runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-05-11:
Jeg vil egentlig bare spørge hr. Mikkel Bjørn, om han ikke kan bekræfte, at netop Mellemfolkeligt Samvirke, som jeg kan forstå man er meget imod, også får 150 mio. kr. på den kommende finanslov, som Dansk Folkeparti netop er en del af.
Det er jo lidt spøjst, at man kommer med et beslutningsforslag om, hvem man skal tage støtten fra, når man netop har indgået en aftale om, hvem der får støtte.
En af pindene i det her beslutningsforslag går jo også på, at man vil have en liste over, hvad de forskellige ngo'er får af støtte.
Så vil jeg egentlig bare spørge, om man i Dansk Folkeparti så ikke har bedt om at få den liste og få den lagt ved finansloven.
Det er jo det, man kan som aftaleparti.
Hvis man ikke gør det, når man faktisk er med ved bordet og sidder og giver støtte til alle dem, som man ikke synes skal have penge, så virker det lidt underligt, at man i den aftale.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-11:
Nu er det ikke mig, der har siddet med ved finanslovsforhandlingerne, så jeg kan ikke svare på, hvad der specifikt er blevet bedt om internt i de forhandlinger.
Men jeg kan da sige med hundrede procents sikkerhed, at det ikke er Dansk Folkeparti, der har ønsket at få Mellemfolkeligt Samvirke på.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-05-11:
Jeg er jo med på, at det er et kompromis, man indgår, men det må da være til at komme igennem med det, som man bl.a. ønsker med det her forslag, nemlig at der bliver en større transparens om, hvem der får pengene, og at der kommer en bedre dokumentation og også en effektmåling af det, pengene går til.
Det tror jeg ikke der er ret mange der er imod.
Det er jo en mindre ting, så det undrer mig bare, at der kommer et beslutningsforslag i perioden, mellem man har indgået aftalen og den bliver vedtaget.
Hvorfor har man så ikke bare fået det med i aftalen?
Det er jo trods alt en lidt mindre ting.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-11:
Det ved jeg ikke.
Nu siger ordføreren, at det tror han ikke der er ret mange der er imod, men nu har jeg jo bare spurgt regeringsrepræsentanterne her i dag, hvad de synes om den specifikke del af vores beslutningsforslag, og der har ikke været en kæmpe opbakning til den del.
Så det ved jeg ikke om jeg er helt enig med ordføreren i.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-11:
Først vil jeg bare høre, om ordføreren ikke vil bekræfte, at det finanslovsforslag, som Danmarksdemokraterne har fremlagt, opererer med 16 mia. kr. i udviklingsbistand, og at der ikke er et eneste ord i udspillet om, at der ikke skal gives penge til Mellemfolkeligt Samvirke.
Så har jeg en kort kommentar til hr. Torsten Schack Pedersen om hans manglende forståelse for, hvordan ngo'erne fungerer derude.
Altså, én ting er, at Venstre har valgt at forlade det blå valgforbund.
Det må vi jo så leve med, i hvert fald for en stund.
Nu får man snart en formand, kan jeg forstå.
Men at man ikke engang har forståelse for, at gennemført socialistisk propaganda, der får mere end 100 mio. kr., er dårligt for det borgerlige Danmark, som står fuldstændig handlingslammet og ikke får samme midler til organisationer, der måtte varetage vores interesser, siger måske lidt om, hvor Venstre befinder sig i dag.
Benny Engelbrecht (S), 2023-05-11:
Dermed har vi vel også et helt logisk argument for, at det ikke giver nogen mening at lægge et øvre loft på, hvad ngo'er kan modtage, for så ville man jo dermed ramme idrættens bevilling samlet set, og det giver jo ikke nogen mening.
Jeg foreslog på talerstolen, at vi skulle drøfte, om man skulle indføre en praksis i Finansudvalget, hvor vi jævnligt spørger ind til dette.
Er det noget, som ordføreren kan se for sig vi skal drøfte i udvalgsbehandlingen?
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-11:
Nej, det synes jeg ikke.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-05-11:
Forslaget fra Dansk Folkeparti går ud på, at de enkelte politiske partier skal kunne tildele penge til interesseorganisationer og det, man kalder ngo'er, samt lignende velgørende organisationer.
