runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jette Gottlieb (EL), 2020-12-01:
Jeg har egentlig et lidt principielt spørgsmål.
Nu går Enhedslisten jo meget ind for objektive kriterier i den her sag om, hvornår man kan trække sig tilbage, men hvorfor er fødselsåret egentlig et bedre kriterium end antal år på arbejdsmarkedet?
Det kan jo være lige så rigtigt at sige til en, der er født et bestemt år og derfor når til pensionsalderen, når vedkommende f.eks. er 68 år, at vedkommende også skal blive, hvis vedkommende er rask.
Hvorfor er fødselsåret mere vægtigt end antal år på arbejdsmarkedet?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-01:
Jeg skal høre, om ordføreren kan anerkende den forskning, der er foregået ved Institut for Folkesundhed, og professor Knud Juel, som konstaterer, at mellem 60 og 70 pct. af forskellen i levealder mellem folk er grundet rygning og alkohol – ikke arbejdsmarkedet.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-01:
Jeg synes, at hr. Bent Bøgsted skal falde lidt ned.
Uanset hvilket job man har haft igennem livet, har man ret til at have en mening om det, som vi bruger skattepengene på i Danmark.
Det kan være, at man ikke er en af dem, der skal modtage pengene, men alle kommer til at betale til det, og derfor har man ret til at have en mening om det, og man skal ikke finde sig i at blive svinet til af hr. Bent Bøgsted fra talerstolen, fordi man ikke har haft et bestemt arbejde igennem sit arbejdsliv.
Så det bør hr. Bent Bøgsted holde op med.
Så vil jeg spørge hr. Bent Bøgsted: Hvad er der egentlig galt med efterlønnen?
Hvorfor er det et problem, at Arne skulle gå på efterløn?
Hvorfor kunne han ikke bare gå på efterløn?
Bent Bøgsted (DF), 2020-12-01:
Hr. Ole Birk Olesen har ret til at have den mening, som hr. Ole Birk Olesen har, og hvis hr. Ole Birk Olesen ikke mener, at jeg kender noget til at være ude på arbejdsmarkedet, og at det er forkert, når jeg siger, at der er mange, der ikke har prøvet at være ude på arbejdsmarkedet, så fred være med det.
Det vil jeg slet ikke klage over.
Til det her med efterlønnen: Der må vi bare erkende, og jeg skal blankt erkende, at Dansk Folkeparti har været med i den aftale om at modregne med pensionsårene, hvor det ender med, at der er mange, der ikke rigtig har noget tilbage af den efterløn.
Det bliver der mulighed for her, altså at man kan slippe for at modregne og så skifte den ud med en tidlig pension og så få 13.500 kr.
Dansk Folkeparti havde for øvrigt ønsket, at den ydelse skulle være på samme niveau som seniorpensionen.
Men det kunne vi så ikke få igennem.
Men der er en mulighed for, at der er nogle, der så kan sige, at de skifter efterlønnen ud – og fred være med det.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-01:
Hvad skal hele den højstemte tale om nogle, der ikke har andre muligheder end at gå på arbejde med piller i blodet, som sørger for, at de ikke har smerter, til for?
Vi har jo en efterlønsordning i Danmark.
Halvdelen af dem, der kommer til at gå på Arnepension, kommer fra efterlønsordningen.
De kan gå på efterløn, hvis de vil.
Men man har bare besluttet, at de skal have nogle flere penge.
De skal trække deres efterlønsbidrag ud, fordi de ikke bruger det.
Det skal de så bare have som en kontant belønning, og så skal de have en gratis Arnepension i stedet for, som de ikke har bidraget til.
Det handler jo overhovedet ikke om, at folk ikke har haft mulighed for at gå fra før tid.
Det handler bare om, at man synes, de skal have nogle flere penge.
Bent Bøgsted (DF), 2020-12-01:
Det handler ikke om, at man skal have flere penge ud.
Når man kigger på den her lovgivning, gælder den for alle.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-01:
Jeg må desværre skuffe hr. Bent Bøgsted, for jeg er en af dem, som har været ude på arbejdsmarkedet.
Jeg har stået i staldene, jeg har stået på markerne, jeg har stået og CO 2 -svejset, og jeg er stadig væk imod det her.
Og det er jeg, fordi det er en ordning, hvor du kan have været nogle og tyve år på arbejdsmarkedet, og så har du ret til at gå fra.
