Christina Egelund (M), 2024-01-18:
Det synes jeg at forskningen fortjener.
Jeg synes så også, at vi fortjener at debattere på et rigtigt, faktuelt grundlag, for nu blev der også sagt i begrundelsen af forslaget her, at der er blevet skåret med ned på den grønne forskning.
Det er jo simpelt hen ikke rigtigt, og det vil jeg gerne prøve at uddybe.
Jeg forstår motivationen for beslutningsforslaget sådan, at forslagsstillerne er bekymrede for den forskning, som skal understøtte den grønne omstilling.
Det gælder særlig den del af forskningen, som finansieres via kontrakter mellem de enkelte sektorministerier og universiteterne, altså den såkaldte forskningsbaserede myndighedsbetjening.
Jeg vil gerne lige slå et par faktuelle ting fast.
For det første er det offentlige forskningsbudget højere, end det nogen sinde har været.
Det er på 28,7 mia. kr., og der er ikke noget omprioriteringsbidrag på det samlede offentlige forskningsbudget.
For det andet var partierne bag forskningsaftalen for 2024 ligesom i de foregående par år enige om at øremærke i alt 2,6 mia. kr. til den grønne forskning, og der er ikke noget omprioriteringsbidrag på den politisk øremærkede ramme til grøn forskning.
Rammen og beløbet på 2,6 mia. kr. er dobbelt så højt som det beløb, staten øremærkede i 2019, og det udgør langt over halvdelen af de midler, som vi fordelte i forskningsreserven for 2024.
Så jeg synes, det er rimeligt at sige, at vi samlet set i de her år fastholder et meget, meget højt niveau for den samlede grønne forskning.
Inden for den grønne ramme i forskningsreserveaftalen for 2024 var partierne enige om at prioritere 140 mio. kr. til opbygning og vedligeholdelse af grønne strategiske forskningsmiljøer, navnlig på de universiteter, som yder den forskningsbaserede myndighedsbetjening.
Jeg er sådan set glad for, at også forslagsstillerne var med i den aftale og på den måde også står bag de prioriteringer.
Det giver samlet set, som jeg ser det, gode muligheder for, at universiteterne kan udføre og videreføre banebrydende forskning på det grønne område i dag og også på lang sigt, hvilket ordføreren for forslagsstillerne jo også var inde på i sin begrundelse af beslutningsforslaget.
Universiteternes mulighed for at udføre forskning på det grønne område bygger samtidig på de stabile basistilskud til forskning, som et flertal i Folketinget også står bag, og den bygger på de meget store tilskudsordninger, vi har til forskning på det grønne område, og som vi bl.a. har aftalt i vores brede finanslovsaftale om fordeling af forskningsreserven.
Det tværgående omprioriteringsbidrag på de statslige driftsrammer og dermed også på hele centraladministrationen forhindrer altså ikke, at vi netop politisk har prioriteret betydelige midler til at opbygge og vedligeholde strategiske grønne forskningsmiljøer på universiteterne.
De midler, som år for år prioriteres til forskningsbaseret myndighedsbetjening på de enkelte ministerområder, går til en bred vifte af viden på de konkrete områder og om de konkrete opgaver.
Det er vigtig viden, men det er langtfra den eneste grønne forskning, som staten finansierer.
Den udgør en mindre del af de øremærkede midler til den grønne forskning.
De 2,6 mia. kr., som vi sammen har besluttet at øremærke til grøn forskning, er et højt og et ambitiøst beløb, og det skal det også være.
Det ligger også over det flerårige måltal for de øremærkede midler til grøn forskning på 2,5 mia. kr., som partierne også er enige om i forlængelse af den grønne forskningsstrategi.
Et så højt måltal giver netop forskerne og universiteterne mulighed for en langsigtet forskningsindsats til gavn for den grønne omstilling.
Jeg har respekt for, at forslagsstillerne inden for det samlede forskningsbudget og inden for vores ramme øremærket til grøn forskning ønsker at prioritere den forskningsbaserede myndighedsbetjening højere.
Den mulighed foreligger jo hvert år i vores forskningsreserveforhandlinger.
Det er altså regeringens vurdering, at der i dag allerede er gode muligheder for at udføre banebrydende forskning på universiteterne og søge midler til den forskning, også på de forskningsområder, hvor universiteterne yder forskningsbaseret myndighedsbetjening.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte forslaget.
Jeg kan så tilføje, at der lige nu pågår et arbejde i Uddannelses- og Forskningsministeriet med at lave et eftersyn af den forskningsbaserede myndighedsbetjening, herunder udfordringer og uindfriede potentialer.
Vi forventer, at arbejdet er færdigt i løbet af 2024, og resultaterne vil jo på den måde indgå i de drøftelser, vi skal have senere på året om fordeling af en ny forskningsreserve for 2025.