runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2020-04-21:
Jamen jeg har to ting.
For det første er jeg jo ikke afskrækket af et tæt samarbejde med den private sektor, hvad det her angår.
Jeg har ingen forestilling om, at vi skal til at have offentlige fabrikker, der laver visirer eller håndsprit eller for den sags skyld udvikler vores medicinalprodukter.
Jeg vil gerne sige, at jeg har fuldstændig tillid til danske virksomheder, hvad det angår, for de er i verdensklasse, og de hjælper os lige nu.
Hvis ikke dansk erhvervsliv var trådt til, både i forhold til at lave luftbro for at få importeret massivt flere værnemidler, og hvis ikke en række virksomheder havde omlagt egen produktion for at hjælpe os, ville vi stå i en situation nu, hvor vi givet ikke ville have haft værnemidler nok.
Det, der bliver sagt om kritisk infrastruktur og diskussionen om det, er jeg til gengæld meget enig i, og jeg er også enig i rækkevidden af det med den måde, verden har udviklet sig på.
Nu forholder vi os selvfølgelig aktuelt meget til en sundhedssituation på grund af corona, men det gælder også sikkerhedspolitisk i forhold til infrastruktur af forskellig karakter, så termen kritisk infrastruktur er i mine øjne kraftigt udvidet, i forhold til hvordan man så på det tidligere.
Risikoen for, at købere eller anden form for aktivitet går ind i vores kritiske infrastruktur, er taget til, og det, man kan kalde kritisk infrastruktur, bliver nødt til at være bredere, end vi historisk har set det.
Så fremadrettet vil jeg meget gerne, og jeg mener også, at det haster, være med til ikke alene at diskutere det, men også til at få lovgivet, så vi beskytter den kritiske infrastruktur klogere og bedre både i Danmark og i Europa.
Pernille Skipper (EL), 2020-04-21:
Det er jeg rigtig glad for at høre, for argumentet var jo dengang, da man solgte det, at det gav et underskud.
Så det var en meget kortsigtet økonomisk beslutning, der blev truffet, og det, vi kan se nu, er, at det potentielt set har en masse sundhedsmæssige konsekvenser og også risikerer at have nogle langsigtede økonomiske konsekvenser, og at det simpelt hen var et underskud, det bedre kunne betale sig at have kørt med i nogle år, så vi var sikre på, at forsyningen var her.
Selv om jeg tror, at det er rigtig rart både for mig og mange andre at høre – sådan som jeg hører statsministeren – at det ikke er et salg, man ville gentage i dag, hvis man stod med den samme mulighed, og at det måske ligefrem var en fejl, så gør det det jo ikke godt igen.
Man kunne jo også ligefrem indrømme, at Bjarne Corydon var en fejl som finansminister, og det ville heller ikke gøre det godt igen, selv om det ville være rart at høre.
Mette Frederiksen (S), 2020-04-21:
Ja, og det var også det, jeg sagde i min indledning: at det mener jeg der er et stort behov for.
Men det skal vi gøre i fællesskab, og vi skal gøre det med de lande, med hvem vi deler eksempelvis vores sikkerhedspolitiske alliance, og det gælder så selvfølgelig også USA og Israel, med hvem vi deler et meget naturligt og tæt politisk samarbejde, eksempelvis i EU.
Så vi skal have en national strategi der, hvor det giver mening, og så skal vi have en europæisk strategi sammen med vores nærmeste allierede der, hvor det ikke giver mening at have en national strategi, og de to ting skal jo hænge sammen.
Selvfølgelig skal hvert et land jo ikke sidde og udvikle sin egen vaccine.
Det ville være for dyrt, og det ville tage for lang tid.
Pernille Skipper (EL), 2020-04-21:
Det er jeg meget enig med dig i.
Så kunne vi måske få en bekræftelse – og tak for invitationen
også til de her forhandlinger.
Vi har meget, vi skal nå inden sommerferien – alt sammen vigtigt og godt – men det er gode tilkendegivelser.
Problemet ved at overlade udviklingen af vacciner, produktionen af værnemidler, testkapacitet osv. til en privat ustyret medicinalindustri er jo både det, at vi kan risikere ikke at stå med den forsyning, vi har behov for, at vi, som vi ser nu, skal betale alt for mange penge for det, fordi efterspørgslen gør, at de kan sætte prisen, som de vil, og også det, at hvis man så udvikler en vaccine og gør det på offentlige hænder, kan man dele sin viden med andre lande, både dem, man har tætte samarbejder med, og dem, man har knap så tætte samarbejder med, til gavn for den globale folkesundhed og ikke bare til gavn for indtjeningen i et medicinalfirma.
