runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Hvordan ændrer vi gymnasieelevernes opfattelse af karakterer?
Det kan vi ikke ændre herinde, og jeg vil heller ikke forsøge at bilde nogen ind, at vi kan det, for det er faktisk meget begrænset, hvor mange problemer i samfundet vi kan løse fra Christiansborgs side.
Men jeg har i min tale forsøgt at redegøre for, hvad det er for nogle ting, der sker i vores kultur, hvad det er for nogle tendenser, der er i vores samfund, der kan være med til at forklare, at der er en grad af en perfekthedskultur, at der er et dannelsestab, der gør, at man måske i højere grad føler sig alene med sine udfordringer og så bliver endnu mere usikker i mødet med eksempelvis karakterer, og at der er en masse abstrakte, flyvske krav, som er svære at leve op til, og så vender man sig mod de konkrete, håndgribelige krav og gør måske for meget ud af dem.
Det er det tætteste, jeg kommer på et svar.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-10-07:
Jeg er helt enig i, at vi kan lære af Schweiz, som var det sidste land, jeg boede i – jeg boede der i 3 år – inden jeg kom hertil, og de har netop fået vendt det om og ligger nummer et i verden på innovation.
Så vi kan godt være lidt ydmyge og lære af andre steder.
Men netop til det med at komme frem vil jeg sige, at jeg hørte ordføreren tale om krav og eksamener og test, og karakterer kan jo netop være et godt fagligt pejlemærke i forbindelse med at stille krav og en mulighed for at vise tillid.
På de gymnasiale uddannelser er der jo meget det her med, at det er et karakterræs, men hvordan får vi ændret det, så det kommer til at blive et fagligt pejlemærke, og at det er et krav, og at det faktisk ikke er et pres, vi laver mod de unge, men at det faktisk er noget, der hjælper, så vi bedre kan se, hvor det er, man skal sætte ind, og bedre kan se, hvor man har sine stærke kompetencer?
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Jeg tror, jeg kommenterede det tidligere, da hr. Morten Dahlin stillede et lignende spørgsmål, og vi er bestemt også positive over for det.
Man skal ikke glemme, at dannelse ikke kun er noget med hovedet og at læse en masse bøger og kende til sin historie, dannelse er også at kunne noget med sine hænder.
En landmand er utrolig dannet, fordi han kigger på det, der er omkring ham, og producerer fødevarer, og det er jo virkelig dannelse at kunne noget konkret på den måde.
Man kan også kigge mod et land som Schweiz, hvor de virkelig har held med at få rigtig mange ind på erhvervsskolerne.
Det er et krav, at de har en aftale med en virksomhed forinden og de hver uge er mindst en eller to dage ude ved virksomheden, og der er gode muligheder for at læse videre bagefter på universitetet, hvis man vil tage en overbygning.
Så jeg tror, der er nogle ting, vi kan lade os inspirere af i det hele taget på det område.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-10-07:
Det gælder også, at der bliver talt om den tillid, som viser, at de unge kan selv, og at der er utrolig mange muligheder og også fokus på dannelse.
Der var mange gode takter, som man som konservativ også kunne genkende, og det gælder også det, at det ikke er samfundets skyld, som fik mig til at tænke på en gammel TV-2-sang fra 1994.
Men netop for at give de unge muligheder, hvad tænker hr. Alex Vanopslagh om det her med et udspil om mere praksisfaglighed i folkeskolen tidligt, så man får mulighed for at prøve flere fag og at bruge de kompetencer, så man eventuelt kan gå videre på en praksisfaglig uddannelse eller blive klar til livet og gå ud og finde et job?
Mette Thiesen (NB), 2021-10-07:
Tak for det.
Jamen så synes jeg faktisk, at der begynder at tegne sig et flertal, så det vil jeg da bare glæde mig over.
Det var egentlig bare det.
Rosa Lund (EL), 2021-10-07:
Jeg er meget enig i, at den polariserende debat skræmmer rigtig mange fra at deltage i debatten, men det er ikke kun minoritetskvinder, det er også andre kvinder, der afholder sig fra at stille op til byråd, til Folketinget og ved regionsvalget, og som afholder sig fra at deltage i den offentlige debat.
Problemet er jo større, end at det kun er minoriteter, der ikke blander sig.
Men jeg er enig i, at den polarisering, vi har set særlig i udlændingedebatten, er med til, at folk afholder sig fra at deltage.
