runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-03-02:
For Det Konservative Folkeparti er det helt afgørende, at familierne har frihed til og mulighed for selv at vælge, hvordan de vil indrette sig.
Derfor er vi bl.a. også indædte modstandere af de tvungne lektiecaféer og øremærket barsel til mænd.
Familierne skal selv have lov til at vælge, hvor og hvornår børnene skal lave deres lektier.
Derfor er vi også enige i og bakker op om intentionen i det her beslutningsforslag om, at den enkelte familie med børn med handicap får en større frihed til selv at tilrettelægge hverdagen på den måde, der giver bedst mening for dem, hvor familiernes mulighed for selv at administrere hjælpen sikres ved at ændre familiens samlede bevilgede hjælpetimer til et beløb, som forældrene kan disponere over ved planlægning af hjælpetimer efter deres behov.
Derfor afsatte vi også midler i satspuljeaftalen fra 2018 til at modne og afprøve modeller for en mere koordineret indgang.
Det satspuljeinitiativ med forsøg med koordineret sagsbehandling afsluttes med en evaluering her i slutningen af 2021.
Derfor vil vi gerne afvente evalueringen, før vi tager endelig stilling til yderligere i den forbindelse.
Men vi vil meget gerne være med til at lave en fælles beretning, hvis vi kan enes om indholdet, da vi deler intentionen om familiernes frihed til og mulighed for at vælge selv.
Tak for ordet.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-02:
Tak for ordet.
Og tak til ministeren.
Vil ministeren bekræfte, at børnene, ved at regeringen ikke vil evakuere dem og hente dem hjem, bliver straffet, ikke for noget, de selv har gjort, men for noget, deres forældre har gjort?
Kan ministeren bekræfte det?
Henrik Vinther (RV), 2021-03-02:
Tak for ordet.
Radikale Venstre er grundlæggende for, at mennesker skal kunne træffe selvstændige kvalificerede valg i deres eget liv, og derfor har vi stor sympati for det forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, der har til hensigt at give familier med handicappede adgang til mere fleksibel hjælp.
Udfordringen er, at vi med forslaget plukker i lovgivningen og plukker, før det måske er helt modent – der er brug for at se samlet på det.
Der er allerede en arbejdsgruppe, der har kigget på rammerne og konkluderet, at der ikke er nogen lovgivningsmæssige begrænsninger.
Det kan der så være behov for at minde kommunerne om, og derfor er det godt, at der er 12 kommuner, der er i gang med at afprøve former, som sikrer det.
Det afsluttes sidst på året, og det ønsker vi at afvente, og vi kan derfor ikke støtte forslaget.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-03-02:
Jeg forstår slet ikke fru Karina Adsbøls frustration her.
Jeg vil bare sige fra SF's side, at SF synes, der er rigtig mange positive tanker i det her, og vi er klar til at ville gøre noget ved det, og jeg håber også, at ordføreren vil være en del af det at samarbejde om det.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-02:
Ja, det kan ordføreren så sige.
Der er noget partipolitik i det her omkring rød og blå fløj åbenbart og ikke så meget i forhold til at have fokus på sagen.
Men jeg vil godt i forhold til det, der er blevet sagt fra talerstolen, altså at arbejdsgruppen jo har konkluderet, at der ikke var problemer med det her, og at det kunne løses inden for rammerne, spørge, om SF's ordfører også deler den indstilling, at det kan klargøres inden for de rammer, der er i øjeblikket, i forhold til lovgivningen?
Det er i hvert fald det, Muskelsvindfonden oplever, nemlig at det kan det ikke, for i forhold til den undersøgelse – det handler også om, hvordan man undersøger tingene – blev det jo pålagt at lave det inden for rammerne.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-03-02:
Jeg vil godt bede fru Karina Adsbøl om at forholde sig til det beslutningsforslag, vi behandler i dag.
Vi kan simpelt hen ikke nå det, hvis vi skal sidde og forhandle og behandle alle de forslag, som forslagsstilleren tidligere har haft oppe.
Jeg har tidligere gjort rede for det på denne talerstol, og jeg har også gjort det under udvalgsbehandlingen, og jeg har søreme også gjort det ansigt til ansigt, altså hvorfor vi har gjort, som vi har gjort.
