runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-16:
Det anerkender jeg fuldstændig.
Jeg er selv uddannelsesmand, og jeg er for øvrigt enig med ordføreren i, at børn og unge skal udfordres og også møde noget, som de ikke har regnet med, og som de ikke kender, og som man som underviser åbner op for dem – man giver dem en viden om og en indsigt i noget, som de ikke anede eksisterede.
Det er jeg helt med på.
Min anke i det her går på, hvad det er for en idé og bagtanke, der har født det her forslag.
Jeg synes, det er dybt totalitært og dybt identitetspolitisk, og det gør, at jeg ikke kan bakke op om det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-16:
Jeg synes også, at jeg som underviser og at man i den danske folkeskole, som er en statskole og en skole for dannelse, har en forpligtelse til at give børnene et indblik i den danske musikhistorie og de forskellige genrer og vigtige værker i dansk musikhistorie.
En kanon kan jo bruges til at være indgangen til, at man får indblik i de vigtigste elementer i dansk musikhistorie.
På den måde sikrer vi, at børnene stifter bekendtskab med det, og vi sikrer også, at der ikke er nogen lærere, der i et svagt øjeblik – for det kan man altså også have, når man er presset med 28 elever og 29 lektioner derude – tyr til den letteste løsning og lader børnene sidde og se YouTube-videoer med Justin Bieber, fordi man rent faktisk har nogle værktøjer, et go-to-redskab, som lærer, hvor man siger: Hey, det kan jeg faktisk bruge.
Kan hr. Uffe Elbæk se, at man faktisk måske ville kunne bruge sådan en kanon som et inspirationsværktøj, som et katalog til sådan noget?
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-16:
Hvis sangen lever, så lever den.
Sådan er det jo.
Så kan det være, at der er nogle generationer fra nu af, der pludselig genopdager en sang, som nogle generationer ikke har sunget.
Sådan er det jo.
Selv om ordføreren, hr. Morten Messerschmidt, ikke har nævnt den sang, »Ramadan i København«, står det i bemærkningerne.
Det er forudsætningen.
Nu har jeg ikke tid til at læse op fra teksten, men det står der, og der står også eksplicit, hvorfor man synes, det er et problem.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-16:
Tak for ordet.
100 års kamp for lige arbejdsvilkår for begge køn har ikke medført ligeløn og lige deltagelse i erhvervslivets topledelser.
Trods formel og juridisk ligestilling mellem kønnene er det endnu ikke lykkedes verdens mest frie og lige land at ligestille mænd og kvinder på arbejdsmarkedet.
Flere og flere højtuddannede kvinder indtager i stigende grad den private sektor, men alligevel medfører det ikke flere kvindelige topchefer eller bestyrelsesmedlemmer.
Kvindernes erfaringsopbygning i erhvervets brancher matcher i dag mændenes, og alligevel holdes kvinderne ofte uden for ledelses- og bestyrelsesposter på grund af ubevidste bias og fordomme om, at de hverken kan eller vil.
Når der vælges kandidater til ledelses- og bestyrelsesposter, ser mændene oftest efter deres eget spejlbillede, også selv om der er oplagte kvinder, kvindelige kandidater, der ville have været bedre valg for virksomheden, erhvervet og samfundet.
Frie Grønne står for lige vilkår i et mangfoldigt diversitetsunivers, hvor civilsamfundet medvirker til at sætte rammen for samfundets regulering.
På en af KIB's konferencer i september 2020 forpligtede deltagerne fra erhvervslivets topledelser og topbestyrelser og de fleste folketingspartier sig til at fremsætte konferencens vedtagelsestekst i Folketinget.
Teksten indeholdt forslag om lovpligtige opslag for ledige ledelses- og bestyrelsesposter for at sikre, at flest mulige kandidater søger de ledige topposter, så virksomhederne får flest mulige egnede kandidater at vælge imellem.
Da der efterfølgende ikke har været politisk enighed om hele tekstens indhold, fremsætter vi i stedet et forslag til vedtagelse, der er enighed om blandt alle deltagende partier.
Det glæder mig meget – i forventning om, at forslaget om offentlige opslag fortsat vil indgå i de kommende relevante initiativer til løsninger, der skal bringe os tættere på et samfund med ligestilling og ligeværd og udmøntes i kommende lovforslag fremsat senest i 2021-22.
