runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2022-01-12:
Jo, det gør det.
Hvis man måler i forhold til udlandet, er der en høj effektivitet i det danske sundhedsvæsen.
Vi får rigtig meget for vores sundhedskroner – i forhold til hvad vi bruger på bnp, ligger vi temmelig godt.
Men man må sige, at når danskerne er gået igennem ild og vand, har skruet ned for deres sociale aktiviteter og alt, hvad vi har gjort igennem den her coronaepidemi, så har det jo været for at redde vores sundhedsvæsen igennem det her.
Det betyder så meget for os alle sammen.
Og der må man sige, at der for vores medarbejdere i sundhedsvæsenet på alle hylder – var jeg lige ved at sige – er ting, som ikke hænger sammen, og nu holder gaffatapen ikke længere.
Robustgørelse er en af hjørnestenene, men vi går efter en sundhedsreform, en politisk aftale, meget, meget gerne en bred aftale, som sikrer, at det sundhedsvæsen, som jo allerede før coronaepidemien ramte Danmark, var på pumperne mange steder.
Medarbejderne knoklede og løb alt for hurtigt alt for mange steder, og patientgrupper, også de store patientgrupper, vi har, blev kastet mellem forskellige sektorer, og man var ikke sikker på, at man blev grebet på den anden side af plankeværket, når man så blev udskrevet eller skulle ind igen i form af en genindlæggelse.
Vi kender jo alle de her tal.
Så vores ambition er at lave en stærk sundhedsreform.
Det bliver med nogle nye strukturer i forhold til sundhedsklynger, men det bliver med vores regioner.
Vi vil meget gerne gøre det bredt, og vores mål er helt klart at invitere så hurtigt, som vi overhovedet kan se der er luft til det fra vores styrelsers side i vores sundhedsvæsen, og det er i det her kvartal, vi er inde i nu i år 2022.
Martin Geertsen (V), 2022-01-12:
Tak for det, og tak for ordet.
Nu står vi her 2 år efter, og der har stadig væk ikke været indkaldt til forhandlinger om den sundhedsreform, som aktørerne i vores sundhedsvæsen hungrer efter.
Gentagne gange er vi blevet lovet af både statsministeren og sundhedsministeren, at nu var forhandlingerne lige om hjørnet, nu skulle vi i gang.
I forbindelse med Folketingets åbningsdebat i oktober 2020 sagde statsministeren blandt meget andet: Lad os lave en sundhedsaftale næste år, og lad os lave den bredt.
Vi har brug for en sundhedsreform.
Vi har et sundhedsvæsen, hvor personalet er dygtigt, men der mangler desværre sammenhæng mellem kommuner og sygehuse.
Vi er ydermere ærgerlige over, at statsministeren i sin nytårstale valgte at udskyde en forhandling om en sundhedsreform – og det er ovenikøbet på ubestemt tid.
Patienter og personale har behov for, at knapperne bliver stillet rigtigt i det danske sundhedsvæsen.
Og hele forarbejdet er jo lavet, analyserne ligger der, for det sørgede den tidligere regering for.
Så der er efter vores opfattelse ikke noget at betænke sig på.
Regeringen undskylder sig med, at vi har haft en pandemi, men det har vi jo for det første ikke haft i de samfulde 2½ år, den her regering har haft magten, og for det andet illustrerer pandemiens indvirkning på sundhedsvæsenet, at det haster med at komme i gang.
Sygehusvæsenet er presset.
Det ser vi for tiden, og det går ikke over, fordi vi venter.
Jeg skal vende tilbage til det i min ordførertale, men hele pointen med en reform bør være at aflaste sygehusene og aflaste personalet på sygehusene, så de i højere grad har kræfter og ressourcer til at tage sig af de patienter, som virkelig har behov for den højt specialiserede behandling.
Det skal vi gøre ved, at vi styrker det nære sundhedsvæsen, altså alt det, der er uden om sygehusene.
Vi synes, det er en undladelsessynd, at regeringen fortsat ikke har fået gjort noget ved en robustgørelse af det danske sundhedsvæsen.
Jeg ser frem til debatten om dette vigtige tema.
Martin Geertsen (V), 2022-01-12:
Tak for det, og tak for statsministerens redegørelse.
Som jeg sagde i min begrundelse her, er vi jo meget utålmodige, i hvert fald i mit parti og i den blå side af den her Folketingssal, fordi vi mener, at det haster med at komme i gang med en reform.