Så med det udgangspunkt synes jeg at vi skal gå ind i de forhandlinger med et fokus på at sørge for, at det ikke kun lige er vaccineproduktionen, vi får rettet op på igen, men også er en udvidelse af, hvad vi har af kontrol, af hensyn til fællesskabets sundhed på en række sundhedsområder.
Mette Frederiksen (S), 2020-04-21:
Jeg ved ikke, om der nedenunder det her trods alt også ligger en politisk uenighed, i forhold til i hvor høj grad man kan lægge produktionen ud privat.
Jeg vil virkelig ikke anbefale, at man begynder at have en offentlig produktion af f.eks. visirer eller andre tekniske hjælpemidler.
Det er jeg fuldstændig overbevist om at vores virksomheder kan.
Men vores behov for at få opbygget lagre, så vi ikke står i en situation, hvor vi ikke har værnemidler, er jo et politisk ansvar.
Der er vi i en ny situation, for vi har ikke prøvet at have en pandemi før, og det kan være, der kommer en runde to.
Jeg kommer i hvert fald ikke til at gå ind i efteråret med den besked til danskerne, at det kan være, at det kommer igen, og så må vi se, hvordan det går.
Det er egentlig derfor, jeg allerede i dag – og det hører jeg at flere tager godt imod – anmelder, at vi bliver nødt til at have både en national og en europæisk strategi, så vi ikke bliver bragt i samme situation.
Og selvfølgelig skal vi også diskutere vaccinespørgsmålet i den forbindelse.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-04-21:
Tak for det.
Jeg skal også gerne melde mig i koret af dem, der roser regeringen for at have truffet mange rigtige beslutninger i en svær tid.
Det vil jeg rigtig gerne anerkende – og også, at vi har stået sammen og fundet hinanden.
Folketinget har lavet to store hjælpepakker, hvor jeg tror at vi alle hver især nok kan sige at der er flotte blomster i den buket, men der er bestemt også nogle tidsler, som ikke skulle være der, hvis man nu havde været i en lidt mere almindelig politisk situation, hvis jeg må sige det på den måde.
Jeg synes også, det er vigtigt, at vi diskuterer det.
Jeg synes også, at det er vigtigt, selv om vi står i den situation, vi står i, at vi så også har gode diskussioner om, hvornår vi synes noget er rigtigt eller forkert.
Nogle gange kan man sådan i den offentlige debat få den, synes jeg, misforståede tilgang, at hvis vi ikke er enige om alt, står vi ikke sammen.
Det er jeg ikke enig i.
Man kan godt stå sammen om noget og stadig væk være uenige.
Det synes jeg jo sådan set bare er demokrati og folkestyre.
Men nu tænker jeg sådan set også, at selv om vi står midt i det, skal vi tænke videre på måske ikke bare det næste skridt, men de flere skridt, der kommer, når vi kommer lidt på den anden side af det her.
Vi skal også have råd til at investere i vores hospitaler i fremtiden, vi skal også have råd til at have et velfærdssamfund i fremtiden, så de liv, vi redder i dag, ikke tabes igen.
USA kæmper lige nu voldsomt med deres økonomi, og de europæiske lande er jo rigtig lukkede af gode grunde, og det vil få betydning for vores eksporterende virksomheder.
Det er der ingen tvivl om.
Derfor er det også afgørende for os selvfølgelig, at vi husker at have det lange sigte i fokus, når det gælder dansk økonomi.
Antallet af arbejdsløse kan jo bekymre enhver, som det ser ud lige nu.
Virksomhederne er stærkt udfordrede på trods af hjælpepakker.
Så jeg har bare sådan et første åbent spørgsmål i min første runde her: Hvordan ser statsministeren de udfordringer, der venter vores samfund?
Er det ikke allerede nu tid til at sige, at der bliver ting, vi ikke får råd til de kommende år?
Mette Frederiksen (S), 2020-04-21:
Det er sjovt, hvor hurtigt man vender sig til i spørgetimer, at det er sådan nogle korte, præcise spørgsmål, man helst skal svare ja eller nej til, og så kommer der sådan et bredere og egentlig sådan set ret tænksomt spørgsmål: Hvad er det egentlig, vi kigger ind i?
