runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-14:
Jeg håber ikke, det er en pose varm luft, og det synes jeg heller ikke at det, staterne har forpligtet sig til, er.
Mest af alt er det jo et fremskridt, at det overhovedet er med i aftalen.
Men det er stadig væk et væsentligt fremskridt i forhold til det, vi har set i tidligere handelsaftaler, og det håber jeg også at ordføreren er enig med mig i.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-14:
Beslutningsforslaget, som Dansk Folkeparti har fremsat, rejser nogle vigtige spørgsmål, og regeringen har bestemt sympati for ideen bag beslutningsforslaget.
Det er naturligvis frustrerende, hvis politiet ikke modtager og anvender de overvågningsbilleder eller videoer, som borgerne er i besiddelse af, i efterforskningen og opklaringen af lovovertrædelser.
Når man som borger henvender sig til politiet med fotos, videomateriale og andre relevante oplysninger til efterforskningen af kriminalitet, skal man naturligvis tages seriøst.
Derfor mener jeg også, at det er en god idé med en digital løsning, som sikrer, at private og virksomheder let og enkelt kan aflevere overvågningsmateriale til politiet.
Vi arbejder derfor på, at der bliver etableret en løsning, så politiet bedre kan bruge overvågningsmateriale fra private og virksomheder i deres eftersøgning og efterforskning.
Det er et vigtigt initiativ, for den teknologiske udvikling betyder, at flere og flere i dag hurtigt og nemt kan dokumentere forbrydelser, og at man derfor kan ligge inde med f.eks. fotos og videomateriale, der kan have betydning for politiets arbejde.
Samtidig er vi også ved at se på, hvilke muligheder f.eks. butikker har for at dele oplysninger om tyverier og andre kriminalitetsformer med hinanden.
Og endelig er der igangsat en generel kortlægning, som skal afdække problemer i forbindelse med borgernes kontakt med politiet, og hvilke initiativer der skal tages for at forbedre kontakten.
I kortlægningen er politiets indhentning og brug af fotos og videomateriale fra private og virksomheder et selvstændigt spor.
Vi vil således gøre, hvad vi kan, for at problemet bliver løst på rette vis.
I forhold til forslaget om, at politiet skal offentliggøre billeder, de modtager fra borgere af mulige lovovertrædelser, er jeg mere skeptisk.
Det er og skal være en politimæssig opgave at vurdere, hvordan optagelser skal benyttes i efterforskningen, ligesom det er en politimæssig opgave at offentliggøre signalement eller andre oplysninger, der skal føre frem til en gerningsmand.
Herudover er det meget indgribende at blive hængt ud som lovovertræder i offentligheden, f.eks. på sociale medier eller andre steder på nettet, især når man tager i betragtning, hvor svært det er at slette oplysninger fra internettet eller fra den kollektive erindring.
I mange tilfælde vil en offentliggørelse derfor ikke stå mål med den begåede lovovertrædelse.
Og derfor kan politiet i dag kun offentliggøre billeder, hvis nogle særlige betingelser i retsplejeloven er opfyldt.
Og sådan mener jeg også det bør være fremadrettet.
Uagtet at regeringen således kan støtte nogle af ideerne bag beslutningsforslaget, kan regeringen ikke støtte forslaget i sin helhed.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-14:
Altså, ministeren siger, at der er meget sympati for beslutningsforslaget.
Men nu er sympati jo mig bekendt gratis og uforpligtende.
Derfor vil jeg spørge ministeren om den løsning, som ministeren mener skal laves.
For der skal etableres en eller anden løsning, så borgere nemmere kan henvende sig til politiet med de her billeder.
Det kan godt være, det er en udfordring, men i forhold til de borgere, jeg har talt med, og de mange sager, der har været på det her område, er det jo ikke sådan, at borgerne ikke har kunnet komme i kontakt med politiet.
Der har det været sådan, at politiet ikke har ønsket at viderefomidle de billeder, der er taget.
Så kan ministeren ikke se, at det forslag, regeringen arbejder med, kun rummer den ene af to dele?
