runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-01:
Nu begynder ordføreren selv at tale om syrienskrigere.
Det, der var i den konkrete lovgivning om syrienskrigere, var jo, at man administrativt kunne fratage danske statsborgere deres statsborgerskab, uden at der lå en konkret domstolsprøvelse af det.
Det har jo ikke noget at gøre med at overtræde straffelovens kapitel 12 eller kapitel 13.
Jeg sagde før, at jeg ikke kan afvise, at man kan gøre det, men det er ikke det, der er tilfældet med syrienskrigere.
Det er ikke mennesker, der er dømt.
Det er mennesker, som vi vurderer, alene ud fra hvor de har opholdt sig, og så tager vi statsborgerskabet fra dem, uden at de har fået det prøvet ved en domstol, og uden at de bliver straffet for de potentielt alvorlige forbrydelser, som de har begået.
Marie Krarup (DF), 2020-12-01:
Den bemærkning får mig videre til det næste spørgsmål, som jeg ville stille: Hvornår søren begynder man at gøre op med de konventioner, der hæmmer os på det her område?
For det er jo grotesk, at både Venstre og Socialdemokratiet prøver at se hårde ud og sige, at de vil lave nogle store ændringer, men de bevæger sig inden for konventionerne, og når man er inden for konventionerne, kan man ikke noget som helst på det her område.
Så hvornår vil regeringen eller Socialdemokratiet rent faktisk gøre op med de konventioner, sådan at vi kan udvise folk, der begår alvorlig kriminalitet?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-01:
Vi har ikke nogen ambitioner om at udtræde af konventionerne, men vi har en ambition om at få testet, hvor deres grænser går.
Og det er jo bl.a. ved at udfylde de fulde rammer af de muligheder, konventionerne giver, at det lovforslag omkring fremmedkrigere blev fremsat sidste efterår og også det lovforslag, vi planlægger efter nytår, som handler om bandekriminelle.
Men uanset om der er konventioner eller ej, synes jeg da også lige, man skal stoppe op og overveje: Er det ikke et meget godt princip, at når man har fået tildelt et statsborgerskab, er udgangspunktet, at så er man dansk statsborger, og i det omfang man begår alvorlig kriminalitet, vil det som udgangspunkt skulle straffes ligesom i forhold til alle andre danske statsborgere, medmindre det er noget, der virkelig handler om statens vitale interesser?
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-01:
Tak for det.
Jamen det var, netop fordi ministeren også selv gjorde det klart her til sidst, at det som udgangspunkt vil være sådan, at når man er blevet dansk statsborger, altså har opnået dansk statsborgerskab, så er man dansk statsborger, og så er det ikke noget, vi bare sådan kan tage fra folk igen.
Derfor undrer det mig også lidt, at ministeren her giver udtryk for, at man har et ønske om at bakke op om den her tankegang, for det er jo netop udtryk for, at man ikke alene får sin straf som andre danske statsborgere, men at man ovenikøbet får en dobbeltstraf, i forhold til at statsborgerskabet kan blive taget fra en.
Ligger der ikke en vis bekymring, i forhold til hvad det er for en retstilstand, man får i det øjeblik?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-01:
Det er måske også derfor, at jeg siger »som udgangspunkt«.
For jeg mener egentlig, at de internationale konventioner har en god formulering omkring det med statens vitale interesser.
For som udgangspunkt, hvis man begår kriminalitet, også alvorlig kriminalitet, så synes jeg, at man skal straffes ligesom alle andre danske statsborgere.
Hvis man har et dobbelt statsborgerskab og har været involveret i noget, som virkelig er til skade for statens vitale interesser, så synes jeg også, det er rimeligt, at et demokratisk samfund slår fra sig, hvis man ikke frakender til statsløshed, og har den mulighed for ved dom at frakende bandekriminelle det danske statsborgerskab, altså at vi i et forsøg på at beskytte retsstaten og det danske samfund tager det danske statsborgerskab fra folk, der har dobbelt statsborgerskab.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-01:
Men hvis man tager konventionerne, er det jo netop, hvor man er helt ude i det, hvor det handler om straffelovens § 12 og 13, altså terrorisme og landsforræderi og sådan noget.
