runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susie Jessen (DD), 2025-11-07:
Tak for det.
L 53, altså forslag til lov om ændring af lov om elforsyning, er et forslag, der følger op på en tidligere indgået aftale om forbrugerbeskyttelse på detailmarkedet for el, som vi er med i i Danmarksdemokraterne.
Det her forslag har det vigtige formål at styrke forbrugerbeskyttelsen på elmarkedet og sikre anvendelsen af mere effektive sanktioner mod e-handelsvirksomheder.
Det handler om krav om anvendelse af MitID eller fysisk underskrift ved indgåelse af elaftaler, krav om optagelse og opbevaring af telefoniske henvendelser til elkunder, indførelse af en bødemodel og karantæne fra datahub som sanktion for overtrædelser, etablering af et depositum på 1 mio. kr. for e-handelsvirksomheder for adgang til datahub og øget gennemsigtighed på elmarkedet via pris- og vilkårsoplysninger.
Energinet får også mulighed for at udelukke brugere, der tilsidesætter vilkår for brug af deres ydelser.
Man kan undre sig over, at det ikke har været med tidligere, men bedre sent end aldrig.
Alt for længe har e-handelsvirksomheder haft for frie kår, og det har desværre medført en række triste tilfælde af ringe forretningsskik.
Danmarksdemokraterne stemmer for forslaget, da det vil give forbrugerne bedre sikkerhed og skabe et sundere marked for elhandel.
Tak for ordet.
Claus Jørgensen (SF), 2025-11-07:
Tak for ordet, formand.
Dette lovforslag kan i høj grad tilskrives Forbrugerrådet Tænks gode og vedholdende arbejde med at kigge på det elmarked, vi har i Danmark.
De har afdækket et elmarked, der var præget af, hvad man kunne kalde det vilde vesten med vildledning af forbrugerne og manglende gennemsigtighed, og det skal stoppe nu.
Derfor er vi i SF grundlæggende positive over for lovforslaget, som vi behandler nu.
Vi bakker varmt op om de markant skærpede sanktioner.
Høje bøder er kun på sin plads, når aktører ikke kan finde ud af at opføre sig ordentligt.
Vi skal lukke det vilde vesten og have et gennemsigtigt system, og det kræver både fair konkurrence og reel forbrugerbeskyttelse.
Samtidig ser vi dog plads til enkelte forbedringer, som vil styrke den foreslåede lovgivning.
I SF mener vi f.eks., at elkunder altid skal have minimum 24 timer til at bekræfte aftaler, og at dette bør ske via MitID.
Det vil bidrage til, at selskaberne får sværere ved at lokke kunder ind i dårlige aftaler med en hurtig underskrift.
Samtidig bør fortrydelsesretten være gebyrfri i den første afregningsperiode, og alle kunder skal før signatur have et standardiseret nøgleoplysningsark på én side med pris, binding, aftaletype og eventuelt intropris.
Vi ser frem til at drøfte det her i udvalgsarbejdet og beder ministeren bekræfte, at dette kan forankres i en bekendtgørelse og vejledning samt indgå i tilsynets praksis.
SF anerkender behovet for smidighed for udlejer og boligforeninger, men undtagelsen må være snæver og betryggende.
Ministeriet har åbnet for, at undtagelser fastlægges i bekendtgørelsen.
SF opfordrer til at indarbejde disse i lovgivningen og ser frem til at drøfte dette yderligere i udvalgsbehandlingen.
For målet er enkelt: Vi skal have et elmarked, der er trygt for forbrugerne, og hvor det ikke betaler sig at vildlede.
Med disse bemærkninger ser vi frem til at støtte forslaget og få ryddet op på elmarkedet.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-11-07:
Tak for ordet, formand.
Her er et lovforslag med gode intentioner på baggrund af en aftale med lige så gode intentioner.
Problemet er bare set ud fra Liberal Alliances synspunkt, at man ikke øger forbrugerbeskyttelse på noget marked ved at snævre markedet og konkurrencen så meget ind.
Man laver her kæmpe adgangsbarrierer for at kunne operere på markedet – tiltag, som gavner de store, som allerede er inde, og derved skærmer dem for konkurrence.
Lavere konkurrence er lig dårligere kundeservice og lig dårligere kundeoplevelse og dermed også dårligere forbrugerbeskyttelse.
