runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Katrine Daugaard (LA), 2026-01-20:
Jeg vil gerne høre ordføreren, om ordføreren er enig i, at vi skal have myndighedernes svigt inkluderet i det her.
For halvandet år siden udtalte ordføreren selv: »Jeg har fuld tillid til, at de relevante myndigheder træffer de rigtige beslutninger i forhold til sanktioner, som botilbuddet skal underlægges, så lignende hændelser ikke gentager sig«.
Det udtalte fru Camilla Fabricius oven på et dødsfald, at en ung pige døde i Bogense.
Myndighederne greb da også ind, og det her bosted lukkede, men som ordføreren nok også ved, skete det samme jo så i Nordjylland for få uger siden.
Så man kan sige, at det her med, at kommunerne jo i høj grad ikke fører det personrettede tilsyn og dermed svigter, omsorgssvigt, altså bidrager til, at vi kan placere borgere i tilbud, hvor de bliver udsat for meget grov omsorgssvigt, som ofte ender ud i dødsfald.
Er det her omsorgssvigt noget, som fru Camilla Fabricius kunne tænke sig at få inddraget i det her arbejde?
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-20:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Tak for at dele den ene ud af mange stemmer, i forhold til hvorfor det her er så hamrende vigtigt.
Så får jeg også bare lyst til at spørge ordføreren, om ikke ordføreren vil give sit ord på, hvis ordføreren er her efter næste folketingsvalg, at det her ikke kun skal være smukke ord, der er blevet sagt i salen, men at det netop – apropos at der er nogen her, som måske har fået givet et ord på noget, som så er blevet svigtet på det – er så afgørende, at det ikke sker her, og at vi holder vores ord.
Vil ordføreren være med til at sikre det?
Nanna W. Gotfredsen (M), 2026-01-20:
Det kan spørgeren tro.
Jeg har uhyggelig mange års erfaring med at være irriterende til stede; så om jeg er herinde eller ej, skal jeg nok blive ved med at råbe op.
Karina Adsbøl (DD), 2026-01-20:
Tak for samarbejdet, og det er hele vejen rundt, for baggrunden for, at vi står her i dag, er jo, at vi har samarbejdet på tværs af partierne.
Og særlig tak til fru Victoria Velasquez, som også har gjort et kæmpestort arbejde.
Men det, jeg egentlig vil høre ordføreren om, er i forhold til det med kvalitetssikring.
Og det lyder måske lidt dumt, men det, jeg mener – det er også det, jeg spurgte den tidligere ordfører om – er jo, at i dag, når staten går ind og anbringer et barn, følger man ikke op på, hvordan det egentlig går barnet, og der er ikke nogen kvalitetssikring, og der er ikke nogen, der ligesom spørger til den unge: Har du haft en god anbringelse, og hvad var det, der gjorde en forskel?
I dag ser vi desværre ofte, at der ikke laves det rigtige match, at børn bliver anbragt langt væk fra deres familie, eller at de bliver kastebolde i systemet.
Kunne ordføreren ikke sætte nogle ord på, hvad ordføreren tænker om det?
Nanna W. Gotfredsen (M), 2026-01-20:
Jeg er fuldstændig enig i, at vi har en enorm forpligtelse til at sikre kvaliteten, og spørgsmålet er så, hvordan vi kan lykkes med det.
Jeg har – man må ikke påkalde sig de højere magter – bestemt også set et alt for stort antal, også børn, der er blevet fjernet, som ikke skulle have været fjernet.
Der er rigtig meget at gøre her.
Hvis ikke jeg får en anden omgang, vil jeg bare sige tak til alle forslagsstillerne og tak for samarbejdet.
Jeg har altid været ligeglad med, og det er jeg stadig væk, om det er rødt eller blåt, bare det bliver godt.
Og det må jeg bare sige, at det har været her.
Vi har arbejdet på tværs og dybt og kommer ud af stedet denne gang.
Der er alle mulige fortællinger, der kommer ind i mit hoved, men særlig en ung hjemløs mand, som var blevet anbragt meget tidligt, og som traskede rundt på gader og stræder og af mere eller mindre gode grunde ikke havde fået lov til stort set at se sine biologiske forældre.
Han havde haft en frygtelig, frygtelig anbringelse, skiftende anbringelser osv.
Når jeg møder ham, har en sine ejendele i en pose, og så har en sine dokumenter i en skotøjsæske – den var slidt.
