runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Dahlin (V), 2020-12-22:
Jeg kunne godt tænke mig at vende tilbage til diskussionen om det frie valg på dagtilbudsområdet.
Nu er der blevet diskuteret meget om ejerform, profitforbud osv., og så kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge hr. Andreas Steenberg om det helt centrale i den her diskussion: Hvilke børn får det bedre som en konsekvens af det forbud mod private institutioner, som Det Radikale Venstre har lagt stemmer til?
Andreas Steenberg (RV), 2020-12-22:
Der er ikke noget forbud.
Der er en regulering af, hvor mange penge man kan tjene på at drive eksempelvis en privat børnehave.
Jeg tror, at langt de fleste børn vil få det samme tilbud, som de fik før, men til gengæld kan det være, der er nogle, der tjener noget mindre på de institutioner, de driver.
Morten Dahlin (V), 2020-12-22:
Først skal vi lige rette en misforståelse.
Med den aftale, Radikale Venstre har lagt stemmer til, bliver det forbudt at lave nye private institutioner.
Så det handler ikke om niveauet for, hvad man må tjene – man må simpelt hen ikke lave flere.
Hvorfor lader man så socialistisk ideologi stå over barnets tarv?
Andreas Steenberg (RV), 2020-12-22:
Det gør vi heller ikke.
Vi lader sund fornuft komme først, og vi synes, det er sund fornuft, at der er en grænse for, hvor mange penge man kan tjene på at drive en institution, som jeg lige skal huske at understrege jo er betalt af det offentlige.
Altså, det er jo det offentlige, der betaler, og så vælger man at tjene en masse penge på det.
Derfor synes jeg også godt, at man som stat og som det offentlige må fastsætte nogle kriterier for, hvor meget man må tjene, når nu det er fællesskabet, der har betalt regningen.
Tommy Ahlers (V), 2020-12-22:
Tak til ordføreren.
Jeg vil gerne gentage ting fra mine kollegaer, i hvert fald mine kollegaer fra Venstre, der har rost ordførerens tale, for det var virkelig en flot tale med masser af optimisme, også den grønne optimisme, og så var der også noget bid i den i forhold til, at man er det parti bag regeringen, der holder fast i den økonomiske ansvarlighed.
Så tak for, at I gider kæmpe kampen nu, hvor I har valgt at støtte en rød regering, altså kæmpe for, at vi ikke skal gøre Danmark fattigere.
Det håber og tror vi på at I står fast på.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, som jeg anser som en klog mand, om han ikke lige kan kommentere på den analyse, som hr. Christian Rabjerg Madsen tidligere kom med, hvor han gav udtryk for, at den her tidlige pension faktisk er et bidrag til den økonomiske vækst i Danmark, fordi man ved at lave den her tidlige tilbagetrækning faktisk holder hånden under velfærdsforliget og dermed, på trods af at man trækker 10.000 mennesker ud af arbejdsstyrken, faktisk ender med at gøre Danmark rigere.
Er ordføreren enig i den analyse?
Andreas Steenberg (RV), 2020-12-22:
Nej, det er jeg ikke.
Det er en dårlig idé at bruge så mange penge på at trække 10.000 raske mennesker ud af arbejdsmarkedet.
Det gør landet fattigere, og det er det stik modsatte af det, man har gjort de sidste mange årtier.
Og som jeg var inde på i min tale, er den økonomiske ansvarlighed, der har været, jo forudsætningen for, at vores lille land kan klare sig så godt igennem en coronakrise, som vi i hvert fald – syv-ni-tretten! – indtil videre har gjort, fordi vi kan låne til relativt billige penge til at kunne investere i at holde hånden under vores virksomheder og have et sundhedsvæsen osv.
Så det er, som jeg sagde i min tale, helt uansvarligt, at man har lavet den aftale regeringen, venstrefløjen og Dansk Folkeparti imellem.
Karsten Hønge (SF), 2020-12-22:
Jeg er sikker på, at vi deler glæden over, at danske virksomheder og erhvervsklimaet i Danmark jo simpelt hen er blandt verdens bedste.
Nu for nylig så jeg listen på Forbes med, hvordan vi igen rammer allerøverst i tabellen.
Så det er jo rigtig godt.
Jeg tror bare, vi skal sige, at der jo er enormt meget forskel på de udfordringer, virksomhederne står over for.
