runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-04-26:
For en lille uges tid siden havde 23.500 ukrainere anmodet om opholdstilladelse i Danmark efter den særlov, som et flertal i Folketinget vedtog den 16. marts.
Det er flere end i hele 2015, som ellers var rekordår.
Dengang var der tale om unge syriske mænd, der vandrede op ad motorvejene.
I dag er det hovedsagelig ukrainske kvinder og børn, der kommer, mens deres ægtefæller bliver tilbage i Ukraine for at kæmpe.
I Dansk Folkeparti var vi imod den særlov, fordi den indebar, at borgere fra tredjeverdenslande med flygtningestatus i Ukraine også var omfattet.
Vi ønsker ikke mere muslimsk indvandring i Danmark, heller ikke via Ukraine.
Når det er sagt, har vi hele tiden bedyret, at vi gerne vil hjælpe ukrainerne.
Vi anerkender, at Ukraine, som der er blevet talt om, er et nærområde til Danmark, men det kommer alt sammen med en pris.
Det er ikke gratis for Danmark at hjælpe ukrainerne, og selv om nogle af dem givetvis kommer på arbejdsmarkedet, er der også andre, der ikke vil gøre det – men hjælpe, det skal vi.
Det kan vi ikke undgå.
Vi kan ikke i Danmark med så kort varsel indkvartere mere end 20.000 mennesker i permanente boliger rundtomkring i landet.
Der er vi nødt til at tage de muligheder, vi har, i anvendelse.
Ukrainerne tæller jo som tredjelandsstatsborgere, men det er næppe ukrainerne, der kommer til at gøre forholdene i landets ghettoer værre.
Det løser naturligvis heller ikke problemet.
Derfor har jeg også sagt, at vi bør kigge på andre muligheder for at indlogere ukrainere.
Det kan være teltlejre, det kan være pavillonhuse.
Jeg ved også, at der er nogle kommuner, der allerede er indstillet på det.
Af indlysende årsager kan man jo heller ikke i kommunerne bare iværksætte en stribe integrationstiltag, som de ellers er forpligtet til i henhold til loven.
Og her vil jeg godt bemærke, at den ukrainske ambassadør i Danmark den 22. marts sagde til danskerne, at vi ikke skulle begynde at integrere ukrainerne i Danmark.
Han vil gerne have sine landsmænd hjem, når der er fred i Ukraine.
Jeg ved godt, at han, fordi han jo blev lidt angrebet, måske modererede sine udtalelser lidt, men meningen var helt klar, og den støtter jeg hundrede procent.
Det er meget positivt, at vi forsøger via eksempelvis virtuel undervisning at sikre, at ukrainske børn undervises på ukrainsk og ikke bare alle sammen sluses ind i danske skoleklasser.
Det er ikke godt for dem eller for de danske skolebørn, og slet ikke, når vi taler om det store antal, som vi får.
Men selvfølgelig skal ukrainerne virke i det danske samfund, mens de er her, og derfor er det også godt, hvis de kan få arbejde og forsørge sig selv, og der er mange gode eksempler.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-26:
Tak, formand.
Jeg håber, det her bliver lidt mere roligt.
Vi hilser i hvert fald lovforslaget her velkommen.
En stor del af forslaget er allerede blevet forhandlet i forskellige ministerier, hvor Konservative og en bred vifte af partier har bakket det op.
Fællesnævneren for de mange forskellige forslag, der indgår, er selvfølgelig at skabe bedre og mere smidige forhold for de mange ukrainere, som vi byder velkommen her i Danmark.
Jeg ville egentlig have opsummeret de forskellige dele af lovforslaget, men det har ordførere før mig gjort.
De spænder på tværs af bolig-, undervisnings-, kommunalområdet osv.
Jeg vil bare igen understrege, at situationen, vi står i, er unik, og at det selvfølgelig kræver unikke tiltag, uanset om det er, at ukrainske børn kan få fjernundervisning, bl.a. på ukrainsk hjemmefra, at kommunerne kan gøre bedst mulig brug af boliger, adgang til sygehus, arbejdsmarkedet osv.
Det bakker vi selvfølgelig op om.
Dermed er det ikke sagt, at det her lovforslag løser alle de mange problemer, der er opstået med den situation, vi står i.