Hvis man gerne vil indfri tiltagene i lovforslaget og aftalens gode ambitioner, er det mere konkurrence, der skal til, ikke mindre.
Det er dog ikke lutter dårlige tiltag her.
Mange af tiltagene er gode og ting, som vi individuelt godt kunne støtte i Liberal Alliance, men i forhold til balancen og helheden er der dårlige elementer i aftalen, som vi ikke kunne se os selv i, og Liberal Alliance stemmer derfor nej.
Henrik Frandsen (M), 2025-11-07:
Tak for ordet, formand.
Lovforslaget, vi behandler her, styrker forbrugerbeskyttelsen på elmarkedet og genopbygger tilliden til elhandelsvirksomhederne.
Langt de fleste elhandelsvirksomheder gør det på en ordentlig måde og behandler forbrugerne ordentligt, men der er altså nogle brodne kar, og det er dem, vi skal håndtere med det her lovforslag.
Aftaler skal være tydelige, priser skal være gennemskuelige, og regler skal håndhæves effektivt.
Konkret indføres skærpede konsekvenser ved brud på forbrugerreglerne, mulighed for en midlertidig begrænsning af adgang til centrale markedsfunktioner ved alvorlige overtrædelser, samt bedre muligheder for at sikre, at kunder får deres penge tilbage, når de har krav på det.
Aftaler med kunder skal bekræftes på en sikker og tydelig måde.
Derfor lægges der op til krav om entydig kundebekræftelse og ordentlig dokumentation, så ingen står tilbage med tvivl om, hvad der er aftalt, og hvornår det er aftalt.
Ved opsøgende salg skærpes kravene til gennemsigtighed og sporbarhed, så eventuelle uenigheder kan afklares på et klart grundlag.
Forbrugerne får lettere ved at gennemskue produkter og regninger, virksomhederne skal præsentere priser og vilkår på en ensartet måde.
Kunderne skal nemt kunne se både deres forbrug og de priser, der bliver opkrævet.
Samlet set gør lovforslag L 53 markedet mere trygt og mere gennemsigtigt.
Det belønner de seriøse virksomheder, beskytter de almindelige elkunder og skaber fair konkurrence.
Det gør det til gavn for forbrugerne, men så sandelig også til gavn for den grønne omstilling.
Moderaterne støtter med glæde lovforslaget.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-11-07:
Det er helt fint, det synes jeg lyder rigtig spændende, og det vil jeg da gerne tage nogle grundige drøftelser om i en forhandling.
Jeg synes, ministeren skal overveje, om ikke der skulle stilles et ændringsforslag til det her lovforslag om lige at pille det ud, og så tager vi den i en forhandling.
Det er jo bare mit budskab.
Susie Jessen (DD), 2025-11-07:
Det var sådan set ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, om Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet screener deres lovforslag for landdistriktsmæssige påvirkninger.
Det er en mulighed, man har i Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet.
Jeg vil bare høre, om man har gjort det.
Det svarede ministeren sådan set ikke på.
Jeg har også været i Nakskov her i sidste uge.
Det går rimelig meget ud over et lokalsamfund, skulle jeg lige hilse og sige.
Jeg vil gerne lige hurtigt spørge ministeren her til sidst: Er det tilfredsstillende at indhente svar fra Energinet på et spørgsmål om højspændingsmaster, som jeg sender over til ministeren.
Mener ministeren virkelig, det er tilfredsstillende?
Lars Aagaard (M), 2025-11-07:
Ja, vi har en åben, transparent politisk debat om den energipolitik, vi har, og de tiltag, vi tager.
Der er det min klare opfattelse, at spørgsmålet om, hvordan det her påvirker forskellige dele af Danmark, er en del af det.
Min oplevelse, når jeg tager rundt i landet, er, at der er en hel del områder i Danmark – det, som spørgeren kategoriserer som landdistrikter – som meget gerne vil have grøn omstilling, og som meget gerne f.eks. vil have en god elforsyning til deres område.
Senest, det er ikke så lang tid siden, var jeg i Nakskov, hvor der var et stærkt ønske om at udvide et erhvervsområde, der krævede meget strøm.
Vi har et kæmpe projekt i Vordingborg, ARCADIA, som gerne vil lave nye fuels.
Det kræver meget strøm.
