og unge, som har f.eks. arabisk baggrund, hvis forældre ikke vil sende dem af sted på en efterskole.
Og det er det, der begrænser dem.
Altså, jeg synes, det er rimeligt, at man har samme muligheder for at søge særlige økonomiske vilkår, hvis man har behov for det, men mennesker i Danmark med migrantbaggrund har jo forskellig økonomisk status.
Derfor synes jeg, det er fint, at de har de samme vilkår som alle andre i forhold til at søge særlige vilkår, og at efterskolerne både har et særligt fokus på den her gruppe og er opsøgende omkring den, og at vi konfronterer indvandrerforældre, som ikke vil sende deres børn af sted af kulturelle årsager, og som dermed ikke integrerer sig.
Jacob Mark (SF), 2018-11-21:
Det at være på en efterskole betyder, at du kommer ind i et fællesskab med andre unge, at du møder undervisere og er et sted, hvor du bare hengiver dig til faglighed, til aktiviteter, til kammeratskab, til dannelse.
Det, vi kan se, er, at der er mange indvandrere og efterkommere, der ikke har noget netværk.
Er der noget, man får på en efterskole, så er det et netværk.
Så jeg tror i virkeligheden, at en af nøglerne til at hjælpe integrationen på vej er efterskolerne og højskolerne og de andre bevægelser, som har skabt dannelse og gjort os mere frisindede gennem tiden.
Jeg blev meget overrasket over det her faktisk, fordi jeg tidligere har set, at ministeren nærmest ville udvide de økonomiske muligheder, som efterskolerne havde for at løse integrationen.
Ministeren var tidligt ude at fremlægge en frihedspakke, hvor der faktisk som en del af den lå, at man skulle give bedre muligheder for flygtningebørn til at komme på efterskole og få undervisning på efterskole.
Så derfor kom det meget bag på mig, at man nu vil gå den helt modsatte vej og forringe mulighederne.
Ministeren har tidligere udtalt, at »det er fortvivlende, at unge mennesker med migrantbaggrund ikke får lov til eller mulighed for at komme på efterskole«, og at flere indvandrere skal have adgang til landets efterskoler.
Men jeg vil gerne høre: Når man nu skærer det her tilskud væk, som ligesom var målrettet netop den indsats, tror ministeren så, at der kommer flere eller færre med migrantbaggrund på efterskoler?
Jeg er enig i, at der er kulturelle barrierer, og det skal vi også arbejde med.
Men mens vi arbejder med det, er det jo en dum idé at gøre det sværere på den anden led, for selvfølgelig betyder økonomi noget for, både hvem der kommer, men også for det arbejde, som efterskolerne kan gøre. Tror ministeren ikke, det bliver sværere for efterskolerne både at lave god undervisning til den her målgruppe, men også at lave det opsøgende arbejde, som ministeren snakker om, når man så skærer på lige netop den indsats?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-11-21:
Derfor er jeg som minister optaget af, at vi får det her bragt på plads, og det er vi sådan set i en god dialog, også med spørgerens parti, om at få skabt de rigtige rammer for.
Altså, nu lyder det i forhold til løsninger, som om man bare kan knipse med fingrene, og så er det hele løst.
Det her er faktisk umådelig kompliceret, også fordi der er mange forskellige regler på området for nuværende.
Det vil vi gerne have gjort mere ensartet, således at der er ens spilleregler, uanset hvor man henter overskudsvarmen.
Bjarne Laustsen (S), 2018-11-21:
Tusind tak.
Det er jo svært at finde ud af, præcis hvad det er, regeringen mener.
Altså, hvis man synes, det er en fantastisk god idé, hvorfor går man så ikke i gang med det?
Er det, fordi man reelt ikke tror på, at der er den overskudsvarme?
Tror man, at virksomhederne fyrer for fuglene med vilje?
Tror man ikke, at de har lavet energieffektiviseringer?
Det her er jo en investering, som virksomhederne skal foretage.
Alene for Aalborg Portlands vedkommende skal man investere 275 mio. kr., og der forstår jeg da godt, at en almindelig privatdrevet virksomhed vil have sikkerhed for, at hvis man laver en investering, er det også, fordi man kan betjene nogle husstande efterfølgende.
Er det ikke klogt nok?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-11-21:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er faktisk meget, meget optaget af, at vi udnytter så meget af overskudsvarmen som overhovedet muligt, og også at vi gør det på en måde, så det er så let og ukompliceret som overhovedet muligt.
