runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ammar Ali (M), 2026-01-15:
Tak for ordet, formand.
Ingen skal gå på arbejde med frygt for sit liv eller helbred.
Alligevel ved vi, at der på nogle byggepladser sker det, at asbest fortsat udgør en alvorlig og ofte skjult fare.
Med det her forslag tager vi et vigtigt skridt for at beskytte dem, der bygger og renoverer bygningerne i vores land.
Lovforslaget handler om ansvar, gennemsigtighed og konsekvenser for dem, der bevidst ser bort fra sikkerheden.
Det er dybt rystende, at visse arbejdsgivere har forfalsket eller tilbageholdt asbestprøver.
At oplysningerne samtidig fra juli 2026 skal indgå i bygherrens plan for sikkerhed og sundhed, styrker trygheden yderligere.
Når vi taler om asbest eller dødsulykker med farlige maskiner, taler vi om menneskeliv.
Indtil nu har straffen for selv grove overtrædelser af arbejdsmiljøloven i praksis været en bøde.
Derfor støtter vi indførelsen af et vejledende niveau for fængselsstraf til ledelsespersoner, der bevidst udsætter ansatte for livsfare.
Ved man, at der er asbest, og vælger man alligevel at se den anden vej, skal konsekvensen ikke blot være en faktura, altså en bøde, men en fængselsstraf.
Vi foreslår også højere bøder til større virksomheder, der sjusker med formelle regler, f.eks. ved manglende anmeldelse af arbejdsulykker og manglende sikkerhedsplaner.
Forebyggelse er ikke bureaukrati; det er dét, der forhindrer en ulykke i at ske.
Endelig bakker vi op om forlængelse af revisionsklausulen i udstationeringsloven og respekten for den danske model.
Tak for ordet.
Carl Andersen (LA), 2026-01-15:
Altså, vi går konstruktivt ind i forhandlingerne om arbejdsmiljø.
Hvor vi lander, tør jeg ikke spå om her.
Det vigtigste for os er i hvert fald at sikre, at vi får et effektivt tilsyn.
Ligesom man kan effektivisere andre steder i den offentlige sektor, tror jeg også, man kan gøre det i Arbejdstilsynet, men hvor beløbet præcis skal være, kan jeg hverken be- eller afkræfte her.
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-15:
Det er også fuldstændig fair og meget, meget forståeligt.
Det kommer jo også an på, hvad det er for nogle opgaver, f.eks. også med id-kortet: Er det noget, der skal løses statsligt, eller er det noget, sektorerne selv løser osv. osv.
Så det har jeg fuld forståelse for.
Skal jeg forstå det således, at Liberal Alliance godt kunne være med på at sørge for, at vi holder det niveau af de investeringer, som vi har lavet i arbejdsmiljøarbejdet over de senere mange år, og hvor Liberal Alliance jo også har været med i meget af arbejdet?
Eller hvor tror ordføreren at Liberal Alliance kommer til at stille sig?
Carl Andersen (LA), 2026-01-15:
Jamen Arbejdstilsynet er jo et vigtigt tilsyn på vores arbejdsmarked.
Så vidt jeg er orienteret, skal vi jo også forhandle sådan et arbejdsmiljø i arbejdsmiljøforligskredsen her i år, så det er jo noget, som man kan tage med til bordet der.
Altså, for Liberal Alliance er det vigtigt at kigge på, hvad det er for nogle kontrolindsatser, som man gerne vil have prioriteret, og hvad det er for nogle ydelser, man gerne vil have.
Og så skal pengene jo selvfølgelig følge med til det.
Men hvor mange penge der skal bruges for at få det serviceniveau, vi gerne vil have, har jeg ikke et overblik over for nuværende.
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-15:
Tak for det.
Jeg har et spørgsmål, som er lidt af det samme, som jeg stillede til Venstre.
For i 2018 udgjordes flertallet jo af bl.a. Liberal Alliance, og jeg vil gerne spørge, hvor Liberal Alliance står i forhold til spørgsmålet omkring arbejdsmiljø.
Vi ser jo desværre ind i, at hvis ikke den her finanslov, der skal forhandles i år, lykkes med at adressere problemet, så vil der være massive nedskæringer på Arbejdstilsynet fra næste år.
De massive nedskæringer vil jo faktisk betyde, at vi alligevel kommer ned på et niveau – det ved ordføreren måske bedre end jeg – som er tilsvarende til det niveau, der var i 2018.
