runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2019-04-12:
Tak for det, minister.
Jeg har sådan set stor forståelse for, hvad der jo også er understreget i beslutningsforslaget, at når man lovgiver, så skal man selvfølgelig holde sig inden for det, der er grundlovens rammer.
Jeg skal bare lige vide, for nu er der sat noget arbejde i gang, kan jeg forstå, dels hvornår ministeren regner med at det arbejde er færdigt, dels om signalet fra ministeren er, at det er den her vej, vi skal gå.
Altså, hvad er opdraget til den gruppe, der måtte arbejde med det her?
René Gade (ALT), 2019-04-12:
Jeg blev overvældet af den positive stemning, så jeg glemte mit primære kritiske punkt, da jeg stod på talerstolen til sidst.
Generelt er vi jo meget positive over for forslaget, og det her er heller ikke nogen, hvad skal man sige, showstopper for os.
Men punkt 2, altså lønmodtagerstatus for medarbejdere i MEV'er, er måske faktisk noget af det allervigtigste at få taget op, og forslaget her giver os jo mulighed for at debattere det.
De Radikales ordfører var også inde på, hvad det lige er, der skal ligge i det her.
Det er jo faktisk problematisk, at vi har forhold for iværksættere, selvstændige og virksomhedsledere i dag, som vi egentlig ikke har lyst til at de medarbejdere, der er, skal lide under.
Det er faktisk også sådan, jeg læser forslaget.
Man er bevidst om, at der er nogle forhold, som faktisk ikke er så trygge at navigere i for en iværksætter.
Så min pointe er bare, om vi måske skulle kigge på også at forbedre forholdene for iværksættere og selvstændige på de punkter.
For det er meget utrygt at kaste sig ud i, og så bliver det endnu sværere at kaste sig ud i iværksætteri for danskere – som er så beriget af at have et godt velfærdssamfund – hvis man, når man går ud som iværksætter, mister det sikkerhedsnet.
Så det var sådan et obs-punkt.
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-12:
Det var, fordi jeg synes, at det, man kalder Platform Cooperativism, er så spændende, altså det med andelseje inden for platforme, for det er noget, hvor der også sker relativt meget internationalt.
Google af alle har bevilget 1 mia. kr. til at forsøge at lave sådan nogle meget tilgængelige kits – hvad hedder det på dansk?
Kigger vi på flere amerikanske byer, så er det faktisk platformsvirksomheder, som f.eks. har taxamarkedet i stedet for Uber.
I New York har man startet et rengøringsselskab, som primært beskæftiger migrantkvinder, men med ordentlige arbejdsforhold, altså en platformsbaseret rengøringshjælp.
Jeg synes, det kunne være interessant, om man også som en del af de forhandlinger, vi forhåbentlig får efter et valg, kunne afsætte nogle penge herhjemme i Danmark – det behøver ikke være store midler – til at få etableret og understøttet noget infrastruktur til det.
Var det noget, Radikale Venstre ville synes var interessant?
Ida Auken (RV), 2019-04-12:
Ja, jeg kan ikke lige stå heroppe og love penge, men jeg kan i hvert fald love, at vi synes, det ville være meget spændende at gå ind i et arbejde med at gøre platformsvirksomhederne til noget, der også kunne være en mulighed for alle dem, der arbejder der, og som ikke nødvendigvis behøver ejes af store Silicon Valley-virksomheder.
Og derfor bliver jeg selvfølgelig også en lille smule betænkelig, når Google gør ting af deres gode hjerte.
Der skal man nok altid lige tænke: Hvad er det så, de hiver ind der?
Men de har også givet os mange fordele her i tilværelsen, så det kan jo ske, og det sker en gang imellem.
Jeg tror ikke, der er mange i det her rum, der ikke googler et eller andet i løbet af en dag.
Men igen, når man tager den slags kit i brug, vil jeg bare sige, skal man altid være opmærksom på, hvad man så deler og leverer ud i den anden ende.
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-12:
Jeg sad faktisk lige og googlede for at forberede mig på den næste ordførertale.
Jeg ville se, hvad konservative partier i andre lande mener om den kooperative sektor.
Men det vender vi tilbage til.
Nu blev der snakket meget om Venstre som hjemstedet for andelsbevægelsen, men Radikale Venstre kommer jo sådan set ud af samme tradition.
