runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Aagaard (M), 2024-11-27:
Tak for det, hr. formand,
og tak til ordførerne for bemærkningerne til lovforslaget, der, som andre har nævnt, implementerer »Aftale om langsigtede rammevilkår for CO 2 -fangst i forsyningssektoren«, som regeringen indgik med syv partier tilbage i februar i år.
Jeg vil gerne i den forbindelse kvittere for den brede opbakning bag aftalen her i Folketinget.
Overordnet handler lovforslaget om at skabe klarhed om, hvordan forsyningsselskaber kan organisere og finansiere fangst af CO 2 .
Jeg vil dog gerne starte med at sige, at jeg synes, at vi kollektivt skal dvæle lidt ved storheden i det, vi har til behandling i Folketinget nu.
Vi har fundet den finansiering, der skal til for at støtte anlæggene.
Vi har også stået sammen om at udvikle mulighederne for lagring af CO 2 i Danmark.
Det er ikke bare fantastisk, fordi CO 2 -fangst er fuldstændig afgørende for at nå danske klimamål til 2030.
Vi er også i gang med at åbne det kapitel efter 2030, der gør, at et yderligere skærpet klimamål for 2035 og at nå vores mål i 2045 om klimaneutralitet – og videre end det mod 2050 – overhovedet kan lade sig gøre.
Det er fantastisk, at vi kan gøre det sammen.
Det er også fantastisk, for i andre lande er det, vi debatterer her, faktisk også noget, der splitter folk.
Det er i min optik fantastisk.
Lovforslaget handler så primært om to ting.
For det første hvordan vi organiserer CO 2 -fangst for de kommunalt ejede forsyningsselskaber.
Som andre har nævnt, skal det ske selskabsadskilt, så økonomien er adskilt fra øvrige aktiviteter.
Vi skal sikre, at der er et kapitalberedskab i det selskab, som kommunen må etablere.
Vi begrænser den hæftelse, som kommunen kan tage.
Det er også et af svarene på de spørgsmål, som hr. Søren Egge Rasmussen har rejst, og vi beskytter varmekunderne.
For det andet er der det andet hovedelement i lovforslaget, der handler om finansieringen.
Det er betydelige investeringer; det er milliardbeløb, vi snakker om.
Det kræver selvfølgelig også, at forsyningsselskaberne har klare rammer, og vi åbner med lovforslaget op for en række nye finansieringskilder for de kommunale selskaber.
De skal f.eks. kunne finansiere CO 2 -fangst gennem indtægter fra de sparede CO 2 -kvoter og sparede afgifter, som man selvfølgelig slipper for, når CO 2'en fanges og lagres.
Sluttelig giver forslaget også hjemmel til, at kommuner kan etablere og eje helt lokale rørledninger i nær tilknytning til CO 2 -fangstanlæggene.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at takke Radikale Venstre, SF, Konservative, Liberal Alliance, Enhedslisten, Alternativet og Dansk Folkeparti, og jeg vil også takke Danmarksdemokraterne for at udtrykke støtte til lovforslaget.
Her til sidst har jeg kun to bemærkninger: Hr. Steffen W. Frølund fortjener fidusbamsen for at kunne få alle debatter til at handle om atomkraft – så tillykke med det.
Og til hr. Søren Egge Rasmussen vil jeg sige: Den var lige grov nok, at dit kropssprog, da du nævnte det med, hvem der var en del af venstrefløjen, kunne misforstås på den måde, at jeg var omfattet.
Nu er det lige bemærket, men ellers vil jeg sige tak opbakningen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-27:
Jeg kan godt nogle gange blive i tvivl om, hvem der er venstrefløjen i regeringen, så det kan være, det var det, som jeg ligesom havde fanget.
Og kan vi risikere at ende med noget her, hvor der er nogle selskaber, der er gået med på CO 2 -fangst, og så lige pludselig ikke har det affald, de havde forventet?
Er der noget i det her lovforslag, vi kan håndtere bedre? Eller er det sådan, at de bare kan importere noget affald og så udnytte deres CO 2 -fangstanlæg?
Det synes jeg egentlig fortjener noget opmærksomhed, og det har jeg ikke rigtig kunnet finde i i lovforslaget.