Så jeg hører bestemt, at der er en stor interesse i at få den grønne omstilling til at ske for at sikre udviklingen i landdistrikterne, så det er da en dimension, der altid er til stede, når vi træffer politiske valg.
Samira Nawa (RV), 2025-11-07:
Tak, formand.
Fremskrivningerne viser, at Danmark i fremtiden vil være nettoimportør af grøn strøm, og det betyder jo, at vi så ikke vil kunne forsyne os selv i fremtiden ud fra det forventede elforbrug.
Men vi har heldigvis sammen taget skridt i retning af, at vi selv producerer endnu mere grøn strøm og forhåbentlig også ender som nettoeksportør.
Det kræver jo et stærkere og markant mere udbygget elnet, og det er det, der sker med lovforslaget her.
Det understøtter den udvikling, som allerede er iværksat, og så følger det af en aftale, som et bredt Folketing stod bag, herunder også Radikale Venstre.
Og således støtter vi lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-11-07:
Men jeg savner måske også nogle principper for Energinet.
Hvorfor har man ikke et princip, som siger, at man i højest mulig grad skal anvende eksisterende tracéer i stedet for at gå ud og lave nye ekspropriationer?
Sådan noget synes jeg kunne være interessant.
Jeg er godt klar over, at vi ikke kan kabellægge det hele.
Hvilke lokalområder er det så, man skal imødekomme med kabellægning, og hvilke områder får så de her master?
Der synes jeg bare, at når der nu er nogle eksisterende højspændingsmaster, f.eks. på den tracé fra Trige og ned til Aabenraa, så ville jeg have det godt med, at man genanvendte de tracéer, i stedet for det, som jeg er stødt på ved at snakke med noget lokalbefolkning.
Kan ministeren ikke se, at der måske er nogle principper, vi også skal have drøftet?
Lars Aagaard (M), 2025-11-07:
Procesmæssigt er Energinet i gang med høringsprocessen, og de bekymringer, der er rejst og kommuner og borgere, har jeg da en klar forventning om at Energinet både hører og forholder sig til.
Udfordringen med at diskutere med stærkstrømsingeniører har jeg haft tæt inde på livet i mange år, for jeg har arbejdet i en organisation med mange stærkstrømsingeniører involveret.
Jeg vil bare sige, at man ikke kan udelukke, at de har ret.
Det skal man som politiker jo også lige tage bestik af.
Vi har en politisk aftale om, at der skal kabellægges mest muligt.
Det har jeg en klar forventning om at Energinet lever op til, når de kommer med det endelige forslag til linjeføring.
Hvis man er særlig forelsket i ét lokalområde, og der kan være gode grunde til at man ønsker særlig kabellægning dér – og da der er en begrænsning på, hvor mange meter og kilometer der kan kabellægges – så betyder det, at man også skal tage ansvaret for, at et andet område ikke får.
For ellers begynder hykleriet jo at drive ned ad væggene.
Energinets opgave er at give os et bud på den mest optimale linjeføring, hvor der tages hensyn til naboer, til økonomi, til tempo og så selvfølgelig til forsyningssikkerheden.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-11-07:
Jeg håber også, at Energinet lytter til det, der er kommet ind.
Når jeg ser på de her kort, undrer jeg mig jo.
Hvorfor ikke gøre det samme nede i Kolding, hvor det ser for forfærdeligt ud langs med motorvejen, når man kører der, og det ser smukt ud, når man kommer lidt ind i landet, hvor der f.eks. ligger en lille by, der hedder Vester Nebel, hvor der sælges parcelhusgrunde, og det kan man godt, når der ikke er højspændingsmaster?
Jeg ser meget frem til at have en fortsat drøftelse med ministeren, og jeg har stillet nogle udvalgsspørgsmål om emnet.
Lars Aagaard (M), 2025-11-07:
Jeg kan sådan set være på samme hold som spørgeren.
Da jeg så kortene første gang, undrede jeg mig også over, at man ikke kunne genanvende de eksisterende tracéer.
Det er en del af det, Energinet også skal svare på, når de kommer med deres bud på, hvad den mest optimale samlede linjeføring er.
Så det skal vi selvfølgelig have svar på, når Energinet har gjort arbejdet færdigt.
Susie Jessen (DD), 2025-11-07:
Tak for det.
