runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Øjvind Vilsholm (EL), 2019-01-24:
Jeg kan glæde ministeren med, at det møde, han har haft med præsidenten for Danmarks Naturfredningsforening, ret hurtigt gav pote, når det gælder om at informere lodsejerne.
Jeg kan se, at I helt tilbage den 10. april, og der havde ministeren jo kun været minister i ganske kort tid, ligesom præsidenten havde været præsident i ganske kort tid, har nået at holde et møde, går jeg ud fra, for der melder Danmarks Naturfredningsforenings hovedbestyrelse ud, at de har besluttet, at de, hver gang de rejser en fredningssag på et område, som det første vil arrangere et offentligt møde, hvor de vil invitere lodsejere og andre interesserede til at debattere fredningssagen.
Og den meddelelse vil jeg bare give ministeren, for jeg tænker, at han vil blive glad for at høre det.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-01-24:
Det er vi så bare ikke helt enige om, og fred være med det.
Altså, som jeg også sagde i min tale, udspringer det her ikke sådan fuldstændig af ingenting.
Det kommer, fordi nogle mennesker har følt sig trådt over tæerne.
Det kommer, fordi nogle mennesker først er blevet orienteret om, at der er rejst fredningssag på deres ejendom, når sagen er rejst – uden at blive hørt – og føler sig kørt over.
Og jeg synes ikke, det er rimeligt, at man skal føle sig kørt over, når man står på sin egen ejendom.
Jeg er helt enig i, at der er en masse demokratiske og juridiske processer lagt ind efterfølgende, men der kan det risikere at være lidt sent i processen.
Og jeg synes, at man som indehaver af et stykke jord har krav på at blive hørt.
Pia Adelsteen (DF), 2019-01-24:
Tak for det, og også tak for ordførertalen.
Jeg skal høre om en ting.
Ordføreren siger, at det er en speciel forening, fordi den har mange medlemmer, og at den derfor, kan man sige, har alle medlemmerne i ryggen, når den starter en fredningssag.
Men jeg har da set sager, hvor lokale folk fra Danmarks Naturfredningsforening har været imod fredningssager, der er rejst.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordførerens holdning til det.
Og så kunne jeg godt tænke mig at høre, om ordføreren kender andre organisationer – det behøver ikke være grønne organisationer, men andre private organisationer – som har en eller anden form for lovhjemlet ret til at starte nogle sager herinde eller i landet, og som man skal forholde sig til, og som kan udløse erstatninger.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-01-24:
Når vi har noget, som er værd at beskytte, så mener jeg, at vi skal beskytte det.
Når vi har noget natur, som er unikt, så skal vi beskytte det.
Det er derfor, at man har muligheden for at rejse de her fredningssager.
Og det spørgsmål, som fru Pia Adelsteen rejser her, går jo i virkeligheden på, om det i det hele taget skal være muligt at frede noget – og ikke så meget på, hvem der har muligheden for at rejse en fredningssag.
Jeg synes, det skal være muligt at frede noget, og jeg synes også, at de tre parter, som har muligheden for at rejse sagerne i dag, skal være dem, der har det, men som jeg også sagde i min tale før, så springer det her jo ikke ud af den blå luft.
Det udspringer jo af, at der er nogle mennesker, som føler sig trådt på.
Dem har fru Pia Adelsteen talt med, og dem har jeg talt med, og dem synes jeg vi skal behandle væsentlig bedre, end vi gør i dag.
Lea Wermelin (S), 2019-01-24:
Tak for det.
Der bliver sagt, at det er fornuftigt med de regler, vi har.
I Socialdemokratiet synes vi, det er nogle fremragende regler, vi har, for vi har jo fået beskyttet meget af den natur, vi har, ved at Danmarks Naturfredningsforening har rejst sager.
Og jeg synes ikke helt, det fremstod fra ministerens side, hvor alvorligt et angreb på at beskytte naturen ministeren ser det her beslutningsforslag som.
Altså, en ting er, at man vil bevare reglerne, som de er, men hvis det her bliver gennemført, hvor alvorligt et angreb på naturen mener ministeren så det vil være?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-01-24:
Jeg er ked af, hvis jeg har udtrykt mig for mildt, blidt og rundt.