Jeg takker regeringen og støttepartierne for opbakningen og ser frem til den konstruktive og frugtbare debat.
Birgitte Vind (S), 2021-03-16:
Selvfølgelig.
Vi skal da kæmpe for ligestilling hele vejen rundt, og det kan da kun være en fordel, hvis vi tager debatterne i alle de fora, vi nu kan komme til.
Nu starter vi med det her, og det synes jeg da er et rigtig godt sted at starte.
Når nu virksomhederne selv siger, at det er en udfordring at skaffe kvinder og at få dem fundet, skal vi da finde ud af, hvordan vi kan hjælpe dem med det.
Så det er et godt sted at starte.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-16:
Jeg har også læst den rapport, og at man kunne få en 8-procentsforbedring, hvis man fik flere kvinder.
Altså, der er jo ikke nogen virksomhed, der siger nej til en 8-procentsforbedring på bundlinjen, hvis de bare kan skifte rundt på kønnene.
Det er jo simpelt hen gakkelak.
Der er en stor overrepræsentation af mænd dér.
Hvad vil Socialdemokratiet gøre, for at der kommer flere kvinder dér?
For det skal vel ikke kun være i toplederstillinger i private virksomheder, der skal være ligestilling.
Det skal vel også være alle andre steder i samfundet.
Birgitte Vind (S), 2021-03-16:
Nej, det er jeg ikke bekendt med.
Det er meget almindeligt, og det er der sådan set ikke noget odiøst i.
Jeg har aldrig hørt nogle virksomheder sige, at de bevidst ville have dårligere tal på bundlinjen.
Det ville da være tudetosset.
Som jeg sagde i min tale, handler det her også om kultur og vaner, som vi skal have gjort op med.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-16:
Altså, når man henviser til en rapport, som siger, at hvis de har flere kvinder og mere diversitet i ledelsen og bestyrelsen, får de et bedre resultat, men når vi så ikke har ligestilling og på den måde har kvinder i bestyrelserne, må der være nogle virksomheder, som i dag bevidst siger: Næ, vi vil have et dårligere resultat, for vi vil ikke have kvinder ind i ledelsen og bestyrelsen.
Er det virkelig ordførerens opfattelse, at der er virksomheder derude, som er villige til over for deres aktionærer at få et dårligere resultat på grund af det?
Birgitte Vind (S), 2021-03-16:
Jeg ser frem til, at ordføreren bringer det med ind til forhandlingsbordet.
Så lad os få snakken der.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-16:
Så vil jeg gerne sige tak for invitationen og komme med et forslag.
Jeg håber, at Socialdemokraterne vil være med til at lave de her offentlige opslag, som organisationen Kvinder I Bestyrelser foreslår, så vi har lovpligtige offentlige opslag, således at man kan få et langt bredere kandidatfelt og at vi kan få flere kvinder i bestyrelser og på ledelsesposter.
Birgitte Vind (S), 2021-03-16:
Næh, det kan jeg faktisk ikke.
Jeg er i den situation lige nu, at jeg meget, meget gerne vil lytte primært til de andre partier og høre om, hvad der kommer med til forhandlingerne, hvad der rører sig, og hvad man ser af muligheder.
Jeg tror, at vi kan komme til at diskutere det her meget længe, hvis jeg nævner nogle enkelte ting i dag, så det vil jeg afholde mig fra.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
Jeg mindes jo ikke at have nævnt den pågældende vise, som hr. Uffe Elbæk der trækker frem, i mine indlæg her i aften.
Det er rigtigt nok, at det står i forslagets bemærkninger, men jeg har ikke nævnt det her.
Jeg mener bare: Når hele hr. Uffe Elbæks argumentation hænges op på den der ramadanvise og den er så vigtig for ham, så gør jeg bare opmærksom på, at jeg ikke har brugt den i min argumentation her i aften.
Derimod vil jeg stille det spørgsmål, som jeg også stillede andre: Hvem skal hjælpe til med at huske alt det, der glider ud af Højskolesangbogen?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-16:
Tak til ordføreren for en fin tale.
Jeg synes også, at hele coronasituationen naturligvis er en god undskyldning for at sige, at der er en masse lovgivning, man ikke har kunnet lave, fordi landet simpelt hen har været i krise.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren kan løfte sløret for, hvilke initiativer eller idéer som Socialdemokraterne kommer med til de forhandlinger i forhold til at sikre flere kvinder på bestyrelsesposter og ledelsesposter på direktionsgangene, og om ordføreren på nuværende tidspunkt kunne løfte sløret for initiativer og idéer og forslag, som man vil komme med til forhandlingerne.
