runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2020-03-11:
Tak for spørgsmålet.
Den tidligere regering besluttede i 2016 at skubbe den resterende del af kvoten for kvoteflygtninge til senere år, og beslutningen skulle ses i lyset af de mange asylansøgere, som Danmark havde modtaget de forudgående år.
Året efter vedtog Folketinget en ny kvoteordning, og med den nye ordning er det op til den til enhver tid siddende minister at fastsætte antallet af kvoteflygtninge, der hvert år skal genbosættes i Danmark.
Beslutningen træffes på baggrund af en samlet afvejning af den sociale og økonomiske kapacitet i samfundet, som det hedder i forarbejderne.
Det har i den forbindelse bl.a. betydning, hvor mange udlændinge der er kommet til Danmark de seneste år, og hvordan de udlændinge, der allerede befinder sig i Danmark, er integreret.
Beslutningen om, hvor mange kvoteflygtninge der skal genbosættes i Danmark, træffes i almindelighed midt på året, men det kan udsættes til senere på året, hvis f.eks. indrejsetallet giver anledning til det.
Vi har endnu ikke truffet en beslutning om, om der skal modtages kvoteflygtninge i 2020 og i givet fald om hvor mange, men når den beslutning skal træffes, vil vi se på, hvordan tilstrømningen til landet ser ud.
Vi vil også se på, hvordan de udlændinge, der allerede befinder sig i landet, rent faktisk klarer sig, for der skal være den rette balance mellem antallet af nyankomne flygtninge, som Danmark modtager, og kommunernes evne til at integrere de pågældende.
Hvis det ikke er tilfældet, får det naturligvis betydning.
Marie Krarup (DF), 2020-03-11:
Tak for svaret.
I Dansk Folkeparti vil vi jo anbefale, at man på forhånd siger, at vi ikke skal modtage nogen som helst kvoteflygtninge, så længe vi ikke har et asylstop ved grænsen, hvor vi simpelt hen siger, at der kommer overhovedet ingen ind og får asyl i Danmark.
I den situation kan man måske overveje at åbne for kvoteflygtninge på den måde, at man så siger, at de kvoteflygtninge, man vil tage, skal være kvoteflygtninge, som er meget tæt kulturelt på den danske kultur.
Det kunne f.eks. være kristne familier.
I den nuværende situation anser vi i Dansk Folkeparti det for fuldstændig uansvarligt ikke at sætte foden ned, og bare det at afsætte penge i finansloven, dvs. at være villig til at tage kvoteflygtninge i den her situation, er helt, helt uansvarligt.
Socialdemokraterne er jo gået til valg på, at man vil føre en stram udlændingepolitik.
Socialdemokraterne har forsøgt at overtage meget store dele af Dansk Folkepartis udlændingepolitik, men når det så kommer her til virkeligheden, hvor man sidder på regeringsmagten, så gør man jo bare ikke det, som man skal gøre, og det ville jo i det her tilfælde være at sige: Vi tager ikke en eneste kvoteflygtning, før der er indført et asylstop i Danmark.
For ministeren er jo lige så vel som jeg godt klar over, at Danmark hverken økonomisk eller kulturelt kan klare flere flygtninge, som kommer fra kulturfremmede områder.
Der er vi simpelt hen fyldt op og mere end det.
Det, vi skal koncentrere os om, er først og fremmest hjemsendelser, og der har vi jo lige i det tidligere svar til min kollega Pia Kjærsgaard hørt, at der vil ministeren heller ikke sætte hårdt mod hårdt og sørge for, at vi får hjemsendt flygtninge.
Så kort sagt: Situationen i dag er ikke til at modtage kvoteflygtninge, og det vil jeg bare anmode ministeren om at man sender et signal om at man ikke vil, i stedet for at man siger, at det godt kan være.
Mattias Tesfaye (S), 2020-03-11:
Jeg vil starte med at sige, at Socialdemokratiet før valget var ret klare omkring, at vi mener, at kvoteflygtninge er en del af løsningen i fremtidens asylsystem, og at vi også i valgkampen var åbne over for at se muligheden for, at Danmark igen skulle indtræde i den internationale fordeling af kvoteflygtninge igennem FN.
Det er rigtigt, at der er afsat penge på finansloven til at tage et antal kvoteflygtninge her i 2020, men vi har ikke truffet beslutning om, hvorvidt der skal tages nogen.