Altså, jeg mener jo sådan set det, jeg sagde, og jeg synes egentlig også, at jeg udtrykte det ganske tydeligt, nemlig at jeg synes, det er klogt, og synes, det er nødvendigt for beskyttelsen af den danske natur, at de tre parter, som i dag har muligheden for at rejse fredningssager, fortsat har det.
Jeg synes, det er en god rettighed at have, og jeg synes også, det er fint i tråd med den danske foreningstradition, at vi organiserer os i de fællesskaber, hvor vores interesser kan blive hørt, og så lader vi dem høre i fællesskab.
Samtidig skal der være den her balance, hvor der med særlige privilegier følger et særligt ansvar, og det skal man være sig bevidst, også når man er Danmarks Naturfredningsforening; og det tror jeg man er.
Lea Wermelin (S), 2019-01-24:
Grunden til, at jeg spørger, er jo også, at der, i og med at regeringen er sammensat af flere partier, har været lidt spekulationer, med hensyn til hvad holdningen til det her egentlig er i de forskellige partier, som indgår i regeringen.
Og derfor er det jo godt med en klar melding, i forhold til hvor vigtigt man også fra ministerens side mener det er, at DN har den her fredningsmulighed.
Så vil jeg også gerne spørge til den anden del af det, nemlig at der så alligevel vifter en eller anden hammer over det, så hvis ikke DN gør det godt nok med dialogen, så er man klar til at lovgive.
Kan ministeren ikke uddybe det?
Altså, hvad vil det sige?
Hvor hurtigt skal man levere på det?
Hvad planlægger ministeren i den forbindelse, altså i forhold til at man alligevel har den her trussel med til sidst om, at man er parat til at lovgive anderledes?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-01-24:
Jeg planlægger sådan set ikke noget, for det tror jeg ikke bliver nødvendigt.
Den tro er blevet bestyrket af præsidenten for Danmarks Naturfredningsforening, for de kan jo også godt se, at det her udspringer af noget.
De kan jo godt se, at der måske er nogle mennesker, som ikke er blevet helt rimeligt behandlet, og det har de også et ønske om at sørge for fremadrettet.
Så jeg har en til vished grænsende mistanke om, at Danmarks Naturfredningsforening vil sørge for den her inddragelse.
Og så er det mere ment som et pædagogisk virkemiddel, at hvis ikke man selv kan finde ud af det, så er jeg helt sikker på, at vi herinde har en interesse i at behandle mennesker ordentligt, således at vi kan enes om, at folk bliver orienteret i ordentlig tid.
Christian Poll (ALT), 2019-01-24:
Jeg vil også starte med at sige, at jeg jo er rigtig glad for det her værktøj.
Jeg synes, det er et stærkt demokratisk værktøj, vi har her, omkring fredninger.
Jeg har ligesom to spørgsmål til det her med at give tidligere indsigt i processen.
Jeg tænker, at ministeren også kender situationen, hvor man er i gang med at lave et lovforslag eller et politisk udspil, og hvis man i den situation ville være presset til helt fra starten at sige, at nu tænker vi at gøre sådan her uden overhovedet at have det beskrevet endnu, så ville det være en lidt svær situation.
Er ministeren ikke enig i, at det kan være meget svært at definere, hvornår »tidligt« er tidligt nok, og at hvis det er for tidligt, er man jo simpelt hen inde i noget, hvor man ikke ved, hvad man taler om endnu, fordi det tager lang tid at udvikle et forslag?
Så er der det andet, nemlig at man jo nogle gange kan have en sag, hvor man har en formodning om, at lodsejer kunne finde på at ødelægge noget af den natur, som kunne fredes, hvis lodsejer ved det for tidligt.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-01-24:
Jeg tror, vi har en række forskellige situationer.
Der er de situationer, som fru Pia Adelsteen også nævnte før, hvor der er noget, der er blevet passet så godt på, at man siger, at det må man søreme bevare for eftertiden.
Og det har givet anledning til konflikt nogle steder.
Aktuelt er der noget omkring Vejle Ådal.
Jeg tror, det er et godt sted at starte, at parterne taler sammen, at man altså udtrykker bekymring om, hvad det er, man vil gøre, og hvad det er, man har tænkt sig.
Det er den ene type situation.
Om den anden vil jeg sige, at jeg har svært ved at se en situation for mig, hvor man ikke kan orientere lodsejeren.
