runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susie Jessen (DD), 2026-01-28:
Ja, det er netop Dagbladet Ringsted, der har beskrevet den her situation, hvor der f.eks. er handicappede, der har brugt penge på en 1.-klassebillet, men som ikke får en plads på 1. klasse og må sidde på gulvet.
Der er pendlere, som jo bruger tiden på at arbejde, og som må stå med en bærbar i hånden, når de skal ind til deres arbejde.
Der er folk, der er besvimet i toget, fordi man står som sild i tønde.
Og så er der jo også folk, som slet ikke kommer med toget, fordi der ikke er plads.
Jeg tager selv den tur hver dag, og vi er så heldige og privilegerede, at vi har 1.-klassebilletter, men det er der mange der ikke har.
De kommer ikke med toget fra Næstved og Ringsted, og hvad gør man så, når man er pendler og skal møde på arbejde på et bestemt tidspunkt?
Jeg er glad for, at ministeren nu siger, at der sker mere end det, der blev beskrevet i dagbladet, for der stod jo netop, at ministeren sagde, at der kommer en løsning i 2027.
Hvornår bliver de her dobbeltdækkervogne, som ministeren taler om, sat i drift?
Det kunne jeg godt tænke mig få et svar på.
For helt ærligt er det, som situationen er lige nu, gået rigtig galt inden for den sidste måned eller to.
Og det er ikke kun på strækningen fra Nykøbing Falster ind til København, det er også fra Holbæk.
Der er mange regionaltog, som er propfyldt med mennesker i øjeblikket, så der er nogle mennesker, der ikke kan komme på arbejde.
Det er bare også et problem i forhold til vores landdistrikter, for når man bosætter sig uden for de store byer, har man jo også en forventning om, at man kan komme på arbejde.
Og for at sige det, som det er, desværre, ligger alt for mange arbejdspladser jo herinde i København.
Så vi skal have løst det her pendlerproblem, og jeg håber, at ministeren i dag vil sige, at der bliver indsat de her ekstra dobbeltdækkervogne på de strækninger, hvor det er rigtig galt, og jeg håber også, ministeren vil fortælle mig, hvornår det kommer til at ske.
Thomas Danielsen (V), 2026-01-28:
Jeg ved heller ikke i forbindelse med det her spørgsmål, hvad spørgeren mener med, at jeg mener, at problemet først skal løses i 2027.
Men jeg vil gætte på, at spørgeren har læst en avisartikel eller har set et tv-indslag eller et eller andet, som der er blevet klippet i, eller hvor der er blevet bragt et citat og man har sagt, at så sker der ikke andet end det.
Jeg vil gætte på, at jeg har sagt noget i retning af, at det bliver markant bedre i 2027, hvor vi får vores nye tog, som er danmarkshistoriens største indkøb, IC5-tog, men det er jo så ikke et udtryk for, at der ikke sker andet i den mellemliggende periode.
Det gør der løbende, i form af at man f.eks. lige har indkøbt nogle flere dobbeltdækkervogne, som man arbejder på at kunne få sat i drift.
Man agter at købe flere af de her dobbeltdækkervogne, som jo skal trækkes af nogle Vectronlokomotiver.
Dernæst vil jeg sige, at en del af årsagen også er, at vi laver så mange og så store investeringer i vores jernbaneinfrastruktur, at det også påvirker driften, og det påvirker også antallet af tog, der kan køre, og som kan køre fleksibelt.
Det er selvfølgelig på grund af den kompleksitet, der er ved jernbanen.
F.eks. kunne man godt, når vi laver en hovedrenovering af Aarhus Hovedbanegård, sige, hvad det egentlig har med strækningen Ringsted-København at gøre.
Og der er svaret, at det har noget at gøre med, at vi så ikke har de samme tog til rådighed, fordi nogle bliver fanget nord for Aarhus og andre skal køre med kortere tog syd for Aarhus.
Så på den måde er de store investeringer i forhold til at indhente det efterslæb, vi har på jernbanen, også udslagsgivende i den lidt ulykkelige situation, vi står i, med hensyn til nogle ganske få afgange, f.eks. mellem Ringsted og København.
Susie Jessen (DD), 2026-01-28:
Tak for det.