Altså, her taler vi om bandekriminalitet.
Vi kan allerede nu se konsekvensen af, at man bliver udelukket fra statsborgerskab, hvis man har deltaget i bandekriminalitet.
Det betyder jo, at en gerning, man har gjort en gang, som har været rigtig dum, og som man også kan blive straffet for, så har livslange konsekvenser.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-01:
Men jeg tror også, at vi alle sammen har hørt om organiseret kriminalitet i Sydeuropa, f.eks. i Italien, som ikke bare er almindelig kriminalitet, men som også udfordrer retssamfundet og de grundpiller, som demokratiet står på.
Og et sted mellem Olsen-banden og den sicilianske mafia ville jeg ikke være i tvivl om at der kan forekomme bandekriminalitet, som også er til skade for statens vitale interesser.
Jeg synes, det er rimeligt, at man slår fra sig i sådan nogle tilfælde.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-01:
Ja, det gør der jo også i forhold til folk, der har været fremmedkrigere, og der er, som jeg sagde, Enhedslisten bare helt generelt imod.
Og der har vi bare et forskelligt synspunkt på, hvornår den danske stats vitale interesser er truet.
I Socialdemokratiet mener vi, at vi skal stille høje krav til personer, der ønsker at blive danske statsborgere, særlig i forhold til deres evne til at overholde dansk lovgivning og ikke begå kriminalitet.
Så jeg vil gerne takke Venstre for at fremsætte det her beslutningsforslag, for i Socialdemokratiet har vi nultolerance over for bandekriminalitet.
Vi skal til enhver tid tage statsborgerskabet fra bandekriminelle, når og hvis det kan lade sig gøre.
Forslagsstillerne skriver i bemærkningerne til beslutningsforslaget, at regeringen inden udgangen af 2020 skal gennemføre en sådan lovændring, altså inden udgangen af 2020.
I dag er det så den 1. december, og vi kan spøge, om forslagsstillerne i ramme alvor forventer, at vi på 31 dage skal få gennemført sådan en lovændring.
Med lovforslaget foreslår vi at ændre indfødsretsloven, så personer, der dømmes for visse typer af alvorlig bandekriminalitet, der er til alvorlig skade for Danmarks vitale interesser, kan frakendes deres danske indfødsret, medmindre det medfører, at de bliver statsløse.
Vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at bekæmpe bandekriminalitet inden for rammerne af grundloven og vores internationale forpligtelser.
Bandekriminelle terroriserer ikke alene hele boligområder, men også hele bydele rundtomkring i Danmark.
Sådanne personer skal vi have en nultolerance over for.
Da vi har et lovforslag på vej, støtter Socialdemokratiet ikke forslaget.
Morten Dahlin (V), 2020-12-01:
Jeg skal bare lige forstå ordføreren rigtigt.
Står ordføreren, som er ordfører for Socialdemokraterne, og siger, at årsagen til, at man ikke vil støtte det her beslutningsforslag, er, at lovgivningsprocessen så vil være for hurtig?
Er det seriøst ment med al den lovgivning, vi på ingen tid har hastet igennem med Socialdemokratiet ved roret?
Og så mener man ikke, at et lovforslag, man har arbejdet på åbenbart siden engang i foråret, har kunnet nås i år.
Er det seriøst?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-01:
Ministeren har jo lige redegjort over for hr. Morten Dahlin om, hvorfor og hvornår det her forslag kom op, og hvad det var, der først kom op i forhold til diskussionen om, hvad det først var, der skulle føre til, at man mister statsborgerskabet.
Så hr. Morten Dahlin har jo lige fået en forklaring fra ministeren.
