runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-04-26:
Hvis man ser på, hvad der blev meldt ud efter sidste klimatopmøde af daværende klima-, energi- og forsyningsminister Dan Jørgensen, så står der i den pressemeddelelse, som ligger på ministeriets hjemmeside: »Danmarks arbejde med at samle alliancen udspringer af Nordsøaftalen fra sidste år, der betyder, at vi stopper indvinding af olie og gas i 2050 og aflyser alle fremtidige udbudsrunder.«
Der står altså, at vi »aflyser alle fremtidige udbudsrunder«, og nu står vi så over for en miniudbudsrunde.
Det er en udbudsrunde.
Så står der videre: »Mens andre initiativer adresserer efterspørgslen efter fossile brændsler, fokuserer BOGA på at reducere udbuddet af olie og gas.
Medlemmerne har alle tilsluttet sig BOGA-erklæringen.
Kernemedlemmerne forpligter sig til at støtte en tilpasning af olie- og gasproduktionen på linje med Parisaftalens mål.
Det vil blive fulgt op af konkret handling, hvor kernemedlemmer forpligter sig til at sige stop for nye licens- eller udbudsrunder og til at fastsætte en dato for afslutning af deres olie- og gasproduktion.«
Nu ved jeg ikke med sikkerhed, om Danmark er et kernemedlem af BOGA, som er en forkortelse for den organisation, der hedder Beyond Oil & Gas Alliance.
Man kunne vel på dansk kan kalde den Efter olie og gas-alliancen.
Det er jo derfor, at det her BOGA-samarbejde er noget mere forpligtende.
Jeg vil godt spørge, om Danmark er et kernemedlem af BOGA, eller om man er trådt ned ad rangstigen og bare er med som nogen, der vil gøre lidt, men ikke nok.
Lars Aagaard (M), 2023-04-26:
Danmark er så afgjort et kernemedlem.
Det, der henvises til i BOGA-aftalen, er statsligt initierede udbudsrunder.
Den daværende regerings initiativ til BOGA hviler på Nordsøaftalen, og der var det forhold, at der kunne iværksættes disse miniudbudsrunder, en central del af aftalen.
Det afgørende fremadrettet for klimaet er, at vi nedsætter vores forbrug af fossile brændsler.
Miniudbudsrunden handler om, hvorfra den gas, som de europæiske lande har tænkt sig at bruge frem mod 2050, skal komme.
Sat på spidsen skal den så komme fra Putin eller fra Nordsøen?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-04-26:
Der er også en anden mulighed, for jeg mener sådan set, at ministeren kunne sige nej til at afholde den miniudbudsrunde.
Selv om der er én ansøger, der har henvendt sig, og som gerne vil indvinde olie og gas, og man derfor efter normal praksis skal afholde en udbudsrunde, så kunne ministeren jo også vælge at sige: Nej, vi vil gå videre, vi vil leve op til BOGA-aftalen på seriøs vis.
Er det ikke korrekt, at ministeren med sin kompetence kunne vælge at sige: Vi går ikke videre med den nye miniudbudsrunde?
Lars Aagaard (M), 2023-04-26:
Det kunne jeg have gjort, og det ville så have været imod ånden i aftalen, og jeg har noteret mig, at der er nogle af aftalepartierne, der ville have modsat sig det, hvis jeg havde truffet sådan en beslutning.
Men i den verden, jeg lever i, er der krig i Europa.
Europa er ekstremt afhængig af import af fossile brændsler, gas og olie.
I den situation mener jeg at det er fuldt forsvarligt at hjælpe med til at leve op til Nordsøaftalen inden for BOGA's rammer, og at vi gennemfører miniudbuddet som aftalt.
Det giver et ikke særlig stort, men dog et bidrag til Europas energiforsyningssikkerhed.
Så vi har mere end én krise i verden, vi skal håndtere.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-04-26:
Det er rigtigt, at der er mere end én krise, men der er altså stadig væk en klimakrise, og jeg synes ikke, at ministeren svarede ordentligt på, om det her lever op til Parisaftalen.
For med de problemer, vi står over for, kan det altså ikke nytte noget, at alle lande bare bliver ved med at hente mest muligt fossilt olie, gas og kul op af undergrunden.
Vi er sådan set nødt til at reducere vores indvindinger.
