runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Krarup (DF), 2019-11-19:
Tak for svaret, som forekommer mig en anelse grotesk, for hvis det er den måde, Socialdemokratiet har tænkt sig at fastholde den stramme udlændingepolitik på, altså ved bare at sige, at de andre politikområder ikke har noget med udlændingepolitik at gøre længere, så er det da godt nok nemt.
Nu er det altså kun beskæftigelsespolitik, at man laver landet om til en magnet for udlændinge.
Tænk, hvis man sagde, at grænsekontrol ikke længere har noget med udlændingepolitik at gøre, men at det kun har noget med retspolitik at gøre, og at vi derfor kan droppe grænsekontrollen og så sige, at det ikke er en lempelse af udlændingepolitikken.
Det er jo helt grotesk.
Og det er jo en semantisk øvelse, som ikke holder.
Så jeg spørger lige igen: Er det sådan, vi skal se udlændingepolitikken i fremtiden, altså at man slækker på den måde?
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-19:
Jeg har et par spørgsmål.
Først og fremmest vil jeg høre, hvor meget en familie maksimalt kan få udbetalt.
Til det her med, at man ikke har råd til at deltage i det ene og det andet vil jeg sige, at jeg synes, at det her forslag er at gøre grin med den enlige mor, der har tre børn, der har taget et lavtlønsjob til 18.000-19.000 kr. om måneden, og som måske ikke har råd til at sende sine børn af sted.
Så lad være med at sige, at det ikke drejer sig om penge, for det gør det.
Hvad er det maksimale beløb, en familie kan få udbetalt?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-11-19:
Selvfølgelig drejer det sig om penge for den enkelte, og det er jo derfor, vi sætter ydelsen op for nogle, for Dansk Folkeparti har jo sådan set været med til at sørge for, at der er en del børnefamilier, der egentlig har det rigtig skidt.
Samtidig har Dansk Folkeparti også medvirket til, at der er syge og handicappede, der i den her periode også har det rigtig skidt.
Det har Dansk Folkeparti jo så været med til.
Så selvfølgelig betyder det her noget.
Jeg er bare nødt til at spørge: Kan det stadig væk svare sig at arbejde, når vi har det her system?
Ja, det kan det faktisk.
For en enlig mor med to børn vil faktisk, hvis hun med det her system, som vi laver her, tager et af de job inden for HK, som har en af de laveste overenskomster, have en gevinst på 3.000 kr.
Så det kan stadig væk svare sig at arbejde.
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-19:
Hr. Leif Lahn Jensen glemmer, at der er udgifter ved at gå på arbejde.
Familier på integrationsydelse er den største gruppe her; mærkelig nok er det de syriske flygtninge, der er den største gruppe i det her.
Men hr. Leif Lahn Jensen glemmer lige at fortælle, hvad det maksimale beløb, en familie kan få, er.
Er det for en enlig forsøger med tre børn og tilskud de her 28.000 kr. om året, der svarer til, at man skal tjene 50.000 ekstra kr., fordi det her beløb er skattefrit?
Og synes hr. Leif Lahn Jensen ikke, at det er at nedgøre de familier, der tager et job til mindstelønnen, og som må hutle sig igennem og heller ikke har råd til at sende børnene til noget?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-11-19:
Det her er jo rigtig god beskæftigelsespolitik, for det drejer sig om, at alle selvfølgelig skal have et arbejde og arbejde så lang tid og så godt som overhovedet muligt.
Men vi skal have et ydelsessystem, så når de her mennesker af ulykkelige årsager mister deres arbejde, skal der være et system, som kan tage imod dem, så deres børn ikke lider afsavn og ikke kommer til at leve i fattigdom, samtidig med at vi skal have et beskæftigelsessystem, der bagved eller ved siden af får dem i arbejde.
Det er jo sådan set hele det her system, vi gerne vil diskutere med Folketinget bredt herinde.
Morten Dahlin (V), 2019-11-19:
Statsministeren udtalte den 10. april 2019 til B.T.: Vi kommer ikke til at lempe udlændingepolitikken, og vi vil ikke hæve ydelserne.