Der håber jeg på, at ministeren også vil sætte stor fokus på de flaskehalse, der er i forhold til biometri og i forhold til at få et cpr-nummer, således at ukrainerne hurtigere kan komme ud på arbejdsmarkedet.
Så har Venstre meget fornuftigt foreslået, at ukrainske mødre, hvis mænd er tilbage i Ukraine og kæmper mod russerne, ikke indirekte skal straffes på ydelserne ved at blive sat på en ydelse, som om deres ægtefælle også er i landet.
Jeg ved ikke, om det er noget, vi kan få med i det her lovforslag, men det håber jeg at ministeren vil overveje.
I hvert fald skal Venstre have stor ros for at være kommet med det forslag.
Det håber vi også at ministeren ud over det her lovforslag vil kigge på og have som sin prioritet.
Når det er sagt, støtter vi lovforslaget, som det ligger.
Rosa Lund (EL), 2022-04-26:
Det er første gang, jeg i min tid som udlændingeordfører har hørt, at Enhedslisten skulle have en belejlig udlændingepolitik.
Vi snakker lige præcis om kvoteflygtningene, som jo er præcis det system, som vi i Enhedslisten godt kunne tænke os at vi benyttede os meget mere af i Danmark, altså at vi tog langt flere kvoteflygtninge.
Men det er ordførerens parti ikke villig til.
Nu må vi så se, hvad der kommer til at ske, hvis ordførerens partis planer om at lave et modtagecenter i et tredjeland lykkes.
Men det har man glemt, virker det lidt som om.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-26:
Tak for det.
Vores normale ordfører kan ikke være her i dag, så jeg har lovet lige at tage sagen.
Krigen i Ukraine har gjort, at der er kommet et pres på Danmark.
Vi skal selvfølgelig hjælpe dem.
Det støtter vi i Nye Borgerlige at vi gør.
Nu vil man hjælpe ved at indlogere nogle af de her ukrainere i udsatte boligområder.
Det er vi ikke de største tilhængere af.
Der er en del borgmestre, der har sagt, at de kan have nogle.
Det er klart, at hvis antallet når derop, hvor det ikke længere kan lade sig gøre, skal vi selvfølgelig være pragmatiske, og så skal de have et sted at bo.
Jeg synes, at jeg i debatten her får sådan et flashback til 1990'ernes og 00'ernes debat på udlændingeområdet, som om man slet ikke i visse dele af Folketinget – især i Enhedslisten – anerkender, at der har været massive udfordringer med den indvandring, som vi har haft fra Mellemøsten og Afrika.
Det er, som om det er den samme flygtningestrøm som den, vi oplever nu.
Det er en helt anden situation, og derfor er det selvfølgelig også andre løsninger, der skal til.
Derfor er det naturligt, at der kommer en særlov for at løse det problem, som man nu står med.
Jeg har et spørgsmål, som vi også kan stille skriftligt under udvalgsbehandlingen, for vi undrer os lidt over, at de afghanske tolke pludselig er med i den her lovgivning.
De var ikke med, da ministeren anmodede om at få det her hastebehandlet.
Derfor undrer jeg mig lidt over, at de er kommet med nu i selve lovbehandlingen, men det kan være, at ministeren kan redegøre for, hvorfor det er tilfældet, når ministeren kommer på talerstolen.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-26:
Jeg håber, at statsministeren kan se, at almindelige borgere synes, det er skummelt, at man laver et udspil til en CO 2 -afgift, og så freder man den største klimasynder.
Læg så dertil, at statsministeren har sagt, at statsministeren vil hægte sig til Aalborg Portland og ikke vil lade Aalborg Portland lukke.
Virksomheden befinder sig i statsministerens valgkreds, og nu har virksomheden så været ude at sige, at man støtter Socialdemokratiet og socialdemokratiske kandidater.
Når vi så siger: Okay, nu har man selv indrømmet det, og vi vil nu gerne i demokratiets navn vide, hvem man har støttet, og hvor meget man har støttet med, så får vi at vide herfra, at statsministeren ikke vil svare på det.
Så må statsministeren kunne forstå, at folk synes, at det er skummelt, og at der ikke er rent mel i posen.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-04-26:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne starte med at kvittere for statsministerens besøg hos præsident Zelenskyj i sidste uge og for tilsagnet om at sende våben til Ukraines frihedskamp.
Det er vigtigt, og det bakker vi fuldstændig op om i Venstre og vil for evigt presse på for.
