runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Egelund (LA), 2019-04-12:
Hr. Peter Kofod sagde tidligere i sit spørgsmål til fru Trine Bramsen – jeg tror, det er nogenlunde rigtigt citeret: Jeg bliver så glad, hver gang jeg kører forbi en nummerpladescanner.
Så vil jeg bare sige, at det gør jeg ikke, faktisk slet ikke.
Jeg kan egentlig meget bedre lide følelse af at kunne færdes frit og især at være fri for overvågning.
Derfor har de dem.
Så langt er vi jo så enige.
Men de data, som nummerpladescannerne genererer, skal behandles med omtanke.
De fleste data slettes efter 24 timer, hvis de ikke rammer et såkaldt hit, i forhold til om de tilhører en bil, som politiet på en eller anden måde har en interesse i.
Og hvis der er gode grunde til at gemme data længere, så er der mulighed for det.
Nu siger Dansk Folkeparti så, at der er behov for en udvidelse af slettefristerne, altså af de regler.
Jeg er uenig i, at der er det behov, og jeg mener egentlig også, at virkeligheden dokumenterer, at der ikke er det.
For der var en periode – jeg tror, det var 6 måneders tid for et par år siden – hvor politiet ikke fulgte de nuværende regler.
Man kom til – det tror jeg sådan set ikke var bevidst misbrug eller noget i den stil – at opbevare nogle data, som var genereret af nummerpladescannere, i 60 dage, selv om man kun havde lov til at opbevare dem i 30 dage.
Brugte man så de data til noget?
Nej, det gjorde man ikke.
Der var ikke en eneste søgning i de data, som var gemt i 30 dage for længe.
Og hvis der havde været et meget stort behov i politiet for at kunne opbevare dem i f.eks. 60 dage i stedet for i 30 dage, så havde de nok brugt dem i den tid, hvor de havde de data.
Det gjorde de ikke.
Så spurgte den tidligere taler fra Enhedslisten hr. Peter Kofod om noget, nemlig at hvis man er modstander af det her, hænger det så sammen med, at man sådan generelt har en mistillid til politiet eller mistænker politiet for bevidst at ville misbruge data.
Nej, det mistænker jeg dem ikke for, overhovedet ikke, og det har vi heller ikke nogen grund til.
Pointen er bare, at der er en sårbarhed.
Jo flere data det offentlige – det kan være politiet, det kan være andre myndigheder – har om os hver især, jo større er risikoen for læk, ubevidste læk; det kan også være fremmede magter, som hacker sig ind og misbruger data i en helt anden sammenhæng end det, de egentlig var tiltænkt.
Så ja, digitalisering er godt.
Digitaliseringen giver også politiet gode redskaber i forhold til at opklare kriminalitet.
Men de data, som de har, skal vi benytte med omtanke, og jeg ser ikke nogen grund til at udvide politiets slettefrister i forhold til de data, som nummerpladescannere genererer.
Så vi kan ikke støtte beslutningsforslaget.
René Gade (ALT), 2019-04-12:
Tænk nu, hvis der er tilfælde, hvor Dansk Folkepartis forslag her faktisk ville være rigtig nyttigt; tænk, hvis der faktisk er sager i dag, hvor politiet har behov for at få en længere frist til at opklare sagerne – jamen så skal vi da kigge på det.
Der er ordførere, der tidligere har sagt, at man faktisk gerne vil gå ind at kigge på det, samtidig med at man faktisk er imod det her forslags ordlyd.
Forslaget her åbner i mine øjne en glidebane, i forhold til at der står, at fristerne bare partout skal forlænges.
Det er det sidste ord, der står i beslutningsforslaget.
Det kan vi ikke sige ja til i Alternativet.
Jeg har tidligere i debatten kommenteret muligheden for faktisk at gemme data fra nummerpladescanninger i helt op til 2 år.
Det er ikke normen, men det kan man faktisk, hvis det er en nummerplade, der tidligere har haft et hit.
Så lad os få en debat om, hvornår der er behov for at opbevare vores data på en måde, sådan at politiet kan bruge dem endnu bedre end i dag.
Det vil vi gerne være med til.
Det er jo også en af glæderne ved, at der lige er blevet nedsat et dataetisk råd.
For et par år siden begyndte vi i endnu højere grad end tidligere her i Folketinget at diskutere nødvendigheden af et dataetisk råd og dataetik.
Regeringen har nedsat et udvalg.
I Alternativet kom vi med et forslag om netop at nedsætte et dataetisk råd.
