runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2025-12-09:
Tak for det.
Jeg er på det seneste kommet til at tænke på begrebet postmortale spasmer, som er et begreb, der dækker over de bevægelser, der kan forekomme hos både dyr og mennesker, på trods af at de dyr og mennesker ikke længere er levende eller funktionsdygtige.
De kan godt syne af det, men det er blot en illusion.
Det minder jo forbavsende meget om SVM-regeringen, som måske godt kan syne af at være levedygtig og funktionsdygtig, men det er blot en illusion, og det blev særlig understreget ved kommunalvalget, hvor danskerne sendte et klart signal om, at de ønsker en frisk start.
Siden hen har statsministeren også taget et krampagtigt ryk, havde jeg nær sagt, mod SF og venstrefløjen, og der var også en form for postmortal bevægelse fra Venstre i weekenden med meldingen om, at regeringen på den lange bane nu tilsyneladende heller ikke er enig indbyrdes i noget så vigtigt som konventioner.
Jeg kunne jo i princippet være ligeglad med, at regeringen de facto har en kort tid tilbage, men jeg kan ikke være ligeglad med, at statsministeren ikke tager konsekvensen og udskriver et valg, for vi har jo stadig nogle vigtige udfordringer, vi skal tage hånd om i Danmark.
Så derfor vil jeg egentlig bare til at starte med opfordre statsministeren til at tage konsekvensen af tingenes tilstand og udskriv et folketingsvalg.
Men jeg har også et spørgsmål, og jeg vil følge op på det, som fru Inger Støjberg var inde på, nemlig hele spørgsmålet om en af de vigtige udfordringer, vi har i Danmark, nemlig behovet for at sende flere kriminelle udlændinge ud af landet.
Jeg har stor respekt for den indsats, som statsministeren har gjort i forhold til at ændre EMRK, Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, men jeg forstår ikke, hvorfor det arbejde skal forhindre, at også Socialdemokratiet og regeringen jo dermed kan opsige statsborgerretskonventionen, for det vil ikke løse det fulde problem, men det vil bidrage til en løsning.
Hvad er argumentet for ikke at melde sig ud af det?
Det er vel ikke blot, at man arbejder på at løse noget andet.
Mette Frederiksen (S), 2025-12-09:
Først vil jeg egentlig bifalde, hvad der bliver sagt, nemlig at fru Inger Støjberg og undertegnede er meget enige på udlændingeområdet, og derfor kan vi jo lige så godt samarbejde til gavn for vores land.
Uagtet hvem der er i regering, er vi jo enige om, at der skal føres en stram udlændingepolitik, for at vi kan få Danmark til at hænge sammen.
Så jeg synes jo i virkeligheden, vi skal bruge vores energi på at samarbejde og på at skabe resultater.
Jeg mener, det vigtigste i forhold til det internationale er at få ændret den europæiske menneskerettighedskonvention, og ikke mindst fortolkningen af den ind i domstolene.
Det er min klare forventning, at vi kan fremvise fremskridt med det på den meget, meget korte bane.
Jeg har en grundlæggende bekymring, og den er der sikkert ikke plads til i en moderne medievirkelighed.
Nu giver jeg den alligevel: Hvis hvert eneste land lige nu begynder at udtræde af internationale konventioner der, hvor man er uenig – og jeg er uenig i nogle af de internationale konventioner på udlændingeområdet – så mener jeg, der er en overhængende risiko for, at vores verdenssamfund falder fra hinanden.
Jeg har virkelig arbejdet for det her.
Jeg er ikke sikker på, jeg selv undervejs troede, at vi ville nå i mål.
Det lykkedes i går.
Vi har overbevist EU om centre uden for Europa.
Det er en kæmpe sejr for Danmark.
Inger Støjberg (DD), 2025-12-09:
Jeg kan godt forklare det med, hvorfor asyltallene er faldet.
Det er jo på grund af de 114 stramninger, som jeg fik igennem, da jeg var udlændingeminister.
Jeg skulle rydde op efter et morads af en anden verden fra den socialdemokratiske regering, og det gjorde jeg.
Var det populært?
Nej, det var det simpelt hen ikke.
Hold da op, hvor var det upopulært på daværende tidspunkt.
Men det er jo det, man sidder og lukrerer på nu.
Og det glæder jeg mig da over, for det viser bare, at det rent faktisk virkede dengang.
Det synes jeg da bare at vi i fællesskab skal glæde os over.