Vi skal alle bakke op, og jeg håber på, at det næste skridt, vi kan tage i fællesskab, kan blive en genåbning af den danske ambassade i Kyiv.
Men det er ikke det, jeg vil bruge min spørgetid her til, for den vil jeg bruge til noget helt andet.
For i de her dage får en masse unge mennesker, der skal i gang med en gymnasial uddannelse, svar på deres gymnasieansøgning, og derfor vil jeg gerne spørge til regeringens aftale om tvangsfordelingen af gymnasieelever.
Vi mener jo i Venstre, at frihed og det personlige ansvar går hånd i hånd, og derfor ærgrer det mig voldsomt, at regeringen vil frarøve en hel generation deres frihed til at vælge det gymnasie, de helst vil ind på.
Jeg forstår det ikke.
Jeg synes, det er et ansvar, som de unge skal tage på sig sammen med deres forældre, at de skal vælge.
Det har været svært at få nogle svar fra regeringen omkring det her.
Nu ved vi så, at det er i omegnen af 20.000 unge mennesker, som hvert år skal tvangsfordeles, fordi deres forældre enten er for fattige eller for rige.
For 20.000 unge skal fremtiden altså afgøres af, hvor mange penge deres forældre tjener.
Det er det, der afgør deres uddannelsesvalg, og det er stigmatiserende for unge mennesker, som starter med det her stempel i panden.
Det er en måde at placere folk i kasser på, som regeringen gør, og det må jeg sige at jeg ikke bryder mig om.
Det er et indgreb i individets frihed, og det giver mindre frihed og færre muligheder.
Når jeg er rundt at tale med de familier, som næste år skal søge ind på et gymnasium, så er der en stor bekymring omkring det her, der er en stor frygt for at blive udsat for den her tvangsfordeling, og det skaber en reel bekymring.
Der er ikke nogen, der vil have frataget deres frie valg.
Det er der jo heller ikke nogen herinde som bryder sig om.
Når det gælder unge mennesker, vil de også gerne i det lokale gymnasium sammen med deres venner i stedet for at blive sendt langt væk med bus eller tog mod deres eget ønske.
Så jeg vil bare spørge statsministeren, om ikke det gør et indtryk, at der er så mange, som er bekymrede over regeringens politik, og som er bange for at blive sendt andre steder hen.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-26:
Der er to ting.
For det første tror jeg, at vi skal starte et lidt andet sted.
Dengang jeg selv havde lejlighed til at starte på en ungdomsuddannelse, indgik etnicitet jo slet ikke som en overvejelse.
Det var faktisk slet ikke en faktor.
Vi havde på det tidspunkt i Danmark en meget, meget lille indvandring og havde haft en meget lille indvandring fra ikkevestlige samfund.
I dag er det danske samfund jo et helt andet samfund, hvad det angår, og igennem en årrække har vi kunnet konstatere, at vi har fået ungdomsuddannelser, og det gælder i øvrigt også folkeskoler og daginstitutioner, som er blevet mere og mere etnisk opdelte.
Det er jeg dybt bekymret over.
Jeg er dybt bekymret, for jeg er ikke et sekund i tvivl om, hvad mange i uddannelsesverdenen jo også siger.
Hvis man på nogle få uddannelser i Danmark har for mange med ikkevestlig baggrund, og man måske sågar oplever skoler, som vi har hørt om igennem tiden, hvor nærmest alle har ikkevestlig baggrund, hvordan skal man så sikre en integration?
Altså, hvis majoritetskulturen slet ikke er til stede på den lokale folkeskole eller i børnehaven eller på ungdomsuddannelsen, hvordan skal man så integreres i det danske samfund?
Så jeg er jo tilhænger af et Danmark, hvor vi blander os, og det gælder i boligpolitikken, og det gælder på uddannelsesområdet, og det er klart, at det selvfølgelig kommer med en pris, en pris, som hænger sammen med en fejlslagen integrationspolitik igennem rigtig mange årtier.
Men et stadig mere etnisk opdelt Danmark tror jeg ikke er godt, jeg tror ikke, det er klogt, og jeg har svært ved at se, hvordan vi skal kunne få integrationen til på et tidspunkt at lykkes, hvis vi accepterer, at skoler bliver helt etnisk opdelte.