Kan ministeren ikke se, at det her strider mod Parisaftalen, når vi stadig væk har som målsætning at nå 1,5 gradersmålet?
Lars Aagaard (M), 2023-04-26:
Europas udledning af drivhusgasser bliver afgjort af, hvor mange fossile brændsler der bliver brændt af i Europa.
Det ændrer miniudbudsrunden ikke på.
Det, som den ændrer på, er, hvorfra den naturgas kommer, som europæiske lande kommer til at brænde af, frem mod at udvindingen på baggrund af minudbudsrunden er slut midt i 2040'erne.
Så det ændrer hverken på de danske eller de europæiske klimamål, men det ændrer en lille smule på Europas energiforsyningssikkerhed, hvor den naturgas kommer fra.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-26:
Det er jo en blanding af de to.
Men det er klart, at vi jo er begrænsede af, at der er nogle regler, som vi har skrevet under på, og som vi skal overholde – både i EU, men også internationale konventioner.
De har så overordnet set, mener jeg, et godt formål, som handler om, at der er nogle spilleregler internationalt.
Men det er klart, at det også gør, at der er nogle ting, som vi fra Danmarks side ikke kan gøre, selv om der måske er stemning for det.
Der synes jeg da, det er vigtigt, at man er ærlig – hvad spørgerens parti jo også er – og siger, at hvis man mener, at man skal gå videre med nogle af de ting, end vi gør i dag, så kræver det et opgør med konventionerne.
Det synes jeg er vigtigt at få sagt klart og tydeligt.
Jens Meilvang (LA), 2023-04-26:
Jamen altså, en af de ting, der gør det her projekt væsentlig billigere, er, at vi allerede har etableret en elementfabrik – eller er i gang med det – nede ved Femernforbindelsen.
Og som en rapport siger, vil den efterfølgende kunne bruges til at lave elementer til Kattegatforbindelsen.
Risikerer vi ikke, fordi vi ikke rigtig kan finde ud af, om vi vil det ene eller det andet, at vi misser sådan en gylden chance for at få en billigere Kattegatforbindelse, hvis vi ikke får igangsat den her vvm-undersøgelse?
Thomas Danielsen (V), 2023-04-26:
Hverken jeg eller regeringen har nogen ambitioner om at trække det i langdrag, så jeg synes egentlig, at man skylder alle en afklaring på et tidspunkt.
Men det er jo sådan, at SVM-regeringen er en regering sammensat af flere partier, og derfor er der også flere spørgsmål, hvor vi bliver nødt til at have lejlighed til at drøfte, hvad regeringen skal mene.
For det er jo i bund og grund ligegyldigt, hvad hvert enkelt parti mener – det, der er interessant, er, hvad regeringen mener.
Jeg har ingen ambition om at trække det her i langdrag.
Jeg besøgte Samsø og flere af de berørte kommuner så sent som tidligere på ugen, og jeg er kun interesseret i at behandle dem ordentligt og give dem en afklaring.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-04-26:
Hvordan mener regeringen at dansk landbrug skal se ud?
Jeppe Bruus (S), 2023-04-26:
Tak for spørgsmålet.
Det er et meget bredt spørgsmål.
Jeg tror, jeg vil svare som skatteminister.
Jeg mener, at vi har et fantastisk landbrug i det her land.
Det er et landbrug og fødevareerhverv, som vi kan være stolte af, som producerer fødevarer af enormt høj kvalitet både til Danmark og resten af verden, og det er et kæmpe eksporterhverv med mange sideerhverv.
Jeg er selv vokset op på landet.
På gården over for mig var en stolt Venstrebonde, der drev et mellemstort landbrug.
Der var både køer, grise og høns, og hele min barndom traskede jeg derover efter skole.
Jeg havde min egen kedeldragt hængende med et par gummistøvler inden for døren.
Så gik jeg rundt der efter Niels Jensen, og når jeg hjalp til i weekenden med at muge ud, spiste jeg middagsmad inde hos Tove, som smurte nogle fantastiske franskbrødsmadder med et ordentligt lag smør og ost på.
Og derfor holder jeg enormt meget af vores landbrug.
Så skal vi have et landbrug, som er bæredygtigt fremadrettet, og derfor er det også en fornøjelse at mødes både med Landbrug & Fødevarer, men sådan set også med nogle af de andre organisationer, som er bærende og kendetegnende for dansk landbrug.
