runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Pertou Mach (EL), 2023-01-18:
Tak for det.
Spørgsmålet til udenrigsministeren lyder: Hvad er regeringens og ministerens reaktion på den nye regering i Israel, herunder bl.a. premierminister Netanyahus udtalelse i slutningen af december 2022 om, at Israel har en eksklusiv og suveræn råderet over hele området, inklusive Vestbredden, hvor hans regering agter at udvide de ulovlige bosættelser?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2023-01-18:
Tak for det.
Vi mener jo som regering, at det er vigtigt, at når vi fremlægger politik, skal vi også fremlægge et forslag til finansiering.
Altså, det ville ikke være ansvarligt, hvis vi sagde: Vi har en masse ambitioner, og så må vi i øvrigt snakke om, hvordan vi finder finansieringen.
Men det ændrer jo ikke på, at hvis man har gode forslag, så kom endelig med dem.
Jeg har hørt nogle forslag indtil videre, og de forslag virker som nogle, som kun enkelte partier kan tilslutte sig, hvad enten det handler om at afskaffe efterlønnen, skære i udviklingsbistanden eller hæve skatten.
Det er alle tre forslag, som ikke rigtig kan nyde parlamentarisk opbakning, og det er jo nødt til at være forudsætningen.
Så kom endelig med forslag.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-01-18:
Det er godt at befinde sig i virkelighedens verden, og det mener jeg egentlig også vi gør i Enhedslisten.
Faktum er vel, at en tostatsløsning fortoner sig i horisonten med den praksis, som Israel har gennemført de sidste fem årtier, altså praktiseret det igennem mange år, med udvidelse af bosættelserne, flytning af egen befolkning ind på palæstinensisk jord og flytning af palæstinensere væk fra den jord, og måske sætter den nye regering i virkeligheden turbo på den proces, som i praksis vil underminere muligheden for en tostatsløsning, altså i praksis og i den virkelige verden.
Nicolai Wammen (S), 2023-01-18:
Det er da en svær beslutning i den forstand, at det jo ikke er med noget let hjerte, at vi siger til danskerne, at vi alle sammen skal arbejde en dag mere.
Der synes vi, at det giver rigtig god mening i en situation, hvor der er krig i Europa, og hvor vi skal skaffe ekstra kræfter til at værne os mod det, at vi beder alle danskere om at arbejde en dag mere.
Det forstår jeg at Enhedslisten er uenig i, og det er jo helt fair.
Det er jo heller ikke noget, der udelukkende har udløst klapsalver – det har jeg også set.
Men det er at tage ansvar i en svær tid, og det er det, regeringen gør her.
Victoria Velasquez (EL), 2023-01-18:
Men det er bare ikke særlig ansvarligt.
Vi står i forvejen i en situation, hvor uligheden er voksende, og hvor vi ser, at rigtig mange simpelt hen bliver ramt af arbejdsulykker; flere oplever, at de arbejder for meget, og mange går ned med stress.
Peter Hummelgaard (S), 2023-01-18:
Vi har også selv et ønske om, at det skal foregå så smidigt som muligt og med færrest mulige gener for den lokalbefolkning, der er afhængig af hele tiden at kunne krydse grænsen.
Derfor ved jeg jo altså også, at politiet allerede nu tilrettelægger og løbende tilpasser kontrollen ud fra de lokale forhold, efterretninger og trafikmønstre, og derfor har jeg altså også tillid til, at politiet benytter sig af alle de redskaber, som politiet har til rådighed, for at sikre en så skånsom gennemførelse af grænsekontrollen som overhovedet muligt.
Torsten Gejl (ALT), 2023-01-18:
Slesvig-Holstens danske erhvervsminister, Claus Ruhe Madsen, kritiserer grænsekontrollen mellem Danmark og Tyskland.
Han mener, at Danmark skal holde op med at foregive, at grænsekontrollen er tidsbegrænset, og at den skal afskaffes hurtigst muligt, eller at man i det mindste skal finde frem til noget mindre indgribende som f.eks. stikprøvekontroller.
Den grænsekontrol er bestemt ikke et godt signal om, at man i Danmark gerne vil et samarbejde med Tyskland, siger han.
Flensborg Avis har flere gange forsøgt at få en kommentar fra det danske Justitsministerium til kritikken fra Slesvig-Holstens erhvervsminister.
Det har ikke været muligt at få.
Nu vil jeg høre, om justitsministeren vil kommentere den kritik.
