runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-17:
... det, at jeg ikke svarede på spørgsmålet.
Endnu flere kriminelle udlændinge end det, vi gør i dag, skal udvises, når de begår kriminalitet.
Jeg minder så bare om, at det faktisk allerede med Brightonerklæringen og senere Københavnererklæringen lykkedes at få domstolen til at udvikle sig i den rigtige retning, og vi udviser i dag flere udlændinge.
Man bliver som udgangnspunkt udvist, når man begår alvorlig kriminalitet.
Så er der nogle særlige tilfælde, hvor der ikke sker udvisning, og det er så også nogle af dem, som jeg er utilfreds med.
Det er så også en del af grunden til, at vi har sat det her arbejde i gang, og jeg har en kraftig forventning om, at man tager bestik af det her.
Derfor forventer jeg selvfølgelig, at den tager bestik af det her.
For det er altså en meget kortfattet konvention, den fortolker det på, og det ville være dumt så ikke at tage bestik af, hvad medlemslandene gør opmærksom på.
Jeg deler utålmodigheden, og jeg vil hellere i dag end i morgen kunne åbne et samarbejde med et land uden for EU, så vi kunne få skub i det her hjemsendelsesarbejde og bruge nogle af de nye værktøjer i værktøjskassen, sådan som vi har aftalt i fællesskab nu i Det Europæiske Råd, hvor vi fik et flertal, og hvor man må sige at stemningen har vendt markant i de senere år.
Så deler jeg i øvrigt de pæne ord om vestegnsborgmestrene, som jeg mener at vi i Socialdemokratiet på Christiansborg skulle have lyttet til langt tidligere, altså dengang de kom allerede i 1980'erne og 1990'erne og gjorde opmærksom på nogle problemer, som på daværende tidspunkt ikke blev taget alvorligt nok, og som Socialdemokratiet var for lang tid om at erkende at man skulle have lyttet til.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-12-17:
Er ministeren enig i, at det er grundet Dansk Folkepartis konstante pres gennem de seneste 30 år, at det overhovedet er muligt for ministeren at få gennemført dele af den politik, som ministeren ønsker, netop fordi ministerens eget parti gennem årene har været totalt fodslæbende i partiets forståelse af de reelle problemer, som indvandringen har medført?
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-17:
Man kan jo næsten sige, at vi fortsætter, hvor vi slap ved det første spørgsmål.
Som jeg sagde før, anerkender jeg, at langt det meste af Folketinget var alt for fodslæbende i for mange år.
Det startede jo ved udlændingeloven af 1983, hvor det kun var ganske få politikere, og kort efter fra 1984, inklusive fru Pia Kjærsgaard, der var modstandere af nogle af de beslutninger, der var truffet.
Og det tog for lang tid for mange andre partier at indse, hvor problematisk en lovgivning, man dengang havde vedtaget.
Det har fru Pia Kjærsgaard og undertegnede også haft lejlighed til at drøfte ved andre lejligheder, også her i Folketingssalen, hvor vi har haft nogle af de her værdipolitiske debatter.
Jeg mener så til gengæld også, at Socialdemokratiet for længe siden har vist sig på banen og er kommet ind i den her kamp og har indset vigtigheden af at tage de her spørgsmål alvorligt, og det er jeg glad for.
Selv om man indimellem kunne glemme, ud fra mediedækningen, at der er andre steder end i Gaza, folk lider, er der jo faktisk mange andre steder i verden end i Gaza, hvor folk lider nød.
Det kunne være Yemen, Sydsudan og alle mulige andre steder, hvor folk har brug for hjælp, og hvor flygtningelejre kunne nyde godt af nogle af de ressourcer, vi i dag bruger på bl.a. illegale migranter, som kommer til Europa.
Man må sige, at når man ser på tilstrømningen til Europa, er det jo ikke, fordi den er kendetegnet ved, at alle dem, der kommer og søger asyl, rent faktisk har brug for asyl.
Altså, over halvdelen ender jo med at få afslag på asyl, fordi de ikke har et asylbehov, men ikke desto mindre bruger de europæiske lande, også Danmark, alt for mange ressourcer på at behandle deres ansøgninger og forholde sig til dem og forsøge at få dem hjem igen.
Det har vi også gjort.