Det handler jo ikke om dem, der har været mange år på arbejdsmarkedet, for du kan leve et langt liv, hvor du sådan set er gået til og fra arbejdsmarkedet,
har været 7 år på dagpenge, så 4 år på dagpenge og så 2 år på dagpenge i en lang række omgange, og så kan du gå fra.
Det er jo halvdelen, der går fra på efterløn.
Og når det så tilmed er en ordning, som koster samfundet penge, fordi man sender regningen ud til ganske almindelige børnefamilier derude, som må betale mere , så er det derfor, vi siger fra over for det her.
Det har intet at gøre med, at man ikke gerne vil hjælpe nogle af dem, som har brug for det, nogle af dem, som har et hårdt arbejde, for dem kender jeg altså også der, hvor jeg kommer fra med min baggrund.
Det er, fordi vi kan se, at det her ikke hjælper dem, men det hjælper alle mulige andre, og så ville vi meget hellere have stykket noget sammen, som havde hjulpet dem.
Bent Bøgsted (DF), 2020-12-01:
Det her hjælper dem, der er startet på arbejdsmarkedet i 1970'erne.
Det er der, vi skal tilbage til.
Så gammel er hr. Lars Boje Mathiesen heldigvis ikke.
Jeg ville gerne have haft samme alder, for så havde jeg måske været mere frisk.
Men det handler om dem, der er startet tidligt på arbejdsmarkedet som 15-16-årige, som jeg selv gjorde – altså startede som 15-årig, kom ud og blev uddannet smed og har været igennem det hårde liv.
Det er dem, det er til gavn for i dag.
Hans Andersen (V), 2020-12-01:
Fordi det er det, beskæftigelsesministeren har svaret på de spørgsmål, jeg har stillet.
Hvis man så tror på, at mange mennesker i øvrigt vil finde retten til tidlig pension attraktiv og mere attraktiv, end regeringen har vurderet, ja, så bliver den her ordning jo næsten dobbelt så dyr.
Og historien skræmmer jo – for det gik fra, at efterlønnen blev vurderet til at ville blive benyttet af 17.000, til at omkring 180.000 faktisk benyttede sig af efterlønsordningen.
Bent Bøgsted (DF), 2020-12-01:
Regningen ligger jo hos dem, der har været længst på arbejdsmarkedet, dem, der er nedslidt i dag, dem, der går hjem og har ondt i kroppen.
Samira Nawa (RV), 2020-12-01:
Ja, det er jo, som om man skal indlede med en bemærkning om sit slips, men sådan et har jeg ikke lige iført mig, ej heller en skjorte eller et fint jakkesæt, men bare sådan en helt almindelig sweater.
Nå, det er ikke en hemmelighed, at Radikale Venstre ikke var en del af aftalen om tidlig tilbagetrækning.
Vi finder det slet og ret problematisk, at der gives en ret til tidlig tilbagetrækning, som alene baserer sig på anciennitet på arbejdsmarkedet.
Og det er problematisk af flere årsager, men jo bl.a. også fordi raske, arbejdsdygtige mennesker i tusindvis trækkes ud af arbejdsmarkedet før tid.
Og så er vi jo netop ved det, som hr. Leif Lahn Jensen sagde i sin ordførertale, nemlig at det her drejer sig om politik, og det drejer sig om, hvilket samfund vi ønsker at være.
Vi mener simpelt hen ikke i Radikale Venstre, at seniorer kan undværes på arbejdsmarkedet.
Vi har behov for arbejdskraft, og vi har også behov for det grå guld.
Og erfaringerne fra eksempelvis efterlønsordningen viser, at flere end forventet benytter sig af en rettighed, der bliver dem givet.
Det kunne også være tilfældet med retten til tidlig pension.
Jeg nævnte det under en forespørgselsdebat i sidste uge og siger det også her igen: Vi kerer os i Radikale Venstre om mennesker, der ikke har helbredet til fortsat at være i beskæftigelse.
Og derfor er vi også vanvittig stolte af seniorpensionen, hvor man bliver vurderet på sit helbred og har mulighed for at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet 6 år før pensionsalderen.
Og det spor vil vi sådan set gerne dyrke yderligere.
Og det er ikke, fordi jeg står her og er bitter, så jeg vil da også benytte lejligheden til her afslutningsvis at lykønske kolleger især i Socialdemokratiet, som er lykkedes med at få deres politik igennem.
Det betyder så, at vi i Radikale Venstre må leve op til vores rolle som ansvarligt støtteparti og måske hjælpe til med at få indfriet forståelsespapirets sætning omkring strukturel beskæftigelse.
