runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joy Mogensen (S), 2020-11-18:
Mange tak.
Den situation, spørgsmålet handler om, er, at en institutleder på kunstakademiet har taget ansvaret for det hærværk, der i begyndelsen af november blev begået mod en buste af Frederik V, som blev fjernet fra Kunstakademiets festsal og smidt i Københavns Havn.
Jeg vil gerne slå klart fast, at jeg har en forventning om, at medarbejdere og studerende på Det Kongelige Danske Kunstakademi efterlever landets love og regler og i øvrigt lever op til det ansvar, der også ligger i at undervise og modtage undervisning på en uddannelsesinstitution med den særlige arv, som akademiet repræsenterer.
Jeg har derfor også bedt rektoren, Kirsten Langkilde, om en redegørelse for forløbet omkring hærværket på busten, herunder rektors overvejelser om den institutionskultur, som sådanne hændelser kan finde sted i.
Jeg forventer at modtage rektors redegørelse inden udgangen af november, og derudover har jeg besluttet at iværksætte en uvildig undersøgelse af både undervisningen, studiemiljøet og kulturen på Kunstakademiet.
Hvad angår kunstsamlingen, har jeg bedt ministeriet om sammen med Kunstakademiet og Akademiraadet, som er ejer af den ødelagte buste, og som ejer en del andre kunstværker på stedet, om der er behov for tiltag til yderligere sikring af samlingen.
Det er trist, at det er nødvendigt, men det mener jeg det er, indtil vi er forsikrede om, at det her ikke kan ske igen.
Hærværk mod kulturarven og kunst – uanset i hvilket øjemed, også når det sker i ideologisk øjemed – er bare stærkt problematisk.
Det skal ikke tolereres på vores uddannelsesinstitutioner og på vores kunst- og kulturinstitutioner, og hærværk mod kulturarven er noget, som vi i høj grad skal bekæmpe politisk, men også konkret med politiets hjælp.
Heldigvis er der meget få tilfælde af hærværk rettet mod kulturarven, i hvert fald hidtil i Danmark – måske på grund af vores relativt åbne debatkultur – men ét tilfælde er ét for meget, især i det meget alvorlige tilfælde, vi har set på Kunstakademiet, der ellers er en helt særlig institution.
Kim Valentin (V), 2020-11-18:
Jeg anerkender, at det, vi prøver at gøre, er at løfte noget på tværs.
Problemet er bare, at vi er kommet rigtig skidt i gang med de her forhandlinger på den måde, som det er grebet an på.
Og der kan være mange undskyldninger for det – det er jeg fuldt ud opmærksom på.
Det, jeg blot gør opmærksom på her, er, at hvis man skal i mål med noget i forhold til kommunerne – det ved både du og jeg; vi er begge to tidligere borgmestre – så er den første dialog supervigtig at have med, og der kom man altså lidt skævt ind i det.
Samarbejde er jo en supervigtig ting, at lytte til hinanden er en supervigtig ting, at tage hinanden med på råd er en supervigtig ting, og det synes jeg faktisk også altid at ministeren giver udtryk for, og hun har faktisk også lige svaret, at det er noget af det, som gerne skulle ske i den videre proces.
Dertil kommer, at den lokale medfinansiering jo er mere end 50 pct., så det er faktisk meget kommunernes penge, som vi bruger i den her sammenhæng, og derfor er det jo også et spørgsmål om at sige: Kan vi tillade os at styre særlig meget?
Faktisk mener vi jo i Venstre, at det er ministerens opgave ikke at styre, men at lede.
Så det er jo også et spørgsmål om at lytte til hinanden.
Det andet spørgsmål, jeg har, er om de nye kulturaftaler.
De opleves som et indgreb i den lokale mulighed for at tilpasse indsatsen til lokale forhold og politikker.
Har ministeren ikke tillid til, at kulturregionerne giver god kultur til danskerne?
Tak til formanden: Hvad er ministerens kommentar til den seneste tids vandalisme på Kunstakademiet, og agter ministeren at foretage sig noget for at sikre, at Danmarks kulturarv overlever mødet med den radikale identitetspolitik?
Christian Juhl (EL), 2020-11-18:
Tak for redegørelsen fra ministeren.