Men så synes jeg egentlig også, at statsministeren da skal have mulighed for at svare på, hvad der ligger i det, når den socialdemokratiske politiske ordfører siger, at vores tålmodighed ikke varer for evigt.
Hvad er det konkret?
Er det 2026 ud, eller regner statsministeren med bare igen at slå sig lidt hårdt op på retorikken og at sende nogle breve, og så løser det sig nok?
Jeg kunne ærlig talt godt tænke mig at få nogle tal på.
Venstres formand har sagt: 2026 ud, så er vores tålmodighed brugt.
Er det det samme for Socialdemokratiet?
Mette Frederiksen (S), 2025-12-09:
Det vil jeg meget gerne svare på, men jeg vil lige anholde en enkelt ting først, nemlig at det bare bliver ved snakken.
Det er heldigvis ikke rigtigt.
Vi har meget lave asyltal i Danmark nu og, i al beskedenhed, også lavere, end dengang fru Inger Støjberg havde ansvaret.
Det er gået markant bedre med at få udvist kriminelle af Danmark, heldigvis, for de skaber al den utryghed, som de gør.
Og jeg føler mig egentlig ret overbevist om, at vi nu får skabt nogle resultater internationalt og europæisk.
Se bare i går.
Jeg kan godt huske tilbage i 2018, da Socialdemokratiet foreslog, at vi skulle oprette centre uden for Europa.
Der sagde de fleste, jeg tror faktisk også spørgeren, at det aldrig nogen sinde ville komme til at ske.
Beslutningen blev truffet i Europa i går.
Det er lykkedes os på ganske kort tid egentlig at få vendt den europæiske måde at tænke udlændingepolitik på i en både socialdemokratisk, men jeg vil også dele æren med jer andre, og en dansk retning, fordi det er os, der er gået foran på det her spørgsmål.
Derfor har jeg egentlig også tiltro til, at vi kommer i mål med det arbejde, vi har sat i gang omkring den europæiske menneskerettighedskonvention.
Og så må jeg svare på det andet spørgsmål, når jeg får ordet igen.
Inger Støjberg (DD), 2025-12-09:
Vi skal nok lige komme tilbage til EMRK, for der er bestemt også nogle ting, jeg gerne vil diskutere.
Men når man nu hører statsministeren her i dag, er det jo ikke sådan, at man tænker, at julestemningen sådan har indfundet sig i SVM-regeringen.
Det kan man ikke rigtig sige.
Jeg hører en statsminister, der også her i dag, og det er jo sådan vanligt, kommer med hård retorik, og man slår sig op og siger, at nu skal der også ske noget, og der bliver sendt breve og sådan nogle ting.
Men det bliver altså ofte bare ved snakken.
Derfor vil jeg godt spørge om noget meget konkret.
Hvad betyder det sådan helt konkret?
Vil statsministeren ikke fortælle befolkningen, hvor lang snor statsministeren egentlig vil give til de her konventioner sådan helt konkret, førend man opsiger dem?
Har man et konkret mål for, hvornår det skal være ændret?
Mette Frederiksen (S), 2025-12-09:
Jeg er meget optaget af, at udlændinge, der kommer til Danmark – og det er sådan set ligegyldigt, om de har været her kort tid eller lang tid – og begår alvorlig kriminalitet, skal forlade Danmark.
Derfor har vi arbejdet systematisk med at få udvist flere kriminelle, og det går bedre, end det gjorde i gamle dage i Danmark, heldigvis, men vi ønsker at gøre mere.
Hvis vi for alvor vil ind at tage livtag med konventioner på det her område, bliver jeg nødt til at sige, at der er en, der er endnu vigtigere at få ændret eller, hvis man vil, udtræde af, og det er den europæiske menneskerettighedskonvention.
For statsborgerskabsspørgsmålet har en rolle i det her, men den store forhindring, kan man sige, for, at vi kan føre den udlændingepolitik, vi gerne vil, er faktisk den europæiske menneskerettighedskonvention.
Så hvis man rigtig vil gøre noget, er det der, man skal ind at have fat, og det er vi i gang med.
Vi, Giorgia Meloni, den italienske premierminister, og jeg selv, har igangsat et arbejde i Europarådet for at få lavet noget af det om, som i dag gør, at alle kriminelle ikke udsendes.
Det er et arbejde, jeg forventer mig meget af, og det er også et arbejde, jeg forventer slutter, inden 2026 er gået.
