runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Olumeko (ALT), 2024-11-20:
Tak for ordet.
Jeg vil ikke bruge tiden på at diskutere med ministeren i forhold til de substantielle uenigheder, jeg tror der er imellem Alternativet og regeringen som helhed.
Jeg vil egentlig bare spørge til den del, der handler om konkurrencelighed i mobilitetssektoren generelt.
Det er sådan i dag, at der er trafikselskaber i Danmark inden for kollektiv transport og taxiselskaber, som er momsfritaget, men som jo ikke står til at kunne få adgang til nulmoms.
Mener ministeren, at det påvirker konkurrencesituationen, og i så fald hvordan? Og kunne ministeren være interesseret i at kigge på en analyse, hvor man generelt får kigget på nulmoms for hele mobilitetssektoren i Danmark?
Christina Olumeko (ALT), 2024-11-20:
Jeg vil bare lige gøre det klart, at det ikke er Alternativets politik at forbyde flyvning.
Det synes vi er sundt og retfærdigt – det er ikke tilfældet i dag.
Hvis det er sådan, at man ønsker at flyve, så skal man også pålægges en CO 2 -afgift.
Det er heller ikke aftalt i aftalen om såkaldt grøn luftfart.
Så jeg må bare konstatere, at Alternativet og Socialdemokratiet står meget langt fra hinanden på det her spørgsmål.
Når det kommer til indenrigsmobilitet og indenrigstransport, er vores politik, at vi skal gøre meget mere, for at togtransporten bliver billigere og hurtigere på tværs af landet.
Når det kommer til flyvning, skal det begrænses, og det skal elektrificeres.
Det er ikke aftalt i den aftale, der er indgået.
Anders Kronborg (S), 2024-11-20:
Der er jo flere håndtag i den aftale.
Min pointe er bare, at målsætningen jo er, at vi skal have en grøn indenrigsflyvning i Danmark, der ikke belaster klimaet.
Til gengæld er det helt i orden, når Alternativets tidligere politiske kollega, fru Theresa Scavenius, skal ned og dykke i et eller andet eksotisk land – så må man gerne tage flyveren.
Altså, jeg kan bare ikke helt forstå det.
Christina Olumeko (ALT), 2024-11-20:
Det er jo rigtigt, som ordføreren er inde på, at der er et flertal i Folketinget bestående af Socialdemokratiet, Venstre, Moderaterne, SF og Enhedslisten, der har indgået en aftale omkring såkaldt grøn luftfart, hvor man definerer grøn luftfart som fly, der flyver på fritureolie.
Det mener vi ikke i Alternativet er bæredygtigt, og derfor er vi ikke med i aftalen.
Lige nu er der ikke politiske initiativer til at indføre grøn luftfart i Danmark.
Var der det, ville vi i Alternativet gerne støtte det.
For os at se
betyder det, at man skal elektrificere flyvningerne, så de rent faktisk ikke udleder CO 2 , for det gør de jo stadig væk med fritureolie.
Anders Kronborg (S), 2024-11-20:
Det er ikke for at forlænge debatten yderligere, men jeg bemærker, at ordføreren har som erklæret politisk mål, at vi skal begrænse indenrigsflyvning mest muligt, altså at vi skal begrænse indenrigsflyvningen
mest muligt.
Men vi har jo herinde i Folketinget en ambition om, at vi skal være et grønt foregangsland, som skal have grønne indenrigsflyvninger.
Det vil sige, at flyvemaskinerne, der f.eks. skal flyve fra Aalborg til Kastrup her i København, skal flyve på grønt brændsel, så hele verden kan se, at det faktisk kan lade sig gøre.
Hvordan skal dette kunne lade sig gøre, hvis man skulle følge Alternativets opfordring til, at vi skal begrænse indenrigsflyvning mest muligt?
Alex Vanopslagh (LA), 2024-11-20:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren uddybe sin kommentar i Berlingske den 3. november 2024 om, at gassen er gået lidt af den ballon, når det kommer til regeringens politiske projekt, samt hvad årsagerne er til det, og hvad der i ministerens optik skal til for at få mere gas i ballonen igen?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-11-20:
Tusind tak for spørgsmålet og interessen, og hvor er det dejligt.
Jeg er glad for, at hr. Alex Vanopslagh læser Berlingske, i hvert fald når jeg bliver interviewet.
