runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (KF), 2021-10-27:
Jeg kan fortælle, at hvis det var sådan, at vi havde regeringsmagten og vi fik magt, som vi har agt, så er der rigtig mange steder, vi ville stemme stramme udlændingepolitikken.
Bare i forhold til statsborgerskab har vi jo foreslået, at der skal være et loft.
Altså, vi har foreslået rigtig mange ting.
Der er også rigtig mange dele af reglerne for permanent ophold, som jeg synes vi kan se på.
Vi har foreslået, at man skal forbyde larmende bønnekald fra muslimske moskéer osv. Vi er kommet med rigtig, rigtig mange gode ting, som regeringen er imod; men lige præcis i forhold til det her forslag siger vi, at hvis man skal skrue et sted, er man nødt til at stramme et andet sted.
Pernille Vermund (NB), 2021-10-27:
Ville Konservative så lempe udlændingepolitikken, som det fremgår af vedtagelsesteksten, altså lempe udlændingepolitikken så lidt som muligt?
Altså, jeg bliver seriøst bekymret for Konservatives udlændingepolitik her.
Marcus Knuth (KF), 2021-10-27:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstår, hvor fru Pernille Vermund er i det her spørgsmål.
Men bundlinjen i det, vi jo også siger, er, at man skal komme med forslag til stramninger, således at det samlede billede forbliver det samme.
Det må alt andet lige være et minimum.
Jeg ved godt, at vi står et andet sted end Nye Borgerlige, men vi har sagt, at vi vil efterleve den her dom, men det skal selvfølgelig gøres mindst muligt.
Det er jo den diskussion, vi har lige nu, altså om det, ministeren foreslår, er mindst muligt, eller man kunne komme med nogle af de gode forslag, som bl.a. Dansk Folkeparti er kommet med.
Men bundlinjen er, at vi siger: Hvis man er nødt til at ændre på de nuværende regler, skal man stramme et andet sted, så billedet i hvert fald i det her scenarie forbliver det samme.
Pernille Vermund (NB), 2021-10-27:
Tak for det.
Jeg blev en lille smule bekymret – for at sige det mildt og meget diplomatisk – da jeg hørte Konservative og Venstres forslag til vedtagelsestekst, hvor der stod noget i retning af, at man skulle lempe udlændingepolitikken så lidt som muligt.
Men når ordføreren nu står og siger, at han ikke er sikker på, at han stemmer for det her forslag, så bliver jeg seriøst bekymret.
Ærlig talt, hvor står Konservative?
Vil Konservative bakke op om en udlændingelempelse, eller vil Konservative stå fast og sige: Vores mandater skal ikke gå til det her; det må regeringen selv ligge og rode med?
Hvis vi havde haft regeringsmagten, havde vi passet på Danmark.
Marcus Knuth (KF), 2021-10-27:
Jeg er helt enig.
Og jeg kan huske, at Socialdemokratiet jo kørte reklamer med sådan en scrabble om, at de ville lave politik med forskellige politiske partier, og at udlændingepolitikken jo så var med de blå partier.
Som hr. Kristian Thulesen Dahl siger her, vil jeg ikke engang sige, at Socialdemokratiet har forladt det princip, for jeg ved ikke, om de overhovedet har været der, men her gør de det i hvert fald meget klart, at de ikke ønsker noget tæt samarbejde med de blå partier om en stram udlændingepolitik.
Pernille Vermund (NB), 2021-10-27:
Ordføreren siger, at folkeretten trumfer al anden lovgivning, men folkeretten trumfer ikke grundloven.
Og når det her er så væsentligt, er det, fordi den dom, vi sidder med her, bygger på et regelsæt, som danskerne ved folkeafstemning klart har sagt nej til.
Danskerne har klart sagt: Her har vi et forbehold.
Det er jo derfor, det er så relevant.
Det er jo det, der er problemet her, nemlig at man ind ad bagdøren sniger noget, som danskerne aktivt har sagt nej til.
Kan ordføreren ikke se, at det er et problem?
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-27:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg synes, det er godt, at man fra kommunal side bruger nyttejob og er indstillet på at øge aktiveringsgraden.
Det er grundlæggende set positivt, for
De lever i stedet et liv på offentlig forsørgelse, hvor der ikke rigtig stilles krav, og det underminerer integrationen, det underminerer dansk økonomi, og det er ødelæggende for sammenhængskraften i det danske samfund.