Der er måske heller ikke nogen af dem, der har indsendt høringssvar, som har flaget, at de ser et dilemma i det her.
Men jeg synes, at det er en reel problemstilling, og jeg tror, at den er størst i det storkøbenhavnske område.
Jeg tror, der nogle selskaber, som vil med, og det er fint, men de kan jo risikere at tabe et affaldsudbud.
Lars Aagaard (M), 2024-11-27:
Tak for spørgsmålet.
Nu er det jo så her, at det lige præcis afslører sig, at jeg ikke helt er en del af venstrefløjen.
For der ligger jo implicit i spørgsmålet fra hr. Søren Egge Rasmussen, at det er en politisk opgave at garantere, at dem, der byder ind for at bygge et CO 2 -fangstsanlæg, også kan garanteres, at de har en økonomisk aktivitet fremadrettet i den periode, hvor fangstanlægget skulle være der.
Det vil jo så betyde, at et flertal i Folketinget skulle garantere afsætningen af cement fra Aalborg Portland, så der ikke er en risiko for Aalborg Portland ved at byde ind i CO 2 -fangstsanlægget.
Det vil så også inkludere, at vi skulle garantere afsætningen for ikke kommunalt ejede biomassefyrede værker fremadrettet, for ellers kunne de ikke byde ind.
Og vi skulle også garantere afsætning for de kommunalt fyrede biomasseanlæg, altså at de havde afsætning, og det er jo planøkonomi.
Derfor er udgangspunktet for det her lovforslag det sunde og det rigtige at se, hvem der egentlig er bedst til at varetage opgaven med at se, hvor risikoen er henne ved det her.
Det tror jeg ligger bedst hos selskaberne.
Jeg er sikker på, at de selv kan regne ud, om de regner med at have en [Lydudfald] der muliggør, at investeringen er ansvarlig.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-27:
Det kan vi godt have en polemisk snak om, men måske skulle vi i udvalgsprocessen får linet op, hvornår det er, det affaldsudbud kommer til at ske, og hvordan det så ligger i forhold til de investeringer i CO 2 -fangstsanlæg, som selskaberne ligger i.
Kan et udvalgsarbejde være med til at oplyse bedre om et lovforslag, så synes jeg, at det er et plus.
Lars Aagaard (M), 2024-11-27:
Det vil jeg gerne garantere ordføreren at vi vil bidrage med, altså give de oplysninger, vi skal.
Med den principielle tilgang, at det er ejerne af værkerne, som er bedst til selv at foretage den risikovurdering, er der jo gemt en holdning inde bag ved, og det er jo ikke et oplysningsspørgsmål.
Men alt det andet
skal jeg love hr. Søren Egge Rasmussen at vi vil bestræbe os på at bidrage til oplysning om i udvalgsbehandlingen.
Samira Nawa (RV), 2024-11-27:
I februar i år indgik vi en aftale om de langsigtede rammevilkår for CO 2 -fangst i forsyningssektoren.
Med den aftale ønskede vi at fjerne de væsentlige regulatoriske barrierer, der var, og også styrke rammevilkårene for CO 2 -fangst i forsyningssektoren, og det her lovforslag er så en udmøntning af den aftale.
Grunden til, at vi skal skabe ensartede og klare rammevilkår for etablering og drift af CO 2 -fangst i forsyningssektoren, er jo, at det er en del af realiseringen af Danmarks klimamål for CO 2 -reduktioner.
Ifølge FN's Klimapanel skal der på globalt plan lagres 730 mia. t CO 2 frem mod år 2100, hvis Parisaftalens mål skal nås.
Og der skal Danmark naturligvis bidrage med det, vi kan, og det er kun godt, hvis forsyningssektoren ligestilles med de private aktører, sådan at også de kommunale forsyningsselskaber og kommunerne i det hele taget kan bidrage til den svære opgave, som vi har påtaget os nationalt såvel som globalt.
I Radikale Venstre er vi både en del af aftalen og også tilfredse med lovudkastet, som regeringen har fremlagt, så vi støtter det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-27:
Enhedslisten er med i aftalen om CO 2 -fangst, og derfor er vi jo for det her lovforslag.