Jeg vil gerne høre noget, når han siger, at det her koster mange millioner – eller milliarder, det kan jeg ikke engang huske, men et meget stort beløb – og at dem er der ikke i det her forslag.
Nej, det er der selvfølgelig ikke, og det er jo vores opgave som politikere at finde dem.
Hvor mange millioner eller milliarder koster det her forslag, hvis vi skulle sige, at vi ville have de samme betingelser, som når vi gik til læge med resten af kroppen?
Pause Pause (Pause), 2020-11-18:
Mødet er udsat.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-11-18:
Tak for det.
Det er jo, som tidligere talere også har været inde på, lidt af et patchworkarbejde, vi har gang i med dette forslag.
Vi kommer bogstavelig talt vidt omkring.
Jeg vil gerne opsummere initiativerne ganske kort.
Herudover rummer lovforslaget nogle initiativer, som har til formål at forbedre rammerne for de maritime uddannelser og uddannelsesinstitutioner, og der bliver mulighed for at godkende maritime uddannelser og uddannelsesudbud, som ikke er på videregående niveau.
De maritime uddannelsesinstitutioner får mulighed for at indgå i administrative fællesskaber, og de maritime uddannelsesinstitutioner får mulighed for at udbyde adgangskurser målrettet visse uddannelser på institutionen.
Herudover indeholder lovforslaget nogle initiativer af mere teknisk karakter.
Det drejer sig bl.a. om indholdet i en maritim stx-forsøgsuddannelse.
Der foretages en ensretning af regler om reducering af tilskud ved overskridelse af dimensionering.
Og endelig ophæves lov om friplads og stipendium til visse udenlandske studerende ved erhvervsakademiuddannelser og professionsbacheloruddannelser, idet tilskuddet til ordningen er bortfaldet.
Jeg er glad for den brede opbakning.
Jeg er også rigtig glad for, at selv om det vidner om at være en samlet pakke af alt muligt forskelligt, er essensen i det her at prøve at bygge bro mellem uddannelser og skabe muligheder i livsbaner for mennesker, og især jo at bygge bro mellem det faglærte og det videregående niveau.
Det er ikke noget, vi er i mål med med det her lovforslag, men det er trods alt et ud af flere skridt, vi klogeligt skal tage for at sikre, at det at uddanne sig er noget, man kan gøre hele livet, og at det at vælge en faglært vej fortsat rummer og fortsat skal rumme masser af muligheder resten af livet.
Jeg er rigtig glad for opbakningen; tak for den.
På baggrund af det ser jeg frem til den videre behandling af lovforslaget.
Tak for ordet.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-11-18:
Tak for ordet.
Aftalen blev fremlagt af den daværende VLAK-regering og blev indgået med et bredt flertal i Folketinget.
Formålet med dette lovforslag er bl.a. at give et bredere udvalg af adgangskurser til en lang række erhvervsuddannelser.
Hos Nye Borgerlige ser vi det fornuftige i, at man med dette tiltag giver bredere muligheder for adgang til diverse erhvervsuddannelser.
Og de øvrige elementer er allerede beskrevet af de tidligere ordførere.
Nye Borgerlige støtter lovforslaget.
Eva Flyvholm (EL), 2020-11-18:
Tusind tak.
Fra Enhedslistens side kan vi også støtte det her forslag.
Jeg synes, det er rigtig godt og vigtigt, at vi får skabt nogle flere veje til uddannelse, og det her kan jo være med til at gøre det lidt nemmere for nogle folk, så det er godt – fuld opbakning til det.
Ligesom SF har vi også den bekymring, som hf og vuc rejser.
Det her skal ikke ses som sådan en generel tilkendegivelse af, at vi skal se alt for mange adgangskurser placeret uden for vuc-regi, for vuc'erne har en helt vildt vigtig funktion i vores samfund og er meget centrale uddannelsesinstitutioner, også som brobyggere.
Så derfor kan man sige, at det giver superfin mening at gøre det med nogle enkelte uddannelser her – det er så fornuftigt – men vi skal bare ikke generelt have en glidning mod, at de her adgangsgivende kurser kommer til i højere og højere grad at ligge på de videregående uddannelser.