Birgitte Vind (S), 2021-03-16:
Tak for ordet.
Og tak til forespørgerne for at rejse emnet om flere kvinder i bestyrelser og ledelser.
I Socialdemokratiet er vi enige i, at der skal gøres noget.
Det går ganske enkelt alt for langsomt med at få skabt en ligelig kønsfordeling.
Hvis ikke der sker en ændring i rekrutteringen, vil vi med det nuværende tempo først have opnået en ligelig kønsfordeling i private virksomheders ledelse hen imod udgangen af dette århundrede.
Så noget må gøres – det er vi enige om.
Det er utilfredsstillende, fordi en ligelig kønsfordeling ikke alene handler om ligestilling, det handler i høj grad også om samfundet som helhed, herunder virksomhedernes konkurrenceevne, som vi jo godt ved forbedres, jo højere diversitet der er i ledelse og direktion.
For få år siden gennemførte en forskergruppe under Den Internationale Valutafond en temmelig omfattende undersøgelse af sammenhængen mellem virksomhedernes lønsomhed og antallet af kvinder i topledelse.
Forskergruppen havde analyseret ikke mindre end 2 millioner europæiske virksomheder i 34 lande.
Værdiskabelsen er bare højere i virksomheder, der har en mangfoldig ledelse.
Det er spild af god talentmasse.
Årsagen skal delvis ses i lovgivningen, men det handler også om den kultur, der er på arbejdspladserne.
I 2012 indførte S-R-SF-regeringen loven om måltal for sammensætning af køn i bestyrelser og ledelseslag, og det betød, at de største virksomheder, hvis de ikke havde minimum en 40-60-fordeling mellem mænd og kvinder, skulle udarbejde en politik for at nå dertil.
Men vi må også erkende, at den lov ikke har hjulpet godt nok.
I dag kan vi alle se, at udviklingen er gået i stå.
Derfor er jeg også rigtig, rigtig glad for, at regeringen lægger op til at tage fat på den vigtige opgave, det er at skabe mere ligestilling mellem kvinder og mænd på direktionsgange og i ledelser.
Det kommer ikke med lov alene; det er en fælles opgave.
Også erhvervslivet og organisationerne skal bidrage til udviklingen og være med til at skabe en bedre kultur.
Endnu en gang tak til forespørgerne, men jeg vil også sige tak til andre partier, bl.a. Det Radikale Venstre og også SF, som jo tidligere har bragt emnet op her i salen.
Jeg er glad for, at vi i dag kommer et lille skridt videre, og jeg ser frem til debatten.
Tak for ordet.
Simon Kollerup (S), 2021-03-16:
Tak for det.
Jeg vil også som min kollega starte med at takke hr. Sikandar Siddique for at rejse et meget interessant emne og en vigtig sag i den her forespørgselsdebat.
Derfor er vi optaget af, hvordan vi kan udarbejde nogle tiltag, som kan være med til at understøtte erhvervslivet i at få en større andel af kvinder i de øverste ledelsesorganer i både dansk erhvervsliv og også på det statslige område.
Vi tror simpelt hen, at vi går glip af for stor en del af talentmassen ved ikke at have en tilstrækkelig større andel af kvinder i de øverste ledelsesorganer.
Men det, jeg kan fortælle, er, at vi i regeringen allerede har igangsat et arbejde.
Vi er også nødt til at erkende, at det også er en af de indsatser, som er blevet forsinket på grund af corona, da der har været meget travlt på andre områder, men vi har igangsat et arbejde allerede.
Derfor har vi heller ikke lagt os endelig fast på, hvilke præcise løsninger vi skal ende med at tage fat om, og derfor er debatten i dag jo også meget kærkommen, al den stund at det også bliver en mulighed for at få løsningsforslag og gode idéer bragt frem fra Folketingets partier og fra ordførerne, som vi kan tage med videre i det arbejde.
Så jeg vil bare benytte den allersidste del af min taletid her til at understrege endnu en gang, at vi i regeringen anerkender spørgerens og mange af partiernes ønske om at bidrage til at finde de rette løsninger, og regeringen vil derfor indkalde til en videre drøftelse med partierne om mulige tiltag for at få sat gang i det her arbejde.