Og vi glæder os over, at man her udvider det kommunale engagement i klimaløsninger – giver mulighed for det.
Man kunne også have valgt en anden vej, nemlig at man havde forhindret, at kommuner kunne være med.
Jeg kan godt blive lidt bekymret over den her liberalisering af affaldssektoren, for hvem er det, som vinder udbuddene om at skulle håndtere affald til forbrænding?
Der må være nogle, der taber.
Og det vil være meget uheldigt, hvis der så er lavet store investeringer i CO 2 -fangst på nogle af de anlæg, at de så taber deres mulighed for i fremtiden at have affald at brænde af.
Men det er lidt et bekymringspunkt, om der er nogen, der kommer til at lave nogle fejlinvesteringer.
Jeg har ikke rigtig fundet ud af, om der er en løsning på det.
Problemet ligger jo egentlig i, at man liberaliserer.
Det er vi så en række partier som er imod efter den proces, der har været, hvor det ikke lykkedes for KL at lave en dødsliste over, hvilke forbrændingsanlæg man i mindelighed kunne have sikret skulle lukke, så nu er man endt i noget, hvor det bliver liberaliseret, og det er så uden Enhedslisten.
Men det er min bekymring i det her lovforslag, om der er nogle kommuner, der ender med at tabe på det her.
På den måde er det jo godt, at vi her laver en ny lovgivning, som så vedrører CO 2 -fangst, sådan at det ikke ender med, at det er fjernvarmepriserne, der kommer til at stige, fordi man har lavet en fejlinvestering, men der er altså en risiko ved det her.
Jeg synes, det ville være godt, hvis den der udvalgsbehandling kunne afdække, hvor stort det her problem kan være.
Jeg har en fornemmelse af, at der i det storkøbenhavnske område er flere selskaber, som er positive over for CO 2 -fangst, og som sådan set også har en forventning om, at de fortsat har noget affald at brænde af.
Og når man afholder udbud, kan man jo risikere, at der er nogle, der taber.
Så det er vores eneste bekymringspunkt, og jeg ved ikke, om udvalgsbehandlingen kan være med til at afdække, hvor stor den risiko er, og om det er noget, som et affaldsselskab bare kan løse ved at importere noget affald.
Jesper Petersen (S), 2024-11-27:
Det er jeg såmænd udmærket klar over, og jeg har heller ikke sagt andet.
Men som en generel kommentar til diskussionen og til måden, vi også over for befolkningen bør vise, at der faktisk sker nogle rigtig gode fremskridt på, altså have sådan en optimisme om, at vi faktisk rykker i den rigtige retning som land, vil jeg sige, at jeg synes, at Alternativet nogle gange kan have en tendens til sådan at tale det ned og sige, at det ikke rigtig har værdi, hvis det ikke har været til gene for nogen eller gør ondt på nogen, men at det så bare er noget teknologisk fremskridt.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-11-27:
Vi skal have virkelig mange teknologier i spil på vores vej mod at skabe et klimaneutralt samfund.
-fangst er en af de teknologier, for mens vi jo arbejder hårdt på at begrænse samfundets udledninger af drivhusgasser, vil nogle udledninger være meget svære at fortrænge.
Her er fangst og lagring af CO 2 et meget vigtigt redskab til at få bugt med de udledninger, ikke kun for os i Danmark, men for hele Europa; ccs bliver afgørende for at nå både de danske og de europæiske klimamål.
Det er jo også derfor, at vi politisk i Danmark har valgt at gøre en indsats for at opbygge en velfungerende industri for lagring og fangst af CO 2 .
En af de industrier, som har et stort uforløst potentiale for CO 2 -fangst og jo også på sigt for udnyttelse af CO 2 'en, er forsyningssektoren, og med det her lovforslag skaber vi klare og fremtidssikrede rammer for CO 2 -fangst inden for forsyningssektoren, så kommunalt ejede forsyningsselskaber kan etablere CO 2 -fangst og bliver stillet mere lige i forhold til den øvrige industri.
Det betyder bl.a., at de vil kunne deltage i udbud og potentielt få adgang til støttemidler på lige fod med private virksomheder.
Med lovforslaget sikrer vi også, at kommuner kan etablere fangstaktiviteter som en hovedvirksomhed.