Jeg ser selv sådan på det ...
nå, nu løb tiden ud.
Marie Krarup (DF), 2020-03-11:
Det er simpelt hen uansvarligt, fordi der ikke er plads.
Der er ikke mulighed for det.
Danmark har taget tilstrækkeligt igennem de seneste år, og man har ikke fået lukket grænserne tilstrækkeligt.
Men i det øjeblik man så ønsker at tage dem, vil ministeren så ikke sørge for, at man f.eks. kun tager kristne?
Mattias Tesfaye (S), 2020-03-11:
Hvad jeg ikke nåede at sige før, men som jeg vil prøve at nå at sige nu, og som hænger lidt sammen med det spørgsmål, der er stillet, er, at jeg tror, vi skal se kvoteflygtninge som et af de instrumenter, der skal til, for at få styrket det internationale samarbejde om at håndtere migration.
Det skal ikke være i sig selv, fordi vi mener, det er mere humanistisk, fordi for de penge, vi bruger på kvoteflygtninge her, kan vi sådan set hjælpe endnu flere mennesker på ude i den store verden, men det kan være et værktøj til f.eks. at hjælpe folk, der, selv om de egentlig er under UNHCR's beskyttelse, alligevel er forfulgte, f.eks. fordi de er et religiøst mindretal i en stor flygtningelejr eller et sexuelt mindretal i en stor flygtningelejr.
Det kan også være for at styrke diplomatiske forbindelser med andre landes regeringer med henblik på – det er jo det, vi håber i regeringen – at kunne bringe os i en position, hvor vi kan få behandlet asylansøgninger uden for landets grænser.
Der tror jeg kvoteflygtninge kan være et instrument, som vi kan bruge i asylpolitikken.
Marie Krarup (DF), 2020-03-11:
Men det skal man jo i så tilfælde først bruge i det øjeblik, hvor man har sørget for at få lukket grænserne og har fået gang i hjemsendelse af de folk, som kommer fra en kultur, hvor det er håbløst at blive integreret i Danmark.
I den situation kan det måske give mening at begynde at tage kvoteflygtninge, hvis man altså sørger for kun at åbne landet for kvoteflygtninge fra kulturer, der ligner os, og prioritere f.eks. kristne.
Mattias Tesfaye (S), 2020-03-11:
Vi ønsker bare kontrol med tilstrømningen til Europa, og en måde at vise det på helt konkret og praktisk er jo ved at sige til et land, at vi gerne vil aflaste f.eks. særlig udsatte kvoteflygtninge – det kunne være kvinder og børn – fra deres flygtningelejre.
Vi er ikke i gang med at løbe fra ansvaret.
Vi mener bare, det skal være folk, der bliver genbosat igennem FN, og ikke folk, der er kommet hertil ved hjælp af menneskesmuglere.
Men spørgeren har ret i, at vi kan ende i en situation, hvor folk får afslag på asyl eller afslag på at få forlænget deres opholdsgrundlag, hvor vi inddrager deres opholdsgrundlag og siger, at de skal rejse til Syrien, og hvis ikke de vil gøre det frivilligt, kan vi sige, at de skal tage ophold på et udrejsecenter og de kan få opholds- og meldepligt.
De får ikke nogen opholdstilladelse i Danmark.
Men det er rigtigt, at vi ikke vil være med til at gå enegang og normalisere forholdet til regimet i Damaskus.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-03-11:
Tak for det.
For jeg mangler stadig sådan en strategi, en plan, en handlingsplan, der siger, hvad det så er, vi gør.
Hvornår er det, der sker noget?
Branchen har det rigtig godt nu, og der sker rigtig mange ting, men hvis vi ikke pusher, og hvis vi ikke er med til at sikre, at vi er foran, taber vi det kapløb.
Vi har nogle muligheder, og hvis vi ikke aktivt går ind og bruger dem, forsvinder de for os.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-03-11:
Jeg tror mere på at tænke det ind i de sammenhænge, vi har, f.eks. i de klimahandlingsplaner, der kommer, f.eks. når vi ser udbud af uddannelser, og når vi ser på vores fordeling af forskningsmidler.
Der skal vi tænke det ind, og vi skal selvfølgelig også grundlæggende have nogle rammevilkår, så dem, der allerede har fart på, og dem, der har lyst til at starte op, får mulighed for at gøre det på dansk jord.
