runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susanne Zimmer (FG), 2022-05-23:
Der kunne vi så vende tilbage til vores økonomiske ståsted.
Vi vil jo gerne have et mere lige samfund, så man kan f.eks. indføre en formueskat, så man simpelt hen laver en formuebeskatning af dem, der tjener over 3,5 mio. kr., som starter ved en skat på 1 pct. og så går progressivt opad.
Det kunne være med til at finansiere en stor del af bl.a. den kollektive transport.
Per Larsen (KF), 2022-05-23:
Men kan ordføreren så ikke komme lidt nærmere ind på, hvad jeres økonomiske politik i almindelighed går ud på?
Hvordan tænker ordføreren at det skal finansieres?
Kathrine Olldag (RV), 2022-05-23:
Tak for det, og tak for talen – passioneret som altid.
Neoliberalistisk vækstøkonomi bliver der sagt i én sætning; 3-4 minutter senere står ordføreren og roser et kæmpestort vindmølleeventyr ude langs den jyske vestkyst.
Så det, jeg egentlig bare er interesseret i, er, hvad det er for et vækstbegreb, ordføreren opererer med her.
Hvad er vækst overhovedet for Alternativet, hvis ikke det er den grønne omstilling?
Mette Thiesen (NB), 2022-05-23:
Tak for svaret.
Jeg ved godt, at statsministeren kalder sig for børnenes statsminister.
Men når man ser, som jeg nævner, de her sager fra Langeland, hvor man faktisk kan blive i tvivl om, om der overhovedet har været hold i, at nogle af de her børn er blevet fjernet; når man kigger på handicapområdet, hvor der simpelt hen er kommuner, der nærmest spekulerer i ikke at give mennesker med handicap det, som de har krav på og behov for; når man kigger på et familieretsligt system, hvor folk mister deres børn på baggrund af andres løgne; og når man ser nogle jobcentre, som jeg nævnte, som pisker syge og nedslidte og udsatte mennesker rundt i systemet, så kan jeg simpelt hen ikke forstå, hvorfor man ikke sikrer at få kulegravet anbringelsesområdet, får flyttet handicapområdet ud af kommunerne, får ændret det familieretslige system, og hvorfor man ikke får lukket de jobcentre.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2022-05-23:
Tusind tak for svaret.
Og så har vi jo de endnu ikke hjemtagne områder, hvor jeg tænker, at vi også er enige om, at f.eks. digital tinglysning og andre ting, der er rullet ud i Danmark, skal til at i gang i Grønland.
Ser ordføreren en mulighed for eller en idé i, at man også på tværs af rigsfællesskabet kunne prøve at lave noget fælles strategiarbejde?
Jeg tænker f.eks. på det faktum, at Grønland endnu ikke er anerkendt som et sikkert tredjeland i forhold til den her Schrems II-dom, som giver en hel masse bøvl.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-23:
Jeg tænker særlig på sundhedsområdet, og jeg tænker på uddannelsesområdet, hvor der er ekstremt store potentialer.
Og den måde, vi bor på – det har jeg også tidligere taget op her fra Folketingets talerstol – er selvfølgelig noget, som Grønland også skal diskutere, og jeg ved, at der er en planredegørelse på vej, hvor man lægger op til en diskussion om det.
Men så længe vi bor de 80 forskellige steder, som vi gør, er der også behov for, at vi nytænker, og digitalisering kan jo være med til at sikre, at det bliver nemmere at få kvalificeret uddannelse ud i bygderne, eller at man får lettere adgang til en læge eller noget andet, hvilket man ikke nødvendigvis har i dag.
Så de spørgsmål er man nødt til at tage op.
Så har der været tre cyberangreb i Grønland her de sidste 5 måneder, og der synes jeg, man skal bemærke, at det både er parlamentet, sundhedsvæsenet og andre, som er blevet stærkt påvirket af det her.
Så vi er nødt til, også når vi snakker forsvar, at opruste i forhold til cybersikkerhed.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2022-05-23:
Tusind tak til ordføreren.
En af de ting, vi har arbejdet meget med til daglig, er digitalisering, og Grønland er jo et af de lande, hvor der er allerstørst potentiale ved digitalisering på grund af afstandene.