Carl Andersen (LA), 2026-01-15:
Mange tak, formand.
Aldrig før har så mange danskere været i arbejde: unge, voksne og seniorer, udlændinge og herboende danskere, og det er positivt, både for den enkelte og for Danmark.
Men når flere går på arbejde, stiller det også større krav til, at det er sikkert at gå på arbejde, at man kan stole på sin arbejdsgiver, og at de få brodne kar løbende bliver ekskorteret ud, så de mange retskafne og ordentlige virksomheder kan fortsætte deres arbejde.
Lovforslaget her forholder sig til begge dele.
Det udmønter dele af de politiske aftaler om en national handleplan for asbest og en øget indsats mod social dumping.
Det er to aftaler, som Liberal Alliance samlet set ikke kunne tilslutte sig, men i denne udmøntning, som der er tale om her, er de elementer, som vi havde indvendinger imod, ikke med, og derfor kan vi godt støtte lovforslaget.
For os giver det nemlig ikke mening at forbyde tusindvis af boligejere at rengøre deres asbestholdige tage, forsegle dem og hermed potentielt forlænge deres levetid eller at indføre endnu et id-kort, som medarbejdere på landets byggepladser skal bære rundt på.
De tiltag er ikke med i nærværende lovforslag, og det kvitterer vi for.
Til gengæld giver det rigtig god mening, at større arbejdsgivere kan idømmes større bøder end små arbejdsgivere, når arbejdsmiljøreglerne overtrædes, at man reducerer mulighederne for svindel med asbestprøver og sikrer, at medarbejderne også har adgang til de her prøveresultater, og at den eksisterende mulighed for fængselsstraf ved særlig grove og forsætlige overtrædelser af arbejdsmiljølovgivningen, herunder sager med døden til følge, faktisk også bliver anvendt i praksis.
Det kan vi konstatere at den ikke har været, siden det blev indført i 2008.
For selv om vi igennem de sidste 40 år har set et markant fald i antallet af dødsulykker, betyder det ikke, at arbejdsgivere, som med fuldt overlæg udsætter medarbejdere for livsfarlige situationer, hvor det endda ender med dødsfald, skal kunne slippe med en bøde eller en løftet pegefinger.
Der skal naturligvis være konsekvenser.
Afslutningsvis vil jeg bemærke, at der i den politiske aftaletekst fremgår, at Arbejdstilsynet i sager om mangelfulde planer for sikkerhed og sundhed alene vil anvende straf ved direkte tiltale, når der er tale om væsentlige mangler, men lige præcis det element mener vi ikke fremgår tilstrækkeligt, hverken i lovteksten, forarbejderne eller i bemærkningerne til lovforslaget, så det er noget af det, som vi i Liberal Alliance vil arbejde for at få præciseret i udvalgsarbejdet.
Samlet set stemmer Liberal Alliance for det her gode lovforslag.
Karin Liltorp (ALT), 2026-01-15:
Tak for ordet.
Nu har vi allerede fået gennemgået et par gange, hvad den her aftale handler om, så jeg vil starte et andet sted, og jeg vil fortælle, at min søn lige er startet i håndværkerpraktik.
Det er jeg meget glad for.
Men han bliver sendt ud til alle mulige forskellige steder i landet og skal rive ting ned, og det har gjort den her problemstilling meget mere nærværende for mig, at han fortæller om det støv, han bliver udsat for i sit daglige arbejde.
Jeg stiller jo sådan morbekymrede spørgsmål om: Er vi sikre på, at det der støv ikke er giftigt?
Skulle I have masker på?
Derfor ved jeg, hvor ultravigtigt det er, at vi bare sørger for, at arbejdsgiverne påtager sig det her store ansvar, så de faktisk ved, hvad det er, deres medarbejdere bliver udsat for, og hvordan de undgår de her forskellige enormt giftige stoffer i arbejdsmiljøet.
Så jeg synes alt i alt, det her er et supergodt forslag, for vi skal simpelt hen have tillid til, at arbejdsgiverne tager ansvaret alvorligt.
Og med det her forslag strammer vi op.
Nu kommer de til at forstå, at de faktisk kan risikere fængselsstraf, hvis de ikke lever op til det her ansvar, og det synes jeg kun er godt, for der er faktisk liv i fare.
Så kort kan jeg gøre det.
Vi støtter i hvert fald lovforslaget.