Det er også derfor, at vi i forbindelse med energiaftalen sammen med spørgerens parti har afsat 100 mio. kr. om året til bedre udnyttelse af overskudsvarme, og at vi også sammen med spørgerens parti har adresseret elvarmeafgiften, og at vi også sammen med spørgerens parti har fjernet PSO-afgiften.
Så det er i allerhøjeste grad noget, der er fokus på.
Spørgeren spørger ind på et tidspunkt, hvor der rent faktisk er forhandlinger, og jeg er orienteret om, at der er et forhandlingsmøde i slutningen af november måned, også med spørgerens parti, for at få løst den her problematik.
Vi vil gerne overskudsvarme – det er en rigtig, rigtig god idé.
Det er meget bedre at bruge en eksisterende energikilde, også selv om alternativet er, at det er en grøn energikilde.
Bjarne Laustsen (S), 2018-11-21:
Tusind tak for svaret.
Hvis nu man antager, at det er rigtigt, at den nuværende regering har gjort så og så meget på det her område, og når vi hører, at statsministeren i sin åbningstale her for kort tid siden fortæller om, at der skal meget mere til, og at man simpelt hen skal i gang med en grøn omstilling, så tror jeg, at de fleste alligevel vil sige, når man har sådan en god arbejdsplads som Aalborg Portland – de producerer cement, som vi kan bruge i vores industri, og man kan eksportere det, og med den proces er der altså noget spildvarme – hvorfor man ikke kan lægge det i rørene og sende ud til forbrugerne lige ved siden af.
Jeg tror da, med det vejrlig, vi har i dag – jeg har selv været udenfor – at fuglene synes, det er udmærket, at temperaturen stiger, men det var jo det, vi skulle undgå, og det håber jeg da at ministeren er enig i, således at det er fjernvarmeforbrugerne i Aalborg og andre steder, der kan få gavn af den varme, som fremkommer ved produktionen.
Derfor synes jeg da, at ministeren skal lægge sig i selen for, at det her bliver en realitet.
Jeg er da helt med på, at der skal forhandles med andre ministerier, men jeg synes jo, det vil være rigtig godt, hvis ministeren helt klart og tydeligt siger i dag, at vi har behov for en omlægning i forhold til al den overskudsvarme, der kommer af vores produktion.
Vi har Aalborg Portland, og der er rigtig mange lignende historier, f.eks. Dansk Supermarked, der siger, at de slet ikke vil gøre noget ved det, at de bare lukker varmen ud; der er det nye Applecenter; der er Google, der kommer til, osv.; der er centre, der bruger meget energi.
Men ved at vi samler det her op, kan det faktisk gøre, at vi kan erstatte de fossile brændsler, vi i dag bruger på at varme husstandene op, altså kul, olie og gas osv.
Og det er nøjagtig dem, regeringen siger de vil udfase.
Og der kan man altså fra Aalborg Portland lægge det ud til 29.000 flere husstande, hvis man får lavet et system.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-11-21:
Tak for det, og tak for det her spørgsmål.
Udnyttelse af overskudsvarme er et emne, som ligger mig meget på sinde.
For overskudsvarme, som fuglene får gavn af, er rent spild, spildvarme, som det vil være langt bedre at udnytte i fjernvarmesystemet, så husholdningerne får mere varme hjemme i stuerne.
Jeg er derfor også godt tilfreds med, at den nuværende regering er den regering, som har gjort mest for at fremme overskudsvarme.
Begge er tiltag, som i høj grad tilskynder til udnyttelse af overskudsvarme.
I energiaftalen har vi endvidere afsat 100 mio. kr. til at fremme overskudsvarme gennem en omlægning af de eksisterende regler.
Man kan ikke ligefrem sammenligne de eksisterende regler med en pixibog.
For det er meget kompliceret, og alene det er en hæmsko for en større udnyttelse af overskudsvarme.
Det er dog en balancegang at ændre reglerne.
På den ene side skal det især sikres, at værkerne har gode incitamenter til at effektivisere deres energiforbrug, så der ikke produceres unødvendig overskudsvarme.
På den anden side skal det sikres, at den reelle overskudsvarme udnyttes i størst mulig grad og ikke går til spilde.
Bjarne Laustsen (S), 2018-11-21:
Tak, hr. formand.
