runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Geertsen (V), 2022-04-08:
Nej, men jeg synes sådan set, at ministeren selv peger på, hvad der så i virkeligheden måske mere er behov for end bare at centralisere magten hos ministeren og hos de statslige myndigheder, nemlig planlægning.
Og jeg er med på, at man ikke kan foruddiskontere alt, hvad der sker i al fremtid og sådan noget, men det virker mere, som om der her måske er behov for, at man fastlægger nogle principper for, hvordan man gør ting, i stedet for bare at sige: Nu centraliserer vi magten hos ministeren og hos myndighederne, og så må de ligesom finde ud af, når der sker et eller andet, hvad det så er, der skal ske.
Så det er måske mere det principielle i tilrettelæggelsen, der er behov for at vi får drøftet.
Magnus Heunicke (S), 2022-04-08:
Jo, lad os prøve at tage den debat, og vi vil selvfølgelig også meget gerne dykke ned i den tekniske gennemgang af det.
Man må sige, at det er lykkedes at få vores vaccination virkelig op i gear, men det er jo ikke i forhold til alt – altså, det er jo ikke alle vaccinationselementer, der er lykkedes lige godt.
Man må sige, at den helt grundlæggende covidvaccine lykkedes virkelig, virkelig godt, men da vi skulle revaccinere, hvilket blev gennemført i stor hast, tog man jo alt i brug – man tog regionale centre i brug, sportshaller og sådan noget, og man brugte også de praktiserende læger.
Man brugte alt, hvad man kunne.
Og vi kan jo ikke vide det, men vi håber selvfølgelig, at der ikke bliver behov for sådan en meget hurtig revaccinationskampagne, men det kan jo ikke afvises.
Så det er bare for at sikre, at vi har de rette elementer i spil, og det, vi har her, er jo lidt knopskudt.
Så det er det, det handler om.
Det er sandelig ikke for at afskære nogen fra at bidrage med det arbejde her.
Martin Geertsen (V), 2022-04-08:
Jeg vil også meget gerne på påskeferie, men der er bare lige en enkelt ting, minister, jeg vil sige til den første tredjedel, der handler om vaccination, hvor jeg oplever, at lovforslaget her i virkeligheden går ud på at centralisere noget mere magt hos ministeren og hos myndighederne.
Og det kan man jo mene alt muligt om, men det, jeg bare er lidt optaget af, er, hvad det egentlig er for et problem, man har konstateret, der gør, at man bliver nødt til det.
Altså, jeg har det sådan lidt med politik, at der egentlig ikke rigtig er behov for politik, medmindre der er et eller andet problem derude, man gerne vil løse.
Og de der to forslag kommer lidt som en tyv om natten, i hvert fald så længe regeringen og ministeren ikke rigtig viser, at der er – og det kan jeg i hvert fald ikke sådan lige umiddelbart læse mig til her – et eller andet problem, man har konstateret med den måde, vi har gjort det på indtil nu.
Liselott Blixt (UFG), 2022-04-08:
Mange tak.
Jeg er jo blevet løsgænger, så man må jo sige, at man, når man så kommer som rosinen i pølseenden, ikke behøver at gennemgå de fem punkter, der er i lovforslaget.
Jeg tror også, der er rigtig mange, der sidder derhjemme og er meget forvirrede over, hvad det her lovforslag i det hele taget drejer sig om, og det er netop, som mange af ordførerne har sagt, mange forskellige forslag, og hvor det godt kunne have været delt op, og derfor støtter jeg Enhedslistens ordfører i, at man godt kunne dele det i tre.
For der er nogle vigtige ting i det her forslag, hvis ikke man passer godt på.
Så jeg vil sige, at det for mit vedkommende og for mine kollegaer i vores løsgængergruppe er vigtigt, at borgerne har tillid til, at deres data behandles sikkert og ordentligt, og at der, hvis der er nogen, der skal bruge dem, skal gives samtykke til det, og det vil jeg i hvert fald kigge efter, når vi arbejder videre med det her og, som der også er nogle, der har bedt om, får en teknisk gennemgang af det.
Vi skal også sikre, at vaccinationerne bliver givet korrekt.
Hvem husker ikke debatten om, hvordan man stak nålen ind eller trak den ud, når det var, at nogen fik en vaccine?