Så det er det, jeg har valgt at bruge min energi på.
Det er det, regeringen har valgt at bruge sin energi på, fordi vi tror, det er det, man får størst effekt af.
Lad mig bare gøre det ganske, ganske klart: Udlændinge, der kommer til Danmark, verdens bedste land, og ødelægger det med kriminalitet, skal ud af Danmark igen.
Inger Støjberg (DD), 2025-12-09:
Tak for det, formand.
Der findes jo julegave, og så findes der hadegaver, men så findes der måske også sådan nogle opgaver, der er lidt midt imellem, som er sådan både-og.
I weekenden leverede Venstres formand en tidlig julegave til blå blok, da han gav sin opbakning til et opgør med statsborgerretskonventionen.
Det var jo noget, som vi blå partier foreslog allerede tilbage på vores blå konvent i september måned, og derfor er jeg selvsagt rigtig glad for, at Venstres formand sagde, som han gjorde.
Men jeg fornemmer så også lidt, at det, der var en julegave til blå blok, er sådan en eller anden form for hadegave i regeringen.
Udenrigsministeren tilkendegav i hvert fald, at han var noget overrasket over Venstres melding, og det efterlod efter sigende også Moderaternes politiske ordfører i chok – sikke noget, må man næsten sige.
Men hvad mener statsministeren egentlig om sagen nu, hvor man jo fornemmer, at regeringen er sat fri?
Vil Socialdemokratiet kunne bakke op om at forlade statsborgerretskonventionen, sådan som Venstre foreslår, hvis ikke den bliver ændret i løbet af 2026?
Pelle Dragsted (EL), 2025-12-09:
Nu mener jeg nok, at regeringen faktisk bærer et medansvar for, at priserne er, som de er.
Der har været en modvilje mod at gøre noget ved f.eks. momsen på mad – noget, jeg har råbt, efter at jeg så, at jeg stod her for 2 år siden og appellerede om det samme, da regeringen fyldte 1 år.
Mange af de ting, som statsministeren fremhæver som gode resultater, er jo ting, som man sagtens havde kunnet lave sammen med en rød regering.
Jeg tror endda, når vi snakkede abortrettigheder, at det var noget, der blev født hos Enhedslisten – no pun intended.
Men der er også nogle ting, man ikke kunne have gennemført, hvis vi havde været regeringens grundlag, det er jo ganske rigtigt.
Vi havde nok kigget på arveskatten for helt almindelige mennesker.
Man havde ikke kunnet give skattelettelser til millionærerne.
Man havde ikke kunnet give sig selv en lønforhøjelse som minister.
Det lykkedes os at blokere for det i de 3 år, vi var parlamentarisk grundlag.
Og man havde ikke kunnet lave en kontanthjælpsreform, som lige nu presser nogle af de fattigste mennesker i det her land ud af deres hjem.
Derfor er jeg jo glad for, at den her fødselsdag bliver den sidste, som den her regering kommer til at fejre.
Så tillykke til Danmark og danskerne med det.
Mette Frederiksen (S), 2025-12-09:
Nej, jeg fortryder bestemt ikke, at jeg vovede et øje og appellerer til bredt samarbejde på et tidspunkt, hvor polariseringen stiger og splittelse er markant, og hvor vi står i den sværeste sikkerhedspolitiske situation siden anden verdenskrig.
Der vil jeg blive ved med at tro på, at samarbejde er det rigtige.
Vi må se, hvem der ønsker at samarbejde.
Det handler selvfølgelig ved dagens afslutning om det politiske indhold.
Jeg er i øvrigt glad for, at vi nu fjerner elafgiften de næste par år, for det er et greb, der giver danskerne nogle flere penge, men som vender rigtigt i forhold til ulighed.
Jeg er glad for det, vi har gjort i forhold til at forhøje ældrechecken og også gøre det permanent.
Jeg er også glad for, at vi har fået afsat flere penge til kommunerne.
Men på det her område er jeg da bestemt ikke i mål.
Det er ikke regeringen, der har sørget for, at fødevarepriserne stiger; det er et globalt fænomen.
F.eks. gror kakaoen altså ikke i den danske muld.
Men vi har gjort rigtig meget for, at mange danskere oplever at have flere penge mellem hænderne, men jeg vil gerne anmelde også i dag, at her er vi heller ikke færdige.
For selvfølgelig er jeg optaget af, at danskernes købekraft er i orden, og at der er en social balance i tingene.