Så hvis ikke vi vil have et etnisk opdelt Danmark, bliver vi, også selv om det er svært, og der vil blive kørt mange kampagner imod det, nødt til at tage ansvaret på os i det her hus: Hvordan sikrer vi, at skoler og uddannelser i Danmark afspejler det omkringliggende samfund?
Det er det, vi sammen med et flertal her har sat os i spidsen for at prøve at finde en løsning på.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-04-26:
Ja, og den løsning er forkert.
For i stedet for at løse problemet der, hvor det er, i stedet for at løse det på de gymnasier, hvor det er et problem, så smører man den her løsning ud over alle.
Altså, det er ligesom den nu gudskelov hedengangne politik fra fru Ritt Bjerregaards tid: Det, ikke alle kan lære, skal ingen lære.
Så det, ikke alle gymnasier kan opnå, må ingen opnå.
Så er der ikke nogen, der må vælge selv.
Altså, jeg synes, det er en mærkelig måde at se på det på.
Altså, hvem er det, der er de næste her?
Er det forældrene, der ikke skal kunne vælge deres børns skole næste gang?
Er det etniciteterne på plejehjemmene, som er forkerte?
Altså, skal det også sammensættes?
Er det sådan et samfund, statsministeren skal have, hvor det er statsministeren og regeringen i øvrigt, som afgør, hvor vi skal hen, repræsenteret ved de ministre, der tilfældigvis sidder her?
Mette Frederiksen (S), 2022-04-26:
Nej, og det er noget utroligt vrøvl at påstå.
Det er også noget vrøvl at sige, synes jeg.
Men jeg kan jo prøve at spørge tilbage: Hvordan vil Venstre så løse det?
Og er man hos Venstre f.eks. for muslimske friskoler?
Jeg synes, det er forkert.
Jeg synes, det er forkert, hvis vi får en stor gruppe af mennesker, der har rødder i andre lande end i Danmark, der af forskellige årsager ender med at have børn på samme skoler, hvor det at have tørklæde på er det mest normale, for det er ikke det mest normale i Danmark, det er ikke at have tørklæde på; og hvor det mest normale måske er andre sprog end det danske, for det er ikke godt for Danmark, fordi det sprog, vi bliver nødt til at være fælles om i Danmark, er dansk.
Jeg synes, det er et problem, når vi f.eks. hører om skoler, hvor der udøves social kontrol, hvor piger ikke må gå til fester, ikke må deltage i lejrskoler.
Jeg synes, det er et problem, når jeg hører om social kontrol, og om, at man ikke må have lov til at have det for festligt, fordi så bliver man for dansk.
Og jeg ved godt, at risikoen for social kontrol stiger, i forhold til hvor mange der med de samme rødder går på den samme skole, og det er det, jeg forsøger at gøre noget ved.
Jeg vil gerne høre om Venstres forslag.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-04-26:
Det er jo interessant, at statsministeren altid har den tilgang, at hvis man ønsker en anden løsning, hvis man ønsker at bruge en skruetrækker i stedet for en hammer til at skrue med, vil man ikke tage ansvar, når nu statsministeren har fundet den store hammer frem.
Jeg synes ikke, det er det bedste værktøj at bruge.
Jeg synes, det er bedst at fokusere på der, hvor problemet er.
Jeg ønsker heller ikke at rive alle friskoler ned, fordi der er problemer med nogle af dem.
Jeg ønsker ikke den der tilgang med, at de problemer, der er, skal smøres ud på alle.
Jeg synes, at de unge mennesker, som står og skal vælge gymnasium nu her og til næste år, skal vi vise tillid.
Det er en generation, som jeg skal hilse og sige har lidt rigeligt, også under corona.
Det er nogle unge mennesker, som er langt bedre til at træffe beslutninger i deres tilværelse end statsministerens og min generations unge var.
De opfører sig bedre.
De er kortere tid om deres uddannelse.
De har mere styr på deres tilværelse.
Lad os nu vise dem den tillid, at de får lov til at vælge selv, i stedet for at der er 20.000 unge mennesker, som får at vide af statsministeren: Jeg ved bedre end jer, hvor I skal hen.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-26:
Det sidste kunne jeg ikke drømme om at sige.
Jeg har meget, meget stor tillid til vores ungdomsgeneration.
Det er bare ikke det, det her handler om, for sagen er den, at vi ikke har løst det her problem.