I dag bliver eksempelvis ikkevestlige indvandrere på kontanthjælp i gennemsnit aktiveret 4 timer om ugen.
Det er slet ikke nok for dem, der fortsat har et integrationsbehov, og det er hverken til gavn for den enkelte eller for samfundet.
Det er også derfor, regeringen ønsker at stille krav om 37 timers arbejdspligt til borgere med et integrationsbehov, så vi erstatter forsørgelseslogikken med en arbejdslogik.
Udgangspunktet skal være, at den enkelte bidrager til sin egen ydelse.
Jeg kender ikke de nærmere omstændigheder i det konkrete eksempel fra Randers Kommune, og derfor har jeg ikke mulighed for at kommentere direkte på det, men der skal ikke herske nogen tvivl om, at vores forslag om indførelse af en 37 timers arbejdspligt skal gennemføres af alle landets kommuner og også er inspireret af erfaringerne fra nogle kommuner.
Jeg er klar over, at flere kommuner har oplevet udfordringer med at etablere nytteindsatsen lokalt, og derfor er det også en del af regeringens udspil at give kommunerne bedre muligheder for at bruge nytteindsatsen.
Kathrine Olldag (RV), 2021-10-27:
Jeg kan ikke genkende, at det har bibelske dimensioner, eller at det står mejslet i sten.
Der bliver hele tiden fortolket, også ved Menneskerettighedsdomstolen.
Det gjorde ministeren jo i øvrigt også fint rede for, og jeg synes egentlig også, at jeg i min tale gav nogle eksempler på, hvordan menneskerettighedskonventionerne også har udvidet sig og inkorporeret nye definitioner og nye problematikker, som passer til tiden.
Carl Valentin (SF), 2021-10-27:
Vælgerne har jo ikke sagt nej tak.
Det er jo rigtigt nok, at vi har nogle forbehold, men vælgerne har valgt et flertal i Folketinget, som har skrevet under på, at vi vil overholde menneskerettighederne, og så gælder de.
Om vi så til enhver tid vil synes, at det er okay, at man på den måde implementerer noget EU-lovgivning gennem menneskerettighederne, skal jeg ikke kunne sige.
Det synes jeg er svært at sige på forhånd.
Men jeg kan ikke se noget problematisk i den sag her, overhovedet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-10-27:
Når Menneskerettighedsdomstolen begynder at anvende EU-retten på den her måde – og det er jo noget, som ikke bare jeg, men også folk, som rent faktisk ved noget om det her, og som arbejder med det på et juridisk og sagkyndigt grundlag i dagligdagen, også har bemærket er bemærkelsesværdigt, viser der sig så overhovedet ikke nogen advarselslamper for hr. Carl Valentin?
Danmark har jo også andre forbehold, og vil hr. Carl Valentin og SF så til enhver tid sige, at hvis det er Menneskerettighedsdomstolen, der begynder at indføre EU-retsregler, som vi egentlig har et forbehold for i Danmark, skal vi alligevel følge dem, også selv om vælgerne har sagt nej tak?
Carl Valentin (SF), 2021-10-27:
Det er ikke korrekt, at det heldigvis ikke burde gælde i Danmark, for et flertal her i Folketinget har besluttet at overholde menneskerettighederne.
Så grunden til, at man følger det her, er jo, at et flertal i Folketinget ønsker det.
Jeg kan så høre, at der er nogle herinde, der er rigtig ærgerlige over, at vi er nødt til at følge dem, men det er nu engang det, man har valgt at skrive under på.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-10-27:
Jeg var rigtig glad for, at hr. Carl Valentin betonede det med, at lov er lov og lov skal holdes.
Det er vi nemlig meget enige om.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at diskutere de nærmere præmisser i den dom, som vi har til debat i dag, med hr. Carl Valentin.
Hr. Carl Valentin vil jo ved sin gennemlæsning af dommen selvfølgelig – ligesom jeg har konstateret – se, at store dele af den hviler på EU's familiesammenføringsdirektiv, og det direktiv er jeg sikker på at hr. Carl Valentin er enig med mig i ikke gælder i Danmark, fordi vi har et retsforbehold.
Carl Valentin (SF), 2021-10-27:
Højesteret er selvfølgelig den højeste instans, men vi har også noget, der hedder menneskerettigheder, og vi har en masse foreninger, som kom med nogle seriøse vurderinger af det her, og vi kan jo se, at de havde ret.
