runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (KF), 2021-02-10:
Jamen jeg kan jo så fortælle ministeren, at Horsens Kommune i tidsplanen for projektet end ikke har indbygget muligheden for en konsekvensanalyse, bl.a. i den aftale, man har, vedrørende DSV's projekt.
Så vi føler, det er fuldstændig skævt.
Altså, lige nu er der en lokal kæmpeindsats for at få bevaret den her ådal, bl.a. med en facebookgruppe på snart 2.000 mennesker.
Er det noget, som ministeren muligvis vil kigge på, også når man tager i betragtning, at uret tikker, og at byggeriet lige om lidt går i gang?
Lea Wermelin (S), 2021-02-10:
I forhold til den konkrete sag, som jeg var inde på, kommer Miljøstyrelsen jo til at tage stilling til det her plantillæg, som der ligger.
Og vurderingen, altså den her væsentlighedsvurdering kan også efterprøves af en klageinstans.
Så på den måde har vi jo sikret os, også i forhold til konkrete projekter, at man har mulighed for at få sin stemme hørt.
Min erfaring med gode socialdemokratiske kommuner er jo, at man skal kunne balancere begge dele, nemlig både at sikre arbejdspladser og erhvervsudvikling i sin kommune, men samtidig jo også passe godt på naturen.
Marcus Knuth (KF), 2021-02-10:
Jeg er jo altid meget glad for, at vores miljøminister er meget visionær.
Og ministeren skriver bl.a.: Tænk, hvis vi kan få hele Danmark med i ministerens konkurrence om at sætte naturen fri.
Her har vi så Horsens Kommune, der er godt i gang med det diametralt modsatte.
Forleden var jeg selv ude at besøge den her meget smukke ådal, som bl.a. ligger lige næsten i min egen baghave, sammen med vores transportordfører, Niels Flemming Hansen, og vores lokale byrådsmedlem, Esben Hedeager.
Jeg vil så også her til sidst høre, om jeg må invitere ministeren ud for at se Bygholm Ådal – det ville vi være rigtig glade for hvis ministeren ville sige ja til.
Lea Wermelin (S), 2021-02-10:
Først og fremmest vil jeg sige igen, at når jeg skriver: tænk, hvis vi kunne få alle kommuner med, så er det jo, fordi vi ved, at enhver kan gøre en forskel i forhold til at passe bedre på naturen.
Det kan du og jeg med vores haver, hvis vi lader dem være mere vilde, og det kan kommunerne jo også i rundkørsler og langs grøftekanter og ved plejehjem og på skoler og ved idrætsanlæg.
Så der er jo rigtig meget, man kan gøre.
Og det skal vi gøre, og det er jo det, som det handler om.
I forhold til det konkrete projekt takker jeg for invitationen.
Jeg modtager altid gerne invitationer.
Lige for tiden er vi lidt begrænset af corona, men det er altid dejligt at blive inviteret ud lokalt.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-10:
Er miljøministeren enig med sine københavnske partifæller i, at Danmarks Naturfredningsforening i kampagnen på de sociale medier mod byggeriet af 2.000 nye københavnske boliger spreder »fundamentalt farlig« misinformation, jf. artiklen »Naturfredningsforening angribes for grov vildledning i opgør om Amager Fælled: »Fundamentalt farligt« i Berlingske den 5. februar 2021?
Lea Wermelin (S), 2021-02-10:
Tak til spørgeren for at henlede opmærksomheden på noget, som har fyldt utrolig meget i den kommunale verden, og en særlig tak også til hr. Morten Messerschmidt for at henlede opmærksomheden på lige netop den her artikel, fordi det måske kan give lidt point på hjemmefronten for at følge ekstra med i, hvad min mand går og laver til daglig.
Jeg tror, vi i de her år skal være særlig opmærksomme på, hvordan vi i den politiske diskussion bruger tal og også fremstiller virkeligheden.
Det gælder i alle sager og derfor også i den her sag om lokalplanen for Vejlandskvarteret.
Danmarks Naturfredningsforening er en stor medlemsorganisation.
Jeg har et rigtig godt samarbejde med dem til daglig.
Det er også en forening, som har stor troværdighed i det danske samfund, og netop derfor har de også et særligt ansvar for at udlægge tingene på en måde, så man ikke kan misforstå dem, også når man har stærke holdninger, som det er tilfældet med det her eksempel.