Jeg tror faktisk, at noget af det, vi skal gøre, er at se på, hvordan vi bedre kan beskytte de her mennesker og deres ytringsfrihed.
Det tror vi jo i Enhedslisten man kan gøre ved f.eks. at udvide racismeparagraffen.
Jeg er ikke sikker på, at det er løsning en , men jeg synes, det er værd at undersøge.
Jeg vil egentlig bare gerne høre, hvad Liberal Alliance tænker om, hvordan vi kan sikre de her menneskers ytringsfrihed, for det er da et demokratisk problem, at kvinder afholder sig fra at deltage i den offentlige debat.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Med fare for ikke at svare tilfredsstillende vil jeg sige: På samme måde, som vi sikrer andre menneskers ytringsfrihed, altså ved at forfølge dem, der begår noget ulovligt, og værne om retten til at ytre sig frit.
Men her er det måske lige så meget et tegn på den polarisering, der er i tiden.
Det er jo ikke en tilfældighed, at det er etniske minoritetskvinder, der måske får en spand skidt i hovedet, hvis de deltager i den offentlige debat.
Jeg kan ikke lade være med at vende tilbage til det her med dannelsestabet, som mange vestlige lande har oplevet de sidste par årtier.
Der har jo altid været nogle fælles normer og værdier, som har bundet et samfund sammen, og de normer og værdier er i opbrud, og derfor er der de her hårde identitetspolitiske kampe, herunder også i integrations- og indvandrerdebatten.
Det gør, at tingene bliver mere polariserede og splittende og ubehagelige.
Det synes jeg er ærgerligt.
Rosa Lund (EL), 2021-10-07:
Tak for det.
Jeg vil også gerne sige tak for en god tale, og jeg vil faktisk gerne fortsætte lidt i samme spor, nemlig spørgsmålet om ytringsfrihed, for ytringsfrihed er en af de allervigtigste værdier, vi har.
Jeg synes, at hr. Stinus Lindgreen rejser noget rigtig vigtigt i forhold til forskeres ytringsfrihed, men noget, som jeg har tænkt på, er, at der jo er undersøgelser, der viser, at der er kvinder og mennesker med minoritetsbaggrund, som afholder sig fra at deltage i den offentlige debat, fordi de simpelt hen bliver truet.
Jeg vil egentlig bare gerne høre ordføreren, som jeg ved også går meget op i ytringsfrihed – jeg har faktisk en rigtig flot kop, faktisk min yndlingskop, stående på mit kontor, som jeg har fået af ordføreren, hvor der står »frihed« på den ene side og »ansvar« på den anden side – hvordan vi skal sikre de her menneskers ytringsfrihed.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Nej, det er heller ikke det, der sker.
Jeg kommer til at tænke på en artikel, jeg læste i Weekendavisen for et par uger siden, og jeg tænker næsten også, at ordføreren også læser Weekendavisen, om en forsker i USA.
Jeg har desværre glemt vedkommendes navn, men han blev kendt ved, at han skrev en masse videnskabelige artikler, som var det rene nonsens, inden for kønspolitik og racepolitik.
De blev fagfællebedømt, og det var bare noget, han hev ud af den blå luft – eller sin bagdel for den sags skyld.
Og det viser jo, at der er en udfordring, og jeg synes, at det er langt mere bekymrende end den selvcensur, der er i de miljøer, altså end at der er nogle, der føler sig pikeret over, at de får en rimelig kritik.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-10-07:
Naturligvis skal alle, måske især vi folkevalgte, blande sig i debatten, det er klart, og forskning lever jo af kritik.
Det er en del af forskningen og videnskabens helt grundlæggende dna.
Men mener ordføreren så, at der på danske universiteter er et udtalt problem med dårlig forskning, som de eksisterende mekanismer – fagfællebedømmelse, Nævnet for Videnskabelig Uredelighed – ikke kan håndtere?
Og mener ordføreren, at det er bedre at overlade det til folkevalgte politikere herinde på Christiansborg at definere, hvad der er god og dårlig forskning?
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Det er sådan, at vi ønsker at afskaffe racismeparagraffen helt.
Vi skal også passe på, at vi ikke kriminaliserer holdninger og synspunkter.
Men det er selvfølgelig et problem, at man oplever, når man deltager i den offentlige debat, at man bliver tilsvinet på de sociale medier.