Hvordan synes ordføreren det harmonerer med, at ordføreren nu står og argumenterer for at hæve ydelserne til udlændinge?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-11-19:
Vi er imod det her ydelsessystem, vi har nu, for det rammer ikke rigtigt på de her to balancer, som vi snakker om: at det skal sikre, at det kan svare sig at komme i arbejde, og at det også skal sikre et ordentligt levegrundlag for de mennesker, der rammer kontanthjælpsloftet.
Derfor har vi hele tiden sagt, at når vi kommer til, vil vi lave en midlertidig børneydelse, så vi sikrer os, at de mest sårbare familier, de mest sårbare børn, bliver hjulpet.
Og derefter vil vi nedsætte en kommission, som vi så har håb om vil kunne lave en ny permanent ydelse.
Det har vi sagt hele tiden, og det holder vi fast i.
Det er det, vi gør her.
Morten Dahlin (V), 2019-11-19:
Det var nu ikke helt det, statsministeren sagde den 10. april, men lad nu det ligge.
Det kan jeg godt forstå ordføreren ikke har lyst til at svare på; det er jo en ubehagelig situation at blive stillet i, altså at ens egen partileder har sagt noget til danskerne, som hun ikke længere lever op til.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvis ordføreren fik 300 mio. kr. i hånden, hvad kunne ordføreren så egentlig helst tænke sig at bruge de penge på – at ansætte 500 nye sygeplejersker eller give flere penge til arbejdsløse flygtninge og indvandrere?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-11-19:
Nu er jeg heldigvis kun beskæftigelsesordfører.
Jeg forholder mig til beskæftigelsesområdet, og her forholder jeg mig til, at vi rent faktisk har sørget for, at der er mange børnefamilier og børn, der får en bedre tilværelse.
Det er det, jeg er sat i værk for, og det er det, jeg gør her.
Marie Krarup (DF), 2019-11-19:
Før folketingsvalget i juni sagde Socialdemokratiet, at man ville fastholde den stramme udlændingepolitik.
Men hvordan rimer det med, at man i det her lovforslag konsekvent omtaler integrations- og hjemsendelses ydelsen som en integrationsydelse?
Det blev jo vedtaget, at det skulle hedde en integrations- og hjemsendelses ydelse, fordi det skulle understreges som et led i den stramme udlændingepolitik under den tidligere regering, at folk skal sendes hjem, når de ikke længere har behov for at være i Danmark.
Hvordan rimer det med en stram udlændingepolitik, at man konsekvent har ændret sprogbrugen?
Hvordan rimer det med en stram udlændingepolitik, at de ydelser, der vedtages med det her lovforslag, for 63 pct.s vedkommende går til ikkevestlige indvandrere?
Hvordan rimer det med, at man vil begrænse tilstrømningen til Danmark, altså at man vil fastholde den stramme udlændingepolitik?
Det vil jeg godt høre.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-11-19:
Jeg vil godt slå fast, at regeringen og Socialdemokratiet holder fast i den stramme udlændingepolitik.
Nu er det jo sådan set ikke udlændingepolitik, vi skal diskutere her, men beskæftigelsessystemet og ydelserne.
Og det, vi skal sikre os med ydelserne og beskæftigelsespolitikken, er sådan set, at de mennesker, der er her, de børn, der er her, rent faktisk har noget at leve af, så de ikke lever i fattigdom.
Derfor er det jo ikke nok at sørge for, at ydelserne har et vist niveau, som vi også skal diskutere senere, men det er også at sikre, at der er en ordentlig beskæftigelsespolitik.
Og det er jo netop derfor, at vi også har foreslået den der 37-timersbidragspligt.
For ydelserne er vigtige, ja, sådan at man har noget at leve af, og så det kan svare sig at arbejde, men det er endnu mere vigtigt rent faktisk at gøre noget for at få de mennesker i arbejde, og derfor synes jeg, det er interessant at høre – og det kan Dansk Folkepartis ordfører lige så godt øve sig på at svare på – om Dansk Folkeparti er med på den 37-timersbidragspligt.
For her kan vi virkelig gøre en forskel og – langt vigtigere – arbejde med de her mennesker for at få dem i arbejde, og for at, for børnenes vedkommende, mor og far kommer i arbejde.