Derfor glæder jeg mig over – og igen vender jeg tilbage til det første spørgsmål – at vi nu har fået de her rammer i EU-regi, som gør, at vi kan etablere eksempelvis et modtagecenter, og det er jeg lige så utålmodig efter som fru Pia Kjærsgaard.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-12-17:
Og jeg er bare meget utålmodig.
30 år – det er lang tid; det er rigtig lang tid.
Det er faktisk endnu længere, som ministeren også nævnte, siden 1983, hvor en fuldstændig utålelig udlændingelov, som har medført alt det her, blev gennemført, desværre med Socialdemokratiets stemmer også.
Det eneste parti, der stemte imod, kan jeg roligt sige var Fremskridtspartiet, mit daværende parti.
Det har været en katastrofe, en fuldstændig katastrofe.
Nu er jorden fundet.
Den er pløjet, gødet, sået og luget, og nu er der bare for Socialdemokratiet at bukke sig ned og tage frugten af det, og det er jeg bare så utålmodig efter, for jeg kan bare se, hvor Danmark er på vej hen.
Jeg tror, der er sket en enorm skade, og det bliver svært overhovedet at rette op på, men vi kan begrænse skaderne.
Jeg tror, der er meget, der allerede er forlist, men vi kan begrænse skaderne.
Og der må jeg bare sige, at det ikke bliver sidste gang, at ministeren kommer til at stå her.
Jeg glæder mig til 2026.
Det bliver enormt spændende – der skal nok ske meget på det her område.
Så jeg vil bare sige god fornøjelse, minister, og se nu at få gjort noget ved det.
For ministeren er nummer tre, der nu kommer med det her med, at vi bare skal finde en eller anden samarbejdspartner og et asylcenter ude i den store verden.
Så kom nu med det.
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-17:
Jeg glæder mig også til at komme tilbage her til onsdagsspørgsmålene, for jeg synes, det er relevante spørgsmål, der bliver stillet, og jeg synes, at det er naturligt at være utålmodig, for vi har behov for, at der strukturelt grundlæggende sker noget nyt.
For det kan godt være, at vi har styr på asyltilstrømningen nu, og det har vi haft i nogle år, og det er jeg rigtig glad for, men jeg medgiver, at i det tilfælde, at der på et eller andet tidspunkt igen sker noget som det, der gjorde, dengang fru Inger Støjberg var udlændingeminister, og da der, som nogle har sagt, gik hul på Europa og folk vadede ind af motorvejene for at søge asyl i forskellige nordeuropæiske lande, og det var utrolig mange, der kom på meget kort tid, og den asyltilstrømning er ikke bæredygtig, og derfor skal vi have styr på det her.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-12-17:
Hvor meget kan det andet regeringsparti, altså Socialdemokratiet, så følge op på det?
For det er jo meget, meget væsentligt, at det ikke bare bliver sådan et eller andet fra et regeringsparti, der nu har et valg i sigte.
Jeg håber virkelig, det er ægte og oprigtigt ment.
Men hvor er Socialdemokratiet?
For vi skal jo have Socialdemokratiet med i det her.
Det synes jeg er meget, meget vigtigt, specielt nu, hvor Socialdemokratiet har ministerposten på området og – endnu – er et stort parti.
Derfor synes jeg, det er utrolig vigtigt, at ministeren også melder klart ud.
Er man fuldstændig enig i, at nu skal der ske noget i forhold til konventionsbegrebet?
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-17:
Jeg er meget optaget af konventionsspørgsmålet.
Grunden til, jeg synes, det især er værd at beskæftige sig med den europæiske menneskerettighedskonvention eller snarere fortolkningen af den, er, at man kan gøre nok så meget ved statsborgerretskonventionen, men lad os sige, at man kunne tage indfødsretten fra eksempelvis 17 mennesker, og hvis man så alligevel kommer hen til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og den siger jævnfør artikel 8, at nu har man opnået tilknytning, så er vi lige vidt. Så kan man ikke udvise de 17 mennesker alligevel.
Når vi ser, hvad det er for nogle problemer, vi står med, med kriminelle udlændinge, er det for mig at se helt åbenlyst, at det, det næsten altid vender tilbage til, er den europæiske menneskerettighedskonvention eller rettere fortolkningen af den, som finder sted ved domstolen i Strasbourg, og som efter min mening har været alt for aktivistisk i for mange år.