Som jeg nævnte i min tale, er der en udtalt bekymring fra Danmarksdemokraternes side over, at det her kommer til at gå ud over borgere i landdistrikterne igen, og at den private ejendomsret vil komme til at lide under det her.
Når vi behandler lovforslag generelt i Folketinget, screenes alle jo for klimamæssige påvirkninger.
Det gør alle lovforslag.
Vi har i Danmarksdemokraterne foreslået en screening, i forhold til hvordan det påvirker landdistrikterne.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren – for der er jo mange love på Klima-, Energi- og Forsyningsministeriets område, som presser landdistrikterne – om det her er blevet screenet for påvirkning af landdistrikterne.
Har det været en proces i Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet – og for den sags skyld også de andre lovforslag, der har været i forhold til fremskyndelsesområder, en firdobling af vedvarende energi på land, alle de her forskellige ting, der kører?
Bliver de screenet generelt for, hvordan de påvirker landdistrikterne?
Lars Aagaard (M), 2025-11-07:
Mere vedvarende energi kan i nogle minutter og timer sikre, at der er en forsyning.
Det vil f.eks. sige, at når solen ikke skinner ret meget, vil rigtig mange solceller kunne give lidt ekstra.
Men det er en vildfarelse at tro, at flere solceller på danske tage er løsningen på det problem, vi snakker om her.
Løsningen skal findes i de timer, hvor den vedvarende energi ikke rækker, og de timer vil opstå, når der er vindstille, når der er gråvejr, når der er elefterspørgsel, og når der kan være nedbrud på et kabel, der gør, at vi ikke kan få den strøm ind fra nabolandene osv.
Det er de situationer, vi skal håndtere, og vedvarende energi kan gøre det en lille smule mindre, men det kan ikke løse det.
Lagringskapacitet kan løse nogle specifikke situationer, men det kan ikke løse det alene.
Det, vi snakker om, er muligheden for at have nogle kraftværker til rådighed, som kan levere på det her.
Det er også det, der fremgår af Klimarådets analyse.
Peter Hummelgaard (S), 2025-11-07:
De spørgsmål bliver så vurderet af Justitsministeriet, og Justitsministeriet vurderer, at det er i overensstemmelse med grundloven.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-11-07:
Jeg har forstået, at Justitsministeriet vurderer det.
Jeg er interesseret i argumentationen bag begrundelsen, for der bliver ikke givet nogen argumenter.
Man kan jo ikke bare have en påstand uden et argument.
Så vil ministeren ikke enten redegøre for argumenterne bag eller oversende det som et notat efterfølgende, så vi kan følge med i argumenterne?
For påstande kan vi jo alle sammen sige.
Der skal være et argument; det er bare det, der er sagen.
Peter Hummelgaard (S), 2025-11-07:
Jo, vi uddyber meget gerne på skrift, hvad den juridiske mellemregning er – naturligvis.
Vi står til rådighed for Folketinget.
Når det er sagt, er det klart, at den her puljedommerordning såvel som andre tiltag, der er blevet gjort – rigtig mange af de nye tiltag, der er i den meget omfattende flerårsaftale for domstolene, hvor vi jo tilfører mere end 2 mia. kr. til domstolenes økonomi – er nødvendige for at få nedbragt sagsbehandlingstiderne og på den måde også styrke borgeres og virksomheders retssikkerhed, når de har en sag i retssystemet.
Jesper Petersen (S), 2025-11-07:
Danmarks energiforsyning bliver jo heldigvis mere og mere grøn.
I 2024 slog produktionen af strøm fra sol og vind rekord.
Der blev produceret næsten dobbelt så meget grøn strøm fra havvind som for 8 år siden.
Mere end 80 pct. af vores elforbrug dækkes nu af vedvarende energi-kilder.
Det er selvfølgelig en meget positiv udvikling.
Kul er så godt som ude af elforsyningen, og vi gør os mere uafhængige af olie og gas fra stater, som vi ikke ønsker at være afhængige af.
Udviklingen nedbringer også Danmarks CO 2 -udledninger og bidrager til at nå klimamålene.
Med nedlukningen af de danske kraftværker følger også nogle udfordringer i vores fremtidige elforsyning, hvis ikke vi gør klar til at tage hånd om det.
Derfor er det en god idé at have lovforslaget her og en god idé at gennemføre det.
Det bidrager til at kunne sikre tilstrækkelig strøm året rundt og undgå, at vi risikerer nogle timer uden forsyning nok.