Men det ser fornuftigt ud, og vi vil gerne bakke op om det.
Astrid Carøe (SF), 2020-11-18:
Tak for det.
Jeg tror, at et spørgsmål, som vi alle er meget optagede af, er, hvordan vi får flere til at vælge en erhvervsuddannelse, og det er der god grund til.
Vi har i den grad brug for flere faglærte i Danmark.
For nogle, især de unge, kan det handle om en oplevelse af, at man med erhvervsuddannelser lukker døre, mens gymnasiet åbner døre.
Det er en opfattelse, nogle har – ikke en, jeg deler, men jeg kan godt forstå, at man opfatter det sådan, og den oplevelse kan også hænge sammen med muligheder for videregående uddannelse.
Tager man en erhvervsuddannelse, skal man selvfølgelig også have mulighed for at videreuddanne sig, men det er ikke altid så nemt, fordi man med en erhvervsuddannelse kan mangle fag, der gør, at man ikke opfylder adgangskrav for optag.
Lovforslaget, vi behandler i dag, giver erhvervsakademier og professionshøjskoler mulighed for at udvikle adgangskurser på gymnasialt niveau til tre uddannelser: markedsføringsøkonom, skov- og landskabsingeniør og urban landskabsingeniør, og så får maritime uddannelsesinstitutioner, der udbyder professionsbacheloruddannelser, mulighed for selvstændigt at kunne udbyde adgangskurser.
Det vil bidrage til at skabe mere enkle og direkte veje til videreuddannelse for faglærte.
Det støtter vi selvfølgelig op om i SF.
En enkelt lille ting er, at vi også lytter til Danske HF & VUC's bekymring om uhensigtsmæssig konkurrencetænkning, fordi opgaven med at udbyde adgangskurser til voksne på gymnasialt niveau er en opgave, der primært ligger hos vuc.
I SF ønsker vi helt generelt at gøre op med uhensigtsmæssig konkurrence i uddannelsessektoren, og derfor er vi også særlig opmærksomme på, at det her bliver påpeget.
Vi synes, at vuc fungerer som et rigtig vigtigt forberedende niveau for de videregående uddannelser i dag, og det mener vi også det skal gøre fremadrettet.
Når det så er sagt, støtter vi naturligvis forslaget og synes, at det er et rigtig godt skridt i den rigtige retning for, at unge, der tager en erhvervsuddannelse, ikke føler, at det lukker døre i højere grad end gymnasiet. Tak for det.
Susan Kronborg (RV), 2020-11-18:
Tak for ordet.
Jeg har fornøjelsen af at holde ordførertale på vegne af uddannelsesordfører Katrine Robsøe.
Radikale Venstre er meget glade for lovforslagets adgangskurser til de nævnte uddannelser.
Vi mener, det er et vigtigt tiltag for at skabe adgang for grupper, der måske ikke ellers ville søge mod ingeniørfaget m.v., og det er rigtig godt, at de maritime uddannelsesinstitutioner selv får mulighed for at udbyde adgangskurser.
Det kan give en rigtig god start til de studerende.
Vi ser frem til udvalgsarbejdet, og Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Helt afslutningsvis vil jeg sige, at det er en glæde at stå her på Folketingets talerstol for første gang.
Tak for ordet.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-11-18:
Tak for det.
Jeg er heller ikke helt uenig med hverken den foregående ordfører eller ordføreren før det i, at der er nogle rigtig gode takter i det her forslag.
Generelt er det væsentligt, at vi i vores uddannelsessystem altid har mulighed for at komme videre, hvis man har behov for det og har evnerne til det.
Derfor er den del af det her lovforslag, der skaber nye veje og muligheder, god.
Det er ikke noget revolutionerende, men det forenkler bare nogle muligheder til glæde for dem, som har brug for, at det er enkelt.
Det lægger adgangskurser ind på videregående uddannelser, i det her tilfælde markedsføringsøkonom, skov- og landskabsingeniør og urban landskabsarkitekt.
Så støtter man dem, som gerne vil på en videregående uddannelse, og som kommer med en erhvervsuddannelse og har brug for supplerende adgangskurser.