Peter Hummelgaard (S), 2023-01-18:
Jamen det er ikke et nulsumsspil, for de danske efterretningstjenester arbejder heldigvis, også dygtigt, rigtig tæt sammen med andre landes efterretningstjenester.
Politiet arbejder sammen med både Tysklands og Sveriges politimyndigheder, og sådan gør vi over hele Europa.
Men grænsekontrollen er et redskab til også at opdage de uregelmæssigheder, der kan foregå, når det er, at fremmede forsøger at krydse vores grænser.
Der nævnte jeg jo før, at jeg synes, det er mange våben, der er blevet beslaglagt.
Der er også i samme periode blevet afvist 1.900 personer.
Alt det bidrager selvfølgelig til at holde danskerne mere trygge og mere sikre.
Torsten Gejl (ALT), 2023-01-18:
Jo, men kan ministeren komme med et eneste konkret eksempel på, at grænsekontrollen har stoppet terror eller organiseret kriminalitet – altså et konkret eksempel?
Peter Hummelgaard (S), 2023-01-18:
For at svare på spørgsmålet med hånden på hjertet mener jeg, at grænsekontrollen har været et både rigtigt og også nødvendigt redskab.
Hvis jeg ligesom skal blive i den tonalitet, som spørgsmålet er stillet i, stopper det i sig selv jo ikke alle trusler mod Danmark fuldstændig, men det kan være et væsentligt bidrag til at begrænse dem.
Og det har det også været.
Bare for at nævne en enkelt statistik er der alene i perioden fra den 1. januar 2019 til og med den 31. juli 2022 som en del af grænsekontrollen sammenlagt blevet beslaglagt 1.197 våben, hvoraf mange jo snildt kunne have været brugt til at gøre skade på andre mennesker.
Torsten Gejl (ALT), 2023-01-18:
I Alternativet har vi flere gange været på besøg i grænselandet, og vi oplever, at store dele af befolkningen på begge sider af grænsen opfatter grænsekontrollen som en stor gene.
Grænsekontrollen er en stor gene for tyskerne, der skal på arbejde i Danmark, og for danskere, der skal hjem fra arbejde i Tyskland; den er til stor gene for det erhvervs- og handelsmæssige samarbejde over grænsen i det hele taget, grænsekontrollen er til gene for dem, der uddanner sig på tværs af grænsen, for turismen, for den kollektive trafik og for samarbejdet mellem mindretallene på begge sider af grænsen.
Hvis det så bare gav mening, kunne man forstå det, men grænsekontrollen bliver bl.a. opretholdt for at undgå terrorisme fra militante islamisters side og organiseret international kriminalitet.
Så sent som i dag siger den tyske sikkerhedsekspert på Institut for Statskundskab på Syddansk Universitet postdoc Adam Diderichsen, at den begrundelse, den tidligere danske justitsminister gav til EU for at opretholde grænsekontrollen, er pinlig og forvirret, og han spørger til, om man kunne få en større effekt, hvis man havde sat politikontrollen ind et andet sted.
Så, hånden på hjertet, minister, tror ministeren selv på, at grænsekontrollen i sig selv kan stoppe organiseret kriminalitet og militante islamister i at lave terrorangreb på Danmark?
Peter Hummelgaard (S), 2023-01-18:
Mange tak for ordet.
Det helt korte svar på spørgsmålet er ja.
Jeg mener, at betegnelsen midlertidig grænsekontrol er den korrekte betegnelse for den grænsekontrol, som foregår på grænserne mod Tyskland og Sverige.
Og det skyldes ganske enkelt, at det er den betegnelse, som anvendes i Schengenreglerne, der regulerer spørgsmålet om medlemstaternes mulighed for midlertidigt at genindføre grænsekontrol på de indre grænser.
Spørgeren har ret i, at der siden 2016 har været gennemført midlertidig grænsekontrol mod Tyskland, og samtidig har spørgeren også ret i, at grænsekontrollen er gennemført for flere perioder siden og med skiftende begrundelser.
Senest genindførte den tidligere regering grænsekontrollen i en ny 6-månedersperiode fra den 12. november 2022 til den 11. maj 2023, og det skete på baggrund af truslen mod Danmark fra militante islamisters side og organiserede kriminelles udnyttelse af den frie bevægelighed samt bekymring om større migrationsstrømme i lyset af bl.a. Ruslands invasion af Ukraine.