Vi skal have stillet knapperne rigtigt i vores sundhedsvæsen, vi skal have aflastet sygehusene, og det skal vi bl.a. og i meget høj grad gøre ved at styrke alt det, der foregår uden for sygehusene i det nære sundhedsvæsen.
Statsministeren og regeringen har jo ad flere omgange gennem de sidste 2½ år lovet, at nu skal vi så i gang.
Og nu siger statsministeren så, at regeringen vil fremlægge endnu et udspil her i første kvartal af 2022, og at man også, som jeg forstår det, vil indkalde til forhandlinger i første kvartal af 2022.
Kan vi regne med det?
Og når jeg spørger, er det, fordi regeringen flere gange har lovet det samme, uden at det rigtig er blevet til noget.
Kan vi regne med det her, altså at regeringen indkalder til forhandlinger uanset hvad?
Mette Frederiksen (S), 2022-01-12:
Jeg var faktisk lige tilbage og kigge i historiebøgerne og kunne dér konstatere, at den tidligere venstreledede regering også udskød sin sundhedsreform.
Og det er ikke hverken første eller sidste gang i danmarkshistorien, at en reform på et givent område kan blive udskudt.
Jeg vil sige, at i særdeleshed når man kigger på de seneste 2 år, hvor ikke alene vi i Danmark, men hele verden har kæmpet med og mod en pandemi, er det jo ikke mærkeligt, at der er ting, som vi ikke har kunnet gøre, som vi havde planlagt.
Det ændrer jo ikke på, at vi har behov for en sundhedsreform, og når jeg lytter til de indledende ord fra Venstres side i dag – og nu skal jeg ikke skal skrive, hvad der bliver sagt i debatten i dag, men jeg har da noteret mig, hvad også partier, der er tættere på os, ofte siger på sundhedsområdet – så synes jeg, at det jo i virkeligheden indikerer, at vi meget har den samme analyse af, hvad der er, der er nogle af problemerne i sundhedsvæsenet, og derfor tror jeg da så også på, at vi kan få lavet en bred aftale.
Det ville være godt.
Liselott Blixt (DF), 2022-01-12:
Mange tak, og tak til statsministeren for at sætte et tidsperspektiv for, hvornår vi kan begynde at tale om det.
Men det var jo sådan, at statsministeren i nytårstalen sagde, at det ikke var tid til at gennemføre store forandringer i sundhedsvæsenet.
Så det lød jo bare, som om man udskød det, og det betød jo også, at flere sundhedsprofessorer, formanden for Lægeforeningen, Danske Regioner alle sammen sagde, at vi ikke kan bruge coronakortet mere.
Gør det ikke indtryk på statsministeren, at der faktisk er så mange professionelle fagfolk, der er uenige med statsministeren?
Jens Rohde (KD), 2022-01-12:
Ja, tak for det.
Jeg vil gerne takke regeringen og statsministeren for, at man rent faktisk hældte den sundhedsreform, som lå på bordet fra den tidligere regering, ned ad brættet.
Hvorfor?
Fordi det var en spareøvelse forklædt som reform.
Og der ville man jo også nedlægge regionerne, hvad jeg kraftigt vil advare regeringen om at begynde at lege med tanken om.
Det bringer mig jo så frem til mit spørgsmål, for netop at følge op på økonomien.
Man kan jo ikke blive ved med at bilde folk ind, at man kan få det hele til det halve.
Og i min optik var det – jeg har selv et stort ansvar for det, for jeg var selv med til at lave den reform med regionerne i sin tid – en kapital brøler, vi lavede, og som jeg lavede, sammen med hr. Lars Løkke Rasmussen, da vi fjernede skatteudskrivningen fra regionerne, for man har ændret så fundamentalt i den økonomiske struktur.
Hvad er regeringens synspunkt i forhold til skatteudskrivning hos regionerne?
Per Larsen (KF), 2022-01-12:
Tak for det, og tak til statsministeren for at møde op her og svare på spørgsmålene.
Jeg blev faktisk så glad, da jeg hørte statsministeren, fordi vi jo tænker de samme ting; vi ved jo godt, hvor udfordringerne er, og hvad det er for nogle problemer, vi står over for.
En af de store udfordringer i forhold til at nå målsætningerne er, at der er personalemangel, medarbejdermangel i stor udstrækning.
Derfor bedrøvede det mig også lidt, da jeg så, at den største gruppe af dem, som har søgt Arnepension, rent faktisk var sundheds- og plejepersonale.
Men lad det nu ligge.