Altså, hvis hr. Christian Poll har et stykke jord, er det hr. Christian Polls, og hvis der er nogle, der skal orienteres om andres planer og intentioner med det stykke jord, så er det jo hr. Christian Poll – og det skal ske i en ruf. Det synes jeg er rimeligt nok.
Så selvfølgelig skal vi sikre den her rettighed.
Jeg synes, det er en vigtig rettighed – det lagde jeg også vægt på – men jeg synes også, at der hører den anstændighed med, at man behandler folk, som ejer et stykke jord, ordentligt.
Christian Poll (ALT), 2019-01-24:
Tak for de gode svar.
Så vil jeg også lige høre, om ministeren ikke kan bekræfte, at der jo er faste processer med meget åben høring og dialog, når først forslaget er fremlagt, og at de processer jo giver lodsejer mulighed for både at intervenere i det videre forløb og f.eks. også søge erstatning, og at den slags også gives i de her sager.
Så der er faktisk en åben demokratisk proces, når først forslaget ligger, og det kan jo være svært at snakke om et forslag, før det ligesom er beskrevet, hvad forslaget går ud på.
Så på den måde synes jeg jo at systemet er fint indrettet, som det er i dag.
Kan ministeren bekræfte det?
Lea Wermelin (S), 2019-01-24:
Jeg iler af sted.
Tilbage i 1937 hed statsministeren Stauning, som vi lige var inde på, og det var ham, der var med til at give Danmarks Naturfredningsforening den fredningsret, som vi debatterer i dag.
I Socialdemokratiet er vi stolte af det naturmæssige fremskridt, som den fredningsret har været med til at føre til.
DN har været med til at rejse fredningssager for dele af vores allermest værdifulde og skønne natur, og der er også tidligere blevet nævnt sådan noget som f.eks. Skagens Gren, Mols Bjerge og Møns Klint.
Jeg var også selv på tur med DN i søndags.
De har arrangeret de her forskellige ture rundt i landet, hvor man kan komme ud til noget af den lokale fredede natur, og det er vigtigt, at vi har DN, som hverken har økonomiske eller andre interesser bundet op på fredningssager og derfor alene ser på dem ud fra et naturmæssigt synspunkt.
Jeg var lige inde at tjekke det i går aftes, og det er der altså mere end 30.000 danskere der har gjort, og det er vi sådan set enige med dem i.
Vi kan se, at naturen er presset.
Det bliver vi altså nødt til at tage alvorligt, ikke ved at svække naturbeskyttelsen, men ved at styrke den.
De grønne organisationer har også samlet sagt nej til forslaget her og – kan man sige – også til den vetoret, som kommuner og stat vil få i forhold til kommende fredningssager, hvis vi gennemfører forslaget.
De har også sagt nej til at udvide det til andre organisationer.
For det, de siger, er, at DN er dem, der har ekspertisen inden for det her, og det er jo ikke så mærkeligt, når de har haft retten siden 1937.
Så de efterlyser ikke ny lovgivning, og derfor sender vi i Socialdemokratiet en venlig tanke til Stauning i dag for den beskyttelse af miljøet, som han har været med til at sikre, og som DN har været en aktiv medspiller i.
Så vi støtter ikke forslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2019-01-24:
Nu er det mit indtryk, at de ejere af en eller anden skov – det kan være et lille stykke skov eller et stort stykke skov, som man ønsker fredet – jo netop har passet rigtig godt på det her og bestemt ikke behandlet det uhensigtsmæssigt, men tværtimod meget hensigtsmæssigt, hvis man ser det fra et naturperspektiv.
Og så er det måske en lille smule underligt, synes jeg, at ministeren på den ene side siger, at han respekterer den private ejendomsret, men på den anden side siger, at han egentlig bare synes, at alle skal have adgang til det, så længe det er noget, der er naturskønt.
Det er sådan, jeg forstår ministerens svar.
Lea Wermelin (S), 2019-01-24:
Okay, så står det jo en lille smule klarere.
Hvad angår offentlige hemmeligheder, kan man jo altid diskutere, om folk ved det eller ikke ved det, men det er jo meget godt at få lagt klart frem, hvad det er, partiet egentlig vil, og det, som så står helt klart nu efter det svar, er jo, at man ikke synes, at Danmarks Naturfredningsforening skal have den her ret, og at det skal andre organisationer så heller ikke.
