runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-10-08:
Tak for det, hr. formand.
Det her lovforslag går ud på, at vi fortsat kan have et smidigt overførselssystem efter den 30. december også i Grønland og på Færøerne.
Det er jo førstebehandlet i Grønland og mangler både anden og tredje behandling, men jeg har rådført mig med mine to gode kollegaer, og de giver grønt lys og siger, at der er fælles forståelse for, at det her er nødvendigt, så derfor bakker Moderaterne også op om forslaget.
Tak for ordet, formand.
Det kunne jo være, vi skulle overveje at lave sådan en workshop herinde en dag, hvor vi kunne diskutere relevansen af EU-forslag, altså om de er relevante eller ej.
Mange gange handler det jo også om, hvilken ideologi man har i partierne.
Men selv om Danmark ikke har indre vandveje, er det jo alt andet lige vigtigt, at reglerne så kan anvendes, når danskejede fartøjer opererer i andre EU-lande, netop for at sikre de danske arbejdstagere.
Når det så er sagt, glæder det mig også, at det her lovforslag ikke kommer til at medføre betydelige økonomiske eller administrative konsekvenser for erhvervslivet.
Så jeg synes egentlig, at det er en velovervejet og ansvarlig tilgang til et vigtigt emne.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2024-10-08:
Tak for det.
Jeg skal gøre det ganske kort.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte det her forslag.
Det er et udtryk for, at EU blander sig i alt for meget; det er ting, vi sagtens kan klare selv.
Imens ævler og kævler Folketinget videre om, at nu skal vi spare på djøf'ere og administration, og jeg ved ikke hvad, og hvad gør vi?
Vi hælder det ene lovforslag efter det andet i hovedet på danskerne om ting, som vi sagtens kan administrere selv, og som man sagtens kan finde ud af selv.
Det her er totalt overflødigt.
Det er fuldstændig pjanket, og det vidner om et EU, der har vokset sig til lige præcis det monster, som EU-modstanderne i sin tid advarede om, og som EU-kritikerne hele vejen har fastholdt det er blevet.
Nu står vi så her, og jeg kunne for så vidt tage det næste lovforslag med – det gør jeg ikke, for der skal vi en tur forbi igen – og jeg ved snart ikke, hvad jeg skal sige.
Det er jo en selvstændig historie, hvor vanvittig det her EU-system efterhånden er blevet.
Jeg kan bare meddele, at vi i hvert fald kommer til at stemme nej til det her.
Det er fuldstændig sikkert.
Tak for det.
Rosa Lund (EL), 2024-10-08:
Den forordning, som det her lovforslag vedrører, har vi jo sådan set i Enhedslisten ikke været de store tilhængere af.
Vi stemte også i sin tid nej til forhandlingsmandatet i Europaudvalget.
Selv om det egentlig ikke er selve beskyttelsen af de geografiske betegnelser, vi diskuterer i dag, vil jeg gerne ligesom andre ordførere nævne en af grundene til, at vi var skeptiske over for forordningen.
Det var bl.a., på grund af at det jo i vidt omfang handler om ting, der allerede er beskyttet af dansk lov.
Vi har jo f.eks. en markedsføringslov, der gør, at du ikke kan kalde danskproduceret glas for Muranoglas, ligesom du ikke må sælge grus fra et andet sted i verden og sige, at det stammer fra Roskilde Festivals campingplads.
Det var bare for at nævne et par eksempler.
Men lovforslaget her handler om, hvordan de regler, der gælder i Danmark, skal administreres, og her går vi i Enhedslisten ind for, at borgeren har klarhed over, hvad der gælder, og derfor er vi også trygge ved, at Patent- og Varemærkestyrelsen bliver udpeget til at være kompetent myndighed til at forvalte den her forordnings regler, selv om det måske lidt er en overimplementering.
Enhedslisten kan altså støtte lovforslaget, om end vi er skeptiske over for forordningen, som det handler om, herunder særlig, at man potentielt kan risikere op til 2 års fængsel for en overtrædelse af reglerne.
Det er måske lige lovlig uproportionalt.