Det tror jeg måske også mine regeringskolleger har gjort, for man må da i hvert fald konstatere, at der i de sidste par uger har været rimelig godt gang i regeringen i forhold til at lægge arm om nogle af de store udfordringer.
En sundhedsreform kom på plads i sidste uge.
Jeg er rigtig glad ved det.
I den her uge fik vi også en trepartsaftale på plads, som bliver den største omkalfatring af Danmark siden Dalgas oven på krigen, den tabte krig, i 1864.
Så det er bare to eksempler på, at regeringen gør en forskel.
Og så afslører jeg næppe nogen hemmelighed ved at give udtryk for, at jeg har et højt ambitionsniveau, og hele rationalet bag stiftelsen af det parti, jeg er politisk leder for, og argumentet for at etablere en regering hen over midten har jo for mig været, at vi skal have fokus ikke bare på, hvad der melder sig frem til næste hushjørne, men også når man har passeret næste hushjørne.
Også i det lys synes jeg, at den artikel, der refereres til, har tjent sit formål.
Jeg kan i hvert fald konstatere, at der over de sidste uger er kommet godt gang i en debat, der handler om, at det går godt i Danmark; det går rigtig godt i Danmark, men vi står også med et sæt store udfordringer.
Lad mig nævne NATO's styrkemål, som kommer med en stor regning.
Lad mig nævne EU, som står over for optagelsesforhandlinger med en række lande, som uvægerligt vil føre til, at vores kontingent kommer til at stige.
Derfor har vi brug for hele tiden at have en debat, der handler om, hvordan vi får reformeret i dag med henblik på fremtiden ud fra devisen om, at hvis man styrer i tide, slipper man for at overstyre på det tidspunkt, hvor det måske står klart for alle, at der er nogle udfordringer.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-11-20:
Jeg tror faktisk, at udenrigsministeren og jeg egentlig har det samme ønske for, hvad for en type regering Danmark skal have, og hvad for en type regering vi har brug for, og så er uenigheden måske mere i spørgsmålet om, om det er ladsiggørligt med en regering over midten, eller om det vil være nemmere med en regering med de blå partier, eller om det i det hele taget bare generelt er svært.
Hvis man ser på den nuværende regerings eksistensberettigelse og grundlag, var det jo, at man ville lave nogle historiske reformer, og det særlig spændende var en historisk frisættelse af velfærdssamfundet, velfærdssamfundet 2.0, og at man skulle være i stand til at træffe de svære, men nødvendige beslutninger.
Regeringen startede også hårdt ud med en svær beslutning om at afskaffe store bededag.
Man kan diskutere, hvor nødvendig den var, men svær var den.
Uden at vi skal fortabe os i en diskussion om, om gassen allerede gik af ballonen på det tidspunkt, så kan vi i hvert fald konstatere, at mange af de reformer, der er lavet på områderne for sundhed, ældre og iværksætteri jo tager fat på de rigtige problemstillinger.
Men min oplevelse er ofte, at jeg er enig med udenrigsministeren i, at på iværksætteriområdet skulle vi have gjort noget mere ved marginalbeskatning.
På ældreområdet skulle vi være gået videre ned ad det spor, der handler om frisættelse og at bevæge sig væk fra, at det nødvendigvis er kommunen, der skal drive og levere plejehjem.
På sundhedsområdet så vi også gerne, at der var endnu færre regioner end det, det er endt med.
Det er jo alt sammen eksempler på, at gassen måske var gået lidt af ballonen tidligere, men nu det er så, at udenrigsministeren siger, at gassen er ved at gå af regeringens ballon, og det er vel ikke, fordi man ikke lige havde lukket den grønne trepart eller ikke lige havde lukket sundhedsreformen.
Så hvad er det, der i lyset af de udfordringer, som ministeren også skitserer, skal til herfra og resten af valgperioden for at give ballonen mere flyvehøjde og komme af med noget dødvægt, eller hvad det nu er, der holder ballonen nede?
Rasmus Stoklund (S), 2024-11-20:
Det, jeg kan sige, er, at grunden til, at vi gør det her, bare er for at sikre ligestilling imellem de flyselskaber, som flyver henholdvis indenrigs og udenrigs.
Der er ikke i min optik nogen god begrundelse for, at indenrigsselskaber skal være dårligere stillet end udenrigsselskaber.
Og når vi samtidig har kunnet se, at de har indrettet sig på en måde, sådan at de jo reelt har været en slags indenrigsselskaber, men bare har sørget for at have en del udenrigstransport, så er det jo bedre, at vi bare får skabt den her reelle ligestilling.