Spørgsmålet lyder: Er ministeren enig i, at det er fuldstændig hul i hovedet, at f.eks. Aalborg Portland er nødt til at fyre for fuglene, fordi det ikke kan svare sig at udnytte overskudsvarmen fra cementproduktionen, som ellers ville kunne opvarme næsten halvdelen af husstandene i Aalborg og dermed spare en masse CO2?
Er ministeren enig i, at det er fuldstændig hul i hovedet, at f.eks. Aalborg Portland er nødt til at fyre for fuglene, fordi det ikke kan svare sig at udnytte overskudsvarmen fra cementproduktionen, som ellers ville kunne opvarme næsten halvdelen af husstandene i Aalborg og dermed spare en masse CO2?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-11-21:
Nej, men sådan kan man jo argumentere hele vejen rundt.
Bjarne Laustsen (S), 2018-11-21:
Jeg forstår godt, at ministeren viderebringer tal, som han har fået, men der florerer også andre tal, og det er også, forstår jeg, tal fra tidligere medarbejdere i energisektoren, der siger, at det simpelt hen ikke kan koste så mange penge.
Det er jo derfor, jeg spørger helt konkret til det, og ministeren må jo også have svaret kommunalbestyrelsen.
Og så er det jo, de siger: Okay, uanset hvad det så koster –
ministeren siger maks. 200 mio. kr.
– hvad er det så, det vil koste over en investeringsperiode på måske 40-50 år, hvis det er, at den linje flytter energi for, hvad der svarer til 1 mia. kr. om året?
Det er vel ikke ret mange basseører, det drejer sig om der.
Er det ikke korrekt, at den eneste økonomi, der er for staten i det her, er, at den energi, der skulle bruges for at opvarme de huse, og som overskudsvarmen kan erstatte, er, at staten går glip af energiafgifter, eller hvad det nu er for nogle afgifter, for det kul, den olie, den energi, der er der, så det er i høj grad et afgiftsspørgsmål, mere end det er et spørgsmål om, at virksomhederne laver en fornuftig investering?
Er det ikke korrekt forstået?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-11-21:
Det er ikke helt korrekt, men det er selvfølgelig sådan, at der også i det her er et afgiftsspørgsmål.
Spørgerens parti plejer normalt også at være optaget af, hvordan vi sikrer, at vi også får finansieret vores velfærdssamfund.
Derfor er der selvfølgelig, når vi diskuterer de her spørgsmål, en sammenhæng mellem, hvordan vi fortsat sikrer, at vi kan finansiere vores velfærdssamfund, samtidig med at vi fører en fornuftig klima-, energi- og miljøpolitik.
Og det er rigtig fornuftigt at udnytte overskudsvarmen.
Heldigvis ser vi også flere og flere projekter.
Jeg har faktisk også været i en dialog med Aalborg Kommune om mulighederne for yderligere udnyttelse af overskudsvarme, ikke bare fra Aalborg Portland, men også fra bl.a. supermarkeder i Nordjylland og Aalborgområdet.
Pernille Bendixen (DF), 2018-11-21:
Hvad er ministerens holdning til, at mange kommuner undlader at prioritere de indsatser til børneområdet, der besluttes i Folketinget, hvis ikke midlerne dertil er øremærkede, eller at kommunerne så vælger at finde besparelser andre steder på samme område?
Skriftlig begrundelse
Der tænkes på små beløb fra puljer, der går i kommunekassen og ikke til området, da mange kommuner har en budgetmodel, der tager alle småbeløb f.eks. beløb under 2 mio. kr. der så tilføres kassen.
Mai Mercado (KF), 2018-11-21:
Ja, og det er vel i virkeligheden et både-og, fordi det jo ligger i den kommunale selvbestemmelse, at man prioriterer områderne egenhændigt.
Der kan jeg jo også godt mærke, både på børneområdet og socialområdet, en tendens hen imod lysten til at detailstyre, fordi der er en oplevelse af, at man ikke følger de opgaver og de forpligtelser, der følger med, som man er blevet pålagt herindefra, til dørs.
Men det er jo en balancegang, fordi vi heller ikke skal tage al kraften ud af det kommunale selvstyre.
Lige nu synes jeg egentlig, at vi har ramt sådan en meget fornuftig balance, hvor der jo lokalt stadig væk er rammer og frihed til at foretage prioriteringer.
Pernille Bendixen (DF), 2018-11-21:
Tak for det.