Men når det er sagt, kan Enhedslisten støtte lovforslaget.
Helle Bonnesen (KF), 2024-10-08:
Lunt rugbrød med samsøkartofler, purløg, mayonnaise og et drys læsøsalt – kan I næsten smage det, og kan I smage ordene?
Det er med til at hindre falske varebetegnelser, og det er med til at bevare den historie, der typisk ligger bag et produkt.
For ofte har vi jo en lang dansk historie eller tradition, som har været med til at skabe et produkt, en industri og en forretning.
I dag har 16 medlemmer af EU allerede nationale beskyttelsessystemer af geografiske betegnelser for netop håndværks- og industriprodukter, hvor der ydes beskyttelse til produkter.
Danmark er ikke blandt de 16 stater.
Dog har vi, som jeg brugte i min indledning, netop beskyttelse i forhold til visse landbrugsprodukter, men der skal mere til.
Det giver god mening at beskytte geografiske betegnelser, og derfor giver Konservative gerne hjemmel til, at der kan fastsættes den administrative opgave, som er nødvendig for at opfylde de forpligtelser, som forordningen pålægger medlemsstaterne.
Denne sag behøver ikke at være mere kompliceret end som så; der er i øvrigt heller ingen høringssvar, ud over at der ingen bemærkninger er, og Konservative kommer til at støtte forslaget.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-10-08:
Tak for det, hr. formand.
Én gang skal jo være den første, og det er så nu, for som oftest plejer jeg at være enig med Liberal Alliance om erhvervspolitiske spørgsmål, men her er jeg ikke helt enig.
Det er netop det med at beskytte en varebetegnelse.
Nu er jeg jo selv selvstændig, og hvis jeg skulle komme derhen, hvor jeg som den første har opfundet en maskine, der bøjer bananer, og har investeret rigtig, rigtig mange penge i det, så ville jeg jo være rigtig glad for, at jeg kunne beskytte mit varemærke, netop for at kunne tjene pengene ind igen.
Så derfor mener jeg ikke, at det her bare handler om implementering af administrative opgaver.
Det handler samtidig om også at værne om vores kulturarv og støtte de håndværkere og producenter, der bidrager til vores økonomi og til vores identitet her i Danmark.
Så derfor byder jeg det her forslag velkommen og ser ikke, at det skulle være garant for større administrative byrder.
Tak for ordet.
Pernille Vermund (LA), 2024-10-08:
Tak for det.
I dag har EU et sindrigt system til at beskytte betegnelser særlig for vin og spiritus, men også for en række landbrugsprodukter.
Mit bedste bud er nej.
Verden ville bestemt ikke gå under, hvis vinproducenter i andre lande kunne kalde deres vin for DONS – det er så et dansk beskyttet varemærke – eller hvis hård, saltet ost produceret uden for Midtitalien kunne kaldes for parmesan.
Det er selvfølgelig rart for både producenter og forbrugere, at en bourgognevin skal være produceret i Bourgogne, men mon man ikke kunne løse den sag med helt almindelige principper om forbrugerbeskyttelse og forbud mod vildledende markedsføring?
Nu ønsker EU så at udbrede den her form for beskyttelse til håndværks- og industriprodukter.
Jeg har for det første meget svært ved at se behovet.
Mon ikke vi her er ved at implementere endnu et forslag, som bibringer endnu mere unødvendigt bureaukrati for danske virksomheder?
Og for det andet har jeg svært ved at forstå, hvorfor et EU-system, som er sat i verden for at løse store grænseoverskridende problemer, bruger sin tid på denne her slags, ja, kald det pjat.
Men det er ikke det EU, vi har.
Vi får i stedet en syndflod af ligegyldige småting, som skal implementeres.
At EU-systemet påtager sig at løse flere og flere opgaver, som bedre kunne løses på anden vis, er jo ikke særegent for EU-systemet.
Jeg kunne også finde en masse eksempler på, at Folketinget i sin iver efter relevans og at politikerne herinde i øvrigt vil fikse alt muligt, som kunne løses bedre i fraværet af politik.