Så det er jeg helt enig med både min partifælle og mand i.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-10:
Det, det konkret handler om, er jo spørgsmålet om, om man kan regne på den måde, som Danmarks Naturfredningsforening lokalt gør, men som jo også bakkes op af fru Maria Reumert Gjerding, som jeg går ud fra ministeren kender; det er jo et tidligere folketingsmedlem fra den samme blok, som miljøministeren tilhører.
Det gælder den påstand, som Danmarks Naturfredningsforening kommer med, om, at København de seneste 10 år har mistet 14 pct. af sine grønne områder.
Når man sådan bevæger sig rundt i hovedstaden, kan det godt være svært at se, hvor det er de sådan fysisk er reduceret henne, for det er de nemlig ikke.
Det, som Naturfredningsforeningen beregner sine ting ud fra, er, at der er kommet flere mennesker til København.
Der har været en nettotilvækst på, jeg tror godt 70.000 i de 10 år, og derfor er der simpelt hen flere mennesker til at deles om de samme naturarealer.
Det er jo en lidt vild måde at regne på, hvis man gerne vil tages alvorligt.
Så kunne man jo, som i øvrigt Jonas Bjørn Jensen, der er politisk ordfører for Socialdemokratiet på rådhuset, gør, gøre opmærksom på og sige, at så er der også kommet 14 pct. færre biblioteker.
Altså, det er der jo ikke.
Der er det samme antal biblioteker; der er måske bare, når der ikke er corona, lidt mindre afstand mellem lånerne.
Derfor er det jo det rene nonsens, og derfor er det jo rigtigt, hvad miljøministerens partifæller på rådhuset siger, nemlig at det er total vildledning.
Derfor er der jo også grund til at overveje, om den her privilegerede stilling, som fru Maria Reumert Gjerdings forening har, egentlig er berettiget.
Altså, én ting er, at dengang fru Maria Reumert Gjerding var medlem af Enhedslisten, vidste man godt, at man skulle tage tal sådan med et gran salt, når det hele var kørt ind i sådan en eller anden form for rød propagandamaskine; fair nok, sådan er det jo.
Men en anden ting er Danmarks Naturfredningsforening, som allerede med Stauning fik sin privilegerede status osv. osv.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-02-10:
Altså, først og fremmest vil jeg sige, at det jo sådan set er en interessant problemstilling, for vi ved jo ikke endnu, hvordan den her krise kommer til at påvirke fødselstallet.
Vi ved, hvordan det ser ud lige nu, og det er jeg sådan set enig med spørgeren i at der er god grund til at være bekymret omkring.
Men ser man på f.eks. anden verdenskrig, var der under krigen en stigning, men babyboomet kom bagefter.
Det vil sige, at vi jo endnu har til gode at se, om det, der sker, er, at folk udskyder det tidspunkt, hvor de får deres børn, med det resultat, at vi får en ny boomergeneration på den anden side af krisen; eller om det er sådan i dag – i modsætning til under anden verdenskrig – at folk udskyder tidspunktet for det at få børn til så sent, at det kan vise sig at blive for sent.
Og det vil sige, at der er et aldersspørgsmål, som har en anden betydning nu, end det havde dengang.
Så jeg anerkender sådan set fuldstændig, at vi i Europa kan stå over for et problem med svigtende børnetal, som ikke nødvendigvis bliver indhentet efterfølgende – i hvert fald ikke til fulde – og altså ikke alene handler om, at der er noget, der er udskudt.
Jeg tror, at et bud på, hvordan man egentlig kan modvirke den nedgang i antallet af fødsler, er at skabe sikkerhed omkring familiernes økonomi.
Det tror jeg sådan er den ene store ting, og det er jo noget, som har ligget regeringen rigtig meget på sinde i forbindelse med håndteringen af den her coronakrise, altså simpelt hen skabe en økonomisk sikkerhed omkring familien.
Den anden ting er, at der er ordentlige rammer omkring det at være børnefamilie.
Og der vil jeg bare pege på, at vi jo har sat også gevaldigt mange ekstra penge af til at forbedre både daginstitutioner og skoler i Danmark.
Så hvis man sådan skal se på, hvad det er for nogle store strukturelle grundklodser, der er omkring børnefamilierne, så vil jeg pege på de to ting.
Man, altså, nu ser vi, hvad der sker på den anden side af coronakrisen, i forhold til om der kommer en markant stigning, ligesom vi har set det efter tidligere kriser, herunder anden verdenskrig.