Det plejer Enhedslisten og Socialdemokratiet også at kunne samarbejde om.
Det håber jeg at vi kan også fremover.
Pelle Dragsted (EL), 2025-12-09:
Samarbejde kan man på mange måder.
I det her tilfælde er der tale om et meget usædvanlig regeringssamarbejde, hvor statsministeren jo, på trods af at der var et rødt flertal, valgte at gå i regering med højrefløjen – noget, jeg tror overraskede mange og sådan set stadig væk gør det.
Jeg har godt før hørt det her med, at man er meget stolt af de mange resultater, og der er da absolut også ting, som har været fine, men den holdning, jeg møder, når jeg rejser rundt i Danmark og taler med danskerne, er bare ikke, at man oplever, at der er grund til stor tilfredshed.
Folk er frustrerede over, at madpriserne eksploderer.
De er trætte af, at store kapitalfonde får lov til at presse vores huslejer op.
De ønsker, at uligheden bliver mindre og ikke større.
Derfor vil jeg gerne spørge regeringen: Fortryder statsministeren i dag, at man gik i regering med højrefløjen i stedet for at bruge det røde flertal, der var, til at føre en mere socialt retfærdig politik?
For det er vi nok enige om at man nemmere havde kunnet med partierne til venstre.
Mette Frederiksen (S), 2025-12-09:
Ja, jeg synes, der er opnået mange resultater.
Der er jo også nogle andre, der kunne fejre det.
Det kunne være alle de kvinder i Danmark, der har fået udvidet deres abortrettigheder.
Nu er den ene her mand, og den anden er kvinde, og jeg vil bare sige som kvinde, at jeg da synes, det er ret fantastisk, at hvor man i store dele af resten af verden ruller rettigheder for kvinder tilbage, så går vi fremad i det her lille land.
Det er jeg helt utrolig stolt over.
Det kunne også være dem, der nu får hjælp til at få et barn mere, og som ikke har råd til fertilitetsbehandling i privat regi, hvor vi som regering har givet bedre mulighed for, at man kan få fertilitetsbehandling.
Det kan da også være, at de fejrer det.
Det kan også være, at sygeplejerskerne gør det – sygeplejerskerne, som har fået et lønløft og derfor begynder at vende tilbage til de offentlige sygehuse.
Det kan også være, at jordemødrene fejrer det, for de har også fået et lønløft.
Det kunne også være eleverne på de tekniske skoler, som har fået det største løft af deres uddannelse vel nogen sinde.
Det kunne også være de 15-årige, som kan komme i juniormesterlære nu i stedet for at sidde på en skolebænk, hvor de ikke har lyst til at være.
Jeg ved ikke, hvor mange der fejrer det, men jeg synes da, der er nogle, der har grund til det.
Det betyder ikke, at vi er færdige.
Det syntes jeg heller ikke jeg var, da valget blev udskrevet, efter at jeg havde været statsminister i den første periode.
Der vil jeg da gerne takke for noget af det arbejde, vi lavede sammen f.eks. vedrørende klima og Arnepension.
Men det var jo ikke sådan, at jeg gik til det valg og sagde: Nu er vi færdige med vores arbejde.
Selvfølgelig er der jo masser af kompromiser, når man er regering, men vi skal måske også passe på med at tale os væk fra de kompromiser og helt væk fra samarbejdet, for selvfølgelig er det sådan, at når man indgår i et politisk samarbejde med nogle andre partier – ovenikøbet partier, der er meget anderledes end ens eget – er der jo noget, man gør, fordi de andre gerne vil det.
Så selvfølgelig er der resultater, jeg er mere glad for end andre, men der er da også noget, der står tilbage efter de her år, som jeg er rigtig, rigtig stolt af, f.eks. at danskerne er i arbejde, at vi har en stærkere økonomi end andre europæiske lande, og at vi har oprustet, så vi bedre kan modstå det pres, der kommer udefra.
Er jeg færdig med at gøre noget for danske folkepensionister?
Nej, det er jeg ikke, og det bliver jeg i øvrigt heller aldrig nogen sinde.
Pelle Dragsted (EL), 2025-12-09:
Tak for det, formand, og prosit, eller hvad man siger.
Der hostes lidt hos statsministeren.
Omkring ved den her tid holder regeringen jo en 3-årsfødselsdagfest – den her regering, som statsministeren vel selv har kaldt mærkelig.
Stort tillykke med det.