Kan ordføreren ikke sige lidt om, hvilke muligheder ordføreren ser for, at vi også her fra Folketingets side kan hjælpe Grønland i den rejse i forhold til at få en mere velfungerende digitalisering af Grønland?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-23:
Mange tak.
Jeg tror, det der med at tænke på tværs og tænke lidt fleksibelt i hvert fald er en god tanke, som jeg synes man skal holde fast i.
Om det så er rigsombuddet, der skal udvikles, eller om det er en anden måde, man skal løse det på, tror jeg er en ret vigtig diskussion at få taget, for det er lidt, som jeg også sagde til Future Greenland, som om Grønland venter på Danmark og Danmark venter på Grønland.
På en eller anden måde er man nødt til også at få italesat, hvem det er, der har ansvaret, hvem det er, der har interessen.
Der synes jeg, at meget af det ligger hjemme hos os, men selvfølgelig også at Danmark skal være villig til at lytte og villig til at agere hurtigt, når det så er, at Grønland siger, at det er det, vi gerne vil.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2022-05-23:
Det er jo sådan set præcis den samme bekymring, jeg egentlig har.
Jeg tror måske også, vi deler analysen, og nogen skal bare udvikle nogle svar og nogle værktøjer.
For med den relation, vi har, for nærværende i hvert fald, er der masser af situationer, hvor Grønland og også grønlandsk erhvervsliv har brug for dansk medspil, og det er langt væk, og man skal ligesom være sin egen proceskonsulent i forhold til at finde ind i de rigtige ministerier.
Så kan man jo enten lave en anden organisering i Danmark på tværs af centraladministrationen eller opruste i Statsministeriet, eller man kunne sige, at vi har en stærkere dansk tilstedeværelse i Grønland, sådan at der i virkeligheden var, jeg havde nær sagt en dansk onestopshop i Nuuk, men det skal vi jo ikke løse her, men idéen er i hvert fald sået.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-23:
Mange tak, og også tak for deltagelsen i Future Greenland.
Jeg tror, det er et ret komplekst spørgsmål, som man primært er nødt til at drøfte mellem regeringen og naalakkersuisut, men jeg vil gerne prøve at give mit bud.
Jeg synes, der er nogle udfordringer hjemme i Grønland.
Noget af det, jeg hørte, var, at der var et stort vindmølleprojekt, som egentlig godt kunne blive bygget i Grønland.
De kunne sagtens få investorer til at betale for det, men de talte med vores forsyningsselskab, Nukissiorfiit, som sagde, at man venter på naalakkersuisut, og naalakkersuisut sagde, at man venter på Nukissiorfiit.
Altså, der er en tendens til, at vi lidt afventer hinanden og måske ikke helt tager ansvaret på os, og det tror jeg bare bliver supervigtigt, hvis vi gerne vil tiltrække endnu flere investorer til de mange potentielle projekter, der godt kunne være i Grønland.
Så kan man spørge, om det er Danmark, der skal opruste administrativt.
Det tror jeg ikke nødvendigvis.
Jeg synes sådan set, at Danmark har mange opgaver, som så også strander lidt i de forskellige ministerier.
Jeg løftede tidligere sløret for, at man også godt kunne overveje et ministerie, der behandlede Grønland og Arktis måske på tværs af de andre ministerier i Danmark.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2022-05-23:
Tak for det.
Tak for en som altid god tale, og tak for nogle gode dage i Nuuk i sidste uge.
Jeg glæder mig over de mange spørgsmål, der er.
Det er jo taget til, som årene er gået, har jeg iagttaget, og det er jo et tegn på interesse.
Det er der grund til at være glad for.
En af de ting, der slog mig, da jeg var i Nuuk i sidste uge, og det er jo ikke nyt, er erhvervsledere og andre, der siger, at når de har brug for medspil i den danske centraladministration, er det lidt svært, og andre, der siger, det er nemmere at komme til at tale med amerikanere i Nuuk end med danskere.
Jeg har gået og spekuleret lidt på, om vi simpelt hen ikke burde foretage en substantiel oprustning af vores rigsombud, altså en slags fremskudt repræsentation for den danske centraladministration.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-23:
Jeg tror sådan set, at både et magttomrum, men sådan set også et militært tomrum er noget, der er farligt med den måde, som verden ser ud på lige nu.