Jamen grunden til, jeg nævner de 17, er, at det er det tal, der er blevet brugt i den offentlige debat, jævnfør debatten om statsborgerretskonventionen.
Det er der, hvor jeg siger, at jeg er mere optaget af den europæiske menneskerettighedskonvention og fortolkningen af den, for
Og det er derfor, jeg er glad for det joint statement, som vi vedtog i sidste uge med opbakning fra 27 lande, herunder et samlet Norden, hvilket jeg synes er et ret markant signal til Domstolen, hvori vi siger, at der er behov for, at medlemsstaterne får mulighed for at føre deres egen udlændingepolitik og beslutte, at kriminelle udlændinge ikke har ret til at opholde sig i pågældende medlemsstat, med henvisning til at hospitalsbehandlingen ikke er lige så god i deres hjemland eller at de har stiftet familie, eller hvad ved jeg.
Mette Thiesen (DF), 2025-12-17:
Tusind tak, formand.
Kan ministeren forsvare, at internationale konventioner tilsidesætter danskernes ønske om tryghed i forhold til de problemer, som udlændinge i Danmark udgør?
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-17:
Nej, jeg kommer da aldrig til at ville forsvare, at der er konventioner, som på den ene eller den anden måde misbruges til at skabe utryghed eller beskytte kriminelle udlændinge frem for at beskytte fællesskabet og befolkningen, voldsofrene, eller hvem det nu måtte være.
Det er også en del af grunden til, at vi har investeret mange kræfter i at forsøge at ændre tolkningen af den europæiske menneskerettighedskonvention.
Vi blev i sidste uge enige, 27 lande, om at lave en fælles udtalelse til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, hvoraf det fremgår, at fortolkningen af artikel 3 og artikel 8 efter vores opfattelse alt for ofte er gået for vidt.
Alt for ofte ser vi, at lodderne i vægtskålen for meget falder ud til fordel for den kriminelle udlænding frem for til fordel for, at et voldsoffer ikke skal møde sin gerningsmand i lokalområdet, eller til fordel for samfundet i øvrigt, hvis gæstfrihed og tillid er blevet misbrugt.
Det er derfor, jeg synes, det har været et vigtigt arbejde.
Det er ikke stentavler, der er kommet ned fra himlen.
Derfor er fortolkningen af den nødt til på en eller anden måde også at tage højde for, om den opfattes som legitim blandt Europas befolkninger.
Der mener jeg, at man har været for langt fra, hvad jeg vil opfatte som almindelig rimelighed og sund fornuft i for mange tilfælde.
Man har fået dannet en retspraksis, som betyder, at de nationale domstole er nødt til at se i retning af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og at de så ofte må konkludere, at det vil være i strid med vores internationale forpligtelser at udvise i de respektive sager, der er oppe.
I nogle af de sager, der er fremme, er det for mig umuligt at forklare, hvorfor pågældende udlænding ikke skulle udvises.
Det er derfor, jeg er glad for, at vi nu er de her 27 lande, som er blevet enige om en erklæring.
Jeg er selvfølgelig lige så utålmodig som både fru Pia Kjærsgaard i det tidligere spørgsmål og som fru Mette Thiesen, i forhold til at det her så også kommer til at virke i praksis.
Mette Thiesen (DF), 2025-12-17:
Hvad så, hvis domstolen er fløjtende ligeglad?
Det spørgsmål kunne man så også stille.
Har man så tænkt sig at tage en konsekvens af det?
For det, som man lever med i dag i Danmark, kan vi ikke blive ved med at leve med i Dansk Folkeparti.
Vi kan ikke blive ved med at leve med, at et flertal herinde i Folketinget sætter forældede konventioner, der er skrevet i en anden tid og med et andet formål, over danskernes tryghed og sikkerhed.
Altså, i forhold til at man ikke kan udvise folk, som gruppevoldtager, massevoldtager og overfaldsvoldtager, som stikker vores unge mennesker ned på gader og stræder, og som kører vanvidskørsel og slår folk ihjel, dybt, dybt kriminelle bandemedlemmer, som ødelægger det for hele områder, konsekvent og efter første dom, og i forhold til at man ikke kan tage statsborgerskabet fra folk som f.eks. Fasar, fordi man er, uh, så bange for nogle konventioner og nogle internationale retsordener, er jeg bare nødt til at stille det meget, meget enkle spørgsmål: Hvem er det, der har valgt en? Er det danskerne, eller er det de fine mennesker i Bruxelles eller Strasbourg, der har valgt en?