Det var vores forslag, men der er nok andre her på planeten, der har talt om, at det kunne være en fornuftig idé, altså forskellige organisationer igennem tiden.
Men hvor er det dog glædeligt, at der nu er kommet et dataetisk råd.
Nu må vi så se, om det er sådan nogle sager her, som man også kommer til at kigge på der, og som vi kommer til at lytte lidt ekstra til her i Folketingssalen.
For når man bare siger, at det partout skal forlænges, så kommer vi i hvert fald her fra politisk hold til at tale imod mange af de eksperter, der sidder ude i det danske land og kigger på, hvad det er, vi sidder og lovgiver om herinde.
De siger, at det ikke er måden at være respektfuld omkring danskernes data og frihed på, altså bare at sige, at de partout skal forlænges, hvis det i bund og grund er nogle små specialmanøvrer, der skal til for at løse opgaven bedre hos politiet.
Så vi er imod forslaget.
Det er Radikale Venstre og SF også.
Naser Khader (KF), 2019-04-12:
Anpg, automatisk nummerpladegenkendelse, er jo et vigtigt arbejdsredskab for politiet, og det har særlig vist sig at være vigtigt i bekæmpelsen af grænseoverskridende kriminalitet.
Vi er enige med forslagsstillerne i, at grænseoverskridende kriminalitet skal bekæmpes.
Derfor har vi også i samarbejde styrket indsatsen omkring grænsen på den seneste finanslov.
Vi har afsat 95 mio. kr. til ekstraordinære indsatser i grænseområderne, herunder grænsekontrol.
Vi ønsker også kontrol med vores grænser, og vi ønsker også at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet.
Derfor skal politiet have de bedst mulige redskaber til at udføre deres arbejde.
Men det at ændre slettefristerne, som Dansk Folkeparti ønsker, er ikke noget, man gør bare sådan lige fra den ene dag til den anden.
Der er flere regler at tage hensyn til, herunder reglerne for databeskyttelse.
Der er brug for en længere diskussion, før der ændres i bekendtgørelsen.
Det Konservative Folkeparti har sympati for forslaget, men vi kan ikke støtte beslutningsforslaget.
René Gade (ALT), 2019-04-12:
Der er et spørgsmål og så en ros, og rosen tager jeg lige i spørgsmål nummer to.
I forhold til det her med dataetisk råd kan det være ét organ, men generelt kan man jo tale om eksperterne, der har en holdning til det, og med hensyn til det her forslag vil jeg spørge ordføreren
: Er der en grænse?
Det er der jo garanteret også i ordførerens sind.
Men er der en grænse for, hvornår vi skal stoppe med at lytte til behovet hos eksempelvis politiet – det kunne også være et behov hos en virksomhed på erhvervsområdet – for at kunne opbevare noget i meget lang tid, hvis vi etisk og moralsk og i forhold til, at vi gerne vil have nogle dataprincipper, kan se, at det altså ikke kan forsvares?
Det er jo i hvert fald ikke lige sådan, at ordføreren i sin tale vægter, at der kan være det stop et sted.
Men hvad tænker ordføreren om det?
Er der sådan et stop?
Det er jo bl.a. det, man kan diskutere, når man taler dataetik.
Peter Kofod (DF), 2019-04-12:
Ja, der er selvfølgelig et stop.
Det er helt klart.
Man skal ikke opbevare oplysninger for evigt og for altid.
I princippet er jeg jo åben for alle fremskridt på det her område.
Mener jeg, at vi skal bevæge os længere end Storbritannien?
For som jeg har forstået det i ministerens besvarelse, var politikken i Storbritannien, at man opbevarede alle oplysninger i op til 1 år.
Så det var ikke kun dem, der gav et hit, a la de oplysninger, som hr. René Gade fremhævede, som man opbevarede i 2 år, men det var alle oplysninger, man havde lov at beholde i 1 år.
Det synes jeg jo egentlig er rimeligt nok.
Men det siger sig selv, at der selvfølgelig er en begrænsning.
Hvis Alternativet kom i Retsudvalget og sagde, at man syntes, at grænsen skulle være 3 måneder, ville jeg så stemme nej til det?
Nej, det ville jeg ikke.
René Gade (ALT), 2019-04-12:
Jeg anerkender igen, som jeg også gjorde fra talerstolen: Lad os kigge på de konkrete eksempler.
Vi vil gerne være med til at forbedre måden, som politiet kan bruge data på.