Jeg ved ikke, om der er en kønsmæssig slagside.
Jeg tror, at mænd og kvinder bliver svinet nogenlunde lige meget til, men karakteren af svineriet over for kvinderne er nok af en mere grov og perfid karakter.
Og det bedste råd, jeg kan give, er at lade være med at læse det.
Jeg læser personligt ikke engang kommentarsporene til mine egne opslag, for de er som regel fuld af jammer og brok.
Så mit råd er: Lad være med at tage det ind; lad være med at læse det.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-10-07:
Og jeg synes sådan set, det er lidt overset, at man i selve aftalen om den arktiske kapacitetpakke har sagt, at det er op til naalakkersuisut at pege på, hvordan vi kan strikke det sammen, for det er jo sådan set en fremstrakt hånd til naalakkersuisut og til Grønland, i forhold til hvordan det skal strikkes sammen.
Karsten Hønge (SF), 2021-10-07:
Først vil jeg sige, at vi i SF glæder os til et nyt folketingsår med et tæt samarbejde med Inuit Ataqatigiit.
Det var på alle måder godt for Grønland at få et regeringsskifte.
IA har jo den her sådan røde historie, og den røde del af politikken er jo velkendt, men det, der er interessant her, er jo, at IA, om man så må sige, nærmest er sprunget ud som Grønlands grønne parti og har sagt, at man vil knytte sig til Parisaftalen.
Kunne fru Aaja Chemnitz Larsen lige give en opdatering på, hvor man er henne i processen?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-10-07:
Det er jeg rigtig glad for at høre.
Jeg er stærk tilhænger af NATO, modsat forgangne tiders radikale, og vokset op netop med forankringen der.
Men signalet fra USA er jo sådan set ret klart.
Det står netop ikke i modsætning til hinanden.
Der kommer en meget tydelig og forsvarspolitisk diskussion i Europa lige efter nytår – det har formanden for Europa-Kommissionen lanceret – og vi skal selv have en diskussion om et nyt forsvarsforlig i Danmark.
Derfor er det opfølgende spørgsmål: Kan vi have den uden at tage stilling til Danmarks rolle i Europa og dermed Danmarks forsvarsforbehold?
Mette Frederiksen (S), 2021-10-07:
Jo, det er det.
Jeg er lige kommet hjem fra Slovenien – siden vi var samlet sidst – hvor vi præcis mødtes for at diskutere, hvad det er, der egentlig er EU's rolle med de geopolitiske forandringer, der er, og på den globale scene, der viser sig.
Jeg mener, at det starter og slutter med NATO, når vi taler forsvars- og sikkerhedspolitik.
Altså, den transatlantiske alliance er i mine øjne hele forudsætningen for vores tryghed og for vores sikkerhed og i øvrigt det, der har skabt rammen for, at ikke mindst Europa har været trygt, og det er, siden NATO's oprettelse.
Så det starter og slutter med NATO, men det behøver ikke at være i modsætning til, at Europa selv kan mere og skal mere.
Det gælder eksempelvis i vores nærområder.
Hvis jeg må give et eksempel, har vi jo en franskledet operation i Afrika, i forhold til risikoen bl.a. for terrorisme, hvor Danmark har valgt sammen med nogle andre europæiske lande at spille en aktiv rolle, og det kan jeg godt forestille mig mere af på sigt, altså en aktivistisk udenrigspolitik fra Europas side i vores nærområder, og det kan både være den ene og den anden vej.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-10-07:
Tak for ordet.
Juelsminde Skole i Hedensted var det nemlig.
Det er rigtigt, at jeg blev forvirret af, at vi var i Vejle.
Der er også en række andre diplomatiske indsatser, vi virkelig får behov for i de her tider, ikke bare i de kommende år, men faktisk lige nu.
Jeg tænker i høj grad på udenrigs-, sikkerheds- og forsvarsdiplomatiet, forsvarspolitikken og det samarbejde.
Vi er et lille land, og vi har så meget brug for at være en del af et større og stærkere fællesskab.
Jeg er jo enig med statsministeren i, at USA er en helt afgørende allieret, men det bekymrer mig også, når statsministeren ikke i samme åndedrag taler om, hvordan vi har brug for at styrke det europæiske samarbejde på det her område.
Så er det ikke på tide at tage højde for den rolle, som EU spiller her?