Men det gør vi så også gerne.
Radikale Venstre kan ikke støtte lovforslaget.
Jan Johansen (S), 2020-12-01:
Tak for det.
Tak for ordførertalen.
Jeg vil bare spørge ordføreren, om ordføreren tror, at der er mange mennesker, der vil gå på Arnepension til 13.500 kr., hvis de har en månedsløn på 25-30.000 kr.
Tror ordføreren, at de bliver beriget af det?
Det tror jeg ikke på, men tror ordføreren det?
Samira Nawa (RV), 2020-12-01:
Jeg henviser jo til de erfaringer, der har været i forbindelse med efterlønnen, hvor man havde en forventning om, hvor mange der ville trække sig tilbage, når de blev givet en ret.
Og der var faktisk mange flere end forventet.
Og jeg nævner bare i al stilfærdighed, at det jo også kunne gøre sig gældende her, og så ville vi faktisk have et større problem end antaget.
Jan Johansen (S), 2020-12-01:
Beløbet på efterlønnen – dengang den var rigtig, inden De Radikale var med til at ødelægge det – var et meget højere beløb, og der var også mange andre, der selvfølgelig gik på efterløn.
Men de mennesker, der har været mange år på arbejdsmarkedet og nu søger Arnepension, har haft en meget højere løn.
Jeg må bare sige, at jeg ikke tror, at den er tillokkende.
Så jeg er glad for det i dag.
Jeg har også slips på i dag; jeg plejer ikke at gå med slips.
Det er jeg glad for, for det er en festdag, også for de gamle kolleger, jeg arbejdede sammen med i rigtig mange år ude på Odense Staalskibsværft.
Samira Nawa (RV), 2020-12-01:
Jamen når det kommer til nedslidte, er det jo lige præcis det – som jeg også nævnte i min ordførertale – at der er en seniorpension, som faktisk giver en ret til at trække sig tilbage 6 år før tid.
Og der bliver man vurderet på helbred, ikke på anciennitet, og det er jo sådan set sådan, det burde være, i hvert fald set med mine briller, hvis man oprigtig mener, at det er nedslidning, der er kriteriet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-01:
Men det er jo det, der er problemet.
Vi kunne jo have lavet en bedre ordning.
Men når DF går sammen med resten af socialisterne om bare at bruge danskernes penge på en ordning, som gør, at hvis du har været nogle og tyve år på arbejdsmarkedet og brugt det meste af din tid på at være uden for arbejdsmarkedet ved at have været på dagpenge, så får du også ret til her at tage flere af andre folks penge.
Det er jo der, problemet ligger.
Men DF har valgt at gå sammen med Enhedslisten og SF for at lave det her.
Og ja, så ender regningen ude hos danskerne, og så har det ikke noget at gøre med, om du reelt set er nedslidt, men det handler bare om, hvor mange år du har været der.
Hans Andersen (V), 2020-12-01:
De ca. 9.800, tror jeg det er, der i 2025 bliver trukket ud af arbejdsmarkedet, er jo beregninger, som regeringen sådan set velvilligt har givet som svar på spørgsmål, som vi bl.a. stillede.
Så jeg har tillid til, at svarene er rigtige, når de kommer fra beskæftigelsesministeren.
Så det er 9.800, der bliver trukket ud af arbejdsmarkedet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-12-01:
Det er jo et lovforslag, som vedrører at overføre noget myndighedskompetence fra kommunerne til staten.
Det er jo et lovforslag, som vedrører at overflytte noget myndighedskompetence fra kommunerne til staten.
Og så er det jo vigtigt, når det drejer sig om havbrug, at man så har styr på området.
Sagen er så, at der mangler nogle habitatsvurderinger, og at der mangler at blive levet op til EU's habitatdirektiv.
Jeg har så spurgt i sagen, om ministeren vil redegøre for tidsplanen for at foretage de EU-retligt krævede habitatsvurderinger af hav- og dambrug, og der får jeg så et svar, der hedder: Spørgsmålet angår konkret myndighedsbehandling af sager om placeringstilladelser til eksisterende havbrug, der varetages af Miljøstyrelsen.
Og så henviser man så til nogle gamle svar, som jeg tidligere har fået.
Hvad er virkeligheden så?
Det er altså ikke noget, vi har fået at vide i forbindelse med lovbehandlingen, og det synes jeg ærlig talt er for dårligt.