Der er jo også faktisk nogle, der har virkelig god grund til at fejre resultaterne.
Det er bl.a. arvingerne til nogle af de store familiedynastier i Danmark, som har fået den her særrabat på arveskatten.
For LEGO-familien er det vist omkring 13 mia. kr. i julegave.
Det er ejendomsspekulanterne, investorerne og kapitalfondene, som slap for en skat få 1 mia. kr.
Det er det industrielle landbrug, hvor vi jo egentlig havde lavet en aftale før valget om, at vi skulle sørge for, at der ikke blev udledt pesticider der, hvor vores drikkevand bliver hentet, men som har kunnet fortsætte med at forurene.
Det er fødevaregiganterne og bankerne, som har historiske overskud på at gøre det dyrere og dyrere at være dansker, mens regeringen desværre ser alt for passivt til.
Så i det hele taget kan man vel sige, at de, man sådan kunne kalde den økonomiske elite i vores samfund, har rigtig god grund til taknemlighed
, og mon ikke også der bliver drukket lidt af den finere champagne i dagens anledning.
Men der er bare desværre også mange, der ikke har så meget grund til at fejre regeringens meritter.
Det er f.eks. vores folkepensionister og førtidspensionister, som har set deres udgifter stige meget hurtigere end deres indtægter.
Det er lønmodtagerne, som har fået snuppet en elsket helligdag og sat deres pensionsalder op.
Det er de studerende, som har mistet et helt års su.
Det er altså, kunne man sige, de ganske almindelige danskere, hvis livsvilkår politik jo egentlig burde handle om.
Så mit spørgsmål er egentlig ganske enkelt: Er statsministeren tilfreds med de resultater, og er det de rigtige, der har grund til at være taknemlige over for SVM-regeringen?
Mette Frederiksen (S), 2025-12-09:
Jeg vil sige det på den måde, at danskerne kan have tillid til deres myndigheder.
Men jeg bliver også nødt til at sige, at det, der er en del af den russiske strategi, er, at vi præcis skal have den diskussion, vi har i dag.
Når de har startet en hybridkrig mod Europa, så er det, for at europæerne skal miste tilliden og opbakningen til myndighederne og til skiftende regeringer, og det er jo det, vi ser rundtomkring i Europa.
Det er derfor, de angriber ind i Litauen i hybridkrigen, det er derfor, de gør det i Østersøen, det er derfor, de har gjort det i Polen, det er derfor, de har gjort det i Danmark, i Belgien, i Tyskland, og jeg kunne fortsætte rækken.
For i alle lande er der præcis den samme diskussion.
Hvorfor stopper man ikke luftballonerne ind over over grænsen til Litauen?
Hvorfor har man ikke styr på sine undersøiske kabler?
Hvorfor stopper man ikke dronerne?
Ja, vi har i et åbent og frit samfund svært ved at håndtere en hybridkrig, fordi man kan angribe os døgnet rundt, og det gør de i øvrigt fra russisk side, og det eneste, de ønsker at frembringe, er mistillid til myndighederne.
Så det, vi skal gøre her i Folketinget, er i mine øjne to ting, altså at opruste, opruste og opruste, stå sammen om det, sørge for, at vi både i vores militær og i vores forsvar har det forsvar og den afskrækkelse, der skal til i forhold til Rusland, og så stå sammen, når angrebene kommer.
For det, de ønsker – og det er ligegyldigt, om det handler om vand, elektricitet, droner, luftballoner eller noget femte – er, at vi skal begynde at være utrygge, og jo mere, vi står sammen om at bekæmpe det russiske ønske, der er, om at destabilisere vores samfund, også ved påvirkningen af demokratiske valg og cyberangreb, jo bedre rustede er vi til at vinde i det lange løb, og det skal Europa.
Mona Juul (KF), 2025-12-09:
Det er rigtig dejligt, at forsvarschefen nu har fået ledelsesretten, men forsvarschefen skal jo have en plan at lede ud fra.
Vi har selv i Det Konservative Folkeparti flere gange efterspurgt en strategi, og vi mener ikke, at den ligger der.
Der er heller ikke nogen tvivl om – det så jeg i TrygFondens måling – at mindre end fire ud af ti danskere har tillid til myndighedernes evne til at håndtere alvorlige kriser.
Da de tal udkom, markerede de også et markant fald.
Det grinte en lektor ved Forsvarsakademiet, hr. Peter Viggo Jakobsen, af, og han sagde også, at det havde man da vidst i 3 år.