Nick Zimmermann (DF), 2026-01-15:
Tak for det, og tak for besvarelsen i øvrigt.
Den her aftale, som vi har lavet omkring de 5.000 genåbninger eller genvurderinger, handler jo om at prøve at kigge nogle af de sager igennem, fordi der jo er en oprigtig bekymring for, om der er foregået noget snyd.
Men vi må jo også bare sige, at samtidig med det er der ikke taget nogen initiativer for at stoppe tilstrømningen.
Når vi kan se på tallene, at omkring to ud af tre irakere over 50 år er på førtidspension, og at det samme gør sig gældende for knapt 50 pct. af både somaliere, afghanere og pakistanere – og listen fortsætter – så bør der jo være nogen, der råber vagt i gevær.
Altså, lad os tage det tænkte eksempel, at det var den danske befolkning, hvor to ud af tre etniske danskere over 50 år var på førtidspension, ville det jo være en national krisesituation, og man ville jo aldrig nogen sinde tillade, at det nåede dertil.
Derfor må der da være nogle initiativer, man har tænkt sig at tage, for at stoppe tilstrømningen af ikkevestlige indvandrere, der ryger over på en førtidspension – eller hvad?
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-01-15:
Jo, jeg synes, at det er vigtigt at give mulighed for, at man kan blive tilknyttet arbejdsmarkedet på den ene eller anden.
Noget af det, som jeg lagde meget mærke til, da jeg prøvede at sætte mig ind i diskussionen om førtidspension som ny minister, var, at der stort set ikke er nogen, der går fra fleksjob til førtidspension.
Det tyder i hvert fald for mig på, at det, at man kommer og har tilknytning til arbejdsmarkedet, også gør, at man måske bliver i stand til at håndtere nogle flere ting og bliver i stand til i virkeligheden at bygge en arbejdsevne op.
Dem, der får førtidspension, er jo enormt forskellige mennesker.
Vi har jo stadig en stor gruppe, der får det på klassiske fysiske arbejdsskader.
Det er klart, at hvis man har fået en jernstøbning ned over sig, som en af mine klassekammeraters far fik, så er det jo ikke, fordi man så håber på, at vedkommende kan opbygge en arbejdsevne.
Men omvendt er der jo rigtig mange, som også får førtidspension på nogle diagnoser, som ikke nødvendigvis er stationære, og der er jeg helt åben over for, hvad for nogle gode tiltag, vi kan tage, for at bygge dem op til eventuelt at kunne komme tilbage på arbejdsmarkedet, f.eks. i et fleksjob.
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-15:
Regeringen har sammen med flere af partierne her i Folketinget, herunder Enhedslisten, tidligere sat penge af til indsatser målrettet folk på førtidspension.
Vi har afsat midler til, at man har kunnet lave flere forskellige forløb.
Noget af det har handlet om idræt og foreningsliv; andre ting har handlet om at bygge ens arbejdsevne op.
Der er over en længere periode ret flotte tal, i forhold til hvor mange der faktisk har kunnet begynde at have arbejdstimer, og der er endda nogle helt vilde eksempler på, at folk faktisk igen er kommet helt tilbage på arbejdsmarkedet.
Men det har tit været noget, der var enkeltstående projekter, hvor vi puljemæssigt har finansieret det på den måde.
Noget af det, jeg tror er enormt vigtigt, og som vi er meget optaget af, er at få folk ind på arbejdsmarked, både i forhold til kontanthjælp, men også i forhold til førtidspension, men også hvordan vi får afklaret folk, og hvordan får vi støttet folk, sådan at fokus ikke er på mistillid og at slå folk oven i hovedet, men faktisk er på at kanalisere krudtet hen, hvor man kommer frem og kommer ind på jobbet, og hvor der bliver set på én, som har muligheder og talenter, og ikke bare som én, der er syg og ikke kan noget.
Vil regeringen være med til at se på, om der ikke er nogen af de her ting, vi skal holde fast i, og måske gøre til rettigheder eller mere varige?
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-15:
Det ville være fedt, hvis ministeren ville følge op på det med høringsnotatet.
Faktum er, at hvis nu der kommer valg til august og statsministeren siger, at man ikke har kunnet blive enige om en finanslov, og at man fortsætter med den finanslov – jeg ved ikke, om det hedder en teknisk finanslov, eller hvad den hedder – som nu er blevet vedtaget, og at det så må være op til et nyt flertal at forhandle en ny aftale, så fortsætter den, så vi ikke får amerikanske tilstande, til nytår, og så kan vi godt lande en ny finanslov eksempelvis i februar.