Der er mange penge at hente hos de firmaer, hos de banker, hos de aktieejere, der har så rigeligt.
René Christensen (DF), 2020-12-22:
Dansk Folkeparti er rigtig glade for, at SF også har sat generationsforureningerne på dagsordenen.
Det har Dansk Folkeparti også tidligere gjort i forbindelse med finansloven.
Det, jeg så vil spørge om, handler om det, som ordføreren også siger: at nu går man i gang.
Men er det ikke lidt ærgerligt, at man ikke har fået hele beløbet sat af, altså de 2,7 mia. kr.?
Vi har jo tidligere foreslået, at man faktisk gjorde det ved låneoptag, fordi der også er et godt tilbageløb.
Man må jo sige, at det gør vi til alle mulige andre ting, altså der laver man jo låneoptag, f.eks. Nordsøaftalen og andet.
Så det er jo ikke noget, der vil påvirke velfærden i en særlig væsentlig grad, og derfor har Dansk Folkeparti også stillet et forslag om, at vi sådan set nu siger, at vi rydder alle de ti største kendte op i fremtiden over en 10-årig periode.
Men anerkender SF ikke, at vi burde have truffet en beslutning om at gå i gang med dem alle sammen, også fordi der faktisk ligger et beslutningsgrundlag, så vi godt kunne træffe den beslutning i Folketinget?
Karsten Hønge (SF), 2020-12-22:
Jeg ser ikke nogen grund til, at man på forhånd skal sige, at det her er en syltekrukke.
Man kan sige, at i forhold til de udspil, der var i forhandlingerne, så har vi fået strammet op på tidsplanerne, og vi har fået givet flere penge til puljerne til grøn omstilling.
Men det ændrer jo ikke på, at jeg godt vil medgive hr. Rune Lund, at det havde set anderledes ud, hvis det havde været os, der havde skrevet den.
Men der er vel også nogle i hr. Rune Lunds bagland, der synes, at den her finanslov skulle have set helt anderledes ud, og at den nok måske alligevel ikke er god nok.
Sådan er det jo altid.
Vi ender med at vurdere samlet med skattereformen og med de indrømmelser, vi fik, at vi er med i det, selv om der helt åbenlyst er nogle ømme punkter i det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-22:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til minimumsnormeringerne: Er der en garanti for, at det her betyder, at der kommer flere pædagoger og mere tid sammen med børnene?
Eller er det et rammebeløb, hvor kommunerne selv kan beslutte, hvordan de her penge bliver brugt?
Karsten Hønge (SF), 2020-12-22:
Vi havde virkelig gerne set en meget skarpere og mere præcis fordeling af pengene.
Forklaringen er, at man ikke er i stand til at have data på institutionsniveau før i 2023.
På det tidspunkt skal vi forhandle det igen og se, om vi kan være meget mere præcise i, hvordan vi målretter pengene.
Og der kan jeg da se rundtomkring i landet, at byråd og kommunalbestyrelser siger, at de penge selvfølgelig skal gå til børnene, fordi man mange steder rent faktisk ønsker at følge minimumsnormeringerne, og andre steder er det, fordi borgerne, aktive borgere, pædagoger og forældre kræver det.
Men vi starter med at have det på kommunalt niveau, fordi vi simpelt hen ikke er i stand til at gøre det før i 2023, hvor vi så skal have nye forhandlinger om det.
Rune Lund (EL), 2020-12-22:
Det er nemlig det andet, altså det i forhold til tidsplanen.
Faktisk fik vi jo bundet regeringen op på at skulle levere i forhold til en CO 2 -afgift i juni i forbindelse med den klimaaftale, der blev indgået.
Der stod nemlig: »Aftalepartierne forpligter derfor regeringen til at udarbejde et oplæg til en grøn skattereform og indkalde til forhandlinger herom i efteråret 2020.
... Regeringens oplæg skal både indeholde modeller for grundlæggende justeringer af energiafgiftsbeskatningen, der indebærer en ensartet CO 2 e-afgift, som udgangspunkt med regulering af alle branchers og sektorers klimagasudledninger.«
Nu har vi fået en syltekrukke.
Hvorfor holdt vi ikke bare regeringen fast på det, som vi allerede havde bundet den op på en gang?