Altså, svaret på det er vel, at alle i dag globalt, europæisk og herhjemme er enige om, at det, der startede som en sundhedskrise, kommer til at sætte sig langt stærkere i økonomien end først antaget.
Som hr. Søren Pape Poulsen selv siger – modsat situationen i Danmark, hvor vi begynder at åbne vinduet op – er rigtig mange samfund fortsat lukket ned, og da vi er en lille åben økonomi, der i høj grad lever af vores eksport, så er de langsigtede potentielle konsekvenser af det langt mere alvorlige end det, vi har brugt mest tid på at diskutere igennem den senere tid, nemlig en række af de virksomheder, som nu er blevet åbnet op, og hvor man må antage at der under alle omstændigheder ret hurtigt vil kunne rejses en indenlandsk efterspørgsel.
Og hvis verden går ind i dybfryseren og vedbliver med at være der, hvordan håndterer vi så eksportspørgsmålet?
Det kræver ret stor omtanke.
Jeg tror selv, at det har en meget tæt sammenhæng med det, både fru Pia Olsen Dyhr og hr. Morten Østergaard var inde på, nemlig den grønne omstilling og klimakampen.
Det bliver en meget stor del af svaret for at sikre, at det, der midlertidigt er en udfordring – en kæmpe udfordring – for dansk erhvervsliv, ikke bliver det strukturelt.
Det er jo det, der i mine øjne er vores opgave.
Hjælpepakkerne er midlertidige, og derfor kan man også forsvare at bruge i omegnen af 400 mia. kr. – vi har lav offentlig gæld, lav rente, så det kan vi godt – men de har jo midlertidighedens karakter, og vi skal gøre, hvad vi kan, for at det ikke bliver en strukturel udfordring.
Så er vi i en situation, som hr. Søren Pape Poulsen siger, hvor vi ikke har råd til noget?
Hmm, den dosmerseddel kan jeg ikke skrive for nærværende, for vi kender ikke de langsigtede konsekvenser.
Men jeg tror, situationen kommer til at kræve langt større kreativitet, end hvad vi har været forvænt med i den økonomiske politik igennem de senere år – altså kreativitet på den ansvarlige, kloge måde, ikke sådan noget med bogføring, vel?
Bent Bøgsted (DF), 2020-04-21:
Jamen på det tidspunkt var det også svært at overskue, hvornår der begyndte at blive lukket op igen.
Der er jo sket meget inden for den sidste uge fra regeringens side, hvor man så småt er begyndt at lukke op.
De liberale erhverv er kommet i gang, og der er mange andre ting, der begynder at komme i gang her.
Vi er også snart henne ved den 1. maj, hvor der begynder at blive lukket yderligere op.
Så med baggrund i det mente vi, at det var rimeligt nok at sige, at det så slet ikke var nødvendigt at forlænge perioden, men at der heller ikke skulle være behov for at suspendere den.
Men den bliver jo suspenderet, for det har hr. Leif Lahn Jensen jo sørget for.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-04-22:
Men Det Ny Teaters direktør har jo så henvendt sig til de forskellige hotlines osv. og kan ikke få noget svar.
Altså, det svar, han får, er: Det ved vi ikke.
For at sige, at de er omfattet af de generelle ordninger, er jo ikke noget svar, når man kommer med nogle konkrete, specifikke spørgsmål til, hvad de generelle ordninger så omfatter.
Mattias Tesfaye (S), 2020-04-22:
Jeg er meget enig i, at det må være nogle svære regler at skulle administrere for politiet, for det er også nogle beslutninger, der er blevet truffet meget hurtigt.
Men som spørgeren helt sikkert også godt ved, er det jo en gråzone, hvor meget kærester man er.
Det er lidt lettere at forholde sig til, om man er en fast samlever, eller om man er en ægtefælle, og vi er i regeringen kun interesserede i at få konkrete eksempler ind på, hvordan det her bliver administreret i praksis.
For vi har også en fælles interesse i at bakke politiet op i, at der er truffet så klare beslutninger som overhovedet muligt.
Andreas Steenberg (RV), 2020-04-22:
F.eks. har jeg talt med en fraskilt mand, som så er kæreste med en tysker.
De bor hos hinanden skiftevis i weekenderne, og jeg synes, det vil være mærkeligt, at de to personer ikke kan få lov at se hinanden.
Så bare igen sluttelig en ros, men også en opfordring til, at regeringen er meget klar i mælet om, hvad der gælder eller ikke gælder.
