Karsten Hønge (SF), 2022-04-21:
Det er godt med det store fokus på it-sikkerhed, cyberangreb og hybridkrige.
Vi skal fokusere meget mere på den digitale sikkerhed, kritiske infrastruktur samt det tiltagende antal forsøg på at undergrave demokratiet gennem f.eks. fake news.
SF støtter dansk oprustning på det område.
Det er en klart bedre investering for dansk udenrigs- og sikkerhedspolitik end de militære eventyr, som vi har deltaget i, bl.a. i Irak og Afghanistan.
Jeg tror faktisk, at den danske befolkning har stået undrende tilbage, i forhold til hvad Danmark lavede i de krige, som den militaristiske udenrigspolitik sugede os ind i.
Regeringen burde tage entydig afstand fra de sidste 20 års ensidige militaristiske fokus i udenrigspolitikken, når regeringen nu alligevel ønsker nye linjer.
En moderne sikkerheds-, forsvars- og udenrigspolitik er meget mere sammenvævet med andre politiske områder end tidligere, og derfor skal vi samtænke hardcore militært forsvar med klima-, energi- og forsyningspolitik og med bistands- og fødevaresikkerhed.
Bæredygtig, vedvarende energi er frihedsenergi.
Vi skal nemlig gøre os fri af energiforsyningen fra udenlandske magter; det er nemlig også reel sikkerhedspolitik.
Så vil jeg sige, at jeg er svært tilfreds med, at klimakampen, kvinders rettigheder og demokrati- og retsstatsopbygning fylder meget.
Den prioritering deler vi.
Men vi må blive helt skarpe på hvor og hvordan.
I Afghanistan byggede vi pigeskoler, og nu ligger de i grus.
Vi har været i Mali, og nu er vi smidt ud af den militærjunta, der undervejs greb magten.
Hele regionen er nu under pres fra islamistiske terrorgrupper og Rusland.
Hvad er egentlig regeringens evaluering af den årelange indsats?
Og hvad er regeringens konklusion på Esbern Snares jagt på pirater i Guineabugten?
Jeg savner også en klarere erkendelse fra regeringen af, hvor og hvordan Danmark reelt kan gøre en humanitær forskel i verden.
Regeringen lægger jo nu op til, at vi skal være, som det bliver sagt, i kernen af NATO og i hjertet af EU.
Det er da godt nok en ny kurs, siden Danmark i sommeren 2020 tilsluttede sig den såkaldte sparebande i EU.
Og det hele kan vel seriøst set ikke skyldes krigen i Ukraine.
96 gange
i den 31 sider lange strategi nævnes ordet værdi i en eller anden sammenhæng.
Til sammenligning nævnes ordet interesser kun 31 gange.
Jeg synes, at regeringen skal gøre det klart, at den her værdikamp, som man kalder til, ikke er lig med de værdier, som i 00'erne sendte danske soldater ud i håbløse, udsigtsløse ørkenkrige frem for at varetage reelle danske sikkerhedsinteresser.
Området bliver vel formentlig det næste store konfliktområde, hvor USA engagerer sig.
Hvordan ser regeringen Danmarks rolle i det område?
Er det dansk sikkerhedsinteresse?
Jeg synes det ikke.
For vi skal faktisk have mere fokus på de åbenlyse danske interesser, på Europa og på Arktis, på vores alliancer og på de områder, hvor vi kompetencemæssigt kan noget i forvejen, især når det gælder klimakampen og it-sikkerhed.
I de tilfælde må vi opruste med droner, radarer og it-udstyr.
Vi skal samarbejde de steder, hvor vi har klare interesser: rigsfællesskabet, når det gælder Arktis; EU, når det gælder Europa; NATO, når det gælder vores militære sikkerhed; FN og OSCE, når det gælder fred og stabilitet i verden.
Og det gælder handlen, for hvis vi ikke betaler en fair pris for tomater fra afrikanske lande på verdensmarkedet, ja, så står deres unge mænd på Europas arbejdsmarkeder så at sige.