Deler Radikale Venstre en generel opfattelse af, at vi har haft en erhvervssektor, som måske har levet lidt i det skjulte, og som vi har brug for at værdsætte på ny, og hvor vi måske også kunne tænke i målrettede rammevilkår for det, man kunne kalde den demokratiske erhvervssektor – altså dér, hvor det er én person, én stemme, som er styringsformen, og ikke én krone, én stemme, som er styringsformen i de investorejede virksomheder?
Ida Auken (RV), 2019-04-12:
Ja, vi deler i hvert fald intentionen om at se, om man kan løfte de kooperativt ejede selskabsformer noget mere, og se, hvordan det kan se ud i en moderne verden.
Det har jo været med til at bygge Danmark, kan man sige.
Andelsbevægelsen var jo med til at skabe Danmark med den første vækst, vi havde her i landet.
Og rigdommen kom jo ud af, at man fandt ud af at slutte sig sammen.
Så det er bestemt et område, hvor jeg synes vi også har rigtig meget potentiale i Danmark, fordi vi har en historie, vi kan lære noget af, og fordi vi på den måde kan tale ind i et købmands-dna, som også findes i de mindre ejerformer.
Og det vil vi meget gerne være med til.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-12:
Når vi nu er i gang med alle mulige anbefalinger, vil jeg også sige, at i stedet for at google eller binge noget kan man også startpage det, hvis man er glad for sit privatliv.
Det var bare lige en anbefaling.
Det gør jeg nemlig selv; jeg startpager ret meget.
Jeg er rigtig glad for fru Ida Aukens bemærkninger, og det er jo også målet, der er det vigtige, og ikke, om det lige er det ene eller andet middel eller værktøj til at komme dertil.
Og i lighed med både hr. Pelle Dragsted og fru Ida Auken synes jeg jo også, at hele platformstanken kom så hurtigt over os, at vi ikke rigtig nåede at se, hvad der var, før de her monopoler var over os.
Men det er jo også en gave til netop både demokratisk ejede virksomheder og en ny form for iværksætteri, hvis vi kan understøtte det.
Så det synes jeg er rigtig, rigtig spændende, og jeg er glad for tilsagnet om, at vi skal kigge mere på det her og på, hvordan vi kan fremme det.
Ida Auken (RV), 2019-04-12:
I det hele taget er der jo på platformsområdet nogle ting, som vi skal have boret ud, for nu slæber vi en andelsejet form med os, men vi slæber også på en forestilling om, at vi har arbejdsgiver og arbejdstager som den eneste model.
Jeg tror, den går 300-400 år tilbage i lovgivningen; det er den måde, vi har bygget det op på.
Det er klart, at man med en platform lige pludselig hverken er helt medarbejder eller helt ansætter, men man er et sted midtimellem.
Og det vil sige, at man skal se på, hvad for nogle rettigheder man skal have i tilfælde af konkurs, i forhold til sygdom og andre ting.
Der er vi stadig væk ved at finde vores ben.
Jeg må sige, at regeringen også har taget nogle skridt her, som man må rose.
Og fagbevægelsen selv er i gang med at få en større indsigt på det her område.
Og jeg synes, det er nogle spændende nye overenskomster, man er begyndt at arbejde på, med Voocali, tror jeg det er, helt fra man lavede det – de er sikkert ikke perfekte endnu, men jeg synes, det er rigtig spændende at gå videre den vej.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-04-12:
Opdraget er jo at se på, at hvis man skulle gøre det her, så hvordan.
I det ligger der så ikke, at nu skal vi eller skal vi ikke, det er simpelt hen for at blive klogere på, hvordan vi skal gøre det her, hvis man vil det.
Jeg tror, at vi alle sammen har stor forståelse for, at der må sidde nogle pårørende til ofre, som synes, at det her er ret grænseoverskridende.
Derfor gælder det om simpelt hen at få undersøgt handlemulighederne.
Hvad er handlemulighederne så?
Når vi kender dem, er det nemmere at tage stilling.
Jeg har simpelt hen svært ved at tage stilling til det, før jeg kender omfanget af, hvad implikationerne er, og hvad det vil betyde for vores forpligtelser.
Det vil jeg bare gerne vide.