Så det er mit svar på det gode spørgsmål.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-04-26:
I Alternativet mener vi, at det er afgørende for klimaet, naturen og miljøet, at vi omstiller landbruget til en mere bæredygtig fødevareproduktion.
For os giver det mening, at vi understøtter en udvikling i landbruget, så vi får færre store og ensartede bedrifter og vi får flere mindre landbrug med beskæftigelse og forankring i lokalsamfundet – såkaldte småskalalandbrug.
Vi mener, at vi bør prioritere landbrugsmetoder, der er mere skånsomme for naturen, miljøet, drikkevandet og klimaet.
Det er metoder som permakultur og skovlandbrug.
Det er økologiske og regenerative landbrugsmetoder.
Denne type småskalalandbrug producerer typisk på mindre arealer sammenlignet med konventionelle bedrifter.
Typisk har man mere diverse produktioner.
Der dyrkes måske en kombination af årstidens grønsager, der er optimeret til at give det størst mulige udbytte på mindst mulig plads, med særlig øje for samtidig at skabe høj biodiversitet og sikre kulstofbinding og sund jord.
Derudover har man måske en mindre ægproduktion, hvor den lokale købmand eller restauranter køber æg ved døren.
Måske står man endda selv for leveringen.
Måske har man også enkelte større dyr, der indgår i landbrugets cyklus.
Derudover drives der måske en gårdbutik eller en lokal café på gården, som inviterer lokalmiljøet ind.
Der drives måske også en skolehave, hvor lokale børn jævnligt engagerer sig og lærer om den cyklus, som jordbrug er.
Dette er et tænkt eksempel, som dog er tæt på virkeligheden.
Der findes nemlig mange af denne type småskalalandbrug i Danmark, og i Alternativet mener vi, at vi skal have langt flere af den type.
Mener ministeren, at denne type landbrug har plads i dagens og ikke mindst fremtidens landbrug i Danmark?
Udfordringen med det eksempel, jeg skitserede før, er, at den type landbrug er enormt udfordret af gældende regler, fordi gældende regler langt hen ad vejen sigter mod at understøtte den konventionelle landbrugsform, især i forhold til støtteordninger.
Der er en klar opfattelse af, at det nye styresignal i forbindelse med de nye ejendomsvurderinger gør det samme.
Mange driver nogle meget små arealer sammenlignet med det konventionelle landbrug, og småskalalandbrug har typisk ikke én stor, men flere små produktionsformer.
Anerkender ministeren, at det er et problem, at småskalalandbrug generelt risikerer at komme i klemme på baggrund af det nye styresignal, og at det kan resultere i at lukke nogle meget bæredygtige landbrugstyper?
Jeppe Bruus (S), 2023-04-26:
Det nye styresignal handler jo om implementering af de nye ejendomsvurderinger, og jeg tænker egentlig, at jeg havde haft lidt længere tid til at svare på spørgsmålet, hvis det var der, vi var startet.
Nu bliver det et meget kort svar, fordi vi er i tredje runde her.
Men ja, der er lagt et spænd ind, så hvis man f.eks. har 250 høns eller andre typer af ting, kan man sådan set godt drive et lille landbrug på få hektar.
Det, der er afgørende for de nye vurderinger, er, om man driver et landbrug, eller om man har en decideret ejerbolig.
Det er ud fra en samlet vurdering.
Og der er altså en række spænd.
Jeg kan desværre ikke nå at uddybe dem, fordi vi nu er i tredje spørgerunde.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-04-26:
Men som ministeren gjorde det klart i den tidligere runde, ser ministeren det som en del af det danske landbrug, at vi har de her småskalalandbrug.
Som sagt har det nye styresystem skabt meget frygt hos folk, der driver småskalalandbrug, simpelt hen fordi det bliver for dyrt at etablere sig i mindre skala, og fordi det bliver for dyrt at drive småskalalandbrug, hvis ejendomsskatten stiger så markant, som det i mange tilfælde lægges op til.
Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at denne type småskalalandbrug bliver anerkendt som landbrug, også i skattemæssig forstand?
Derfor spørgsmålet om, hvordan vi definerer landbrug.
Jeppe Bruus (S), 2023-04-26:
Det har skabt forvirring og også en række misforståelser i forhold til den omkategorisering, der sker.