Hvad mener ministeren om den nuværende situation i de sjællandske regionaltog, hvor passagererne er tvunget til at stå op i fuldt pakkede tog, og hvor nogle slet ikke kommer med på grund af manglende plads, og mener ministeren, at situationen medvirker til, at flere vil pendle med toget i fremtiden, når problemet ifølge ministeren selv først løses i 2027?
Thomas Danielsen (V), 2026-01-28:
Hvis det vigtigste input fra Danmarksdemokraterne er, at vi skal begynde at snakke om tingene, så noterer jeg også det.
Men der er bare en høj grad af kompleksitet, hvis du skal lave en helt ny model, hvor vi taler om en driftsstøtte på 11 mia. kr., og skal strukturere den anderledes.
Det kræver jo inddragelse og følere ude ved både kommuner, regioner og Folketinget, og derfor kan man godt bare have en holdning om, at vi skal begynde at drikke kaffe sammen og snakke om tingene.
Men det, jeg er optaget af, er, at vi får lavet det ordentligt og grundigt.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2026-01-28:
Skal jeg forstå det sådan, at der foregår en hel masse, og at fordi vi jo desværre ikke er med i alt det forligsbelagte, står vi i den situation, at det er rent gætværk fra vores side, når vi føler, der ikke sker noget?
For vi har en klar oplevelse af, at der ikke sker noget, og vi vil jo gerne inddrages så hurtigt som muligt.
Så er jeg jo nødt til at bakke min kollega lidt op.
Når ministeren siger inden for ½ års tid, kan det godt være, ministeren mener 14 dage, men det kan jo lige så godt lyde som 6 måneder.
Så jeg vil opfordre ministeren til at invitere os, så vi kan blive klogere og få sat gang i det her.
Thomas Danielsen (V), 2026-01-28:
Jeg ved ikke, hvad det er, ordføreren hentyder til, når ordføreren siger, at man bare sidder og venter.
Det er i hvert fald ikke det, der sker, og der pågår også drøftelser i forskellig regi.
Men som jeg også sagde til hovedspørgeren på spørgsmålet: En ting er jo min egen holdning, regeringens holdning og de positioner, der er.
Men dernæst er der også både partierne i forligskredsen og uden for forligskredsen.
For formålet må jo være at kunne samle så mange partier som muligt i en fælles og langtidsholdbar aftale.
Susie Jessen (DD), 2026-01-28:
Jeg vil meget gerne frabede mig, at ministeren lægger ord i munden på mig.
Jeg synes, det er rigtig fint, at der også er private instanser, der kommer ind og hjælper med at fragte f.eks. skoleelever frem og tilbage.
I min egen kommune, altså i Vordingborg, er der nogle gode initiativer i gang i forhold til det.
Det, jeg beder om her, er, at man nu sætter sig ned med andre partier og kommer i gang med at få kigget på ekspertudvalgets anbefalinger.
Når de har lavet et så stort stykke arbejde, synes jeg ikke, at man kan være bekendt, at man venter så lang tid med at komme i gang med det.
For det er altså nu, at det haster.
Thomas Danielsen (V), 2026-01-28:
Jeg ved ikke, hvad ordføreren lægger i, at der ikke er sket noget, siden ekspertudvalget afleverede deres anbefalinger, men jeg får i hvert fald mange indikationer nu på, hvor Danmarksdemokraterne står, hvilket er godt, i og med at I jo ikke lige er med omkring alle forligskredsmøder, og hvor meget der kommer.
Men jeg må forstå på ordføreren, at man gerne fra Christiansborgs side vil sætte skolebusser ind og stå for den kommunale busdrift.
Det er f.eks. et meget, meget afgørende element i de her drøftelser og afspejler i virkeligheden nok også de store forskelle, der er i Folketinget.
Min opgave bliver så at se, hvordan vi kan rumme så meget og så mange af de holdninger som muligt i en kommende aftale.
Susie Jessen (DD), 2026-01-28:
Tak for det.
Altså, ministeren har en ambition om, at der kommer til at ske noget i første halvår af 2026.
Der gik alt for lang tid, før det her ekspertudvalg overhovedet blev nedsat, så var ekspertudvalget forsinket, så kom de med anbefalingerne i sommer, og så er der ikke sket noget siden.
Så siger ministeren i dag, at man har en ambition om, at man snart vil indkalde til nogle drøftelser.
Der er så mange busruter, der lukker lige nu.
Vi har et ekspertudvalg, der er kommet med en hel række anbefalinger til, hvordan vi kan få løst det her.