I forhold til det, som ordføreren henviser til, kan man gå ind at læse på min facebookside hvorfor.
Det, jeg synes er rigtig vigtigt her, er, at vi behandler indholdet, og det må være det, der er det vigtige, og ikke, hvem der får ret, eller hvem der stillede hvilke forslag, og der kan jeg garantere ordføreren for, at SF er fuldstændig klar til at indgå aftaler og lave forbedringer, som vil hjælpe mennesker med handicap, men vi kommer altså ikke til at indgå noget, bare fordi det er stillet som et forslag, når vi er uenige i den måde, det er blevet på.
Så kan vi jo prøve at snakke om det, inden forslagene bliver stillet, og blive enige om det sammen.
Det har vi jo historie for at have gjort tidligere.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-03-02:
Som jeg også tror jeg har udtalt til visse medier, kom det i hvert fald som en overraskelse for undertegnede.
Jeg mener ikke, at jeg på noget tidspunkt er blevet informeret, hverken i Det Udenrigspolitiske Nævn eller andre steder.
Jeg erkender, at min hukommelse nogle gange kan være dårlig, men det er den hukommelse, jeg har.
Så jo, det kan jeg bekræfte.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-02:
Det hænger jo sammen på den måde, at vi er internationalt forpligtet til, at vi selvfølgelig skal tage os af vores statsborgere.
For ellers får vi netop den sikkerhedsrisiko, der gør, at vi lige om lidt har en masse mennesker på fri fod, som igen kan udgøre en sikkerhedsrisiko mod Danmark og andre lande i Europa.
Men jeg vil så lige stille det samme spørgsmål, som jeg stillede ministeren.
Kan ordføreren bekræfte, at fordi man ikke ønsker potentielle terrorister til Danmark, så er konsekvensen af det, at man straffer børn, altså små individer, for noget, som andre har begået, for forbrydelser, som andre har begået?
Kan ordføreren bekræfte det?
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-02:
Nej, jeg synes ikke, at eksemplerne hænger sammen; parallellerne hænger ikke sammen.
Vi har på den ene side en udlænding i Danmark, der begår kriminalitet og bliver dømt efter straffeloven, får en dom og ryger i fængsel, har fået en udvisningsdom og så skal sendes ud af Danmark efter at have afsonet sin straf.
På den anden side er en dansker taget til Syrien og har kæmpet for Islamisk Stat og er så taget til fange nu, men er netop ikke blevet retsforfulgt og har ikke fået sin straf, har ikke siddet i fængsel, har ikke bødet for det, ofrene har ikke set retfærdigheden ske fyldest.
Jeg kan slet ikke se, hvordan de der paralleller skal hænge sammen.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-02:
Tak for ordet, og tak til ordføreren.
Nu sagde ordføreren til hr. Kristian Hegaard, at ordføreren ikke ønsker at gå ned i enkelte sager, så jeg vil prøve at stille et lidt mere principielt spørgsmål.
Hvis en indvandrer begår kriminalitet i Danmark, f.eks. et mord, anholder vi personen, straffer personen, og personen vil højst sandsynligt få en udvisning.
Vi forventer altså, at det land, hvor indvandreren hører til, har statsborgerskab, tager hånd om borgeren.
Det vil sige, at der, når vi forventer, at de andre lande tager sig af deres borgere, men vi, når danske statsborgere tager til Syrien og begår uhyrligheder, forbrydelser, ikke vil tage imod dem, tage os af vores borgere, statsborgere, så er en forskel, at der er to standarder?
Kan ordføreren bekræfte det?
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-02:
Den første del af spørgsmålet undrer mig lidt, for jeg har ikke talt om, at børnene udgør en sikkerhedstrussel.
Til den anden del om det her med lægevurderinger har jeg ikke noget grundlag for at vurdere enkeltsager her, men helt overordnet er det jo sådan, at man på den ene side har en vægtskål, hvor der er nogle humanitære hensyn, og på den anden side er der en vægtskål med nogle sikkerhedspolitiske hensyn til Danmarks sikkerhed, rigets sikkerhed, befolkningens sikkerhed.
De to vægtskåle skal man veje op mod hinanden.