Og der var faktisk nogle, der begyndte at tale om, at det nok var derfor, at de var blevet syge eller fik blodpropper osv.
Men vi har rigtig mange gode vaccinatører, der gør det korrekt og dygtigt, og vi har haft apoteker, almenpraksis – you name it – og vi skal selvfølgelig blive ved med at sikre, at vi har både offentlige og private, der kan støtte op, hvis det er, at der er nogle, der skal have rigtig mange vaccinationer på et andet tidspunkt.
Så er det også vigtigt, at man – hvilket er et af de her punkter – får en ordentlig behandling, når man klager til Patienterstatningen.
Der er faldet en dom, og den skal man tage til efterretning, men vi skal passe på ikke at lave mere bureaukrati, og vi skal sikre, at folk får en ordentlig behandling.
Så det handler jo her meget om borgernes sikkerhed, en ordentlig behandling og mindre bureaukrati, og så skal vi selvfølgelig samarbejde med andre lande, når der er nogle områder, som vi kan det se her med gensekventering og viden omkring det.
Det er den måde, vi bliver klogere på, og det skal man selvfølgelig kunne gøre uden at videregive data fra personer.
Så det er det, jeg vil spørge ind til, men ellers støtter jeg meget af det, mange af mine gode kollegaer har sagt.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-04-08:
Tak for det.
Forslaget her kommer jo vidt omkring og handler både om varetagelsen af vaccinationsopgaver, hvem der bestemmer, hvor vacciner og beredskabsprodukter skal sendes hen, hvis vi kommer til at mangle, og så handler det om udvekslingen af oplysninger om varianter med andre lande, om, hvem der har dataansvaret for oplysninger i Den Danske Mikrobiologidatabase, og om, hvornår forrentningstidspunktet skal være, når vi taler om patienterstatninger, og selv om det er lidt af en blandet landhandel, er det et forslag, der får slået nogle ting fast, og som får skabt klarhed, og det imødeser vi gerne i Dansk Folkeparti.
Jeg må dog sige, at jeg er enig med Apotekerforeningen, Dansk Selskab for Almen Medicin og Dansk Erhverv i, at der bør være en grænse for ministerens adgang til at bestemme, hvilke læger der må vaccinere efter bestemte vaccineprogrammer.
Så det så vi gerne blev lidt mere indskrænket, så det ikke bliver en ventil, ministeren har lov til at skrue på uden videre og uden begrænsninger, og det undrer mig, at ministeriet ikke har præciseret det efter høringssvarene.
Er det mon noget, som ministeren vil være villig til at se på nu?
Så er der det med udvekslingen af oplysninger om varianter af mikroorganismer med andre lande, og det kan de fleste nok godt se fornuften i her i kølvandet på pandemien, men jeg vil alligevel gerne sikre mig, at det ikke kommer til at indebære en risiko for, at danskernes oplysninger eller deres dna-data ender i de forkerte hænder.
I høringsnotatet bliver det også fint adresseret, men jeg kunne godt tænke mig lige at høre ministeren bekræfte, at det ikke indebærer en risiko for, at danskernes data havner i de forkerte hænder.
Der er simpelt hen et behov for en bedre forklaring på, at vi her fra Folketingets side skal vedtage noget, som gør, at patienterstatningerne bliver lavere, og hvis vi gør det, skal vi i hvert fald være sikre på, at patienternes forløb så i det mindste forbedres.
Så overordnet set
ser vi i Dansk Folkeparti positivt på forslagets hensigt, som jo er at få skabt en klarhed om forskellige ting og forenkle komplekse regler, men der er også nogle ting, vi gerne vil have svar på, inden forslaget skal behandles her i salen igen.
Per Larsen (KF), 2022-04-08:
Tak for det, formand.
Og ja, der er jo tale om en blandet buket, hvilket andre også har været inde på.
Der er elementer om at understøtte vaccinationsindsatsen, præcisere og tydeliggøre Seruminstituttets opgaver og understøtte samarbejdet omkring Den Danske Mikrobiologidatabase.
Lovforslaget bemyndiger bl.a. Sundhedsministeriet til at fastsætte nærmere regler for, hvilke læger der i specifikke funktioner eller sektorer kan indgå i varetagelsen af vaccinationsopgaver eller vaccinationsprogrammer.
Her kan vi jo godt undre os en lille smule over, hvad det lige nøjagtig betyder.