Hvor er det forfriskende at få perspektivet med om, hvordan vi bliver overvåget som privatpersoner af store virksomheder.
Jeg hylder mange store virksomheder for at skabe vækst og fremdrift og nye muligheder, services, men det er påfaldende, at man ikke har større fokus på, hvad vi egentlig giver dem lov til, når vi, som ordføreren også siger, og i mine øjne er så konstruktivt berettiget skeptiske, i forhold til hvad vi giver staten lov til at overvåge.
Så lad os også få debatten om det andet op.
Jeg synes, debatten her er væsentlig, i forhold til at vi ikke må lave et overvågningssamfund fra statens side, men omvendt skal vi netop have tillid til, at staten vil os det godt.
Det er jo noget af det, der giver sammenhængskraft herhjemme i Danmark.
Så point for den nuance.
Astrid Krag (S), 2019-04-12:
Tak for det.
Vi er jo i gang med at behandle et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti om at indføre grænsekontrol mellem Danmark og Sverige – hvis nogen skulle være i tvivl om det – i øvrigt i lighed med den, vi har mellem Tyskland og Danmark, og som ministeren kort før debatten her har meldt ud på Facebook vil blive forlænget.
Forslagsstillerne begrunder forslaget med, at de er bekymrede for, at den stigende vold og kriminalitet i Sverige potentielt set kan rykke fra Sverige til Danmark, ligesom man ønsker at forhindre afviste asylansøgere i at rejse fra Sverige og ind i Danmark.
Jeg kan godt forstå forslagsstillernes bekymring.
Sverige og herunder vores naboby Malmø er jo vidne til omfattende bandekriminalitet, til bilafbrændinger, til skuddrab i et omfang, der er langt højere end det, vi ser herhjemme.
Derfor har vi i Socialdemokratiet også fulgt med i udviklingen i Sverige og tager bekymringen alvorligt.
Vores retsordfører, Trine Bramsen, har således tidligere haft justitsministeren i samråd og spurgt til sandsynligheden for, at bandekrigen i Malmø kunne blive grænseoverskridende og direkte farlig for Danmark.
Dengang var meldingen, at dansk politi var meget opmærksom på udviklingen, men at man ikke oplevede en sammenhæng mellem kriminaliteten i Malmø og kriminaliteten i Københavns og Nordsjællands politikredse, ligesom Rigspolitiet heller ikke havde kendskab til, at kriminaliteten i det svenske rocker- og bandemiljø var relateret til konflikter i Danmark.
Og når det gælder de afviste asylansøgere, indgår vi jo i et EU-samarbejde, der gør, at vi kan sende eventuelle personer, der har fået afslag på asyl i Sverige, tilbage til Sverige.
Så selv om vi ligesom Dansk Folkeparti og, kan jeg forstå, ministeren er bekymrede og har en opmærksomhed på kriminalitetsudviklingen i Sverige, mener vi ikke, at det for nuværende begrunder en grænsekontrol.
Men selvfølgelig skal der her komme en opfordring til regeringen om at sikre, at dansk politi fortsat holder nøje øje med situationen.
Men på den baggrund kan Socialdemokratiet ikke støtte op om beslutningsforslaget.
Og jeg skulle hilse fra Det Radikale Venstre og sige, at de ikke bakker op om beslutningsforslaget.
Den usikkerhed, som ordføreren giver udtryk for, kan jeg jo mane i jorden og forsøgte jeg sådan set også at mane i jorden ved at sige helt i starten af min tale, at vi bakker op om den forlængelse, som ministeren har meldt ud på Facebook nu i dag.
Den bakker vi op om nu, den bakker vi op om under en valgkamp, og den bakker vi op om efter et valg.
Så der er slet ikke nogen grund til at tegne den usikkerhed.
Christian Langballe (DF), 2019-04-12:
Hvis der ikke kan gives løfter og garantier – og det mener jeg da at man bør kunne – om, at en grænsekontrol stadig er der efter valget, og Socialdemokratiet ikke giver løfte om det, så er vi da også et andet sted.
Så er det vores grænsekontrol, vi går til valg på.
Jeg mener, at den grænsekontrol er absolut nødvendig.
Jeg mener, at grænser er et gode for landets borgere.
For Danmarks borgere er grænsekontrol et absolut gode – gid den også var der mod Sverige.
Jeg mener, det er helt naturligt, at man har en grænsekontrol.
Jeg synes, at det, der definerer en nationalstat, er, at den har en grænsekontrol.