Det var så vigtigt for ham, at han vogtede over den her æske med sit liv.
Det er en kæmpe en, som Kurt og Bjørn og de andre, der har stået frem, har taget for holdet, og det er der bare grund til at takke for.
Lotte Rod (RV), 2026-01-20:
Selv tak.
Så selvfølgelig får vi det her stemt hele vejen igennem.
Ammar Ali (M), 2026-01-20:
Tak for spøgsmålet.
Så tror jeg egentlig i virkeligheden spørgeren fik talt sig lidt tilbage til, hvor vi står i forhold til det, vi debatter i dag, nemlig om vi aktivt vil gå imod det, der ligger fra EU's side, og det vil vi ikke.
Vi vil i virkeligheden gerne drøfte det her.
Der er rigtig mange flere detaljer.
Der er bestemt it-mæssige ting, men der er også retssikkerhedsmæssige ting, juridiske ting og andre forhold, som vi skal have afdækket.
Jeg synes, vi skal lade ministeren få mulighed for at besvare de spørgsmål, der ligger fremme.
Måske er der flere, der vil blive betrygget, og måske ikke; det må tiden vise.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-20:
Tak, formand.
Det er faktisk ikke så svært at forstå, hvad der foregår i den her sag.
Det gælder tekst, det gælder billeder, det gælder links, og det gælder videoer.
Det er ikke noget, jeg fortolker mig frem til; det er sådan, løsningen er.
Og når man siger ja til den slags, burde det mest naturlige i verden være, at man kan dokumentere tre simple forhold.
Nemlig om det er lovligt, om det teknisk er sådan, som man siger, og om det holder sig inden for det mandat, som Folketinget har givet.
Vi kan ikke få en juridisk vurdering fra Rådets juridiske tjeneste.
Vi kan ikke få en uafhængig vurdering af, om løsningen overholder grundlæggende rettigheder.
Vi kan ikke få en vurdering af, om Rådets forslag ligger inden for det mandat, ministeren har fået af Folketinget, og det er ikke småting.
Det er helt grundlæggende for, om Folketinget overhovedet kan føre kontrol.
Det samme gælder det tekniske.
Vi kan ikke få lov at se en teknisk vurdering af, om løsningen i praksis bryder kryptering, og vi kan heller ikke få oplyst, hvilke kriterier det kan vurderes ud fra.
Vi får at vide, at det er ok med retsgarantier, men vi får ikke forklaret, hvordan der er retssikkerhed, og det er bare ikke sådan, man opbygger tillid.
Det er sådan, man nedbryder tillid.
Så når vi på samrådsspørgsmål spørger, hvordan vi sikrer, at techgiganterne kun skanner det, de må, og ikke mere, og ministeren svarer, at det holder Datatilsynet øje med, så er det ikke noget, der giver sikkerhed.
For hvis Datatilsynet havde held med at styre techgiganter, så havde vi ikke de sager, som vi ser i EU i dag.
Det her handler derfor overhovedet ikke om, hvorvidt man vil beskytte børn eller ej.
Det handler om, at regeringen siger ja til overvågning, uden at kunne eller ville dokumentere de juridiske og tekniske konsekvenser.
Og det handler om, at Folketinget bliver bedt om at acceptere det, uden at få det grundlag, som vi har krav på.
Nu står vi så med et beslutningsforslag, der desværre ikke rigtig forholder sig til de elementer her.
Så den nye viden, som vi står med, siden vi for et par uger siden behandlede B 15, som var et borgerforslag, er ikke kommet med.
Jeg skulle hilse fra Alternativet, at det gør de også.
Birgitte Vind (S), 2026-01-20:
Tak til ordføreren for talen.
Det er altid dejligt med en velforberedt ordfører, og det er ordføreren altid.
Der står sådan set i mandatet, der er givet i Europaudvalget, at regeringen skal arbejde for, »at eksisterende ordninger, hvor nationale myndigheder kan anmode udbydere om frivilligt og af egen drift at spærre adgangen til eller fjerne materiale, der viser seksuelt misbrug af børn online, kan bibeholdes efter forordningens ikrafttræden.«
Jeg sidder ikke selv i Europaudvalget, men kan ordføreren ikke bekræfte, at der sådan set er givet mandat til ministeren til at forhandle den ordning hjem?