Det synes jeg var en rigtig beslutning.
Så må vi selvfølgelig vurdere, om grænsekontrollen skal gennemføres for en ny midlertidig periode, når den nuværende periode udløber.
Jeg vil da også gerne understrege over for spørgeren, at det er vigtigt for regeringen, at kontrollen med vores grænser tilrettelægges så hensigtsmæssigt og smidigt som muligt og ikke skaber unødig gene for den enkelte borger.
Derfor vil regeringen også bede den relevante myndighed om at vurdere grænsekontrollen med henblik på at undersøge, om den målrettet kan gøres smidigere for pendlere.
Torsten Gejl (ALT), 2023-01-18:
Tak, formand.
Mener ministeren, at betegnelsen midlertidig grænsekontrol er den korrekte betegnelse for en grænsekontrol, der blev etableret i 2016 og siden hen er fornyet gentagne gange med skiftende begrundelser?
Sophie Løhde (V), 2023-01-18:
Men det er jo heller ikke sådan, at der ikke sker noget på den korte bane her og nu.
Regeringen har som noget af det første indkaldt landets regioner til forhandlinger om en akutplan, hvor vi sætter ind med en lang række initiativer for at gøre noget ved det faktum, at alt for mange patienter på venteliste venter alt for længe.
Det er mennesker bag alle de triste statistikker, vi har set, som har store smerter hver dag og gener ved ikke at kunne komme til.
Det er vi dybt optaget af at få gjort noget ved.
Herudover synes jeg, at man skal tage imod det, jeg opfatter som en udstrakt hånd fra Robusthedskommissionen om, at Folketingets partier bag sundhedsaftalen – som Danmarksdemokraterne jo ikke var en del af, men de øvrige partier var – faktisk kan få de samlede anbefalinger tidligere end det, man var stillet i udsigt.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2023-01-18:
Det er sådan lidt både-og, for det, der var diskussionen, da man lavede aftalen, var sådan set, at man skulle kunne få nogle resultater drypvis, som man kunne bruge.
Altså, man skulle ikke vente, til kommissionen var færdig, med at få de anbefalinger, som umiddelbart kunne komme i værk.
Men samtidig synes jeg egentlig godt, ministeren som den øverste ansvarlige for sundhedsvæsenet også kunne svare på, hvad det her forløb omkring store bededag rent faktisk gør ved den motivation, som vi er afhængige af at medarbejderne har.
Altså, hvad gør det ved den sociale kapital hos medarbejderne?
Sophie Løhde (V), 2023-01-18:
Det er helt korrekt, at sundhedsordførerne i dag har fået en anmodning.
Men jeg tror også, det er vigtigt, at man læser, hvad der står i den anmodning.
For det, som Robusthedskommissionens formand, hr. Søren Brostrøm, foreslår og bringer til torvs til os politikere på Christiansborg, er jo, at vi siger: Der var aftalt, at der skulle udkomme to rapporter, men hvis vi medlemmer af Folketinget bliver enige om, at vi ikke behøver at få første del, den første rapport nu her, kan man faktisk fremskynde hele afleveringen af den samlede rapport over for Folketinget.
Det vil sige, at man får resultatet, de samlede anbefalinger, hurtigere end det, man oprindelig havde aftalt på Christiansborg.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2023-01-18:
Og der har vi jo netop i dag fået en anmodning om, at Robusthedskommissionen kan vente med at komme med en samlet redegørelse for det arbejde, de laver, og de resultater, de har, til efter sommerferien.
Da vi lavede aftalen i forhold til Robusthedskommissionen sidste forår, var en af hensigterne jo, at man ret hurtigt skulle have de lavthængende frugter gjort klar, så man kunne få glæde af dem.
Hvordan hænger det sammen med, at vi skubber de foreløbige resultater fra Robusthedskommissionen?
Mai Villadsen (EL), 2023-01-18:
Jeg mener jo, at den her sag stiller os lidt i et principielt dilemma som beslutningstagere: Er vi mere optaget af, hvorvidt virksomheder kan få lov til at få en indtjening på at importere affald og måske nyttiggøre en lille del af det, men ellers udlede resten til skade og gene for natur og miljø og måske endda for sundheden for folk, der bor i nærheden, eller tager vi først og fremmest naturen og miljøets parti?
Det er vi jo meget optaget af i Enhedslisten, og derfor kan jeg bare sige, at vi kommer til at forfølge den her sag, også fordi den er meget, meget grundlæggende for, hvordan vi ser på de her udfordringer.