Ligesom min kollega bekæftigelsesministeren ser jeg meget frem til den videre debat her i aften og til at høre de input, der måtte komme.
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-16:
Vi er, som jeg også sagde i mine indledende bemærkninger, fuldstændig åbne over for gode idéer.
Det er jo drøftelser, som vi regner med vi skal have med forhåbentlig et bredt flertal i Folketinget.
Og noget af det, der klart indgår i overvejelserne, er jo at skabe øget transparens med de måltal, der bliver sat, og også med kønsfordelingen i bestyrelserne og ledelserne.
Astrid Carøe (SF), 2021-03-16:
Tak for det.
Jeg var meget glad for at høre ministerens tale og høre, at ministrene har planer om at fremsætte lovforslag.
Så vil jeg bare høre ministeren, om et af de lovforslag måske kunne være det her forslag om at få offentliggjort de her måltal, som virksomhederne sætter, altså få offentliggjort dem på en bedre måde, så der bliver mere gennemsigtighed, end der er i dag.
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-16:
Alle undersøgelser gør selvfølgelig altid indtryk.
Det ligger heller ikke i regeringens planer at indføre egentlige kvoter.
Altså, en egentlig kvote er jo noget andet end et måltal.
Men det, jeg også synes hører med til debatten, er, at der jo ikke er tale om, at kvinder skal vælges til ledelsesposter eller bestyrelser, hvis de ikke har kvalifikationerne til det.
I bestyrelseslokalerne er der noget, der tyder på, at der er nogle strukturer, som er med til at gøre, at man måske ikke får øje på de kvindelige talenter, og at der ikke er de strukturer i virksomheden eller i den offentlige institution, som gør, at kvinder får mere ansvar, i hvert fald ikke i samme udstrækning, som deres mandlige kollegaer.
Det er jo der, vi gerne vil fremme noget, sådan at det ikke er de mindre talentfulde, der bliver valgt frem for de mest talentfulde.
Birgitte Bergman (KF), 2021-03-16:
Tak til ministeren.
Jeg står her med en undersøgelse foretaget af YouGov på vegne af Krifa, hvor 60 pct. af de adspurgte kvinder siger, at de ikke ønsker kvoter i bestyrelser.
Og det tror jeg simpelt hen er et udtryk for – det kan jeg i hvert fald sige for mit eget vedkommende – at vi kvinder ikke ønsker at blive ansat på grund af en kvote, men på grund af vores kvalifikationer.
Gør det indtryk på ministeren?
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-16:
Så skal jeg prøve at gå turen sammen med hr. Morten Messerschmidt.
I forslaget står der, at man ønsker at nedsætte et uafhængigt kanonudvalg.
Nu ved jeg ikke, hvem der så lige skal nedsætte det uafhængige udvalg.
Det står ikke tydeligt.
Er det et politisk nedsat uafhængigt udvalg?
Eller hvem er det, der skal nedsætte det her udvalg?
Men hele idéen udspringer jo af, at der er et udvalg bag Højskolesangbogen, som har valgt nogle sange, som hr. Morten Messerschmidt ikke kan lide.
Hvad er logikken, hvis det her uafhængige kanonudvalg vælger nogle sange, som hr. Morten Messerschmidt heller ikke kan lide?
Det er fuldstændig ulogisk.
Hvad der til gengæld er meget, meget tydeligt, er, hvad der driver den her idé.
Det, der driver den her idé, er en helt klar identitetspolitisk tilgang, hvor man ønsker at udgrænse en bestemt gruppe borgere i det her land ved at sige, at den her sang, der hedder »Ramadan i København«, kan Dansk Folkeparti ikke lide.
Birgitte Bergman (KF), 2021-03-16:
Jeg synes, at der da er noget i vores kulturarv, som har en større betydning end noget andet – noget, der er mere værd at bevare end noget andet.
Det anerkender vi jo.
Det er det, vi står på.
Det er det, vi også skal forny for at bevare.
Det er også derfor, vi har Højskolesangbogen.
Men at vi laver en sangskat over danske klassiske sange, som siger noget om vores kulturarv, som siger noget om det at være dansk, det danske dna, og det, vi står på, det, vi er grounded på, er det, der er vigtigt for os Konservative.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-03-16:
Okay, det, jeg lyttede mig frem til, er, at ordføreren mener, at det handler om, hvad der bliver lyttet mest til.