Når man så medtænker, at de ydre grænser omkring Schengenlandene overhovedet ikke er sikre, men er pivåbne, så synes jeg, at det lige nu og her er nødvendigt at få et klart svar på, om man kan give et løfte om, at der også efter valget er en grænsekontrol.
Astrid Krag (S), 2019-04-12:
Så vil jeg sige til ordføreren, at jeg kan give præcis det samme løfte, som integrationsministeren kan, i forhold til grænsekontrollen og bakker op om den forlængelse, som er blevet meldt ud her i dag.
Så det kan ordføreren være helt tryg ved.
Christian Langballe (DF), 2019-04-12:
Nåh jo, men jeg synes jo ikke, det er helt uvæsentligt, hvordan Socialdemokratiet stiller sig til grænsekontrol.
Det synes jeg faktisk er meget væsentligt.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi finder den grænsedragning, der er i Danmark, ganske naturlig – også, at den bevogtes, selvfølgelig for at passe på danskerne – og at det projekt med det grænseløse Europa jo er en undtagelsestilstand i forhold til en lang historie, hvor vi har haft grænser.
Jeg synes ikke, at det er uvæsentligt at høre om Socialdemokratiets stilling.
Det er da et væsentligt spørgsmål, om man med et pennestrøg kan ophæve grænsekontrollen på den anden side af et valg og ikke vil give løfter om, hvorvidt der findes en grænsekontrol efter valget.
Det er et væsentligt spørgsmål.
Jeg synes faktisk, det er et uhyre væsentligt spørgsmål, og det vil jeg gerne have at Socialdemokraterne svarer klart på: Har vi en grænsekontrol efter et valg?
Det bør man da kunne sige klart og tydeligt.
Mads Fuglede (V), 2019-04-12:
Tak for ordet.
Jeg er sådan set enig med forslagsstillerne i, at grænsekontrol kan være et effektivt middel i særlige situationer og ud fra hensynet til vores interne sikkerhed.
Det er meget vigtigt, at vi passer på vores land.
Det belaster dem, der bor tæt på, de, der skal drage hen over grænsekontrollen som pendlere; det koster årsværk i politiet og kræver en omprioritering af de opgaver, politiet har, for at frigøre de nødvendige ressourcer.
Man skal altså afbalancere sin indsats her.
Derfor er det også afgørende, at et sådant tiltag står mål med den trussel, man opfatter mod Danmark, og det migrationspres, vi oplever, fra andre lande.
I forhold til situationen i Sverige, som beslutningsforslaget handler om, mener vi, at en eventuel sikkerhedstrussel fra afviste asylansøgere i Sverige løses langt mere effektivt via det tætte samarbejde, vi har, mellem vores politi og vores efterretningstjenester.
Derudover oplever vi ikke på nuværende tidspunkt en migrantstrøm fra Sverige, der kan retfærdiggøre øget grænsekontrol og de ressourcer, der er forbundet hermed.
På den baggrund kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2019-04-12:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til, om Venstre grundlæggende mener, at et land skal beskytte sine grænser.
Er det en opgave for det politiske lederskab i et land og politikerne at beskytte landets grænser?
Er det sådan rent principielt Venstres holdning?
Jeg ved, at Venstre tidligere har ført valgkamp på, at det er sådan lidt fjollet med grænsekontrol.
Jeg tror simpelt hen, at man i en EU-valgkamp førte valgkamp på, at det var fjollet at etablere grænsekontrol mod Tyskland.
Nu har man heldigvis skiftet opfattelse, og det er godt.
Kunne det ikke også tænkes, at man så også ville skifte opfattelse i forhold til den svenske grænsekontrol?
Mads Fuglede (V), 2019-04-12:
Jeg skal lige være helt sikker på, at jeg forstår spørgsmålet.
Venstre mener jo, at det selvfølgelig er vigtigt, at vi fører kontrol med vores egen grænse og har en markant grænsekontrol over for alle nationer, også over for Sverige, men man kan jo føre grænsekontrol på mange måder.
Man kan stå fysisk på grænsen, man kan indgå et samarbejde med andre, og så kan man være meget iagttagende omkring de trusler, man er nervøs for, og så skalere sin fysiske grænsekontrol op og ned.
Vi har jo oplevet, at vores tro på, at den ydre grænsekontrol i Schengensamarbejdet gjorde, at vi har valgt at have en kontrol langs den dansk-tyske grænse, og det har vi så valgt i dag at fortsætte med.