For os er det afgørende, at offentlige og private aktører behandles lige, så man også kan bringe de private aktører i spil.
Og hvor er det lige, man indtænker almen praksis?
Lovforslaget tydeliggør, at Statens Serum Institut har kompetence til f.eks. ved mangel på vacciner at beslutte, hvilke myndigheder eller private virksomheder som instituttet kan distribuere eller afskære vacciner og beredskabsprodukter til for at sikre forsyningen til offentlige vaccinationsprogrammer og undgå vaccinespild.
Det tredje element i det her forslag er jo så sikring af hjemmelsgrundlaget for Statens Serum Instituts opgavevaretagelser i relation til grænseoverskridende sundhedsrisiko, herunder udveksling af oplysning om varianter af mikroorganismer med andre lande.
Det giver jo selvfølgelig rigtig god mening.
Det har vi været vidne til under hele pandemien.
Det foreslås også, at Statens Serum Institut fremadrettet skal være den eneste dataansvarlige for personoplysninger i Den Danske Mikrobiologidatabase.
Her er spørgsmålet så, som også Lægeforeningen bl.a. rejser, om adgangen til data risikerer at blive forringet, for det kan vi jo bestemt ikke være tjent med.
Så er der endelig erstatningsdelen.
Lovforslaget ændrer regulerings- og forrentningsreglerne på patienterstatningsområdet.
Det foreslås, at regulerings- og forrentningstidspunktet af erstatning og godtgørelse flyttes fra forfaldstidspunktet i erstatningsansvarsloven til tidspunktet for Patienterstatningens afgørelse.
Her kan resultatet måske blive, at patienter stilles ringere, end vi bryder os om.
I dag forrentes fra klagetidspunktet til afgørelsestidspunktet.
Det har så den fordel, at man ikke i regionerne og på hospitalerne og hos lægerne trækker sagerne i langdrag, fordi de jo netop skal forrente midlerne i hele sagsbehandlingsperioden.
Så der må udgangspunktet også være, at man følger de regler, der er i andre personerstatningssager i systemet.
Men det må vi prøve at se.
Vi har med andre ord en række spørgsmål, som vi håber at få afklaret enten via en teknisk gennemgang eller i udvalgssammenhæng, inden vi kan gå ind og støtte forslaget.
Så vi glæder os til udvalgsarbejdet.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-08:
Det kan jeg desværre ikke bekræfte, hr. Ole Birk Olesen.
Det, der står i grundlovens § 20, stk. 2 , er, at beføjelser, der tilkommer rigets myndigheder, ved lov og i nærmere bestemt omfang kan overføres til mellemfolkeligt samvirke.
Det vil sige, at det er beføjelser, ikke suverænitet.
Jeg tror, de fleste vil være enige i, at det er en afgivelse af suverænitet, hvis man går fra vetoret til flertalsafgørelse.
Det, at man ikke længere kan sige nej, og det, at man ikke længere kan blokere, er en afgivelse af suverænitet, men det er desværre ikke en afgivelse af beføjelser.
Det har Højesteret truffet afgørelse om allerede i 1998 i den såkaldte Maastrichtafgørelse.
Den kan jeg eftersende til hr. Ole Birk Olesen senere.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-08:
Hr. Morten Messerschmidt er jo allerede begyndt at tale meget om den mulige kommende EU-hær, som på en eller anden måde skulle være et produkt af, om vi stemmer ja eller nej til at afskaffe forsvarsforbeholdet.
Jeg vil gerne have hr. Morten Messerschmidt til at bekræfte, at grundloven har en § 20, stk. 2, og at denne paragraf foreskriver, at såfremt vi afgiver suverænitet i Danmark og der ikke er over 150 mandater i Folketinget, som støtter det, og som ikke vil afholde en folkeafstemning, så skal vi holde en folkeafstemning, hvis vi skulle blive spurgt om at indtræde i en EU-hær og have lyst til at indtræde i en EU-hær, og at vælgerne i Danmark så til den tid vil blive spurgt og jo altid kan stemme nej.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-08:
Vi er i krig med Putins Rusland; det er der slet ingen tvivl om.
Derfor er vi i krig, selv om vi måske ikke er det i egentlig forstand.
Derfor er det store spørgsmål, hvad det så er, der gør, at vi i Danmark kan påvirke Putin.