Hvis det scenarie bliver tilfældet – og det er noget lignende det, man har set under statsminister Anders Fogh Rasmussen, og man så det også i 2022 – ville faktum jo være, at Arbejdstilsynet blev nødt til at fyre folk, fordi der er nogle opsigelsesvarsler og andre ting.
Så jeg synes da, det er en reel bekymring, og at vi skal have løst den opgave i år.
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-01-15:
Jeg ved godt, det måske for folk, der ikke kender diskussionen, kan virke lidt som en sidediskussion, men jeg synes faktisk, jeg bliver nødt til at tage fat i det, for det er vigtigt:
Når man stiller sig op og siger, at regeringen har skåret ned, kan det jo lyde, som om regeringen har truffet en aktiv beslutning om at beskære Arbejdstilsynet med over 100 mio. kr.
Det er forkert.
Det ærgrer mig rigtig meget, for jeg synes ikke, det er sådan, vi burde have diskussionen her i Folketingssalen.
jeg kan også bare lade være, for hvis ikke, man hører efter, er det jo lige meget, hvad jeg siger.
Men hvis man stiller sig op med en påstand om det, når man godt ved, at det ikke er sådan, det kommer til at forløbe, synes jeg, at man gør debatten her i Folketingssalen mere ærgerlig, end den ellers burde være.
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-15:
Faktum er, at den her regering har vedtaget en finanslov, der skærer på Arbejdstilsynet næste år.
Jeg sagde også i min tale, at det derfor er op til den finanslov, der skal vedtages i år, og arbejdsmiljøforligsaftalen at sikre, at det ikke er de tal, der kommer til at være gældende fra næste år og fra næste år igen.
Jeg har et svar fra Finansministeriet, der direkte viser, at det er over 100 mio. kr., det drejer sig om.
Så det er jo rigtigt at sige, at det er op til de forhandlinger, vi skal lave om finansloven i år, og arbejdsmiljøforligsaftalen i år at sikre, at vi rent faktisk fortsat investerer i arbejdsmiljøindsatsen.
Men jeg vil da gerne høre, hvornår det så er, vi skal lave de forhandlinger, når det er, ministeren selv kommer ind på det her i salen.
Men det var egentlig ikke det, jeg tegnede mig på for at sige.
Jeg vil gerne sige, at jeg synes, det var enormt positivt.
Det synes jeg er enormt positivt.
Vil ministeren sætte nogle ord på det?
Nick Zimmermann (DF), 2026-01-15:
Tak for det, og tak, fordi I alle sammen er mødt op her i dag.
Vi har jo indkaldt til den her forespørgselsdebat, fordi vi står over for en stor udfordring i vores velfærdssystem.
Vi har en massiv overrepræsentation af arbejdsdygtige ikkevestlige indvandrere, som er landet på en førtidspension, og det er selvfølgelig dybt bekymrende.
Førtidspensionen var tænkt som en hjælp til dem, der ikke længere kan arbejde, og jo altså ikke det her smuthul, som det har vist sig at være for rigtig mange, der kommer her til vores land og bliver parkeret på en førtidspension, som i manges tilfælde drejer sig om, at de ikke gider at arbejde og bidrage til det danske samfund.
Samtidig er der rigtig mange danskere, der har oplevet, at de rent faktisk ikke kan arbejde længere og så må slide sig igennem nogle lange og urimelige forløb.
Jeg har selv været i kontakt med rigtig mange danske borgere, som har oplevet nogle forfærdelige ting igennem deres jobcenterforløb, og det er jo intet mindre end uacceptabelt.
Derfor har vi indkaldt til den her debat for at høre, hvilke initiativer regeringen vil tage for at stoppe det misbrug, som der helt tydeligt er af vores førtidspensionssystem, og om ministeren er villig til at kigge på den her tilkendelsesproces, så vi sammen kan prioritere de danskere, der har størst behov, og få stoppet det, der jo for rigtig manges vedkommende ser ud til at være svindel og humbug inden for førtidspensionssystemet, når vi kan se, at så mange ikkevestlige indvandrere bliver parkeret der.
Så jeg ser frem til en konstruktiv og god debat.
Tak for ordet.
Charlotte Munch Pasler (DD), 2026-01-15:
Bare ordene »muligvis tage det her op igen« får næsten mine nakkehår til at rejse sig.