Der kan opstå nogle helt ekstraordinære situationer, hvor man så kan få en forælder til at indvillige i at blive, fordi et barn har behov for at blive evakueret, som det f.eks. tidligere har været tilfældet med en 13-årig dreng, men det er undtagelsen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-03-02:
Så vil jeg godt spørge, hvor hr. Rasmus Stoklund ved fra, at de her børn udgør en akut sikkerhedstrussel på nuværende tidspunkt, fordi det jo nemlig er i modstrid med, hvad PET siger.
PET siger faktisk, at den her risiko vil blive større, mens de her børn befinder sig i lejrene.
Så vil jeg også godt spørge til den lægefaglige vurdering: Kan man godt se bort fra, at der er en lægefaglig vurdering, som siger, at man skal tage et barn hjem sammen med dets mor, uden at krænke nogen konventioner?
Er det muligt?
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-02:
Jeg vil sige, at jeg sådan set er enig i, at der ikke er nogen gode løsninger her.
Det er ikke sådan, at jeg mener, at det er en optimal situation, uanset hvad man gør.
Det er ikke sådan, at jeg mener, at vi har fundet de vises sten, der løser det hele.
Der er intet her, der er optimalt, fordi det er en forfærdelig situation, de her mennesker har bragt deres familier og små børn i, så der er jo ikke noget af det, der er optimalt.
Men forskellen er bare, at hvis man går ned ad det spor, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt vil nedad, henter man en aktuel og akut sikkerhedstrussel til Danmark lige nu.
Hvis man forfølger det spor, vi ser, så holder man trods alt sikkerhedstruslen ude i strakt arm.
Så er det jo rigtigt, at det udgør en risiko på lang sigt, at nogle af de her børn er danske statsborgere og på lang sigt vil have mulighed for at komme til Danmark, men forskellen er bare, at nu er deres forældre altså voksne danske statsborgere, og de udgør en akut terrortrussel mod Danmark.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-03-02:
Jeg vil gerne spørge hr. Rasmus Stoklund, om han tror, at de her lejre kommer til at eksistere til evig tid, for hvis han ikke tror det, er der jo en risiko for, at de her mennesker kommer på fri fod på et tidspunkt, og så er der jo en sandsynlighed for, at de vil søge mod Danmark.
Så er det bedst at tage børnene hjem, før de bliver radikaliseret, eller er det bedre at vente til, at de eventuelt kommer på fri fod, hvad der jo er en sandsynlighed for?
Man er jo begyndt at løslade nogle borgere fra nogle lande fra de her lejre, og der er jo også folk, der flygter.
Er det bedst at vente, eller er det bedst at tage børnene hjem på nuværende tidspunkt, hvor de ikke udgør en fare?
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-02:
Altså, de er jo netop kontrolleret af kurderne – kurderne har jo netop taget dem til fange.
Det er den ene del.
Den andel er, at når nu fru Rosa Lund nævner den her norske kvinde, synes jeg, fru Rosa Lund glemmer at nævne, at det jo faktisk er et meget godt eksempel på det, jeg nævnte lige før.
Vedkommende har mig bekendt været varetægtsfængslet, og nu skal retssagen så i gang og sådan nogle ting, men der kommer hun til at gå rundt på fri fod i Norge.
Det er den situation, vi ikke skal have i Danmark.
Vi skal ikke have de her mennesker til Danmark og så have dem varetægtsfængslet en kort periode og så derefter have dem ud at gå på gader og stræder og udgøre en sikkerhedsrisiko for befolkningen.
Det er den situation, vi skal undgå.
Hvis det var den danske stat, der havde sat de her små børn på et fly og sendt dem til Islamisk Stats dødsrige og sagt, at jeres fremtid ligger her, så ville jeg mene, at hr. Sikandar Siddique havde en pointe.
Hvordan man kan bebrejde den danske stat det, kan jeg ikke rigtig få til at hænge sammen.
Rosa Lund (EL), 2021-03-02:
Så de bødler, som vi snakker om nu, skal så bare gå rundt på fri fod, indtil det her tribunal bliver etableret, og det er der i hvert fald nok 10 år til, hr. Rasmus Stoklund.
Hvis vi kigger til Norge, er det jo sådan, at der er det faktisk lykkedes at starte en retssag mod en IS-kvinde, som er kommet hjem.