Leila Stockmarr (EL), 2024-11-20:
Tak for det.
I Børsen skriver man om et notat fra ministerens eget ministerium, hvor man i forbindelse med udarbejdelsen af det her lovforslag har præsenteret en alternativ model for at sikre ligestillingen mellem danske og internationale operatører på indenrigstransportområdet.
Og det vil så bestå i, at man vil opnå fuldstændig ligestilling, samtidig med at man vil have en mere klimavenlig model, hvis man ændrede momsreglerne, sådan at man lagde moms på alle indenrigsflyrejser, altså på billetprisen.
Hvorfor er det, at ministeren ikke har valgt den model, når man på den måde både ville skabe lige konkurrence og øge muligheden for, at man på det her område kunne bidrage til, at vi når vores klimamål?
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-20:
Tak, formand.
Alternativet er ikke med i den her hovedaftale, som det her hidrører, men vi synes, det her er ret godt.
Det handler jo egentlig om at skabe værdi for borgeren og om at skabe mere fleksibilitet, mere værdighed og mindre bøvl.
Det handler om at reducere krav, administration og kontrol, og det er jo lige noget, vi kan lide.
Vi er klar til at gøre det meget, meget mere i beskæftigelsessystemet, men det kommer vi til at snakke om i nogle meget større forhandlinger omkring fremtidens jobcenter.
Så er det her jo endda testet i frikommuneforsøg i Nordjylland – so what's not to like?
Vi stemmer for, formand.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-11-20:
Tak, formand.
Det her lovforslag udspringer af en aftale, som Det Konservative Folkeparti er en del af.
Forslaget handler om forenkling og klare rammer for vores sygemeldte borgere og gør det nemmere for kommunerne at yde en målrettet indsats.
Ved at forenkle visitationskategorierne og øge kommunernes fleksibilitet i deres rehabiliteringsteams kan vi sikre, at ressourcerne bruges, hvor behovet er størst, uden et unødvendigt bureaukrati.
Vi giver en øget frihed til kommunerne, men det ændrer ikke ved, at kommunerne fortsat har ansvaret for at lave en ordentlig afklaring og foretage de nødvendige faglige vurderinger, således at borgerne får den hjælp, de har brug for.
Det Konservative Folkeparti bakker således op om dette lovforslag.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-11-20:
Det er et godt lovforslag, vi behandler i dag, og det tror jeg også kommer til afspejle sig i de fleste ordførertaler, der kommer.
Det er nemlig en forenkling af en masse regler på beskæftigelsesområdet, primært på sygedagpengeområdet.
En del bygger på erfaringer fra nordjyske frikommuneforsøg, og der er det lidt sjovt at stå her i dag som en, der reelt sad med frikommuneforsøg for nogle år tilbage, da de startede op.
Mange af de ting, vi fandt ud af stort set med det samme, var: Hvorfor gør man ikke det her i hele landet?
Det tager nogle gange lidt tid.
Erfaringerne viser, at det her nok skal sikre, at borgeren kommer hurtigere igennem og får et smidigere forløb, og at vi ikke bruger så meget tid på ting, der ikke er nødvendige og ikke giver nogen værdi til borgeren.
Derfor er vi i Liberal Alliance glade for den her aftale og også det lovgivningsarbejde, det har udviklet sig til, og jeg vil gerne både kvittere over for ministeren og de andre partier for øvelsen.
Det var det, vi gik hårdt efter alle sammen, og det var også det, som jeg synes vi kom ud med.
Så alt i alt er vi meget positive, og vi støtter forslaget.
Charlotte Munch (DD), 2024-11-20:
Aftalen gør op med, at alle bliver mødt med de samme krav og regler.
Forligspartierne, som er med i aftalen, er bl.a. enige om at sænke kravet om antallet af samtaler for sygemeldte fra fire til en, hvis sygdomsforløbet er ukompliceret og den sygemeldte har et job at vende tilbage til.
Aftalepartierne ser aftalen som det første skridt i arbejdet med at frisætte kommunerne på beskæftigelsesområdet, og aftalen bygger bl.a. på frikommuneforsøget, hvor de nordjyske kommuner har haft gode erfaringer med at bruge både rehabiliteringsteams og lægeattester mere fleksibelt.
I Danmarksdemokraterne mener vi, det er et skridt i den rigtige retning.
