Mikkel Bjørn (DF), 2023-11-30:
Tak til ministeren for redegørelsen.
Jeg vil starte med at sige, at jeg mener, at redegørelsen tegner et vel rosenrødt billede af situationen i vores landdistrikter, og det har regeringen jo nok også en interesse i.
Der er fundet en række eksempler på succeshistorier rundtomkring i landet, og det er selvfølgelig rigtig dejligt, men det ændrer jo ikke ved det helt afgørende parameter, nemlig at vi generelt ser en affolkning af landdistrikter, der ligger længere væk fra de større byer, og det er en uhensigtsmæssig udvikling.
Der er dejligt ude i vores landdistrikter.
Der er åbne vidder, langt til naboen og vind i håret.
Jeg er selv opvokset i et landdistrikt – der er dejligt.
Langt, langt de fleste mennesker, der bor i vores landdistrikter, elsker at bo der.
Udfordringen er bl.a. vores unge.
Der er opstået, hvad jeg vil kalde et mobilitetspres på mange af vores unge – de skal flytte sig.
Det er utjekket at blive boende hjemme hos sine forældre, til man er i starten af tyverne.
Det er utjekket at blive på samme arbejdsplads i flere år.
Det handler om hele tiden at være i bevægelse.
Bliverne ikke alene er, men skal også opfattes som lige så succesfulde og lige så dygtige som dem, der tager længere væk.
Bliverne kan bidrage med noget; det er dem, der kender deres lokalområde; det er dem, der er aktive i deres lokalområde; og det er dem, der føler noget for deres lokalområde og derfor holder sammen på det.
Derfor skal vi hylde dem, der vælger at blive i deres lokalsamfund.
Fra Christiansborgs side er landdistrikterne blevet behandlet stedmoderligt, og der skal jeg være ærlig at sige, at det også til dels har været tilfældet fra kommunernes side.
Der er for mange kommuner, der har for meget fokus på kommunernes større byer og for lidt fokus på kommunernes landdistrikter.
Det ser vi f.eks., når der lukkes skoler eller nedlægges dagtilbud; den slags tager luften ud af vores lokalsamfund.
Hvis man vil have liv i landdistrikterne, har man også som kommune et ansvar for at gøre noget ved det.
Fra Christiansborgs side kan vi ikke løse den opgave alene.
Det kræver også, at kommunerne trækker på den samme hammel.
Men vi er nødt til at skabe et Danmark i bedre balance, og det er en opgave, som regeringen ikke rigtig synes at ville tage på sig.
Regeringen vil hellere fremstille problemerne som værende mindre, end de er, og de aftaler, der er indgået i forhold til landdistrikterne, er bl.a. indgået, før den her regering overhovedet trådte til, og siden er der stort set ikke sket noget, overhovedet.
I landdistrikterne derimod er der ikke mange skattelettelser.
Samtidig har regeringen en ambition om at gøre det dyrere at køre i bil, og hvem kommer det til at skade?
Ja, det er netop beboerne i landdistrikterne, der for manges vedkommende er afhængige af at have to biler for at kunne få hverdagen til at hænge sammen.
Det er regeringen, der vil eller i hvert fald tidligere har villet afskaffe tilskuddet til udkantsgymnasierne, som Dansk Folkeparti pressede på for at få indført i 2019.
22 elevråd har skrevet til regeringen og tryglet om at få tilskuddet til udkantsgymnasierne bevaret, og de har også bedyret konsekvensen ved ikke at videreføre tilskuddet.
Det er bl.a. færre studieretninger og lukkede gymnasier.
Regeringen synes ikke optaget af at udflytte hverken arbejdspladser eller uddannelsespladser til de mindre byer og de danske landdistrikter.
Den indsats for udflytning, som blev igangsat under den borgerlige regering, hvor Dansk Folkeparti var støtteparti, er bremset op.
Og så kan ministre skrive nok så mange bøger om Udkantsdanmark; hvis ikke det bliver fulgt op af konkret handling, er de store ord billige.