Mit andet spørgsmål går på, at hr. Rasmus Stoklund siger, at der kan være situationer, hvor man skal hente syge børn hjem.
Så vil jeg bare gerne spørge: Hvor syg skal man være?
Altså, er et barn på 4 år, der har ptsd, sygt nok for Socialdemokratiet?
Tak for det.
Det er jo fuldstændig korrekt, og det har vi også noteret os i Enhedslisten, at da hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister, gjorde regeringen faktisk en ret stor indsats for at få de her mennesker hjem.
Vi har jo kunnet læse både i Ekstra Bladet og i Berlingske, at der altså er en mormor, som har haft en formodning og forventning om, at både hendes datter og hendes børnebørn skulle til Danmark.
Det er selvfølgelig lidt en paradoksal situation at stå i her for Enhedslisten – altså på en eller anden måde tænke tilbage på den tid, da hr. Anders Samuelsen var udenrigsminister.
Så jeg skal egentlig bare spørge Venstres ordfører: Er det ikke lidt mærkeligt, at man midt i en folketingsvalgkamp ændrer den her praksis uden at oplyse det til nogen?
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-03-02:
Tak for det, formand.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at for Venstre er det her en svær sag, og det tror jeg den er for alle, som har et hjerte.
For på den ene side handler det jo om nogle terrorister, som nok er nogle af de værste terrorister, vi har set i nyere tid, og hvor det også er meget, meget vigtigt for os, at de selvfølgelig bliver retsforfulgt, og at de bliver retsforfulgt hurtigt.
Derfor er det også værd at bemærke, at vi fra Venstres side ved undertegnede gentagne gange igennem det seneste halvandet år har taget sagen op i Det Udenrigspolitiske Nævn for simpelt hen at presse på for, at man internationalt får oprettet den her domstol, sådan at vi kan få retsforfulgt de her mennesker lokalt i området og få dem fængslet lokalt i området.
Og derfor håber jeg meget, at regeringen snart kan få et samarbejde op at stå med ligesindede lande omkring de her ting, for det er selvfølgelig ekstremt vigtigt, at man ikke går fri for at blive dømt.
På den anden side har vi så børnene.
Jeg er selv far til to små børn, og jeg forstår sagtens, at det absolut er totalt uskyldige børn, vi taler om.
Derfor er det også vigtigt – og det prøvede jeg også at spørge udenrigsministeren om – hvordan og hvorledes vi sikrer bedst mulige vilkår for de her børn.
Og derfor stod vi jo også, allerede dengang vi sad i regering, bag nedsættelsen af den her tværministerielle arbejdsgruppe, som skulle have til opgave hele tiden at tage sag for sag og gå ind og vurdere det.
Det er jo også det, der gjorde, at under sidste folketingsvalgkamp blev den her 13-årig dreng evakueret, så han kunne komme hjem til Danmark og få behandling.
Så er der jo stadig væk den her større gruppe af børn til stede, hvor vi på den ene side absolut ikke kan se, at mødrene – eller fædrene for den sags skyld – skal komme tilbage til Danmark under nogen former.
For det er jo vigtigt at holde fast i, at PET har lavet en klar risikoanalyse af fremmedkrigerne, mænd som kvinder, og nævner ting som, at de har fået demonstreret en stærk vilje til at handle, de har fået en øget brutalisering og voldsparathed, de har fået en øget kapacitet til at udføre angreb, og de har desværre nok også fået skabt forbindelser og netværk, så de har til hensigt og kapacitet til at begå terror i Vesten.
Det er mænd som kvinder, vi taler om.
Kunne det f.eks. være tvangsadoption, kunne det være tvangsfjernelse?
Vi ønsker, at man simpelt hen ser på, hvad det er for nogle forskellige muligheder, der er, fordi det selvfølgelig stadig væk er vigtigt, at vi gør alt, hvad vi kan, i forhold til kongerigets sikkerhed, både på den korte bane, men også på den lange bane.
Og det er så det, vi vil tage fat på i udvalgsbehandlingen.
Men som situationen er nu, og sådan som forslaget ligger, kan vi ikke støtte det forslag, som er blevet præsenteret.
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-02:
Jeg tænker meget over mange aspekter af det her.
Jeg synes, at der er store dilemmaer og store spørgsmål i det her med, hvordan man skal håndtere det her spørgsmål.