For det er jo også at sige, at det kan være, at det aldrig nogen sinde bliver taget op igen, selv hvis der findes noget, der rent faktisk er fuldstændig fantastisk.
Jeg har hørt, at de her tagrensekasser, hvis de bliver brugt rigtigt, opsamler det her asbeststøv, og det er enormt vigtigt, for som jeg sagde fra starten af, skal vi naturligvis ikke sprede asbeststøv.
Det er vi enormt meget imod.
Kim Valentin (V), 2026-01-15:
Den anden del, jeg vil spørge til, handler om, at de her kasser jo ikke samler alting op.
Er det ikke sådan, at Danmarksdemokraterne kan blive en lille smule bekymret over – bare en lille smule – at man med de her kasser faktisk spreder asbeststøvet ind i en sandkasse, en cykelsti, eller hvad det nu kan være ved siden af en nabo?
Der åbner aftalen jo også for, at hvis man nu finder på noget, der ikke spreder asbest, kan man muligvis tage det her op igen.
Er det ikke okay?
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-15:
Tak for det.
Det vil jeg tage videre, også med ministeren.
I forhold til det, som ordføreren kommer ind på, er jeg jo helt enig, bl.a. i forhold til det med dødsulykkerne, og det er jo alvorligt at se, at udviklingen slet ikke går den vej, som den burde, både i forhold til dødsulykker, men også alvorlige ulykker.
Det koster vores samfund enormt mange penge, men rammer jo allermest den enkelte og familien, som det tager rigtig hårdt på.
Hvad er Socialdemokratiets holdning?
Er det, at der så næste år skal være de samme midler til Arbejdstilsynet, som der har været i år, eller er det, at der skal afsættes mere eller mindre?
Frederik Vad (S), 2026-01-15:
Nu er jeg ikke beskæftigelsesordfører.
Jeg står her på vegne af hr. Jens Joel, så jeg tænker, at det konkrete spørgsmål må ministeren svare på.
Men jeg kan bare sige, at Arbejdstilsynet ligger Socialdemokratiets hjerte nær, og hvis man kigger i det lovforslag, som vi behandler i dag, kan man også se, at Arbejdstilsynet over de næste år har en pligt til at komme med nye bud på, hvordan vi kan sætte endnu stærkere ind i forhold til asbest.
Den opgave regner jeg da med at Arbejdstilsynet løfter, for det står i det lovforslag, vi behandler i dag.
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-15:
Finansministeren oplyser i et svar til mig, at driftsbevillingen til Arbejdstilsynet, som jo er en enormt vigtig komponent i arbejdsmiljøarbejdet og -indsatsen og bl.a. det, vi behandler i dag, falder med over 100 mio. kr. til næste år, altså i 2027, og endnu mere i 2028.
Karin Liltorp (ALT), 2026-01-15:
Tak til ordføreren for at tage ordet.
Vi kan jo kun være enige om, at vi har fået skabt en situation, hvor alt for mange ender i fattigdom.
Jeg tror måske, at grunden til, at folk ikke har støttet ændringsforslaget – det skal jeg ikke gøre mig klog på – er, at det måske ikke står helt klart, at det eneste, der faktisk bliver bedt om, er, at kommunerne har fleksibilitet til at hjælpe de her familier, hvis kommunen har råd til det.
Jeg har egentlig svært ved at forstå, hvad det er for en argumentation, der ligger bag, ved at sige, at vi ikke engang vil give kommunerne den her fleksibilitet.
Det er måske lidt unfair at spørge ordføreren om det, men det kan være, at ordføreren lige kan sætte et par ekstra ord på om, hvad det egentlig er, at det her ændringsforslag går ud på, i forhold til at vi faktisk ikke beder om en masse ekstra penge, og at vi ikke beder om noget nyt.
Vi beder bare om at give kommunerne ret til at hjælpe de mennesker, der virkelig er kommet i nød.
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-15:
Tak, formand.
Og i den her uge har vi kunnet se forskning, der viser, at ikke manglende forældrekompetencer, ikke alkoholmisbrug eller vold eller andet svigt, men alene fattigdom i Danmark betyder, at børn bliver tvangsfjernet fra deres forældre.
Det er jo helt vildt, at vi i Danmark accepterer, at fattigdom i et af verdens rigeste lande skal have den betydning.