Det er simpelt hen ikke godt nok.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-14:
Derfor er der også mere end en tilgang til det.
Altså, man kan diskutere, hvor let det er at give politiet det her materiale, og hvad der skal afhentes.
Jeg synes, det ville være godt at have en digital løsning, hvor man let og enkelt her og nu kan sende alt det, man har, og politiet hurtigt kan se, om det kan bruges i efterforskningen eller ej.
Og så kan man selvfølgelig tale om det andet spor.
For det er et spor i den kortlægning af mødet mellem borgere og politi, vi er i gang med, at se på, om politiet så i endnu højere grad end i dag kan overveje, om der i en sag er en tydeligt forbrydelse – det kan enhver se – og om man så hurtigere kan lægge billeder ud på internettet og de sociale medier eller andre steder.
Jeg synes bare, det skal være politiet, der vurderer det, men jeg har sådan set langt hen ad vejen forståelse for forslaget.
Jeg synes bare, det skal være politiet, der vurderer det.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-14:
Det er det jo så også i det her beslutningsforslag.
Det vil altid være politiet, der har foden på bremsen, i forhold til hvad der ikke skal videreformidles.
Sådan er det jo allerede, som man kan se, hvis man læser det her forslag.
Jeg vil gerne spørge ministeren om en anden ting.
Der har jo været en stribe eksempler på sager, som jeg må sige jeg synes er dybt uretfærdige, og som kalder på, at reglerne på en eller anden måde skal laves om.
Hvad synes ministeren om nogle af de sager, der har været fremme gennem det seneste halvandet år?
Har de ting, man har set, været rimelige, altså ting, hvor ellers fuldstændig lovlydige mennesker, der har været udsat for en forbrydelse, lægger det på internettet i god tro?
Er det rimeligt, at de er blevet straffet på den måde, som har været skitseret i medierne?
Og hvis det er urimeligt, hvad vil ministeren så gøre ved det?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-14:
Jeg er helt enig i, at nogle af de sager, som vi alle sammen har set være fremme i offentligheden, kan virke voldsomt groteske.
Altså, at man får en højere straf for at lægge noget ud, end gerningsmanden får.
For jeg synes, det er vigtigt at holde fast i, at det ikke kan nytte noget, at vi alle sammen går rundt og gør os selv til politi eller dommere over, hvad der kan blive lagt ud.
Det er altså politiets opgave.
Men jeg synes bestemt, det er relevant at kigge på, om bødeniveauet og strafstørrelsen er rimelig og retfærdig set i forhold til den straf, som den egentlige forbryder, om jeg så må sige, får.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-14:
Tak for det, og tak for den konstruktive ordførertale, som jeg synes det var.
Hvis det betyder, at Socialdemokratiet vil støtte forslaget, kan vi godt lave den ordning.
Så jeg vil egentlig bare høre ordføreren: Hvis den sidste del tages ud, kan Socialdemokratiet så støtte forslaget?
Trine Bramsen (S), 2017-03-14:
Vi støtter forslaget, hvis den sidste del slettes, og det kunne jo også rent faktisk være, at vi kunne få den her del med en fast track-ordning ind i forslaget.
Det kan vi jo tage en god drøftelse om.
Men hvis vi holder fast i princippet om, at det er politiet, der vælger, hvilke billeder der skal offentliggøres, men med en klar tilkendegivelse om, at vi forventer, at billeder offentliggøres i større omfang og hurtigere, støtter vi forslaget her.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-14:
Det synes jeg er rigtig konstruktivt og positivt, så jeg vil bare takke Socialdemokratiets ordfører for tilkendegivelsen.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-14:
Men det handler også om retsfølelsen i befolkningen.
Jeg er helt med på, at det her går på to ben, jeg er helt med på, at det også handler om, hvordan det er, vi resocialiserer generelt, når vi taler om straf.
Nu har vi så her om rocker-bande-medlemmer, hvor jeg mener at der sådan er lidt længere mellem snapsene, når vi skal resocialisere.