Mange borgere i Danmark føler sig som kastebolde, der bliver kastet rundt i systemet, og med den her aftale skal langt færre borgere med ukomplicerede forløb hives igennem lange forløb i jobcentrene.
Det faktum, at aftalen fjerner eller lemper en række krav til sygemeldte i sygedagpengesystemet, mener vi er positivt.
Desuden medfører aftalen, at bl.a. rehabiliteringsteamene bliver mere fleksible, så kommunerne fremover ud fra konkrete vurderinger skal beslutte, hvilke repræsentanter der skal deltage i sagens behandling i rehabiliteringsteamet, og visitationskategorierne bliver forenklet og sænket fra tre til to, hvilket vil lette kommunernes administration.
Alt i alt er det et positivt skridt for borgere i kortvarige sygdomsforløb, og det kan vi i Danmarksdemokraterne kun bakke op om.
Leila Stockmarr (EL), 2024-11-20:
Det undrer mig lidt, at ministeren siger, at det her ikke vil føre til øget CO 2 -udledning, når ordføreren fra ministerens eget parti lige har været oppe og tale om, at det her vil give mulighed for at oprette nye indenrigsruter på steder, hvor der ikke er det i dag, altså øge den samlede sum af indenrigsflyvninger i Danmark, på et tidspunkt, hvor vi ikke har noget grønt brændstof, som vi overhovedet kan kalde klimavenligt.
Så hvordan harmonerer de her argumenter?
Er det her et forslag, der handler om at udbygge dansk indenrigsflyvning, eller er det et forslag, der handler om at sikre lige konkurrence for flyselskaberne?
Det virker stadig meget uklart for mig.
Rasmus Stoklund (S), 2024-11-20:
Jeg har ikke læst den artikel fra Børsen, der omtales her, men i forhold til den grønne profil på det her lovforslag er det ikke forventningen, at det her lovforslag kommer til at medføre, at der sker en nævneværdig forøgelse af indenrigsflyvningerne og dermed heller ikke en forøget CO 2 -udledning.
Det hænger jo måske også sammen med det, jeg var inde på før, nemlig at man i praksis har set, at der er nogle selskaber, som reelt har været optaget af at kunne flyve indenrigs, men som har været nødt til også at have udenrigsflyvninger for at kunne nyde de samme fordele.
Derfor er det ikke forventningen, at den her ligestilling kommer til at ændre nævneværdigt på antallet af flyvninger.
Det handler om at sikre, at der er gode vilkår for, at man kan transportere sig rundt i hele landet, og om, at der skal være lige muligheder for både udenrigs- og indenrigsselskaber.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-11-20:
Tak for det.
Det sætter i et vist omfang kommuner fri i mange af de her sammenhænge.
Det afskaffer krav om, at sager om overgang til jobforløb skal behandles i rehabiliteringsteamet inden for 4 uger.
Det ændrer på rehabiliteringsteamenes sammensætning.
Det ændrer på opfølgningssamtaler, som i den grad lempes antalsmæssigt.
Det lemper på antallet af lægeattester; mange af dem viser sig at være overflødige.
Kort og godt giver det en hurtigere behandling og dermed også en hurtigere tilbagevenden til arbejdsmarkedet, hvor der måske allerede er en plads til den pågældende.
Der er reelt hjælp i mange tilfælde her.
Som den socialdemokratiske ordfører lige har sagt, er der 400.000 tilfælde at tage fat på, og man kan sanere 60.000 samtaler.
Jeg synes, det er på høje tid, vi kommer igennem med det her forslag, og Venstre kan i hvert fald tilslutte sig det fuldt ud.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-11-21:
Tak for ordet, formand.
I Danmarksdemokraterne synes vi, at det er en rigtig god idé, at vi får opdateret reglerne her, så de er ens for både Færøerne, Grønland og Danmark, og derfor kan vi støtte op om forslaget.
Mads Olsen (SF), 2024-11-21:
Tak for ordet.
Det er jo så spændende en sag, at vi havde slåskamp dernede om, hvem af mig og Serdal Benli der skulle tage den.
Forslaget, vi skal diskutere i dag, handler om indførelse af dansk lovgivning på udlændingeområdet både på Færøerne og i Grønland med respekt for deres love og det løbende behov for at sikre samhørighed mellem lovgivningerne i rigsfællesskabet.