Så ja, jeg tror, man er nødt til at vide noget mere om, hvad der foregår omkring Grønland; jeg tror, at man er nødt til at gøre mere brug af de grønlændere, som måske gerne vil tage sig en beredskabsuddannelse eller aftjene værnepligt f.eks. i Danmark.
Der ved jeg, at det skaber nogle rigtig gode muligheder allerede nu for grønlændere, der er i søværnet f.eks.
Jeg tror, det er en kæmpe fordel både for søværnet – fordi de unge kender til det grønlandske sprog, kender til at færdes i grønlandsk område og måske er vant til både at sejle og køre på ATV og snescooter – og også for vores unge.
Så jeg ser en kæmpe fordel for begge parter.
Bertel Haarder (V), 2022-05-23:
Tak for et overbevisende indlæg, og tak for bemærkningerne og svarene omkring sikkerhedspolitikken.
Jeg vil gerne spørge, om ordføreren er enig med mig i, at det er farligt med militære tomrum i en tid, hvor der kan være spændinger, som der er i øjeblikket –
militære tomrum, som kan friste svage sjæle som Putin
f.eks. Er ordføreren enig i, at vi skal sørge for, at rigsfællesskabet og Norden og også NATO sørger for, at vi ikke får militære tomrum, som kan friste?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-23:
Mange tak.
Jamen jeg er helt enig.
Altså, noget af det, jeg ved, er, at 8 pct. af de grønlandske anbragte børn i Danmark snakker grønlandsk.
Og jeg tror, at nogle af dem har mistet deres sprog under deres ophold hos en plejefamilie f.eks. Derfor synes jeg, at det giver enormt god mening at bruge nogle af de 17.000 grønlændere, som bor i Danmark – og jeg håber virkelig, at der også er nogle af dem, der melder sig på banen – som plejefamilier, for på den måde kan man bevare både sit sprog og sin kultur og i hvert fald en kultursensitivitet.
Det synes jeg giver enormt god mening.
Jeg tror, vi skal starte med at tage fat i de konkrete opgaver.
Det ene er jo digital tinglysning, og det er vi nødt til at finde en løsning på, og det tror jeg også spørgeren er enig med mig i.
Det har vi jo kæmpet for i Grønlandsudvalget, og det skal vi have løst – som minimum.
Det handler jo om, at det grønlandske samfund skal være med, altså også rent digitalt – at vi sikrer, at de muligheder, der er i at effektivisere f.eks. inden for tinglysning, ikke skal være noget, hvor vi hænger i bremsen, og som er noget, man har gjort i Danmark for mange, mange år siden, men hvor man så lige har glemt at få Grønland med.
Jette Gottlieb (EL), 2022-05-23:
Som jeg forstod det, siger ordføreren, at der er en fremadskridende afkoloniseringsproces, og det hører jeg ikke som værende i modstrid med en voksende udvikling af rigsfællesskabet.
Så jeg vil spørge, hvilke elementer der bør indgå i sådan et forsoningsarbejde, der nødvendigvis må til, for at få de to processer til at mødes.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-23:
Absolut positiv.
Først og fremmest kan jeg også informere om, at jeg under flere dialoger med frivillige organisationer, som netop har fokus på de her emner, hørt, at der allerede er nogle hjul i gang, kan man sige.
Der er nogle grønlandske foreninger og organisationer, der prøver at skabe finansiering til at lave et anbringelsessted, hvor de her grønlandske anbragte børn eventuelt kan komme uden at miste deres sprog og ophav.
Så der er jo flere løsninger på det, men det gælder helt klart også om at tage udgangspunkt i den brede grønlandske befolkning i Danmark.
Karen Ellemann (V), 2022-05-23:
Som lidt en gentagelse af, hvad jeg også sagde til fru Aaja Chemnitz Larsen før, vil jeg spørge, om nogle af de løsninger kunne være at fokusere mere på muligheden for det, som vi nogle gange kalder netværksanbringelse, men i hvert fald anbringelser i potentielle plejefamilier, som har stærkere relationer til Grønland og en mere indgående forståelse for grønlandsk kultur og potentielt jo også det grønlandske sprog.
Hvad er ordførerens holdning til sådan et forslag?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-23:
Mange tak til ordføreren.
Det glæder mig også, at der er kommet mere og mere dialog og debat om netop dette emne, idet det er Siumut, der stod alene om at finansiere netop den her rapport, som ordføreren kommer ind på, og som udkommer i morgen.