For ellers opstår der altså nogle mærkelige situationer, hvor en, synes jeg, sagesløs politibetjent skal stå i en gråzone, som ministeren kalder det, og træffe en beslutning, som jeg ikke tror man har lært så meget om på politiskolen.
Mattias Tesfaye (S), 2020-04-22:
Det har man helt sikkert ikke lært så meget om på politiskolen, altså at stå i lige præcis den her specifikke coronasituation.
Til gengæld har de stor erfaring i at foretage konkrete vurderinger hurtigt, og jeg synes faktisk, det har været rimelig imponerende, hvordan de trods alt har kunnet håndtere situationen på grænsen det sidste stykke tid.
Vi forsøger jo her at finde balancen mellem nogle sundhedsmæssige hensyn, hvor vi skal have inddæmmet smitten fra corona, og vi skal ramme den grønne kurve, og vi omvendt også er i en forsigtig, kontrolleret genåbning af Danmark.
Det her er så ét konkret skridt i den retning, og jeg glæder mig jo til, at vi kan tage det næste skridt, men det skal være sundhedsmæssigt forsvarligt.
Marie Krarup (DF), 2020-04-22:
Mener ministeren ikke, at håndtryksceremonien har stor betydning for at teste statsborgerskabsansøgeres vilje til at indoptage danske kulturelle normer, også selv om de danske kulturelle normer skulle stride imod de kulturelle normer, som ansøgerens oprindelige kultur besidder, og hvad har ministeren præcis gjort for at sikre, at håndtryksceremonien fastholdes som en vigtig del af betingelserne for tildeling af statsborgerskab, også i en coronatid?
Mattias Tesfaye (S), 2020-04-22:
Tak for spørgsmålet.
Jeg besluttede i efteråret sidste år at give de nye grundlovsceremonier, herunder kravet om håndtryk, en chance for at virke og i den forbindelse drage mig nogle nyttige praktiske erfaringer at basere overvejelserne om ceremonierne med håndtrykket på.
Jeg nåede at deltage i tre grundlovsceremonier: En i Hvidovre, en i Herning og en på Københavns Rådhus.
Jeg fik faktisk et ret positivt indtryk at de her nye ceremonier og afviklingen af dem.
Det var faktisk en festdag alle tre steder.
Jeg synes også, at det virker helt naturligt, at ansøgeren i forbindelse med ceremonien hilser på borgmesteren eller en anden repræsentant for kommunen ved at give hånd.
Hvis ikke man kan give hånd til en person af det modsatte køn, tror jeg, man har søgt statsborgerskab i det forkerte land, for sådan har det været i Danmark i mange år, og det skal det også fortsætte med at være under normale omstændigheder, selvfølgelig.
Det er almindelig høflighed, og det tror jeg faktisk der er bred enighed om.
Derfor ønsker vi heller ikke at tilbagerulle kravet om håndtryk ved ceremonierne, men vi vil i lyset af den ekstraordinær situation, vi står i, for en periode suspendere kravet.
Formålet med grundlovsceremonien var faktisk ikke, at der skulle være en ekstra test af ansøgerens vilje til at indoptage danske kulturelle normer.
Formålet var, at ansøgeren skulle vise respekt for danske værdier og optræde respektfuldt over for repræsentanter for myndighederne.
Det er vigtigt for mig her at sige, at det er kravet om håndtryk, som vi suspenderer, ikke selve ceremonierne.
Vi foreslår fortsat, at man deltager i en grundlovsceremoni, og at man i den forbindelse fortsat skal skrive under på, at man vil overholde lovgivningen, herunder grundloven, og respektere grundlæggende danske værdier og retsprincipper, selvfølgelig.
Grunden til, at regeringen vil suspendere håndtrykket, er, at sundhedsmyndighederne bl.a. anbefaler, at man ikke giver hånd, og at man holder afstand.
Og jeg synes ikke, at vi kan forlange af nye statsborgere, at de skal give borgmesteren hånden, når myndighederne samtidig anbefaler, at man slet ikke giver hånd, og at man holder afstand.
Jeg synes heller ikke, det er rimeligt, at folk på grund af den nuværende ekstraordinære situation skal vente i urimelig lang tid på at blive danske statsborgere.
Det er folk, der lever op til alle kravene med hensyn til kriminalitet, sprog og beskæftigelse – alting – og nu bare venter på at deltage i en ceremoni.
Marie Krarup (DF), 2020-04-22:
Tak for svaret.
