Simon Kollerup (S), 2017-01-19:
Det er der, og det er bare for endnu en gang at bekræfte de gode intentioner i ønsket om at komme til bunds i det her.
Men jeg har jo også behov for at flage den kritik, jeg startede min ordførertale med, og det handler om tidsplanen for det her lovforslag.
Som jeg husker det fra vores dagsorden til det møde, der starter her om ikke så længe, i vores udvalg, skal vi efter planen være færdig allerede den 8. februar, og det kan jeg altså se nogle udfordringer i.
Derfor spørger jeg ordføreren både i egenskab af ordfører, men også i egenskab af formand for udvalget, om ikke også Dansk Folkeparti ser nogle udfordringer i den tidsplan, vi skal arbejde efter her.
Altså, hvis der er et reelt ønske om at prøve at finde en landingsbane for et bredt forlig, skulle der vel ikke være noget i vejen for, at vi kan bruge den tid, der skal til?
Der er et meget komplekst paradigmeskifte, hvad angår måden at adskille stald og mark.
Det har, sådan som jeg læser papirerne, været under udarbejdelse i flere år.
At vi så skal lovbehandle det på 14 dage eller 3 uger, synes jeg måske er et nummer for hurtigt.
Jeg var lige et sekund i tvivl om, om formanden var ved at læse hele lovforslaget op.
Men det er jo en lang og omfattende titel, så den tager lidt tid at komme igennem.
Det er også et uhyre omfattende lovforslag med en kæmpe betydning for både landbrugserhvervet og miljøet, som vi nu skal til at behandle.
Desværre er jeg nødt til at starte med at sige, at vi igen og igen ser, at regeringen har lagt an til en meget forhastet proces af et kompliceret lovforslag, som handler om landbrugsområdet.
Det er ikke godt nok, og det er det slet ikke, i lyset af at det her lovforslag er så omfattende.
Jeg tror, at der på sidste side står side 211, så det er mange komplekse sider, man skal igennem.
Derfor har jeg også et lønligt håb om, at vi kan blive enige om en mere realistisk tidsplan for behandlingen af lovforslaget end den, der er lagt op til på nuværende tidspunkt.
Det er noget, vi skal drøfte i Folketingets udvalg umiddelbart efter den her lovbehandling.
For det første foreslås det, at regulering af staldanlæg og udbringning af gødning på markarealer adskilles, så kommunalbestyrelsens afgørelser fremover alene vil omfatte anlæggene, mens reguleringen af udbringningsarealerne vil ske gennem generelle regler uden krav om forudgående tilladelse eller godkendelse.
For det andet omlægges reglerne om beskyttelsesniveauer i den nuværende miljøgodkendelsesordning til nye generelle krav for udbringningsarealerne.
Gennem de nye generelle regler ønsker regeringen at begrænse miljøpåvirkningen fra kvælstof, fosfor, ammoniak og zink.
For det tredje hæves harmonigrænsen for udbringning af husdyrgødning fra visse dyrearter, så den kommer til at svare til nitratdirektivets øvre grænse på 170 kg kvælstof pr. hektar.
For det fjerde foreslås det, at produktionsrammen fastlægges ud fra antal kvadratmeter produktionsareal frem for ud fra antal dyr, da det er et bedre udtryk for landbrugets faktiske udledning.
Som en sidste og femte ting udrulles regeringens forpagtningsmodel fra fødevare- og landbrugspakken i skikkelse af en frivillig efterafgrødeordning, som vistnok er mere frivillig af navn end af gavn, hvor regeringen har indført en garanti for miljøeffekt ved at gøre det muligt at reducere den mængde kvælstof, landbruget må udbringe i de tilfælde, hvor landmændene ikke leverer de efterafgrøder, der er meldt ind.
I Socialdemokratiet er vi optaget af at sikre, at landbruget reguleres mere målrettet og smartere.
Samtidig ønsker vi, at reguleringen af Dansk Landbrug er forankret bredt i Folketinget, sådan at der er ro om landbrugets rammevilkår.
Da det her forslag er et skridt mod en mere målrettet og smartere regulering af Dansk Landbrug, som vi foreslog i vores »Vækstplan for fødevarer«, er vi overordnet enige i de helt grundlæggende tanker bag den nye reguleringsmodel, som lovforslaget indeholder.
Vi ønsker at adskille mark- og staldarealer, og vi vil gerne forenkle godkendelsesprocesserne.
Derfor vil vi i udgangspunktet gerne nå til en aftale med regeringen.
Landbrugserhvervet har brug for bredere og mere stabile flertal bag deres rammevilkår.
Men det leder mig selvfølgelig også frem til vores væsentligste bekymringspunkter.
For at vi kan nå til en aftale, skal vi kende konsekvenserne af det her lovforslag.
Det gælder selvfølgelig både de erhvervsmæssige konsekvenser, men i særdeleshed også konsekvenserne for beskyttelsen af vores natur og miljø.
Som sagt vil vi gerne skabe ro om dansk landbrugs rammevilkår.
Den ro kan opnås ved at sikre en aftale i balance, hvor vi også er sikre på, at EU ikke kommer med nye krav, som vi så det med efterafgrøderne.
På den baggrund ønsker Socialdemokratiet, at vi gennem en meget grundig udvalgsbehandling, som jeg som sagt håber at regeringen vil støtte at vi kan få den fornødne tid til, og ud fra et meget reelt ønske kan få belyst de ting, jeg lige har problematiseret.
Vi er ærgerlige over, at regeringen indtil videre har hastet landbrugspolitikken igennem i Folketinget.
Lad os nu gøre det ordentligt den her gang, sådan at vi kan få en ordentlig proces og forhåbentlig nå til den brede enighed, der kan give ro om den fremtidige regulering af Dansk Landbrug.
På den baggrund ser vi frem til udvalgsbehandlingen, og jeg håber, at vi i Folketinget kan blive enige om en ordentlig proces, hvor vi kan få belyst konsekvenserne af forslaget.