Men det, jeg hæftede mig ved, var det her med, at statsministeren siger, at vi alle sammen skal have en fast læge, og der er det selvfølgelig en praktiserende læge, man tænker på.
Dem mangler vi jo, og det har vi gjort i rigtig lang tid, og vi ved også, at prognosen siger, at der bliver mere behov for flere praktiserende læger.
Og så kan jeg jo ikke lade være med at spørge om, hvorfor det så er, at der er en modvilje i regeringen i forhold til det forslag, jeg stillede, om, at vi skulle sikre os, at vi fik uddannet tilstrækkelig mange praktiserende læger, så vi kunne komme op på de der 5.000, som der bliver behov for fremadrettet.
Mette Frederiksen (S), 2022-01-12:
Der er ingen tvivl om, at adgangen til en fast læge er rigtig, rigtig vigtigt, og vi er udfordret og har jo været det i en årrække i Danmark.
Både i nogle geografiske områder, som ordføreren og jeg kender godt til, men jo også i dele af hovedstadsområdet er det faktisk svært at få adgang til en læge.
Her spiller uddannelsen af læger og i øvrigt også, at vi får uddannet læger i hele Danmark, en vigtig rolle.
Jeg kan godt huske, hvor meget kritik der var af det, da der også skulle uddannes læger i Nordjylland.
Jeg husker sågar, at der var nogle, der mente, at kvaliteten af uddannelsen ville falde, men set med nordjyske briller er det ualmindelig godt, at der nu bliver uddannet læger i Nordjylland.
Så selvfølgelig skal vi også diskutere uddannelsesspørgsmål hen ad vejen.
Peder Hvelplund (EL), 2022-01-12:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg vil bare understrege, at vi i Enhedslisten også absolut deler den utålmodighed efter at komme i gang med de forhandlinger om en sundhedsreform.
Men jeg synes jo også, det er væsentligt at understrege, at når vi står med de udfordringer, vi gør i dag, er det jo, fordi adskillige års skiftende regeringer, herunder socialdemokratiske regeringer, men jo i meget høj grad også borgerlige regeringer, har ført en politik, hvor man har underfinansieret, og hvor man har kørt med et effektiviseringsregime, som har betydet, at man reelt ikke har betalt for de opgaver, man har bestilt.
Så derfor har jeg to spørgsmål til statsministeren.
Det ene spørgsmål er: Er statsministeren enig i, at der er et efterslæb i forhold til investeringer i sundhedsvæsenet, og at en forudsætning derfor også er en velfærdslov, hvor vi garanterer, at vi betaler for de ydelser, vi kommer til at bestille fremover?
Det andet spørgsmål vedrører – det nævner statsministeren også – udfordringerne i forhold til personale, for uanset hvilken struktur vi laver, er vi jo fuldstændig afhængige af, at vi har et dygtigt og dedikeret sundhedspersonale, som det jo også viste sig vi havde under coronaen.
Men vinterpakken udløber snart, så hvad er regeringens svar i forhold til de midler, der udløber nu?
Mette Frederiksen (S), 2022-01-12:
Jeg ser samme udfordringer i forhold til økonomi, for jeg tror sådan set ikke, det er så svært at blive enige bredt i Folketinget om, at vi har behov for et sundhedsvæsen, der er tættere på danskerne, både hvad angår nærhed, men også et bedre samarbejde.
Det er jo det, der er problemet i dag: at man kan ryge ned mellem to eller tre forskellige stole, og at der bliver brugt for meget tid på koordinering.
Det tror jeg sådan set godt vi kan blive enige om.
Nu er det jo meget svært at få indblik i, hvad eksempelvis den konservative økonomiske politik er – nok fordi den ikke er nedskrevet – men med det, der bliver lovet danskerne i form af store skattelettelser, ved vi jo godt, hvad det kommer til at sætte sig i.
Det er besparelser på velfærden, for sådan går det som regel, når man har en borgerlig regering i Danmark; sådan tror jeg faktisk altid det har været.
Og man kan ikke drive et godt offentligt dansk sundhedsvæsen, ligesom man ikke kan drive en god folkeskole, et godt uddannelsessystem eller en god ældrepleje, hvis ikke man også har viljen til at investere det, der skal til.
Det kan man jo også begynde at se nu efter 2½ år.
I dag er der et politisk flertal i Danmark, der vælger at investere i uddannelse, og vi har med de aftaler, der er lavet med kommuner og regioner, også valgt at investere i den borgernære velfærd.