Han kaldte droneangrebet en ydmygelse af Danmark.
Tror statsministeren, at danskernes tillid til myndighederne er faldet yderligere efter de droneangreb?
Og vil tilliden overhovedet kunne genoprettes med statsministeren ved roret?
Mette Frederiksen (S), 2025-12-09:
Nej, det er jeg faktisk meget uenig i, og det er helt rigtigt, at jeg har sagt: Køb, køb og køb.
For jeg vil kunne forsvare Danmark, og jeg vil kunne forsvare Europa, og det mener jeg stadig væk er det rigtige at gøre i den situation, vi er i.
Den ejer forsvarschefen, og det skal han selvfølgelig også gøre.
Nu har vi her relativt kort tid, men jeg kan jo sige, at noget handler om forsvaret af os selv, altså vores eget nationale beredskab, noget handler om vores bidrag på NATO's østlige flanke, som er en meget vigtig del af det samlede forsvar for NATO, noget handler om Østersøen og et øget forsvarssamarbejde både med Skandinavien, men også med de baltiske lande, med Polen, med Tyskland over UK, noget handler om Arktis, og noget handler så i øvrigt om noget af det, vi ikke taler så meget om, nemlig at både Danmark og NATO skal være stærkere, også på nye teknologier, altså lige fra den kamp, der kan komme i space, til det, der handler om kunstig intelligens, og det, der handler om kvantefysikken.
Så vores forsvarsstrategi er i mine øjne rigtig, men det er klart, at den lige nu bevæger sig, fordi Rusland optræder stadig mere aggressivt.
Jeg har haft lejlighed til at sige det før, og jeg vil gerne gentage det i dag, altså at det, hvis Europa og USA lader Ukraine falde, i mine øjne er den første dominobrik, og vi så har åbnet porten for, at Rusland kan angribe yderligere ind i Europa, desværre.
Mona Juul (KF), 2025-12-09:
Det er jeg faktisk lidt overrasket over.
For statsministeren har jo ikke nogen problemer med at udtale sig, når der skal siges køb, køb og køb, eller der skal tales om langtrækkende våben.
Vores sikkerhed omkring forsvarets våben, vores lagre, vores militære installationer bør jo også være på statsministerens radar hele tiden.
Men der har også været en kritik fremme, som jeg gerne vil foreholde statsministeren, nemlig at regeringen ikke kan svare på, hvilken strategi forsvaret køber ind efter, herunder hvad forsvaret skal kunne i 2030, altså ud over NATOs styrkemål, som jo er noget, andre fortæller os i Danmark.
Det kunne statsministeren i dag jo lægge i graven, hvis det er sådan, at man fortæller det.
Giv et klart billede af, hvad det er, forsvaret skal være i stand til, når alle milliarderne er brugt.
For vi fik der tilbage i februar også at vide, at der ville komme en overordnet strategi, men den er ikke kommet.
Forstår statsministeren kritikken af, at der mangler en operationel strategi for en oprustning af det danske forsvar?
Mette Frederiksen (S), 2025-12-09:
Lad mig starte med at betrygge spørgeren i, at vores relation til NATO er rigtig god.
Jeg er ikke sikker på, at den på noget tidspunkt har været bedre, end den er i dag.
For vi er et af de NATO-lande, der hurtigt har oprustet mest og afsat jo ufattelig mange milliarder til den nødvendige oprustning, som desværre er nødvendig på grund af den sikkerhedspolitiske situation, men jo også, fordi regeringen har skåret for langt ned på vores forsvar.
Så vi er en meget velanset allieret i NATO, og det skal vi selvfølgelig blive ved med at være.
Jeg går ud fra, at vi fortsat er enige om, at vi skal leve op til vores styrkemål, og at vi skal fortsætte den oprustning, som er sat i gang.
Når det handler om nogle sikkerhedsforanstaltninger omkring nogle militære installationer, er det forsvarsministeren, der er den rette til at svare.
Det, vi har efterstræbt som regering, har jo været en balance i en markant oprustning mellem kapabilitet og kapacitet på den ene side, personel og arbejdsmiljø på den anden side og så selvfølgelig at få lavet den rigtige infrastruktur, både om vores land beredskabsmæssigt, men også omkring et forsvar.
Men der kan godt være nogle helt konkrete spørgsmål som nogle af dem, der rejses i dag, hvor det er ministeren, der er den rette til at svare.