Mette Frederiksen (S), 2021-10-07:
Jamen det kommer helt utvivlsomt, for jeg synes i virkeligheden, at noget af det opløftende ved nogle af de diskussioner, vi også har været med til at starte her efter sommer, er, at alle er enige om, at det på mange måder starter og slutter med folkeskolen.
Og hvis vi skal have gjort noget strukturelt ved nogle af de øvrige problemer, skal vi have fat omkring folkeskolen.
Hvordan vi så præcis skal gøre det, skal vi nok lige have lov til at vende tilbage med.
Men ja, vi skal diskutere, hvordan vi får en bedre folkeskole – en endnu bedre folkeskole.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-10-07:
Det er jeg glad for, og derfor synes jeg jo også, at vi skal gå i gang med i virkeligheden at sætte folkeskolen fri.
For én model kan jo godt passe i Vejle eller et sted, der mere ligger i Midtjylland – fred være med det – en anden model kan passe i Sydhavnen, og en tredje model kan passe i Nakskov.
Og jeg tror, vi skal have en større forståelse af den forskellighed, der både kan være mellem skolerne, eleverne, men i virkeligheden også i forhold til lokalområdet.
Nu fik statsministeren ikke så meget svartid sidst, men har statsministeren mulighed for at sige: Ja, vi vil gerne indkalde til forhandlinger for at gøre folkeskolen mere fri?
Mette Frederiksen (S), 2021-10-07:
Jeg havde en dag lejlighed til at sidde i en længere uddannelsessnak med fru Sofie Carsten Nielsen, og nu kan jeg ikke huske, hvad for en kommune, der blev refereret til, men vi er i det midt-øst-jyske.
Det kan være, at fru Sofie Carsten Nielsen kan hviske kommunens navn.
Vejle, godt.
Jeg kan godt huske, at vi sad i Vejle, men jeg troede, det var en anden kommune, vi talte om.
Nå, nu har jeg brugt al min taletid på det.
Hvorom alting er, var samtalen rigtig, rigtig god, for her har man gjort det, vi har talt om i dag, nemlig givet nogle unge, som vi ellers ville risikere, som jeg forstod det, at tabe på gulvet – de var måske skoletrætte og havde svært ved at finde deres vej i uddannelsessystemet – muligheden for, at de kunne få lov til at være ude på en virksomhed, samtidig med at de stadig væk gik i skole og fik færdiggjort 9. klasse.
Og den vej vil jeg meget gerne være med til at vi går videre ad.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-10-07:
Jeg var også svært begejstret for hr. Alex Vanopslaghs indlæg og den diskussion, der kom i kølvandet, nemlig om, hvordan vi sikrer børn og unge mod mistrivsel.
Kan vi sætte klarere rammer op?
Og jeg synes også, det er godt, at statsministeren kvitterede for den debat, for jeg tror egentlig, at det i virkeligheden er det, vi har brug for for at komme spadestikket dybere i forhold til vores fælles folkeskole.
Så derfor vil jeg gerne spørge statsministeren, om statsministeren ikke vil sige – nu, når statsministeren også nævner mere frihed til faglighed, måske en dag om ugen ude i praktik i en virksomhed, eller hvad det nu kan være – at vi i dag skal give hinanden håndslag på, at undervisningsministeren indkalder til diskussioner om at sætte folkeskolen mere fri.
I virkeligheden kan det jo være at lave en dag om ugen, hvor man er ude på en virksomhed – det gør man nogle steder.
Det kunne være, at man nogle steder havde lyst til at eksperimentere med faglighed i naturen.
Og en tredje ting kunne være, at man gerne ville have nogle kortere skoledage med mange flere lærere i de enkelte timer.
Mette Frederiksen (S), 2021-10-07:
Både min og regeringens holdning er den samme som før valget: at den stramme udlændingepolitik er helt, helt afgørende for Danmark.
Der er massive udfordringer, som skyldes en forkert udlændingepolitik ført igennem mange år.
Heldigvis har vi jo igennem en årrække nærmet os hinanden, mange af de politiske partier, så vi i virkeligheden i ret bred enighed har vedtaget opstramninger både på asylområdet, på statsborgerskabsområdet og på familiesammenføringsområdet.
Hvis der så i det her spørgsmål ligger, at hvis der eksempelvis kommer en dom på asylområdet, skal man ikke følge den, når man er regering, er det en anden sag.