Peter Kofod (DF), 2019-04-12:
Tak for det.
Jamen så lad mig spørge på en anden måde: Hvis man kan det, vil ministeren så?
Jamen det er bare en undren over noget teknisk, og det er, at jeg er meget glad for de signaler, der kommer fra den socialdemokratiske ordfører om, at man støtter intentionen i forslaget, men jeg kan forstå, at man ikke har tænkt sig at stemme for forslaget.
Så jeg vil bare høre, om der er noget teknisk umuligt i, at man fra socialdemokratisk side på den ene side stemmer ja til forslaget, men på den anden side jo selvfølgelig også anerkender, at der er et arbejde i gang, som regeringen er ved at udføre.
Men det kan være en motivationsfaktor for regeringen, hvis den ved, at der er en stor del af Folketinget, der i hvert fald klart har tilkendegivet, i hvilken retning man gerne vil.
Trine Bramsen (S), 2019-04-12:
Når det er, at vi ikke kommer til at støtte forslaget, er det, fordi vi oprigtigt er i tvivl om, hvorvidt det er i strid med grundloven og vores internationale forpligtelser.
Det er det, der får os til at lande en beretning i stedet for.
Men vi vil meget klart sende et signal om, at vi ikke synes, at man skal sidde og skrive bøger om sin kriminalitet inde i fængslet.
Preben Bang Henriksen (V), 2019-04-12:
Tak for det.
Det forslag, vi behandler i dag, omhandler muligheden for at fratage indsatte retten til at tjene penge på bogudgivelser.
Man ønsker at pålægge regeringen at fremsætte et forslag, der har den virkning osv., at man ikke kan tjene penge på bøger.
Lad os bare sige det rent ud: Jeg tror ikke, der sidder nogen her, der bifalder det forhold, at kendte og grusomme kriminelle kan tjene penge på deres kriminalitet endsige på at beskrive den, og det er jo nok mest af alt hensynet til de pårørende, som vi har i tankerne her.
Når det er sagt, må jeg også sige, at vi altså lever i et land, der er underkastet grundloven, og hvis det forholder sig sådan, som justitsministeren er i tvivl om, nemlig om det her er i strid med grundloven, så er det altså sådan, at vi ikke fratager folk pen og papir, heller ikke fordi de kommer i fængsel.
Vi fratager dem mange andre rettigheder, og det kunne jo netop berettige til en undersøgelse af, om det her kan lade sig gøre.
Jeg vil til gengæld pege på noget, der med statsgaranti kan lade sig gøre, og det er følgende: De mennesker, der sidder under de her omstændigheder med lange fængselsdomme, har en stor gæld til det offentlige – det er helt klart.
De har stor gæld som følge af retssagen og dens sagsomkostninger; de har stor gæld typisk som følge af en deraf følgende erstatningssag, hvor staten har lagt pengene ud til ofret.
Der kunne man jo overveje, og Justitsministeriet kunne tage det med i overvejelserne, om ikke man kunne nå samme resultat ved at tilkendegive over for de pågældende, at hvis der overhovedet udkommer nogen bog, som der er penge i, så skal de være forberedt på, at der foretages udpantning i det provenu øjeblikkeligt.
Og det er jeg ikke i tvivl om kan finde sted med det resultat, at der ikke kommer en krone over disken til de pågældende.
Jeg synes, at det er fornuftigt, at Justitsministeriet undersøger de muligheder, der måtte være.
Vi kan ikke støtte det her forslag; vi skal se resultatet af undersøgelserne først.
Og det er, som jeg nævnte, undersøgelser af, om det er grundlovsstridigt, og det er som ligeledes nævnt undersøgelser af, om udpantning i royalty og forfatterrettigheder ikke kan tjene samme formål.
Peter Kofod (DF), 2019-04-12:
Jeg kan love hr. Søren Søndergaard, at jeg glæder mig til at betræde talerstolen og give min ordførertale og forhåbentlig også svare på hr. Søren Søndergaards spørgsmål.
Men i første omgang skal hr. Søren Søndergaard svare på mit spørgsmål.
Det er: Hvis man grundlæggende siger, at man er enig i intentionen – hr. Søren Søndergaard brugte endda ordet kvalme om det, som forslaget egentlig rummer – hvad vil hr. Søren Søndergaard så gøre ved det?