Der skal vi selvfølgelig kigge på exitindsatser og alt det dér, det er jeg fuldstændig med på.
Men det handler for mig også om retfærdighed og retsfølelse, og når jeg i dag er ude at reagere på det her med, at man kan varetægtsfængsles i hjemmet, så er det simpelt hen, fordi jeg var ved at besvime, da jeg fandt ud af, at det kunne man.
Det kan jeg simpelt hen ikke have med at gøre.
Der skulle næsten have været en truck kørt ind med iltapparater, for at jeg kunne holde mig stående.
For jeg blev simpelt hen så chokeret over, at det er sådan, det foregår i vores land.
Det er jo fuldstændig at håne ofrene, at man siger, at du kan blive varetægtsfængslet i dit hjem.
Jeg har da aldrig hørt noget mere tåbeligt.
Ja, for i den længere tid, folk sidder i fængsel, gør de da ikke skade på andre.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-03-14:
Så skulle det jo netop være sådan, at vi så færre skyderier og færre skydevåben, for strafferammen er kun gået op, og vi har også fået en minimumsstraf.
Vi har ikke set en lempelse af strafniveauet, minimumsstraffe og strafferammer.
Alligevel kommer det i bølger, og det følger også i høj grad opgør mellem bander og rockergrupperinger.
Så jeg kan simpelt hen ikke følge ministerens logik, altså at alene det, at der er nogen, der sidder længere tid i fængsel, gør, at der kommer et fald i antallet.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-14:
Vi er også i gang med at kigge på en rocker-bande-pakke, der forhåbentlig skal gøre en hel masse gode ting for lovlydige borgere og rigtig triste ting for rockere og bandemedlemmer.
Men det er jo også, fordi verden udvikler sig.
Hvis man kigger på den første bandepakke, bandepakke I, er der jo sket en udvikling.
Dengang var det jo rockerne, der sloges mod hinanden.
Siden dengang har vi fået et hav af bandegrupperinger.
Jeg tror også, at man skal se det i den sammenhæng.
De bandegrupperinger udvikler sig hele tiden.
Man kan snart ikke følge med i, hvornår der er dannet nye bandegrupperinger, og i, hvordan de fraktionerer sig.
Derfor har vi en udfordring i, at der kommer flere og flere af de her bander, og det er jo sådan set dem, vi skal gøre noget for at få sat i fængsel.
Lad os endelig få sat dem i fængsel i lang tid.
Zenia Stampe (RV), 2017-03-14:
Men som jeg også sagde, er virkeligheden desværre, at vi har haft de her bandekrige med et par års mellemrum de sidste 10 år.
Jeg vil derfor gerne spørge justitsministeren: Hvis det sker igen, altså at der opstår en ny bandekrig med mange skudepisoder, hvad skal vi så gøre?
Vi kunne sige i 2019 eller 2020, for så er de, der har fået 2½ år, jo kommet ud igen, måske ekstremt forhærdede, fordi man er begyndt at arbejde lidt mindre med resocialisering.
Det håber jeg ikke, men det kunne man jo frygte.
Altså, har ministeren så en idé til, om man skal hæve minimumsstraffen endnu en gang, hvis nu det viser sig, at det her altså ikke var det, der skulle til for endegyldigt at stoppe bandekrigene?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-14:
Men skal vi nu ikke prøve at løse de udfordringer, vi står med i dag – her og nu – i stedet for at kigge på, hvad der sker i 2019 og 2020 og 2025?
Altså, lige nu står vi jo med en udfordring, hvor rockere og bandemedlemmer har skudt i gaderne – nogle meget voldsparate bandegrupperinger, som vi er nødt til at sætte ind over for.
Jeg påstår jo ikke, at det her løser alt.
Det her er jo en smuk blomst i den dejlige buket, vi nu er ved at binde som en rocker-bande-pakke, hvor vi tager hårdt fat hele vejen rundt.
Jeg anerkender fuldt og helt, at det her gør det ikke alene, men jeg har det jo sådan, at det også handler om, at vi sender et signal.