Morten Dahlin (V), 2020-12-01:
Så kunne jeg bare godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren selv kan se det komiske i, at Socialdemokraterne nu står og siger, at det ville være alt for hurtigt at gennemføre den her lovgivning i år.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-01:
Som ministeren redegjorde for før, er der nogle juridiske problemer i det her, bl.a. med at tage statsborgerskabet fra folk, hvis de ikke har noget andet statsborgerskab.
Og der kan være andre ting omkring det.
Nu får hr. Morten Dahlin ordet, og så kan jeg forberede ham på et spørgsmål nu, nemlig at man jo kunne spørge, hvorfor Venstre ikke har gjort det, hvis det var så let, da man havde magten i 4 år.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-01:
Jamen jeg kunne bare godt tænke mig at høre overvejelserne i forhold til det med, at man på den her måde jo indfører en eller anden form for ekstra straf.
Det er jo ligesom ifølge konventionerne en ekstra straf, der er forbeholdt det, at man begår forbrydelser efter straffelovens § 12 eller 13.
Det udvider man her til også at handle om bandekriminalitet.
Er der ikke en eller anden retssikkerhedsmæssig usikkerhed, i forhold til at man på den her måde indfører en dobbeltstraf, som jo kommer til at gælde livslangt, altså både for dem, der begår bandekriminalitet og dermed er udelukket fra statsborgerskab, men også for dem, der så begår bandekriminalitet som danske statsborgere, og som så fuldstændig kan blive frakendt deres danske statsborgerskab?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-01:
Hvis der er så grove tilfælde, at man er til fare for statens vitale interesser, ja, så mener vi, at man skal kunne miste statsborgerskabet.
Det mener Enhedslisten jo aldrig, heller ikke, når der er tale om IS-krigere, og det er et fair nok synspunkt, men der ser vi nok forskelligt på, hvordan man beskytter borgerne i Danmark.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-01:
Jeg går ud fra, at vi er enige om, at hvis man begår bandekriminalitet, så skal man straffes, og den straf, man som dansk statsborger i øvrigt bliver straffet med, synes vi vel også er en rimelig straf.
Nu er der nogle her, som så får en ekstra straf oveni, og det er der, man kan sige at der jo bliver en forskel, i forhold til hvordan vi kommer til at straffe borgere, alt efter hvad deres baggrund er.
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-01:
Tak for det.
Også tillykke herfra til ministeren for nu at stå på talerstolen som minister.
I Radikale Venstre er vi selvfølgelig ærgerlige over, at ministeren ikke i dag kommer og siger, at regeringen vil gøre en helt særlig indsats ved at tage nogle børn til Danmark, som ikke ser ud til at have nogen fremtid, og som har det rigtig, rigtig skidt der, hvor de er.
Derfor vil jeg spørge ministeren: Hvad skal der til, for at regeringen vil være åben over for i lighed med andre EU-lande at hjælpe de her børn og tage nogle af børnene til Danmark?
Marcus Knuth (KF), 2020-12-01:
Det skal netop ikke være nemt, og vi ønsker jo massive opstramninger på det her område – ikke bare i forhold til kriminelle, som vi har haft et godt samarbejde med Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige om, og det samme gælder de to partier, når det kommer til vores forslag om at kunne ordentligt dansk og også om at kunne komme til en samtale.
Vi synes også, at det er en udfordring med de alt for mange på overførselsindkomst, som tæller med som egentlig i beskæftigelse.
Altså, vi vil gerne stramme massivt op på en lang række områder, og det ser jeg frem til vi forhåbentlig kan gøre sammen, når vi kommer til forhandlingerne om dansk statsborgerskab her i starten af det nye år.
Marie Krarup (DF), 2020-12-01:
Det er jo en lille positiv ting, der er ved det dobbelte statsborgerskab.
Det er sådan set den eneste positive ting, for det andet er jo, at det ikke bliver den her alvorlige afgørelse, altså hvor man virkelig skal tænke sig om.
Noget andet er, at man jo sagtens kan bo i Danmark i mange år.