Altså, det er jo fair nok, at vi kan være uenige om formen, eller at hr. Søren Søndergaard kunne have ønsket, at det var et andet forslag, men hvad vil Enhedslisten så gøre ved det, hvis man ikke vil Dansk Folkepartis vej?
Trine Bramsen (S), 2019-04-12:
Arh, det synes jeg nu fremgik vældig klart.
Godt nok er det fredag, men jeg synes, det fremgik vældig klart, at vi ikke synes, man skal sidde inde i fængslerne og skrive bøger om mord eller anden alvorlig kriminalitet, som man har begået.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-04-12:
Det kan jeg ikke svare på, for det har regeringen ikke diskuteret.
Når vi har et grundlag, vil jeg gerne diskutere det, og så skal jeg svare.
Søren Søndergaard (EL), 2019-04-12:
Jeg vil bare spørge ministeren, om ministeren vil oversende kommissoriet for det arbejde, der er gået i gang, sådan at vi kan få klarhed over, hvad det egentlig er, der er ved at blive undersøgt.
For det kan man jo ikke læse ud af forslaget.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-04-12:
Der er ikke lavet noget kommissorium.
Altså, det er jo ikke sådan, at jeg sidder og får skrevet store kommissorier, fordi vi skal have undersøgt det her.
Altså, Dansk Folkeparti har foreslået, at man ikke skal kunne tjene penge på at skrive bøger om sine forbrydelser, når man sidder i fængslet.
Kan man det i forhold til vores internationale forpligtelser?
Søren Søndergaard (EL), 2019-04-12:
Nu skal jeg komme tilbage til i min ordførertale, hvad der egentlig står eller ikke står i det forslag, men vil det sige, at der er igangsat et arbejde uden nogen som helst for form for retningslinjer for arbejdet?
Ordet kommissorium lød måske, som om jeg forestillede mig et eller andet stort, men hvis ministeren bare har skrevet et par linjer, vil ministeren så sørge for, at de bliver sendt over?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-04-12:
Jamen jeg har ikke engang skrevet et par linjer.
Det foregår sådan, at man sidder i et møde på ministerens kontor med de embedsmænd, der nu arbejder med det her område, og så siger jeg: Der er kommet det her beslutningsforslag; kan vi ikke lige undersøge implikationerne af det og de retslige rammer for det?
Trine Bramsen (S), 2019-04-12:
Skal man kunne tjene penge på at have slået et andet menneske ihjel, mens man sidder inde i fængslet?
Det er jo grundlæggende det, som vi diskuterer her i dag.
Det mener vi ikke i Socialdemokratiet.
Jeg har svært ved at forestille mig, hvor indgribende det må være at stå tilbage som offer eller pårørende til nogen, der har været udsat for en alvorlig forbrydelse og så være genstand for en bog, som gerningsmanden sidder inde i fængslet og tjener gode penge på.
Det har jeg meget svært ved at se det retfærdige og det rigtige i.
Ikke desto mindre er det muligt i dag, og flere af danmarkshistoriens værste forbrydere har benyttet sig af den mulighed – Peter Lundin er nok det mest kendte eksempel.
Med Retsudvalget har vi flere gange været på besøg i fængslerne, og vi kan konstatere, at nogle af de mest udlånte titler i fængslernes biblioteker netop er udgivet af kriminelle, der beretter om, hvordan de har begået deres kriminalitet, eller – og det skal for en god ordens skyld også siges – af politifolk, der fortæller om, hvordan de har opklaret kriminalitet.
Vi kan og skal ikke begrænse ytringsfriheden – og det er så til gengæld også utrolig vigtigt for mig at sige her fra Folketingets talerstol i dag – heller ikke for indsatte.
Men det er vigtigt, at vi sender et klart signal – og det var det, jeg hørte Dansk Folkeparti efterspørge – om, at motivationen ikke skal komme i form af økonomiske incitamenter.
Og derfor synes vi i Socialdemokratiet også, at det er ganske fornuftigt, at vi får belyst det her område nærmere, og at vi får undersøgt, hvilke faldgruber der kan være netop i forhold til ytringsfriheden og vores internationale forpligtelser, samt hvorvidt det er i strid med grundloven.