Det kan vi jo bare gå ind og hente inde på Spotify, eller hvor man end har sin streamingtjeneste.
Der er hitlister, og det er meget tydeligt, hvad det er, der bliver lyttet mest til, også over årene.
Det er helt tydeligt, at når vi snakker om idræt, er der altså nogle, der kommer hurtigere i mål end andre, men det gør du ikke med musik.
Noget på fire akkorder vinder indpas, og andet med meget teknisk høj værdi er kun for nogle få, men hvem kan sige, hvad der er vigtigst, og hvad der har størst betydning?
Birgitte Bergman (KF), 2021-03-16:
Vi anerkender, at nogle kan noget.
Vi anerkender, at det at være elitesportsudøver er noget særligt – det anerkender vi.
Det anerkender vi også herindefra.
Når vi snakker om den danske sangskat og det at skulle udvælge noget, handler det jo om, hvad der har en lang folkekær tradition, hvad det er, de fleste synger med på, og det må et uafhængigt udvalg jo beslutte i sidste ende.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-03-16:
Tak for det.
Jeg hører, at ordføreren siger, at det er helt okay at anerkende og sige, at noget har mere værdi end andet.
Så vil jeg gerne bede ordføreren om at definere, hvordan man finder ud af, hvad der har mere værdi end andet.
Beror det på en teknisk færdighed?
Beror det på en særlig lyd, en særlig popularitet i nogle bestemte befolkningsgrupper?
Hvilke kriterier kan man overhovedet sætte op for, at der er nogle sange, der er mere betydningsfulde end andre?
Birgitte Bergman (KF), 2021-03-16:
Nej, det synes jeg egentlig ikke det er.
Der sidder et udvalg og udvælger sange til Højskolesangbogen, og nu snakker vi også om, at der skal være et uafhængigt udvalg, som skal udvælge sange til en kanon.
Så det ser jeg ikke nogen problemer i.
Christian Juhl (EL), 2021-03-16:
Jamen så er jeg nødt til at spørge: Har en strejkesang fra strejkerne og protesterne i Herning, da jeg var ung, mindre værdi end Brorsons salme eller mindre værdi end en af højskolesangene, som bliver sunget en gang om året, fordi vi jo lige skal igennem Højskolesangbogen, mens vi er på højskole, osv.?
Hvad har mere og mindre værdi?
Altså, er det ikke befolkningen, der bestemmer, hvad der bliver sunget, og dermed også siger, hvad man synes har værdi?
Hvorfor skal vi have nogle eksperter til at sidde og kigge på det?
Er det ikke sådan lidt sindelagskontrol og lidt smagsdommeri?
Birgitte Bergman (KF), 2021-03-16:
Jeg ser det ikke som at autorisere.
Jeg ser det som at anerkende.
Jeg ser det som noget, vi synes har en større værdi end noget andet.
Christian Juhl (EL), 2021-03-16:
Jeg har sådan en stribe af forskellige sangbøger på reolen derhjemme.
Jeg har selvfølgelig gemt dem fra min barndom og ungdom, og jeg har endda fået foræret nogle af mine bedsteforældre osv.
Og jeg tænker, at de sådan set har fortalt os, hvad de syntes var bedst, og så kan vi jo vælge sangene.
Det giver den største frihed.
Så kan vi jo sige, at Dansk Folkemindesamling skal samle de sange op, som ingen synger længere, men som er smukke sange, der har haft en værdi i 50 år, i 100 år, eller hvad ved jeg – sådan at vi kan bevare dem, så hr. Morten Messerschmidt ikke bliver nervøs for, at de forsvinder.
Jeg ved jo, at da jeg var yngre, rejste der folk rundt i Vestjylland og samlede sange op, som aldrig var skrevet ned, men som kun var blevet sunget i generation efter generation.
Det er jo folkekultur, der vil noget.
Det her med at autorisere nogle sange synes jeg er forkert.
Birgitte Bergman (KF), 2021-03-16:
Tak til ordføreren og Dansk Folkeparti for at sætte fokus på den danske sangskat og for at fremsætte beslutningsforslaget.
I Danmark og Norden har vi nemlig en lang og stolt sangtradition.
Vi synger i skoler, kirker, højskoler og mange andre steder i landet, og til familiefester.
Den danske sangskat er en særlig skat, ja, faktisk en skat, som vi Konservative holder rigtig meget af.