Jeg kender adskillige folk, som er, vil jeg sige, sådan næsten danske, men som ikke vil have dansk statsborgerskab, i hvert fald kun som et ekstra, hvis det skulle være – fordi de stadig væk, selv om de har boet i Danmark i mange år, inderst inde føler sig som tyskere, englændere, russere, eller hvad det nu er.
Så hvorfor er det, at det skal være så nemt, om jeg så må sige, at få dansk statsborgerskab, som et ekstra statsborgerskab?
Det må jeg indrømme jeg ikke helt kan følge.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-01:
Vi synes jo faktisk, at der i de senere år har været nogle rigtig gode eksempler på, at vi netop har kunnet udvise folk, fordi de har dansk statsborgerskab.
Jeg forstår godt, hvad spørgeren mener, men det, at man har statsborgerskab, gør jo netop, at vi har kunnet udvise kriminelle, som det ellers ville have været næsten umuligt for os at udvise.
Og det synes jeg vi skal holde fast i.
Marie Krarup (DF), 2020-12-01:
Tak for talen, og tak for den delvise støtte, om jeg så må sige.
Jeg skal bare lige høre noget; der er en ting, jeg godt vil have afklaret.
De Konservative vil jo gerne fremstå som nogle, der vil være rigtig hårde på det her område.
Vil De Konservative støtte et forslag fra Dansk Folkeparti om at afskaffe muligheden for dobbelt statsborgerskab?
For vi må jo se i øjnene, at for mange mennesker er det ikke en dyb identitetsafgørelse at få dansk statsborgerskab; det er sådan på grund af convenience.
Det er meget rart at have flere pas, ikke?
Og det er det især, hvis der nu sker noget i forbindelse med brexit.
Altså, det er ikke den her helt store dybe forandring i ens liv, hvor man siger: Nu er jeg dansker, og mit hjerte banker lidt mere, når jeg ser Dannebrog, end når jeg ser Union Jack eller noget andet.
Og det ville man jo nå frem til, hvis man fjernede muligheden for dobbelt statsborgerskab, og det synes vi er det rigtige.
Vil De Konservative støtte det forslag?
Marcus Knuth (KF), 2020-12-01:
Tak, hr. formand, og tak til Dansk Folkeparti for et fint forslag med nogle rigtig gode intentioner, nemlig at værne om det danske statsborgerskab, og hvem vi giver det til.
Det at værne om det danske statsborgerskab er noget, som vi Konservative går rigtig meget op i.
Vi har også stillet mange forslag her i Folketingssalen i den senere tid, også med støtte fra både Nye Borgerlige og Dansk Folkeparti, og det er vi jo selvfølgelig meget, meget glade for.
Vi synes dog, at forslaget, som det er her, ikke rammer der, hvor vi gerne vil ramme.
Jeg tror, der allerede har været brugt eksempler her fra talerstolen før: Hvis man er den mest velintegrerede nordmand, der har boet hele sit liv i Danmark og bare vælger ikke at blive gift, skal det så være noget, som man – i gåseøjne – bliver straffet for?
Eller: Hvad med nogle af dem, som jo allerede bor i Danmark, men som desværre har fået dansk statsborgerskab – vi har haft hele problematikken omkring Motalavej – altså skal de qua deres danske statsborgerskab godt kunne få deres ægtefælle hertil som dansk statsborger?
Derfor synes vi konservative hellere, at man skal gøre det, som vi har debatteret før, nemlig at en del af processen for at få det danske pas er, at man skal til en samtale.
Vi har diskuteret det i udvalget.
Det gør man f.eks. i et land som Østrig, og jeg tror også lande som Irland og Schweiz.
Og det er jo selvfølgelig ikke et perfekt system, men derigennem skal vi vurdere, om det er en person, som rent faktisk har taget Danmark til sig.
Hensigten skal være, at vi ikke giver statsborgerskab til folk, der ikke vil Danmark.
Det er også det, som forslaget her lægger op til.
Vi synes bare, at vores løsning er mere hensigtsmæssig.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-01:
Tak for det, formand.