I Dansk Folkeparti tager vi det meget, meget alvorligt, at danskerne har valgt os til at passe på Danmark, og derfor er jeg også nødt til at sige noget om, at der kommer rigtig mange fine ord her fra ministeren om, at uh, man har mødtes, og alle de her forskellige ting, og man har talt med nogle mennesker, som sikkert mener det samme som en selv og alt muligt andet.
Hvad kommer der til at ske, hvis vi igen og igen vil se, at Menneskerettighedsdomstolen er aktivistisk, som den har været hele tiden, og afsiger nogle domme, som strider imod al sund fornuft, og hvor man ikke har mulighed for at udvise mennesker, som aldrig nogen sinde burde have været lukket ind i vores land?
Hvad har man tænkt sig at gøre?
Har man tænkt sig at stå på danskernes side, eller har man tænkt sig at blive ved med at fedte for de fine mennesker nede i Bruxelles og Strasbourg?
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-17:
Til gengæld er jeg så utrolig glad for, at vi nu er 27 lande, der sender et meget kraftigt signal, mig bekendt det kraftigste signal, der nogen sinde er sendt til dem, og det er jo et signal om, at artikel 3 og artikel 8 ikke skal bruges til at beskytte dybt kriminelle udlændinge mod at blive udvist.
Jeg vil så også sige, for at få helheden med, at det er jo ikke er sådan, at vi ikke udviser nogen i Danmark.
I runde tal udviser vi 1.000 mennesker om året for at have begået kriminalitet, og langt de fleste af dem bliver rent faktisk også hjemsendt til deres hjemland.
Mette Thiesen (DF), 2025-12-17:
Ministeren svarede simpelt hen overhovedet ikke på det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte helt konkret, hvad man havde tænkt sig at gøre.
I Dansk Folkeparti er vi fuldstændig sikre på, at de konventioner står i vejen for, at vi generelt kan passe på danskerne, passe på, at danske kvinder ikke bliver gruppevoldtaget eller overfaldsvoldtaget, passe på, at vores unge mennesker, når de er ude i nattelivet, ikke bliver knivstukket af en hel masse sjakaladfærdsudøvende unge kriminelle udlændinge.
De her ting sker, og de sker hver eneste dag, og det er ikke altid, vi får det at vide af pressen, fordi både politiet og pressen ikke altid lægger ud i forhold til etniciteten.
Men har man tænkt sig at gøre noget?
Hvad gør man, hvis domstolen er ligeglad og bare fortsætter almindelig praksis?
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-12-17:
Det vil jeg holde ministeren op på.
For det er jo ikke alene, netop som ministeren siger det, den ene konvention.
Og jeg må så sige, at hvis man kan tage indfødsretten fra 17 mennesker, synes jeg trods alt, det er en begyndelse.
Altså, det synes jeg er en god begyndelse at man gør det, helt klart.
For det viser også en vej, og det viser et signal, i forhold til at man ganske enkelt ikke vil acceptere det længere.
Så det hilser jeg meget, meget velkommen, og jeg håber på, vi i hvert fald ser mindst det antal og gerne mange flere.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2025-12-17:
Tak skal du have, og tak til ordføreren for talen.
SF har sammen med de andre røde partier været ude at sige, at man gerne vil have et klimamål i 2035 på 90 pct.
Det vil jo betyde, at vi skal finde 8,3 mio. t CO 2 -ækvivalenter, hvilket svarer til, at vi skal fjerne mere end alle de skønne udledninger fra transportsektoren og energisektoren tilsammen i 2035.
Mener SF, at det kan klares i det tempo, uden at det vil påvirke den sociale balance i Danmark, og også uden at påvirke danskernes købekraft?
Som jeg også sagde i min tale, er reduktionerne jo først i hus, når de er i hus, og godt nok har vi vedtaget klimaaftaler, men vi står jo over for en stor opgave med at få implementeret de klimaaftaler, få realiseret de reduktioner, som vi har en forventning om.
Det mener jeg sådan set er en stor opgave.
Vi kan jo se, at der i den her regeringsperiode er sket en stor udvikling i verden.