For det er til gavn for os alle sammen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-03-11:
Hvad er ministerens holdning til, at regeringen har besluttet, at der af udenrigspolitiske årsager indtil videre ikke gennemføres tvangsmæssige udsendelser af afviste asylsøgere til Damaskusområdet i Syrien?
Mattias Tesfaye (S), 2020-03-11:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg er glad for, at Flygtningenævnet nu vurderer, at forholdene er så forbedrede i Damaskus.
Det er en god nyhed.
Vi har også den klare holdning i regeringen, at flygtninge som udgangspunkt skal rejse hjem igen, når forholdene i landet tillader det.
Det gælder alle, også syriske statsborgere.
Hvad angår tvangshjemsendelser er der lige nu helt særlige omstændigheder med hensyn til Syrien.
Vi har besluttet, at der af udenrigspolitiske årsager indtil videre ikke gennemføres tvangsmæssige hjemsendelser til Syrien.
Beslutningen er baseret på en analyse og en politisk linje, som vi deler med vores allernærmeste allierede i Europa, bl.a. Tyskland, Frankrig og Storbritannien og USA.
EU har en politik om at fastholde presset på Assadregimet gennem bl.a. målrettede sanktioner, og Danmark og vores allierede fastholder, at der bør afstås fra handlinger, der kan tolkes som en normalisering af forholdet til Assads regime.
Det pres, som USA og EU lægger på regimet, skal fastholdes for at tvinge regimet til politiske kompromiser.
Skridt, der opfattes som en normalisering, vil lette presset og gøre regimet endnu mindre forhandlingsvilligt i forhold til at nå en politisk løsning på konflikten.
Og dansk enegang med hensyn til tvangsudsendelser her og nu kan netop blive udlagt som en legitimering af Assad.
Det syriske regime er i dag i det store og hele politisk isoleret.
Deres nærmeste allierede er Iran og Rusland.
Omvendt lægger man fortsat i europæiske hovedstæder og i Washington afstand til regimet, fordi en politisk forhandlet løsning er og bliver den eneste bæredygtige løsning på konflikten.
Vi er selvfølgelig i dialog med vores nære allierede, og vi arbejder målrettet på på baggrund af en dialog med vores allierede hurtigst muligt at skabe muligheder for tvangsmæssige udsendelser til Syrien.
Og det gælder også syrere.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-03-11:
Det kom ministeren også frem til, nemlig at i december 2019 vurderede Flygtningenævnet, at sikkerhedssituationen i området omkring Syriens hovedstad Damaskus nu var blevet så meget bedre, at en asylsøger fra den del af det krigshærgede land ikke længere automatisk kunne få asyl.
Så må jeg bare spørge om noget: Når nu regeringen tager en anden beslutning, hvad kan vi så bruge Flygtningenævnet til?
Jeg synes, det er besynderligt, at man har en holdning fra Flygtningenævnets side til, at man kan folk sende retur, men det gør man altså ikke fra regeringens side.
Det kan jeg ikke få til at harmonere, og den diskussion synes jeg egentlig vi skal have senere, altså om Flygtningenævnets betydning.
Tre syrere har fået afslag på asyl og skal rejse ud af Danmark.
Det er nogle, der ikke skal være her.
De skal rejse ud af Danmark.
Men regeringen vil ikke tvangsudsende afviste asylsøgere til området, da man ikke bryder sig om Bashar al-Assad-styret i Damaskus.
De afviste asylsøgere kan så blive i Danmark.
Det er ikke tilfredsstillende, langtfra tilfredsstillende.
Og jeg må indrømme, at holdningen til Syrien forundrer.
Der er ingen, der kan være i tvivl om, at det er et modbydeligt styre, og at man skal have den holdning, som regeringen også giver udtryk for, nemlig at det er et styre, som man slet ikke kan acceptere.
Men Danmark arbejder alligevel fint sammen med regimet og har ambassade i Teheran, ligesom de har en ambassade her.
Jeg har svært ved at se forskellen.
Mattias Tesfaye (S), 2020-03-11:
Jeg vil starte med at sige, at der aktuelt ikke er nogen syrere, som står til at skulle udrejse – heller ikke i nogen af de aktuelle sager, der har været behandlet i Flygtningenævnet.
Når vi har truffet den her beslutning, handler det ikke om, at vi synes, at Assadregimet er dårligt og et forbryderisk regime, for det er der også, som spørgeren siger, andre lande der er.