Det skal træde i stedet for det, man gør i dag, hvor pengene bliver bevilget over finansloven af de politiske partier, som indgår en finanslov.
Vi er meget glade for, at der findes en masse private velgørende organisationer i Danmark.
Mange af dem løfter nogle utrolig vigtige samfundsopgaver med at hjælpe socialt udsatte, og der er naturorganisationer og alt muligt andet, som har rigtig gode formål, og vi er meget glade for, at de vil tage det arbejde på sig, og vi tror på, at de gør det bedre, end hvis vi skulle betale direkte for det over skatten.
Der er selvfølgelig den udfordring, at når vi giver tilskud fra politisk hold til interesseorganisationer, så risikerer vi, at de bliver politiseret, og at de kommer til at være venner med bestemte politiske partier, deltage i den offentlige debat til støtte for bestemte politiske partier og i en eller anden grad være i lommen på de politiske partier, som støtter dem.
Jeg opfatter det på den måde, at det faktisk er i et forsøg på at gøre lidt op med det, at Dansk Folkeparti har fremsat beslutningsforslaget her om, at det ikke bare skal være sådan, at det er regeringen og dens støttepartier, som sidder og deler penge ud, men at andre politiske partier også på en eller anden måde skal have noget indflydelse, så interesseorganisationerne ikke kommer til at være for meget i lommen på regeringen.
Jeg tror desværre bare, at vi risikerer, at det næsten kan have den modsatte effekt, altså at vi risikerer, at de, i det øjeblik politiske partier direkte uden at skulle være en del af en finanslov fordeler penge til interesseorganisationer, velgørende organisationer og lignende, kommer tættere på at være styret af politiske partier og være venner med politiske partier, fordi det bliver et mere direkte forhold mellem et enkelt politisk parti og bestemte interesseorganisationer.
Derfor støtter vi ikke forslaget.
Jeg vil i forhold til den debat, der har været her, bemærke, at man næsten får lyst til at støtte forslaget, når man hører nogle af regeringspartiernes usmagelige retorik om, at det kun er partier, der indgår finanslov, som er ansvarlige.
Det er jo noget, som man bare har opfundet, fordi man selv synes, at man er bedre end andre partier, men der er jo ikke nogen realitet i, at man skulle være mere ansvarlig, fordi man indgår en finanslov, end hvis man siger nej til en finanslov, som man synes er dårlig for landet.
Vi kunne måske godt undvære, at det blev en debat om, at der er nogle, der går og føler sig bedre end andre, fordi de tilfældigvis er ved fadet i øjeblikket.
Men derudover tror vi, at vi i mangel af bedre alternativer nok skal holde fast i det system, vi har nu.
Men hvis vi kunne komme på en anden måde at undgå, at interesseorganisationer og velgørende organisationer kommer til at være for tæt forbundet med politiske partier, så vil vi selvfølgelig gerne kigge på det.
Men den her model kan vi ikke støtte.
Benny Engelbrecht (S), 2023-05-11:
Først kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge, stille og roligt: Hvordan er det nu, Konservative forholder sig til den samlede finanslov?
Man kan jo læse det betænkningsudkast, der ligger allerede nu.
Men altså, har man i sinde at stemme imod finansloven?
For det lyder lidt sådan i retorikken fra hr. Rasmus Jarlovs side.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-05-11:
Det, hr. Benny Engelbrecht gør nu, er, at han forsøger at forvirre folk.
Han forsøger at få det til at se ud, som om Det Konservative Folkeparti gør noget andet end det, Det Konservative Folkeparti siger.
Vi er ikke tilhængere af den finanslov, der er lavet – vi havde gerne set, at den var anderledes, og derfor stiller vi en række ændringsforslag til finansloven.
Og vi vil formentlig også stemme for en række ændringsforslag fremsat af andre partier.
I sidste ende stemmer vi for finansloven – ikke fordi vi synes, det er en god aftale, der er lavet, men fordi alternativet til at have en finanslov er totalt kaos i det danske samfund.
Der skal vedtages en finanslov, ellers kan staten ikke fungere.
Benny Engelbrecht (S), 2023-05-11:
Jeg tror i hvert fald, at vi rolig kan blive enige om, at ansvarlige partier altid stemmer for finansloven.