Vi har også stået med et havvindsudbud, som vi troede ville blive en overskudsforretning, og så viste det sig, at der ikke var nogen bydere.
Verden kan ændre sig hurtigt, og jeg synes måske, det er lidt let at sige, at reduktionerne allerede er der, når de ikke er realiseret i samfundet.
Leila Stockmarr (EL), 2025-12-17:
Tak for det.
Jeg bemærkede, at ordføreren i talen talte om nødvendigheden af at se på eksport af grønne løsninger, også til fordel for dansk erhvervsliv.
Vi har jo også i de her forhandlinger og i den offentlige debat haft en diskussion om, hvorvidt man kunne gøre noget mere håndfast for at nedbringe Danmarks globale CO 2 -aftryk.
En del af det, som Dansk Industri og andre derude har foreslået, er jo, at man som en del af at prøve at sætte en formel på og også øge eksporten af grønne løsninger sætter nogle pejlemærker for at reducere vores globale CO 2 -aftryk.
Jeg vil gerne høre ordføreren, om ordføreren deler Klimarådets, Dansk Industris og CONCITOs vurdering af, at det godt kan lade sig gøre at lave nogle håndfaste mekanismer, der kan sikre, at vi får noget mere bindende og noget mere håndfast for at nedbringe vores globale CO 2 -aftryk, om det så er grønne løsninger eller noget andet.
Mener ordføreren godt, det kan lade sig gøre?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2025-12-17:
Vi er sådan set åbne for at tale om, hvordan vi skaber en grønnere omstilling sådan helt bredt.
Om det lige skal være et klimamål for forbrugsbaserede udledninger, har jeg rigtig svært ved at se, for vi mangler en internationalt anerkendt metode til, hvordan vi skal opgøre det.
Vi mangler data fra de lande, som vi importerer varer fra.
Jeg tror, at noget af det mest effektive, vi kan gøre, måske er at se på de offentlige udbud.
Vi kan se på, hvordan vi kan fremme cirkulær økonomi i Danmark, og så kan vi arbejde hårdt for at højne produktstandarden på det indre marked.
Det har vi jo set at EU-regulering har gjort før med energimærkningen, som virkelig er lykkedes med at løfte bundniveauet på det europæiske marked, så de ting og sager, som bruger energi, og som danskerne køber og forbruger, har et lavere energiforbrug.
Leila Stockmarr (EL), 2025-12-17:
Noget af det, der ligesom blev sagt, eller rammen – og det var jo så i høj grad Dan Jørgensen dengang, der var minister, da vi oprindelig lavede klimaloven og satte 2030-målsætningen – var, at vi skulle spørge, hvad der var nødvendigt, og så finde løsningerne bagefter.
Det er jo lidt det samme her: I stedet for at finde håret i suppen og sige, at det bliver lidt teknisk svært, anerkender ordføreren så ikke, at hvor der er vilje, er der vej, så hvis man satte sig ned og var enige om, at vi skulle prøve at finde nogle løsninger på, hvordan man kunne gøre noget forpligtende for at nedbringe det globale CO 2 -aftryk, herunder gennem eksport, der også gavner den grønne del af af dansk erhvervsliv, så vil det være muligt, når nu Klimarådet og CONCITO anbefaler det og siger, at det kan lade sig gøre?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2025-12-17:
Vi vil rigtig gerne være med til at finde ud af, hvordan vi kan styrke dansk eksport af grøn teknologi.
Som jeg også sagde, har danske teknologier jo et stort potentiale til at nedbringe udledningerne i verden, og der er sådan set brug for alle de teknologier, vi har – at de virkelig kommer i spil og bliver skaleret.
For ellers bliver det bare sådan en politisk holdning om, at danskerne skal købe mindre på Black Friday, og at vi skal købe færre ting og sager, og det har jeg ikke en politisk holdning til.
Signe Munk (SF), 2025-12-17:
Nej, det tror jeg ikke, og der er sådan set ingen andre end regeringen selv, der mener, at det er et ambitiøst mål.
Men man kan jo bare kigge på tallene, de lyver sjældent.
Altså, vi når 80 pct. i 2035 med den politik, der er i dag.
Regeringen siger 82 pct. som det nye mål, altså 2 procentpoint til forskel.
Det er et fald i tempoet, fordi det har været med højere procentsatser, vi har kørt de seneste par år.
Så tallene lyver ikke.