Men vi synes, det er vigtigt at sende et meget klart signal om, at når man sidder inde i fængslet – og det er det, vi taler om – og udgiver bøger om, hvordan man eksempelvis har begået et mord, ja, så er der noget, der krænker retsfølelsen meget voldsomt.
Og det er det, som vi skal adressere.
Så vi kan ikke støtte forslaget her, men vi støtter en beretning, som adresserer den her problemstilling.
Og det besvarer måske også hr. Søren Søndergaards spørgsmål i forhold til, hvad der så skal undersøges nærmere.
Det kan vi jo lade fremgå af den beretning, som kommer fra Retsudvalget.
Søren Søndergaard (EL), 2019-04-12:
Jeg bliver nødt til at erkende, at jeg synes, at den socialdemokratiske ordførertale er lige så usammenhængende som forslaget.
Hvad er det, Socialdemokratiet støtter?
Altså, på den ene side snakker ordføreren om, at man ikke må tjene penge, og på den anden side snakker ordføreren om nogle, der låner bøger.
Må man skrive bøger, hvis man ikke får penge for det, eller hvad?
Altså, hvad er det for et forslag, Socialdemokratiet støtter?
Ida Auken (RV), 2019-04-12:
Iværksætteri kan have mange former, og det kan også have mange ejerskabsformer.
Og det er vigtigt, at vi her fra Christiansborg muliggør, at man kan have sin virksomhed på rigtig mange forskellige måder.
Og derfor synes vi også, tanken om medarbejderejede selskaber er spændende.
Vi var også med til at lovgive om medarbejderaktier i den seneste erhvervsaftale med regeringen.
Vi har foreslået, at vi kunne prøve at se, om man kunne lave en andelsversion af firmaer som Uberplatformene.
I stedet for at en stor platformsvirksomhed skal eje den digitale platform, der køres på, og dermed tage rigtig mange penge fra dem, der kører på den, så kunne man måske forestille sig, at hver enkelt vognmand eller hver enkelt taxichauffør, der har en bil, kunne køre på en medarbejderejet platform, som man kunne stille data til rådighed for fra det offentlige og sige: Kunne vi hjælpe med at optimere det?
Selvfølgelig ligger der rigtig, rigtig meget data til grund for at kunne lave så gode teknologiske løsninger, men det er ikke utænkeligt, at man i det hele taget kunne prøve at understøtte andelstanken mere.
Vi har også et udspil, der hedder »Småt er godt«, hvor vi kigger på nogle af de steder, hvor der jo i dag er, kan man sige, medarbejderejede selskaber, nemlig i landbrugssektoren, med henblik på at undersøge, om vi kan få endnu flere kooperativer og andelsejede selskaber.
Derfor synes vi også, det er godt, at SF tager det her op i dag, og vi vil gerne være med til at diskutere, hvordan vi kan fremme det.
Om det skal være lige præcis de tre punkter, SF ridser op, med en ny selskabsform, afhænger jo af, om en analyse vil kunne vise, om det kan rummes inden for de eksisterende rammer.
At få noget mere fokus på, om man overhovedet får bevidstheden om, at man kan skabe en virksomhed på den her måde, er jo noget af det, der kommer ud af sådan en politisk diskussion som den, vi har her.
Vi vil nok være mere tilbageholdende over for, at man skal give lønmodtagerstatus til medarbejderne.
Det kan i hvert fald risikere at tørre en regning af på nogle andre.
Jeg vil også gerne høre, hvad fagbevægelsen siger til den del af det.
Men vi vil egentlig gerne snakke om, om vi i det efterfølgende arbejde i hvert fald kan prøve at se, om vi kan få regeringen til at starte et arbejde med at blive klogere på, hvad det her kan betyde i Danmark, og hvad nogle af mulighederne er.
Trine Bramsen (S), 2019-04-12:
Altså, jeg tror da, vi alle sammen gør os små lommenotater en gang imellem, og det må man også gerne, når man sidder inde i et fængsel.
Det, det handler om, er, om man kan udgive en bog om den kriminalitet, man har begået.
Preben Bang Henriksen (V), 2019-04-12:
Med det samme skal jeg sige, at det er korrekt, at SF ikke var i regering i 2014, da den lov om medarbejderinvesteringsselskaber blev vedtaget, men den blev vedtaget, bl.a. med det formål, som vi søger at tilgodese her i dag, og det er så ikke brugt i særligt omfang.