Den omkategorisering handler om, at hvis man f.eks. har haft et landbrug, der går over til at være en ejerbolig, kan man blive i en overgangsordning.
Vi har så fremrykket, at man kan træffe det valg, bl.a. på baggrund af ønsker fra Landbrug & Fødevarer og andre om, at man har den mulighed for at tage stilling.
Og det er faktisk sådan, at der er et relativt stort spænd, så man godt kan drive landbrug på et lille areal og stadig være karakteriseret som et landbrug.
Hvis man f.eks. har en effektiv produktion på 3 ha, som jeg sagde før, hvis du har 500 høns osv., er der faktisk i styresignalerne lagt op til et relativt stort spænd, hvor det handler om en samlet vurdering.
Tidligere var det sådan, at hvis du havde under 5½ ha, var du typisk bare en ejerbolig, men hvis du havde over 5½ ha, var du en landbrugsejendom.
Det ville man politisk set gerne væk fra tilbage i 2016 og 2017, fordi det var for rigidt, og derfor er der faktisk en bedre mulighed for at tage en reel vurdering, også hvis man har et lille landbrug og driver det på mindre end 5½ ha.
Derfor er det faktisk for mange en forbedring med det nye system.
Jens Meilvang (LA), 2023-04-26:
Tak for det.
Mener ministeren, at man bør gå videre med en Kattegatforbindelse og igangsætte en vvm-undersøgelse?
Thomas Danielsen (V), 2023-04-26:
Tak for spørgsmålet.
Regeringen har endnu ikke taget stilling til, om eller i hvilken udstrækning der skal arbejdes videre med en Kattegatforbindelse, og derfor kan jeg heller ikke på nuværende tidspunkt sige, om vi går ind for, at vi skal gå videre med en Kattegatforbindelse og en eventuel vvm-undersøgelse.
Jens Meilvang (LA), 2023-04-26:
Når jeg spørger til det, er det jo, fordi jeg og Liberal Alliance mener, at vi skal fremskynde processen så meget som muligt.
Borgere og virksomheder i Østjylland, Vestjylland og Nordjylland samt store dele af Sjælland vil få en meget stor gevinst ved en Kattegatforbindelse.
Derudover vil det aflaste trængslen i Trekantområdet og på Fyn.
Er det ikke lidt dårligt købmandskab, at vi på Danmarks vegne siger nej eller trækker det i langdrag med sådan et projekt med en intern rente på 7,4 pct. og et samfundsøkonomisk overskud på 79 mia. kr.?
Mette Thiesen (DF), 2023-04-26:
Altså, jeg er enig med ministeren så langt som til at sige, at selvfølgelig skal man ikke tage særhensyn til muslimer; det er klart.
Vi er et kristent samfund, og hele vores kulturarv er bygget på kristendom.
Jeg mener heller ikke, at man burde kunne blive undtaget fra kristendomsundervisning.
Det skal hedde kristendomsundervisning, og jeg mener ikke, at man burde kunne undtages fra kristendomsundervisning, for det er så ekstremt vigtigt, også når man kommer fra eksempelvis familier, som har en anden etnisk baggrund, at man så får lært, hvad det er, vi gør i Danmark, og hvad det er, der er grundreligionen her.
Og der er jo ikke religionslighed.
Der er religionsfrihed, men ikke -lighed.
Mener ministeren ikke, at det er bekymrende, at vi her kan læse om, at man udvander kristendommen i skolen, altså f.eks. juletraditioner?
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-26:
Som integrationsminister havde jeg altid den holdning, at det er godt, de her diskussioner kommer.
De er jo et udtryk for, at vi stadig væk lever i et samfund, hvor vi mødes, og hvor der faktisk er gnidninger.
Gnidningerne er jo et udtryk for, at vi mødes.
I det øjeblik, vi lever i et samfund, hvor de her diskussioner ikke kommer op til overfladen, er det, fordi vi lever så parallelt og så adskilt, at kultursammenstødet ikke forekommer.
Mit udgangspunkt her er, som Grundtvig engang sagde, at skolen ikke skal være kirke og kirken ikke skal være skole.
De to institutioner skal holdes adskilt, også selv om de to ministerier i Danmark bor i samme bygning, for skolen er vokset ud af oplysningstiden og videnskaben og dannelsesidealerne.
Den har engang haft rødder i og lå hos kirken, og det var ikke godt.