Men ja, udlændingepolitikken bør funderes hen over midten.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-07:
Og det betyder, at der ikke kommer til at ske ændringer, hverken i reglerne for asyl eller i reglerne for familiesammenføring, medmindre der er et bredt flertal her i Folketinget, der synes, det er en god idé?
Mette Frederiksen (S), 2021-10-07:
Ja, det kan jeg.
Jeg tror, at hvis man kigger på det i dag, ligegyldigt hvad man måtte have af holdning til forbeholdet på forsvarsområdet, så er det ikke det, der forhindrer os i at spille den rolle, vi gerne vil.
For hvis man kigger på Danmarks internationale engagement på forsvars- og sikkerhedsområdet, spiller vi jo en rolle flere forskellige steder.
Vi har anmeldt, at vi gerne vil tage mere aktivt del i FN, altså ved at søge opbakning til at komme i Sikkerhedsrådet, vi spiller en meget, meget vigtig rolle i NATO, også i direkte operationer, og på europæisk niveau, som jeg sagde før, har vi eksempelvis et samarbejde med Frankrig.
Så Europa skal tage et større ansvar for nærområderne, men det må aldrig være på bekostning af det transatlantiske.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-07:
Tak for det.
Statsministeren er irriteret, hver eneste gang jeg vælger at citere hende fra marts måned; det ved jeg godt, men vi har jo talrige citater.
Jeg kan se, at statsministeren allerede er bekendt med dem, ikke?
Det handler om de fremmedkrigere, som jo har vendt Danmark ryggen, og som intet har at gøre i Danmark mere.
Alligevel er de mennesker jo landet i Danmark i nat og skal nu igennem et langt forløb med danske skatteyderes betaling i ryggen.
Så vi er lidt nervøse for, om det der med udlændingepolitikken egentlig skrider, altså om det er noget, der egentlig kommer fra hjertet, eller om det er noget, man sådan kan tage fra dag til dag.
Derfor har jeg bare et spørgsmål til statsministeren, der handler om den garanti, som statsministeren gav før sidste valg, nemlig at hvis de bærende principper i dansk udlændingepolitik skal ændres, altså lempes, skal det ske hen over midten, ved at de borgerlige partier, eller i hvert fald et af de borgerlige partier, bakker op om det.
Det gælder eksempelvis reglerne om asyl og reglerne om familiesammenføring, altså nogle af de der bærende ting, og hvis de skal ændres, kræver det bred enighed her i Folketinget om det.
Kan statsministeren bekræfte, at hun stadig væk står på det fundament?
Mette Frederiksen (S), 2021-10-07:
Jeg bliver nødt til at svare på det spørgsmål om velfærdsloven igen.
For det kan jo ikke nytte noget, at man stiller sig op i Folketingssalen og påstår, at der ikke er råd til at føre den politik, regeringen lægger frem, når vi har en dansk økonomi – og måske er det det, der på en eller anden måde forstyrrer diskussionen lidt – hvor der er råd til at dække det demografiske træk, og hvor der er råd til at investere i vores børn og i vores ældre, men det er et politisk valg.
Pernille Vermund (NB), 2021-10-07:
Hvis pengene er der, er det jo ikke noget problem at sige, at det er en forudsætning for, at vi så også kan bruge dem, men fred være med det.
Når vi taler ulighed – og det fik jeg ikke noget svar på før – må man sige: Ser man på de indkomstgrupper, som er blevet fattigere som følge af den førte politik de sidste 2 år, så er det jo sådan, at man, når man øger skatterne, som man har gjort 39 gange, så desværre har en situation i dag, hvor dem, der har allermindst, er dem, der er blevet hårdest ramt.
De 10 pct. fattigste mister ca. 1,7 pct. af deres levestandard med den politik, der er gennemført.
De 10 pct. rigeste mister 0,9 pct. Så mit spørgsmål er ganske kort: Hvorfor har statsministeren valgt at sænke levestandarden for de 10 pct. fattigste?
Mette Frederiksen (S), 2021-10-07:
Men lad os nu lige se på, hvad de faktiske forhold er omkring dansk økonomi.
Altså, når Venstre går ud, som Venstre gør nu, er det jo for at finde en undskyldning for ikke at stemme for en velfærdslov, og det er jo reelt nok.
Man kan jo bare sige: Ja, vi sagde ét til vælgerne før valget, men det vil vi så ikke alligevel.
Det er jo reelt nok.