Her er det væsentligt for os, at varmekunderne bliver beskyttet, og at en eventuel fangstaktivitet sker adskilt fra el- og varmeproduktion.
Forslaget inkluderer også fleksible finansieringsmodeller, der tillader brug af sparede CO 2 -kvoter og CO 2 -afgifter til at finansiere opstart og drift af CO 2 -fangst.
Det handler om, at investeringerne i CO 2 -fangst skal kunne foretages uden at forhøje varmepriserne for forbrugerne.
Samlet set er lovforslaget et godt skridt mod konkret klimahandling.
Lovforslaget udmønter også en bred politisk aftale, som vi indgik i februar, og derfor støtter Venstre lovforslaget.
Jeg skal hilse fra Dansk Folkepartis ordfører hr. Nick Zimmermann og sige, at de også støtter forslaget.
Tak for ordet.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-11-27:
Som nævnt af de foregående ordførere handler det her om at skabe nogle rammevilkår for CO 2 -fangst i forsyningssektoren.
Der synes vi, det er ganske positivt, på lige fod med de andre partier, der har været på talerstolen, at man får det lavet sådan, at disse selskaber også kan deltage i CO 2 -fangst og bl.a. kan være med til at søge ind på støttepuljen for ccs på lige fod med private selskaber.
Det er også ganske fornuftigt, at man i lovforslaget har prøvet at lave nogle rammevilkår, så man sikrer, at det ikke kommer til at påvirke forbrugerne, bl.a. ved at aktiviteterne skal køres i et separat selskab.
Det tror jeg sådan set er ganske fornuftigt, så man ikke kommer til at stå i en situation – for det er klart, at det er usikkert, når man starter det op – hvor man kan se, at varmepriserne stikker helt af, eller at elpriserne stikker helt af og forbrugerne hænger på det.
Så det er sådan set en fornuftig afgrænsning, der er lavet her i lovforslaget.
Grundlæggende kan jeg sige, at vi i Danmarksdemokraterne ser et stort potentiale i CO 2 -fangst, og jeg synes, bare som en sidebemærkning, at det er positivt, at det kommer til at fungere stort set på markedsvilkår, så teknologierne og markedspriserne selv kommer til at drive det her fremadrettet.
Det er noget af det, jeg tror virkelig kan sætte skub i det her, også i forhold til hvis man kigger sådan ud i verden og ser på, hvor man kan eksportere den her løsning til, så der måske kan komme nogle danske arbejdspladser i det, eller at andre lande kan lære af det.
Så grundlæggende synes vi, at det her er et positivt lovforslag, og vi kan derfor støtte det, når det kommer til tredje behandling.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-11-27:
Tak for ordet, formand.
Med det her lovforslag sikrer vi, at kommunale forsyningsselskaber får den nødvendige hjemmel til aktivt at bidrage til CO 2 -fangstaktiviteter.
Lovforslaget handler i mine øjne om mere end bare at reducere CO 2 -udledningerne.
Det skaber rammer, der gør kommunerne og forsyningssektoren til ligeværdige partnere og deltagere i den grønne omstilling, og det er helt afgørende.
Med den her lovhjemmel bliver det muligt for kommunale forsyningsselskaber at etablere fangstanlæg og konkurrere på lige vilkår med private aktører om midler fra statens ccs-støttepulje.
Det betyder jo, at kommunerne ikke kun får mulighed for at reducere egne udledninger, men også for at udvikle lokale løsninger, der bidrager til de nationale klimamål.
Det er en utrolig vigtig forudsætning for at sikre fair konkurrence og lige adgang til ressourcerne i den grønne omstilling, og det er selvfølgelig også vigtigt for vores muligheder for i sidste ende at nå vores klimamål ved hjælp af lokale initiativer.
Derfor støtter vi lovforslaget, og jeg har ikke yderligere bemærkninger.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-11-27:
Tak for det, formand.
Lovforslaget her er en udmøntning af en aftale, som Liberal Alliance er med i.
Derfor stiller vi os selvfølgelig positive over for det og har tænkt os at stemme for.
Jeg vil alligevel lige nævne noget, som jeg synes er sjovt at observere her i Folketingssalen i dag.