Da Siumut først fremlagde det her, bl.a. for Grønlandsudvalget, var der ikke opbakning til, at der skulle være et eller andet systematisk, og derfor glæder det os, at den her debat endelig er nået længere ud, så vi kan komme videre i processen, bl.a. ved at kigge på primært to ting: Det første er, at retssikkerheden skal være i orden for de grønlandske forældre, inden man overhovedet vælger at anbringe barnet, og at man skal sikre sig, at de forstår, hvilken proces man er i gang med, og at man også tager højde for kultur, sprog og andet.
Det andet er, at de grønlandske børn ikke skal miste deres ophav på grund af den her anbringelse, hvis det er, at anbringelsen findes nødvendig, og der bliver vi også nødt til at kunne finde nogle fælles løsninger.
Karen Ellemann (V), 2022-05-23:
Det var en ordførertale, hvor ordføreren ikke fik nævnt så meget om den her aktuelle rapport, som vel at mærke først bliver offentliggjort i morgen, og hvor der skal være en høring om indholdet af den på onsdag.
Det er en rapport, som sætter fokus på grønlandske børn i Danmark og den her overrepræsentation af børn, der bliver fjernet fra hjemmet og bor på enten institutioner eller i plejefamilier.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, hvordan fru Aki-Matilda Høegh-Dam ser på – og det kan jo være, at ordføreren ikke har haft tid til at kigge på rapporten, da den først kommer i morgen – det, man finder i rapporten, og måske også har en holdning og nogle konkrete forslag til, hvad det er, man måske kunne ønske sig.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-23:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo virkelig vigtigt for os, hvilket jeg også præciserede i talen, at vi også inddrager grønlandske fagfolk i historien om Grønland.
Det er nemlig sådan, og det kan vi se, når vi kigger tilbage i historien, at det mest har været mundtlige fortællinger, der først senere er blevet nedskrevet, når de har været set med grønlandske briller.
Og her er det også vigtigt, at vi siger: Uanset hvad, uanset hvor objektive vi forsøger at være, kan der være en form for subjektivisme, og vi har brug for at nuancere den her historie så vidt som overhovedet muligt ved også at se den med grønlandske briller.
Kasper Roug (S), 2022-05-23:
Tak for det.
Det må man nok sige.
Der er mit spørgsmål til ordføreren: Hvad tænker ordføreren om det?
Hvordan kan vi bedst muligt sikre sådan en vidensopbygning?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-23:
Først og fremmest vil jeg gerne anerkende det gode samarbejde, der også er mellem søsterpartierne i Grønland og Danmark.
I forhold til den interne proces, vi er i gang med i Grønland, er det først og fremmest vigtigt for mig at pointere, at det er noget, vi er i gang med selv.
Altså, det er nogle ting, vi har oplevet, som vi er i gang med og har indre brydninger med, fordi vi gerne vil stå stærkere og vi gerne vil være stolte over det ophav, vi har.
Det synes jeg personligt at man fra dansk side ikke skal se som et angreb mod Danmark, men som en styrkelse af det fællesskab, vi også kommer til at bygge fremadrettet.
Derfor bør man også kigge på, at den her forsoning, som har været ønsket, bliver set på med positive briller, idet det bl.a. er noget, der blev bragt op igen af Siumut i det grønlandske parlament i sidste uge, om, hvordan vi kan gøre mere for at bringe de her emner på bane igen.
Kasper Roug (S), 2022-05-23:
Tak for det.
Tak for en god tale, og tak for samarbejdet i løbet af året og folketingsåret her.
Ordføreren nævner, at Siumut står for et forsvar af historie og kultur på Grønland, og det må man sige der ingen tvivl er om, og det er selvfølgelig positivt ment.
Der er også en anden ting.
Hvis vi nu forestiller os, at vi ser Grønlands kultur og historie som noget, vi gerne vil udvikle, noget vi gerne vil lave sammen, noget, vi kan se som noget fælles i rigsfællesskabet, hvordan kan vi så gøre det?
Hvad tænker ordføreren om det?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-05-23:
Tak til ordføreren for en rigtig god tale.
Jeg vil gerne spørge ordføreren om noget, som ikke lige blev nævnt, og det er ellers noget, som jeg ser at ordføreren går meget op i, netop det grønne og naturen.