De grønne organisationer siger jo, at de sådan set slet ikke vil have den ret, så kan ordføreren ikke oplyse os lidt om, hvad det er, der gør, at ordføreren alligevel siger, at man vil trykke på den røde knap?
For det lyder trods alt, som om ordføreren er mere enig med Dansk Folkeparti end med ministeren i den her sag.
Carsten Bach (LA), 2019-01-24:
Det var jo også det, jeg sagde i min tale, hvis ellers spørgeren kunne hitte rede i den.
Jeg ved godt, at den var en lille smule lang, og den var måske også en lille smule kringlet og kryptisk – det skal jeg ikke kunne sige.
Jeg synes selv, det var en meget god tale.
Det, der jo ligesom er humlen i det, og som man også vil kunne læse i referatet, er, at det er et spørgsmål om, hvad der vil ske, hvis vi på et senere tidspunkt har en anden minister eller en anden regering.
Der går selvfølgelig lang tid, inden det sker, men det kan jo ikke udelukkes, at det sker, og hvordan vil den her ret så udvikle sig?
Det har jeg ikke turdet tænke til ende, mens jeg skrev min ordførertale, men det kan man jo kun gisne om.
Det er jo et beslutningsforslag, som netop indeholder det, som jeg også nævnte i min ordførertale, nemlig at man vil udvide kredsen af private såkaldte grønne organisationer, der skal have den her ret, og det er vi grundlæggende uenige i, som jeg også beskrev.
Carsten Bach (LA), 2019-01-24:
Tak, og tak til ordføreren for indlægget.
Hvis nu jeg kan få ordføreren til at se bort fra sine tidligere ansættelsesforhold, vil ordføreren så måske prøve at give sit bud på, om Danmarks Naturfredningsforening er en bedre eller dårligere såkaldt grøn organisation end andre?
Christian Poll (ALT), 2019-01-24:
Det, der er vigtigt, tror jeg, i den her sammenhæng, er det almennyttige formål og muligheden for, at den almindelige borger i Danmark kan være medlem, dvs. kombinationen af den folkelige opbakning, og at der arbejdes efter et formål, som handler om at beskytte naturen.
Hvis andre foreninger har samme konstellation, ser jeg ikke noget problem, så vil det sikkert være en – i gåseøjne – lige så god organisation, hvad man så forstår ved det.
Det skal jo fra min side forstås på den måde, at Danmarks Naturfredningsforening har oparbejdet en kæmpe erfaring med at beskrive de her sager, og det vil tage mange år for andre organisationer at lære det håndværk, som det er at rejse en fredning.
Så lige nu og her og de første mange år vil der nok ikke være nogen, der vil være lige så gode til det, men i princippet kunne man sagtens forestille sig det.
Carsten Bach (LA), 2019-01-24:
Tak for svaret.
Så vil ordføreren måske være enig med mig i, at i sin tid har Danmarks Naturfredningsforening måske været en, hvad jeg vil kalde mere eller mindre tilfældig organisation?
Christian Poll (ALT), 2019-01-24:
Det tror jeg da er rigtigt.
Dengang var det nok nærmest den eneste, der var, og man gav på den her måde mulighed for, at borgerne kunne rejse fredninger, når de gik sammen i et fællesskab som det, som Danmarks Naturfredningsforening er.
Erling Bonnesen (V), 2019-01-24:
Tak for det.
Det rammer jo lige ind i en meget nødvendig debat, og det vil jeg da gerne kvittere for.
Allerførst vil jeg dog også gerne fastslå som Venstres ordfører, at vi i Venstre naturligvis står bag alle de gode fredninger, der er foretaget igennem årene, og som fynbo tænker jeg jo f.eks. også på en af vores meget unikke naturperler, Svanninge Bakker ved Faaborg på Sydfyn, og andre tilsvarende helt fornuftige fredninger, som er foretaget rundtomkring i landet igennem årene.
Vores naturperler skal vi naturligvis passe godt på, og vi vil gerne færdes i dem og nyde dem, f.eks. i Svanninge Bakker, og gå en tur i dem på de stier, der også er til det, ligesom der i Svanninge Bakker jo også har været afholdt mange og store folkelige arrangementer igennem årene i helt fantastiske omgivelser.
Dem skal vi passe på, ingen som helst tvivl om det.