Statsborgerskab er en vigtig rettighed for borgere, som bor og lever deres liv her i Danmark.
Det er adgangen til at kunne stemme til folketingsvalg, det er adgangen til det danske pas, som gør det let at rejse, og det er for mange ikke mindst en symbolsk anerkendelse af, at de er fuldgyldige medlemmer af det danske samfund.
Derfor er det for Enhedslisten et vigtigt mål, at mennesker, der har permanent ophold og efter al sandsynlighed skal leve og bo hele deres liv her i landet, kan opnå statsborgerskab.
Det er et vigtigt redskab for integrationen og for sammenhængskraften, og det er vigtigt for vores demokrati, at så mange som muligt er med til at sammensætte Folketinget.
Derfor ønsker vi, at det skal være lettere at opnå statsborgerskab, end det er i dag.
Enhedslisten står uden for de aftaler om de her stramninger, og vi ønsker ved førstgivne lejlighed at få lempet reglerne.
De stadige stramninger betyder, at der her i landet lever en voksende gruppe af mennesker uden dansk statsborgerskab og dermed uden de fulde borgerrettigheder.
Det mener vi ikke er godt for vores samfund.
I dag diskuterer vi så et meget vidtgående forslag, som er et led i Dansk Folkepartis såkaldte kristne kulturkamp.
Det er et forslag, der vil udelukke alle udlændinge, der ikke er gift med en dansk statsborger og ikke har været det i en årrække, fra at blive danske statsborgere.
Det kan Enhedslisten naturligvis ikke støtte, både fordi det er udtryk for en grov diskrimination af både børn, af udenlandsk gifte og også af ugifte mennesker, men også fordi der bestemt ikke er brug for flere stramninger i adgangen til at blive dansk statsborger – tværtimod.
Så for at opsummere: Enhedslisten mener, vi bør gå en helt anden vej og indrette regler, som giver lettere adgang til statsborgerskab, og Enhedslisten støtter ikke det her beslutningsforslag.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-12-01:
Social kontrol bliver ikke bedre af, at vi gør det til en lov.
Jeg kommer ikke til at gå mere ind for, at man dikterer, hvem folk gifter sig med eller skal forelske sig i for at blive fuldgyldige medlemmer af det danske samfund, bare fordi vi gør det til lov og dermed gør det til en del af vores regelsæt.
Jeg forstår slet ikke, at fru Marie Krarup ikke kan se dobbeltmoralen i det, hun siger.
Så det bliver et nej tak herfra.
Marie Krarup (DF), 2020-12-01:
Det er det lige præcis ikke.
Det er helt misforstået.
Det her foregår jo efter regler.
Det foregår jo ikke efter en uskreven norm, hvor man bliver udstødt eller straffet eller et eller andet ved at overtræde den.
Hvis vi får indført den her regel, vil det være en fuldstændig gennemsigtig regel, som alle vil kende, og man vil ikke blive straffet på mærkelige religiøse måder.
Det vil være en del af vores system i vores danske retsstat.
Det vil ikke på den måde være social kontrol med nogle uigennemsigtige regler og uigennemsigtige straffe, overhovedet ikke.
Så det er fuldstændig misforstået.
Det er et forsøg på at sørge for, at Danmark bliver ved med at være dansk.
Vi er alvorligt truet.
Og det er da selvfølgelig ærgerligt, at man er nødt til at foreslå sådan nogle regler for at fastholde Danmark som et dansk land.
Men vi er truet.
250.000 statsborgerskaber er der blevet uddelt siden 1983.
Det er en katastrofe.
Det er en befolkningsudskiftning, vi er i gang med.
Det er forfærdeligt.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-12-01:
Jeg deler fuldt ud betragtningen om, at religioner og kulturer ikke skal diktere, hvem man skal gifte sig med, heller ikke over for etniske minoritetskvinder eller andre, som er underlagt social kontrol.
Det er jeg fuldstændig enig med Dansk Folkepartis ordfører i.