Men selv hvis det er det rigtige antal, hr. Torsten Gejl nævner, når han siger, at det drejer sig om seks kvinder, så synes jeg måske, at det at negligere seks potentielle terrorister i Danmark er lidt uansvarligt.
Seks mennesker, der har den voldsparathed, som Islamisk Stats tilhængere har udvist de seneste år, udgør en særdeles stor trussel mod sikkerheden i Danmark.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-02:
Jeg siger ikke, at kvinder ikke kan udgøre en sikkerhedsrisiko.
Jeg siger, at de fleste af børnenes fædre er døde, så de fremmedkrigere, som ordføreren taler om, må være en lille håndfuld kvinder, altså de ganske få kvinder, som er de her børns mødre.
Der er flere børn, og der kunne være en risiko for, at de bliver radikaliseret, hvis vi ikke gør noget.
Vi kunne måske endda have retsforfulgt dem af deres mødre, der måtte være terrorister, men i stedet for vælger vi nu at sidde på vores hænder, mens der er nogle børn, der bliver radikaliseret.
Og vi risikerer, at de kommer herop i endnu større antal og skaber meget mere terror.
Det er bare det, jeg beder ordføreren tænke over.
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-02:
Jeg ved næsten ikke, hvor jeg skal starte.
Børnene er bragt i en virkelig forfærdelig situation, det lægger vi ikke skjul på, og de udgør ganske rigtigt ikke en akut terrorrisiko, men det gør deres forældre.
Og hvis man mener, at kvinderne i Islamisk Stat ikke udgør en sikkerhedsrisiko, mener jeg, at der er grundlag for at orientere sig lidt bedre i den internationale dagspresse.
Jeg synes sådan set, det har været velbeskrevet, også hvordan det i de her lejre jo stadig væk foregår ganske brutalt, og hvordan brutaliteten bestemt også udøves af kvinder.
Det er ikke sådan, at det kun var mændene, der stod for brutaliteten i Islamisk Stat.
Så jeg kan ikke helt genkende det her billede af, at kvinder ikke skulle udgøre en risiko, hvis det er det, hr. Torsten Gejl mener.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-02:
Jeg frygter, at regeringen på den her måde udsætter Danmark for en sikkerhedsrisiko, som faktisk er større end nødvendigt.
Vi snakker jo om børn, men ordføreren bliver ved med at tale om fremmedkrigere, og eftersom de fleste af de her børns fædre er døde, så må det handle om en lille håndfuld mødre, og hvis nu nogle af dem kom herop og faktisk var terrorister, ville vi have en chance for at få dem retsforfulgt og dømt.
Det er jo så ganske, ganske få mennesker her, der måske kunne udgøre en sikkerhedsrisiko.
Derimod efterlader man rigtig mange børn, hvilket selvfølgelig er uacceptabelt af humanitære og andre årsager, men man efterlader dem også til radikalisering, og man risikerer jo på den måde, at der kommer mange flere mennesker herop og udfører de terrorgerninger, som ordføreren så malerisk beskriver.
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-02:
Jeg skal først beklage, at jeg fik blandet rundt på de to navnebrødre, der er til stede i salen i dag.
Men hr. Søren Søndergaard mener, at jeg taler udenom.
Det mener jeg sådan set ikke jeg gør, for det er jo den måde, vi kan hjælpe dem på, altså ved at prøve at etablere et tribunal.
Det er et arbejde, der foregår i et samarbejde med andre regeringer.
Som nævnt før er det over min lønramme, det er ikke noget, jeg arbejder med til daglig.
Men det er det, der er løsningen, det er den måde, man kan sørge for at retfærdigheden kommer til at ske fyldest for de her mennesker på.
Søren Søndergaard (EL), 2021-03-02:
Det må hr. Søren Espersen sikkert godt.
Jeg vil stille et andet spørgsmål, for hr. Rasmus Stoklund snakker jo udenom.
Tribunal: Der er nogle ofre, der gerne vil have dømt nogle gerningsmænd eller -kvinder for den sags skyld.
Det vil de godt have, og så er mit enkle spørgsmål: Får de hjælp af de danske myndigheder i dag?