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-20:
Jeg vil sige tusind tak for det spørgsmål, for det er jo netop det, vi oplever, når vi stiller de spørgsmål, som vi gør, også på skrift, altså at vi sådan set kun får det halve svar.
For selvfølgelig går ministeren jo ikke ind og laver en forhandling uden at have fået et mandat i Europarådet.
Det, der er interessant, er, om det helt konkrete forslag, der ligger her, holder sig inden for det mandat.
I det, ordføreren lige læste op, står der ikke noget om tekst, f.eks. Så vi ved ikke, om forslaget er inden for mandatet.
Det har vi bedt om.
Det vil vi gerne have en vurdering af, og hvis det kan give os den tryghed som Folketing, hvorfor får vi det så ikke?
Birgitte Vind (S), 2026-01-20:
Jeg har jo deltaget i stort set de samme møder, som ordføreren har, og der er stillet en lang række spørgsmål, som nu er på vej igennem systemet.
Så jeg synes igen, det virker sådan en lille smule polemisk – undskyld mit udtryk – at stå og sige, man ikke får de svar, når man netop har stillet de her spørgsmål til ministeren.
Men i det, jeg netop læste højt her, står der jo decideret, at det er den nuværende ordning, der er mandat til at skulle fortsætte, så jeg forstår det simpelt hen ikke.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-20:
Ork ja, det kan ordføreren nemt gøre.
Når vi f.eks. fra Folketingets side spørger, om ministeren vil foranledige, at vi kan få en vurdering fra Rådets Juridiske Tjeneste, så svarer ministeren, at der ikke er nogen i Rådet under behandlingen, som har bedt om at få sådan en juridisk vurdering.
Hvad så?
Hvad skal jeg bruge det svar til?
Jeg beder ministeren om at foranledige at få lavet sådan en vurdering, men han svarer ikke ja eller nej til, om han vil gøre det.
Han siger bare, at det er der ikke nogen der har bedt om.
Jeg har bedt om det!
Rosa Lund (EL), 2026-01-20:
Tak for det.
Det var bare en ting, som ordføreren for Dansk Folkeparti sagde, som gjorde, at jeg blev en lille smule forvirret, for jeg er faktisk af den opfattelse, at techgiganterne er ret utilfredse med det forslag, der kommer fra Kommissionen, altså den her forordning.
De oplever det som en ret stor regulering af dem og ikke, som ordføreren fik sagt, at nu er det bare slaraffenland og nu kan de bare sælge og bruge vores data til alt muligt.
Det kan jo være, vi snakker med forskellige, men jeg synes da, at det er interessant at prøve at forstå, hvor techgiganterne står i det her, for vi opfatter det faktisk i Enhedslisten som en ret kraftig regulering af techgiganterne, på baggrund af at de er ret utilfredse med det.
Derfor synes jeg det er interessant, at ordføreren siger, som ordføreren gør.
Jeppe Søe (UFG), 2026-01-20:
Den løsning, der ligger nu, kan man jo godt forholde sig til.
Det er ikke svært, og vi har jo brugt godt og vel et år på udvalgsarbejde om det.
Jeg har respekt for, at ordføreren primært har været i samrådene, men vi har faktisk brugt rimelig lang tid på at debattere det her emne.
Jeg synes, der egentlig ligger noget, man kan tage stilling til som parti og som ordfører, så jeg gentager egentlig bare mit spørgsmål og vil høre: Hvor står I i forhold til chatkontrol?
Mener I, at Danmark skal stoppe det her konstante forsøg på at få det igennem i EU, når det tydeligvis ikke er – i hvert fald set fra det sted, hvor jeg står – i tråd med danske værdier?
Ammar Ali (M), 2026-01-20:
Tak for spørgsmålet.
Spørgsmålet var jo ikke det, som vi debatterer i dag, i virkeligheden, men et andet spørgsmål, nemlig om vi vil stemme for det kompromisforslag, der ligger nu, hvis jeg forstår det rigtigt fra ordførerens side.
Vi kan støtte en løsning, hvis den er proportional, retsssikker og ikke svækker kryptering.
Og det afhænger jo sådan set af indholdet og ikke så meget af overskriften, i forhold til om vi kalder det chatkontrol eller vi kalder det noget andet.
Så jeg savner lidt, at vi i virkeligheden stadig får nogle af de svar, vi afventer, for at forstå det bedre, for det her er komplekst.
Men vi bakker også op om og forstår fuldt ud det formål, vi gerne vil ramme her.