Men jeg er forundret over, at Dansk Folkepartis ordfører ikke kan se, at man med netop det her forslag gør sig skyldig i præcis det samme.
Det er jo sådan set præcis det, der foregår i de etniske minoritetsmiljøer, hvor vi ser social kontrol.
Marie Krarup (DF), 2020-12-01:
Det kunne jo være, at SF ville støtte det, hvis de forstod det.
Det lyder lidt, som om ordføreren har fået det lidt galt i halsen, for Folketinget kan selvfølgelig ikke bestemme, hvem folk skal forelske sig i eller gifte sig med, men Folketinget kan bestemme, hvem der skal have statsborgerskab – det står der i vores grundlov – og vi kan lave nogle regler for, hvem der skal på de lovforslag, som vi stemmer om.
Det er det ene.
Det andet er, at livet er fyldt med social kontrol.
Der er social kontrol overalt.
Den form for social kontrol, som vi i Dansk Folkeparti er modstandere af, er den religiøse islamiske sociale kontrol, som fratager folk, der bor i Danmark – det her land, der er præget af frihed, og som er en retsstat, hvor tingene foregår efter bestemte regler – alle de friheder af religiøse årsager.
Det vil vi bekæmpe så meget, som vi kan.
Det her er en af måderne at gøre det på.
Det er ved at indføre den her skærpende bestemmelse om, hvordan man skal kunne komme på et lovforslag om at få tildelt statsborgerskab, for hermed vil vi nedbringe antallet af folk fra muslimske lande med en muslimsk baggrund, fordi der så er meget færre af dem, der vil gifte sig med en dansker.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-12-01:
Tak for det.
Folketinget skal ikke bestemme, hvem vi forelsker os i.
Folketinget skal ikke bestemme, hvem vi forelsker os i, og hvem vi gifter os med.
Vi skal ikke diktere, og det skal Dansk Folkepartis fru Marie Krarup heller ikke, hvem man forelsker sig i og gifter sig med.
Og hvorfor skal vi ikke det?
Med det forslag, der ligger her, udstiller fru Marie Krarup og Dansk Folkeparti deres hykleri i forhold til diskussionen om social kontrol, ved at man simpelt hen med vold og magt vil tvinge folk til at forelske sig i nogle bestemte mennesker, før de kan blive et fuldgyldigt medlem af det danske samfund.
Det gør mig for at sige det rent ud edderspændt rasende, for vi i SF deler da fuldt ud det synspunkt, at der er behov for at bekæmpe social kontrol, og ønsket fra Dansk Folkepartis og andre partiers side her i salen om at gøre det.
Vi er utrolig opmærksomme på, at der foregår social kontrol, og at vi skal sætte ind over for det.
Det kan ikke være rigtigt, at kvinder, uanset hvilken minoritet de tilhører, skal presses ind i ægteskaber, som de ikke ønsker, skal have at vide af familiemedlemmer, hvem de må forelske sig i.
Det er, hvad vi i SF har at sige til det forslag, og derfor støtter vi det under ingen omstændigheder.
Susan Kronborg (RV), 2020-12-01:
Ja, Radikale Venstre forstår rigtig godt den værdikamp, som Dansk Folkeparti fører, men samtidig har Radikale Venstre jo så en kamp for retsstaten og retsprincipper.
Man kunne ikke komme med, medmindre man var et par.
Marie Krarup (DF), 2020-12-01:
Jeg kunne rigtig godt tænke mig at blive arving til Mærsk Mc-Kinney-formuen.
Det ville jeg gerne stræbe efter.
Det kommer nok ikke til at ske, for jeg er gift i forvejen, og jeg ved ikke, om der er nogle ugifte mænd dér, som er arvinger.
Men det er bare for at sige, at når man får statsborgerskab, bliver man medlem af den danske familie.
Og det kan man ikke bare have ret til.
Det kræver noget ekstra.
Det kræver, at der er nogen, der skal række hånden ud, omfavne en, og det synes vi at man i bogstaveligste forstand bør overføre til det her område.