Ja, og det kan vi godt være enige om, men det er jo også en ærgerlig tendens, hvis vi i Folketinget skal øremærke alle midler, der bliver sendt ud.
Så kan man jo sætte spørgsmålstegn ved, hvor godt det lokale selvstyre i virkeligheden fungerer, og hvem det egentlig er, der skal bestemme.
Er det os, eller er det kommunerne?
For det er jo selvfølgelig en balancegang.
Mai Mercado (KF), 2018-11-21:
Det er jo rigtigt nok, at der er en række aftaler, som man udmønter over nogle år, og så går det over på blokken efterfølgende.
Men der kan man jo godt vælge at forfølge et andet spor, og det vil jeg slet ikke afvise, men egentlig bare sige, at når vi fra regeringens side lægger op til at prioritere målrettet i indsatser, eksempelvis i 1.000-dages-programmet, som jo altså bliver forhandlet til finansloven lige nu, så er det jo også i erkendelse af, som fru Pernille Bendixen lige præcis sagde, at man under Helle Thorning-Schmidt-regeringen ikke kunne se nogen effekt, og at man ikke vidste, hvor pengene gik hen.
Det skal ikke være sådan, at vi herindefra giver penge til børneområdet, og så laver man en tilsvarende besparelse på det samme, og så har man i virkeligheden bare status quo.
Der må det være sådan, at de penge, vi tilfører herindefra, skal være nogle ekstra til at løfte en særlig opgave, som man også bliver pålagt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-11-21:
Nu er det sådan, at jeg ikke står her i Folketingssalen og slynger tal ud.
Når jeg får et spørgsmål fra dig, beder jeg i ministeriet om at få en vurdering af spørgsmålet og af de eventuelle yderligere spørgsmål, du vil kunne stille, og et naturligt spørgsmål at stille er jo: Hvad er prisen på det her?
Og når man vurderer, at det koster 200 mio. kr. at gennemføre en nedgravning af hele det her kabel, så har jeg fuld tillid til, at det er den umiddelbare vurdering, man gør sig, mens en renovering vil koste omkring 10 mio. kr.
Mai Mercado (KF), 2018-11-21:
Jeg tror, vi må sige, at vi i de seneste år har set en tendens til et politisk ønske herinde fra Folketingets side om at øremærke flere dele, både det, vi afsætter på sats – der er det jo naturligt, at vi gør det – men også det, vi afsætter på finansloven.
Altså, jeg genkalder mig tiden under Thorning-regeringen, hvor man også prioriterede børneområdet, og hvor man jo bare sendte det ud på blokken, og hvor det var svært at se effekterne og man faktisk også efterfølgende havde svært ved at se, at børneområdet var blevet løftet.
Der tror jeg i hvert fald, at vi har så meget ansvar, når vi laver politiske beslutninger, at vi føler os forpligtet til at ville se en effekt af de penge, som vi sender ud.
Så da vi lavede 1000-dagesprogrammet, var det jo lige præcis også med henblik på, at pengene skulle gå til en forstærket normering, eksempelvis ude i de institutioner, som altså ville kunne søge flere pædagoger.
Pernille Bendixen (DF), 2018-11-21:
Tak for det.
Man kan sige, at satspuljer måske er en kategori for sig selv, fordi det også tit handler om nogle projekter, man vil se om kan blive holdbare i længden ude i kommunerne.
Jeg tænker mere på, når vi laver prioriteringer.
Det kan f.eks. være i forbindelse med en finanslov, hvor man får indført nogle ting, og så kommer pengene jo det første år eller de første to år, eller hvor lang tid man nu har besluttet, og så kommer de så over på blokken.
Og så er det jo, at kommunerne selvfølgelig har frit valg til at prioritere nogle andre ting.
Men vi i Dansk Folkeparti synes stadig væk, at det er problematisk.
For Folketinget sender jo et klart signal om, hvad det er, vi ønsker kommunerne skal prioritere – og det gør kommunerne så ikke.
Og det andet i det er jo, at de, som du siger, kan søge puljer.
Vi kan sige, at det kan ske nu her, håber vi jo på, med »Barnets første 1000 dage«, f.eks. til sundhedsplejersker, men hvis det beløb er meget lille, kan det ryge i kommunekassen, det er den ene ting, eller kommunerne kan sige: I får de der penge, men så tager vi bare nogle penge fra jer på et andet område, men altså stadig væk inden for børneområdet.