Igennem 40 år har vi ladet problemet vokse sig så stort, at vi til sidst endte med at få skoler i Danmark, hvor det at have dansk baggrund er det unormale, og det er et kæmpemæssigt problem.
Så man kunne også vende det rundt og sige: Hvis man kæmper for de piger, der ikke vil have tørklæde på; som gerne vil gå til gymnasiefest; som gerne selv vil bestemme, hvem de har sex med, og hvornår; som ikke vil have, at onkel eller bedstefar eller mor og far skal bestemme, hvem de skal giftes med; og som ikke vil tvinges til at gøre noget i en kultur, som man har lagt bag sig, så bliver vi nødt til at give ikke mindst pigerne muligheden for at få den frihed, som for os andre er givet.
Men den frihedskamp for de piger, der bliver undertrykt i dag, ville jeg ønske vi kunne føre sammen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-04-26:
Det er jo godt at se, at statsministeren er kommet energisk tilbage fra Ukraine.
Det havde jeg nu ikke lige helt set for mig, men fred være med det; spøg til side.
Heldigvis medbragte statsministeren jo også meget andet til Ukraine – ting, der var både tiltrængte og helt nødvendige, og tusind tak for det.
Jeg er glad for, at vi er et meget bredt flertal i Folketinget, der bakker op om den indsats.
I den forgangne uge har vi haft fokus på forskellige aspekter af den grønne omstilling, som skal hjælpe os til hurtigere energiuafhængighed, CO 2 -reduktion og dermed også ramme Putins krigsmaskine.
Dels går klimakrisen jo ikke væk, selv om Putins krig en dag skulle gå væk, dels skal vi faktisk også i mål med en vis forståelse af, at klima- og energi- og sikkerhedspolitikken hænger sammen.
Det bringer mig til første spørgsmål.
Vi vil have sikkerhed omkring, hvordan vi når de 70 pct.
Derfor vil jeg gerne høre, om statsministeren er villig til at garantere , at man justerer i den grønne skattereform, hvis det frem mod 2030 viser sig, at der ikke bliver leveret på de 3,7 mio. t CO 2 , som man beregner på lige nu – altså en løbende justering af skattereformen.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-26:
Vi er nemlig meget enige på det her område, og jeg ser det måske lidt på samme måde som dengang, hvor gode venner var med til at presse den her regering til at komme op på 70-procentsmålsætningen.
Der havde vi jo heller ikke i fællesskab alle svar, hverken på, hvordan vi skulle komme derop, eller på, hvordan vi skulle finansiere det.
Nu er vi kommet et langt stykke ad vejen.
Nu står vi i en ny situation, hvor både vi og resten af Europa skal ud af Putins kløer.
Vi skal af med de fossile brændstoffer fra Rusland hurtigere end forventet, kan man sige.
Det er i øvrigt rigtig godt for klimaet, og det er godt for vores sikkerhed.
Radikale Venstre har jo selv været ude med et forslag om en grøn klimafond.
Jeg har selv haft lejlighed til at få den gennemgået, også meget detaljeret, af partiet.
Det er jo helt sikkert, at vi skal have den grønne omstilling finansieret i fællesskab.
Det er jo lykkedes os indtil nu, så det skal også nok lykkes herfra.
Og det er klart, at når regeringen bliver mere konkret med noget, lægger vi selvfølgelig også finansieringsforslag frem.
Men jeg vil egentlig gerne kvittere for de overvejelser, som bl.a. De Radikale har gjort sig om en mere sådan stabil grøn finansiering, om man vil.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-04-26:
Tak, formand.
Til spørgetimen den 22. marts spurgte jeg statsministeren, om hun var enig i, at vi inden 2030 er nødt til at bygge langt mere vedvarende energi, og statsministeren erklærede sig fuldstændig enig.
I sidste uge kom så udspillet »Danmark kan mere II« og udspillet til en grøn skattereform, så tak for det.
Men som statsministeren ved, er vi i Radikale Venstre også meget, meget interesserede i konkrete planer og i, at der er styr på finansieringen, og derfor håber jeg oprigtigt, at I vil lytte til os og selvfølgelig til andre partier i Folketinget, når vi siger, at »Danmark kan mere II« vitterlig er et rigtig flot visionskatalog, men at der er langt til den konkrete plan, fordi der er tale om store visioner.
Men det haster, og der er med udspillene ikke præsenteret forslag til, hvordan vi skal finansiere det hele.