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-19:
Fattigdom kan ikke gøres op i ét beløb, og det er jo også derfor, bl.a. VIVE – Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd og FN har flere parametre, de måler afsavn og fattigdom på.
Når det kommer til selve rådighedsbeløbet, afhænger det jo af flere forskellige elementer.
Det er almen praksis i kommuner, hvis man skal låne penge, at der regnes på rådighedsbeløbet.
Jeg kan ikke huske beløbet i hovedet, men jeg vil gerne skrive til ordføreren, hvad vi tænker er rimeligt, ud fra hvor mange børn man har og de forskellige andre dele, altså om man er enlig, om man er i et parforhold osv.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-11-19:
Man bliver ved med at snakke om de her enorme afsavn, som børnene lider under.
Mig bekendt er der lavet én stor undersøgelse af det, og den er lavet tilbage i 2016 af SFI, og der sammenligner de fattige børnefamilier med ikkefattige børnefamilier.
Der viser det sig, at blandt de fattige børnefamilier er det kun 2 pct., som ikke har råd til briller; man kan ikke se nogen forskel i forhold til at have råd til fritidsaktiviteter; man kan ikke se nogen signifikant forskel i forhold til at have råd til tøj; og det er 10 pct. af de fattige børnefamilier, der siger, at de ikke har råd til børnefødselsdage.
Hvorfra ved ordføreren, at der er så stort og omfattende et afsavn blandt børn i familier, der får verdens højeste kontanthjælp?
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-19:
Tak for spørgsmålet.
Det glæder mig faktisk, at ordføreren har kigget på nogle af de data, der ligger til grund for de her parametre og den her undersøgelse.
Jeg kan så forstå, at vi ikke har set helt de samme ting, der har været i den undersøgelse, så jeg kunne godt tænke mig at se, om det er den samme undersøgelse, vi vurderer ud fra.
For det, man netop kan se, er, at det har en betydning for at få råd til tøj og også for andre ting.
Det, som overraskede flere, var det med nærende mad, men selv der ser vi også, at der er et problem.
Så jeg kunne godt tænke mig at få ordføreren til at vise mig, hvad det er for nogle tal, han henviser til.
Pernille Vermund (NB), 2019-11-19:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne indlede med at læse op fra Enhedslistens hjemmeside, hvor der bl.a. står, at Enhedslisten går ind for frigørelse, kvinde- og kønskamp.
Og der står: »Enhedslistens mål er frigørelse af begge køn fra patriarkatets undertrykkende strukturer.«
Så står der noget om ligestilling, og der står en del om kvinders adgang til arbejdsmarkedet og om kvinders og mænds forskellige lønvilkår på arbejdsmarkedet.
Et andet sted på nettet kan man finde den her årlige gyserudgivelse fra Danmarks Statistik, som handler om indvandrere i Danmark.
Og der kan man se ret tydeligt, at indvandrere fra ikkevestlige lande, særlig kvinderne, klarer sig rigtig, rigtig dårligt på arbejdsmarkedet.
Faktisk har de en beskæftigelsesfrekvens, som er under 50 pct.
De ligger også lavere end mændene.
Så jeg bliver nødt til at spørge ordføreren: Mener Enhedslisten, at det at give højere ydelser til særlig udlændinge fra ikkevestlige lande, som ikke er i arbejde, vil fremme deres mulighed for at frigøre sig af patriarkatets undertrykkelse og opnå ligeløn på arbejdsmarkedet, eller vil det hæmme den?
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-19:
Tak for det.
Nu er det jo desværre ikke kun udlændinge, som er underlagt patriarkatets strukturer, men det kan være en anden diskussion.
Den kan vi tage på et andet tidspunkt.
I forhold til ønsket om at hjælpe mennesker med at komme i arbejde, ved vi jo rent faktisk, hvad der gør, at man ikke kommer tættere på arbejdsmarkedet.
Konkret kan det være sproglige barrierer, det kan være helbred, og det kan også være manglende kvalifikationer, altså uddannelse, som man rent faktisk mangler.
Man tænker mere kortsigtet, og det kommer til at få andre utilsigtede konsekvenser, hvis man bliver så økonomisk presset, som det er tilfældet med flere af de her borgere.