Jeg nåede desværre ikke trods forsøg på det at deltage i en grundlovsceremoni, før corona stoppede alting, men jeg har meget stor sympati for ideen, selvfølgelig, om grundlovsceremonier.
Det er jo mit parti, der bl.a. har skubbet på, for at det skulle indføres.
Men vi synes, at håndtrykket er en helt, helt afgørende del af det, så uden håndtryk, ingen ceremoni.
Hvis der gennemføres en ceremoni, sådan som ministeren ønsker det, og jeg er glad for, at ministeren er positiv over for ceremonierne, så skal der også være et håndtryk – ellers må vi sætte tildeling af statsborgerskaber i bero.
Måske nogle måneder endnu, går jeg ud fra.
Så kan vi jo bare stoppe tildelingen af statsborgerskaber i den periode.
Hvis ikke man ønsker det og man synes, at det, ministeren sagde før, nemlig at det var urimeligt, at folk skal vente så lang tid, jamen så gennemfør dog ceremonierne med håndtryk.
Jeg har talt med flere folk, der har forstand på de her ting – læger, f.eks. – der siger, at det kan godt lade sig gøre.
Men hvis man udviser ansvarlighed og selvdisciplin, kan man godt gøre det.
Derfor anser jeg det her for at være en dårlig undskyldning for at slippe af med håndtrykket.
Er det ikke korrekt set, at det i virkeligheden er regeringens ønske om at komme nogle andre partier i møde, der gør, at man synes, at det ikke har noget problem at droppe håndtrykket
Jeg vil sige, at jeg står her og stadig væk har mere tid.
Det er i hvert fald det, jeg er bekymret for, og hvis jeg har ret i den bekymring og ministeren gerne vil rette det, hvorfor gennemfører ministeren så ikke ceremonierne med et håndtryk, som man godt kan gøre fuldt forsvarligt, hvis man tager en hel række sikkerhedsforanstaltninger i brug?
Mattias Tesfaye (S), 2020-04-22:
Der er ingen grund til at være bekymret.
Det er regeringens holdning, at vi skal deltage i grundlovsceremonier for at blive danskere, og det er regeringens holdning, at det er helt naturligt, at man giver hånd, når der bliver fremstrakt en hånd.
Det er en meget god og konkret måde at udvise respekt for de danske myndigheder, og det er jo det, der er hele formålet.
Men det kan jo ikke være respekt for de danske myndigheder at give nogle hånden, når vi samtidig har en anden myndighed, Sundhedsstyrelsen, der anbefaler, at vi ikke giver hånd.
Vi har tusinder af udlændinge, der på det sidste lovforslag gerne skulle være blevet danske statsborgere – 1.700-1.800, der er på vej her om få uger.
Og til efteråret har vi et nyt lovforslag.
Det ender med at være ret mange tusinde mennesker, der skal blive danske statsborgere, hvis vi ender i en situation, hvor den her sundhedsmæssige anbefaling bare fortsætter og fortsætter.
Og indtil nu kan jeg ikke se lys for enden af tunnelen.
Marie Krarup (DF), 2020-04-22:
Men det er jo bare ikke rigtigt, at det ikke kan lade sig gøre.
Altså, nu har jeg stadig ikke fået et konkret svar fra Sundhedsstyrelsen angående det her, men som sagt har jeg talt med nogle sundhedspersoner, som siger, at man godt kan gennemføre et coronasikkert håndtryk.
Så derfor kan man godt gennemføre ceremonier med håndtryk i den her tid.
Det er ikke rigtigt, at man tvinger folk til at vente.
Man kunne godt gøre det.
Det andet er, at vi ikke ser noget problem i, at man sætter tildelingen af statsborgerskab på pause i et halvt til trekvart år, hvis det er det, der skal til.
Mattias Tesfaye (S), 2020-04-22:
Jeg er jo lægmand, når det handler om sundhedsanbefalinger, så jeg prøver at læne mig op ad Sundhedsstyrelsens anbefalinger.
De siger, at vi ikke skal give hånd.
Og så siger de også, at vi skal holde afstand – op til to meters afstand.
Jeg har meget svært ved at se, at vi kan gennemføre grundlovsceremonierne inklusive et håndtryk, når vi har de anbefalinger fra Sundhedsstyrelsen.
Så lange arme har jeg i hvert fald ikke.
Og der står også direkte i loven, at det skal være håndflade mod håndflade, og at man ikke må have handske på.
