Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-02-22:
Jeg er også glad for at høre, at det her er noget, som vi på tværs af partier synes er vigtigt, spændende og værd at diskutere.
Så kan det godt være, at vi ser forskelligt på det.
Jeg vil gerne lave nogle nedslagspunkter på nogle af de ting, der har været oppe at vende.
Først må jeg sige, at som medlem af Finansudvalget, hvor vi betaler den ene milliard efter den anden for it-systemer, der er mere eller mindre vellykkede, ofte udarbejdet af private leverandører til staten, synes jeg, at det er en smule morsomt at høre, at et forslag til 40 mio. kr. simpelt hen er for dyrt – endda når det er noget, som pengene er sat af til i digitaliseringsstrategien, skulle man have lyst til at virkeliggøre det.
Så er det helt rigtigt, som flere har sagt, at noget af det, der ikke er med i forslaget i forhold til økonomien, selvfølgelig er driften og udviklingen af det bagefter.
For sprogmodeller er organiske væsener, kunne man nærmest sige.
De skal leve og udvikle sig og lære, og det er også derfor, at ChatGPT i dag ved, at man godt må stille en barnevogn udenfor i Danmark, men ikke vidste det for bare få måneder siden.
Den lærer af brugerne.
Derfor er det også vigtigt, at der er nogen bag ved skærmen så at sige, der kan afhjælpe fejlene, og som kan blive ved med nærmest at pleje den.
Og det koster penge.
Men det koster også penge at drive en offentlig sektor.
Det koster også penge i dag at bruge computerprogrammer og betale licenser og alt muligt andet.
Bare for få dage siden var diskussionen oppe at vende igen om, hvordan det offentlige Danmark bare betaler mere og mere til Microsoft i form af licenser, fordi der de facto er et monopol nu.
Det ser vi på en lang række områder, altså at vi får monopollignende tendenser, fordi bl.a. amerikanske techgiganter sidder på mange af de her løsninger, men det kunne i princippet også være alt muligt andet.
Det, der er meningen med det her forslag, er at sige, hvordan vi kan have noget, der er rigtig smart, og som er fremtiden.
Det er allerede nutiden, og det er noget, vi alle sammen kommer til at bruge.
Hvordan kan vi have noget, som man kan bruge i forsvaret, sågar i FE og PET, eller på Rigshospitalet eller i Slagelse Kommune, eller hvor det nu er, og vide, at man kan fodre den med borgernes sensitive data, sundhedsdata og sågar statshemmeligheder, uden at det ryger via en sky til nogle, der ikke skal have fingrene i det, samtidig med at vi overholder loven?
Som det er i dag, bryder vi loven, når Aula ligger på en AWS-server, og vores børns data ligger på en server, hvor der ikke er indgået GDPR-medholdelige aftaler.
Vi bryder loven hver eneste dag, når vores børn i folkeskolen skal bruge googleprogrammer, som der ikke er lavet GDPR-medholdelige aftaler med.
Og det er den systemafhængighed, som vi har sat os selv i, fordi vi har digitaliseret blindt i det her land uden at tænke over, hvad det er for nogle afhængighedsforhold, vi sætter os selv i.
Derfor skal vi gøre det rigtigt den her gang.
Vi kan ikke gøre det om 1 år, 2 år eller 3 år.
Vi skal i gang nu – for hver dag der går, bliver vi viklet mere og mere ind i nogle afhængighedsforhold.
Og ja, der findes Copilot, og der findes alle de her supersmarte ting, men vi kan ikke fodre den med sensitive data, fordi der ikke er lavet de aftaler, som kan sikre, at danske borgeres data forbliver på europæisk jord.
Derfor bliver vi nødt til at have noget andet.
Det kunne i virkeligheden godt være franske Mistral eller andet.
Jeg siger ikke, at det skal være dansk; jeg synes bare, at der er nogle fordele ved det danske program.
Og vi skal ikke starte fra scratch, for de danske universiteter har lavet et samarbejde med Alexandra Instituttet, så de er allerede i gang med de her Danish Foundation Models, som de træner.
Nogle af grundene til, at den her rapport, der hele tiden bliver hevet frem, og som siger, at det koster over 1 mia. kr., tager så gruelig fejl, er, at den overvurderer omkostningerne ved GPU.
Den overdriver omkostningerne ved de her lokale løsninger.
Den tager ikke med, at danske forskere har adgang til LUMI og Leonardo, som private aktører ellers skulle betale millioner og milliarder af kroner for.
Den tager ikke med, at danske forskere har en privilegeret adgang til sundhedsdata, til borgernes data, som er ulovligt for kommercielle aktører at have adgang til.
Så netop ved at have sådan et offentlig-privat partnerskab har du adgang til nogle data, som private aktører ikke har.
Og selv hvis de skulle lave de aftaler, som det her forskersamarbejde allerede har med Det Kgl. Bibliotek og lex.dk osv., vil det koste kassen.
Så det kan ikke betale sig for en privat aktør at udarbejde en model.
Selv hvis det kunne – det kan ikke gøres for de her penge – har jeg ikke set noget i horisonten, der viser, at vi vil få det inden for en kort årrække.
Det er derfor, vi skal gå i gang.