Hjælper de danske myndigheder selvstyremyndighederne med oplysninger for bedre at kunne få straffet dem, der har begået forbrydelser i området?
Overleverer de danske myndigheder oplysninger til selvstyremyndighederne?
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-02:
Hr. Søren Søndergaard har jo ikke hørt godt nok efter, hvis han mener, at det sådan primært er af hensyn til ofrene, vi gør det her.
Men jeg mener også, der er et hensyn til ofrene, som går ud på, at de ikke skal se, at danske bødler bare evakueres, fordi de har et rødbedefarvet pas, og så stort set undslår sig straf.
Der er et spor, som forfølges af regeringen i fællesskab med allierede lande i Vesten, bl.a. om at etablere det her tribunal.
Hvordan det arbejde skrider frem, og hvordan det foregår i praksis, er over min lønramme, og det må hr. Søren Espersen spørge relevante ministre om.
Jeg tror, det er justitsministeren.
Søren Søndergaard (EL), 2021-03-02:
Tak for det.
Jeg forstod på hr. Rasmus Stoklund, at det nærmest var af hensyn til ofrene, at vi ikke skulle tage nogle af børnene og deres eventuelle forældre eller mødre til Danmark, at det var, for at ofrene skulle få lov til at straffe dem.
Kunne hr. Rasmus Stoklund ikke gå lidt mere ind på, hvordan vi så rent faktisk hjælper med, at ofrene kan straffe dem?
Er det sådan, at vi fra det danske politis side tager ned til myndighederne og afleverer de oplysninger, vi har om de pågældende, sådan at myndighederne dernede får et bedre grundlag for at straffe dem?
Er der sådan en kontakt mellem de danske myndigheder og myndighederne i selvstyreområdet, hvor vi altså bidrager til, at de kan blive straffet?
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-02:
Der er efter min bedste overbevisning størst chance for, at de kan blive straffet, hvis de bliver i området, hvor der – når det forhåbentlig på et tidspunkt lykkes os sammen med vores allierede at få skabt et tribunal – så vil være adgang til vidner, gerningssteder, medgerningsmænd, ofre og alle andre relevante forhold for sagerne.
Så tror jeg, at chancen for at få dem straffet og ikke mindst også at få dem idømt en meget lang straf er markant bedre, end hvis vi flytter dem her til Danmark og det så ender med, at nogle af dem måske kun kan dømmes for ulovligt at være rejst ind i et område, og at de så i løbet af relativt kort tid kan gå rundt på fri fod, stjæle en bus, køre den ned gennem en gågade og slå en masse uskyldige mennesker ihjel.
Den risiko skal vi ikke løbe.
Vi skal ikke have terrorister gående rundt på fri fod i Danmark inden for en kort årrække, fordi vi ikke har mulighed for at gennemføre en ordentlig retssag i Danmark.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-03-02:
Jeg anerkender klart, at det ikke er nemt at løse, men det er bare nødvendigt at løse det.
Det er også nødvendigt at finde en løsning så hurtigt som overhovedet muligt, for i forhold til den her retsforfølgelse skal man altså også have fat i vidner, datamateriale osv., og jo flere år der går, fra at de her grufulde forbrydelser er foregået, til at det sker, jo sværere må det også være, når det gælder vidners hukommelse, materiale og alt muligt andet.
Så for Venstre er det rigtig vigtigt, at vi, ud over at vi skal have så gode vilkår som overhovedet muligt i forhold til børnene, også skal have retsforfulgt deres forældre så effektivt og så hurtigt som overhovedet muligt.
Derfor vil jeg bare appellere til, at regeringen tager den her opgave meget alvorligt, og det gælder ikke mindst i forhold til vores allierede, og sikrer, at det her sker så hurtigt som overhovedet muligt.
Jeppe Kofod (S), 2021-03-02:
Det første er, at Danmark jo ikke har jurisdiktion over lejrene.
De er i det nordøstlige Syrien og befinder sig under kurdisk kontrol.
Men det, vi bl.a. gør, er at hjælpe med humanitær nødhjælp via humanitære organisationer, altså ikke direkte, men via samarbejdspartnere.
Det vil vi selvfølgelig, som jeg nævnte før, fortsætte med.
Det er en ulykkelig humanitær situation, vi ser i kølvandet på IS' hærgen i området.