Så ved faktisk at sørge for, at du ikke skal gå rundt med en knude i maven og ikke kan få enderne til at møde hinanden og gå og bekymre dig om din økonomi, så er vi faktisk med til at hjælpe med, at folk kommer tættere på at komme i beskæftigelse.
Pernille Vermund (NB), 2019-11-19:
Hvis det havde været korrekt, ville vi jo have haft en helt anden integration på vores arbejdsmarked blandt ikkevestlige indvandrere og deres efterkommere, end vi har i dag.
For sandheden er jo, at de offentlige ydelser til indvandrere og efterkommere har været langt højere, end de er i dag, og alligevel har vi en meget stor andel af særlig ikkevestlige kvinder, som har været parkeret på kontanthjælp i årevis, og som altså ikke kommer ud på arbejdsmarkedet, som ikke kan frigøre sig af det, som Enhedslisten kalder patriarkatets undertrykkelse, og som ikke kan kæmpe for den ligeløn, som Enhedslisten også mener man kan kæmpe for som kvinde.
Så jeg bliver nødt til at spørge igen: Er det fakta, eller er det bare mavefornemmelsen, der gør, at Enhedslisten nu mener, at højere ydelser er en del af den kvindekamp, som Enhedslisten selv mener Enhedslisten kæmper for?
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-19:
Som jeg startede med at sige, er der flere ting, der spiller ind.
Det er sprog, det er helbred, og det er uddannelse.
Og så betyder økonomien også noget, og det er derfor, at der er rigtig mange mennesker, som kommer til at sidde i klemme, og at over 72.000 mennesker har været på kontanthjælp i mere end 2 år, selv om det skulle være en midlertidig ydelse.
Det er, fordi man har kigget ensidigt på det, som om de her ting bare er sort/hvidt.
Og det, vi netop siger, er, at man skal lave en helhedsindsats over for det.
Man skal både kigge på det i forhold til økonomi – det hjælper ikke at fattiggøre mennesker – men også på de andre dimensioner.
Morten Dahlin (V), 2019-11-19:
Ordføreren nævner, og det opfatter jeg som en anerkendelse af, at det er et problem, at vi har i tusindvis af borgere i det her samfund, der har siddet i måneder og år på kontanthjælp.
Og hvis ordføreren er overbevist om, at det får færre til at sidde på kontanthjælp, kan ordføreren så ikke pege på det tidspunkt i danmarkshistorien, hvor vi som Folketing har hævet de sociale ydelser, og hvor det så har medført, at færre mennesker modtager passiv forsørgelse?
Alex Vanopslagh (LA), 2019-11-19:
Jeg kan forstå på ordføreren, at det er ens rådighedsbeløb, der afgør, hvorvidt man er fattig, og hvorvidt ydelserne skal sænkes eller hæves.
Det vil også sige, at der jo må være nogle familier på kontanthjælp, der måske skal have lavere ydelser, hvis deres rådighedsbeløb er højt.
Men hvad er så det præcise rådighedsbeløb, med hensyn til hvor grænsen for fattigdom går ifølge Enhedslisten?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-19:
Det er jo simpelt hen ikke til at finde ud af, hvad SF mener er fattigdom.
Tilbage i valgperioden 2011-2015 havde vi en debat om en person, som blev kaldt Karina, som SF først sagde var fattig.
Hun var en enlig forsørger med et barn og fik et beløb, der svarede til det, man fik under det daværende kontanthjælpsloft.
Det sagde SF var fattigdom.
Så var SF's Özlem Cekic og Liberal Alliances Joakim B. Olsen ude at besøge hende.
Tallene kom frem osv., og alle kunne se, at hun overhovedet ikke var fattig, for hun fik da ret mange penge.
Så sagde SF: Jamen det var også rigtigt, hun var ikke fattig; det var en fejl, at vi sagde, hun var fattig.
Så har vi genindført kontanthjælpsloftet nu, efter at SF hævede beløbet, selv om hun ikke var fattig, og nu får man igen cirka det samme beløb, som Karina fik dengang, og så siger SF igen, at man er fattig, hvis man har sådan et beløb.