Det skyldes jo, at der er et trusselbillede der, der tilsiger, at vi gør det.
Det samme kunne sagtens gøre sig gældende over for Sverige, men vi mener bare ikke, at vi er der nu.
Jeg er jo helt på linje med ministeren her, med hensyn til at det jo er noget, der kan ændre sig, men som det er nu, er det, som det er nu.
Martin Henriksen (DF), 2019-04-12:
Det er jo unægtelig rigtigt, at det er, som det er nu, men jeg forstår simpelt hen ikke Venstres og hr. Mads Fugledes argumenter imod grænsekontrol og at etablere grænsekontrol mod Sverige.
Hvis man kigger på, hvad det er, der foregår i Sverige med den meget uforsvarlige asyl- og udlændingepolitik, som man har ført igennem rigtig, rigtig lang tid fra svensk side, når man kigger på de bandeproblemer, der er, når man kigger på, hvordan der kan være brandattentater, bombeattentater mod svenske politistationer, når man kigger på, at den svenske efterretningstjeneste har været ude at sige, at antallet af ekstremister, altså radikale islamiske ekstremister, er steget fra et par hundrede til flere tusinde, og man ved, at der også er en masse illegale indvandrere og afviste asylansøgere, som man ikke har godt nok styr på fra de svenske myndigheders side, er jeg faktisk næsten nødt til at sige: Hvad er egentlig argumenterne imod Dansk Folkepartis beslutningsforslag?
Er hr. Mads Fuglede ikke enig i, at situationen i Sverige er meget, meget kritisabel, og derfor bør vi selvfølgelig reagere fra dansk side?
Hvis ikke man ønsker at stemme for Dansk Folkepartis forslag, har Venstre så nogen andre nye tiltag, man kan gøre, for at beskytte den danske grænse mod Sverige?
Jeg håber ikke, den sidste bemærkning var udtryk for det nye tætte samarbejde mellem Socialdemokratiet og Radikale Venstre.
Jeg kunne godt tænke mig at vide: Hvad mener Socialdemokratiet egentlig om grænsekontrol?
Er grænsekontrol, altså det at passe på landets grænser, grundlæggende noget godt, eller er det grundlæggende noget, som man er imod sådan rent principielt i Socialdemokratiet?
Astrid Krag (S), 2019-04-12:
Jamen det er jo altså et meget omdebatteret spørgsmål, og jeg vil sige, at der er forskellige ting, der skal afvejes.
Og det er jo her, hvor vi både stoler på den melding, ministeren kommer med her i dag, men jo også på den, vi tidligere i et samråd har fået fra justitsministeren via Rigspolitiet om, at i forhold til Sverige vil det ikke tjene noget formål – der vil det ikke have en effekt.
Og det er klart, at hvis det var fuldstændig omkostningsfrit at indføre grænsekontrol, ville det jo være en anden diskussion end den, vi har nu.
Men det betyder jo noget, også for andre end de kriminelle, der måtte være grænseoverskridende, når man indfører grænsekontrol.
Det betyder noget, hvis vi snakker Sverige, for indenrigshandelen med Bornholm og resten af landet, det betyder noget for pendlere, det betyder noget for erhvervslivet.
Og derfor er der jo forskellige ting, der skal afvejes.
Men væsentligst af alt synes jeg i diskussionen, som Dansk Folkeparti også rejser her,
er jo, at Rigspolitiet ikke vurderer, at det vil tjene noget formål.
Martin Henriksen (DF), 2019-04-12:
Jeg synes, det her i høj grad er en politisk diskussion.
Men jeg mangler stadig væk, at fru Astrid Krag svarer på: Hvad mener Socialdemokratiet egentlig om grænsekontrol sådan rent principielt?
I Dansk Folkeparti mener vi jo, at grænsekontrol principielt er en god ting.
Vi vil godt passe på landets grænser, og det gør man altså ved at stå på selve grænsen – så passer man også på sit folk.
Så hvad er Socialdemokratiets holdning til grænsekontrol sådan rent principielt?
Så kan der være nogle praktiske afvejninger i forhold til erhvervsliv og pendlere osv. – det kan der være, og det er jo fair nok.
Det er jo nogle praktiske hensyn, man også kan tage, hvis man udmønter grænsekontrollen mod Sverige.
Men i forhold til den principielle holdning til grænsekontrol: Er Socialdemokratiet for eller imod grænsekontrol rent principielt?
Astrid Krag (S), 2019-04-12:
Det må jeg nok sige at jeg synes var en lidt speciel opsamling på mit svar.