Det er jo i virkeligheden debatten, som vi startede med.
Jeg vil rose Socialdemokratiet for den nye teknologivenlige linje.
IPCC siger, at vi skal bruge ccs, og vi skal i virkeligheden omfavne teknologi, når den kan hjælpe.
I dag bliver en socialdemokratisk kommissær udnævnt i Europa-Parlamentet, og denne nævnte tidligere, at vi med næb og kløer skal kæmpe imod en grøn teknologi.
Så jeg synes, det er en spændende debat mellem tre partier, som alle sammen på hver deres måde blokerer for, at vi kan bruge alle grønne teknologier.
Jeg behøver ikke engang at nævne, hvilken en det er.
Alle ved det allerede.
Men forslaget her handler konkret om ccs.
Det støtter Liberal Alliance naturligvis.
Henrik Frandsen (M), 2024-11-27:
Tak for ordet, formand.
Lovforslaget giver kommunalt ejede forsyningsselskaber klare rammer og muligheder for at investere i CO 2 -fangst, CO 2 , som enten kan lagres eller udnyttes.
Det er en udmøntning af aftalen om langsigtede rammevilkår for CO 2 -fangst i forsyningssektoren, som blev indgået den 17. februar i år.
Fangst af CO 2 og enten lagring eller udnyttelse af den, hvor udnyttelsen jo f.eks. kunne være et vigtigt element i fremstillingen af flydende brændstoffer i fremtiden, er en helt afgørende aktivitet, i forhold til at vi indfrier vores CO 2 -reduktionsmål, og det er helt afgørende for, at den energiomstilling, der skal være med til at sikre CO 2 -neutralitet i fremtiden, kommer til at lykkes.
Vi kommer ikke uden om at skulle bruge CO 2 og enten fange den eller lagre den i undergrunden, eller hvad man nu ellers kan komme i tanke om at gøre med den.
Det er samtidig også et forretningsområde, og dermed indebærer det også en aktivitet, som har en vis risiko indbygget.
Derfor er der også et krav om, at økonomien skal være regnskabsmæssigt adskilt fra den øvrige el- og varmeproduktion, og det er simpelt hen for at beskytte varmeforbrugerne.
Kommunerne får derudover udvidede muligheder for at indskyde egenkapital og stille garantier i forbindelse med projekterne.
På baggrund af alle de fortræffeligheder støtter Moderaterne lovforslaget.
Dina Raabjerg (KF), 2024-11-27:
Tak, formand.
Lovforslag L 77 udmønter aftalen om langsigtede rammevilkår for CO 2 -fangst i forsyningssektoren, som blev indgået i februar.
Det er en aftale, som Det Konservative Folkeparti er en del af, hvorfor vi støtter lovforslaget.
-fangst er et af de værktøjer, vi har valgt at bruge for at nå vores 2030-klimamål.
Med forslaget bliver det muligt for kommunalt ejede forsyningsselskaber at deltage i CO 2 -fangstaktiviteter på lige fod med private aktører.
Formålet er at skabe en fair konkurrence og give os bedre forudsætninger for at reducere vores nettoudledninger i storskala.
Forslaget skal samtidig sikre forbrugernes interesser ved bl.a. at kræve en regnskabsmæssig adskillelse mellem CO 2 -fangst og varmeproduktion, så varmepriserne ikke bliver påvirket unødigt.
Lovforslaget handler således både om teknik og om, at vi når vores klimamål.
Vi støtter således forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-27:
Det er omkring det her prisloft.
Nu nævnte ordføreren, at det vil give en besparelse på 9 mio. kr., og det er så pr. år.
Det kan jo godt lyde af nogle penge, men så skal man så indføre noget bureaukrati omkring det, sådan at det medfører omkostninger i Forsyningstilsynet på 6,7 mio. kr., så skal man så bruge 2 mio. kr. på at overvåge yderligere, og så er der altså kun 300.000 kr. tilbage.
Der er omkring 1,9 millioner husstande med fjernvarme, så lidt afhængigt af hvordan man regner det ud, er det altså med under 30 øre pr. husstand, der har fjernvarme, man kan reducere omkostningerne om året.