Det er et fald i tempo.
Jeg undrer mig bare over, hvordan det kan være vigtigt for Venstre, at man først om 9 år skal lave ny klimapolitik og vedtage noget ny politik, som ikke allerede ligger i aftaler.
Hvorfor er det vigtigt for Venstre?
Mads Fuglede (DD), 2025-12-17:
Jeg bor et sted, hvor der er opstillet mere end 350 landvindmøller, og det er vi utrolig stolte af, dér hvor jeg bor.
Jeg vil tro, at vi frem for at opsætte flere møller nok skal have færre, men større møller, så vi får mere strøm ud af de møller, vi har.
For os er det vejen til, hvordan man opstiller nye møller på land, der er vigtig; at det gror nedefra, at det er energifællesskaber, der er lokalt forankret.
Vi har foreslået flere forskellige veje til at afsøge, hvad det betyder, at man har lokal opbakning Lige nu har vi været vidne til, især dér hvor jeg bor og er opstillet, at man også kan gøre det på en helt forkert facon, nemlig trække energiprojekter ned over hovedet på folk, og så får vi en fuldstændig afkobling af vores grønne omstilling i forhold til de mennesker, der bor på landet, hvor møllerne især skal stilles op.
Signe Munk (SF), 2025-12-17:
Jeg kunne ikke lade være med at nikke, da ordføreren sagde, at vi skal opstille nogle højere og måske færre møller, for det er netop et udspil, SF har været ude med.
Jeg er helt enig i, at det er en del af løsningen, og jeg er glad for, at Danmarksdemokraterne faktisk gerne vil have større og mere effektive landvindmøller, for det har jeg ikke hørt Danmarksdemokraterne sige før.
Så den del vil jeg bare kvittere for Så skal jeg bare lige forstå noget andet med solcellerne.
Altså, Danmarksdemokraterne vil ikke have solceller på landet, men de vil godt have dem på tage.
Er vi ikke enige om, at det er den samme slags solceller?
Og de kommer vel begge dele i høj grad fra Kina?
Så jeg skal bare forstå, hvordan det spiller ind i det der sikkerhedsargument – bare så jeg er helt med.
Mads Fuglede (DD), 2025-12-17:
Vi har haft bl.a. også et samråd, hvor vi har bare peget på problematikken omkring kinesiske solceller, og vi glædes ved, at der findes et fransk alternativ nu.
Vi så gerne, at man gjorde de solceller, man vælger til større solcelleprojekter herhjemme, til kritisk infrastruktur på sådan et niveau, at man slet ikke kunne finde på at vælge en kinesisk udbyder.
Det har vi ikke kunnet få regeringen til at være med på, men det er en vej, vi gerne så regeringen følge.
Vi vil meget gerne have, at vi, i det omfang vi skal have flere solceller i Danmark, så sætter dem de rigtige steder, og at de solceller, vi vælger, ikke gør os mere eksponeret mod Kina.
Det gik så hurtigt, og det er også lang tid siden, jeg har været her.
Jeg har selvfølgelig en vedtagelsestekst på vegne af Liberal Alliance og Danmarksdemokraterne, og den lyder således: Forslag til vedtagelse
»Danmarks CO2-udledninger er faldet meget siden 1990, mens vores velstand er samtidig er steget.
Danmark bør i stedet benytte moderne teknologier i højere grad.
For eksempel CO2-fangst og atomkraft.«
Jesper Petersen (S), 2025-12-17:
Det var en spændende og god tale fra hr. Mads Fuglede og et godt indspark i debatten.
Det var jo så den vedtagelsestekst, der kom mod slutningen, der ansporede mig til også lige at ville tage ordet.
For hr. Mads Fuglede taler jo i sit indlæg meget varmt for havvindudbuddet og den aftale, der er indgået der.
Jeg deler meget vurderingen af, hvor vigtigt det er at lykkes med det.
Men det slutter jo så med, at der bliver læst en vedtagelsestekst op, som er formuleret sammen med Liberal Alliance, som er store modstandere af den aftale, som jeg forstår det.
Er det ikke lidt mærkeligt sådan at indskibe sig i et meget tæt samarbejde, ikke bare her, men jo i det hele taget på det her område, med den blå blok og så være så totalt uenige om betydningen af en af de største aftaler om havvind, der er indgået i hele den her valgperiode?