Det er kutyme, og det er godt.
Men skal vi ikke også lige blive enige om, at Konservative har formået at stille to ændringsforslag til finansloven – to.
Det tyder jo på, at det ikke er sådan, at man ligefrem har fundet de helt store tidsler i finansloven.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-05-11:
Vi kunne godt have stillet flere ændringsforslag.
Desværre er vi jo et ret lille parti, som ikke har det apparat, som man har, når man sidder i regering, hvor man kan sidde og forberede en masse ændringsforslag.
Vi vælger generelt at lægge vores kræfter der, hvor det gør en forskel for borgerne og det danske samfund – det gør det ikke, ved at vi stiller en række ændringsforslag til en finanslov, hvor vi udmærket godt ved, de vil falde til jorden.
Men vi har nogle ret væsentlige ting, vi gerne vil have lavet om ved finansloven.
Først og fremmest er vi modstandere af det socialdemokratiske checkcircus, hvor man uddeler checks til en lang række grupper alene for at forsøge at hive vælgere hjem, uden at der er saglige grunde til det.
Samira Nawa (RV), 2023-05-11:
Jeg vil starte med konklusionen: Radikale Venstre kan ikke støtte det her beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti.
Partier, som ikke kan se sig selv i den samlede finansiering – og det er fair nok; det kan jeg sagtens sætte mig ind i – mener jeg heller ikke skal have indflydelse til at kunne fordele pengene, frit efter hvad man lige synes.
Jeg bruger godt nok den logik hver fredag, når jeg har børnene med nede i slikbutikken.
De får en 20'er hver, 30 kr., hvis de har været særlig søde, og så kan de pege på det, de gerne vil have.
Men jeg ønsker ikke at bedrive politik eller finanslovsforhandlinger på den måde.
Her bør man dukke op til forhandlinger, tilkendegive sine ønsker og prøve at overbevise de andre partier med argumenter og så i sidste ende som parti gøre op med sig selv: Kan man se sig selv i det, eller kan man ikke?
Så på den baggrund kan Radikale Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Noah Sturis (ALT), 2023-05-11:
Tak for ordet, og tak til Dansk Folkeparti for forslaget, som har tre elementer.
Det første er det her med at kunne fordele en andel af finanslovens bevillinger til ngo'er svarende til antallet af mandater, partiet besidder i Folketinget.
Det er egentlig en lidt interessant måde at gribe fordelingen an på, og som et parti, der står uden for finansloven, kan det måske virke tillokkende at støtte forslaget.
Når vi så ikke kan støtte det, er det, fordi vi sagtens kan følge argumentationen om, at man skal sidde ved forhandlingsbordet for at få indflydelse.
Og at koble ngo'ers støtte direkte på partiets mandattal gør os bekymrede for, om det vil skabe en øget politisering, altså i stedet for at vi som politikere fastsætter nogle principper og vilkår, som alle ngo'er kan søge ud fra på lige vilkår.
Der virker det for rigidt at skulle forhandle om et loft, der skal dække så mange organisationer, der i nuværende stund får støtte igennem de her fastsatte rammer.
Det sidste er at tilføje det her bilag til finansloven, så man kan få en samlet liste over bevillingerne til ngo'er.
I Alternativet mener vi, det altid er fornuftigt med mere gennemsigtighed i landets finanslov, så den del vil vi støtte, selv om det virker, som om mulighederne for at få de oplysninger igennem finansloven kan komme igennem Finansudvalget.
Så det er måske lidt svært at se nødvendigheden.
Men hvis der er et eller andet dér, kan det være, at det er værd at kigge på.
Det var mine ord.
Benny Engelbrecht (S), 2023-05-11:
Tak, formand.
Der er jo tidligere stillet ret præcise spørgsmål, der bibringer en samlet oversigt over organisationer.
I forhold til det kunne jeg egentlig godt tænke mig at vide, om hr. Mikkel Bjørn synes, det er et problem, at den største modtager er inden for idrættens verden.
Det er mig bekendt ikke nogen, der blander sig i eksempelvis politik.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-11:
Jeg opfatter det helt afgjort som et spørgsmål til mig.
Jo, jeg kan da hundrede procent bekræfte, hvad hr. Morten Messerschmidt siger i forhold til Danmarksdemokraternes finanslovsforslag.