Det er jo tydeligt, at man her er gået ud over kanten, og nu bliver der rettet op på det.
Altså, de afgørelser, som Højesteret kommer med, er da ekstremt vigtige, og det er jo ikke, fordi vi ikke lytter til dem, men vi lytter også, når der kommer rigtig mange andre advarsler.
Og så har vi bare ikke den tilgang, at man altid skal forsøge at gå til kanten.
Og vi kan tydeligt se her, at man har bevæget sig ud over den.
Jeg har set den i dag, for jeg var jo ikke folketingsmedlem, dengang man havde debatten.
Men i den opremser han tydeligt de mange organisationer, der var ekstremt bekymrede, og som var vigtige stemmer i debatten.
Så vi turde ikke tage chancen.
Det havde vi jo ret i ikke at gøre.
Mads Fuglede (V), 2021-10-27:
Er der andre afgørelser og domme fra Højesteret, som SF ikke respekterer, eller er det kun i den her ene sag, at man ikke mener, at højesteretsafgørelsen er den vigtigste i det her land?
Carl Valentin (SF), 2021-10-27:
Nej, det synes jeg ikke det er.
Jeg synes, at Højesterets vurderinger er ekstremt vigtige også at tage med, men ikke desto mindre har der været så mange advarselslamper, der blinkede, og det viste sig jo, at de havde ret.
Og jeg synes, at problemet her er, at man hele tiden har den tilgang – det har man jo stadig væk i regeringen, kan man også høre – at man skal gå absolut til kanten af, hvad der er muligt inden for menneskerettighederne.
Det betyder, at man nogle gange går over kanten, og der synes jeg hellere, vi skal stå på skuldrene af menneskerettighederne end at forsøge altid at gå til kanten af dem.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-27:
Men det var jo lige præcis derfor, det var ret interessant at se, hvad Højesteret nåede frem til.
Mener hr. Carl Valentin virkelig, at man bare sådan kan skubbe Højesteret til side og sige: De har ikke nogen rigtig betydning, det er vigtigere at se, hvad nogle flygtningeadvokater, SOS Racisme eller lignende mener, for de har en højere grad af validitet i SF's hoveder end den danske Højesteret?
Er det dér, vi er ude?
Mads Fuglede (V), 2021-10-27:
Jeg vil spørge, om Højesteret i SF's optik ikke er den højeste ret hertillands.
Marcus Knuth (KF), 2021-10-27:
Ordføreren kaldte det for lovsjusk, altså den eksisterende 3-årsregel.
Var det også lovsjusk, da den danske Højesteret blåstemplede den regel?
Carl Valentin (SF), 2021-10-27:
Nej, det var det jo ikke.
Altså, det er klart, at der er nogle eksperter, der har siddet og kigget på det, og Højesterets vurdering har stor betydning.
Men det er jo noget lovgivning, man allerede har siddet med tilbage i 2015, også før Højesteret kom ind i billedet.
Og jeg synes, det er noget lovsjusk, når man forsøger at gå så ekstremt meget til kanten, at man ender med at gå over den, og når det har konsekvenser for familiers mulighed for at være sammen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-27:
Altså, det er jo politikere, der sidder og laver tingene.
Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol er jo ikke bare sådan en instans af bibelske dimensioner.
Vi taler jo om noget, der er lavet af mennesker, og som udøves af mennesker.
Altså, hvordan kan det egentlig være, at Det Radikale Venstre mener, at når det lige præcis handler om det, må vi egentlig ikke rigtig sætte spørgsmålstegn ved det, for så er det jo bare noget, der er der, og det må vi bare rette ind efter, også hvis man så ovenikøbet i den dom, som vi jo har til dagens debat, kan se, at man i dommen fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol henviser til regler i det europæiske samarbejde, som Danmark aktivt har sagt nej tak til?
Kathrine Olldag (RV), 2021-10-27:
Jeg synes, der bliver blandet lidt æbler og pærer her, for folkeretten trumfer jo sådan set også EU, og den trumfer også den danske lovgivning.
Så vidt jeg ved, er det kun ordførerens eget parti og nabopartiet, som synes, at Danmark skal meldes ud af menneskerettighedskonventionerne.
Så for mig at se er der et kæmpestort folkeligt mandat bag at have tilsluttet sig folkeretten og altså derved menneskerettighedskonventionerne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-27:
Tak til ordføreren.