Som folketingspolitiker må man acceptere EU-systemets tilsvarende dysfunktion.
Det er ikke alt, hvad der kommer fra EU, som vi i Liberal Alliance anser for godt eller for relevant.
Det er et vilkår i et forpligtende samarbejde.
Derfor støtter vi trods kritik forslaget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-10-08:
Jeg kan gøre det kort.
I SF støtter vi også lovforslaget.
Vi synes, det er vigtigt at beskytte både national kultur og nationale håndværk og produkter.
Det er regler, man har haft i andre lande, og nu får vi dem også i Danmark.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-10-08:
Tak for det.
Jeg har været venlig at stille mig til rådighed, da vores normale ordfører er optaget af en sag med en anden minister i dag.
Lovforslaget, som vi behandler her, er jo netop en implementering af EU-forordningen og har til formål at supplere forordningen ved at etablere hjemmel til, at der kan fastsættes administrative forskrifter, der kan gennemføre opfyldelsen af de forpligtelser, som forordningen pålægger Danmark, herunder kravet om, der skal udpeges en kompetent myndighed til at håndhæve forordningens bestemmelser.
I Danmarksdemokraterne stemmer vi for forslaget.
Vi mener, det er vigtigt, at danske håndværks- og industriprodukter med en særlig historie eller med særlige egenskaber også nyder en høj grad af juridisk beskyttelse i både Danmark og EU.
Louise Elholm (V), 2024-10-08:
Tak for det.
Jeg synes, at den tidligere ordfører, fru Karin Gaardsted, redegjorde rigtig, rigtig fint for lovforslaget.
Jeg vil sige, at vi i Venstre jo bakker op om, at man implementerer de beskyttelsestiltag der skal til, for at man kan gennemføre de her EU-regler, så derfor synes jeg, det er rigtig positivt.
Karin Gaardsted (S), 2024-10-08:
Tak for ordet.
Det er en implementering af en EU-vedtagelse.
Der er allerede en tilsvarende geografisk beskyttelse af vin og fødevarer inden for EU, og med lovforslaget gives der mulighed for, at virksomheder inden for håndværk og industri, hvor geografien spiller en rolle, i fremtiden kan søge om beskyttelse af netop den geografiske betegnelse.
Det kunne være produkter som glas, porcelæn eller lignende.
Det er en beskyttelse af virksomhederne og samtidig en sikring af, at forbrugerne ved, at f.eks. champagne kommer præcis fra Champagneområdet og ikke er produceret et andet sted i verden.
Det forventes ikke, at myndighederne vil blive overrendt med ansøgninger fra danske virksomheder om at opnå denne beskyttelse af deres produkter, men med denne lov fremtidssikrer vi området.
Lovforslaget sendes af sted med de allerbedste ønsker og med fuld opbakning fra socialdemokratisk side.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-10-08:
Det kan sagtens være tilfældet.
Katrine Robsøe (RV), 2024-10-08:
Tak for det.
I Radikale Venstre er vi jo som bekendt ofte lidt gladere for EU, end man er i DF, og vi er også gladere for det her lovforslag.
Radikale Venstre støtter det.
Peter Kofod (DF), 2024-10-08:
Måske ordføreren kunne gøre mig klogere på, om det, når det her forslag ikke vil medføre nogen økonomiske konsekvenser, kunne være, fordi den her lov, som et stort flertal i Folketinget er ved at indføre om et øjeblik, overhovedet ikke vil blive brugt, altså at vi sidder og vedtager død lovgivning, som overhovedet ikke bliver brugt, når det er sådan, at det ikke vil medføre ressourcetræk.
Pernille Vermund (LA), 2024-10-08:
Vi har ikke et problem – så lad os lave en lov for at sikre, at vi kan løse det problem, vi ikke har!
Altså, man tror jo, det er løgn, men det er det ikke.
Det er i virkeligheden det, vi står og lovbehandler i dag.
Sådan er det jo at være en del af et større kollektiv.
Men det forhold, at Kommissionen har sendt en åbningsskrivelse til Danmark om manglende implementering af reglerne, er jo lige til at falde ned af stolen over.