Verden udvikler sig, de kriminelle udvikler sig og bliver mere rå, og derfor handler det hele tiden om, at vi også har et modsvar.
Ud over at man selvfølgelig skal prøve at få nogle bedre mennesker ud af fængslerne – det er en anden diskussion – så handler det også om, at de skal ind at sidde i tilpas lang tid til, at de bliver holdt væk fra gaderne.
De skal vide, at hvis de går rundt med de her våben, får de en straf, der virkelig knalder til.
Zenia Stampe (RV), 2017-03-14:
Når jeg spørger, er det jo, fordi vi i forbindelse med tre bandepakker har fået at vide, at nu kom det instrument, der gjorde, at vi ikke kom til at se en bandekrig igen.
Og det er bare derfor, jeg spørger: Hvis vi så ser en til, er det her så skruen uden ende, eller har vi nået niveauet nu?
Tror ministeren det?
Eller vil ministeren være parat til endnu en gang at hæve straffen?
Der kan i virkeligheden bare svares ja eller nej til det.
Eller kan vi regne med, at det her er den sidste gang, og at hvis det ikke virker, anerkender man en gang for alle, at det faktisk er den forkerte vej, og at vi må finde nye midler?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-14:
Jamen da jeg jo ikke har fået afsluttet mit i aftenskolekursus i krystalkuglekigning med fremtidsperspektiv, ved jeg simpelt hen ikke, hvad der kommer til at ske om 5 og 10 år.
Men jeg ved i hvert fald, at hvis vi ingenting gør i dag, bliver det kun værre.
Jeg tror, vi skal anerkende – det var også det, jeg var inde på i mit svar til fru Lisbeth Bech Poulsen – at de kriminelle også udvikler sig.
Vi har jo langt flere bandegrupperinger i dag, end vi havde sidst, vi lavede en rocker-bande-pakke, fordi tingene udvikler sig.
Der er jeg sådan set enig i, at det er noget, man skal bruge med varsomhed, men det gør vi her.
Og så kommer der jo en større bandepakke, som selvfølgelig tager mere fat.
Men hvis vi skal modgå de kriminelle, og hvis vi skal prøve at give borgerne tryghed, så kræver det altså også, at der følger nogle hårde straffe for den kriminalitet, der udøves.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-03-14:
Det er dejligt at høre, at ministeren gør brug af aftenskoletilbuddene i Danmark.
Det er der mange der har glæde af.
Men jeg var jo lidt inde på det her med evidens i forhold til hårdere straffe, og hvad der egentlig virker, og om vi ved, om det virker i forbindelse med eksempelvis våbenbesiddelse.
Og jeg kunne så høre på de svar, der ligesom var til fru Lisbeth Bech Poulsen, at det også handlede lidt om, at når de var låst væk, så lavede de ikke ballade.
Det er jo en argumentation, jeg har hørt fra ministeren før, men hvis vi nu tænker den tanke helt til ende, kan vi jo spørge: Hvorfor er det så nok med 8 år?
Hvad hvis de så laver ballade, når de kommer ud efter 8 år?
Altså, mener ministeren virkelig, at det er en argumentation, der kan bruges, hvis vi vil gøre noget fornuftigt og langsigtet ved den her udfordring, som vi jo alle sammen er enige om der er?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-14:
Men hvad er svaret så?
Man kan godt stille en masse spørgsmål, og hvis man ingen svar har, så tænker jeg: Skal vi så lade være med at straffe?
Skal vi så sige, at hvis vi stort set ikke straffede, så kunne vi nok i fælles forståelse og samtale komme frem til, at de kriminelle ikke skulle være kriminelle?
Jeg har jo sådan set bestræbt mig på at være meget, meget ærlig, når jeg siger, at når de er låst inde, gør de ingen skade.
Det er den ene del af det.
Men jeg tror også et eller andet sted på, at hvis man render rundt med et våben, man har ulovligt, og hvis man ved, at det, i takt med at straffene skærpes, kan koste en 2, 3, 4, 5 år, så vil man tænke over det.