Karsten Hønge (SF), 2020-12-22:
Det er jo den her interessante balance mellem, at vi på den ene side gerne vil detailregulere pengene, så de simpelt hen ender ude på stuerne, så der er voksne sammen med børnene, men hvor vi så mangler de der institutionsdata, som vi først har fra 2023, og på den anden side har den her tillid, som vi var inde på før i forbindelse med ansatte på jobcentrene, til, at de ledere, der er på institutionerne, også er i stand til at fordele pengene på en måde, så de kommer børnene til gode.
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-22:
Jeg vil gerne lige gå tilbage til et spørgsmål omkring ægtefælleafhængighed.
I Alternativet gik vi jo til finanslovsforhandlingen med et håb om – ja, det var faktisk et ønske – at vi kunne bruge 1 mia. kr. på at starte finansieringen til afskaffelse af ægtefælleafhængighed i dens forskellige former.
Og vi hørte faktisk ikke om, at der var andre partier, der havde foreslået det i forhold til finansloven.
Derfor er jeg selvfølgelig glad for at høre, at det har SF, og jeg vil i den forbindelse gerne høre: Hvad var SF's krav til finansministeren i forhold til at afskaffe ægtefælleafhængige ydelser?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-22:
Godt, der er altså ingen garanti for, at det ender med, at de voksne har mere tid sammen med børnene.
Grunden til, at jeg spørger, er jo, at vi kan se, at der har været en nedgang i den tid, som pædagogerne er sammen med børnene i.
Man kan sige, at på nuværende tidspunkt er de omkring 51 pct. af deres arbejdstid sammen med børnene, hvor de tidligere var det 56 pct. af tiden.
Så hvis den udvikling fortsætter, bliver det jo ædt op, fordi de er mindre og mindre tid sammen med børnene og bruger mere og mere tid på administration, bureaukrati og alt muligt andet.
Det er derfor, jeg spørger, om der er en garanti for, at det her ikke bare bliver ædt op af mere papirarbejde, men rent faktisk bliver kanaliseret over til ægte tid sammen med børnene.
Karsten Hønge (SF), 2020-12-22:
Jamen processen er jo den samme, som den er i forbindelse med en finanslov, hvilket hr. Rune Lund udmærket ved.
Der er forskellige ønsker fra partierne, og det er jo indlysende, at havde det været SF, der skulle skrive en grøn skattereform, havde den set anderledes ud.
I det samlede regnestykke mente vi alligevel, at vi fik så væsentlige indrømmelser, både gående på tidsplanen og på puljerne til omstilling, at vi samlet set syntes, at det var en aftale, vi kunne se os selv i, uanset at vi peger på nogle af de samme ømme punkter, som hr. Rune Lund gør.
Rune Lund (EL), 2020-12-22:
Jeg vil gerne takke SF for at have været med i en finanslov, som er blevet rigtig god.
Den peger fremad.
Sidste år havde vi en finanslov, som jeg vil mene var den bedste i 10 år, og nu synes jeg faktisk, at vi har fået en, som er en smule bedre.
Det er en ny måde at lave finanslov på, som vi er vidne til, hvilket ordføreren også sagde.
Ikke som en del af finansloven, men i forbindelse med den blev der dog indgået en grøn skattereform, som SF er med i, og som Enhedslisten ikke er med i.
Det er vi ikke, fordi vi synes, at den er rigtig ærgerligt skruet sammen, ikke mindst fordi der sker en meget, meget grov overkompensation af virksomhederne i forhold til de få afgiftsstigninger, der er.
Men ikke nok med det: Skatterabatterne bliver givet på en måde, så de også går til de mest forurenende virksomheder.
Mit spørgsmål er: Hvordan kan SF egentlig gå med til sådan nogle skatterabatter, som også går til de mest forurenende virksomheder, uden at der er nogen som helst garanti for, at de her penge går til den grønne omstilling?
Karsten Hønge (SF), 2020-12-22:
Jo, og jeg er også glad for partnerskabet med Dansk Folkeparti om den her alvorlige udfordring
Men man kan også sige, at nu får vi sat, som jeg lige husker det, 640 mio. kr. af på den her finanslov til at rydde op, og det svarer til første fase, som er aftalt med regionerne.
Det synes jeg egentlig er et rigtig godt udgangspunkt for at skulle videre med det, for der er jo ingen tvivl om slutresultatet.
Alt skal ryddes op.
Men når vi indfaser det her, synes jeg egentlig, det er en okay måde at gøre det efter den plan, som regionerne har sagt: fase et, 640 mio. kr. Og derefter skal resten af beløbet afsættes; det giver jeg hr. René Christensen fuldstændig ret i.
