Aleqa Hammond (UFG), 2016-09-06:
Tak, formand.
Dette er også tilfældet for langt de fleste sagsområder.
Danmark og Grønland skal sørge for størst muligt udbytte såvel beskæftigelsesmæssigt som økonomisk.
Danmark er et kongerige også bestående af Grønland, et rigsfællesskab med forskellige historier, forskellige sprog og forskellige regeringer og alligevel under samme stat.
Denne mangfoldighed er en positiv dynamik for rigsfællesskabets parter, men giver samtidig også mange udfordringer.
Jeg mener helt bestemt, at det er vigtigt med en fælles forståelse og fælles fodslag i kongeriget Danmark på områder, som har fælles berøringsflader og fælles ansvar.
Det kræver, at vi har evnen til at sætte os ind i hinandens synspunkter og behov med respekt for sprog, kultur og historiske forskelle, at vi har en fælles forståelse og fælles løsninger, der til enhver tid skal sikre stadfæstelse af de lovgivningsmæssige definitioner og forpligtelser.
Finanslovsforslaget og den kommende tids forhandlinger kan sætte en ny standard for vores rigsfællesskab, hvor man kan se markante forbedringer for hele rigsfællesskabet, hvis regeringen ønsker at prioritere dette.
En langsigtet indsats i tæt samarbejde med Grønland er vigtig.
Jeg glæder mig til at se midler afsat til denne langsigtede indsats fremover.
Danske investeringer i Grønlands infrastruktur er meget velkomne – investeringer, der kan være win-win for begge parter langt ind i fremtiden.
Det kræver, at begge parter vil hinanden og vil skabe noget sammen.
Nye sejlruter, nye erhverv og nye muligheder kan skabes sammen.
Vi har store forventninger til forbedringer i den arktiske del af rigsfællesskabet, sådan som det er anbefalet i både Taksøerapporten og Forsvarsministeriets arktiske rapport.
Sikre søkort, forbedret uddannelsesindsats på forsvarsområdet, etablering af et tidssvarende og frivilligt beredskab, indhentning af data til at understøtte submissionen til kontinentalsoklen og stigende trafikale udfordringer i de grønlandske farvande er noget, der kræver investeringer i Grønland, og som kan sikre en god standard af fælles indsats og forskning samt forbedringer og bedre rammer for et mere sikkert Arktis.
Grønlands vej til selvstændighed har resulteret i, at flertallet i Inatsisartut, det grønlandske parlament, støtter forslaget om at udforme en grønlandsk forfatning.
Her så jeg gerne et aktivt Danmark, som til enhver tid samarbejder og anerkender Grønlands ønske om mere selvbestemmelse ved at følge os på vej som nærmeste partner og ven.
Et forberedende forfatningsarbejde kunne være et godt eksempel på en fælles indsats og en fælles platform til et fremtidigt samarbejde og politisk sameksistens i et Arktis under stadig forandring.
Politi og retsvæsen i Grønland er som bekendt et dansk ansvarsområde, et område, som i rigtig mange år har trængt til væsentlige forbedringer.
Politiets mulighed for at have fælles radiofoni vil være et naturligt tiltag, som ikke bare kan forbedre arbejdsforholdene i landet, men også effektivisere indsatsen og dermed øge retssikkerheden for landets borgere.
Det er tiltag, som har stået på Grønlands politis ønskeliste i rigtig mange år.
Lige løn og lige vilkår for hele rigets politistyrke, som alle er ansat af samme myndighed, er et naturlig tiltag, som står højt på prioriteringslisten.
Mere end 14 ud af 60 bygder er uden lovens repræsentant i form af kommunefogeder.
Et rigsfællesskab, som sætter retssikkerheden i højsædet, prioriterer også en fair sikkerhed, og at en stor del af den grønlandske befolkning står uden retssikkerhed, er uholdbart.
Jeg håber, regeringen vil se alvoren i dette og afsætte midler til kommunefogedproblematikken i Grønland.
At man ikke kan rekruttere kommunefogeder, er ikke svaret.
Svaret ligger i de rammebetingelser, der kan skabe et godt fundament til at kunne bestride erhverv som kommunefoged.
Politiets og samfundets indsats for at bekæmpe hash i Grønland er meget vigtig.
Lige så vigtigt er det, at politiet skal have mulighed for at bekæmpe dette også uden for Nuuk.