Det er ikke nok, men vi er kommet godt derhenad.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-01-12:
Tak for det.
Det var, som om man havde tænkt på, hvad jeg ville spørge om, for det er netop økonomien i det.
Der har vi jo fremlagt et finanslovsforslag, hvor vi netop investerer massivt i sundhedsvæsenet.
Men så slår det mig lidt, at den socialdemokratiske sundhedsordfører dengang, hr. Flemming Møller Mortensen, sagde, at man ikke mente, at det ville koste flere penge at lave det her.
Jeg forstår godt, hvis det koster en anlægsinvestering, men man sagde, at det reelt set ikke i drift ville betyde mere, at man flytter nogle opgaver ud, for pengene følger med.
Det bekymrer mig lidt.
Jeg håber, at vi måske kan sætte barren højere op, så vi også gerne kan få et løft generelt set på det her område.
Så jeg vil bare lige spørge, om det er rammen.
Det er bare for at komme det lidt nærmere: Er rammen her, at det skal gå i nul i driftsomkostninger, når man har lavet de anlægsinvesteringer, som jeg er helt med på der skal laves?
Mette Frederiksen (S), 2022-01-12:
Jeg går ikke rundt og hverken tror eller tænker, at vi løser alle problemer i det danske velfærdssamfund ved blot at tilføre flere penge.
Det sagde jeg i øvrigt også meget klart i min nytårstale.
Jeg tror, vi kan vinde rigtig, rigtig meget på alle velfærdsområder ved at komme af med det meget, meget omfattende bureaukrati, den meget omfattende regulering af det, der foregår på både skole- og uddannelsesområdet og børne-, ældre- og sundhedsområdet.
Det kan ikke lade sig gøre.
Alternativet til det er besparelser.
Så derfor bliver man, når vi har den demografi foran os, og det er det vilkår, vi skal træffe politiske beslutninger på baggrund af og funderet i, nødt til i mine øjne at dække det demografiske træk; ellers vil det betyde besparelser for mange steder.
En gang imellem er hukommelsen måske lidt kort.
Når man tænker på, hvad vi har været igennem som samfund, og hvad vores sundhedsvæsen har været igennem, så står jeg ved mine ord om, at der havde det ikke været det rigtige også at gennemføre store strukturforandringer i sundhedsvæsenet.
Hvis vi kigger på mange af vores medarbejdere, løber de jo for stærkt og har gjort det over en længere periode, men nu er vi i en anden situation.
Mere end 90 pct. af de 65+-årige i Danmark har nu fået det tredje stik mod covid-19, og selv om vi har stor smitte i Danmark og vil blive ved med at have det i et stykke tid, måske også endda endnu større, efter at børnene nu heldigvis er kommet tilbage i skole, så har det ikke den afsmittende effekt med alvorlig sygdom og med intensivindlæggelser, som det havde tidligere, på grund af vaccinerne, og derfor er vi i en anden situation.
Det er jo også derfor, vi forhåbentlig får løftet restriktionerne i store dele af kulturlivet, og det gør selvfølgelig også, at nu skal vi så have den her sundhedsreform, som vi jo er gået i gang med i forhold til eksempelvis nærhospitaler, men de andre ting skal vi også have med nu.
Liselott Blixt (DF), 2022-01-12:
Mange tak, og tak til sundhedsministeren for talen, som jo er en gentagelse af meget af det, vi hører.
Jeg synes, når jeg lytter til, hvor slemt det står til, og at man ikke kan gøre så meget andet, at man glemmer, hvad man selv har gjort, og at man ikke har lyttet til de sygeplejersker, der har stået hernede og strejket og sagt, at der er kaos derude, og at der er en grund til, at man ikke kan køre på fuld tid.
Og hvis nogen herinde er i tvivl om det og bare mener, at man skal gå på fuld tid, burde man måske tage en måned i praktik på et sygehus, have skiftende arbejdstider, komme hjem til en familie, man skal passe – man er måske enlig mor eller far – og så prøve at se, hvordan man så hænger sammen.
Jeg vil sige, at det er værre end at have 80 timer herinde i Folketinget.
Men hvor var støtten fra regeringen til de sygeplejersker?
Det er netop skyld i nu, at vi ikke kan have det sundhedsvæsen med alle de sygeplejersker, der skal til for at hjælpe.
Nogle gange når vi hører statsministeren og sundhedsministeren tale, handler det om, at de skal op på fuld tid og alt muligt andet, og at det er deres skyld.
Nej, der er nogle herinde, der skal tage ansvar.