Og hvis de ikke tænker over det, så er det da også fint.
For så kommer de ind at sidde rigtig længe, og det er godt for vores alle sammens tryghed.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-03-14:
Nu hørte jeg også ministeren i dag tale om de forsøg, man laver i Københavns Kommune med varetægtsfængsling i eget hjem, hvor det også var den helt store retorik, ministeren var ude i – måske også lært på aftenskolen.
Men nu ved vi, at der faktisk er noget, der virker, og vi ved, at når vi har med kriminelle at gøre, så handler det om at skabe en anden virkelighed for dem – det handler om den her resocialisering, både hvis man har begået kriminalitet, men også før, altså hvordan vi laver en præventiv resocialisering.
Og er det så ikke en værktøjskasse, ministeren kunne gøre lidt mere brug af i stedet for konsekvent og hele tiden at sige, som jeg egentlig har hørt ministeren sige, siden han tiltrådte, at hårdere straffe er svaret på alt?
Altså, skal vi ikke tage og sætte gang i et evidensbaseret arbejde for at se på, hvad der egentlig virker, i stedet for bare at køre på en eller anden sådan fornemmelse eller noget, man har set i en krystalkugle, som siger: hårdere straffe?
Trine Bramsen (S), 2017-03-14:
Tak for det.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-14:
Tak, formand.
For noget tid siden besøgte jeg Laura og Henrik.
De har en modetøjsforretning i Silkeborg, og de var udsat for et butikstyveri, hvor der blev stjålet en meget, meget dyr jakke.
Der skete ikke noget, og de besluttede selv at lægge et billede af tyven ud på Facebook.
Kort efter blev tyven fanget på grund af gode tip fra borgere til politiet.
En træls historie fik altså en positiv udgang, i og med at tyven blev fanget og stillet til ansvar på grund af gode tip fra offentligheden.
Desværre blev Laura og Henrik politianmeldt, fordi de med offentliggørelsen af billedet havde brudt reglerne, og så skulle de straffes.
Igennem de seneste år har vi set en stribe sager, hvor borgere har været udsat for kriminalitet og i afmagt over manglende interesse for at opklare de her sager fra myndighedernes side har besluttet sig for at lægge overvågningsbilleder ud på bl.a. sociale medier.
Det er ulovligt, og i de forskellige sager har personerne fået ofte strenge bøder.
De regler, vi har i dag, bytter om på offer og gerningsmand.
Vi straffer ofrene, og gerningsmændene bliver pludselig gjort til ofre.
Det er uretfærdigt.
Jeg synes, det er langt ude, og at det er på tide, at vi stopper det.
I et tidligere forslag fra Dansk Folkeparti ville vi sætte det her meget fri, som Enhedslistens ordfører rigtigt bemærkede.
I det forslag, vi her har fremsat, pålægger vi jo alene politiet i højere grad end i dag at offentliggøre de her billeder.
Det vil sige, at vi sådan set stadig væk har de sanktionsmuligheder, der eksisterer i dag, i forhold til at det skal gå igennem politiet.
Man må ikke bryde de regler, der er; vi sørger bare for, at politiet kommer til at gøre brug af de mange gode billeder, der indsamles af private.
Det er selvfølgelig mit håb, at Folketinget vil støtte det.
Jeg har også noteret mig, at regeringen vil fremsætte et forslag, der sigter mod at løse det samme problem, som vi håber på at kunne løse med det her forslag.
Jeg er i den anledning nødt til at bemærke, at regeringens forslag jo ikke kommer til at lukke det hul, der er i dag, men alene er et plaster på et stort sår, hvorfor vi heller ikke umiddelbart kan love det opbakning.
Jeg vil gerne takke de ordførere, der har været oppe at komme med kommentarer og forskellige løsninger til, hvordan man kan forbedre det forslag, der er her.
Det synes jeg er positivt.
Jeg håber, det er noget, vi kan snakke om i Retsudvalget, når vi skal behandle det der.