Det er fuldstændig rigtigt.
Og så er jeg da fuldstændig enig med hr. Morten Messerschmidt i, at det er dybt forrykt, at der er partier, der godt nok har forladt blå blok, men opfatter sig selv som borgerlige partier, som er med til at medfinansiere organisationer, som modarbejder vores egen dagsorden.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-11:
Tak, formand.
Dermed besegler Socialdemokratiet jo det gedigne svigt, som man har repræsenteret historisk ved ikke at ville begrænse tilstrømningen før indtil for få år siden, hvor det så nu er lykkedes, men hvor man ikke vil rydde op efter sig selv.
Det er jo en god dyd, vi normalt lærer fra vores forældre, at man rydder op efter sig selv, når man laver noget rod, og Socialdemokratiet har virkelig fået lavet rod i Danmark ved at invitere 100.000-200.000 personer fra Mellemøsten ind, som formodentlig aldrig burde have været her.
Vi ved, at et sted mellem 20 og 40 pct. af de muslimer, der er i Danmark, mener, at sharia og Koranen skal stå over dansk lov.
Der handler det jo om at finde nogle tiltag, som gør, at vi kan få dem ud af Danmark igen.
Så nu handler det om at få udflytningen af de her mennesker til at komme i gang.
Og hvorfor er det her så ikke et godt forslag?
Hvad er det for nogle alternative forslag, som hr. Kasper Sand Kjær taler om?
Altså, hans minister står og taler om folk, der bliver afvist, inden de får asyl, og det er jo så latterligt få, at det er ligegyldigt.
Det her handler om de folk, der aldrig skulle have haft ophold.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-11:
Det er, synes jeg, fornøjeligt, at vi igen og igen skal have den her diskussion om historien.
Jeg tror ikke, at der sidder nogen i Folketinget i dag – det skulle være nogle få enkelte partier – som ikke vil vedkende sig, at for slappe regler for tilstrømning har haft store konsekvenser for Danmark.
Det er jo bl.a. nogle af de konsekvenser, hr. Morten Messerschmidt nævner.
Det var jo også tilfældet i de mange år, hvor Dansk Folkeparti var en afgørende magtfaktor i dansk politik.
Der kom der jo mange flere indvandrere, også fra MENAPT-landene, til Danmark, end der gør nu under en socialdemokratisk ledet regering, og det er jeg sådan set ret stolt af, altså at det er lykkedes os at få styr på tilstrømningen.
Samtidig er vi lykkedes med at få flere hjemsendt, end man gjorde tidligere.
Nu skal vi jo selvfølgelig tage de næste skridt.
Vi skal blive ved med at forbedre hjemsendelsespolitikken.
Det er en bureaukratisk succes, som ministeren beskrev det.
For nylig har vi så foreslået nu også at stille krav om, at man skal arbejde for sine ydelser, og det er jo det spor, vi nu er i gang med at følge, hvor vi faktisk laver politik, der virker.
Og det her forslag vil jo ikke have nogen effekt på det, hr. Morten Messerschmidt taler om.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-11:
Men det er jo Socialdemokratiets svigt op igennem 00'erne og 2010'erne, hvor Dansk Folkeparti kæmpede den her kamp alene, der gør, at vi står med de problemer, som vi står med i dag.
Der må man bare sige, at hvis man vil sikre, at Danmark igen bliver danskernes fædreland, er man nødt til at sørge for, at de folk, der ikke vil indordne sig under danske vilkår, kommer ud.
Der kunne en vej jo være at sige, at man gør det dyrt at forny sin opholdstilladelse.
Så sikrer vi i hvert fald, at de, som ikke har de høje indtægter, og som ikke er danske statsborgere, får svært ved at være her.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-11:
»Socialdemokratiets svigt op igennem 00'erne«, siger hr. Morten Messerschmidt.
Altså, mig bekendt var det jo Dansk Folkeparti, der var det afgørende støtteparti op igennem 00'erne til forskellige borgerlige regeringer, hvor det jo stod langt værre til, end det gør i dag.
Så det kan jeg ikke genkende.
Men jeg anerkender gerne, at Socialdemokratiet sammen med en række andre partier herinde har flyttet sig på det her spørgsmål, bl.a. jo på grund af Dansk Folkeparti, der var med til for alvor at sætte det på dagsordenen i dansk politik.