Marie Krarup (DF), 2021-02-10:
Tak for svaret, som jeg jo nok må sige jeg synes er skuffende.
Så der var al mulig grund til at have en familiepolitik allerede før corona, men corona gør det så åbenbart endnu mere aktuelt.
Det viser jo tydeligt med ministerens svar her og også med svaret fra socialministeren, som jeg har diskuteret med tidligere i dag her i spørgetiden, at regeringen ikke har en politik, hvor man satser på at gøre noget specifikt for familierne, specifikt for, at der skal fødes flere børn.
Det er bare en kæmpe mangel, når man ser på den situation, vi står i, og som jo så må forventes at blive forværret yderligere.
Det er jo ikke nok, at man ser på de store økonomiske rammevilkår eller på velfærdspolitik.
Det er der i hvert fald noget, der tyder på, hvis man ser på, hvad man gør i andre europæiske lande, fordi der jo er lande, som står i de samme problemer, som vi gør – eller som faktisk står i endnu værre problemer.
De har indført nogle foranstaltninger, som er rettet direkte mod familier, sådan at man på forskellige måder – det er lidt forskelligt fra land til land, hvordan man gør det – gør det mere økonomisk overkommeligt og måske endda økonomisk attraktivt at få flere børn.
Man var også i tvivl om, hvem jeg egentlig skulle stille de her spørgsmål til, da jeg først stillede dem for at få dem på her i spørgetiden, altså spørgsmål om, hvad man ville gøre for at prøve at få børnetallet op i Danmark.
Man har ikke et familieministerium eller en familieminister.
Man er i tvivl om, hvor det ligger.
Jeg synes, at det ville klæde regeringen at få fokus på familien, som jo er vores lands vigtigste og mindste enhed.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-02-10:
Tak for det.
Jeg tror simpelt hen, vi er uenige om, hvad det er for nogle redskaber, der skal til, for at man har et højt fødselstal, og derfor anerkender jeg slet ikke den præmis.
Når vi laver minimumsnormeringer på dagtilbudsområdet – det har ligget Socialdemokratiet på sinde, at der skulle sættes flere penge af til det område – så handler det om, at det, der lægger et rigtig stort pres på en børnefamilie, jo er f.eks. at aflevere et barn sted, hvor der ikke er hænder nok.
I rigtig mange europæiske lande koster det jo i øvrigt spidsen af en jetjager overhovedet at få sit barn i daginstitution.
Så ordentlige vilkår omkring det at være børnefamilie mener jeg er fuldstændig afgørende i de valg, man som børnefamilie træffer, om, om man kan se for sig at få flere børn end det, man i første omgang havde planlagt.
Marie Krarup (DF), 2021-02-10:
Der er jo slet ikke nogen tvivl om, at en ordentlig økonomi og et velfungerende velfærdssamfund er et kæmpe gode, men det er jo ikke tilstrækkeligt.
Jeg synes, der er et eller andet sørgeligt ved, at socialministerens indstilling til børn er, at man skal sikre flere tidlige tvangsfjernelser, og at børneministerens indstilling til børn er, at man skal forbedre pasningsordningerne uden for hjemmet.
Der er altså noget, der hedder familien.
Der er noget, der hedder hjemmet.
Hvorfor er det, at man ikke kan rette sit fokus imod det område og forsøge at finde ud af, hvad det er, der er behov for dér, og i det mindste sætte nogle studier i gang, som kan afdække det?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-02-10:
Når vi går ind og siger, at noget af det, der har været allervigtigst for Socialdemokratiet i den sammenhæng, har været lønkompensationsordningerne, så er det jo at spænde et sikkerhedsnet ud, der giver en tryghed og en sikkerhed i familierne.
Ser man på de forskere, der beskæftiger sig med fødselstal, så er noget af det, de peger på, faktisk præcis økonomisk sikkerhed som en af de mest afgørende faktorer, i forhold til om der bliver født børn eller ej, og derfor anerkender jeg simpelt hen ikke den præmis, spørgeren stiller op.
Mattias Tesfaye (S), 2021-02-10:
Men jeg vil sige, at jeg er ret tilfreds med, at vi har muligheden for at frihedsberøve folk i Ellebæk, så vi undgår, at folk går under jorden, og for, at vi, hvis vi ved, at der er et fly på vej til Afghanistan, Somalia eller et andet sted, kan frihedsberøve folk, indtil vi kan få dem på flyet.