Vi har sågar haft justitsministeren i samråd, fordi vi er bekymrede for, om det kriminalitetsbillede, vi ser i Sverige, kan nå over grænsen til Danmark, og det vil vi selvfølgelig være lige så optaget af efter et valg.
På den måde ligger vi jo det samme sted som den nuværende regering.
Peter Kofod (DF), 2019-04-12:
Tak for det.
Jeg kan se, at udlændingeministeren har forlænget grænsekontrollen frem til november 2019, og det vil sige, at næste gang der skal træffes en beslutning om en forlængelse, er vi på den anden side af et folketingsvalg.
Jeg kan jo huske, da vi havde folketingsvalg tilbage i 2011.
Vi havde sammen med den daværende regering jo gjort en hel del for at øge den daværende bevogtning af vores grænser, og i samme øjeblik, som magten dengang desværre tippede og statsministeren blev fru Helle Thorning-Schmidt, rullede man alle de tiltag, vi havde taget, tilbage næsten fra dag et.
Så jeg vil gerne spørge den socialdemokratiske ordfører: Kan Socialdemokraternes ordfører garantere, at hvis regeringsmagten tipper, så vil man forlænge grænsekontrollen, så vil man bevare den kontrol, vi har?
Er det en garanti, danskerne kan få lige her foran et valg?
Astrid Krag (S), 2019-04-12:
Den garanti kan Dansk Folkepartis ordfører jo ikke få fra nogen her i salen, måske med undtagelse af Dansk Folkeparti.
Vi hører jo også en minister her fortælle om, hvordan den vurdering af, hvorvidt grænsekontrollen skal forlænges, både baserer sig på åbne og lukkede underretninger, og dem har jeg jo ikke adgang til nu.
Dem vil vi måske, hvis vælgerne vil det sådan, at der er en socialdemokratisk regering, når vi når november, jo så have adgang til, og det vil selvfølgelig være den konkrete vurdering af trusselsniveauet mod Danmark og den effekt, det vil have af en grænsekontrolsforlængelse i Sverige.
Det er jo sådan set også en diskussion, som Dansk Folkeparti rejser i dag, i forhold til grænsen mod Sverige – det var en forlængelse til Tyskland.
Det vil der også være.
Jeg kan ikke forestille mig andet.
Nu kan jeg jo ikke spørge ministeren om det, men det vil være det samme svar, man ville få, hvis man spurgte den nuværende regering.
Peter Kofod (DF), 2019-04-12:
Det er bare, så jeg kan forstå det: Socialdemokraterne vil ikke afvise, at efter et valg fjerner man alle de forbedringer, der er lavet ved grænsen – det vil man ikke afvise?
Astrid Krag (S), 2019-04-12:
Jamen det var faktisk det, jeg efter bedste formåen prøvede at svare på, da jeg havde ordet her første gang.
Altså, vi bakker op om den forlængelse af grænsekontrollen mod Tyskland, som ministeren har meldt ud i dag.
Og vi tillægger det i øvrigt stor vægt, at ministeren her i dag siger, at man naturligvis vil følge situationen i forhold til grænsen mod Sverige tæt.
Og på den måde må man sige, at der jo skal være et formål, der bliver tjent, ved at have en grænsekontrol, fordi der også, som jeg beskrev, er nogle ting, der trækker i den modsatte retning.
Altså, hvis det var sådan, at det kun var kriminelle og folk, som ville os det ondt, som man fik fat i ved grænsekontrol, var det jo en anden diskussion.
Men tingene er jo ikke helt så sort-hvide, som Dansk Folkepartis ordfører gør dem til her.
Søren Søndergaard (EL), 2019-04-12:
Det kan være folk, der trænger ind i det: hackere, ondsindede forbrydere.
Det kan være brodne kar inden for politiet.
Alle steder, hvor der er et register, er der en risiko for misbrug.
Derfor er vores udgangspunkt, at det kun skal være der, hvor det er nødvendigt.
Det er så en afvejning, og jeg har nævnt, hvilke afvejningsting vi vil have med.
Må jeg så ikke godt lige sige til Dansk Folkepartis ordfører, at det, vi snakker om, og det er jo også et problem, er, at det rammer den dumme forbryder.
For den smarte forbryder tager ikke sin mobiltelefon med ud, når vedkommende er på tyvetogter.
Man efterlader den derhjemme.
Så der kan altså stadig begås forbrydelser, men det kan der ikke med chippen – tænk over det.