Det er en opfølgning på regeringens intention om at sikre, at lovene er tilpasset i Danmark, på Færøerne og i Grønland.
Disse ændringer betyder bl.a., at relevante oplysninger på udlændingeområdet fra f.eks. indkomstregisteret og CPR-registeret deles nemmere i rigsfællesskabet.
Desuden giver det mening, at det færøske landsstyre kan tage beslutninger om at udstede et langtidsvisum.
Det er også godt at få en præcisering af, under hvilke forhold en religiøs forkynder kan modtage en opholdstilladelse.
Grundlæggende er der tale om et forslag, der søger at skabe kohærens mellem EU-lovgivningen på området, rigsfællesskabets unikke lovbestemmelser og dansk lov.
Derfor kan vi i SF umiddelbart støtte forslaget.
Tak for ordet.
Steffen Larsen (LA), 2024-11-21:
Mange tak, hr. formand.
Forslaget, L 99, går i al sin enkelhed ud på at sørge for, at vi får bedre styr på de folk, der skal til Færøerne og Grønland, og som reelt set vil søge opholdstilladelse i de områder, og det kan vi i Liberal Alliance grundlæggende støtte.
Tidligere ordførere har allerede angivet en lang række af de konsekvenser, det har, og vi kan støtte det i Liberal Alliance.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2024-11-21:
Tak for ordet, formand.
Formålet med lovforslaget her er at opdatere lovgivningen på udlændingeområdet i forhold til resten af rigsfællesskabet.
Det vil i praksis betyde, at en række regler i de danske udlændingelove kan træde i kraft på Færøerne og i Grønland, hvis der måtte være et ønske om det.
Forslaget er helt i tråd med regeringens ambition om et tæt samarbejde med Færøerne og Grønland.
Det betyder, at der delegeres kompetence til en færøsk myndighed, så det vil være muligt at træffe afgørelse om indrejse på Færøerne for udlændinge med et langtidsvisum.
I Moderaterne synes vi kun, det er rimeligt, at Færøerne og Grønland får øget selvbestemmelse over udlændingepolitikken.
Moderaterne støtter forslaget.
Tak for ordet.
Søren Søndergaard (EL), 2024-11-21:
Udlændinge- og integrationsministeren vil jo meget gerne have hjemmel til at sætte specifikke regler i udlændingeloven i kraft for Grønland og Færøerne, men kun i det omfang, Grønland og Færøerne ønsker det.
Det synes vi er ganske fornuftigt, for derved sikrer lovforslaget jo også, at regulering af udlændingeområdet i præcis Grønland og på Færøerne sker efter den grønlandske og den færøske regerings ønsker, og at det sker under respekt for rigsfællesskabets tre deles ret til selvbestemmelse.
Vi har selvfølgelig kigget efter, om der var nogen indvendinger eller bemærkninger overhovedet, f.eks. fra Grønland og Færøerne, og det har der jo ikke været som en del af den her høringsproces, og derfor kan vi kun støtte lovforslaget.
Birgitte Bergman (KF), 2024-11-21:
Jeg hjælper lige min ordførerkollega Brigitte Klintskov Jerkel i dag.
Lovforslaget her er noget, vi i hvert fald godt kan støtte i Det Konservative Folkeparti.
Det foreslår en mindre ændring, der har til formål at gøre det muligt at sætte regler på udlændingeområdet i kraft i Grønland og på Færøerne, hvis de selv ønsker det.
Ændringerne sætter bl.a. muligheden for at anvende Schengeninformationssystemet på Færøerne og i Grønland og muligheden for at sætte bestemmelser om gebyropkrævning i forbindelse med behandling af ansøgningssager i kraft for Færøerne og Grønland.
Desuden gives Færøerne myndighed til selv at tildele langtidsvisum.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Hans Christian Schmidt (V), 2024-11-21:
Tak for det, og tak for ordet.
Lovforslaget, vi behandler i dag, gør det muligt, at en række regler i udlændingelovgivningen kan træde i kraft på Færøerne og i Grønland.
Med dette forslag sikres det, at regler om gebyrfinansieret behandling af opholdstilladelser kan sættes i kraft på Færøerne og i Grønland, hvis de selv ønsker det.
Det er positivt, at det igen bliver muligt at opkræve gebyr for ansøgninger om opholdstilladelse.
Forslaget gør det desuden muligt at fastsætte regler om regelsamkøring i forbindelse med behandling af ansøgninger om opholdstilladelse og at delegere kompetencen til at træffe afgørelser om langtidsvisum til færøske myndigheder.