Derfor håber jeg også, at ministeren virkelig vil gå til både embedsværket og kommunen og prøve at få bremset den her udledning.
Magnus Heunicke (S), 2023-01-18:
Det er jo helt korrekt.
Den her sag og den konkrete virksomhed har været der i en årrække, men der findes jo andre lignende sager og andre sager, som ikke ligner fuldstændig, men hvor det, hvis man gør noget der, kan have konsekvenser, og hvis man ikke gør noget, kan det også have konsekvenser.
Så jeg mener, vi er nødt til både at se på den komplicerede EU-lovgivning og høre, hvordan vores nabolande tolker den, og se på de bestemmelser, vi har, for selvfølgelig at beskytte vores havmiljø så godt som overhovedet muligt.
Mai Villadsen (EL), 2023-01-18:
Jeg ser frem til, at vi kan få en redegørelse, men jeg kunne selvfølgelig også godt tænke mig, at vi fik en drøftelse i større skala af, hvad vi gør med tilladelser til virksomheder til udledning af miljøfarlige stoffer, for det her er jo ikke en enkeltstående sag.
Den er meget omfangsrig, men der ligger jo snart flere tilladelser på miljøministerens bord.
Hvordan har man tænkt sig at arbejde med dem fremadrettet?
Magnus Heunicke (S), 2023-01-18:
Ja, og jeg kan kun sige, at så snart jeg modtager den, vil jeg orientere Folketinget om den.
Det er den første sag, jeg har bedt mine nye embedsfolk om at dykke ned i, så det er de i fuld gang med, og det gælder både i departementet, men også i den relevante styrelse.
Så kan jeg også orientere om, at den pågældende kommune, der står for at give tilladelsen, også har henvendt sig til ministeriet for at få noget hjælp.
Så det er en årelang sag, der er meget, meget kompleks.
Og vi skal være sikre på, at vi gør det helt rigtige.
Mai Villadsen (EL), 2023-01-18:
For i årevis har virksomheden RGS Nordic jo tjent rigtig mange penge på at importere spildevand fra Norge, nyttiggøre en meget lille del af det og så ellers udlede rigtig meget til det omkringliggende havmiljø med stor skade til følge, formentlig permanent skade.
Derfor er vi jo også – i og med at vi har fulgt sagen i rigtig mange år – rigtig interesserede i at finde ud af, hvad der er op og ned i den her meget krasse kritik, der kommer fra flere juridiske eksperter.
Nu siger ministeriet godt nok, at det ikke ser ud til at forholde sig sådan.
Hvornår kan vi så forvente at få en redegørelse for, hvad der er tilladt, og hvad der ikke er tilladt, og hvorfor har Kammeradvokaten givet en så kras kritik i den her sag?
Det kunne jeg godt tænke mig også at høre en procesplan for.
Magnus Heunicke (S), 2023-01-18:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Vores havmiljø er under pres.
Mange vandområder er præget af forurening med miljøfarlige stoffer, og det er stoffer, som i høje koncentrationer jo kan skade menneskers sundhed og plante- og dyrelivet, og det gælder både på land og i vand.
Det er altså nogle, der ophober sig i miljøet.
Det betyder, at tidligere tiders udledninger også præger vores vandløb i dag.
Derfor skal vi gå efter kilden og selvfølgelig også forbyde problemstoffer og gøre, hvad vi kan for at rense op, og løbende stramme reglerne, så vi beskytter plante- og dyrelivet – og så i øvrigt også for mennesker sikre, at det er trygt at bade og fiske i havet m.m.
Derfor skal vi også sikre, at miljøpåvirkningen i forbindelse med behandlingen af affald med sådanne stoffer her sker, så den miljøpåvirkning begrænses mest muligt.
Den her konkrete sag har kørt i en længere periode, og jeg er som bekendt ny minister, så jeg har brug for at undersøge, hvad der er op og ned.
Jeg er blevet oplyst om, at Miljøstyrelsens praksis og vejledning ikke er i strid med Kammeradvokatens rådgivning og EU's regler.
Det må vi jo altså så have opklaret, for der er nogle eksperter, der har en anden holdning, i medierne.
Derfor har jeg bedt om at få lavet en tryktest af, hvordan vi håndterer spildevand som det her, så vi er sikre på, at vi gør det rigtige, at vi gør nok, og at vi selvfølgelig også overholder de forskellige regler, der findes, både i Danmark og i EU.