Jeg følger også ordføreren på SoMe, og der er mange skønne billeder fra Grønland.
Opvarmningen af Arktis sker mere end dobbelt så hurtigt som den gennemsnitlige globale opvarmning, og sneen og isen i Arktis smelter og naturen ændrer sig.
Det har selvfølgelig meget stor indvirkning på naturen – på planter og også på mennesker.
Og når det primære erhverv i Grønland bygger på udnyttelse af naturen, altså fangst og fiskeri m.m., hvad ser ordføreren så er mulighederne og udfordringerne i forhold til at fremme Grønlands egen økonomiske udvikling og også at gøre den grøn, og er manglen på underskrivelse af Parisaftalen en hindring?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-23:
I den konkrete sag med spiralkampagnen har jeg talt med en af frontkæmperne, som siger, at de har brug for noget hjælp, fordi der er nogle sår, der er blevet åbnet op, og det tror jeg man er nødt til at lytte til.
Jeg ved, at naalakkersuisut har henvist til en hotline, men måske er der behov for, at man også fra dansk side gør, hvad man kan, i forhold til ligesom at give plads til den forsoning i den konkrete sag.
Men så tror jeg også, man er nødt til at se det lidt mere overordnet.
Jeg tror, man er nødt til at være sådan lidt spørgende, for det er også Grønland, der er nødt til at pege på, hvad det er, vi egentlig har behov for.
Der er lidt to spor, man kan gå, f.eks. en FN-vej og tale om det her med folkemord, som nogle har talt om, men min oplevelse er, at det meget mere handler om at få en erstatning, og at det handler mere om en undskyldning og at erkende, at det, der skete, var forkert, og det vil man ikke gøre igen.
Jette Gottlieb (EL), 2022-05-23:
Det var netop et af de eksempler, jeg så ville spørge ind til, altså hvad man kan gøre for at afhjælpe en situation, som ingen af os anede noget om for ganske kort tid siden, altså at man simpelt hen krævede spiralanbringelse på grønlandske kvinder og piger uden tilsagn eller noget som helst.
Hvad kan man gøre i netop den situation for at udvikle det?
Ét er, at man får en undersøgelse og en kommission, og hvad ved jeg, men hvad kan man gøre for, at det bidrager til at sikre det forsoningsarbejde, som vi vel alle ønsker, hvis vi ønsker at udvikle rigsfællesskabet?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-23:
Mange tak for spørgsmålet.
Jeg tror i virkeligheden, at undskyldningen til eksperimentbørnene var en Pandoras æske, som man åbnede op, og jeg har enormt stor respekt for det mod, som statsministeren lagde for dagen dengang.
Det synes jeg er vigtigt at få sagt.
Men jeg tror ikke, det er en tilfældighed, at der er kommet flere sager efterfølgende, og jeg tror, man er nødt til at forholde sig lidt lyttende til det, særlig fra dansk side.
Man er nødt til helt specifikt at få en udredning om spiralkampagnen, for at man kan finde ud af, hvad der er op og ned.
Og der tror jeg, det er en vigtig del af forsoningsarbejdet, at man i virkeligheden har gjort det, man har gjort fra regeringens side, og at man fortsætter det gode arbejde.
Jette Gottlieb (EL), 2022-05-23:
For der er jo ingen tvivl om, at der har været nogle situationer og tidligere historier, som man er nødt til at passere argumentationsmæssigt, og også, med hensyn til hvad der kan ligge af behov for undskyldninger og sådan noget.
Men jeg vil spørge ordføreren, om hun har nogle eksempler på, hvordan man kan udvikle det forsoningsarbejde.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-23:
Mange tak, det er vi rigtig glade for.
Jeg mener også, at vi kan være med til at bidrage til løsningerne og ikke kun til udfordringerne.
Jeg kan også agere, og vi kan agere som en form for lynafledere, fordi vi kan sige nogle ting på en anden måde, end man kan som dansk parlamentariker, er det min oplevelse.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-05-23:
Tak for det gode samarbejde, som vi jo løbende har, både hvad angår forsvar, men også på mange andre områder, mellem SF og IA; det er vi rigtig glade for i SF.