Det er sådan lidt et regneeksempel, hvorom jeg tænker, om det lige er det her, som er en del af den gode løsning for fremtidens fjernvarme.
Altså, jeg synes, vi skal have kigget på den der økonomi, for hvorfor indføre så meget bureaukrati for at spare så få penge?
Jesper Petersen (S), 2024-11-27:
Ligesom hr. Søren Egge Rasmussen har jeg også bemærket de tal.
Det er jo korrekt, at for at kunne gennemføre tiltagene her og for at kunne lave et bedre tilsyn er der også nogle omkostninger ved det.
Man må gå ud fra, at i nogle tilfælde, hvis man når op på de der 9 mio. kr., vil der være nogle konkrete kunder, der kan opleve en noget større besparelse, og så er der en omkostning ved et forbedret tilsyn og en forbedret gennemsigtighed på markedet, der bredes ud over hele sektoren.
Så jeg tror ikke helt, man vil kunne fremstille det, præcis som hr. Søren Egge Rasmussen gør, men selvfølgelig er det relevant at være opmærksom på at gøre det så billigt som muligt, når man skal lave de her nye tiltag, og kan det blive billigere, er det kun noget, vi fra Socialdemokratiets side er interesseret i, selvfølgelig.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-27:
Jo, jo, men nu er vi så i gang med en lovbehandling, og det er jo der, man kan justere på ting, som man synes er urimelige, og jeg synes, det er helt fair, når man holder høringer omkring lovforslag, at man så også er parat til at lytte og blive klogere og ændre på det lovforslag, der ligger.
Hvorfor skulle vi ellers have tre behandlinger?
Og det at give en kommunekredit gør jo så bare, at der bliver en fælles varmeløsning, der bliver billigere for dem.
Altså, jeg kan ikke se, at vi risikerer så meget.
Overlad det til kommunerne, og så må de ligesom tage den beslutning.
Henrik Frandsen (M), 2024-11-27:
Det skal man så gøre på markedsvilkår, og den her lov forhindrer jo ikke, at det kan lade sig gøre.
Til gengæld giver det mulighed for, at kommunale varmeforsyningsselskaber kan gå med ind og være igangsættere og hjælpe med at igangsætte lokale termonetprojekter.
Så jeg kan godt se problematikken, og jeg kan også godt se, at der er en forskelsbehandling, men stadig væk er der jo alle muligheder for at lave kollektive varmeforsyningsanlæg derude ved hjælp af termonet.
Dina Raabjerg (KF), 2024-11-27:
Tak for ordet.
Jeg vil lige følge op på hr. Søren Egge Rasmussens spørgsmål.
For hvad er egentlig begrundelsen for, at man ikke sidestiller de forskellige teknologier?
Henrik Frandsen (M), 2024-11-27:
Jo, jeg kan sagtens se, at der er noget, der er anderledes, i forhold til hvis man f.eks. vil udvide et fjernvarmeområde eller investere i fjernvarme i en kommune.
For der har man jo netop muligheden for at få kommunegarantier.
Lovforslaget giver jo på den anden side også mulighed for, at fjernvarmeselskaberne kan gå ind og understøtte etableringen af termonetværker eller en kollektiv varmeforsyning ved hjælp af et termonet.
Jeg vil jo også sige, at jeg i mit tidligere liv som borgmester har givet rigtig mange kommunegarantier.
Og et kendetegn ved kommunegarantier er jo altså også, at man garanterer for en risiko, der er i projekter, og der har afvejningen her altså været at sige, at man i den her konkrete type af projekter ikke ønsker at det skal være en mulighed for kommunerne at gøre det.
Men det er selvfølgelig en afvejning, som er lavet i forbindelse med udformningen af lovforslaget.
Nej, nu er det jo svært at stå og love noget, altså at man, hvis sådan nogle teknologier udvikler sig, så vil gøre det ene eller gøre det andet.
Det vil jeg ikke stå og gøre her.
Men man kan også sige, at hvis teknologierne udvikler sig så meget, at det er hævet over enhver tvivl, at der er en god økonomi i det her, så kan man stadig væk med baggrund i den her lovgivning efterfølgende gå ud og etablere en kollektiv varmeforsyning på baggrund af et termonetværk.