Det er da ikke godt nok, at man ikke engang er gået i gang med at drøfte med partierne endnu, hvordan vi skal få løst fremtidens mobilitet ude i landdistrikterne.
Der sidder altså skolebørn derude, der ikke kan komme i skole ordentligt, hvis deres forældre ikke kan køre dem.
Der er gamle mennesker, altså pensionister, som skal hen at handle, og hvor bussen er blevet fjernet.
Det er jo ikke godt nok, at det her har udviklet sig til en eller anden syltekrukke, og at der så åbenbart heller ikke er nogen garanti for, at det kommer før et valg.
Thomas Danielsen (V), 2026-01-28:
Altså, jeg ved ikke, om jeg er enig med ordføreren i, at vi nu er langt inde i 2026.
Mig bekendt er vi stadig væk i første måned af 2026.
Ud over det er det jo et fantastisk godt stykke arbejde med en høj grad af kompleksitet, som vi langt om længe har fået et ekspertudvalg til at gennemtygge for os politisk.
Jeg hører selvfølgelig også de drøftelser, der er blandt Folketingets ordførere og partier.
Så ud over at danne mig en egen holdning til, hvad der er bedst, og drøfte den med regeringen, er der jo også noget strategisk i, hvordan jeg kan se en mulighed for at samle så meget af Folketinget som muligt i en samlet aftale.
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-01-28:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan indledningsvis oplyse, at private socialrådgivere kan være omfattet af lov om juridisk rådgivning, hvis rådgivningen er af overvejende juridisk karakter.
Forbrugerombudsmanden fører tilsyn med loven, og en overtrædelse af loven kan straffes med bøde.
Jeg henviser derudover til Justitsministeriet, som er ansvarlig for denne lov.
Som beskæftigelsesminister vil jeg samtidig gerne understrege, at det er kommunernes ansvar at vejlede borgerne korrekt og sikre, at de får de ydelser og tilbud, som de har krav på.
Det fremgår klart og tydeligt af både forvaltningsloven og retssikkerhedsloven.
Reglerne er indrettet med henblik på at sikre borgernes retssikkerhed, så det netop ikke skal være nødvendigt at fyre f.eks. en advokat eller en privat socialrådgiver.
Kommunerne har pligt til at sikre, at sagerne er tilstrækkeligt oplyst, så der kan træffes en korrekt afgørelse.
Desuden er der mulighed for, at borgerne kan klage til Ankestyrelsen, hvis de er uenige i kommunens afgørelse.
Jeg vil derudover bemærke, at jeg ser brugen af private socialrådgivere som et udtryk for, at beskæftigelseslovgivningen er for kompleks og for uigennemskuelig for den enkelte borger.
Samtidig er der mange proceskrav og regler om f.eks. sanktioner, der betyder, at ikke alle borgere har oplevet at have et tillidsfuldt ophold til deres sagsbehandler.
Jeg er derfor glad for, at vi med den kommende beskæftigelsesreform bl.a. sammen med Det Konservative Folkeparti får ryddet godt og grundigt op i mange af de krav og regler, så medarbejdernes faglighed i højere grad kommer i spil, fordi det selvfølgelig må være centralt, at borgerne mødes med værdighed, tillid og respekt, så vi kan se på de udfordringer, som den enkelte har.
Tak for ordet.
Dennis Flydtkjær (DD), 2026-01-28:
Vi vil gerne skære ned på den statslige administration, men oven i det vil vi så lave en udflytningsrunde, så det går op.
Regeringen gør det modsatte: De ansætter masser af bureaukrater inde i København, og så nedlægger de de statslige stillinger rundtomkring i landet.
Men det, der er sagens kerne her, er jo det, der er kommet fra hr. Bjørn Brandenborg.
Er det regeringens politik, at man skal have 1.000 statslige arbejdspladser flyttet til Fyn, eller er det bare et valgbluffnummer, man har sat i søen?
Finansministeren er nu blevet spurgt mange gange, og man må jo kunne svare ja eller nej.
Altså, mener regeringen, at der skal være en udflytningsrunde, så der bl.a. kommer statslige arbejdspladser til Fyn eller andre steder i landet?