Det Radikale Venstre er jo kendt som et parti, der er vild med det internationale, Den Europæiske Menneskerettighedskonvention og EU, og jo mere, jo bedre, ikke?
Forbeholdene skal væk, og alt det der – skidt med Danmark.
Men fred være med det.
Radikale vil jo også gerne være kendt som et parti, der er meget principfast og bygger på sådan nogle retsprincipper, og her er det vel, at Det Radikale Venstre må erkende, at danskerne ikke har været med helt så langt på den der europæiske rejse, som de Radikale gerne vil have, og derfor har vi nogle forbehold.
Kan der ikke dukke en eller anden bekymring eller ængstelse op hos ordføreren, hvis vi via Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol nu får inkorporeret noget lovgivning, som danskerne faktisk aktivt har sagt nej tak til i det europæiske samarbejde, for så er der jo et eller andet, der går galt her?
Hvis vi bare skal følge det ovre fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, partout og ikke til diskussion, hvor spørgsmålet er, hvorfor vi overhovedet skal debattere det her i salen i vores folkestyres højborg, og hvorfor vi skal bruge tid på det, og det faktisk er nogle regler, der så kommer til Danmark, som vi aktivt har sagt nej til i det europæiske samarbejde, kan ordføreren så ikke se et problem?
Kathrine Olldag (RV), 2021-10-27:
Tak for ordet.
Jeg har det nok lidt ligesom den forrige ordfører, altså at jeg synes, det er lidt mærkværdigt, at vi skal stå her i dag og diskutere, hvorvidt det overhovedet er rigtigt eller fornuftigt at overholde en dom fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Men nuvel, vi tager da bare en runde og diskuterer, hvad det helt fundamentalt egentlig er, vi som land er med til.
For et fundament for individets grundlæggende rettigheder her i landet er jo Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og det synes jeg egentlig det her kunne være en anledning til ligesom at slå fast, fordi det i den diskussion, der foregår – også set i lyset af hvad der foregår i Polen – egentlig kunne være interessant lige at stoppe op og kigge på, hvad det er for en klub, vi er med i.
Sammen med grundloven udgør konventionerne jo et meget, meget stærkt sæt af rettigheder, og Den Europæiske Menneskerettighedskonvention beskytter f.eks. også mod hate speech, beskytter retten til familieliv, som den forrige ordfører også nævnte, en retfærdig rettergang og andre rettigheder, som ikke nødvendigvis står skrevet ind i grundloven, der jo indimellem er en sådan lidt mere gammeldags lov.
Og for at vigtige rettigheder også reelt er rettigheder, når det kommer til stykket, skal de selvfølgelig håndhæves, hvis en borger udsættes for en krænkelse af en sådan rettighed.
Og det er derfor, vi har Menneskerettighedsdomstolen.
Konventionerne er til for at sikre vores alle sammens helt fundamentale rettigheder, i tilfælde af at midlertidige politiske strømninger vil indskrænke disse rettigheder.
Et lands politikere kan derfor heller ikke bestemme, at lige præcis dette lands love trumfer menneskerettighederne.
Formålet med domstolen er at sikre, at medlemslandene efterlever konventionen, og for Radikale Venstre er det derfor væsentligt, at vi har Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol til at håndhæve de rettigheder, vi har inkorporeret i dansk lovgivning.
Det er faktisk en forudsætning for de her rettigheder, at man også kan gøre krav på dem – at der er en domstol, der kommer borgerne til undsætning og beskytter dem, også selv om borgerne ikke kommer fra Danmark.
Så når Menneskerettighedsdomstolen dømmer, at Danmark er gået for vidt med 3-årsreglen, er det en selvfølgelighed for os, at vi retter ind.
At ignorere en dom ville være en indmeldelse i en klub af lande, vi i Radikale Venstre ikke kan se os selv i.
Og på trods af at regeringens forslag til vedtagelse er en meget tør og modstræbende konstatering, er jeg da glad for, at regeringen trods alt har det på samme måde.
Carl Valentin (SF), 2021-10-27:
Nej, det kan jeg ikke se, for et stort flertal i den danske befolkning har også valgt politikere, som er gået til valg på at overholde menneskerettighederne – og det gør man.
Jeg kan ikke se problemet, det kan jeg ikke.
Pernille Vermund (NB), 2021-10-27:
Det er i strid med grundloven at afgive suverænitet uden at spørge befolkningen.