For hvad er konsekvensen af det her?
Ja, det er jo, at ulovlige havbrug i Danmark kan komme til at fortsætte 2 år mere, når tidsplanen skrider.
Det synes jeg faktisk er temmelig alvorligt, og det er derfor, jeg foreslår, at det her lovforslag går tilbage i udvalget, så vi kan få præciseret, hvad det nu er for nogle ændringer, der sker, når man ikke kan overholde den tidsplan, som der er blevet spurgt ind til under lovbehandlingen af lovforslaget.
Jeg synes, det her er meget alvorligt, for vi lever ikke op til et EU-direktiv, og der er noget lovgivning, vi ikke har implementeret, og så er der en produktion, der forurener, der kan få lov til at køre videre derude.
Og der er udsigt til, at de ulovligheder kan køre i 2 år mere.
Så derfor vil jeg gerne have sagen tilbage i udvalget.
Pause Pause (Pause), 2020-12-01:
Mødet er udsat.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-01:
Jeg skal gøre det kort.
Vi ser med glæde på, at der nu bliver indført fælles digital post til begge forældre.
Der kan være enkelte undtagelser, hvor det kun er den ene part, der får det, men det er et rigtig godt skridt i forhold til ligestillingen.
Og jeg skal takke alle de partier, som har været med til at udarbejde det her forslag og været med til at samarbejde om det.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Fatma Øktem (V), 2020-12-01:
Jeg vil gerne starte med at sige velkommen til ministeren.
Jeg håber, at vi kommer til at få mange gode debatter og et godt samarbejde.
Jeg kan se, at ministeren er optaget.
Jeg skal gøre det kort igen.
Jeg vil bare lige starte med at sige velkommen til ministeren.
Jeg ser meget frem til et godt samarbejde og ikke mindst nogle rigtig gode debatter her i salen.
Det skal jo lige siges, at selv om der næsten er gået halvandet år siden valget, er det faktisk det første lovforslag, der kommer fra ligestillingsministeren.
Dem skal vi have nogle flere af.
Det er også et lovforslag, som vi har ventet længe på, for vi satte det i gang før regeringsskiftet, men nåede desværre ikke at få det gennemført.
Så har der været nogle bump på vejen siden.
Det er som sagt ikke bare, fordi det er et forslag, vi selv er fadder til, men også fordi det er et rigtig godt forslag.
I 2020 kan vi ikke leve med, at der bliver sendt et signal om, at mødre er de primære forældre og fædre sekundære.
For selv om det i dag står i ligestillingsloven, at kommunerne bør sende digital post til begge forældre, er det ikke sådan, det sker.
Vi ser, at det for det meste er en af forældrene, der får det.
Det laver vi om på i dag.
Så det er et lovforslag, som vi som sagt har glædet os til, og vi bakker selvfølgelig op om det.
Tak for ordet.
Samira Nawa (RV), 2020-12-01:
Det er en dag, som jeg tror at vi er flere der har set frem til – den har også ladet vente på sig.
Men i dag er jo dagen, hvor vi ligestillingsordførere for første gang siden valget i 2019 mødes i Folketingssalen for at førstebehandle et lovforslag fra regeringen.
Og bedre sent end aldrig.
Det er dog ikke første gang, vi er samlet her i salen.
I slutningen af maj behandlede vi et ret glimrende beslutningsforslag, hvis jeg selv skal sige det, om måltal i bestyrelser, og ved den lejlighed havde vi selskab af erhvervsministeren.
Så jeg er rigtig glad for, at vi nu også får ligestillingsministeren at se i Folketingssalen, og det er jo ikke kun, fordi der er kommet en ny minister på området.
Det er et skridt i den rigtige retning mod et mere ligeværdigt forhold mellem forældre, for det kan være svært at finde overbevisende argumenter for, hvorfor det bør forholde sig anderledes.
Der er sket en stor udvikling i forældrerollen igennem de senere år, hvor fædre i dag involverer sig i langt højere grad end tidligere i deres børns hverdag og i deres børns trivsel – og heldigvis for det!
For sådan skal det naturligvis være i moderne og ligestillede samfund.
Det er derfor heller ikke specielt moderne, at myndighederne har praksisser, hvor der alene kommunikeres med den ene forælder, hovedsagelig med moren.
Det handler om ligestilling i forældreskab, men det handler også grundlæggende om muligheden for, at begge forældre kan varetage det ansvar, det er at have et barn; beskeder fra skolen, fra sygehuset og fra tandlægen.
