Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-27:
Tak for det, og tak til forslagsstillerne bag forslaget B 177.
Det er jo ikke nogen ny diskussion.
Vi har haft den i forskellige sammenhænge her tidligere.
Lad mig begynde med at sige, at jeg i lyset af den alvorlige situation i Gaza fuldstændig forstår det store fokus på spørgsmålet om eksport af militært udstyr til Israel og køb af tilsvarende udstyr fra Israel.
Ifølge FN er den aktuelle situation, vi er vidner til i Gaza, nu den værste, siden konfliktens start den 7. oktober 2023
Siden genoptagelsen af de israelske kamphandlinger i Gaza den 18. marts er over 2.800 mennesker blevet dræbt og mere end 7.800 såret.
Oven i det kommer så Israels intensiverede militære offensiv, som kan få uoverskuelige konsekvenser for civilbefolkningen i en allerede desperate humanitær situation, hvilket også er noget, jeg har taget klart afstand fra.
Israel har som alle andre lande ret til at forsvare sig selv, selvfølgelig.
Men det rokker ikke ved, at regeringen ser med den allerstørste alvor på Israels ageren i Gaza.
Vi følger i Udenrigsministeriet nøje situationen og udviklingen på jorden.
Det er derfor også et helt centralt element i de udenrigs- og sikkerhedspolitiske vurderinger, som Udenrigsministeriet foretager, når det gælder eksport af militært udstyr og dual use-produkter til Israel.
Det er jo det, der er kernen i diskussionen her i dag.
Vi har i morgen, må det være, idet jeg tror, det er tirsdag i dag – det er det – en forespørgselsdebat, der handler om den humanitære situation, som jeg ser på med stor alvor, og jeg ser også frem til debatten på den baggrund, men nu handler det våbeneksport, og derfor vil jeg ganske kort opridse ressortfordelingen på eksportkontrolområdet.
Det er Erhvervsstyrelsen, der udsteder tilladelser til eksport af dual use-produkter.
Udenrigsministeriet er så høringspart i forbindelse med den konkrete sagsbehandling og bidrager med en udenrigs- og sikkerhedspolitisk vurdering på baggrund af Rådets fælles holdning og Danmarks internationale forpligtelser i øvrigt.
Det gjorde vi på baggrund af en samlet vurderingen af den alvorlige situation.
Det betyder, at der nu anlægges en meget restriktiv linje i vurderingen af konkrete sager om eksport til Israel.
Udenrigsministeriet vurderer altså med andre ord, at eksport af militært udstyr og dual use-produkter til Israel som udgangspunkt er problematisk.
Ansøgningerne vurderes så fortsat fra sag til sag, men den skærpede tilgang betyder, at vurderingen sker ud fra en meget restriktiv linje.
Når Udenrigsministeriet i den forbindelse foretager en konkret udenrigs- og sikkerhedspolitisk vurdering, inddrages alle relevante forhold.
Det gælder også udviklingen i regionen, FN-rapporter, domstolsafgørelser i andre lande, afgørelser og udtalelser fra Den Internationale Domstol samt arrestordrerne fra Den Internationale Straffedomstol.
Hvis det vurderes, at en konkret ansøgning ikke lever op til kriterierne i EU's fælles holdning eller FN's våbenhandelstraktat, vil Udenrigsministeriet udtale sig imod, at den konkrete ansøgning imødekommes.
Jeg kan i den forbindelse meddele, at Justitsministeriet den 22. maj 2025 har oplyst, at Rigspolitiet ikke siden skærpelsen af Udenrigsministeriets linje har udstedt nye tilladelser til permanent udførsel af militært udstyr til Israel som slutbrugerland.
Skærpelsen af Udenrigsministeriets linje gælder direkte eksport af militært udstyr til Israel og i sager om eksport via et andet land, hvor Israel er kendt slutbruger.
Når det gælder danske virksomheders ansøgninger om eksport af delkomponenter til F-35-programmet, foregår eksportkontrollen i Danmark ofte med USA som modtager.
Derfor er eksport til F-35-programmet typisk omfattet af rammevurderingen for EU-, EFTA- og NATO-lande.