Vi har i Radikale Venstre et konkret forslag til og svar på, hvordan vi kan finansiere den grønne omstilling frem mod 2030 og få det her permanente grønne råderum, dels sådan at det overhovedet kan lade sig gøre at opføre og gennemføre de mange rigtig store energiprojekter, dels sådan at det ikke betyder, at det bliver endnu dyrere at være dansker.
»Danmark kan mere II« viser noget ad vejen til, at vi skal kunne mere i Danmark.
Det viser en retning, og det synes jeg er godt, men det beviser ikke, hvordan det skal lade sig gøre.
Der mangler stadig finansieringen.
Derfor vil jeg spørge: Hvilke overvejelser gør statsministeren sig om at finde finansiering til de der virkelig, og det tror jeg vi er fælles om at erkende, historiske kæmpeprojekter, som vi jo skal sætte i gang nu og her, ikke bare i de kommende mange år, men i de kommende måneder og år?
Mette Frederiksen (S), 2022-04-26:
Det synes jeg er rigtigt, og jeg synes jo sådan set også i al beskedenhed, at det er noget af det, vi har bevist igennem snart 3 år i Danmark: at vi kan have meget, meget høje klimaambitioner og lave et væld af grønne aftaler, uden at det har været med den pris, at virksomhederne har forladt vores land.
Altså, vi har den laveste ledighed i 13 år, den er under 3 pct., vi har den højeste beskæftigelse nogen sinde
– altså aldrig nogen sinde før i Danmark har der været så mange i arbejde, som der er lige nu; det er jo fantastisk godt gået – samtidig med at vi er ved at omstille vores samfund hurtigere end de fleste andre.
Så jeg synes, vi er godt i gang med at bevise det, som fru Pia Olsen Dyhr siger, og det er også det, der skal ind som, jeg skulle til at sige den røde tråd, men det må være den grønne tråd i de forhandlinger, vi har frem mod sommer.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-04-26:
Det var jo netop derfor, jeg stillede spørgsmålet, for jeg er optaget af, at de danske arbejdspladser bliver her, men at vi stiller krav til dem, hvis vi skal give dem en eller anden form for pulje.
Det kunne f.eks. være en pulje til at innovere, så man i fremtiden faktisk kan blive CO 2 -neutrale, men ikke sådan at man bare får pengene ligegyldigt hvad, men at der stilles nogle betingelser til det.
Der er jeg jo lige så optaget af, at hvis landbruget ikke kan levere, jamen så er det sådan, at de tilskud hænger sammen med en forpligtelse, og det vil jeg egentlig også bare gerne have at statsministeren bekræfter: at selvfølgelig skal landbruget også levere i forhold til vores klimaforpligtelse.
Her taler jeg jo ikke om, at vi skal flytte landbruget ud af Danmark, men man skal hele tiden finde det balancepunkt, der gør, at vi får klimareduktionerne, men at man heller ikke kan slippe uden om at levere på klimaet.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-26:
Nu vil jeg nødig gå så meget ind i forhandlingerne, for hvis jeg kender SF's formand ret, så sidder SF's formand med inde i de forhandlinger, og det gør jeg ikke som statsminister.
Men hele idéen med CO 2 -afgiften og den grønne skattereform er jo at få virksomhederne til at omstille sig.
Det er jo ikke at få virksomhederne til at flytte ud af Danmark.
Hele idéen er at få sat turbo på omstillingen i dansk industri, i dansk erhvervsliv, så vi kommer i mål med 70-procentsmålsætningen, så vi bevarer arbejdspladserne i Danmark, men på en grøn måde.
Det er jo det, der er hele intentionen bag.
Så jeg har da meget svært ved at forestille mig, at vi skal køre videre, og at der er virksomheder, der siger: Uagtet hvad I måtte have af gode idéer i forhold til klima, fortsætter vi bare derudaf uden at gøre noget som helst.
Så det tror jeg godt vi kan finde en løsning på.
Og så vil jeg gerne have lov til og måske også bare lige understrege i forhold til diskussionen omkring konkrete virksomheder, at verden jo ikke bliver bedre af, at gode danske virksomheder flytter til andre lande og fortsætter deres produktion der.
Så hele opgaven må jo være at lave en grøn skattereform, der fastholder arbejdspladserne, men gør det på en grøn måde.