Jens Rohde (KD), 2022-01-12:
Tak for svaret.
Jeg har sådan set heller ikke et datagrundlag.
Jeg har det, jeg hører fra organisationer som Røde Kors, Blå Kors, Kirkens Korshær og andre, der påpeger, at der, hvor kommuner begynder at lave genbrugsbutikker og genbrugsforretning, har de et problem med at erhverve de varer, som de jo er dybt afhængige af at få ind ad døren.
Det er derfor, at jeg løfter den her problematik.
Problemstillingen opstår jo så, hvis kommunen overtager en opgave fra civilsamfundet, som jo fungerer fantastisk godt i civilsamfundet.
Så er det jo helt grundlæggende en svækkelse af civilsamfundet.
Det er derfor, jeg gerne vil have, at regeringen lige har et fokus på, at der måske er et eller andet her, vi skal se på.
Magnus Heunicke (S), 2022-01-12:
Man skal have hørt meget dårligt efter, hvis man synes, at jeg eller andre har sagt, at det skulle være sygeplejerskernes skyld.
Noget af det første, vi gjorde i vores første finanslov, var at sætte midler af, så vi får flere sygeplejersker.
Det var en klar analyse af situationen.
Der mangler sygeplejersker; de mangler simpelt hen kolleger.
Og vi satte midler af til det.
Jeg kan faktisk huske, at der var temmelig mange, der mente, at det var en urealistisk mission, vi satte os på, altså at få skaffet 1.000 sygeplejersker.
Men når man så gør det op – det er jo offentlige tal – så kan man se, at vi, halvandet år efter at vi satte pengene af, altså ved målingen af antallet af sygeplejersker i sundhedsvæsenet i sommeren 2021, faktisk nåede 1.000 ekstra fuldtidsbeskæftigede helårsstillinger.
Den indsats kan ikke stå alene, og der skal masser af andet til, men det er en klar prioritet for den her regering og også en klar opgradering af investeringen i sundhedsvæsenet og sygeplejerskerne, at vi fik nogle flere sygeplejersker.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-01-12:
Tak for det.
Ordførerens svar i forhold til standarder vil jeg gerne dvæle en lille smule ved.
For jeg tror sådan set, at social- og sundhedspersonalet ude i ældreplejen godt ved, at væske er nødvendigt for at forebygge urinvejsinfektioner, og de er sådan set også interesseret i, at flere patienter skal have mulighed for at få behandlingen i hjemmet.
Når det ikke sker, er det jo, typisk fordi det så vil være på bekostning af nogle andre opgaver.
Jeg undrer mig over, at der i kommunerne og regionerne, som ordføreren jo også repræsenterer, er den her uenighed.
Hvorfor kan man ikke blive enige om, hvordan man løser opgaven i fællesskab?
Hvad er det i de nuværende samarbejdsstrukturer, der gør, at man ikke for længst har fundet en løsning på, hvordan man sikrer patientpleje på patientens betingelser, sådan at de også kan få behandlingen derhjemme?
Martin Geertsen (V), 2022-01-12:
Det skal jeg ikke kunne sige, fru Kirsten Normann Andersen.
Jeg kan jo bare sige, at jeg tror, der er mange patienter, som oplever, at hvis man bor i X-købing, kan man få én type service, og hvis man bor i Y-købing, kan man få en anden type service, og når man bliver udskrevet fra hospitalet, kan det være vidt forskellige serviceniveauer, der bliver leveret, om jeg så må sige.
Vi er meget optaget af, at vi får en ensartet høj standard i forhold til den kommunale del af sundhedsvæsenet.
Det var også derfor, at jeg i min tale her før gjorde et lille nummer ud af at sige, at vi bliver nødt til at have nogle kvalitetsstandarder ude i kommunerne, sådan at vi har en ensartet høj standard i den service, som kommunerne leverer.
Og det er der jo egentlig ikke, som jeg hører det, nogen uenighed om på tværs af regioner og kommuner.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-01-12:
Jeg synes, at det kommer til at lugte en lille smule af, at kommunerne tænker, at hvis de får de her standarder, så får de nok også noget fra regionerne til at løse de opgaver, som regionerne plejer at tage sig af – eller omvendt for den sags skyld.
Opgaverne skal jo løses under alle omstændigheder.
Hvis det er sådan, at man skal løfte flere opgaver i kommunerne og også flere sundhedsfaglige opgaver, så skal man også have mere sundhedsfagligt personale, end der allerede er ansat.