Reglerne siger selvfølgelig klart, at inden for 3 dage skal dommeren tage stilling til, om det var lovligt at frihedsberøve, og om man kan opretholde frihedsberøvelsen.
Det er jo et godt princip, at det i sidste ende er en dommer, der skal vurdere det.
Marie Krarup (DF), 2021-02-10:
Selvfølgelig er økonomisk sikkerhed vigtigt.
Det er det for alle mennesker.
Det er der jo slet ingen tvivl om.
Så det er fint at have fokus på det, men derudover er man da også nødt til at have ekstra fokus på den enhed, som rent faktisk er dem, der får børnene, nemlig familien.
Man skal sørge for dem og gøre det mere attraktivt for dem at få børn i en tidligere alder.
Man kunne jo undersøge, om det med forskellige økonomiske foranstaltninger ikke kunne have en positiv konsekvens.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-02-10:
Ser vi på nogle af de lande, hvor fødselsraten er ekstremt lav, så drejer det sig om lande, hvor det er helt umuligt at flytte hjemmefra.
Det er altså boligpolitik, vi taler om.
I modsætning til den her præmis om, at det skulle være et eller andet særligt, lille område, vi skal sidde og kigge på, tror jeg, at for familier er tryghed, at man har en ordentlig bolig, og at det faktisk er muligt at komme ind på boligmarkedet; at man har en sikkerhed omkring sin lønindkomst i forhold til at skulle sætte et barn i verden; at der er ordentlige institutioner og skoler, man kan være sikker på at få.
Og for at være helt ærlig mener jeg ikke, at der er særlig mange lande, der matcher de skandinaviske lande i forhold til at give den sikkerhed og de trygge rammer omkring familien.
I forhold til hvad der er sørgeligt i den forbindelse, synes jeg jo, det er enormt sørgeligt, at i lande, som jeg har besøgt, koster det 10.000, 12.000, 13.000 og 14.000 bare at have en daginstitutionsplads med det resultat, at folk vælger familielivet fra eller får færre børn end det, de egentlig havde forventet, fordi deres situation simpelt hen ikke tillader det.
Derfor mener jeg, at hjertet af al familiepolitik er, at vi sørger for, at rammerne og økonomien og sikkerheden er omkring familierne, og det er familiepolitik.
Kristian Hegaard (RV), 2021-02-10:
Tak, og velkommen til formanden i formandsstolen.
Synes ministeren, at det er rimeligt, at en ung kinesisk studerende, der blot var i Danmark for at studere, kan ende i Ellebæk som følge af et udløbet visum, et sted, der af Europarådets Torturkomité har fået stærk kritik for fængselslignende forhold?
Mattias Tesfaye (S), 2021-02-10:
Tak for spørgsmålet, og også herfra et velkommen i formandsstolen.
Helt generelt vil jeg sige, at det jo er godt for Danmark, at der kommer udenlandske studerende her til landet.
Jeg er også rigtig glad for, at regeringen bl.a. i samarbejde med Det Radikale Venstre har sikret bedre muligheder for, at flere udenlandske studerende kan blive i Danmark efter endt studie og dermed bidrage til vores økonomi.
Men jeg har bedt embedsmændene i Udlændingeministeriet om at undersøge, hvad der er op og ned i den her konkrete sag, og jeg kan også forstå, at der er stillet et udvalgsspørgsmål, så jeg får lejlighed til eventuelt i fortrolig form at redegøre nærmere for sagen.
Men jeg kan sige, at det er min generelle holdning, at man selvfølgelig skal rejse ud af Danmark, hvis ikke man har lov til at opholde sig her i landet.
Det giver sig selv.
Det har også altid stået i udlændingeloven, at en udlænding kan udvises, hvis den pågældende opholder sig her uden fornøden tilladelse.
Det mener jeg også er indlysende.
Det fremgår så også af lovgivningen, at en udlænding kan frihedsberøves med henblik på at sikre muligheden for at effektuere en udvisning, og sådan en frihedsberøvelse prøves som udgangspunkt af domstolene – altså ikke af en minister, men med en dommer for bordenden.
Myndighederne foretager i forbindelse med frihedsberøvelsen en proportionalitetsvurdering.
Indgrebet skal selvfølgelig stå mål med det formål, man forfølger, altså at få udsendt folk.
Kristian Hegaard (RV), 2021-02-10:
Tak for det.