Det giver færøske myndigheder mulighed for at håndtere udlændingesager lokalt.
Vi i Venstre er tilfredse med, at dette lovforslag respekterer Færøernes og Grønlands egne ønsker og behov.
Det er forudsætningen for et tættere samarbejde og et mere velfungerende rigsfællesskab.
Venstre støtter lovforslaget.
Lasse Haugaard Pedersen (S), 2024-11-21:
Tak for det.
Jeg skal oplyse, at jeg står her som vikar i dag.
Strengt taget
gør jeg det jo sådan set hver dag, for jeg er her som 1. stedfortræder for hr. Dan Jørgensen, men i den her sag er jeg her som vikar for hr. Frederik Vad, ordføreren for Socialdemokratiet.
Med dette lovforslag foreslås det at opdatere en række regler på udlændingeområdet, der gør sig gældende på Færøerne og i Grønland.
Der er tale om et lovforslag, der hovedsagelig er af teknisk karakter.
Jeg vil ikke redegøre for alle initiativerne i lovforslaget, men blot berøre enkelte dele.
Derudover foreslås det at sætte dele af udsendelsesdirektivet i kraft for Færøerne og Grønland, så Schengeninformationssystemet kan anvendes fuldt ud.
Det giver Færøerne og Grønland mulighed for at fastsætte indrejseforbud og udrejsefrister, der gælder for EU-medlemslandenes område og ikke kun for Færøerne og Grønland.
Færøerne og Grønland er ikke omfattet af det danske EU-medlemskab og deltager ikke i Schengensamarbejdet.
Danmark er dog forpligtet til at udøve grænsekontrol på Færøerne og i Grønland, da de færøske og grønlandske grænser de facto udgør en del af Danmarks ydre Schengengrænser.
Endelig foreslås det at præcisere ordlyden af en bestemmelse i udlændingeloven om, hvem der kan få opholdstilladelse som religiøs forkynder på Færøerne.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2024-11-21:
Tak for det, formand.
Tak for den overordentlig varme modtagelse af lovforslaget her i Tinget.
Det sætter jeg stor pris på.
Årsagen til, at vi står og diskuterer lovforslaget i dag, er egentlig, at det ret tidligt i den her valgperiode kom flere af kollegerne og mig selv for øre, at Statens Kunstfond prioriterede midlerne til MGK-centrene, således at man ville prioritere de større byer, fordi man mente elevgrundlaget der var størst, og mange andre dele af landet ville man nedprioritere.
Det kan have sin logik, hvis man ser på det på den måde, Statens Kunstfond valgte at anlægge deres syn, men det bør være sådan, at man i Danmark kan udleve sit musikalske talent, ligemeget hvor man er vokset op.
Derfor besluttede jeg sammen med en række af de tilstedeværende politikere og ordførere, at tiden var kommet til, at vi genovertog ansvaret for MGK-centrene.
Det er ikke en stor økonomisk sag, men jeg synes, at det signalmæssigt og værdimæssigt faktisk er en vigtig sag, og det er også derfor, at den har sit eget lovforslag, dog med en påhængsvogn bestående af to elementer, som hr. Søren Søndergaard påpeger har meget lidt med MGK-centrene at gøre, nemlig hjemlen til Europa-Nævnet og så en praksisrettelse udi det danske sprog, når det kommer til folkehøjskolerne.
Jeg har jo før stået her på talerstolen til stor fortrydelse for min departementschef, som sikkert ikke lytter med, men alligevel af de rare embedsmand nede i grebningen vil blive informeret om, at jeg nu siger det her, og nævnt, at det vil vække en vis furore i Folketinget, hvis man præsenterer flere samlelovforslag fra Kulturministeriets side.
Så gik jeg på barsel med den besked og kom tilbage og fandt ikke desto mindre ud af, at både Europa-Nævnet og folkehøjskolerne havde hægtet sig på den her meget klare sag.
Jeg skal ikke direkte beklage det; jeg skal bare gøre opmærksom på, at jeg ikke vil gøre det til en vane at sammenkæde ting, der ikke direkte har noget med hinanden at gøre, men kan alligevel konstatere på de tilstedeværende, at det måske ikke har givet anledning til den furore, som jeg frygtede, da dagen begyndte.
Ikke desto mindre siger jeg tak for opbakningen.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen.
Tak, formand.