Derfor vil vi heller ikke binde armene bag ryggen på os selv og sige, at vi ikke vil arbejde hen mod en løsning, hvor vi på en eller anden måde kan imødekomme den hensigt, der er.
Jeg vil først og fremmest sige, at det her er lidt mere komplekst, end man måske lige får fornemmelsen af, når man hører den debat, der er her.
Jeg har siddet i samråd, hvor vi har drøftet spørgsmål, og hvor jeg stadig imødeser nogle svar fra ministeren i forhold til nogle af de ting, som er bekymrende.
Det er svært sådan på en skala at sige, at det er lige her og lige her, men vi kan alle sammen mærke, og jeg tror, at vi er enige om, at der er en udfordring, som ordføreren også nævnte i sin tale, og som vi 179 herinde i salen egentlig kan være enige om at der skal gøres noget ved, nemlig overgrebsmateriale med børn.
Men for mig handler det om, at vi er nødt til at gøre noget ved det, og for os er det vigtigt, at det her opsporingspåbud i virkeligheden ikke længere er en del af den oprindelige løsning, der var lagt frem.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-20:
Det er jo dejligt at høre.
For sådan en gammel håndværker som mig er det, som når lærlinge begynder at få svendebrev, ikke?
Er det at få 1 million fejl ind om dagen eller 2 millioner, 3 millioner eller 80 millioner fejl ind om dagen?
Det er jo konservativt sat for de her mennesker; for der kommer til at ske fejl.
Så er det for meget overvågning, at 80 millioner beskeder om dagen bliver overvåget?
Lad os så sige, at selv hvis jeg tager hver eneste og det sådan helt på årsbasis er 11.000 af dem, der er rigtige – det er jo vildt sat – er det så ellers fint nok med de 79 millioner og et eller andet antal?
Ammar Ali (M), 2026-01-20:
Jeg kan ikke stå her og sige, at lige her går grænsen, og at så mange beskeder må der være, i forhold til hvor mange beskeder der er samlet set.
Jeg tror i virkeligheden, det handler om, at der ikke må være generel overvågning.
Lige nu er vi et sted, hvor det er en videreførelse af den eksisterende ordning, og der tror jeg, det er vigtigt, at vi får lavet en løsning, som kan imødegå de udfordringer, vi har, uden at vi ender med, at det er en generel overvågning af alle.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-20:
Jeg havde egentlig tænkt mig at stille et andet spørgsmål, men nu sagde ordføreren noget til sidst, nemlig at her viderefører man en eksisterende ordning.
Og jeg vil bare spørge ordføreren, hvorvidt han på noget tidspunkt har set en juridisk vurdering af den eksisterende ordning, i forhold til om der er tale om overvågning uden konkrete mistanker.
Ammar Ali (M), 2026-01-20:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror, at ordføreren i hvert fald er bekendt med et af de samråd, som jeg også har deltaget i, altså at det var et af spørgsmålene, der blev stillet til ministeren.
Der blev også spurgt ind til det, og vi afventer, om ministeren vil lave sådan en juridisk vurdering.
Jeg har i hvert fald ikke set den.
I de samråd, jeg har deltaget i, har ministeren betrygget med sine svar, at der ikke skulle være udfordringer.
Men jeg vil ikke stå i vejen for, at der bliver lavet sådan en juridisk vurdering.
Jeppe Søe (UFG), 2026-01-20:
Tak for det.
Hvis chatkontrol kom til afstemning her i Folketingssalen, forstår jeg lidt på talen, at I ville stemme imod.
Det lyder godt, for så er der noget at arbejde med også nu, hvor vi jo skal prøve at finde frem til den løsning, der er mest i tråd med danske værdier, hvad jeg ikke finder at ministerens holdninger i virkeligheden er.
Så det er det første spørgsmål, altså hvor står Moderaterne i forhold til chatkontrol?
Det er ikke, i forhold til det vi skal stemme om lige nu her, for det er en lille smule gammelt nu, og sådan går virkeligheden jo hurtigt, men altså imod chatkontrol, kan jeg forstå.
Det andet er, at Moderaterne jo det sidste års tid har skiftet holdning mange gange til it. Vi har hørt på, at internettet er narko, der bliver puttet i børns mund, som det er blevet sagt fra Moderaterne fra den talerstol, ordføreren står på lige nu.