Det handler om, at der er en særlig udenrigspolitisk situation, hvor vi skal have en politisk løsning på en konflikt, der har varet i mange år i lige præcis Syrien, og der står vi sammen med vores europæiske og amerikanske allierede, og vi vil meget nødig hoppe over på den anden side af hegnet og være på samme side som Iran og Rusland, som anerkender Assadregimet og normaliserer de diplomatiske forbindelser til landet.
Det vil vi ikke.
Vi bliver nødt til at stå sammen med vores vestlige allierede.
Det betyder i den her specifikke sag, at vi desværre ikke kan tvangshjemsende til Syrien.
Det ændrer jo ikke på, at hvis der er nogle, der får ændret deres opholdstilladelse, så skal de jo frivilligt udrejse. Vi vil gerne hjælpe dem med at finde rejselegitimation og sådan noget, men vi vil ikke være med til at normalisere forholdet til Assad.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-03-11:
Jo, men det er jo sådan, at i hvert fald tre syrere har fået afslag på asyl og skal rejse ud af Danmark.
Det, jeg hører ministeren sige, er jo, at flere kan komme hertil, få afslag, men så vil man ikke sende dem hjem, og det er det, jeg er meget, meget forundret over, fordi Assad, som det ser ud, desværre jo vil sidde på magten i mange år fremover.
Det ser ikke ud, som om der er mulighed for at få ham afsat, selv om det nok ville være vældig, vældig godt.
Der må jeg så bare spørge ministeren til f.eks. Iran, som vi også taler om i den her sammenhæng, og som har været et land, hvortil også tvangsmæssig udsendelse af afviste asylsøgere har været umulig: Vil regeringen så også undlade at tvangsudsende til Iran med henvisning til, at man ikke bryder sig om styret i Iran?
For det gør vi jo ikke.
Mattias Tesfaye (S), 2020-03-11:
Vi har hele tiden udsendelser, også til lande, som har regimer, vi ikke bryder os om, og hver eneste person, det vil lykkes at få sendt hjem til Iran, er en kæmpe sejr.
Så årsagen til, at vi ikke vil hjemsende med tvang til Syrien nu, er ikke, at det er et forbryderisk regime.
Det skyldes, at vi så går dansk enegang i strid med alle vores vestlige allierede i forhold til at lægge et pres på regimet i Syrien, og det vil vi ikke.
Så jeg vil virkelig appellere til, at vi i dialog med vores vestlige allierede prøver at gøre, hvad vi kan, for at skabe en situation, hvor vi kan tvangsudsende, men at Danmark ikke går enegang på det her spørgsmål.
Vi holder sammen med USA og EU på det her.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-03-11:
Vil ministeren så ikke give mig ret i, at der så nu kan komme flere syrere, og det gør der jo også, til Danmark, som får afslag på asyl – altså, Flygtningenævnet siger, at de ikke skal have asyl – men som man ikke kan sende hjem?
Det er jo en fuldstændig umulig situation at stå i, og det er meget, meget overraskende, må jeg sige, at regeringen har den holdning.
Jeg synes under alle omstændigheder, at vi på et senere tidspunkt skal have en drøftelse af, hvad vi så egentlig kan bruge Flygtningenævnet til.
Det er jo to modstridende holdninger, uanset hvad, som ministeren lægger op til.
Mattias Tesfaye (S), 2020-03-11:
For det mener jeg faktisk ikke.
Men ifølge forretningsordenen har jeg et par minutters taletid, og dem vil jeg så gerne benytte til at sætte lidt flere ord på om, hvorfor vi mener, at det nuværende asylsystem er slået fejl: fordi det tvinger flygtninge ud på en farefuld færd mod Europa, som en industri af menneskesmuglere tjener milliarder på.
Og selv om de får afslag på asyl, har vi også store problemer med at sende mange af dem tilbage til deres hjemlande.
De ender med at have sat deres liv på spil over Middelhavet og langs migrationsruterne for blot at havne i en sårbar tilværelse uden fremtid i Europa.
Og det er ikke holdbart.
Vi ønsker at føre en udlændingepolitik, hvor vi i højere grad selv kan styre, hvor mange udlændinge der kommer til Danmark.
Nøgleordet er kontrol, og vores hovedfokus bør være at sikre tilstrækkelig hjælp til de flygtninge og fordrevne, der opholder sig tæt på konflikterne.