René Christensen (DF), 2020-12-22:
Tak for det.
Ja, vi glæder os også over, at vi er kommet i gang.
Jeg har lige et andet spørgsmål, og det er om ægtefælleafhængighed.
Det har jo betydet rigtig meget for Karsten Hønge og også for Pia Olsen Dyhr, som er formand for SF.
Hun har skrevet på sin facebookside, at det skulle man nok løse i forbindelse med finanslovsforhandlingerne.
Karsten Hønge (SF), 2020-12-22:
Jeg kan i hvert fald sige, at SF ikke har glemt at tage det op.
Men det var så det, der kom ud af det; vi var ikke i stand til at komme igennem med det krav.
Man er kun en taber, den dag man giver op.
Den der partnerafhængighed er fuldstændig håbløst gammeldags.
At en førtidspensionist, der tilfældigvis er så heldig at være gift med et andet menneske, som tjener en okay løn, kan opleve at være i lommen på partneren, er håbløst gammeldags, og det skal afskaffes.
Det lykkedes os ikke den her gang, men vi kommer igen på det.
Kathrine Olldag (RV), 2020-12-22:
Tusind tak, og tak for ordførertalen.
Det er jo dejligt at høre, at SF ikke giver op, og det er også dejligt at høre, at SF er så optaget af beskæftigelse og efteruddannelse.
Hvordan forestiller SF sig konkret den besparelse udmøntet ude på de kommunale jobcentre?
Karsten Hønge (SF), 2020-12-22:
Jeg vil i hvert fald gerne bekræfte, at det bliver en stor opgave.
For SF skal de penge findes, uden at det går ud over de mennesker, der har brug for hjælp og vejledning på jobcentrene.
Til gengæld er der nogle steder, hvor det er helt åbenlyst at man kan finde dem.
Hvis vi tager de bedst drevne jobcentre og sætter over for dem, der er dårligst drevne, kan vi faktisk finde over 2 mia. kr. – det viser de beregninger, der ligger.
Så alene ved at aflure fidusen ved den måde, man gør det på andre steder, kan der altså findes en masse penge.
Jeg ved godt, at det jo ikke altid er sådan, at det kan lade sig gøre alligevel.
Derfor er en af de ting, vi vil spille ind med, at lade a-kasserne overtage en større del af driften.
Vi skal blive bedre til at kigge ud over den kommunale jobgrænse, som jo ikke findes.
Altså, jobcentrene er jo i dag kommunale, og der ser vi for os, at man får et større jobperspektiv ud over regionen, så man på den måde kan effektivisere og rationalisere.
Og så skal vi væk med noget af al den nidkære kontrol, der er med ledige.
Det var nogle bud på det.
Kathrine Olldag (RV), 2020-12-22:
Det lyder godt.
For i nogle af de veldrevne jobcentre handler det faktisk både om, at der er rigtig god ledelse, at man har dedikation og engagement hos medarbejderne, og at man egentlig også fortolker lovgivningen til kanten.
I forhold til at overlade opgaven til a-kassen har jeg et eksempel nede fra min egen egn, jeg bor i Præstø.
Der er der en virksomhed, der hele tiden mangler arbejdskraft, ufaglærte arbejdere, og de kan simpelt hen ikke finde dem.
Der er altså en måde at komme omkring tingene på lokalt, som kunne være interessant.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at i de jobcentre, hvor det går godt, er der størst mulig frihed til jobcenteret?
Karsten Hønge (SF), 2020-12-22:
Det gør vi virkelig.
Jeg skal ikke kunne afvise, at der er en virksomhed i det område, som har haft svært ved at finde kvalificerede folk, men så vidt jeg hørte, var der en henvisning til 3F.
3F's a-kasse henviser til jobs i over 98 pct. af de henvendelser, de får.
Så der kan jeg ikke genkende det.
Kim Valentin (V), 2020-12-22:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Det er altid sådan, at jeg har store forventninger, når De Radikale kommer med deres finanslovsforslag, specielt når vi har en rød regering, og det må man jo så sandelig sige at vi har nu.
Lad mig lige starte med at sige, at profit jo er det her gamle marxistisk-kommunistiske begreb, der bruges for at skræmme befolkningen i forhold til de her virksomhedsejere, der udnytter det arbejdende folk.