Nicolai Wammen (S), 2026-01-28:
Det er regeringens politik, at der skal være statslige arbejdspladser fordelt rundt i hele Danmark, at vi har et stærkt regionalt perspektiv, og at det ikke alene er i Københavnsområdet, at der skal være statslige arbejdspladser.
For så vidt angår hele den del omkring statslig administration, er det jo tilfældet – og det ville klæde Danmarksdemokraterne at stå ved det – at man vil lave massive besparelser på den del, og det vil uvægerligt også betyde, at der skal nedlægges arbejdspladser uden for København.
Så i stedet for at lade, som om det ikke er tilfældet, vil jeg opfordre hr. Dennis Flydtkjær til at sige, at ja, Danmarksdemokraterne vil nedlægge massevis af statslige arbejdspladser, og at det ikke kun vil kunne foregå i København.
Dennis Flydtkjær (DD), 2026-01-28:
Tak for ordet.
Der er jo forskel på statens administration og på, hvor de statslige arbejdspladser er placeret henne.
Det, der er sagen her, er, at hr. Bjørn Brandenborg går ud i medierne og siger, at regeringens politik – og det har man selv arbejdet for – er, at der nu skal 1.000 ekstra statslige arbejdspladser til Fyn.
Og så er vi nogle, der godt kan se, at det måske er lidt for meget valgbluff.
Altså, siden 2015 er der kommet 12.000 flere til København, og der er faktisk kommet færre på Fyn.
Så hvad er regeringens politik?
Nicolai Wammen (S), 2026-01-28:
Nu nævner fru Susie Jessen dobbeltmoral.
Der er jeg nødt til at sige, at jeg, når man repræsenterer et parti, der går ind for massive nedlæggelser af statslige arbejdspladser i Danmark, så synes, at man skylder at fortælle borgerne i Danmark, at det, hvis man fik gennemført sin politik, så vil betyde, at der rigtig mange af de steder, hvor man taler om at man gerne vil skabe flere arbejdspladser, vil blive nedlagt statslige arbejdspladser.
Så det er fair nok, at man er optaget af det her spørgsmål, men der må også være en sammenhæng i tingene.
Man kan ikke både blæse og have mel i munden, og det er det, vi ser fra Danmarksdemokraternes side.
Susie Jessen (DD), 2026-01-28:
Vi kan godt diskutere, om man, når det drejer sig om forskellige landdistriktsinitiativer, har ramt en balance.
Det synes jeg helt personligt ikke at regeringen har, og jeg synes ikke, at man har gjort nok i forhold til at få et Danmark i balance.
Men det, som jeg gerne vil forholde mig til her i dag, er den skæve balance, der er i forhold til de statslige arbejdspladser.
Der trænger til en udflytningsrunde mere, og Danmarksdemokraterne har jo stillet et forslag om det, hvor vi vil flytte 10.000 statslige arbejdspladser ud i landet, og det har regeringen stemt nej til.
Det samme forslag kommer igen her til foråret.
Jeg synes bare, det er dobbeltmoralsk, når man som ordfører på Fyn går ud og siger de her ting, når man ikke kan leve op til det, og det vil jeg egentlig gerne have ministerens kommentar til.
Nicolai Wammen (S), 2026-01-28:
Jeg har svaret meget klart.
Regeringen arbejder for, at man fremadrettet kan placere flere statslige arbejdspladser rundtom i Danmark, herunder også på Fyn, og at de ikke alene skal placeres i København.
Men det er simpelt hen ikke rigtigt, når hr. Dennis Flydtkjær siger, at regeringen ikke er optaget af at fjerne administrative stillinger i København, men kun ser uden for Københavns grænser.
Mere end halvdelen af de administrative stillinger, som vi er i gang med at nedlægge, er i Københavnsområdet, og det er en bevidst politik fra regeringens side.
Susie Jessen (DD), 2026-01-28:
Tak for det.
Det er jo rigtigt nok, at der i regeringsgrundlaget står nogle rigtig pæne ord om, at man gerne vil prioritere, at de statslige institutioner også ligger uden for de store byer.
Men realiteten er jo, at den her regering ikke på nogen måde har løftet en finger i forhold til at få flyttet flere statslige arbejdspladser ud i vores land.
Vi ved, at udviklingen er pilskæv.
Siden 2015 er der opstået 12.000 statslige arbejdspladser inde i København, og de har i 36 kommuner oplevet en tilbagegang i antallet af statslige arbejdspladser, og balancen bliver bare mere og mere skæv for hver dag, der går.