Sangskatten er en del af den danske kulturarv.
Ikke blot i Danmark synger vi meget, men også i nabolandene, specielt i Sverige, har man en stærk sangtradition med bl.a. alsang; og som datter af en svensk mor har jeg været eksponeret for lidt af hvert.
Sangen kan noget helt særligt.
Vi har set det under corona med »Fællessang – hver for sig«, morgensang er indført mange steder, ja, jeg har sågar lyttet mig til, at parkeringsvagter for at undgå store konflikter med vrede borgere i løbet af dagen synger morgensang.
Det er jo herligt.
Vi skal turde sige, at noget er mere vigtigt end andet, og det er det for os Konservative, også med hensyn til vores sangskat.
Vi skal som politikere forbeholde os retten til at kritisere og deltage i debatten, når højskolesangudvalget vælger flere moderne og ukendte sange, som er svære at synge, som ikke understøtter danskernes traditioner og kultur, og som ikke har en lang og folkekær historik.
Men jeg synes fortsat, at Højskolesangbogen kan noget.
Den rummer stadig en værdifuld bredde af sange om både Danmarks historie og vores samtid.
En kanon kan noget særligt.
Senest har vi Konservative også foreslået en kristendomskanon, som alle landets skoler kan bruge frit i undervisningen.
Kristendommen nyder nemlig en særlig plads i grundloven og kommer før alle andre religioner i Danmark.
Derfor bakker Det Konservative Folkeparti også op om dette gode forslag om en sangkanon, som tager udgangspunkt i den danske kulturarv.
Det er vigtigt for os, at det er et uafhængigt og fagligt udvalg, som skal udarbejde en kanon over den danske sangskat.
Tak for ordet.
Christian Juhl (EL), 2021-03-16:
Jamen civil courage sikrer jo, at den sang overlever.
Uanset om vi har ti kanoner om sange, og uanset om vi har en sønderjysk kanon, så vil den overleve, fordi den er så rodfæstet i mange forsamlinger.
Der har jeg det sådan, at det er folket, der bærer de gode sange; det er dem, der synger dem videre.
Vi kan ikke pålægge dem, at de skal huske den sang eller den sang.
Der vil jeg gerne fortælle en lille historie, der tager lidt mere end 2 minutter, nemlig om kampen om arbejdersangene i den røde arbejdersangbog.
For der var der civilt ulydige tillidsfolk, der ville have en sang ind i bogen, som ikke var kommet med af den officielle redaktion.
Så klistrede de bare sangen ind på bagsiden og sagde: Vi synger ekstrasangen i dag til morgensang.
Og så kom den med.
Det er det, jeg kalder folkeligt oprør, når det er bedst.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
Ja, det har Evald – den indgår jo i »Fiskerne«.
Det ved hr. Christian Juhl selvfølgelig godt.
Og igen fornemmer man jo, at det er det politiske, der dominerer.
Altså, jeg går ud fra, at ligesom hr. Christian Juhl kvier sig ved troen, kvier han sig også ved monarkiet, og det må hr. Christian Juhl jo godt.
Det, jeg så bare vil spørge om, når nu hr. Christian Juhl så specifikt nævner »Det haver så nyligen regnet«, er, om han så ikke er ked af, at den netop gled ud af Højskolesangbogen allerede ved forrige revision, altså i 2007, fra 18. udgave.
Og hvordan har han det som sønderjyde med, at en sådan sang altså ikke indgår i Højskolesangbogen i dag?
Christian Juhl (EL), 2021-03-16:
Jeg vil da meget hellere nævne nogle af de nationale sange, som jeg godt kan lide.
Altså, nu kommer jeg jo fra Sønderjylland, og grænsespørgsmålet har været vigtigt for mig i hele min opvækst, fordi min familie har levet nord og syd for Kongeåen.
»Det haver så nyligen regnet«, som jo altså er en meget national, nærmest nationalistisk sang, kan jeg godt lide, og den har også været brugt i kampen mod EU f.eks.
Men skulle jeg nævne en sang, som jeg personligt ikke synes om – det er jo ikke mig, der skal være smagsdommer – er det »Kong Christian stod ved højen mast«.
Det er virkelig sådan en sang, som er svulstig.
Jeg synger gerne af respekt for andre, hvis jeg er i et selskab, hvor den bliver foreslået, men jeg tænker bagefter: Hvem pokker har skrevet den?