Hvad er det, der gør, at vi måske fremadrettet kan afskrække ham?
Er det, at man inden for EU begynder at lave et nyt EU-forsvar med al den vished, vi har om, hvordan EU fungerer?
Eller er det ikke snarere, at vi inden for NATO siger: Nu skal NATO ikke bare være den største og mest frygtindgydende militæralliance i verden, den skal være endnu større og endnu mere frygtindgydende, og den skal være endnu mere slagkraftig?
Det er ikke mig, der splitter, hr. Jens Joel – det er hr. Jens Joel.
Jens Joel (S), 2022-04-08:
Ja, der var jo ikke meget svar på spørgsmålet.
Til gengæld er der en hel del diskussioner om noget, man tror.
Og der er jeg nødt til at sige, at vi heller ikke troede for 2 måneder siden, at der kunne eller ville komme krig i Europa.
Det er Putin ansvarlig for, og ham kan vi ikke stole på.
Alligevel er det, som om hr. Morten Messerschmidt synes, at de eneste, vi ikke kan stole på, er vores europæiske allierede.
Vi kan ikke regne med dem, vi står sammen med i Vesten; vi kan ikke regne med det, når man siger både fra NATO's side og fra EU's side, at de to ting hænger sammen.
Kan hr. Morten Messerschmidt ikke høre, at det er den forkerte fjende, han er i gang med at lægge sig ud med?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-08:
Tak, formand.
Jeg tror i virkeligheden, at Putin ville være begejstret, hvis EU udvikler sit eget forsvar – begejstret, fordi det selvfølgelig vil føre til en distancering af både briterne, amerikanerne og canadierne osv.
Jeg tror ikke, det er for meget at sige, at Putin har været dygtig til at spille Europa og EU.
Det er jo i vidt omfang EU's energipolitik, der har ført til, at vi er blevet så sårbare over for russisk gas og nu er med til at finansiere den uhyrlige krigsmaskine, som Putin repræsenterer, og som vælter ind over Ukraine.
Hvis man nu også falder i den grøft, hvor man så vil opbygge et EU-forsvar, som jo uvægerlig må være i opposition til det, der er i dag, nemlig NATO-forsvaret, så vil Putin da blive begejstret.
Det, man burde gøre, hr. Jens Joel, og det, som hr. Jens Joels parti og statsminister burde sætte sig i spidsen for, er at indkalde til en regeringskonference, hvor man får de seks EU-lande, der ikke er medlemmer af NATO, til at blive medlemmer af NATO, og hvor man så inden for NATO laver den europæiske dimension, som netop kan imødekomme det ønske, som amerikanerne har, og som jeg deler fuldstændig, nemlig at vi i Europa – også UK, også Island, også Norge – skal gøre mere for at forsvare os selv.
Men det sker ikke ved EU-generaler, EU-løjtnanter og EU-hær.
Det sker ved den transatlantiske alliance.
Jens Joel (S), 2022-04-08:
Tak for det.
Danmark og Europa befinder sig jo i en meget alvorlig sikkerhedspolitisk situation, og garanten for vores sikkerhed er jo selvfølgelig først og fremmest NATO og det transatlantiske, men både NATO og USA har jo bedt os i EU om at være bedre i stand til at tage vare på vores egen sikkerhed i vores nærområder.
Og et af de få lyspunkter i den her meget alvorlige tid er vel i virkeligheden sammenholdet i Vesten, sammenholdet i EU.
Putin prøvede at splitte os, men vi er faktisk rykket sammen.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Morten Messerschmidt, hvilket signal han synes det sender i en situation, hvor vores stærkeste våben har været sammenholdet, at han bruger sin primære taletid på at kritisere vores allierede i Europa og det samarbejde, og hvilket signal hr. Morten Messerschmidt synes det sender, at vi som det eneste NATO-medlemsland i EU står uden for det, som de andre betragter som en væsentlig del af vores fælles forsvar.
Morten Bødskov (S), 2022-04-08:
Det er jeg hundrede procent enig i, og der er ikke noget i det her, der handler om en EU-hær, og det er ikke regeringens politik, at vi skal have en EU-hær.
Vi har et dansk forsvar, vi har ét forsvar, og i Folketinget har vi en bred enighed om, hvordan vi får forsvaret til at hjælpe i Baltikum, og vi får forsvaret til at hjælpe andre steder, og derfor er det jo sådan set meget enkelt.