Og det her forslag, hvis man vender det om, betyder jo, at vi lige så godt kunne stemme om, hvorvidt vi skal give techvirksomhederne mulighed for at scanne samtlige ting, der foregår i vores private beskeder.
Ville Moderaterne stemme for et sådant forslag, for det er sådan set det, der sker her?
Mette Thiesen (DF), 2026-01-20:
Det vil jeg meget gerne uddybe – og i øvrigt tak for ordførerens tale, som virkelig var nede i det.
Vi har snakket om det før, det her er meget teknisk.
Jamen grunden til, at der er nogle techgiganter, der brokker sig over det her, er jo, at man vil gå ind og kigge på, hvem der gør det, og hvem der ikke gør det.
Der er jo også nogen, som ikke gør det – jeg går ud fra, at det er dem, der brokker sig – og at de måske vil være nødt til, føler de, at gøre det.
Så jeg ser det mere, som om vi igen går ned ad en vej, hvor jeg er dybt bekymret over, at ens breve breve bliver læst, inden de bliver puttet i postkassen.
Den bekymring er sådan set ikke nødvendigvis blevet mindre under den her debat.
Det er fuldstændig rigtigt, som det er sagt i debatten, at vi stadig mangler svar på en del spørgsmål, også i forhold til de her tekstbeskeder nu pludselig, som vi talte om i forbindelse med det nye kompromisforslag osv.
Rosa Lund (EL), 2026-01-20:
Det tror jeg såmænd godt, at ordføreren kan have ret i.
Altså, det er jo en ting, som har fyldt meget lidt i debatten i dag, men jo også har fyldt meget lidt på det samråd, vi har haft, og i debatten, vi havde om borgerforslaget omhandlende samme emne, nemlig hvad techgiganternes rolle er i det her.
Det synes jeg bare er en ret afgørende ting faktisk, for det er da et problem, hvis den ene del af oppositionen opfatter det her som en regulering af techgiganterne, og den anden del af oppositionen opfatter det som det modsatte, altså at vi nu bare giver techgiganterne lov til meget mere, end de har lov til i dag.
Så det synes jeg på en eller anden måde – enten i Retsudvalget eller i Digitaliseringsudvalget – bare skal undersøge nærmere, altså i virkeligheden hvilken rolle techgiganterne spiller i det her.
Peter Hummelgaard (S), 2026-01-20:
Jeg er med på, at der er masser af afvejninger, sikkert også juridiske.
Det er en privat aktør osv., men jeg er meget åben over for, at det bliver en del af den beretning, som jeg håber vi kan blive enige om, så det også vil blive en del af beslutningsgrundlaget for Folketinget.
Katrine Daugaard (LA), 2026-01-20:
Tusind tak og også tak for at være så imødekommende over for det her forslag og endda ville fremskynde tilblivelsen af, at vi får noget konkret lovgivning nedfældet.
Som ministeren selv siger, har vi jo fjernet forældelsesfristen på sager om vold og seksuelle overgreb.
At man så stadig væk kan finde sager som Nexus og også andre, som falder på netop det, håber jeg ministeren i det her arbejde også vil kigge ned i.
Jeg kunne godt tænke mig lige at få ministeren til at definere lidt mere, hvad han er åben over for skal inkluderes.
Altså, vi ser jo meget, meget grove myndighedssvigt derude, lovbrud med manglende partshøringer, beskrivelser af mennesker, hvor de ikke kan genkende sig selv i dem, opdigtede diagnoser, opdigtede børnesamtaler, altså meget, meget grove svigt og lovbrud, som jo i yderste konsekvens fører til forkerte afgørelser.
Er det her en type overgreb eller myndighedssvigt, som ministeren er åben over for at inkludere?
Peter Hummelgaard (S), 2026-01-20:
Jamen jeg tror ikke, at jeg på forhånd vil definere, man kan sige arbejdsbeskrivelsen, andet end at sige, at det er det, jeg selvfølgelig vil drøfte videre med Folketingets partier i forhold til en beretningstekst.
Det, jeg mener der i hvert fald skal inkluderes i det arbejde, er for det første definitionen af overgreb.
I forældelsesreglerne i dag er den for smal.
Det berører fru Katrine Daugaard jo sådan set selv, og det kan jo sådan set sagtens også omfatte en diskussion af de nævnte eksempler.
Som jeg også nævnte før, mener jeg også klart, at man skal se på, hvorvidt der skal stilles krav også til f.eks. private anbringelsessteder og private bosteder og om en større grad af journaliserings- og arkivpligt.