Det er jo en ganske særlig ret, som Danmarks Naturfredningsforening har, og den ret skal forvaltes med forsigtighed og saglighed.
Der er ikke mange foreninger, hvis nogen, som har så vidtgående rettigheder, som det er tilfældet med Danmarks Naturfredningsforening.
Der er eksempler på, at Danmarks Naturfredningsforening foreslår fredning af skov m.v., som skov- og lodsejerne selv i forvejen passer rigtig godt på, og hvor de ud over at passe på skov og naturværdier også giver mulighed for, at man kan færdes på anlagte veje og stier.
Det er uheldigt, når Danmarks Naturfredningsforening foreslår fredninger sådanne steder, og det fratager nemt de pågældende skov- og lodsejere et stort og godt engagement i de pågældende situationer.
Jeg håber, at Danmarks Naturfredningsforening vil tage debatten her om fredninger seriøst og alvorligt og fremover tænke sig ekstra grundigt om, når man overvejer at foreslå nye fredninger, og noget kunne jo tyde på i den debat, der har været indtil nu, at de lytter til det.
I Venstre har vi samlet gjort regnebrættet op, og vi kan på det foreliggende grundlag ikke støtte beslutningsforslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2019-01-24:
Tak for de pæne ord i forhold til forslaget.
Jeg kunne bare godt også tænke mig at spørge: Hvis nu Dansk Folkeparti stiller et ændringsforslag til sit eget forslag, nemlig at vi fratager alle organisationer retten til at rejse fredningssager, vil Liberal Alliance så stemme for?
Det skal være meget kort.
Men sådan er det nu nogle gange.
Det synes jeg bare jeg vil kommentere ved at sige, at det gør vi selvfølgelig også i Dansk Folkeparti.
Når jeg siger det, er det, fordi det her forslag ligesom er blevet taget som et angreb på naturen, men det har intet med et angreb på naturen at gøre.
Der vil jeg bare spørge ordføreren, om ikke man i Venstres gruppe i hvert fald forstår, at der kan være små lodsejere, som føler sig meget klemte, og som derfor står i en situation, hvor man kan sige, at de er nødt til at bruge penge på advokater eller andet til at hjælpe dem i forhold til sådan en fredningssag, fordi de ikke har nogen andre at gå til.
Lea Wermelin (S), 2019-01-24:
Det blev en meget lang ordførertale, og man skulle lytte godt efter for at nå frem til, hvorfor det var, at LA så endte med ikke at ville støtte forslaget, for det lød unægtelig, som om ordføreren havde rigtig meget lyst til at trykke på den grønne knap, hvis det her skulle komme til afstemning i Folketingssalen.
Så for at vi allesammen kan være med her, vil jeg lige høre: Hvis vi siger, at man så ikke udvider kredsen til andre organisationer, hvilket på en eller anden måde var det halmstrå, ordføreren klamrede sig til, er ordførerens holdning til det her forslag så, at retten til at rejse fredningssager faktisk skulle tages fra Danmarks Naturfredningsforening?
Pia Adelsteen (DF), 2019-01-24:
Jeg vil egentlig også bare spørge lidt ind til det.
For en del af vores forslag går jo også på, at enten kommunen eller staten skal være involveret, og det har selvfølgelig noget at gøre med de økonomiske konsekvenser, der kan være ved en fredningssag, hvor man kan sige, at Danmarks Naturfredningsforening jo ikke har nogen kroner i klemme, hvis de laver en fredningssag.
Men det har kommunerne eller staten.
Der vil jeg gerne høre Venstres ordførers holdning.
Erling Bonnesen (V), 2019-01-24:
Jeg er helt enig.
Hvis ikke man selv, i den her situation Danmarks Naturfredningsforening, har hånden på kogepladen – kan man næsten sige – så stikker det nemt af, og det var måske også det, der set fra mit synspunkt var ved at ske i Danmarks Naturfredningsforening, når man gik ud og foreslog nogle fredninger, som jeg i hvert fald personligt syntes var helt unødvendige, og derfor markerede jeg det også i ordførertalen og den debat, vi har med hinanden her.
Så det håber jeg også kan gøre indtryk i Danmarks Naturfredningsforening, når de skal debattere nye muligheder.
Erling Bonnesen (V), 2019-01-24:
Jeg vil også sige, at jeg kvitterer for at få rejst debatten, og som Venstres ordfører kan jeg klart sige, at vi ikke har opfattet Dansk Folkepartis forslag som et anslag, et angreb, mod naturen.