Det er fair nok, at man kan have diskussionen, men det er bare ikke det, som det her handler om.
Vi har som sagt ét forsvar, et dansk forsvar, og vi bestemmer her i Folketinget, hvor det skal bidrage, og hvor det skal sendes hen, og det her handler om, at der lige nu er huller i det forsvarsværk, som skal være mod Putin, og at Danmark ikke kan bidrage til at udfylde de huller.
Grundlæggende er det, som det jo handler om, at vi skal stå sammen mod det, som Putin nu udfolder i Ukraine, de trusler, som han udgør, og som han udlever mod eksempelvis andre af landene, der grænser op til Rusland, og det gør vi bedst i fællesskab, og ikke ved at der er huller i det forsvarsværk, som skal være mod ham.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2022-04-08:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at frygten for, at det europæiske forsvars- og sikkerhedsarbejde skal udvikle sig til en eller anden form for fælles EU-hær eller et overstatsligt samarbejde, fylder meget.
Så derfor vil jeg lige bede ministeren om at bekræfte, at det, selv om vi siger ja til at afskaffe forsvarsforbeholdet, og selv hvis den politiske vilje en eller anden dag – hvad den ikke er i dag – skulle være der for at overdrage suverænitet i forhold til en eller anden form for fælles EU-hær, så stadig vil kræve en traktatændring og en ny afstemning i Danmark, så det altså derfor ikke er særlig relevant at diskutere den del som en del af det, vi snakker om nu, fordi vi simpelt hen ikke kan gøre det uden en ny traktatændring, og så det derfor er et mærkeligt tema.
Morten Bødskov (S), 2022-04-08:
Det centrale for Danmark og konsekvensen af vores forbehold er, at vi ikke kan være med i de konkrete missioner på det her område, og det er der ganske mange eksempler på efterhånden, desværre.
Der er f.eks. NATO-ledede indsatser mod pirateri, hvilket jo, kan man rolig sige, klart er i dansk interesse.
Vi har en af verdens største handelsflåder, og derfor er det jo selvfølgelig helt centralt for Danmark, at vi kan være med til at bekæmpe pirateri.
Det er bare ét eksempel, hvor NATO tidligere har haft opgaven, og hvor den er overgået til EU, og hvor Danmark så ikke kan være med, og det er jo sådan lidt underligt.
Vi har tusindvis af danske arbejdspladser forbundet til vores rederier og vores skibsindustri, og det er jo naturligt, at Danmark også her deltager i den indsats.
Men det er det et godt eksempel på at vi ikke kan.
I Bosnien var det også en NATO-ledet operation til at starte med, som jo grundlæggende handler om fred og stabilitet, og det er jo også et udtryk for det, som jeg føler mig ret overbevist om at Europa og EU, bl.a. som følge af, at amerikanerne gradvis trækker sig ud af Europa i de kommende år, vil skulle tage mere vare på.
Der kan vi ikke være med i dag, selv om – som udenrigsministeren rigtigt nok sagde –
vores nordiske naboer er dybt engagerede i denne og lignende indsatser.
Men Danmark kan ikke være med.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-04-08:
Jeg har to spørgsmål.
Det første er om det, som vi jo ligesom hører, hvor man siger, at vi i Danmark hele tiden står udenfor, også når man sidder ved bordet i Bruxelles.
Jeg kunne godt tænke mig, om forsvarsministeren kunne sætte lidt egne ord på, hvordan det har været at være forsvarsminister og ligesom måtte gå uden for døren, eller hvad man egentlig gør, når der bliver drøftet lige præcis de trusler, der er sikkerhedsmæssigt mod Europa.
Det andet spørgsmål er, hvilke missioner forsvarsministeren sådan vil foretrække at Danmark eventuelt skulle deltage i.
Der er blevet nævnt Bosnien nogle gange, men er der andre, hvor vi ser, at det virkelig har en interesse for Danmark, og hvor vi ikke er med i dag?
Morten Bødskov (S), 2022-04-08:
Som statsministeren sagde for lidt siden, deltog statsministeren, udenrigsministeren og jeg i en møderække i Bruxelles for ikke så længe siden, hvor der var møde i NATO.
Der var efterfølgende møde i EU-kredsen, og der var så også møde i G7-kredsen, og ingen – ingen – af stederne bliver det her betragtet som en konflikt.