Det er forældrenes ansvar og ikke kun morens, og så bør begge forældre naturligvis også modtage beskederne.
Det er ganske enkelt meningsløst, at det er den ene forælder, der skal videreformidle den slags beskeder til den anden.
Som det også bliver nævnt i flere af høringssvarene, er der særtilfælde, hvor det ud fra barnets bedste kan være hensigtsmæssigt, at det kun er den ene forælder, der modtager posten fra myndighederne.
Og det ser vi i Radikale Venstre også positivt på.
Det her lovforslag kan muligvis ses som en mindre teknisk ændring, men jeg tror på, at det er vigtigt, at vi foretager lige præcis den her type ændringer.
For vi kan ikke lovgive os til komplet ligestilling i forældreskabet og i samfundet generelt – det er noget, der sker mellem mennesker – men vi kan sørge for, at forældre i hvert fald ikke bliver mødt af et system, som grundlæggende gør forskel i forældrerollen.
Det må i det mindste være en begyndelse, og så håber jeg heller ikke, at det bliver første gang, at vi behandler et forslag på ligestillingsområdet her i Folketingssalen.
Der er nemlig nok at give sig i kast med.
Radikale Venstre støtter forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-12-01:
Jeg synes jo, at når man fremsætter et beslutningsforslag, skal det have en saglig behandling.
Og når man fremsætter et beslutningsforslag, som vedrører mærkning af fødevarer – her er det mærkning af kød – så er det helt naturligt, at det hører under Miljø- og Fødevareudvalget.
Og vi så jo også ved førstebehandlingen, at ministeren for fødevarer, landbrug og fiskeri var oppe og tage imod forslaget og refererede til, hvad det var for noget EU-lovgivning, man skulle arbejde inden for.
Vi havde en debat om slagtemetoder og den slags, men det er jo en sag, som vitterlig hører hjemme i Miljø- og Fødevareudvalget, hvis det er sådan, at man vil noget seriøst med forslaget, altså hvis man vil have, at det drejer sig om mærkning af fødevarer.
Hvis man derimod mener, at det udelukkende drejer sig om en eller anden hetz mod bestemte befolkningsgrupper, så kan man selvfølgelig godt sende det i et andet udvalg.
Men hvis man vitterlig mener det, der står i forslaget, om, at det drejer sig om mærkning af fødevarer, så vil jeg opfordre til, at man stemmer for, at det kommer i Miljø- og Fødevareudvalget.
Så er jeg sikker på, at det får en god behandling der.
Birgitte Bergman (KF), 2020-12-01:
Tak for det, og velkommen til ministeren.
Jeg glæder mig til at få endnu flere møder med ministeren på det her område.
I dag modtager begge forældre ikke altid post om deres fælles børn, så det er et rigtig godt lovforslag, vi har gang i i dag.
Derfor fremsatte den tidligere regering et lovforslag om at ændre ligestillingsloven, så myndighederne fremover tydeligt er forpligtet til at sende digital post til begge forældre, når der er fælles forældremyndighed.
Men så kom valget, og lovforslaget blev aldrig vedtaget, men det gør det forhåbentlig nu, fordi forældreskab langt hen ad vejen er et ligeværdigt samarbejde mellem forældre, uanset om de bor sammen eller ej.
Jeg mener, det er vigtigt for et godt samarbejde mellem forældrene, at de føler sig lige meget værd, og et godt samarbejde er vigtigt for barnets trivsel.
Det offentlige har i dag en uensartet praksis for digital kommunikation til forældre om fælles børn.
Ofte er det mødrene, der modtager den digitale post om sundhedspleje, tandlægeaftaler og dagtilbud.
Med dette lovforslag sikrer vi, at offentlige myndigheder, når de sender digital post, som indeholder meddelelser om et barns forhold, og som efter sit indhold i henhold til den relevante sektorlovgivning er rettet mod begge indehavere af forældremyndigheden over barnet, sender meddelelse til begge.
Det skal bidrage til, at borgerne generelt modtager en tidssvarende og sammenhængende digital service, der samtidig skaber en større ligestilling mellem forældremyndighedsindehaverne, så de i højere grad har mulighed for et ligeværdigt samarbejde om barnets dagligdag.
Det Konservative Folkeparti bakker naturligvis op om lovforslaget.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-12-01:
Det, vi sagde dengang, var, at det skulle være over 40 år, og vi sagde, at man skulle have en ret til at gå tidligt på pension.