Men det er jo ikke et spørgsmål, om vi evner at tjene pengene i Danmark.
Det går godt for dansk erhvervsliv.
Eksporten har det godt.
Forbrugertilliden har det godt.
Dansk økonomi er i topform.
Så vi evner at tjene pengene, altså dansk erhvervsliv, danske lønmodtagere og danske selvstændige.
Hvis ikke man vil det, er det en anden sag, men så synes jeg, man skal sige til danskerne, at man ikke vil det.
Pernille Vermund (NB), 2021-10-07:
Tak for det.
Som kvinde kan jeg måske tillade mig at sige, at det ikke er første gang, jeg hører en kvinde sige, at vi da bare kan bruge pengene, og pyt med, hvordan vi tjener dem, men jeg havde altså aldrig troet, jeg skulle høre det fra en statsminister m/k.
Det er ikke det, mit spørgsmål handler om.
Jeg synes bare, det er en bemærkelsesværdig sag, når man står her og undrer sig over, at det er en forudsætning for, at man kan bruge pengene.
Statsministeren taler ofte om bekæmpelse af ulighed, og fru Mai Villadsen var lidt inde på det.
Det står i forståelsespapiret med store bogstaver.
Hele seks gange er ulighed nævnt.
Man vil bekæmpe ulighed, men den politik, der er blevet ført de sidste 2 år, er netop, som fru Mai Villadsen siger, en politik, som øger uligheden.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren: Er det rigtigt forstået, at der rent faktisk er økonomiske hensyn, som statsministeren og regeringen, åbenbart sammen med et rødt flertal, prioriterer frem for at bekæmpe uligheden?
Mette Frederiksen (S), 2021-10-07:
Men altså, jeg tror sådan set heller ikke på, at vi, fordi man afsætter et beløb på en finanslov, så får løst de problemer, der er på ældreområdet.
For det, jeg oplever, er jo, at mange af vores ældre er ensomme.
De har al tid i verden, men ikke tid nok sammen med andre mennesker.
Det tror jeg måske er en kulturel diskussion, vi skal have med hinanden, altså om vi passer godt nok på hinanden, men det er jo så også i mine øjne en diskussion om, om de mennesker, der heldigvis går på arbejde på vores ældreområde, får lov til at bruge tid sammen med de ældre, eller om de bruger alt for meget tid på at sidde og registrere – alt for meget tid.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-10-07:
Jamen så synes jeg da, at vi skal starte med at bladre i det ældreudspil, vi kom med for et par uger siden, hvor vi kommer med nogle helt konkrete forslag.
Jeg siger jo ikke, at vi så har løst alt, men det er i det mindste nogle konkrete forslag til, hvordan vi så kan gøre tingene for at gøre det godt for de mennesker, der har gjort, at vi andre lever i så godt et samfund, som vi gør.
Det, der gør mig bekymret, er, at man netop efter »Plejehjemmene bag facaden« sidste år i finansloven vedtog, at nu må vi hellere sætte nogle flere penge af til ældre.
Og hvad har vi fået ud af det?
Har vi sikret, at kommunerne har brugt pengene rigtigt?
Har vi set, at der er tydelig ledelse på plejehjemmene?
Har vi set, at der er kommet en autorisation, så folk, der ikke er dygtige til at have med ældre at gøre, kan fratages den osv. osv.?
Det må være den vej, vi skal.
Mette Frederiksen (S), 2021-10-07:
Jeg må sige, at da jeg hørte hr. Lars Løkke Rasmussen tidligere, følte jeg mig lidt hensat til de gode gamle dage, hvor borgerlige politikere går på talerstolen og buldrer imod, at vi skal investere flere penge i vores velfærdssamfund.
Men nu kan jeg næsten fornemme, at der er en lille em af det fra De Konservative.
Jeg synes, at man skal stemme for velfærdsloven, for jeg synes, det er helt rimeligt, at vi, når der kommer flere ældre, også herindefra skal sikre, at der faktisk er penge nok til at sikre en ordentlig ældrepleje.
Er det ældreplejen alle steder i Danmark i dag?
Nej, det er det ikke.
Så lad os endelig gå ind i det rum og snart blive konkrete med hinanden om, hvordan vi så faktisk gør det.
For hver gang vi for alvor har besluttet ældrepolitik herinde, ender det altid med, at vi stiller endnu flere krav til nogle derude, og tiden går altså fra de ældre, desværre.