Sådan er Danmark jo ikke.
Hvordan kan Radikale gå med på at lave et profitforbud?
For det er jo et overskudsforbud.
Det handler jo ikke om profit som sådan en negativ ting.
Det er overskuddet derude, der bruges på at lave grønne investeringer, der bruges på alle de gode ting, som de går rundt og laver i virksomhederne.
Men hvad er det for nogle fingeraftryk, som Radikale så vil sætte i den her finanslov – den rødeste siden 1970'erne?
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-12-22:
I forhold til luftfartsindustrien har vi jo også været i alvorlige problemer her i 2020.
Der er kommet nogle indikationer af, at vi ikke rigtig kan gøre så meget i 2021 indtil videre.
Har ordføreren tænkt sig at hjælpe med at få afsat midler til den industri, så den kan blive genstartet, efter det her covid-19 en dag er ovre?
Andreas Steenberg (RV), 2020-12-22:
Vi har svært ved at forestille os, at Venstre ikke vil være med til at bære det igennem, hvis Socialdemokratiet kommer med reformforslag, og derfor opererer vi med det scenarie, at det her kommer til at blive til noget.
Hvis ikke det gør, må vi tage stilling til det, når vi kommer dertil.
Og en stor tak for det samarbejde, vi har haft på klimaområdet.
Vi har jo fået gennemført rigtig mange ting f.eks. på transportområdet.
Hr. Rune Lund har jo helt ret i, at den her grønne skattereform er utilstrækkelig.
Og vi må se, om vi kan lykkes med at få Socialdemokraterne og Venstre til at lave den ensartede CO 2 -skat, der er brug for.
Vi synes, at det, der lå, er for lidt, men det er fornuftigt, fordi man sætter en ekstra afgift på virksomhedernes forurening om nogle år, og så giver man dem et investeringsvindue nu her.
Og så vil det jo være tudetosset, hvis den enkelte virksomhed ikke sørger for at investere i noget, der gør, at man kan slippe for de forhøjede skatter i fremtiden.
Det er i hvert fald sådan, vi tror det vil fungere.
Rune Lund (EL), 2020-12-22:
Jamen det er bare så pokkers ærgerligt, at de mange milliarder, der bliver givet til virksomhederne her, også går til de mest forurenende virksomheder, og det er bare en dårlig måde at bruge pengene på, hvis vi gerne vil sikre den grønne omstilling.
Det, som gør mig lidt bekymret, er faktisk, at det her jo er nogle skatterabatter til erhvervslivet, og det ved jeg godt at Det Radikale Venstre også godt kan lide, men det går jo ligesom ud over den grønne omstilling.
Har lysten til at lave de her store skatterabatter til erhvervslivet i virkeligheden været større end ønsket om at arbejde for den grønne omstilling?
For i den grønne skattereform ligger der jo også, at vi kommer CO 2 -afgiften i en syltekrukke frem for at holde regeringen op på, at den skulle have leveret i 2020.
Andreas Steenberg (RV), 2020-12-22:
Så det, vi har prøvet, er at få sat en proces i gang, hvor Socialdemokratiet og Venstre over tid forhåbentlig kan lægge stemmer til det her, og det er derfor, vi er gået med i aftalen.
Så er det fuldstændig korrekt, at som socialliberal har jeg ikke noget imod, at man i sådan en krisetid, som vi har nu, også giver nogle skattelettelser for at få nogle arbejdspladser i gang.
Og hvis det så samtidig kan gå i en grøn retning, kan vi godt være med i det.
Men jeg giver endnu en gang hr. Rune Lund ret i, at der skal ske meget mere på skatteområdet for at nå vores klimamål.
Rune Lund (EL), 2020-12-22:
Jeg vil også sige tak for et godt forhandlingsforløb.
Vi har vores uenigheder – det har vi.
Vi har også vores enigheder, og det synes jeg at den her finanslovsaftale og den finanslov, vi diskuterer i dag, også viser, altså at der er et fælles grundlag.
Så er der også områder, hvor vi desværre ikke har et fælles grundlag, og her tænker jeg specielt på den grønne skattereform.
Og en af de ting, som jeg synes er rigtig ærgerlig, er, at der frem til 2025 bliver brugt over 5 mia. kr. på skattenedsættelser og skatterabatter til erhvervslivet, uden at der er nogen garanti for, at de går til grøn omstilling.