Vi har stillet ændringsforslag til det her lovforslag for at sikre, at kommunerne, altså dem, der har råd – og det er jo ikke alle kommuner, der har det – så i det mindste har mulighed for at kunne give en håndsrækning til dem i deres kommune, som ellers står til at ende på gaden.
Og her taler vi om familier, hvor der er børn.
Vi ved, at fattigdom har kæmpe konsekvenser for et barns liv.
Det kaster lange skygger ind i voksenlivet.
Det har en betydning for, om man får en uddannelse, om man får et arbejde, eller om man ender uden for arbejdsmarkedet.
Vi ved, at fattigdom gør folk dummere.
Det er jo helt vanvittigt at kunne se undersøgelser, der viser, at når du er i fattigdom, er din iq lavere, end når du kommer ud af fattigdom.
Det giver ikke overskud og motivation.
Tværtimod kan vi se, at folk bliver indlagt i endnu højere grad, og at de gør sådan nogle absurde ting som at stjæle smør eller ost, altså at folk begår kriminelle handlinger.
Konsekvenserne af fattigdom i Danmark er reelle, og det er alvorligt, at vi har en regering, som har fjernet det, der gjorde, at domstolen ikke vurderede det, der i dag hedder mindstesatsen, som grundlovsstridigt.
Det var, fordi der var § 34, og nu har denne her regering afskaffet § 34.
Man arbejder med at afskaffe den for endnu flere og laver en kontanthjælpsreform, som man aktivt ved vil gøre, at der er mennesker, der kommer til at leve i relativ fattigdom i Danmark.
Derfor appellerer vi i Enhedslisten til, at de partier, der ikke har bakket op om ændringsforslagene, vil gøre det.
Og så vil jeg også gerne sige tak til bl.a. SF og Alternativet og dem, som har støttet ændringsforslaget.
Det er helt rigtigt.
Nu så jeg beskæftigelsesministeren i lokalet før, men jeg ved ikke, om han er trådt ud.
I et interview i Politiken siger beskæftigelsesministeren jo, at kommunerne bare kan gøre det her – nu kommer beskæftigelsesministeren.
I et interview i Politiken siger han, at kommunerne bare kan gøre det her, som vi åbner muligheden for med de her ændringsforslag.
Men kommunerne vender jo tilbage og siger, at det kan de ikke, netop på grund af den her del.
Det er jo derfor, vi også har stillet det her ændringsforslag.
Og vi håbede, at regeringen så ville stemme for ændringsforslaget eller ændre det på den måde, de ønsker – det er jo social- og boligministeren, der hjalp med at lave ændringsforslaget og ydede teknisk bistand.
Vi havde håbet, at I så ville bakke op om det, sådan at det er, at kommunerne rent faktisk kan gøre det, som regeringen selv udtaler i interviews at de kan gøre.
Samira Nawa (RV), 2026-01-15:
Den aftale, der blev indgået om førtidspension, var Radikale Venstre ikke en del af.
Det var Dansk Folkeparti, og de fejrede det også i stor stil, bl.a. på sociale medier.
Her skrev hr. Nick Zimmermann bl.a. om et led i aftalen: »Vi går nu også i gang med at undersøge de socialrådgivere med anden etnisk baggrund, der har tildelt pensionerne.
Og hvor mange socialrådgivere med ikke-vestlig baggrund der bevidst har favoriseret deres egne.«
Når jeg kigger i aftalen, forstår jeg det ikke som en mistillidserklæring til socialrådgivere generelt
og heller ikke som en mistillidserklæring til socialrådgivere, der har ikkevestlig baggrund
Så hvordan ser ministeren på den aftale, når nu Dansk Folkepartis fortolkning er den her grundlæggende mistillid til mennesker, der går på arbejde og set med mine øjne passer deres arbejde?
Charlotte Munch Pasler (DD), 2026-01-15:
Det er jo faktisk sådan, at Liberal Alliance kom med noget rigtig godt og brugbart materiale om højtryksspuling og forlængelsen af levetiden på asbesttage, da vi sad i forhandlingerne.
Så jeg er sikker på, at Liberal Alliance kan hive det her materiale frem.
Vi havde netop inden fået at vide, at det ikke var andet end en forskønnelse af taget.
Det her materiale tænker jeg da at vi kan tage frem, når vi netop har forhandlingerne, eller når vi har den videre behandling, og så tænker jeg, at vi alle sammen kan blive klogere på det.
Det synes jeg ville være fantastisk.