Har EU-bureaukraterne ikke noget fornuftigt at tage sig til?
kan man tænke.
Hvis man nu skal vogte nidkært over, om de fælles spilleregler overholdes, så synes jeg, det ville være passende, at Kommissionen brugte nogle kræfter på, at f.eks. finanspagten overholdes.
I finanspagten er der jo f.eks. regler om, at man ikke må vedtage finanslove med strukturelle underskud på over 0,5 pct.
Det er, så vidt jeg husker, lykkedes Frankrig at overholde den regel i 4 ud af 26 finanslove siden 1998.
Der er også en regel om, at det faktiske underskud skal holdes under 3 pct.
Det har spanierne klaret i mindre end halvdelen af årene, der er gået siden 1998.
Og i Italien er man i 2 år lykkedes med at overholde kravet om, at man maksimalt må have en gæld på 60 pct. af bnp – en regel, som man ikke vil kunne overholde i årtier med det nuværende gældsniveau.
Den manglende overholdelse af finanspagten har gigantisk grænseoverskridende betydning, i modsætning til det vi lovbehandler i dag.
Den Europæiske Centralbank, som de facto også fører den danske pengepolitik, har ikke som førsteprioritet at bekæmpe inflationen, ej heller at sikre en gunstig beskæftigelsesudvikling.
ECB's førsteprioritet er at understøtte et sydeuropæisk gældsorgie, så renterne på den italienske, spanske, franske og græske statsgæld kan holdes kunstigt lave, selv om alle de nævnte lande skylder væsentlig mere end 100 pct. af bnp.
Som reaktion på den meget voldsomme inflationskrise, vi havde i 2022, måtte ECB foretage gigantiske støtteopkøb af sydeuropæiske statsobligationer, før man kunne udføre den opgave, som man er sat i verden for, nemlig at hæve renterne, når inflationen er ude af kontrol.
Det er en skør og helt uholdbar og uacceptabel situation – men det er dejligt, at Kommissionen har sit fokus stift rettet mod at sikre tilstrækkelig gode regler om indre vandveje i et land uden indre vandveje.
Forpligtende samarbejde forpligter også her, og LA støtter forslaget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-10-08:
Først en kommentar til Danmarksdemokraternes ordfører: Hvis man synes, noget er spild af tid og noget værre bureaukrati, skal man måske ikke tilføje til det med en masse udvalgsspørgsmål.
Man kan selvfølgelig mene, at det her ikke giver mening, når Danmark ikke har indre vandveje, som det gælder for.
Men som det jo tydeligt står sort på hvidt og også blev bemærket af Venstres ordfører, kan der jo sagtens være danskejede skibe, der sejler under fremmede flag på indre vandveje i Europa, hvor det her gælder.
I virkeligheden er det måske ikke så skidt rent faktisk at tale om lønmodtagernes arbejdsvilkår om bord på sådan nogle skibe.
I Danmark har vi en DIS-ordning andet, som gør, at f.eks. sømændene på containerskibe og andet har nogle helt, helt særlige vilkår i forhold til andre og arbejdsgiverne har nogle helt, helt særlige vilkår, der kun gælder for dem.
Det kunne man jo godt have en diskussion om.
Det vil jeg gemme til en anden gang.
Jeg synes, at det her er en formssag, der gør, at vi i Danmark selvfølgelig skal leve op til de samme regler om lønmodtagernes arbejdsvilkår arbejdstid osv.
Derfor vil jeg bare sige, at det støtter vi, og vi har ikke yderligere spørgsmål til det, men håber, at vi kan komme til at diskutere de andre, der arbejder på danske skibe.
Det er måske lidt mere presserende i forhold til de arbejdsvilkår, som sømænd på danskejede skibe lever under.
Tak for ordet.
Morten Bødskov (S), 2024-10-08:
Tak for det, formand, og tusind tak for den, kan man vel roligt sige, endog meget brede opbakning.
Vi manglede bare lige Dansk Folkeparti, ellers var det fuldt hus.
Men tusind tak for opbakningen til forslaget.