Derfor er det nødvendigt, at politistyrken ved kysterne også får de fornødne ressourcer til at kunne løfte opgaven.
Der er i regeringens 2025-plan lagt op til SU-ændringer, som også vil betyde markante forringelser for grønlandske studerende i Danmark.
Skatteforholdene i Grønland er anderledes, end de er i Danmark.
Rigtig mange grønlandske studerende har svært ved at studere færdig til normeret tid, og dette er ikke på grund af manglende faglighed, men kan være betinget af sprogforskelle, et anderledes studiemiljø, et nyt samfund, et liv 4.000 km væk fra familien – og mange andre faktorer spiller en stor rolle for at kunne falde til Danmark.
Dette resulterer ofte i, at vores studerende hermed har brug for lidt mere tid end deres danske medstuderende, der er vokset op i Danmark.
Det er svært nok for danske studerende her i Danmark at leve op til fremdriftsreformen og dens konsekvenser.
Jeg mener, at en løsning kan findes ved at indføre en klausul for grønlandske studerende i Danmark, hvis reformen af SU'en skulle blive en realitet, dvs. en aftale, som respekterer de tidligere nævnte faktorer, og som udformes i et tæt samarbejde med den grønlandske regering, naalakkersuisut, og det grønlandske parlament, Inatsisartut, samt relevante parter i Danmark med deltagelse af de grønlandske huse og de grønlandske studerendes organisation i Danmark, Avalak.
Et velfungerende samfund respekterer hinandens sprogforskelle i alle henseender, også på det åndelige plan.
Det grønlandske samfund i Danmark udgør mere end 18.000 personer.
Til dem er der én grønlandsksproget præst under den danske finanslov.
Ønsket om mindst én præst mere og eget grønlandsk menighedsråd har været udtrykt i rigtig mange år, og dog er dette ønske aldrig blevet indfriet.
Som modeksempel kan nævnes, at man via den grønlandske finanslov finansierer flere dansksprogede præster til at servicere den dansksprogede menighed i Grønland, som egentlig er langt mindre end den grønlandske menighed i Danmark.
Folkekirken danner gode rammer for alle rigsfællesskabets borgere, men at kunne få lov til at høre sit eget sprog til bryllupper, barnedåb, begravelser, sjælesorg m.v. er og vil altid være det bedste – ovenikøbet et af rigsfællesskabets egne officielle sprog, som burde have bedre betingelser.
Kirkeministeren meddelte mig sidste år, at der er åbenhed over for dette, og jeg så det gerne blive til en realitet fra 2017-finansloven.
En verden i forandring har resulteret i, at Arktis nu er på alles læber.
En disponering af Arktis kan og må ikke bare gavne vores indsats for at forbedre kendskabet til Arktis og rigsfællesskabet, men også skabe interesse for investeringer og handel udadtil.
De danske ambassader, der skal repræsentere hele kongeriget, kan få en ny dynamisk tilgang til Arktis ved at inkludere grønlændere i deres arbejde for at fremme den del af rigsfællesskabet.
Kultur, handels- og informationsformidling i fællesskab via ambassaderne vil sende et signal om en fælles indsats for at fremme Arktis og dets muligheder for hele rigsfællesskabet.
Vi har alle interesse i, at alle borgere i rigsfællesskabet har det godt.
Et velfærdssamfund støtter de borgere, der trænger til hjælp, også på det sociale område.
Langt de fleste grønlændere, der er bosiddende i Danmark, er velstillede og velfungerende og bidrager aktivt til det danske samfund, men ikke alle klarer sig lige godt.
Vi har for mange, der har behov for et skub og hjælp fra systemet til at komme videre i livet.
Det har været nødvendigt og er stadig nødvendigt med et særligt tiltag via finansloven for at kunne tilgodese denne gruppe af grønlandske borgere i Danmark i form af satspuljemidler og baseret på strategien for udsatte grønlændere.
Det er kommet mange borgere til gode og har skabt bedre rammer for de grønlandske huses indsatser.
Det har givet kommunernes indsats et løft, og ikke mindst har det resulteret i bedre rammebetingelser for den fælles indsats, som er så god.
Jeg så gerne, at regeringen udviste vilje til at fortsætte denne ordning og gøre den bedre end før ved at gøre enkelte af initiativerne permanente i et tæt samarbejde med parter, der er involveret i implementering af indsatsen.