Det tror jeg vi alle sammen skylder fru Pia Kjærsgaard og resten af Dansk Folkeparti en stor tak for.
Vi er jo i gang med at sørge for, at der ikke kommer mange hertil, og at dem, der ikke skal være her, bliver sendt hjem igen.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-11:
Der er igen tale om den her historieforfalskning.
Altså, tilbage i 00'erne Dansk Folkeparti trak jo om kap med en venstreorienteret elefant, der hele tiden ville trække til venstre.
Regeringen i dag trækker om kap med en kat i forhold til det her spørgsmål, for der er et kæmpe flertal i Folketinget, der bakker op om den stramme udlændingepolitik.
Socialdemokratiet har selv rykket sig markant til højre.
Så den her sammenligning mellem Dansk Folkepartis virke tilbage i 00'erne – hvor vi virkelig forsøgte at trække det her i den rigtige retning, men hvor det var stort set umuligt, fordi alle andre partier trak til Venstre – og i dag, hvor et stort flertal af partierne bakker op om en i hvert fald strammere udlændingepolitik, end man havde i 00'erne, synes jeg bare er en dybt uærlig fremstilling af historien, og det kunne jeg godt tænke mig at ordføreren kommenterede på.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-11:
Mig bekendt sad der Venstreledede borgerlige regeringer fra 2001 til 2011, hvor Dansk Folkeparti havde de afgørende mandater.
Det var ikke Socialdemokratiet, der havde de afgørende mandater; det var Dansk Folkeparti, der år efter år holdt de regeringer i live, og hvis man ikke syntes, at der blev ført den rigtige udlændingepolitik, så skulle man da have væltet dem.
Altså, det kan jeg da ikke stå her og stå på mål for.
Jeg ved godt, at hr. Mikkel Bjørn dengang var medlem af, jeg ved ikke hvilket parti, men i hvert fald et andet parti.
Men det kan da ikke være mig, der skal forsvare, at Dansk Folkeparti i 00'erne ikke fik trukket den daværende borgerlige regering i den rigtige retning, hvad angår det her spørgsmål.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-11:
Det havde da været en god idé at vælte regeringen i 00'erne, hvis man dermed havde fået en strammere udlændingepolitik med Socialdemokratiet ved bordet, men dengang stod Socialdemokratiet jo både 10 km til venstre for der, hvor de står i dag, men også til venstre for Venstre.
Så det giver jo ikke mening; det havde jo kun bidraget til, at vi i dag havde stået i endnu større problemer, end vi gør.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-11:
Det bliver jo sådan en lidt spændende historisk politisk kommentator-debat.
Jeg forholder mig bare til, hvad situationen var i 00'erne.
Dansk Folkeparti sad på de afgørende mandater, og der kom langt flere udlændinge til Danmark, end der gør i dag under socialdemokratisk ledede regeringer.
Det er godt, og det er jeg stolt af; det er godt for Danmark.
Så lad os nu holde fokus på den diskussion: Hvordan bliver vi ved med at have styr på tilstrømningen?
Hvordan får vi styr på integrationen?
Hvordan får vi flere ud at bidrage på arbejdsmarkedet og bidrage til fællesskabet?
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-05-11:
Jamen jeg tror jo egentlig, at diskussionen omkring store bededag er et godt eksempel på, at vi som folketingsmedlemmer har mulighed for at spørge helt konkret ind til, hvad det er, der ligger bag.
For der blev efterspurgt rigtig mange detaljer, og de kom frem, og så kunne man diskutere åbent, om man var enig eller uenig – det er fair nok – men der var dokumentation for, hvorfor regeringen og Finansministeriet havde regnet på effekterne af det her med store bededag, som de havde.
Preben Bang Henriksen (V), 2023-05-11:
Tak for det.
Med det beslutningsforslag, som vi har i dag, vil forslagsstillerne indføre et gebyr for alle udlændinge for at opholde sig i Danmark.
Det skal så beløbsmæssigt svare til det gebyr, der er blevet betalt ved ansøgning om ophold i Danmark gennem opholdstilladelse, familiesammenføring osv.