Der er jo ikke hoved og hale i SF's politik overhovedet – det er jo ren populisme.
Ja, det er jo sådan en Karl Smart-bemærkning, som Karsten Hønge er ekspert i.
Hvordan vil hr. Karsten Hønge forklare, at Karina først var fattig, og så var hun ikke fattig alligevel.
Nu er der så en tilsvarende person med cirka den samme indkomst efter skat, og nu er hun igen fattig.
Hvad er SF's politik omkring det her?
Er det sådan, at man stikker fingeren i munden, og så ser man, hvor vinden kommer fra i forhold til de vælgergrupper, man normalt er i sync med?
Eller hvad er SF's politik om fattigdom?
Karsten Hønge (SF), 2019-11-19:
SF's politik er, at vi synes, det er en god idé, at vi giver en hjælpende hånd til de familier, der er allermest trængt.
Erfaringer med fattigdom er, at nogle tror, at det er det, der gør, at folk bevæger sig i arbejde, men effekten af fattigdom er apati; det er opgivenhed; det er passivitet; det er, at man bliver frosset fast.
Fattigdom fører ikke til noget som helst godt.
I dag giver vi en lille hjælp, og som jeg sagde i min ordførertale: Det er en brandslukning.
Men i de familier, der får pengene, vil det blive oplevet som en stor hjælp.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-19:
Spændende.
Enhedslisten synes ikke, at det er nok, at man nu hæver kontanthjælpen.
Det er jo sådan, at hvis man er en enlig forsørger med et barn, får man i dag 15.100 kr. efter skat, som man har til rådighed til at leve for om måneden.
Hvis 15.000 kr. ikke er nok, er det så 20.000 kr., 25.000 kr. eller 30.000 kr., der er målet?
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-19:
Ordføreren kommer til at blande tingene lidt sammen.
Det her er ikke kontanthjælp, som bliver hævet – det er et midlertidigt børnetilskud.
Og det er egentlig ret sigende for den måde, vi har indrettet vores system på: Du får en ydelse, som kan være kontanthjælp, uddannelseshjælp eller andet, og så får du nogle supplerende ydelser – det kan f.eks. være til din bolig, hvis du har barn, eller andre ting.
Selv om I gerne vil puste tallet helt vildt op, sådan at det ligner, at man har rigtig meget, i forhold til hvad man måske får som nyuddannet på sit nye arbejde, så handler det jo netop om, at du får et tilskud til den bolig, som du har, og de børn, som du har, og de forskellige dele.
Og det er derfor, vi går ind og kigger på rådighedsbeløbet, så vi rent faktisk ser, hvad du har til rådighed til mad, til medicin, og når elregningen skal betales.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-19:
Jamen det nytter jo ikke noget, at fordi man bor et sted, der er dyrt, så er man i henhold til Enhedslisten fattig, altså fordi man har en meget dyr husleje.
Så kan alle jo blive fattige, og så kan alle jo få krav på nogle flere penge fra det offentlige.
Det handler om, hvor mange penge folk har til rådighed efter skat, som de kan betale deres løbende omkostninger med, og hvis man er enlig forsørger, har man 15.100 kr. i dag, hvis man har et barn.
Hvis 15.000 kr. ikke er nok, og hvis det beløb, man nu vil have sammen med de andre røde partier, ikke er nok,
Er 20.000 kr. nok, er 25.000 kr. nok, eller skal en enlig forsørger med et barn på kontanthjælp have 30.000 kr. om måneden for ikke at være fattig i henhold til Enhedslisten?
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-19:
Der er to ting i det spørgsmål, som du stiller.
Konkret i forhold til det, der er problemet med kontanthjælpsloftet, så er det jo, at man går ind og modregner de tilskud, du kan få, for at du netop kan få en individuel mulighed for at få et forsørgelsesgrundlag, som du kan leve for.
Derfor kan jeg ikke sige, at der er et konkret beløb, for det afhænger jo af, om du har et barn, om du ikke har et barn, om du bor i Vollsmose, eller om du bor i almenbolig et andet sted – der er jo også forskel på, hvad huslejen er.
Og det er derfor, vi har det system, som vi har nu.