Det er lettere for dem, at de kan tage adgangskurset i det miljø, som de også skal gå på i den videregående uddannelse.
Jeg bider mærke i høringssvaret fra vuc og hf.
De bryder sig ikke om udviklingen, hvor nogle af deres potentielle kunder flyttes andre steder hen, men det må bare ikke blive det styrende, at vi ikke placerer f.eks. adgangskurser der, hvor det giver mest mening i forhold til den samlede uddannelse.
Vi bør tage fat på en diskussion om, hvordan vi sikrer landsdækkende udbud af uddannelser på grundskoleniveau og gymnasieniveau for de grupper, som af mange grunde ikke fik så meget ud af folkeskolen.
Vi har brug for at se på, hvordan vi sikrer et sådant udbud landsdækkende og af en høj kvalitet også i områder, hvor antallet af elever ikke er så højt, for mange af de her elever har ikke ressourcerne til at rejse langt for uddannelse.
Men når det er sagt, vil jeg vende tilbage til forslaget, som vi synes er godt, og som Dansk Folkeparti dermed støtter.
Ulla Tørnæs (V), 2020-11-18:
Jeg vil gerne understrege, at det altså ikke er, fordi det skal blive en vane, men jeg er faktisk fuldstændig enig i Socialdemokratiets ordførers gennemgang og også lovprisning af lovforslaget her.
Vi kommer til at stemme for, men jeg vil dog alligevel tillade mig at bruge et par ord på at sende et par bemærkninger med lovforslaget.
Det er jo lidt af et bunkebryllup, som vi står over for her.
Det implementerer en tidligere politisk aftale tilbage fra 2018, altså en aftale, som blev indgået under den tidligere regering, og med lidt tilføjelser af en delaftale fra juni måned i år.
Begge aftaler tager så at sige fat på nogle velkendte udfordringer i uddannelsessystemet, og det er rigtig, rigtig godt.
Først og fremmest vil jeg i lighed med den socialdemokratiske ordfører gerne fremhæve det her med, at det bliver – håber vi i hvert fald – mere attraktivt at kunne se sig selv i en erhvervsuddannelse, fordi det bliver nemmere at kunne se muligheden for at kunne videreuddanne sig med en erhvervsuddannelse som udgangspunkt.
Selve lovforslaget peger på, at der skal være mulighed for adgangskurser til markedsføringsøkonom, skov- og landskabsingeniør og urban landskabsingeniør, og det er rigtig godt.
Vi skal, mener vi i Venstre, hele tiden arbejde for, at det bliver attraktivt og også tilgængeligt at kvalificere sig og videreuddanne sig og i det hele taget uddanne sig, og det, vi står over for her, kommer til at give et langt bedre forløb for den enkelte uddannelsessøgende, når man netop kan tage supplerende kurser på den institution, som man søger optag på, frem for at skulle tage adgangskurserne på en helt tredje institution.
Lovforslaget sikrer også mere gennemskuelighed i de forslag, som giver hjemmel til at reducere tilskuddet til uddannelsesinstitutioner, hvor uddannelsesaktiviteten overskrider en fastsat dimensionering for uddannelsen.
Det bakker vi også op om.
Dertil ophæver lovforslaget her også en lov, som rent faktisk ikke tjener noget formål længere – så tak for det til ministeren for afbureaukratisering her – nemlig lov om friplads og stipendium til visse udenlandske studerende ved erhvervsakademier og professionsbacheloruddannelser.
Venstre støtter lovforslaget, og det håber jeg står klart og tydeligt med bemærkningerne her.
Jeg skal også på Det Konservative Folkepartis folketingsgruppes vegne understrege, at de også støtter lovforslaget.
Bjørn Brandenborg (S), 2020-11-18:
Tak for det, formand.
Lovforslaget her følger dels op på aftalen »Fra folkeskole til faglært – Erhvervsuddannelser til fremtiden« og den supplerende aftale fra den 18. juni 2020 om adgangskurser til visse videregående uddannelser, dels rummer lovforslaget en blanding, som vi hørte lige før, af mindre initiativer.