Men det er jo rigtigt, som fru Lisbeth Bech Poulsen siger, at der jo er et generationsskifteproblem – det er så også det, der bliver nævnt.
Jeg kan så forstå, at det, der i hvert fald fremgår af Socialdemokratiets program, er, at generationsskifteproblemet skal løses ved at fordoble arveafgiften fra de nuværende 15 pct. til 30 pct.
Det tror jeg godt nok ikke jeg vil anbefale man går ind og støtter, for så bliver der da først tale om salg af virksomheder, herunder til udlandet, og det er måske ikke lige til medarbejderorienterede virksomheder.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-12:
Nu var det jo Socialdemokratiet, der skulle svare på det, men jeg vil da lige nævne, at Socialdemokratiet jo også har fremlagt nogle forslag i forhold til at overdrage det til en fond osv. – så det synes jeg bare i al rimelighed skal siges.
Jeg synes, vi skal tage debatten om, hvordan man beskatter virksomhedsarvinger på et andet tidspunkt.
Men det er jo rigtigt nok, at hvis der er det ønske i virksomhedens ejerkreds, at det er medarbejderne, der skal overtage virksomheden, og medarbejderne selv ønsker det, jamen så kan vi jo se på, hvilke virkemidler der skal til, fordi det jo netop også er en god måde at bevare arbejdspladserne på i Danmark.
Preben Bang Henriksen (V), 2019-04-12:
Ja, jeg ser også gerne medarbejderejede virksomheder, men det skal altså være en frivillig aftale, der lægges til grund.
Jeg har ikke noget imod, at vi laver en struktur i en lov her, der skal gælde for opbygning af de medarbejderejede virksomheder, hvis ikke den allerede findes i selskabsloven eller i andre love i dag.
Men jeg må bare understrege, at vi kommer ikke med Venstres deltagelse til at lave en lovgivning her i Folketinget, der tvinger folk til at overdrage deres virksomheder til nogen bestemt, hvad enten det er fonde eller medarbejdere.
Det skal være frivilligt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-12:
Det er rigtigt, at det var i 2014, at MS-selskabsformen blev oprettet.
SF var ikke i regering på det tidspunkt, men det var jo en spændende tanke.
Der var en masse diskussion om, hvordan den kunne konstrueres, og så var der også en del kritik af det endelige forslag for ikke nødvendigvis at give, hvad skal man sige, lige så mange rettigheder til medarbejderne i forhold til den risiko, der også er ved at sætte lønnen på spil for at redde selskabet.
Men det her forslag er jo netop for at sige: I Danmark har vi ikke så mange medarbejderejede virksomheder.
Der er rigtig mange virksomheder, der står over for at skulle generationsskiftes.
Det kan være, man ikke har børn; det kan være, at de børn, man har, ikke vil overtage virksomheden eller ikke bør overtage virksomheden.
På Als i Sønderjylland, hvor jeg er fra, er der en stor virksomhed, der er vokset rigtig, rigtig meget – LINAK – hvor de her tanker om, hvad der skal ske på sigt, i forhold til om det er medarbejderne, der skal overtage virksomheden osv., også florerer.
Det synes jeg jo er spændende.
Det handler ikke om at tvinge nogen virksomheder til noget.
Det er simpelt hen for at lave en selskabsform, som i højere grad kan bruges, fordi vi ser nogle problemer ved de nuværende selskabsformer.
Preben Bang Henriksen (V), 2019-04-12:
Jamen jeg har ingen kommentarer.
Hvis der var et direkte spørgsmål deri, så må det formuleres, for til det her har jeg ingen kommentarer.
Nu vil jeg sige, at man skulle være en grim karl, hvis man sagde, at man ikke ville gå ind i en drøftelse og en overvejelse og en undersøgelse af andre forhold, men jeg er bare nødt til, for ikke at stikke nogen blår i øjnene, at sige, at vi mener, at vi har de regler, der skal bruges i dag.
Men altså, hvis hr. Pelle Dragsted, som jo er godt inde i tingene, mener, at der er mere fordelagtige ting, så kom endelig med dem.
De skal nok være lidt mere konkretiserede end i forslaget her.