Til slut vil jeg bare sige i forhold til fattigdom, at der jo er flere dimensioner, man skal regne ud fra, og det er det, vi glæder os til at starte på.
Jeg kan ikke uddybe mere herfra, for jeg har ikke mere tid.
Hvis det, at man havde høje sociale ydelser skulle betyde, at man også havde en meget høj arbejdsløshed, ville det jo ikke give mening, at Danmark sammenlignet med andre lande, vi plejer at sammenligne os med, har en enorm høj beskæftigelse, til trods for at vi sammenlignet med andre lande også har høje ydelser.
Så den argumentation synes jeg ikke helt hænger sammen.
Og ja, det bekymrer os rigtig meget i Enhedslisten, at over 72.000 mennesker er på kontanthjælp lige nu, hvoraf flere af dem er syge, og den ydelse burde være midlertidig.
Det er også derfor, at det er et af vores tre hovedkrav til finansloven, at man skal have en ret til at blive afklaret inden for 2 år, helst 1 år, sådan at man ikke kommer i klemme i systemet eller blive parkeret på kontanthjælp, men blive visiteret til ordinært arbejde, fleksjob, førtidspension, revalidering eller noget, som giver mening, og ikke bare stilles hen på kontanthjælp.
Morten Dahlin (V), 2019-11-19:
Tak for besvarelsen, selv om det ikke rigtig var svar på det spørgsmål, jeg stillede ordføreren.
Jeg er glad for, at Enhedslisten nu anerkender, at vi har et højt ydelsesniveau i Danmark, for det har jeg faktisk ikke hørt tidligere.
Men kunne ordføreren ikke bare pege på det eksempel i danmarkshistorien, hvor vi har hævet de sociale ydelser og det så har ført til, at der er færre mennesker på de sociale ydelser?
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-19:
Det kan ordføreren bekræfte.
Mira Issa Bloch (ALT), 2019-11-19:
Tak for ordet.
Danmark er et rigt land, og vi behøver slet ikke at have fattige børn.
Det er en politisk prioritering.
Alternativet var og er imod kontanthjælpsloftet og integrationsydelsen, og vi havde gerne set, at den nye regering havde rullet dem tilbage.
Vi ser det her som et plaster på såret, men et plaster, som vi trods alt er glade for.
Vi er spændt på at se, hvor stor en forskel det her plaster kan gøre, imens vi venter på en bedre løsning.
Det ligger Alternativet meget på sinde at reducere fattigdommen og ikke mindst børnefattigdommen.
Ifølge tal fra i sommer, nemlig fra den 19. juni, er antallet af fattige børn steget betydeligt de sidste par år.
I dag er der 64.500 børn under den tidligere anerkendte fattigdomsgrænse, og knap en tredjedel af disse er under 5 år.
Cirka en tredjedel af de fattige børn har forældre på kontanthjælp.
I Alternativet synes vi faktisk ikke, at vi kan være det bekendt.
Det handler om børn, som ikke har de samme muligheder som andre børn i samfundet.
Nogle af konsekvenserne er, at de ikke har råd til fødselsdagsgaver, ikke får varieret kost, er ensomme, ikke får nyt tøj, ikke ser deres bedsteforældre eller ikke har mulighed for at gå til fritidsaktiviteter.
Det er så vigtigt, at vi giver gode muligheder for alle vores børn, for det fortjener alle børn, og vi har et ansvar for, at ingen børn lades i stikken, men at alle børn får reelt lige muligheder for en god start på livet.
Det er også vigtigt, fordi fattige ikke har gode muligheder for at bryde den sociale arv, få en uddannelse, blive selvforsørgende og skabe en familie i trivsel.
Og det koster vores samfund dyrt.
En god ting, som jeg vil fremhæve ved det her forslag, er, at det midlertidige børnetilskud udbetales helt automatisk og således uden forudgående ansøgning.
En dårlig ting ved det her forslag, som jeg vil fremhæve, er, hvilket Børnerådet, Børns Vilkår og Dansk Socialrådgiverforening, Mødrehjælpen og Red Barnet også bemærker, at alle børnetilskuddene ikke omfatter børn til deres fyldte 18 år.
Vi støtter forslaget.