Jeg vil først og fremmest fremhæve den del, der handler om, at der skal udvikles adgangskurser til uddannelser til markedsføringsøkonom, skov- og landskabsingeniør og urban landskabsingeniør.
Det er et skridt hen imod et mere fleksibelt uddannelsessystem, og det vil gøre erhvervsfaglige uddannelser mere attraktive at søge ind på, fordi mulighederne for at videreuddanne sig senere i livet forbedres.
Samtidig vil det være et stort plus for fagligheden på de videregående uddannelser at få mennesker ind med en erhvervsfaglig baggrund.
Endelig er det et vigtigt tiltag til at forebygge nedslidning, at vi gør det nemmere at læse videre, så man ikke skal have et hårdt fysisk arbejde hele livet, men at man har mulighed for at skifte spor.
Lovforslaget giver uddannelses- og forskningsministeren bemyndigelse til at godkende maritime uddannelser og uddannelsesudbud på ikkevideregående niveau.
Maritime uddannelsesinstitutioner, der udbyder maritime professionsbacheloruddannelser, får mulighed for et selvstændigt udbud af adgangskurset målrettet disse uddannelser.
Samtidig får maritime uddannelsesinstitutioner mulighed for at indgå i administrative fællesskaber, og der vil kunne fastsættes regler om den maritime del af den maritime stx-uddannelse, som børne- og undervisningsministeren har godkendt som led i et forsøg.
Derudover ensrettes nogle bestemmelser om reduktion af tilskuddet ved overskridelse af dimensionering af uddannelser, og endelig ophæver lovforslaget lov om friplads og stipendium til visse udenlandske studerende ved erhvervsakademiuddannelser og professionsbacheloruddannelser.
Samlet set synes vi i Socialdemokratiet, at det er en rigtig fornuftig pakke af initiativer, og derfor støtter vi naturligvis op om forslaget.
Joy Mogensen (S), 2020-11-18:
Min oplevelse er, at det har været meget afbrudt, og at det har været præget af det, som alle virtuelle møder er præget af, nemlig at man godt kan fortælle om tingene faktuelt, men at det nogle gange er svært at mærke, hvor vi er henne helt præcis.
Men jeg håber, at spørgerens spørgsmål her i dag, men også de input, vi har fået fra både KL og kulturregionerne, forhåbentlig har hjulpet med, at vi med de imødekommelser kan få aftalerne i hus.
Kim Valentin (V), 2020-11-18:
Vi kender jo efterhånden hinanden rimelig godt, og derfor falder det naturligt med den tiltale, men alt forladt.
Det sidste spørgsmål, jeg har, er så: Hvad er egentlig ministerens oplevelse af forløbet?
Joy Mogensen (S), 2020-11-18:
Min opfattelse er som sagt, at kulturregionerne er meget optagede af, at vi nu får en aftale, som bliver flerårig, så de kan gå i gang med deres langsigtede udviklingsarbejde.
Nu er det, kan jeg fortælle, også lidt nyt, at jeg står her og fortæller om de her imødekommelser, men det vil kulturregionerne jo så også møde inden for de næste par dage i Kulturministeriet.
Så jeg er glad for, at du tog det op.
Jeg håber, at vi med de her imødekommelser kan få aftalerne i hus, sådan at der både er plads til at videreføre de udviklingsprojekter, der er særlige for de forskellige kulturregioner, f.eks. for det tyske mindretal i Sønderjylland – jeg kunne nævne flere, men jeg kan se, at formanden har rejst sig op – og at vi også får sat fokus på at få vænnet børn og unge til kultur.
Det gør livet mere værd at leve, og vi får et mere sprudlende kulturliv, men vi får også, tror jeg, bare glade danskere.
Kim Valentin (V), 2020-11-18:
Vi er også i Venstre f.eks. meget engagerede i at få børn og unge ind i den kulturelle dannelsesproces meget tidligere, end vi gør i dag.
Derfor er vi sådan set ikke uenige i, at ministeren kan komme frem med, at det er vigtigt at have den del med, når man laver kulturkontrakterne.
Det betyder så, at det bliver ret svært for kommunerne at fortsætte en masse andre projekter.
Så hvorfor ikke tage kulturregionerne med på råd tidligere?