Så når vi sender midler til nærområderne, er vi også i stand til at hjælpe flere og bedre.
Som en del af den her politik støtter regeringen også kontrolleret genbosætning gennem FN.
I en optimal situation ville det være den eneste måde, som flygtninge kunne genbosættes i Danmark og Europa på.
Marie Krarup (DF), 2020-03-11:
Al fornuft siger jo, at det er bedre at hjælpe folk, i nærheden af hvor konflikterne og problemerne er, fordi man kan få mere for pengene i de områder, og fordi de områder i højere grad minder om de steder, som flygtningene selv kommer fra.
Altså, at få syriske flygtninge til Danmark har jo vist sig at være meget, meget problematisk, fordi de kommer med en fuldstændig anden kultur.
Og det er jo en af grundene til, at vi mener, at det er rationelt at lukke grænserne for asylansøgere, altså simpelt hen lave et asylstop i Danmark, men samtidig bruge flere ressourcer i nærområderne.
Og det her asylstop, som altså er en del af det strategiskift, som regeringen burde foretage, hvis den virkelig ønsker at føre en stram udlændingepolitik, hænger også sammen med, at der jo er det her kolossale pres fra migration – ikke bare fra konfliktområder, men også fra fattige områder.
Nu har jeg selv lige været på en studietur til Afrika, hvor jeg mødte adskillige immigranter, og det er jo fuldstændig rystende at se, hvordan folk tager af sted – egentlig ikke fra dyb fattigdom, men netop fra et sted, hvor de er kommet op af den dybe fattigdom og har opdaget, at der er en verden udenfor, som de hellere vil være en del af, og hvor de så sætter livet på spil for at komme over til os.
Og der mener jeg, at det simpelt hen er umoralsk, at vi sender det signal, at det er muligt at komme ind i vores lande på den måde, på den her kriminelle facon.
Så derfor skal vi hellere hjælpe der, hvor problemerne er, i stedet for at være åbne for spontane asylansøgere.
Marcus Knuth (KF), 2020-03-11:
Det er en meget interessant betragtning, for jeg er jo enig i det her enten-eller.
Vi kan ikke både lukke spontane asylansøgere ind ad fordøren, samtidig med at vi lukker kvoteflygtninge ind ad bagdøren.
Skal jeg forstå ministeren sådan, at så længe der kommer spontane asylansøgere til den danske grænse, vil man ikke også lukke kvoteflygtninge ind ad bagdøren?
Når nu regeringen arbejder så detaljeret på, hvad man vil gøre, hvis der kommer et stort asylpres, synes jeg også, danskerne fortjener at høre regeringens planer for kvoteflygtninge, i stedet for at regeringen bare siger, at det er noget, man beslutter senere på året.
Mattias Tesfaye (S), 2020-03-11:
Vi har tænkt os at overholde lovgivningen, og i det lovforslag, der blev fremsat af en Venstreledet regering, står der, at udlændinge- og integrationsministeren træffer beslutning midt på året om, hvorvidt og hvor mange kvoteflygtninge der skal tages.
Det standpunkt står vi fast på.
Det kommer jeg selvfølgelig også til at træffe beslutning om senere på året.
Der vil vi selvfølgelig skele til den generelle asyltilstrømning og til, hvordan det går med integrationsarbejdet generelt i Danmark.
Det er klart, at det, der for tiden foregår på den græske grænse, godt kan komme til at påvirke det.
Det er godt nok for tidligt at sige noget om det, men det vil jeg da ikke afvise.
Heidi Bank (V), 2020-03-11:
Gør det indtryk på ministeren, når et ungt par som reaktion på regeringens boligindgreb, som kan ramme værdierne af andelsboligerne, giver udtryk for, at det socialdemokratiske boligindgreb kan betyde, at parrets drøm om at få børn og flytte videre til et hus udsættes på ubestemt tid, og som derfor siger »og så er vi reelt stavnsbundet«?
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-03-11:
Som politiker er jeg altid opmærksom på, hvordan de initiativer, vi sætter i værk, fungerer i praksis.
Jeg kan imidlertid ikke som minister gå nærmere ind i konkrete sager og dermed heller ikke kommentere de konkrete omstændigheder i den omtalte sag.
Jeg hæfter mig som sagt ved, at der i artiklen fra den 7. februar som begrundelse for en stavnsbinding primært henvises til risikoen for værdifald som følge af det spekulantstop, der blev aftalt med boligaftalen af 30. januar.