Med lovforslaget vil vi som sagt gennemføre en ny EU-forordning om beskyttelse af geografiske betegnelser for håndværks- og industriprodukter.
Jeg medgiver, ikke mindst i forlængelse af den andensidste ordfører, at det lyder eller kan lyde lidt abstrakt, men vi kender faktisk allerede i dag konceptet, som det også har været fremme, særlig på vin- og fødevareområdet.
Det gælder eksempelvis champagne, parmesanost eller danske lammefjordskartofler, bare for at nævne tre eksempler.
Deres geografiske betegnelser er beskyttede, som det er i dag,
så hvis der står champagne på en flaske, kommer den så altså også fra Champagnedistriktet, lige så vel som man kan være sikker på, at lammefjordskartofler kommer fra Lammefjorden.
Det er faktisk ganske udmærket, både for virksomhederne, men jo også for forbrugerne, fordi det giver tryghed for os som forbrugere, og det giver selvfølgelig også en tryghed for producenten, der har brugt tid, kræfter og penge på at udvikle et helt særligt og unikt produkt.
På samme måde vil det nu fremover være muligt at opnå beskyttelse af håndværks- og industriprodukter, hvis de besidder, som det hedder, særlige karakteristika, som kan tilskrives deres geografiske oprindelse.
Der er tale om ny regulering, der er indført i EU, og jeg må være ærlig og sige: Forventningen er ikke, som det også har været fremme fra andre ordføreres side, at det vil vrimle frem med nye danske produkter og producenter, der søger om beskyttelse.
Det er jo ikke noget, vi har tradition for i Danmark, men vi ser selvfølgelig positivt på forslaget og på, at den her mulighed skal være der.
Det er godt for vores virksomheder, som jo lever i en benhård konkurrence hver eneste dag og bruger penge på at udvikle, innovere og iværksætte nye initiativer.
Det skal vi passe på, og det skal vi tage vare om, og det er det her forslag med til.
Samtidig er det også noget, som kan være med til at sikre, at forbrugerne heller ikke bliver vildledt.
Så tak for opbakningen til forslaget.
Jeg ser frem til den videre behandling af det i vores Erhvervsudvalg.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-10-08:
Tak for det.
Også denne sag har jeg lovet at tage.
L 4 er jo ligesom de foregående lovforslag en implementering af EU-lovgivning.
Forslaget skal beskytte mobile arbejdstageres rettigheder på indre vandveje.
Men med lovforslaget skal direktivet om rettighederne på indre vandveje alligevel implementeres.
Det mener vi faktisk er et udtryk for mangel på sund fornuft fra EU's side.
Som det også er blevet fremhævet, erkender Erhvervsministeriet, at der ikke findes et eneste eksempel på, at der har været behov for denne lovgivning.
Så sagt på en anden måde
er der tale om ren pseudolovgivning, og har vi ærlig talt ikke bedre ting at lovgive om end noget, som aldrig bliver relevant?
Jeg synes ærlig talt, det er ret fjollet, og vi kommer til at stille nogle flere spørgsmål om det under udvalgsbehandlingen.
Louise Elholm (V), 2024-10-08:
Tak for det.
Som den tidligere ordfører var inde på, er det jo nok kommet lidt bag på Danmark, at vi skulle indføre lovgivning om indre vandveje, da vi ikke har indre vandveje i Danmark.
Det handler også om danske skibe, der sejler på indre vandveje, og danskere, der arbejder på de skibe, og de sejler ofte på indre vandveje i de andre europæiske lande.
Det er der i øjeblikket ikke nogen der gør, og derfor forstår jeg også godt frustrationen, og at man siger: Hvorfor skal vi så lovgive om det?
Men det skal vi, fordi det kan være, at der kommer det.
Det kan være, at der kommer skibe, og så skal der ikke ligge den hindring, at vi ikke har styr på vores lovgivning.
Derfor er det her en måde at sikre os, at vi lever op til de krav, der er, og at danske skibe også kan byde ind med at sejle på de indre vandveje.
Det kan jo være, at vi engang får nogle indre vandveje.
Det kan man aldrig vide.