Det er også derfor, vi har nogle retsforbehold.
Danskerne har klart sagt, at det her vil vi ikke afgive – det har man klart sagt.
Vi står altså i en situation, hvor vi har en majoritet i befolkningen, som bakker op om den udlændingepolitik, der er blevet ført.
Vi har en majoritet i befolkningen, som har stemt på partier, der før valget lovede ikke at lempe det her – og så gør man det alligevel.
Jeg er helt med på, at der så er en minoritet i Folketinget, som ønsker at lempe det her.
Carl Valentin (SF), 2021-10-27:
Der er virkelig mange ting, jeg kunne kommentere på her.
Jeg synes ikke, at der er noget, der bliver sneget ind ad bagdøren.
Det, der sker, er, at Danmark vælger at overholde menneskerettighederne, som et flertal herinde er tilhængere af.
Det er rigtigt, at der er blevet sagt af nogle partier før valget, at man ikke ønskede at lempe på familiesammenføringsreglerne, men der er bestemt heller ikke sagt, at man ønsker at bryde med menneskerettighederne.
Når man så står i en situation, hvor man finder ud af, at den nuværende lovgivning er et brud på menneskerettighederne, så skal man så træffe et valg.
Vil man bryde menneskerettighederne, eller vil man gøre det, at man lemper på familiesammenføringsreglerne, så man giver bedre rettigheder for flygtninge?
Trods alt har vi stadig væk et flertal i Danmark, der anerkender menneskerettighederne – og det er jeg utrolig glad for.
Så forstod jeg ikke helt den bemærkning om, at den nuværende tilgang nærmest skulle være et brud på grundloven, fordi man afgiver suverænitet.
Det tænker jeg at fru Pernille Vermund kan spørge ministeren om, hvis man mener, at den nuværende praksis er et brud på grundloven.
Det er bestemt ikke mit indtryk.
Pernille Vermund (NB), 2021-10-27:
Tak for det.
Der er ikke nogen tvivl om, at SF også dengang var imod den her regel, så selvfølgelig står ordføreren på den side, og det synes jeg jo man skylder at fortælle klart i debatten her.
Men det er jo sådan, at vores grundlov siger, at Folketinget her ikke må afgive suverænitet, uden at danskerne er spurgt.
Så når hr. Morten Messerschmidt påpeger det her, er det jo netop, fordi vi eller I eller nogen før os har spurgt danskerne tidligere, om de ville afgive suverænitet på det område, som handler om udlændingepolitik.
Det har vi sagt nej til – det vil vi ikke, det vil danskerne ikke.
Det må vidne om, at der er en massiv folkelig opbakning til det system, som er nu – familiesammenføringsreglerne – og en udlændingepolitik, hvor vi begrænser tilstrømningen fra de muslimske lande.
Og alligevel står man som ordfører nu og siger, at det er helt okay, at det her kommer snigende ind ad bagdøren, altså at man går stik imod folkets vilje.
Carl Valentin (SF), 2021-10-27:
Det er det, der er mit synspunkt.
Marcus Knuth (KF), 2021-10-27:
Så er jeg bare lidt forvirret, for ordføreren siger, at det ikke var lovsjusk, da Højesteret blåstemplede 3-årsreglen, men at 3-årsreglen var lovsjusk.
Kan ordføreren lige forklare, om det var lovsjusk eller ikke var lovsjusk?
Peter Seier Christensen (NB), 2021-10-28:
Arh, så skal jeg nok finde en anden måde at finansiere mit forbrug på, hvis jeg skal have råd til det.
I forhold til at der kun er én, der byder, er det jo svært at sige, hvordan olieprisen vil udvikle sig, så derfor kan der sagtens komme flere, der byder, på et senere tidspunkt.
Og hvis det virkelig er sådan, at der ikke er nogen, der er interesserede i at hente olien op af den danske undergrund, så er der jo slet ikke behov for den her lov, for så vil det jo gå helt af sig selv.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-28:
Nå, men den lov er jo også utrolig mangelfuld, i og med at vi fortsætter med at støtte olieproduktionen helt indtil 2050.
Jeg henleder bare ordførerens opmærksomhed på, at det er, som om ordføreren prøver at holde gang i en forretning, som er ved at dø af sig selv.