Lovforslaget går kort fortalt ud på for det første at give klima-, energi- og forsyningsministeren mulighed for at tilrettelægge en kapacitetsmekanisme i Danmark og som det andet at give Energinet hjemmel til at varetage opgaver med trykluftslagring.
En kapacitetsmekanisme er et instrument til at sikre elforsyningssikkerheden, ved at f.eks. kraftværker eller anden kapacitet kan betales for at være i reserve og levere strøm i situationer, hvor forbrug og produktion ikke går op inden for det almindelige marked.
Lovforslagets element om trykluftslagring giver Energinet mulighed for at muliggøre trykluftslagring i underjordiske kaverner.
Det er stadig væk private virksomheder, der skal drive det og udføre det, men det giver en mulighed for, at Energinet altså kan klargøre til det.
Det kan også bruges til at balancere elsystemet, når der er behov, og den lagrede trykluft kan konverteres til elektricitet.
Udformningen af kapacitetsmekanismer sker efter et EU-regelsæt.
Der er jo tale om en form for statsstøtte.
Andre europæiske lande har lignende ordninger, og lovforslaget baner vejen for at kunne indføre det i Danmark også og giver optimale lovgivningsmæssige muligheder for, at en kapacitetsmekanisme kan indrettes hurtigt.
Vi har i dag en meget høj forsyningssikkerhed og meget få og korte udfald af elektricitet.
Den sikkerhed og den grønne udvikling af energiforsyningen skal fortsat gå hånd i hånd, og det er lovforslaget her et bidrag til, hvorfor vi selvsagt kan støtte det.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2025-11-07:
Tak for det.
Med dette lovforslag tager vi et fornuftigt og rettidigt skridt i arbejdet med at sikre, at Danmark også fremover har en stabil og velfungerende elforsyning.
Vi står midt i en stor omstilling af vores energisystem.
Stadig mere af vores strøm kommer fra sol og vind, og el bliver en bærende energikilde i både transport, opvarmning og industri.
Det er sådan set en rigtig god udvikling, men den stiller også nye krav til, hvordan vi planlægger og sikrer forsyningen.
Lovforslaget her indeholder to ting, som netop handler om at sikre elforsyningen.
Det giver ministeren mulighed for at fastsætte regler om en såkaldt kapacitetsmekanisme, hvis der senere skulle blive behov for det.
Kort sagt er det et redskab, der skal bruges til at sikre, at der altid er tilstrækkelig kapacitet til at dække elforbruget, også i perioder, hvor produktionen fra vind og sol er lavere end efterspørgslen.
Derudover får Energinet mulighed for at stille sine lagringsfaciliteter til rådighed for markedet til brug for trykluftslagring.
De er i dag den eneste aktør med de nødvendige lagringsfaciliteter til netop trykluftslagring.
Det er et eksempel på, hvordan nye teknologier kan bidrage til fleksibilitet og forsyningssikkerhed i et energisystem med en stigende andel af vedvarende energi.
Samtidig understøtter initiativet et projekt om trykluftslagring, som er på EU's liste over projekter af fælles interesse, og som derved jo også har en europæisk betydning for den grønne omstilling.
For Venstre er det vigtigt, at vi sikrer stabil og grøn strøm i stikkontakten og også gode vilkår for fortsat elektrificering.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Tak for ordet.
Susie Jessen (DD), 2025-11-07:
Tak for det, formand.
Jeg er her i dag som vikar for hr. Mads Fuglede, og jeg skal gøre mit bedste.
Lovforslaget, vi behandler her, handler om at fremtidssikre en stabil og pålidelig elforsyning, hvor der kan oprettes de nødvendige initiativer til at skabe tilstrækkelig kapacitet på elmarkedet.
Det finder vi som udgangspunkt meget positivt.
Lovforslaget giver klimaministeren bemyndigelse til at fastsætte regler for kapacitetsmekanismer, som kan bruges til at sikre elforsyningen, når der er knaphed på strøm.
Vi finder det i Danmarksdemokraterne vigtigt, at vi styrker elforsyningssikkerheden, understøtter nye teknologier og gør Danmark mindre sårbar over for energikriser og mindre afhængige af strøm fra udlandet.