Men når det er sagt, er vi åbne for at diskutere andet også.
Det, jeg samtidig bare vil sige og gøre opmærksom på, er, at jo flere forskellige ting, vi kommer ned i den her opgavetragt, og jo flere forskellige ministerier, der skal involveres, desto sværere vil det være at komme med et beslutningsgrundlag med et kort aftræk i hvert fald, og så vil det tage længere tid at blive færdig med det arbejde, og det tror jeg bare vi skal være åbne med hinanden omkring.
Katrine Daugaard (LA), 2026-01-20:
Men ikke desto mindre er det jo ret vigtigt.
For jeg mener, det er meget, meget grove svigt, som de her borgere bliver udsat for, og som jo har kæmpe konsekvenser for dem, det går ud over.
Jeg er enig i, at vi skal have den her arkivpligt osv. med.
Når nu ministeren i hvert fald kan sige, at vi skal springe den her gruppe af folk med forstand på det over, så må ministeren jo have gjort sig nogle tanker om, hvad han selv mener skal inkluderes, og om myndighedssvigt, eller om man skal kunne komme mere efter de ansatte, der begår de her svigt og lovbrud i kommunerne.
Peter Hummelgaard (S), 2026-01-20:
Det er det, jeg i virkeligheden har lagt op til en åben drøftelse af med Folketinget frem mod anden behandling, i forhold til at vi kan blive enige om en beretningstekst.
Og så prøver jeg egentlig også bare at være transparent, for det er jo to modsatrettede hensyn.
Jeg har også forstået, bl.a. på mange ordførere i Socialudvalget, at der også var et ønske om, at vi kunne gå hurtigere i gang med det her, altså tilvejebringe et hurtigt beslutningsgrundlag, så vi også kan lovgive hurtigt, fordi der i den mellemliggende periode – og det er jeg enig i i forhold til præmissen – jo vil være børn, der kommer i klemme ved den måde, forældelsesreglerne er indrettet i dag.
Og jo flere ting, vi lægger ind i det her arbejde, desto længere tid, og det er sagt i fuld transparens, vil det også tage, men omvendt har fru Katrine Daugaard fuldstændig ret i, at det også er vigtigt.
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-20:
Jeg ved, at det her betyder ekstremt meget for dem, som har stået midt i det.
Vi kan jo ikke tilbagerulle det, de er blevet udsat for, og det, at nogle er blevet udsat for et svigt, de ikke skulle have være udsat for.
Men noget af det, som flere har nævnt for mig, er, om der kan gøres bare noget for, at man i fremtiden ikke kommer til at opleve det samme.
Så derfor betyder det ekstremt meget at vide, at der også bliver lyttet.
Og derfor vil jeg også gerne sige tak for, at ordføreren også har bakket op om, at vi bl.a. i Socialudvalget har lavet høringer, hvor flere har haft mulighed for at kunne få ordet og fortælle det, og de forskellige dele, der har gjort, at vi er nået frem hertil.
Jeg vil gerne spørge ordføreren om den del, der også handler om at få hjælp til at kende sin egen historie, få hjælp til at få adgang til de her arkiver osv.
Vil ordføreren hjælpe ministeren i, at vi også får den del med i teksten, vi bliver enige om?
Camilla Fabricius (S), 2026-01-20:
Jeg vil i hvert fald gøre mit til det.
Noget af det, jeg synes har været stærkt, når vi har mødtes med folk med anbringelsesbaggrund – også folk, som er oppe i en ret høj alder og på den vis jo har svært ved at sætte tingene sammen – er jo i virkeligheden, at man har brug for at kende sin sag.
Men bekymringen kan være, og det er sådan helt oprigtigt og ærligt, at hvis man er godt oppe i årene, er der jo noget, der tyder på, at vi ikke helt har bevaret de data, som man kunne have brug for.
Derfor tror jeg også, det er vigtigt, at man netop får Justitsministeriet til at pege på, hvordan vi får gjort det her, og – som ministeren også sagde – gør brug af de relevante ressortområder, så vi får gjort det på en måde, så det faktisk skaber en reel forståelse for de mennesker, der har anbringelsesbaggrund, og også er klar over, at det jo er meget forskellige mennesker med meget forskellige historier.
Hvordan vi så gør det, må vi jo hjælpe hinanden med.