Karin Gaardsted (S), 2024-10-08:
Det her er jo en lillebitte sag; det har ordføreren da selvfølgelig ret i.
Men man skal jo ikke underkende, at der kan være danske arbejdstagere, som er ansat på skibe, hvor man ikke får en ordentlig behandling, og det her er minimumsgrænser for, hvad der skal gælde for dem, der er ansat på skibe.
Tak for det.
Dette lovforslag handler om beskyttelse af mobile lønmodtagernes rettigheder på indre vandveje, og det kan jo godt være, at man lige skal tænke sig lidt om, før man helt kan forstå, hvad det betyder.
Der er tale om en implementering af et EU-direktiv.
Vi har faktisk ingen indre vandveje i Danmark, altså ingen floder eller søer, der er så store, at der er tale om besejling sådan i professionel sammenhæng.
Men hvorfor skal vi så implementere et direktiv, hvis det ingen betydning har for os?
Jo, årsagen er, at der er danskejede skibe, som besejler indre vandveje i den øvrige del af EU, og der skal vi sikre gode arbejdsforhold for de ansatte.
Er man ansat på et skib, hvor der allerede er en overenskomst, som giver bedre vilkår og rettigheder, så er det den, der gælder, så lang tid der sikres de samme rettigheder.
Lovforslaget skal sætte grænser for, hvor lang arbejdsdagen kan være, beskytte sæsonarbejdere, regulere hviletider og pauser, ligesom der skal tages særlige hensyn til ungarbejdere, og det skal sætte rammen for, hvad der skal ske i nødsituationer, og også sikre helbredsundersøgelser af de ansatte om bord på fartøjer, der besejler f.eks. kanaler, floder og søer i EU.
I Socialdemokratiet bakker vi altid op om gode arbejdsvilkår og rettigheder, også til søs.
Vi støtter lovforslaget, og jeg skal hilse fra Enhedslisten og sige, at det gør de også.
Peter Kofod (DF), 2024-10-08:
Det er mere et spørgsmål, men tak for muligheden.
Kan ordføreren ikke undre sig over, at vi som et land uden indre vandveje skal vedtage det her?
Det blev jo reflekteret lidt over det i talen.
Jeg synes bare, det er dybt bizart, at vi bruger Folketingets tid på at vedtage noget, som ministeriet ifølge bemærkningerne til forslaget siger at der formentlig ikke er nogen som helst afledte konsekvenser af.
Altså, man kunne ikke finde en eneste sag, hvor det her ville have betydning.
Er det ikke mærkeligt, at vi, bare fordi EU siger noget, sætter alt det her i gang?
Karin Gaardsted (S), 2024-10-08:
Vi kan jo sagtens have et danskejet skib, som sejler på Donau, på Kielerkanalen eller på en af de større søer, hvor der er professionel sejlads, og vi kan også have danskere ansat på skibe, der er ikke bare er danskejede, men som kan være ejet af andre, hvor vi skal sikre at de har ordentlige arbejdsvilkår, og det er faktisk det, som det handler om.
Peter Kofod (DF), 2024-10-08:
Er det egentlig ikke utroligt, at det ikke er lykkedes ministeriet at finde eneste sag – det er jo ikke mig, der siger det; det er ministeriet – at lægge på bordet, som det her skulle have en effekt på?
Er det ikke mærkeligt?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-10-09:
Tak for det.
Jeg kunne også godt tænke mig, at vi i Danmark kunne bryste os af at være førende inden for langt flere områder, når det gælder om at sikre mennesker med handicap et ligeværdigt liv.
Det er lige præcis derfor, regeringen har kastet sig ud i at lave en rammeaftale med en række initiativer sammen med en række partier.
Det er også rigtigt, at magtanvendelse forekommer i Danmark, både i psykiatrien, i sundhedsvæsenet og også på botilbud.
Det vil vi selvfølgelig også have en skærpet opmærksomhed på.
Det kan nok ikke altid fuldstændig undgås, men vi skal i det mindste sikre nogle rammer for det, som er i orden, og det vil jeg selvfølgelig også selv lægge mig i selen for at sikre.