De her penge vil også gå til nogle af de mest forurenende virksomheder.
Jeg synes, det ville være økonomisk ansvarligt at bruge de midler, vi har i fællesskabet, til at sikre, at når vi arbejder for den grønne omstilling, sikrer vi os også rent faktisk, at skattenedsættelser og rabatter ikke går til sorte virksomheder, fossile virksomheder, men går til den grønne omstilling.
Så kan Det Radikale Venstre ikke forklare, hvorfor det var en supergod idé at give alle de her skatterabatter til virksomheder, også til de mest forurenende, når vi kunne have brugt pengene på en bedre måde?
Andreas Steenberg (RV), 2020-12-22:
Det spørgsmål er jeg rigtig glad for, fordi ligesom hr. Niels Flemming Hansen elsker jeg transportpolitik og infrastruktur.
Der er jo intet andet, der som det kan skabe fremtidens Danmark i både klimavenlig og erhvervsvenlig retning, og derfor glæder jeg mig jo til, at vi på et tidspunkt skal lave den infrastrukturplan.
Jeg synes så ligesom regeringen, at det er meget klogt at vente med det og lave en bred aftale om det og tage det for sig selv og ikke som et led i finansloven.
Så jeg er helt sikker på, at de virksomheder vil få noget at bestille det kommende år, og så er jeg også sikker på, at det næste år vil byde på, at vi forhåbentlig får lavet den brede aftale i Folketinget om, hvilke veje og baner der skal bygges de næste 10 år.
Ja, det har vi jo deltaget i tidligere, og det, der er det store problem for luftfartsindustrien, er, at man ikke må levere sit produkt til sine kunder på grund af corona, og det er det, der gør det meget svært at finde ud af, hvad man egentlig skal gøre.
Men når vi kan komme i gang, synes jeg da, vi også skal sørge for at holde hånden under den branche og de arbejdspladser; det siger sig selv.
Jeg vil også lige huske at nævne, at også luftfartsindustrien jo kan få del i de mange hjælpepakker, vi har lavet, så en del penge går også den vej.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-12-22:
Mange tak for det, og tusind tak til ordføreren for komplimenterne på transportområdet.
Det er meget gensidigt.
Vi har været rigtig, rigtig glade for det fælles samarbejde, der har været hen over midten i det her tilfælde.
I forhold til lige nøjagtig transportområdet vil jeg høre, hvordan ordføreren ser på, at der i den her finanslov overhovedet ikke er lagt penge ind til udvidelse af vores infrastruktur.
Der er mange, mange tusind mennesker, der har mistet deres arbejde i løbet af det sidste halvandet års tid inden for alene asfaltindustrien, i forhold til at de planer, der var, er blevet skrinlagt, og at vi ikke er kommet videre.
Kunne ordføreren prøve at sætte nogle ord på det?
Andreas Steenberg (RV), 2020-12-22:
Man behøver ikke bo et bestemt sted for at kunne se, at der ikke rigtig er nogen arbejdsløse pædagoger.
Så når vi har en fælles ambition om at få flere pædagoger i vores børnehaver og vuggestuer, så mangler der pædagoger.
Man behøver ikke bo et bestemt sted for at kunne se, at vi mangler håndværkere af stort set enhver slags.
Så det behøver man ikke bo et bestemt sted for at kunne se.
Vi mangler arbejdskraft inden for flere områder, og en af de store udfordringer, vi har, er jo, at den ledige arbejdskraft, vi har, ikke har den uddannelse, der matcher jobåbningerne.
Det er derfor, at det er vigtigt at investere i uddannelse.
Karsten Hønge (SF), 2020-12-22:
Vi mener, at vi skal starte et sted, og vi synes, det vil være naturligt at starte med førtidspensionisterne.
Førtidspensionen er en ydelse, der træder direkte i stedet for en lønindkomst.
Det gør ikke, at folkepensionister ikke også mærker det, men de har dog en vis mulighed for at forberede sig på den situation, de kommer i som folkepensionister.
Det har førtidspensionister ofte ikke.
Det kan ske med det samme ved en ulykke, eller det kan ske ved nedslidning over en kortere periode, og det sker måske ofte midt i livet.
Derfor ser vi på førtidspensionen som det sted, vi ønsker at starte.
Og der kan vi rent faktisk gøre det for en pris på 240 mio. kr., og det var så det forslag, vi syntes vi skulle starte med.