Der er et eller andet heri, jeg synes klinger lidt underligt, må jeg sige.
Misforstå mig ikke.
Det er ikke provokerende sagt, og det kan skyldes min manglende viden på området, men jeg synes ikke rigtig, jeg kan læse ud af forslaget, om det her gælder for alle udlændinge.
Er det, uanset hvor og hvor længe de skal opholde sig i Danmark, at der forfalder sådan et gebyr?
Hvornår forfalder det i øvrigt?
Og hvordan mon det går med danskere, der er i udlandet?
Gælder det for en svensker?
Gælder det for en person fra Padborg?
Det er muligt, jeg ikke lige har forstået det helt, men umiddelbart virker det her meget voldsomt efter min mening.
Forslagsstillerne skriver i bemærkningerne til forslaget, at man ønsker, at udlændinge i Danmark bidrager økonomisk til samfundet.
Det er jeg helt enig i.
Det er grundlæggende, at flygtninge og indvandrere, der kommer hertil, selvfølgelig skal bidrage til fællesskabet – ingen tvivl om det.
Det betyder også, at det klare udgangspunkt er, at man skal være en del af arbejdsmarkedet, og kan man arbejde, skal man arbejde.
Min kollega fra Socialdemokratiet har jo lige nævnt eksempler herpå, som jeg ikke skal gentage.
De udlændinge, der kommer hertil som eksempelvis international arbejdskraft, kommer, fordi de har fået et arbejde.
De bidrager til samfundet.
Det er afgørende for økonomien.
Jeg synes, det er et underligt signal at bede dem om at betale en årlig entrébillet, hvis det er det, forslaget går ud på.
Så vi er enige med forslagsstillerne i, at udlændinge skal bidrage til fællesskabet,
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-11:
Tak for ordet, formand, og tak til Danse Folkeparti for at sikre os endnu nogle hyggelige timer sammen her i Folketingssalen.
Og man må jo give forslagsstillerne, at med det her forslag har man da i hvert fald fundet en ny diskussion – og på en eller anden måde er det vel kreativt.
For med beslutningsforslaget her foreslår Dansk Folkeparti, at regeringen skal sørge for, at alle udlændinge en gang om året skal betale et gebyr for fortsat ophold i Danmark, som beløbsmæssigt svarer til gebyret, som bliver betalt ved indgivelse af ansøgning om opholdstilladelse, familiesammenføring m.v.
I Socialdemokratiet mener vi, at vi skal stille stramme krav til udlændinge, der gerne vil have en opholdstilladelse i Danmark.
For som forslagsstillerne selv skriver i beslutningsforslagets bemærkninger, har særlig indvandring fra de såkaldte MENAPT-lande medført svære integrationsproblemer, som vi jo i særdeleshed også mærker konsekvenserne af i dag.
Negativ social kontrol af kvinder, lav beskæftigelse, høj kriminalitet og et indtog af værdier, der jo står i direkte modsætning til danske demokratiske værdier.
På den baggrund har vi jo fra politisk hold sørget for at stramme udlændingelovgivningen gentagne gange over mange år, så vi dels sørger for at lægge en dæmper på tilstrømningen til Danmark, og dels sørger for, at herboende indvandrere bliver integreret og bidrager til fællesskabet, bl.a. med deres arbejdskraft.
Det er bl.a. også derfor, at regeringen for nylig har foreslået en ny arbejdspligt på 37 timer om ugen for alle, som er kommet hertil og står uden for arbejdsmarkedet.
Og det er vel i virkeligheden den bedste måde at komme til at bidrage til fællesskabet på, altså ved at komme ud og få et arbejde og betale skat.
Det er jo så desværre ikke alle, der ønsker at være en del af vores fællesskab, og derfor har vi i Socialdemokratiet også fokus på, at indvandrere, der aldrig er blevet en del af Danmark og heller ikke ønsker at blive en del af Danmark, får et tilbud om at vende hjem til deres oprindelseslande igen.
Som reglerne er indrettet i dag, skal udlændinge betale et gebyr, når de ønsker opholdstilladelse i Danmark, også ved forlængelse af de fleste opholdstilladelser.
Derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget, da vi ikke mener, at der er nogen rimelig grund til at ændre de nuværende regler for betaling af gebyrer.
Tak for ordet.