Jeg har fuld forståelse for, at vi ikke kan stå her og udveksle personoplysninger, og jeg ser derfor frem til en redegørelse for sagen i fortrolig form.
Grunden til, at jeg alligevel rejser sagen her, er, at det følger af udlændingelovens § 36, at en udlænding uden ret til ophold kan frihedsberøves, bl.a. hvis mindre indgribende foranstaltninger i § 34 ikke er tilstrækkelige til, at der kan ske udsendelse.
Derfor vil jeg spørge, om ministeren helt generelt mener, at det er udtryk for en rimelig proportionalitetsafvejning, hvis en ung universitetsstuderende, som selv har taget kontakt til myndighederne, bliver sendt til Ellebæk, der af torturkomitéen fra Europarådet anses for at være fængselslignende forhold.
Mattias Tesfaye (S), 2021-02-10:
Jeg synes, det er nogle gode regler, vi har i udlændingelovens §§ 34, 35 og 36, som jo bl.a. handler om, at vi ikke skal gribe hårdere ind, end der er behov for.
Det er jo et generelt princip, vi har i retsstaten, og det er et godt og et sundt princip.
Den konkrete sag vil jeg gerne have lov til at svare på i fortrolighed, men generelt set vil jeg sige, at hvis der fra myndighedernes side er mulighed for at lave et mindre indgribende indgreb, så skal man selvfølgelig gøre det.
Kristian Hegaard (RV), 2021-02-10:
Det vil jeg være rigtig glad for, for vi har jo tidligere set, at ministeren har været villig til at se på, om myndighederne agerer hensigtsmæssigt i mødet med udlændinge, som ikke længere har lovligt ophold.
Derfor vil jeg så høre, om ministeren i forbindelse med det her fortrolige svar også i den her sag vil se på, om den kunne være håndteret på en mere skånsom måde, eksempelvis ved deponering af pas eller lignende eller med de andre mindre indgribende foranstaltninger, der findes i udlændingelovens § 34.
Lea Wermelin (S), 2021-02-10:
Jeg synes egentlig, jeg prøvede at være ret klar, og jeg synes også, det er et fint citat, som hr. Morten Messerschmidt tager frem i forhold til spørgsmålet omkring biblioteker, altså at københavnerne ikke har fået 14 pct. færre biblioteker.
Det er også derfor, jeg synes, man skal passe på med den måde, man bruger tal på.
Jeg ville ikke have formuleret mig på præcis samme måde.
Men jeg synes, det er vigtigt i de her år, hvor vi også kan se, at der er splittelse, at vi i den politiske debat alle sammen gør os umage i den måde, som vi fremstiller tingene på.
Og det her er en sag, hvor bølgerne går højt, men det ændrer jo ikke på, at man også har et ansvar for den måde, man formidler tingene på, og jeg er enig med min partifælle i den sag.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-10:
Jamen så er jeg glad for at undertegnede, miljøministeren og miljøministerens partifæller er enige.
Så er spørgsmålet, hvordan vi får det formidlet til en lidt bredere kreds.
Altså, jeg vil sige, at vi jo nærmest er på den sikre side i forhold til coronarestriktionerne her i Folketingssalen, så derfor: Vil miljøministeren skrive til fru Maria Gjerding og Danmarks Naturfredningsforening og eksplicit gøre opmærksom på det ansvar, som miljøministeren her betoner, og sørge for, at Danmarks Naturfredningsforening med de privilegier, som den her forening jo altså har, fremadrettet opfører sig lidt mere anstændigt?
Ulla Tørnæs (V), 2021-02-10:
Vi fortsætter i samme boldgade.
Spørgsmålet lyder: Hvad vil ministeren gøre for at styrke det globale samarbejde om kvinder og pigers rettigheder i udviklingslande, i lyset af at præsident Joe Biden har afskaffet »The Global Gag Rule«?
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-02-10:
Mange tak for det spørgsmål.
Det bringer sådan smilet frem i mit ansigt, for det var virkelig en glædens dag, da vi for knap 2 uger siden kunne fejre, at Global Gag Rule nu var afskaffet.
Jeg var rigtig glad for at kunne markere det i et fælles debatindlæg i Jyllands-Posten sammen med Folketingets tværpolitiske netværk.
Det er unikt, at vi i Danmark har bred politisk enighed om seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, det, vi normalt kalder SRSR-rettighederne.