Derudover er der med lovforslaget lagt op til, at Energinet får hjemmel til at stille sine underjordiske gaslagre til rådighed for kommercielle aktører, så de kan bruges til trykluftslagring, som efterfølgende kan konverteres til elektricitet, der kan bruges i elsystemet.
Med andre ord skal loven sikre stabile leverancer af strøm, også når solen ikke skinner og vinden ikke blæser, og dermed skabe rammer for nye teknologier til energilagring, og det støtter vi i Danmarksdemokraterne op om.
Når det er sagt, skulle jeg hilse fra hr. Mads Fuglede og sige, at vi i Danmarksdemokraterne har en række bekymringer, som vi vil tage med ind i udvalgsarbejdet.
I høringssvarene er der en bekymring for flere ting, som vi håber ministeren vil imødekomme i det videre arbejde.
Først og fremmest er vi bekymret for, at der er den nødvendige proces klar til at implementere en kapacitetsmekanisme, som kan igangsættes snart.
Det her lovforslag bemyndiger ministeren til at fastsætte nærmere regler for kapacitetsmekanismer, men ikke for rent faktisk at indføre en kapacitetsmekanisme.
Det gør også, at tidshorisonten er usikker, og vi håber, at der kommer flere svar på, hvordan og hvornår en kapacitetsmekanisme kan blive igangsat.
Derudover vil vi også gerne stille spørgsmål til, hvem der rammes af den nye bemyndigelse, om, hvilke øgede reguleringer og administrative krav, der vil være, afhængigt af hvordan ministeren vil udmønte bemyndigelsen.
Så der kommer nogle spørgsmål fra Danmarksdemokraterne i den forbindelse.
Det ser vi frem til at få svar på i udvalgsarbejdet.
Tak for ordet.
Claus Jørgensen (SF), 2025-11-07:
Tak for det, formand.
I SF er vi dybt optaget af at sikre en stabil grøn fremtidssikret elforsyning, i takt med at Danmark elektrificeres og bevæger sig væk fra fossile brændsler.
Den grønne omstilling betyder, at vi i stigende grad bliver afhængige af vind og sol, og det stiller nye krav til, hvordan vi balancerer elsystemet.
Lovforslaget, vi behandler i dag, handler netop om det.
Bl.a. skal Energinet have mulighed for at etablere trykluftslagre, som skal være med til at styrke fleksibiliteten og robustheden i elsystemet.
Vi deler vurderingen af, at en høj energiforsyningssikkerhed er en grundlæggende forudsætning for den grønne omstilling.
Klimarådets analyse »Sikker elforsyning med sol og vind« viser, at der er behov for investeringer i energilagring og reservekapacitet, i hvert fald hvis vi vil bevare samme høje energiforsyningssikkerhed som i dag, når vi overgår til et system, der udelukkende er baseret på sol og vind.
I SF mener vi, det er rettidig omhu at skab de rammer, som gør det muligt.
Vi skal tage alle midler i brug og afsøge alle løsninger, der kan understøtte overgangen til et fossilfrit Danmark og dermed også trykluftslagring.
Desuden ser vi i SF meget positivt på den hastige udvikling inden for et batterilagring.
Dette kan blive en central brik i fremtidens grønne energisystem.
Danmark har før vist, at vi kan gå forrest, når det handler om at udvikle grønne løsninger, og det skal vi selvfølgelig også gøre her.
SF bakker derfor op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-11-07:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om den her puljedommerordning overholder grundlovens § 64 og § 61.
På lovforslagets side 12 siger ministeren jo selv, at ordningen rejser spørgsmål i forhold til grundloven.
Det handler bl.a. om det her med, at der er et delegationsforbud, der betyder, at der ikke administrativt og funktionelt må være en styring af domstolene, men alligevel har vi den her puljedommerordning.
Ministeren giver ikke rigtig noget argument på siderne – andet end at vi allerede tidligere har udvidet ordningen.
Vil justitsministeren ikke uddybe, hvilke spørgsmål det rejser, plus hvordan man mener at det er løst i forhold til puljedommerordningen?
Preben Bang Henriksen (V), 2025-11-07:
Ja, jeg skulle lige huske at sige – og det var så det, det lykkedes at glemme en gang til – at jeg også har talt på vegne af Moderaterne.
De har fået forfald i dag og kunne ikke selv være til stede, men det talte ord fra Venstres side gjaldt altså også Moderaterne.