Derfor har jeg bedt Miljøstyrelsen om en grundig gennemgang af regler og vejledninger, som jo selvfølgelig berører ikke bare RGS Nordic, men også andre virksomheder.
Når den er tilvejebragt, vil jeg også orientere Folketinget om den.
Peter Hummelgaard (S), 2023-01-18:
Tak for ordet, og tak til fru Rosa Lund for spørgsmålet.
Lad mig starte med at sige, at i den perfekte verden er der jo ingen børn, der skal opleve, at deres mor eller far kommer i fængsel.
Men sådan er verden jo desværre ikke.
Hele familien påvirkes, når et familiemedlem dømmes for kriminalitet, men det gælder i særdeleshed de børn, som nu skal vænne sig til en hverdag, hvor far eller mor afsoner en straffedom.
Børn af indsatte er generelt en sårbar gruppe, der er i risiko for at blive udsatte.
De anbringes eksempelvis oftere uden for hjemmet og modtager oftere forebyggende indsatser end andre børn, og derfor har vi som samfund et vigtigt ansvar for at sikre bedst mulige vilkår for de børn, som nu skal vænne sig til en hverdag med en far eller mor i fængsel.
Men jeg er også meget optaget af, at vi har et retssystem, som yder ofrene retfærdighed.
Derfor skal en frihedsstraf som udgangspunkt afsones i et fængsel.
Det skaber tryghed for både offeret og samfundet, og det er også med til at værne om retsfølelsen.
Men hvis man som forælder skal i fængsel og afsone en straffedom, kan der være tilfælde, hvor det samlet set er i barnets tarv at opholde sig i fængslet sammen med den indsatte forælder, og der er altså heldigvis tale om et fåtal af børn, som opholder sig sammen med en forælder i en af kriminalforsorgens institutioner.
Jeg har sympati for forslaget om at undgå, at børn skal bruge de første år af deres liv i et fængsel.
Men spørgsmålet om, hvorvidt den dømte har børn eller ej, må ikke i sig selv være definerende for afsoningsformen.
Jeg synes f.eks. ikke, at en voldtægtsforbryder skal kunne afsone en frihedsstraf derhjemme, bare fordi han er far.
Det værner ikke om offerets retsfølelse.
I Danmark er der mulighed for, at et barn op til 3 år kan opholde sig sammen med sin forælder i den institution, hvor forælderen afsoner, og der er, igen, heldigvis tale om et fåtal.
Jeg ved også, at kriminalforsorgen har stort fokus på, at opholdet for medbragte børn bliver så godt som muligt.
Samtidig er det også vigtigt for mig at understrege, at det er de sociale myndigheder, der har de børnefaglige kompetencer og således som det klare udgangspunkt vurderer, om det samlet set er til barnets bedste at opholde sig i en af kriminalforsorgens institutioner.
Hvordan vil jeg så undgå, at børn bruger de første år i et fængsel?
Der vil jeg endnu en gang understrege, at det er en mulighed og ikke et krav, at børn kan opholde sig sammen med den forælder, der afsoner, og det sker altså kun, hvis de sociale myndigheder vurderer, at det er til barnets bedste.
Mai Villadsen (EL), 2023-01-18:
Tusind tak.
Og tillykke til justitsministeren med den runde fødselsdag den anden dag.
Jeg vil læse et spørgsmål til miljøministeren op: Er ministeren tilfreds med Miljøstyrelsens vejledning til kommunerne om udledningen af miljøfarlige stoffer, og vil ministeren undersøge muligheden for at trække importtilladelsen af udenlandsk industrispildevand til virksomheden RGS Nordic tilbage, hvis det viser sig, at importtilladelsen er givet på et ulovligt grundlag?
Peter Hummelgaard (S), 2023-01-18:
Tak for det.
Uden at gå ind i de konkrete sager vil jeg bare gentage, at jeg har stor tillid til, at kriminalforsorgen også har den her dialog både med de sociale myndigheder og selvfølgelig ikke mindst med forældrene.
Og som sagt igen: Det er jo en mulighed og ikke et krav, at man har medfølgende børn med som indsat.
Rosa Lund (EL), 2023-01-18:
Selvfølgelig har jeg læst regeringsgrundlaget.
Vi glæder os meget i Enhedslisten til at diskutere den her straffuldbyrdelsesreform, som vi skal lave.