Her skal jeg understrege, at karensperioden på 5 år ikke skal gælde ved omdannelse fra andelsboligforening til udlejningsbolig.
Det betyder at andelsboligforeningernes ejendomme friholdes fra værditab som følge af karensperioden.
Ikke desto mindre har flere bankøkonomer fremført, at undtagelsen fra karensperioden ikke vil friholde andelsboligforeningernes ejendomme fra værditab som forudsat i aftalen af 30. januar.
Det er med andre ord præcis som forudsat i aftalen: Andelsboligerne friholdes.
I forhold til det grønne energikrav vil det kunne ramme andelsboligerne i mindre grad, men det imødegås ved at give mulighed for at fastholde valuarvurderingerne nominelt.
Derfor mener jeg ikke, der er grund til at frygte risiko for stavnsbinding, og afslutningsvis skal jeg understrege, at aftaleparterne er enige om at drøfte forholdene for andelsboligerne på ny, hvis der senere skulle vise sig utilsigtede konsekvenser.
Heidi Bank (V), 2020-03-11:
Tak for svaret.
Jeg bliver jo nysgerrig, når jeg hører ministeren sige, at man friholder andelsboligerne, for er det ikke rigtigt, at det, man friholder, er andelsboligforeningerne?
Med det svar, der er kommet fra Finanstilsynet, går Finanstilsynet ind og taler om andelsboligforeningerne, men ikke om de enkelte andelsboliger.
Det vil sige, at et par, der står og ejer en bolig – en enkelt bolig, et enkelt andelsboligbevis – ikke bliver friholdt.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-03-11:
Nej, det er ikke rigtigt.
Jeg har Finanstilsynets notat fra den 5. februar 2020 her, og der står undervejs: »Den samlede konklusion er derfor, at hvis man lægger til grund, at karensperioden på intet tidspunkt gælder for ejendomme, der har været andelsboligforeninger, er det Finanstilsynets vurdering, at karensperioden isoleret set ikke vil have effekt for belåningsmulighederne for andelsbeviset og selve ejendommen.«
Jeg er selvfølgelig godt klar over, at der er to forskellige belåningssituationer, men det er jo altså vurderingen fra Finanstilsynet.
Heidi Bank (V), 2020-03-11:
Men der er det jo også sådan, at med det svar ligger der jo i det, at den enkelte andelsboligejer står sådan, forudsat at den så sælges som en udlejningsejendom.
Men lad mig gå videre til et spørgsmål mere.
Gør det så indtryk på ministeren, når en borger, der har købt sin andelsboliglejlighed i foråret 2019, udtaler, at vedkommende nu frygter at være teknisk insolvent?
Hvad siger ministeren til det?
Det er jo den ene borger efter den anden, der er ude og udtale, at de er bekymrede for de tiltag, der er lavet fra ministerens side.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-03-11:
Som sagt er jeg jo ikke meget for at gå ned i den enkelte sag, men overordnet set er det selvfølgelig klart, at vi ikke er interesseret i og på intet tidspunkt har været interesseret i, at andelsboligejerne skulle lide tab som følge af det her.
Derfor har vi også sagt fra starten af, at karensperioden vil vi lave på en måde, som ikke påvirker værdierne af andelsboligerne.
Så er der nogle grønne krav, som i begrænset omfang påvirker lånemulighederne i andelsboligerne, men det er jo nogle krav, som også spørgerens eget parti har været indforstået med undervejs.
Karsten Lauritzen (V), 2020-03-11:
Og tak til ministeren for besvarelsen.
Jeg er egentlig lidt forvirret, for jeg forstår, at det, ministeren siger, er, at der ikke er grund til bekymring, at man kan tage det helt roligt, men omvendt har ministeren svaret her i Folketinget og i offentligheden: Ja, der kommer til at være et prisfald, og diskussionen bliver så om på hvor meget.
Det, jeg så godt vil spørge boligministeren om, er, om han ikke godt kan forstå den usikkerhed, der er skabt af regeringens indgreb, altså at der er nogle boligejere og andelsboligejere, der er bekymrede og måske stoler mere på de vurderinger, der er fra deres bank, af, hvor meget deres andelsbolig nu falder i værdi, end den vurdering, som boligministeren læser op, at Finanstilsynet har.
Kan ministeren ikke forstå den bekymring?