Spørgsmålet er: Tror ordføreren, at vi har det nødvendige personale til at løse de opgaver i fremtiden?
Martin Geertsen (V), 2022-01-12:
Nej, det tror jeg bestemt ikke.
Jeg tror, at det her bliver lidt en kombination af – og det ved jeg jo er i gang i regionerne og kommunerne – hvordan de enkelte medarbejdergrupper bedre kan supplere hinanden.
Men jeg vil også bare pege på et andet.
Det synes jeg de skal, hvis de er højt kvalificeret.
Liselott Blixt (DF), 2022-01-12:
Jeg vil bare sige, at jeg bliver så træt.
Jeg bliver så træt af, at vi skal høre om økonomiaftaler, og at der bliver sagt, at, uha, I vil bare nedlægge regionerne, så det kan vi ikke, i stedet for at der bliver svaret på det, der bliver spurgt om.
Hvornår skal vi i gang med en sundhedsreform?
I har taget hul på noget af det; det siger I jo også.
Altså, man er gået ind og har kigget på fødselshjælp, og der er blevet kigget på sygeplejersker og nogle andre ting – nogle af de dele, der var i den reform, som vi fremlagde.
Men man gemmer måske bare det sidste, altså det, man ikke vil være helt selv om, til sidst?
Det er det, det drejer sig om.
Skal jeg finde tallene, fra sidste gang I var i regering, for, hvor meget I så sparede?
Svar dog på det, der bliver spurgt om.
Jeppe Bruus (S), 2022-01-12:
Det var jo så et andet spørgsmål.
Altså, jeg overlader trygt til sundhedsministeren at fremlægge vores udspil, når det kommer dertil, og jeg skal jo ikke gentage det, sundhedsministeren og statsministeren sagde om tidsperspektivet, som også stod meget klart.
Når jeg hæfter mig lidt ved det med økonomien og historikken, er det jo, fordi det ikke er ligegyldigt, om man f.eks. går ind for regionerne eller ej i den aftale, som daværende VLAK-regering lavede med Dansk Folkeparti.
Martin Geertsen (V), 2022-01-12:
Altså, bare lige til en start her: Der er jo nærmest ikke et øje tørt, når hr. Jeppe Bruus taler om alle velsignelserne ved regionerne.
Jeg er jo så gammel – og jeg ved ikke, hvor gammel hr. Jeppe Bruus er – at jeg kan huske, at Socialdemokratiet var imod oprettelsen af regionsrådene.
Og derfor er der nærmest ikke et øje tørt nu, hvor det sådan set er – hvad skal man sige – hovedhjørnestene i den offentlige sektor i Danmark.
Så mon ikke vi bare skal lade det ligge ved, at vi har alle vores at bokse med i historikken, hr. Jeppe Bruus?
Hr. Jeppe Bruus stillede mig nogle spørgsmål om velfærdsloven, og der vil jeg bare spørge: Synes hr. Jeppe Bruus ikke, at pengene skal være til stede i det danske velfærdssamfund, inden man bruger dem?
Jeppe Bruus (S), 2022-01-12:
Jo, det synes jeg faktisk er en rigtig god idé, f.eks. at man ikke giver ufinansierede skattelettelser, fordi man regner med, at det har nogle dynamiske effekter, der så gør, at man kan hive pengene hjem senere.
Og når det viser sig, at pengene ikke kommer, så har man finansieret skattelettelserne.
Martin Geertsen (V), 2022-01-12:
Så må den samme logik jo sådan set også gælde, når man bruger skatteborgernes penge til udgifter i den offentlige sektor.
Jeg synes da, at man skylder et svar på, om pengene skal være til stede, før man bruger dem.
Jeg synes ikke, det står helt klart.
Jeppe Bruus (S), 2022-01-12:
Nu er det ikke min opgave at udstikke garantier.
Jeg ved bestemt ikke alt om politik, men jeg har efterhånden erfaret, at ordet garantier er sjældent brugt herinde, og det er nok meget smart.
Det, jeg i virkeligheden henviste til, er regionsaftalerne.
Her er det klart, at hvis man siger, at man gerne vil dække det demografiske træk, skal pengene følge med.
Det er sådan set det, vi har gjort i vores regionsaftaler.
Vi har lavet de bedste regionsaftaler i 10 år, som den daværende formand for Danske Regioner sagde.
Så vi har faktisk hvert eneste år ladet pengene følge med – modsat det, som jeg fremhævede at den borgerlige regering gjorde.