Så har jeg bare meget svært ved at se, hvordan de her tusindvis af mennesker nogen sinde skal kunne få deres statsborgerskab, så længe de anbefalinger opretholdes af Sundhedsstyrelsen.
Marie Krarup (DF), 2020-04-22:
Så sæt tildelingen af statsborgerskaber på pause, indtil man kan give hånd igen, for det er fuldstændig respektløst over for Danmark og den danske befolkning ikke at kræve af nye statsborgere, at de er i stand til at give et håndtryk til en f.eks. af det andet køn.
Det er mangel på vilje til at indoptage danske kulturelle normer.
Og har man ikke den vilje til at indoptage danske kulturelle normer, skal man ikke have statsborgerskab i Danmark
Andreas Steenberg (RV), 2020-04-22:
Nu må jeg så bare anbefale regeringen at være nogenlunde klar i mælet der.
For noget af det, der har været problemet, som jeg ser det, er, at politiet – og det er ikke en kritik af politiet, for jeg synes, det er en svær opgave, de er blevet sat på – har haft forskellige svar til folk, når de har spurgt.
Så jeg vil bare opfordre til, at man siger meget klart, at folks kærester og ægtefæller må komme på besøg ligesom før denne coronakrise.
Mattias Tesfaye (S), 2020-04-22:
Det er rigtigt, at vi har sondret mellem udenlandske ægtefæller, der skulle hertil for at bosætte sig i Danmark, og så udenlandske ægtefæller og andre familiemedlemmer, der skulle hertil for at besøge nogen, og til at starte med har vi sagt, at de første var anerkendelsesværdige og kunne komme ind, og at de sidste ikke kunne.
Nu siger vi så, at begge grupper er anerkendelsesværdige og kan komme ind.
I sidste ende kommer det til at være en vurdering, politiet skal foretage.
Men det, som er formuleringen, er ægtefæller, faste samlevere, børn og forældre.
Det er selvfølgelig klart, både på grund af moderne familieformer, men også bare på grund af moderne familieliv, at formuleringen faste samlevere kan tolkes lidt forskelligt.
Simon Kollerup (S), 2020-04-22:
Tak for spørgsmålet.
Indledningsvis vil jeg nævne, at der allerede er mere end 30.000 virksomheder, der har søgt om lønkompensation, og vi forventer, at ordningen vil sikre omkring 150.000 job til medarbejdere i den private sektor samme løn og ingen fyreseddel.
I forhold til det konkrete spørgsmål vil jeg gøre opmærksom på, at lønkompensationsordningen allerede på flere punkter indeholder en høj grad af fleksibilitet.
For det første kan virksomheden, når de ansøger om lønkompensation, for hver medarbejder angive et antal dage, hvor medarbejderen alligevel er på arbejde.
For det andet kan der opstå særlige forhold, som gør, at virksomheden bliver nødt til at genindkalde hjemsendte medarbejdere, f.eks. hvis virksomheden får en ordre, som den ikke forventede at få.
Virksomheden vil dog selvfølgelig ikke modtage kompensation for disse perioder.
Jeg mener derfor, at vi allerede har indrettet ordningen meget fleksibelt.
Det er en ordning, der er lavet og aftalt med arbejdsmarkedets parter, og hjemsendelseskravet er en vigtig del af balancen i aftalen.
Det er således en central del af aftalen, at alle parter bidrager med hver deres del.
I ordningen er der ikke krav om, at virksomheden f.eks. skal opleve et omsætnings- eller indkomsttab.
Hjemsendelseskravet er derfor med til at sikre, at det er virksomheder, der har fyringstruede medarbejdere som følge af covid-19, der har mulighed for lønkompensation.
I forhold til lignende ordninger i Sverige og Norge, kan jeg forstå, at de er noget anderledes indrettet, og uden at jeg skal gøre mig til ekspert i deres ordninger, synes jeg, at den danske ordning har en god balance til gavn for både virksomheder og medarbejdere.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-04-22:
Tak for svaret.
Det er rigtigt, at ordningen er blevet bedre, end den blev præsenteret som i starten.
Men det er jo stadig sådan, at virksomhederne betaler mindst 25 pct. af lønnen, og for mange medarbejdere, der tjener over 30.000 kr., der betaler virksomheden jo klart en endnu større procentandel.
Og derfor kunne man jo bare tage det konkrete element og så spørge: Kan medarbejderen ikke arbejde for den del af lønnen, som virksomheden betaler, men som den ikke kompenseres for?