Som jeg startede med at sige, er det godt at få det rejst, så vi kan få debatteret de her ting, og så vi også kan få de problematiske situationer, som fru Pia Adelsteen lige præcis rejser her, bragt frem.
Er der nogle lodsejere, der kommer i klemme, og hvor det, kan man sige, kommer som et lyn fra en klar himmel eller i hvert fald kommer bag på dem, og er der nogle situationer, hvor de må alliere sig med eksperter og får udgifter af det, så er det skidt.
Som jeg også markerede i min ordførertale, har jeg været inviteret ud at se bl.a et par skovområder, hvor det efter min opfattelse var helt unødvendigt at komme og foreslå en fredning, fordi de lodsejere, skovejere i forvejen selv passer godt på det, og man må i sådan nogle sager som dem jo gøre plusser og minusser op.
Der er vi, når vi skal komme med en klar melding, jo kommet frem til, at vi så ikke kan støtte forslaget, som det ligger nu.
Men jeg håber så også, som jeg har markeret som ordfører for Venstre, at Danmarks Naturfredningsforening lytter til det her og tænker sig om en ekstra gang, når de har andre ting på dagsordenen.
Øjvind Vilsholm (EL), 2019-01-24:
For at tage det sidste først ligger det jo, før jeg overtog ordførerskabet.
Så jeg kan ikke lige huske den sag, men det kan vi jo vende tilbage til.
Hvad angår antallet af rejste fredningssager, er det jo sådan i dag, at det er Danmarks Naturfredningsforening, der tager initiativet.
Det kan meget vel være, at der er andre, der vil tage initiativet, eller at Danmarks Naturfredningsforening hurtigt kan overbevise offentlige myndigheder om, at de sager skal rejses i fællesskab, og så er det fint nok.
Men der er jo faktisk nogle tidspunkter, hvor enten en kommune eller for den sags skyld staten ikke er interesseret i, at en fredningssag skal rejses, og der er det godt, at Danmarks Naturfredningsforening eller, hvis Dansk Folkeparti ønsker at stille forslag om det alene, andre organisationer kan rejse en fredningssag.
Pia Adelsteen (DF), 2019-01-24:
Jeg ved næsten ikke, hvor jeg skal starte, for det her er jo helt hen i vejret.
Man påstår hårdnakket – jeg har også siddet i debat med præsidenten for Danmarks Naturfredningsforening – at der vil komme færre fredningsforslag.
Øjvind Vilsholm (EL), 2019-01-24:
Nu var det jo faktisk ikke det, jeg sagde, altså at der slet ikke ville blive rejst andre fredningssager.
Det, jeg sagde, var, at der ville blive rejst færre.
Og er der bare én sag som dem, som vi allerede har fået gennemført, der ikke bliver rejst, så synes jeg, det er rigtig ærgerligt, og at det vil være skidt for naturen.
Pia Adelsteen (DF), 2019-01-24:
Jeg kunne ikke holde et udbrud tilbage, da ordføreren sagde, at vi ville bygge på kysterne.
Mig bekendt må man slet ikke sådan noget.
Det, der i sin tid blev foreslået, startede faktisk under minister Kirsten Brosbøl med 15 projekter.
Vi udvidede det til 25.
Men selvfølgelig ville vi lave Costa del Vestkysten – i hvert fald ifølge Enhedslistens holdning, det er jeg helt med på.
Ordføreren siger, at hvis vi fjerner Danmarks Naturfredningsforenings unikke ret til at rejse fredningssager alene, vil det føre til færre sager.
Men det er jo en påstand.
Det er jo en påstand.
Hvorfor vil det føre til færre sager?
Er der så ikke nær så meget natur, man kan overbevise de folkevalgte i lokalområderne eller herinde i Folketinget om skal fredes
Er det det?
Er det, fordi man ikke har argumenter, der er gode nok fra Danmarks Naturfredningsforening?
For det er jo en påstand.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Når man så gerne i Enhedslisten vil have natur, der er fri og vild, hvordan kan det så være, man sagde nej til blå bloks forslag om at lave 20 pct. urørt skov tilbage under den røde regering?
Der sagde man nej fra Enhedslistens side.
Det vil jeg gerne vide.