Vi skal ikke tilbage til det, og det betyder også, at hvis folk kommer med et religiøst særhensyn, siger vi, at skolen er begrundet pædagogisk; den er ikke begrundet religiøst.
Jeg bor selv på Vestegnen, og det er en kæmpe begivenhed på Vestegnen, men jeg var glad for, at mine børns folkeskole fortsatte, som de altid har gjort.
Der er ikke nogen hensyn i den forstand, for det er en dansk kulturinstitution, som står vagt om de værdier, vi nu engang har i Danmark, og det er også det, der gør, at indvandrere i den kommune, jeg bor i, kan navigere efter noget.
Magnus Heunicke (S), 2023-04-26:
Tak for spørgsmålet.
Vi danskere er blandt dem i Europa, som smider mest husholdningsaffald ud, og vi ved, at der er alt for meget, der bliver brændt og ikke genanvendt.
Og en af de forudsætninger, der så er, er, at vi alle sammen skal affaldssortere, og det er det, som man er i gang med at udrulle i hele landet.
Og når man så ser på de praktiske muligheder, som der spørges til her, kommer man jo heller ikke uden om, at der er kæmpestor forskel på, om man bor i lejlighed, i et parcelhus eller i et sommerhusområde.
Derfor er der også noget fleksibilitet i forhold til udformningen af henteordninger i netop sommerhusområder, og der er en lang række sommerhuskommuner, som gør brug af f.eks. sorteringsøer eller sådan nogle kuber, man kender fra glassortering og andet, så skraldebilen ikke behøver at køre ind ad de små sommerhusveje, men at man kan lave sådan nogle specielle sommerhusområdeordninger, hvad der altså er mulighed for inden for den politiske aftale.
Jeg ved, at opgaven er stor i mange kommuner, og at der er mange kommuner, som har haft forskellige problemer med at nå i mål inden fristen, og det mener jeg også der er blevet lyttet til fra myndighedernes side.
Der er givet dispensation fra de oprindelige frister, så man kunne tage hensyn til kommunernes individuelle vurderinger.
Der henvises også til Gribskov Kommune i den skriftlige begrundelse for spørgsmålet her, og der er jeg blevet oplyst, at Gribskov Kommune ikke har opnået fornyet dispensation.
De havde en, som ikke blev fornyet ved udgangen af 2023, og det skyldes, at de ikke fremsendte den nødvendige dokumentation.
Der var en dialog med Miljøstyrelsen, og der er, vil jeg også gentage i dag, lagt op til, at Miljøstyrelsen meget gerne vil fortsætte dialogen med kommunen om de konkrete praktiske løsninger.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-26:
Tak for det.
Det vil jeg meget gerne tage med tilbage.
For det, der konkret er udfordringen, er faktisk, at man i Gribskov har haft de her øer, som ministeren også nævner, netop for at man ikke skulle have store affaldsbiler til at køre ned ad de her meget, meget små grusveje til eksempelvis de her sommerhusområder.
Samtidig er det jo også begrænset, hvor meget affald man har, når det er et sommerhus og man ikke bor der hele året.
Så det er jeg rigtig glad for at høre ministeren sige.
Mener ministeren, at reglerne er gode nok i forhold til den fleksibilitet?
Man kunne måske have lavet en lidt klogere løsning, som man eksempelvis har set i Holland, og jeg tror også, Norge har det, hvor man sorterer inde på selve forsyningscentralen i stedet for at sortere ude hos borgerne.
Det er så, hvad det er.
Men når man står med sådan nogle ret konkrete problematikker, som man gør her, mener ministeren så ikke, at man måske skal kigge på lovgivningen og se på, om den er smidig nok, hvis man oplever, at der er flere kommuner, der får de her afslag på dispensation?
Magnus Heunicke (S), 2023-04-26:
Det spørgsmål forstår jeg godt, og selvfølgelig skal man have en smidighed i det.
Jeg synes så også, at kommunerne jo ikke er selvstændige øer med mure omkring, der ikke kan tage ved lære af deres nabokommuner.
Jeg anerkender, at der har været udfordringer, og at der stadig er udfordringer, og derfor er der også stadig væk dialog og dispensationer og mulighed for fleksibilitet.
Men måske kan man også anbefale, at man tager på tur til en anden sommerhuskommune, der har fundet nogle løsninger, som faktisk kan lade sig gøre.