Tværtimod handler det grundlæggende om, at både NATO og EU supplerer hinanden.
Fordi det værste, der kan ske nu, er, at der er huller i vores fælles forsvarsværk mod Putin.
Vi har set, at han er klar til at bruge snart sagt alle midler for at skabe ustabilitet i de lande, der ligger op til Rusland.
Spørg landene i Baltikum, spørg hvad det er, der sker på Balkan, spørg hvad det er, man er nervøs for i de jo altså tidligere ikkemedlemmer af EU og NATO i lande i Øst- og Centraleuropa.
De er nervøse, og det er derfor, at både NATO og EU står sammen.
Det er derfor, at det, der har overrasket mig allermest, er den enorme styrke, som både NATO og EU har vist, med tropper, med forøgede budgetter, med enormt hårde sanktioner, hvor der lige i går kom en ny skærpelse af sanktionsindsatsen.
Så de to institutioner supplerer hinanden, og der er ingen som helst signaler for, at det ikke også er det, der gælder i fremtiden.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2022-04-08:
Men kunne en grund til, at der ikke foreligger en så voldsom trussel mod Danmark, ikke være, at vi netop er med i forsvarssamarbejdet med andre ligesindede lande, bl.a. i NATO og forhåbentlig også snart i EU.
Der er f.eks. en stor cybertrussel mod Danmark; det må ordføreren vel give mig.
Morten Bødskov (S), 2022-04-08:
Altså, jeg håber ikke, at spørgeren har fået opfattelsen af, at jeg har sagt, at vi skal beskytte os mod Balkan.
Tværtimod handler det her om, at vi skal være med til at skabe fred og stabilitet på Balkan.
Jeg går ud fra, at det er en fortalelse, trods alt.
Det er rigtigt, at der er masser af samarbejder, men det, jeg tror er vigtigt at huske på nu, er, at det, vi står med nu, er en trussel mod vores værdier, som finder mange former, eksempelvis i forhold til cyberangreb.
Og der er der ikke behov for huller i forsvarsværket, og det er der nu for Danmark, og det er derfor, vi skal være med i det her samarbejde.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-08:
Jeg ved simpelt hen næsten ikke, hvor jeg skal starte.
Ministeren gentager det, vi hørte udenrigsministeren indikere tidligere, nemlig at det går ud over danske virksomheder, at vi har et forsvarsforbehold i EU.
Det er jo simpelt hen ikke korrekt.
Det korrekte er, at danske virksomheder på lige fod med andre virksomheder i EU inden for det indre marked kan søge midler fra Den Europæiske Forsvarsfond.
Kan ministeren bekræfte det?
Det er spørgsmål nummer 1.
Spørgsmål nummer 2: Ministeren får det til at lyde, som om vi ikke har nok fokus på cybersikkerhed.
Kan ministeren ikke bekræfte, at NATO har et stort projekt, som netop omhandler cybersikkerhed – altså at det er der, musklerne ligger, og at det ikke passer, at vi er fuldstændig sårbare over for cyberkriminalitet, hvis ikke vi er en del af EU's forsvar?
Det er bare to spørgsmål.
Det kommer til at lyde, som om vi står helt uden for alting og man fuldstændig negligerer, at de her ting jo er dækket af NATO.
Og selv hvis vi ønskede fælles i Europa – inklusive Storbritannien og inklusive Norge, som ikke er EU-lande – i højere grad at beskytte os mod Balkan, kan vi sagtens det i NATO-regi i dag.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-08:
Juristeri er jo hr. Morten Messerschmidts speciale, og ofte kan eksperter ikke genkende virkeligheden i det, som hr. Morten Messerschmidt siger, og det vil heller ikke være tilfældet her.
Selvfølgelig vil Danmark skulle igennem en proces om suverænitetsafgivelse, og såfremt der ikke måtte være over 150 mandater, som vil gøre det uden at holde folkeafstemning, vil der holdes en folkeafstemning i den situation.
Og det vil selvfølgelig også ske, ligesom det er sket så mange gange før, og ligesom det i øvrigt sker nu, hvor vi taler om et forsvarsforbehold, som ikke indebærer suverænitetsafgivelse.
Så det er den rene retorik og manipulation, der kommer fra hr. Morten Messerschmidt – igen, desværre.