Men jeg vil også bare love, at når vi kommer til at diskutere forsvar, og det kommer vi til at gøre det kommende lange stykke tid, vil vi selvfølgelig også sørge for at lytte til jer i Grønland og sørge for, at jeres stemme også bliver hørt.
For når vi diskuterer det her område, skal det selvfølgelig ske regering til regering, men der er jo også grønlandske folketingsmedlemmer, som skal inddrages i den proces, og det vil vi i hvert fald gøre vores bedste for at sikre der er.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-23:
Noget af det, som man snakker meget om i Grønland, er også, at det godt kan være svært at fastholde den her lavspænding.
Jeg tror, det handler rigtig meget om at styrke overvågningen, først og fremmest i luftrummet, for der ved vi faktisk ikke særlig meget om hvad der foregår, men også i forhold til vandet.
Altså, vi ved, at der er ubåde ved Grønlands østkyst, og det bliver først og fremmest supervigtigt at sikre, at vi ved, hvad der foregår i området omkring Grønland.
Men et andet punkt, jeg gerne vil fremhæve, er også behovet for at få integreret forsvaret i det grønlandske samfund.
For jeg tror, at hvis man spørger helt almindelige grønlændere på gaden, vil de sige, at forsvaret er noget, der er sådan meget distanceret fra det grønlandske samfund, og de kender ikke rigtig nogen, der arbejder der.
Og det har været en mærkesag for mig ligesom at sikre, at der både er netop den her beredskabsuddannelse i Kangerlussuaq, men også, at der er noget mere oplysning om, hvad det egentlig er, forsvaret går rundt og laver i Grønland.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-05-23:
Jeg vil gerne takke fru Aaja Chemnitz Larsen for et fantastisk indlæg og for i virkeligheden at give et view over nogle af de problemstillinger, der er i Grønland lige nu, og som vi skal være opmærksomme på i Danmark.
Så i virkeligheden er det også en oplysende lektion.
Derudover vil jeg gerne spørge ind til hele sikkerhedsproblematikken i Grønland, for lige nu ser vi jo ind i en mere ustabil verden med en større trussel fra Rusland, og man må sige, at det arktiske helt oplagt ligger som sådan et højprioritetsområde i forhold til nogle kommende forsvarsforhandlinger.
Jeg ved godt, at man i Grønland ønsker, at det skal være et lavspændingsområde, men det er jo svært, hvis resten af verden ikke ønsker, at det skal være et lavspændingsområde.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, hvad man forestiller sig, hvis der vil være et øget trusselsniveau.
Hvad kigger man ind i af sikkerhedspolitiske foranstaltninger, der vil give mening i Grønland?
Karen Ellemann (V), 2022-05-23:
Tak for at give en række konkrete eksempler.
Jeg er sikker på, at både høringen, men jo også den efterfølgende debat formentlig vil give endnu flere eksempler på, hvad der kan gøres.
Noget, jeg særlig godt kunne tænke mig at høre ordførerens holdning til, er muligheden for også måske at være mere fokuseret på at finde plejefamilier med stærkere grønlandske relationer, ikke nødvendigvis folk med grønlandsk baggrund, men dog med et stærkere kendskab til Grønlands kultur.
Kunne det være et af elementerne, altså at være lidt mere fokuseret på typen af potentielle plejefamilier eller aflastningsfamilier?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-23:
De seneste tal, jeg hørte, var, at temperaturen stiger i Arktis fire gange så meget som i resten af verden, og det er jo ret tankevækkende, ikke kun for Arktis, men sådan set også for resten af kloden – også på grund af indlandsisen, der smelter.
Så det går bare hurtigere og hurtigere.
IA er fortaler for, at vi tiltræder Parisaftalen.
Vi ser det som en vigtig forudsætning for arbejdet i forhold til klimaet.
Men der er jo også indgået en aftale med regeringen i forhold til at have øget vandkraft, hvor man vil se på, om man eventuelt skal være med til at finansiere en udvidelse af vandkraftværkerne i Grønland.
Så jeg ser sådan set kæmpestore perspektiver her.
Vi taler også om power-to-x, vi taler også om brint, vi taler også om en lang række andre muligheder i forhold til grøn energi, som jeg synes der er nogle ret interessante perspektiver i.
Så jeg synes, at det blå og det grønne faktisk kan gå rigtig fint hånd i hånd i Grønland.