Ministeren nævner så, at der er sket lidt på sundhedsområdet, og det er da rigtigt nok.
Men det er jo ikke deciderede udflytningsrunder, der er tale om.
S-profil vil skaffe 1.000 nye jobs til Fyn«.
Der sidder der jo nok lige nu en del fynske vælgere, som tænker, at det da ville være dejligt, at hr. Bjørn Brandenborg kan skaffe de her jobs, men det kræver jo også, at han har sit parti med sig, og at han har regeringen med sig.
For ellers får hr. Bjørn Brandenborg jo ikke flyttet de her 1.000 statslige arbejdspladser til Fyn.
Så jeg synes, det er vigtigt, at man, når man som ordfører går ud og siger sådan nogle ting, også har en opbakning til det fra sit parti her i Folketingssalen, og at man fra Socialdemokratiets side også viser, at man gerne vil lave flere udflytningsrunder.
For ellers er sådan en nyhedshistorie egentlig bare varm luft, og det er jo hammerærgerligt for de fynske vælgere, som tror på, at hr. Bjørn Brandenborg vil skaffe de her 1.000 statslige arbejdspladser.
Så derfor vil jeg egentlig gerne give ministeren muligheden for at svare på, hvad der kommer til at ske i løbet af den korte tid, der er tilbage inden et folketingsvalg.
Nicolai Wammen (S), 2026-01-28:
Tak for det, og tak til fru Susie Jessen og hr. Dennis Flydtkjær for spørgsmålene.
Regeringen ønsker et Danmark i geografisk balance.
Det er derfor også en central del af regeringsgrundlaget, og det har vi også leveret på.
Det gælder inden for sundhedsvæsenet, hvor vi med sundhedsreformen understøtter, at ressourcerne fordeles bedre på tværs af landet, bl.a. med oprettelsen af 17 nye sundhedsråd, hvor kommuner og regioner får til opgave at samarbejde om at investere i sundhedsydelser i det nære sundhedsvæsen på tværs af geografien.
Her præsenterede regeringen i 2024 et ambitiøst landdistriktsudspil med mere end 30 initiativer.
Udspillet indeholder initiativer for knap 400 mio. kr. inden for bl.a. erhvervsliv, kyst- og naturturisme, uddannelse, mobilitet og grøn omstilling, og på kulturområdet har vi fjernet unødvendigt bøvl for at sikre bedre forhold for det lokale foreningsliv overalt i Danmark.
Det er derfor også regeringens klare udgangspunkt, at nye statslige institutioner eller væsentlige udvidelser af eksisterende statslige institutioner skal placeres uden for de største byer, medmindre der er helt særlige grunde, der taler imod.
I den forstand deler jeg også den overordnede vision, som jeg forstår hr. Bjørn Brandenborg har, nemlig at Danmark skal være et land i balance, og at statslige arbejdspladser også er vigtige.
Regeringen har derfor også i forbindelse med politisk prioriteret opgavebortfald og administrationsbesparelser i regi af det flerårige arbejdsprogram for staten lagt stor vægt på, at administrationsbesparelserne ikke rammer geografisk skævt.
Med det statslige arbejdsprogram har regeringen også leveret på, at mere end halvdelen af de samlede årsværksreduktioner skal ske i hovedstadsområdet.
Så vi er meget opmærksomme på den del.
Susie Jessen (DD), 2026-01-28:
Tak for det.
Er ministeren enig med sin kollega Bjørn Brandenborg i, at der skal udflyttes 1.000 statslige arbejdspladser til Fyn, og hvis det er tilfældet, hvornår forventes udflytningsrunden så at finde sted?
Nicolai Wammen (S), 2026-01-28:
Som sagt er regeringen og dermed jo også Socialdemokratiet optagede af, at vi har et Danmark i balance.
Det er også baggrunden for, at vi bl.a. på uddannelsesområdet har været meget optagede af, at uddannelser ikke alene er noget, der skal finde sted i de største byer, men at det også er noget, der kommer hele Danmark til gavn, og vi har med den sundhedsreform, der er lavet, og som jeg også var inde på før, et klart og et stærkt blik for, at den geografiske ulighed skal bekæmpes.