Der er ikke noget af det, som vi sagde dengang, som man ikke kan finde i det her lovforslag.
Jeg kan også bare huske – var det ikke den daværende statsminister, der sagde det? – at det blev sagt, at det her var et af de største bluffnumre i historien.
Var det ikke Venstre, der gang på gang sagde, at det her ikke kan lade sig gøre?
Nu kan man bare konstatere, at hvis man vil noget i politik, så er det muligt.
Det var ikke et bluffnummer.
Vi mener det her.
Vi vil give de her mennesker en rettighed, og det er muligt, hvis man virkelig gerne vil det.
Så jeg kan bare konstatere, at selv om Venstre har sagt andet, vil Venstre bare ikke hjælpe de her mennesker, men det må vi prøve at udfordre hr. Hans Andersen i, når han kommer op på talerstolen igen.
Hans Andersen (V), 2020-12-01:
Vi vil meget gerne hjælpe mennesker, som er slidt ned og ikke kan arbejde.
Det er jo derfor, vi faktisk har lavet en seniorpensionsordning, som Socialdemokratiet efterfølgende har tilsluttet sig.
Men jeg må forstå det således, at hvis man er ledig, altså på dagpenge, så tæller det med – så kan man blive berettiget til tidlig pension – hvorimod hvis man er på uddannelse, altså starter sit unge liv med at tage en uddannelse, så kan man ikke blive omfattet af retten til tidlig pension.
Så her gør Socialdemokratiet, regeringen, forskel på, om man tager en uddannelse, eller om man er ledig i en periode.
Det må ordføreren gerne forklare fornuften i.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-12-01:
Det, vi siger, er, at de mennesker, der har arbejdet rigtig mange timer, dem, der er tilknyttet arbejdsmarkedet – og det er man jo, når man er på dagpenge – skal have muligheden for at få ret til tidlig pension, altså hvis man har været der i det antal år.
Og grunden til, at vi selvfølgelig også har taget sådan noget som barsel og deltid med ind, er, at ellers ville der ikke være ret mange kvinder med, og de skal selvfølgelig også have muligheden.
Så det er grunden til det.
Samira Nawa (RV), 2020-12-01:
Det vrimler med socialdemokrater i slips her i Folketingssalen, så jeg vil ønske min ordførerkollega tillykke.
Jeg vil egentlig gerne slå fast, at i Radikale Venstre vil vi jo også gerne hjælpe dem, der er nedslidte, og synes, at det gør man rigtig godt med seniorpensionsordningen.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre ordføreren forholde sig til, er det element i aftalen omkring tidlig pension, hvor man sidestiller deltidsbeskæftigelse med fuldtidsbeskæftigelse.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-12-01:
Jeg var godt klar over, at det måske var lidt farligt, at jeg tog slips på i dag; jeg skal nok til at gøre det noget oftere, for man vil lægge mærke til det, når jeg ikke gør det – det må jeg jo så gøre.
Men tusind tak for de rosende ord.
Jeg vil bare sige, at jeg ikke tror, at Samira Nawa har forstået det helt, for grunden til, at vi lavede det med barsel, og grunden til, at vi lavede det med deltid, var faktisk, at man fandt ud af, at der var rigtig mange kvinder, der var på deltid, og hvis ikke vi tog det her med, ville vi ikke få det antal kvinder med – så ville det blive meget, meget skævt; så ville der komme flest mænd med.
Så det ligger faktisk i god tråd med den diskussion, og derfor synes jeg, det er rigtig godt, for der er også rigtig mange kvinder, der har stået derude i mange år og knoklet, og selvfølgelig skal vi også huske dem.
Så det er et forsøg på at få så mange af den her gruppe med som overhovedet muligt.
Samira Nawa (RV), 2020-12-01:
Jamen det tænkte jeg nok at hr. Leif Lahn Jensen ville svare.
Men nu handler det jo også om, at deltidsbeskæftigelse ikke burde ligestilles med fuldtidsbeskæftigelse.
Kan hr. Leif Lahn Jensen slet ikke se det uretfærdige i, at der er nogle, der har arbejdet på deltid i en række år og så får fuldstændig samme rettigheder som dem, der har arbejdet på fuldtid, eller at der er nogle, der har arbejdet på fuldtid igennem 42 år og så ikke opnår retten til tidlig pension, men at det gør mennesker, der har arbejdet på deltid?