Rune Lund (EL), 2016-12-06:
Vi har det generelt sådan i forhold til strafskærpelser, som jeg også redegjorde for i min ordførertale, at vi principielt ikke har noget imod, at man skærper straffe.
Men vi kunne også bare enormt godt tænke os, at det også kan dokumenteres, at strafskærpelserne rent faktisk kommer til at virke, altså at de kommer til at forhindre mere kriminalitet, og det er jo også derfor, vi lige præcis i den her sammenhæng fokuserer på noget, som er en stramning.
For vi ved jo, at strafniveauet, hvis det drejer sig om kriminalitet, der er planlagt og veltilrettelagt og overvejet, rent faktisk har en betydning, mens det, hvis vi snakker om ting, som bliver begået i affekt, eller ting, som oftest bliver begået, fordi folk er under påvirkning af stoffer eller alkohol, ikke vil have en betydning i forhold til at forhindre kriminalitet, at man hæver strafferammen, men det til gengæld vil betyde, at der vil være flere folk, der kommer i fængsel.
Vi synes generelt, at det er godt, at vi i Danmark har et retssystem, hvor det er få mennesker i forhold til indbyggertallet, som er i fængsel, hvorimod man i et land som USA, hvis vi sammenligner det, jo nærmer sig, at det er 1 pct. af befolkningen, der sidder i fængsel.
I Danmark er det kun omkring 70-75 mennesker pr. 100.000.
I forbindelse med den store Panamalæk er det blevet afsløret, hvordan danske banker har haft et intensivt samarbejde med det Panamabaserede selskab Mossack Fonseca om oprettelse af selskaber til brug for skattely.
Det peger endnu en gang på rådgivernes afgørende betydning for, at den skadelige skatteunddragelse kan eksistere og fortsætte.
Og det er jo dér, hvor vi ser at banker, revisionsfirmaer og advokater er helt centrale med hensyn til at opretholde en fortsat skatteunddragelse.
Det er dér, hvor vi ser at banker, revisorer og advokater kan komme med den ekspertviden, den knowhow, der skal til, for at skatteunddragelsen og skattesnyderiet rent faktisk finder sted.
I dag kan rådgivere straffes for medvirken til grov skatteunddragelse efter straffelovens § 289.
Så straffeloven indeholder således allerede i dag en bestemmelse, som betyder, at grov skatteunddragelse kan straffes med op til 8 års fængsel.
Men vi har jo f.eks. ved de store selskabstømmersager set, at der øjensynligt ikke er blevet straffet rådgivere i den forbindelse.
Og det er formentlig, fordi medvirken kan være vanskeligt at bevise, men formentlig også fordi anklagemyndigheden skærer sagerne til og dermed ikke har fokus på at retsforfølge rådgiverne.
Når ingen rådgivere bliver dømt; når det nærmest er risikofrit at rådgive om de her ulovligheder og komme med den ekspertviden, der skal til, for at skattesnyderiet kan finde sted; og når der samtidig kan tjenes gode penge på at hjælpe med eksempelvis skattelykonstruktioner, ja, så bliver der jo skabt et incitament til at fortsætte den profitable rådgivning om skatteunddragelse, altså for revisorer, banker og advokater.
Der er jo tit debatter om strafskærpelser her i Folketinget.
Fra Enhedslistens side er vi tit skeptiske i forhold til en tilgang, der hedder straf med straf på, og skærpelser af straffe, fordi vi har den holdning, at der skal være en dokumenteret effekt af, at højere straffe rent faktisk virker.
Men vi ved jo faktisk, at når det drejer sig om kriminalitet, som er planlagt, velovervejet og tilrettelagt, så har både strafniveau og opdagelsesrisiko en præventiv betydning.
Og derfor er det jo set i det lys også ekstra problematisk, at grov skatteunddragelse eller i særdeleshed rådgivning om det kan forekomme at være næsten straffrit.
Det er desuden Enhedslistens klare opfattelse, at såvel grov skatteunddragelse som det at tjene penge på at rådgive andre om, hvordan det kan gennemføres, er forargeligt og samfundsskadeligt.
Og det er i sig selv krænkende for retsfølelsen hos alle os, som hver dag knokler og betaler skat, at revisorer, bankansatte og advokater kan slå sig op på at rådgive om skatteunddragelse – og så også gå fri, når de rent faktisk hjælper store virksomheder eller enkeltpersoner med at undgå at betale skat.
Det, som det her beslutningsforslag så indebærer – og det kan vi jo se om vi kan præcisere i forbindelse med udvalgsarbejdet; det synes jeg er en rigtig god idé, hvilket jeg også har redegjort for i nogle af de korte bemærkninger, jeg har haft lejlighed til at komme med under debatten i dag –
er, at vi vil have en særskilt bestemmelse i straffeloven, som selvstændigt kriminaliserer rådgivning om grov skatteunddragelse.
Den her bestemmelse skal gøre det klart, skal tydeliggøre, at man kan straffes, også selv om den konkrete skatteunddragelse ikke opdages, ikke kan bevises, ikke gennemføres eller forsøges gennemført, eller selv om sammenhængen mellem rådgivningen og en konkret skatteunddragelse er uklar eller svær at bevise.
Den skal altså fokusere på selve rådgivningsaspektet, uanset hvilken kriminel handling denne ulovlige rådgivning måtte føre til eller ikke føre til.
Det tror jeg vil bidrage betragteligt til, at de rådgivere, som i dag tjener gode penge på at lave rådgivning om grov skatteunddragelse, vil tænke sig om en ekstra gang.
For der er godt nok en strafferamme på op til 8 års fængsel, men hvis der er nul risiko for nogen sinde at blive dømt, så kan strafferammen jo være lige så høj, det skal være.
Vi prøver med det her forslag at få tydeliggjort, at det er vigtigt også at se på de mennesker, som bidrager med den ekspertviden, der skal til, for at det her overhovedet kan foregå.
Det er det, man så også kan kalde et fremrykket fuldbyrdelsesmoment, hvilket indebærer, at et forsæt – det er det, der er tanken bag det her – om at rådgive om grov skatteunddragelse bliver kriminelt, men at det ikke er en betingelse for straf, at denne unddragelse rent faktisk foretages eller forsøges foretaget af kunden.
Kort sagt er rådgivning om grov skatteunddragelse en selvstændig kriminel handling, der kan straffes.
Dermed vil det også stå klart, at selve rådgivningen om, hvordan man ulovligt kan undgå at betale skat, ikke er acceptabelt, og at det er strafbart – ligesom der sendes et klart signal til anklagemyndigheden om, at også overtrædelse af denne bestemmelse skal prioriteres.
Jeg har noteret mig i forbindelse med debatten i dag, at der jo tegner sig et flertal for det her forslag.
Der er nogle ting, som kan præciseres i udvalgsarbejdet – om bevisbyrde, om forsæt – og jeg indgår meget gerne i en dialog om, om der er nogle formuleringer i beslutningsforslaget, som kan hjælpe os på vej dér.