Magnus Heunicke (S), 2026-01-28:
Jeg er ked af det, men jeg kan altså ikke svare helt præcist ja eller nej til det, og det gør jeg altså aldrig, når vi er i gang med forhandlinger og har en møderække foran os med landets fremmeste eksperter med tekniske oplæg og opgørelser over procenter og definitioner.
Jeg vil fokusere alt på at få et resultat hjem med så mange partier som overhovedet muligt, til gavn for at vi får flere arealer reelt beskyttet til glæde for de arter, der er presset.
Så længe de debatter og forhandlinger foregår, vil jeg ikke være så bombastisk udadtil og sige ja eller nej til sådan nogle spørgsmål.
Signe Munk (SF), 2026-01-28:
Betyder det så, at de 874 kvadratkilometer dyrkede marker, der i dag indgår i naturdefinitionerne, kommer til at blive taget ud af naturdefinitionerne, hvis ministeren får magt, som han har agt?
Magnus Heunicke (S), 2026-01-28:
Er det virkelig 10 år siden?
Det var en stor debat med rette.
Som miljøminister kan man ikke pege på et intensivt dyrket markområde og erklære det for fin dansk natur.
Jeg holder fast ved – og det tror jeg er vigtigt at vi holder fast i – at det er en del af føde grundlaget for nogle af de arter, vi skal have, og vi skal give fødegrundlag til gæs og rovfugle og også nogle af de mindre fugle, som jeg nævnte, så det er det stadig væk.
Signe Munk (SF), 2026-01-28:
En ting er jo de store tal.
Jeg forstår måske godt, hvis danskerne bliver lidt forvirrede en gang imellem over, hvad vi forstår som natur, og det har jo i ret lang tid faktisk været sådan en større diskussion.
På de sociale medier er der lige nu sådan en trend, hvor man lægger billeder op fra 2016.
Men noget af det, jeg så også fandt ud af, var, at Esben Lunde Larsen, der tidligere var Venstreminister, for 10 år siden sagde, altså netop 2016, at – og jeg citerer – det er en smule arrogant at påstå, at en kornmark ikke kan være natur.
Susie Jessen (DD), 2026-01-28:
Tak for det.
Nu har ministeren sagt flere gange, at det er regeringens politik, at der skal være en god fordeling af statslige arbejdspladser i hele landet, men realiteten er jo, at den her regering ikke har løftet en finger i forhold til at få en bedre fordeling af statslige arbejdspladser i hele landet.
Tallene taler jo deres tydelige sprog.
Der er jo mange kommuner, der har tilbagegang i antallet af statslige arbejdspladser, mens de vælter frem her i Københavnsområdet.
Så jeg kunne også bare godt tænke mig at vide, om det her er den sidste melding, vi kommer til at høre fra ordførere fra Socialdemokratiet, der gerne vil have udflyttet det ene, det andet og det tredje, når regeringen og Socialdemokratiet jo helt åbenlyst ikke er på det samme spor.
Signe Munk (SF), 2026-01-28:
Der er jo meget at beundre ved naturen.
Desværre, som ministeren også påpeger, får naturen det i hastigt tempo ringere og ringere – planter forsvinder, og dyr bliver der færre af, også nogle af dem, vi egentlig synes, vi kendte ret godt.
Der bliver færre pindsvin, der må finde ly for robotplæneklipperen ude på græsplænen.
Man ser haren sjældnere og sjældnere ude i haven.
Så er der også alle de sommerfuglearter, som jeg ikke nødvendigvis tror danskerne kender, men som jo har deres egen sælsomme måde at være i verden på, f.eks. ensianblåfuglen, som kun vil lægge sine sommerfuglelarver på den særlige klokkeensian.
Nogle gange kan man sige, at den natur, vi er en del af, og den natur, vi omgiver os med og holder af, jo næsten kan få raketvidenskab til at se nemt ud.
Det er et stort og svært område at få gjort noget ved; alligevel bliver løsningerne somme tider ret simple.
En af de allervæsentligste løsninger er netop at skabe mange flere levesteder og have færre dyrkede marker.
Jeg er enormt glad for, at ministeren har svært ved at se, at den dyrkede mark er natur.
Derfor bliver jeg nysgerrig på, om ministeren kan prøve at folde ud, hvordan ministeren så vil tage marker ud af definitionen, ligesom jeg også har forstået, at parkeringspladser og minigolfbaner og andet skidt og ragelse – skulle jeg til at sige – skal ud af naturdefinitionerne.