For så forskellige er vores sommerhusområder jo heller ikke fra kommune til kommune.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-26:
Nej, det er sådan set rigtigt nok.
Jeg tænker bare, at hvis man har en løsning, som man egentlig er rigtig glad for, og man måske ovenikøbet som Gribskov Kommune har en aftale med en lokal aktør, som har, hvad skal man sige, biler, der eksempelvis passer ind i områderne osv. – hvis man har noget, man er glad for – så kan jeg da godt forstå, at man sidder og tænker: Hvorfor skal vi nu til at lave det om?
Og det er heller ikke ligefrem noget, der bidrager positivt til opfattelsen af de politikere, der sidder herinde på Christiansborg, når man oplever sådan noget som det.
Magnus Heunicke (S), 2023-04-26:
Det forstår jeg godt.
Men der må vi sige, at det jo ikke er en hverdagsglæde at sortere affald.
Det er faktisk blevet en vane, og det kan godt lade sig gøre at indrette sig, og det er nødvendigt for den grønne omstilling, at vi får genbrugt langt mere, i stedet for at det alt sammen ender på forbrændingsanlægget.
Man har været glad for at gøre det på en bestemt måde tidligere, men man er nødt til lige at se efter, om man kan gøre det på en smartere måde, og det er det, den her politiske aftale jo lægger op til.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-26:
Så vil jeg egentlig bare afslutningsvis sige, at jeg ikke er en, der sorterer med glæde.
Nu er loven, som den er, og vi står med alle de her skraldespande.
Kunne ministeren være interesseret i at kigge på, om der er nok fleksibilitet i loven, i forhold til at der faktisk er ret mange kommuner, der har fået afslag på dispensation?
Ole Birk Olesen (LA), 2023-04-26:
Tak for det.
Når ministeren ved, at et stop for kvægs afgræsning af naturarealer vil føre til tab af biodiversitet, hvorfor drager ministeren så ikke blot den konsekvens, at køerne ikke må slagtes og spises af mennesker ved PFAS-forurening på græsningsarealer, frem for helt at afskaffe afgræsningen?
Magnus Heunicke (S), 2023-04-26:
Mange tak for spørgsmålet.
Jeg ved, at mange har tænkt det samme, så tak for muligheden for at svare på det her i Folketingssalen.
For det her forslag giver jo intuitivt god mening.
Sagen er den, at der er en streng EU-lovgivning på området.
Det er ikke for at skyde skylden på EU, men der er jo et formål, nemlig at sikre, at køer ikke må slagtes og spises af mennesker ved forurening af bl.a. PFAS på græsningsarealer, hvor det kan udgøre en risiko for fødevaresikkerheden.
Derfor er det altså en nødvendig beslutning i henhold til EU-lovgivning om foder og fødevarer, og det er simpelt hen, fordi arten kvæg i EU's lovgivning er kategoriseret som fødevareproducerende dyr.
Det betyder altså, at alle dyr inden for arten kvæg ikke kan benyttes som naturpleje på Naturstyrelsens PFAS-forurenede arealer, heller ikke selv om man kunne sige, at vi aftaler her, at de ikke ender på middagsbordet.
Fødevarestyrelsen har præciseret, at Naturstyrelsen som udlejer af arealer til græsning netop har et ansvar som foderproducent, fordi græsning altså defineres som foder.
Derfor må det areal altså ikke bortforpagtes.
Det er meget, meget værdifulde naturarealer, vi har.
Derfor gør vi alt, hvad vi kan, for at finde løsninger – det gør vi.
Vi har lavet en arbejdsgruppe sammen med Naturstyrelsen, Miljøstyrelsen, Fødevarestyrelsen, Landbrugsstyrelsen, Danmarks Naturfredningsforening, Dansk Ornitologisk Forening og Landbrug & Fødevarer for at se på, hvordan vi kan fortsætte naturplejen.
Kan vi bruge andre dyr end kvæg?
Der er nogle udfordringer med det.
Kan vi finde erstatningsarealer til de berørte landmænd?
Og kan vi undersøge muligheden for at mærke eller chippe kvæget i ørerne, eller hvad man nu gør, på en måde, hvor vi kan sikre, at vi også juridisk set overholder reglerne og de ikke ender på middagsbordet?