Det viser sig jo, at boring efter olie og gas i Nordsøen er langt, langt mindre rentabel i dag og i fremtiden efter alle beregninger.
Altså, det er et marked, der er ved at dø af sig selv, så hvorfor dog holde liv i det?
Peter Seier Christensen (NB), 2021-10-28:
Jeg har svært ved at se olie forsvinde fra markedet inden for en meget lang årrække, og det tror jeg også at ordføreren selv kan se, hvis han er ærlig over for sig selv.
Så derfor giver det ikke nogen mening, at vi i Danmark ikke skal producere olie, når vi tilmed gør det relativt grønt i forhold til den globale olieproduktion.
Så det er der ikke noget fornuft i.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-10-28:
Tak for det.
Liberal Alliance stemmer imod lovforslaget.
Dette lovforslag har ingen virkelig effekt; det skal bare gøre, at der er nogle politikere i Folketingssalen, der kan pudse en glorie – en fiktiv glorie, for det er ikke en virkelig glorie.
Selv om vi stopper med produktion af olie i Danmark, vil det ikke føre til, at verdensmarkedet for olie bliver lige så meget mindre som den mængde olie, vi tager ud af verdensmarkedet.
Ministeriets egne forventninger er, at op til 95 pct. af den olie, som vi holder op med at producere efter 2050, i stedet vil blive produceret ekstra i andre lande, som fortsat producerer olie – op til 95 pct.!
Den skal vi i stedet købe af Putins Rusland – det vil nok ikke være Putins til den tid, trods alt, men hans efterfølgeres Rusland – eller af nogle despoter nede i Mellemøsten, som stadig væk vil producere olie.
For der vil jo ske det, at når vi piller vores lille mængde olie ud af verdensmarkedet, er der lidt mindre olie til rådighed i første omgang.
Eftersom forbruget stadig væk er, som det nu engang er, stiger priserne på verdensmarkedet, hvilket tilskynder de lande, som fortsat producerer olie, til at øge produktionen, fordi de nu kan tjene lidt flere penge på det.
Det er det, der får ministeriet til at sige, at hvis vi reducerer olieproduktionen i Danmark med 100 t, vil omverdenen øge olieproduktionen med 95 t.
Så det er intet andet end gloriepudseri, som det store, brede flertal i Folketinget her begiver sig ind på.
De røde partier gør det der med at pudse glorie af vane – det ser vi igen og igen.
Det betyder ikke så meget, om det gør en forskel ude i den virkelige verden; det, der betyder noget, er, at man kan hævde sig selv som bedre end andre mennesker.
Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti er hoppet med den her gang, fordi det jo ikke skal hedde sig, at man ikke er lige så grøn, som de røde er.
Tænk, hvis det nu lykkedes de røde at overbevise verden om, at de var mere grønne med det her, ville Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti så kunne fortælle sandheden om, at det bare er fiktivt gloriepudseri?
Arh, vi er usikre på os selv, vi er ikke så gode til at argumentere i fjernsynet, som de røde er, så vi går bare med, det er det nemmeste, siger Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti.
Og det er så årsagen til, at vi får det her brede flertal, der gør det her, selv om det ingen som helst effekt har ude i den virkelige verden.
Og det er Liberal Alliance selvfølgelig ikke med på.
Marie Bjerre (V), 2021-10-28:
Tak for det.
Nu havde ordføreren et i øvrigt meget rimeligt spørgsmål til mig under min ordførertale om vores forventninger til brugen af olie i 2050.
Jeg er ikke kemiker, men nu er det jo bare sådan, at man også kan lave olie på andre måder.
Allerede i dag kan man lave kunstig olie, der erstatter fossil olie, og er det så ikke også rimeligt og tilmed fornuftigt, at vi så sætter en målsætning om, at vi ikke skal bruge fossil olie i 2050?
For dermed får vi også skabt et marked for, at vi kan få skabt den her kunstige olie, den her bæredygtige olie, som vi skal bruge i 2050.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-10-28:
Ja, det kan man da i teorien godt.
Men det er jo dyrere at producere den olie kunstigt, end det er at hive den op af undergrunden, så det vil producenterne formentlig ikke gøre, medmindre Folketinget vedtager, at det skal være forbudt at bruge naturolie.
Er det det, vi hører nu, altså at Venstre vil forbyde brugen af olie, der hives op af undergrunden i Danmark, fra 2050 og frem?
Vil Venstre forbyde brugen af den olie?