Det ændrer bare ikke på, at vi står i en meget konkret problemstilling med nogle meget konkrete forældre og nogle meget konkrete, rigtige børn, som lige nu er i en svær situation.
Derfor vil vi bare gerne starte den her diskussion allerede nu om, hvordan vi kan sikre, at de muligheder, som findes i dag, for at afsone med børn faktisk også bliver brugt.
Peter Hummelgaard (S), 2023-01-18:
Det, jeg ikke nåede at sige færdig før, i respekt for formanden, er, at som fru Rosa Lund også godt ved, er det jo afspejlet i regeringsgrundlaget, at der i løbet af den her regeringsperiode skal laves en egentlig strafreform, hvor vi selvfølgelig også vil kigge på alternative strafformer – og det er en mere generel betragtning og ikke den konkrete problemstilling omkring medfølgende børn.
Når min indledende besvarelse er, hvad kan man sige, af en afvisende karakter, er det, fordi det selvfølgelig bare er vigtigt, at der er en balance, i forhold til hvad det er for en forbrydelse, der er begået, og at vi også opretholder offerets retsfølelse.
Rosa Lund (EL), 2023-01-18:
Jeg tager i hvert fald det ned, at regeringen ikke er afvisende.
Så ved jeg godt, at ministeren selvfølgelig ikke kan stå her og kommentere på enkeltsager.
Det har jeg heller ikke tænkt mig at gøre.
Men jeg tror godt, ministeren ved, at der, hvor problemet er størst, er omkring kvindefængslet i Jyderup, hvor forholdene er mildest talt dårlige, både for de indsatte, for de ansatte, men selvfølgelig særlig også for børn.
Så det er egentlig også bare en bøn til regeringen om, om vi ikke lige skulle tage at kigge fælles på, hvordan vi kan forbedre forholdene for de kvinder, som er indsat der, særlig dem, der har små børn.
Peter Hummelgaard (S), 2023-01-18:
Som jeg også var inde på i min indledende besvarelse, er det jo en konkret vurdering fra sag til sag og en konkret vurdering, som også tager afsæt i barnets tarv.
Der er, som jeg også nævnte i min indledende besvarelse, jo ikke noget krav om, at børn skal medfølge en forælder, der skal afsone en frihedsstraf.
Det er en mulighed og en mulighed, man kan gøre brug af i dialog med forælderen i øvrigt, og hvis de sociale myndigheder vurderer, at det er relevant.
Som fru Rosa Lund også godt ved, er det jo afspejlet i regeringsgrundlaget.
Det kan jeg vende tilbage til i anden omgang.
Rosa Lund (EL), 2023-01-18:
Men vi står jo bare i en situation, hvor det desværre sker en gang imellem.
Ministeren ved jo lige så vel som jeg, at det typisk vil være små børn, som er fængslet med deres mor, fordi der er spørgsmål om tilknytning.
Som vi ser det i Enhedslisten, er fodlænke jo ikke den eneste mulighed.
Heldigvis er kriminalforsorgen jo sådan indrettet, at der er mange måder at afsone på.
Så det er et åbent spørgsmål til justitsministeren: Kunne man forestille sig, at man brugte udslusningspensionerne mere, hvis der var en straffet, som skulle afsone med sit barn for barnets skyld, altså f.eks. på grund af spørgsmålet om tilknytning mellem mor og barn?
Man kan jo se masser af situationer for sig, hvor det faktisk ville være svært for barnet at være sammen med en anden person end den forælder, som afsoner.
Det er jo muligheder, som findes i straffuldbyrdelsesloven allerede i dag.
Derfor vil jeg gerne høre, hvorfor regeringen og justitsministeren ikke øger den brug, der findes allerede i dag?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2023-01-18:
Det skal bestemt ikke opfattes som en udelukkelse af nogen partier.
Jeg håber jo på, at vi får et så bredt forsvarsforlig som overhovedet muligt.
Det har vi brug for som land i den givne sikkerhedspolitiske situation, og vores forsvar har brug for, at der er en bred opbakning til det vigtige arbejde, de udfører.
Men det er klart, at der må være en samtidighed i det at bruge penge og det at skaffe penge.
Jeg har forstået på de partier, jeg talte med i sidste uge, at man ikke ønsker det kryds, som vi populært kalder det herinde, og at man har til hensigt at komme med alternative forslag til finansieringen.
Det imødeser jeg med tilbageholdt åndedræt.