Jeg håber, vi kan finde frem til en god løsning, der måske også kan rumme flere partier end dem, der umiddelbart tilkendegiver støtte til forslaget i dag.
Det er i hvert fald noget, vi helt sikkert fra vores side kommer til at arbejde videre med.
Der er masser af de her sager, hvor ganske almindelige mennesker får en fuldstændig uretfærdig behandling af det offentlige, og hvor man bytter om på offeret og den kriminelle.
Det bryder vi os ikke om, og det problem vil vi have løst, og derfor fortsætter vi det her.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-03-14:
Tak for det.
Ordføreren nævnte eksemplet fra Silkeborg, og jeg skal bare forstå forslaget fra Dansk Folkepartis side korrekt: Mener man, at det samme skulle gøre sig gældende, altså at det skulle hilses velkommen at lægge billedet ud på nettet, hvis der var tale om, at det var en 15-årig dreng, der havde gjort det?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-14:
Jamen det eksempel fra Silkeborg var jo aldrig forekommet, hvis man havde gennemført det forslag, som vi har fremsat, og som vi diskuterer i dag, for så ville de ikke have stået i den situation.
Så ville de mennesker, der ejer en butik i Silkeborg, og som blev udsat for noget, være gået til politiet, og politiet ville have lagt billedet på deres hjemmeside.
Folk kunne så have delt det fra deres profil, medmindre politiet selvfølgelig havde sagt, at der var en god grund til ikke at gøre det, altså at der var et skøn, der klart talte imod det.
Det vil sige, at hvis man kunne etablere et sådant system, som vi foreslår, så ville det jo gøre op med de wildwesttilstande, der allerede den dag i dag er på de sociale medier.
Så jeg håber, at det her forslag kan medføre, at der vil komme en eller anden form for kontrol med det, så vi kunne begynde at dæmme op for de problemer, der helt reelt er i dag.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-03-14:
Jamen det er, fordi der står her i forslaget: »Politiet skal som led i et sådant system som udgangspunkt pålægges altid at offentliggøre overvågningsbilleder – medmindre et politifagligt skøn taler imod dette.
Det skal altså være reglen frem for undtagelsen, at politiet offentliggør overvågningsbilleder.«
: Hvor er grænsen?
Hvis det er en 15-årig, der stjæler en Yankie bar henne i Brugsen, skal der så også offentliggøres billeder
Der må jo være en eller anden grænse.
Nu bliver udtrykket politifagligt skøn brugt her, og det er et taknemligt udtryk, kan man sige, for så har man ligesom fået lagt ansvaret fra sig.
Men hvis det nu stod til Dansk Folkeparti, hvor var grænsen så henne?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-14:
Jeg tror ikke, der er nogen, der har tanker om, at man skal lægge et billede ud af en 15-årig, der hugger en Yankie bar.
Altså, der kan det have en enorm betydning.
Der må jeg bare sige til hr. Preben Bang Henriksen, at hvis der er nogle begrænsninger, som man ønsker fra Venstres side, og hvis det er en prioritet for Venstre, så er vi villige til at se på det, når vi behandler beslutningsforslaget i Retsudvalget.
Så hvis Venstre synes, det er meget vigtigt, at der tages stilling til det, og man vurderer, at det skal være folk, der er over 15 år, eller at det skal dreje sig om en vis beløbsstørrelse, jamen så er vi sådan set villige til at diskutere det.
Søren Søndergaard (EL), 2017-03-14:
Også i sin tale her var hr. Peter Hummelgaard Thomsen meget glad for, at der var nogle henvisninger til ILO-standarder.
ILO er jo den internationale arbejderorganisation under FN, som ganske rigtigt har nogle standarder, som man bør leve op til.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvis nu der er nogle parter i aftalen, der ikke lever op til de ILO-standarder, hvad sker der så ved det?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-14:
Jamen det fremgår jo også af den konsoliderede aftaletekst, at parterne har forpligtet sig til at leve op til det og til at fremme et højt beskyttelsesniveau.