I de seneste år har Danmark arbejdet for at maksimere effekten af den i forvejen stærke danske indsats for at fremme kvinder og pigers seksuelle og reproduktive sundhed.
F.eks. arbejder vi for at beskytte de fremskridt, vi allerede har opnået i de internationale forhandlingslokaler i New York, Genève og Bruxelles.
Samtidig støtter vi FN-fonde og FN-programmer, og vi øger dansk SRSR-aftryk på landeniveau via politisk dialog, konkrete projekter og strategiske samarbejder med civilsamfundet.
Dette arbejde slutter på ingen måde, selv om mere progressive vinde blæser fra USA.
Det er dog forventningen, at USA's ændrede kurs vil give os en vigtig allieret og bidrage til, at flere lande vælger den rigtige side af kampen i forhold til SRSR-rettighederne.
Ulla Tørnæs (V), 2021-02-10:
Nej, den slutter bestemt ikke med Joe Bidens underskrift på en annullering af Global Gag Rule.
Deri er jeg fuldstændig enig.
Lad mig bare minde lidt om, hvad det er for udfordringer, vi står over for.
Der er stadig væk op imod 830 kvinder eller piger, der dagligt mister livet i forbindelse med fødsel.
Vi er stadig i en situation, hvor 232 millioner uønskede graviditeter finder sted.
Vi er i en situation med corona, der formentlig leder til, at ekstra 2 millioner piger har udsigt til at blive omskåret, og at i størrelsesordenen 13 millioner flere piger end det, vi oplever i øjeblikket, har udsigt til at blive giftet bort før deres 15-årsfødselsdag.
Så udfordringerne er mange.
Formålet med spørgsmålet her til ministeren er sådan set også at støtte ministeren i at gribe handsken og række ud, først og fremmest selvfølgelig til amerikanerne, den amerikanske administration og sikre, som ministeren ganske rigtigt understreger, at vi nu forhåbentlig kan komme videre.
Nu handler det ikke kun om at beskytte og værne om de ting, vi har, altså de rettigheder, vi har, men vi kan forhåbentlig komme videre i retning af at indfri det, som man blev enige om for mere end 25 år siden i Beijing, men også andre vigtige rettigheder, som er blevet tilbagerullet de seneste år.
Så der skal lyde en stærk, stærk opfordring til ministeren om at gribe handsken, tage fat i den amerikanske administration, men også række ud til nogle af alle de bidragydere, som stod klar, da Donald Trump smækkede kassen i, og her tænker jeg særlig på nogle af de store amerikanske fonde.
Det er vigtigt, at der også er en stærk europæisk stemme, som siger: Bliv om bord, der er nok at kæmpe for –
jævnfør bare en række af de nøgletal, som jeg havde mulighed for at liste op her.
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-02-10:
Mange tak for det opfølgende spørgsmål.
Jeg er helt enig i, at udfordringerne er rigtig mange, og som jeg også sagde, når vi slet ikke i mål, hvis ikke vi har fokus på det her område, omkring pigers og kvinders rettigheder.
Det var et enormt tilbageslag for det, vi havde vundet, at Trumpregeringen gjorde det, de gjorde i forhold til The Global Gag Rule.
Det er også derfor jeg siger: Det var en virkelig glædens dag, og det var det for os alle sammen her i Folketinget, og derfor var det også dejligt, vi kunne gå ud så samlede på det her område.
Det tror jeg både når til Bidenadministrationen, og det tror jeg når til alle andre interessenter.
Det vil jeg i hvert fald gøre mit til.
Ulla Tørnæs (V), 2021-02-10:
Det håber jeg i hvert fald kommer til at ske, og jeg håber også, at ministeren vil række ud til den nye administrator i det amerikanske Danida, altså USAID.
Det er jo dem, der kommer til at forvalte budgetlinjerne ud fra de amerikanske prioriteter.
Men jeg kunne også rigtig godt tænke mig, at ministeren prøver at omsætte de fine ord til handling.
Ministeren talte om det nordiske samarbejde, det er rigtig, rigtig vigtigt.
Det europæiske samarbejde er bestemt også vigtigt, og der ser vi jo desværre tilbageslag på hele den her dagsorden i en række europæiske lande, senest med Polen i spidsen.
Men det, jeg egentlig ville spørge om, var, om ministeren ville prøve at række ud til den alliance, der hedder She Decides, som opstod i kølvandet på genindførelsen af The Global Gag Rule tilbage i 2017.