Joy Mogensen (S), 2020-11-18:
Jo, det har jeg tillid til, og det er også derfor, jeg gerne vil imødekomme dem på de måder, jeg har skitseret.
Så vil jeg også bare komme med den kommentar, at jeg rigtig, rigtig gerne vil have en dialog med kommunerne.
Der er mange, der sådan problematiserer, at så stor en del af den danske kulturpolitik ligger i kommunerne, men jeg synes, det er en fordel, fordi det også bringer kulturen tæt på borgerne – altså når kommunerne tit er dem, der går ud til dem, der måske ikke har kultur som en naturlig del af deres hverdag, så kan kommunerne tage kulturen med.
Og jeg tror netop på, at ligesom uddannelse, job, sundhed, bolig osv. kan være med til at skabe rammerne i vores liv, så kan kultur også være med til at løfte mennesker, og derfor også den her imødekommelse.
Simon Kollerup (S), 2020-11-18:
Som jeg sagde indledningsvis, er der jo for de virksomheder, som bliver hårdt ramt af det her, den almindelige adgang til hjælpepakker.
Det forudsætter selvfølgelig, at man er ramt relativt hårdt.
Så er der en mulighed for at få hjælp til at få dækket faste omkostninger osv.
Pendlerlønkompensationen hjælper med til, at man kan blive ved med at fastholde de medarbejdere, der ikke kan komme ind over kommunegrænsen.
Sammenlagt håber vi jo, at de forskellige hjælpeordninger dermed giver musklerne til f.eks. at kunne klare sig igennem de uger, der nu har været tale om, via lokale aftaler.
Jeg er jo rigtig glad for, at vi er kommet dertil, hvor vi har kunnet ophæve nogle af restriktionerne internt i Nordjylland.
Det giver lidt mere luft i arbejdet for mange virksomheder.
Lea Wermelin (S), 2020-11-18:
Men igen må jeg henvise til Fødevarestyrelsen, som er dem, der dels har vurderet og besluttet det, dels er bygherre på det her projekt, og fordi de jo også har pligten i forhold til den miljømæssige vurdering og også den undtagelse, som der er brugt i det her tilfælde i forhold til vvm.
Så det er Fødevarestyrelsen, som både har lavet vurderingen, og som også har taget beslutningen.
Thomas Danielsen (V), 2020-11-18:
Det er jo muligt, at ministeren vil holde lidt afstand til sagen, men der står nu engang ministerens underskrift på bekendtgørelsen, og når man går ind og nærlæser den, kan man se, at der klart og tydeligt står, at der skal være en aftale med de berørte kommuner om den her nedgravning, og derfor spørger jeg igen: Har ministeren sikret sig, at der er en aftale med kommunerne, for når man spørger kommunerne, har de ikke oplevet, at der er blevet taget kontakt til dem vedrørende en aftale?
Lea Wermelin (S), 2020-11-18:
Først og fremmest vil jeg sige, at det jo ikke er noget, som jeg har besluttet, og jeg tror, det var det, som spørgeren henviste til.
Det er Fødevarestyrelsen, som har vurderet og besluttet, at der var behov for nedgravning af minkene; det er ikke en politisk beslutning.
I forhold til involvering af eksempelvis kommunerne ved jeg, at der har været kontakt til kommunerne.
Mig bekendt har det også været på foranledning af Fødevarestyrelsen, som er bygherre på projektet, og den opgave er dermed hverken Miljøstyrelsens eller Miljøministeriets ressort.
Thomas Danielsen (V), 2020-11-18:
Tak for det.
Og ja, det er noget, der har skullet ske på kort tid, og det har været nødvendigt at grave minkene ned, mener ministeren.
Til det har ministeren lavet en nyudstedt bekendtgørelse.
I den står der i § 3, stk. 2: »Nedgravning skal foretages efter de miljømæssige retningslinjer om nedgravning i veterinær beredskabsplan ved udbrud af alvorlige husdyrsygdomme fra januar 2019.«
Det giver jo god mening i den kritiske situation, vi står i, og den plan har jeg her.
I planen står der, når man går ind og læser i den: »Nedgravning kræver en aftale med kommunerne.«
Har ministeren en aftale med de berørte kommuner?