runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Maria Durhuus (S), 2025-11-04:
Der står vel ikke nogen steder, at folk får afgiften om 2 år.
Der står vel ikke nogen steder, at den her aftale ikke kan forlænges om 2 år.
Jeg tænker ikke, at vi kommer med en ekstraregning på 7 mia. kr. til den danske befolkning.
Det ville være meget mærkeligt.
Jeg tænker ikke, at man kan stille det her op sådan, at vi giver noget og så tager noget andet.
Det er rigtigt, at der er noget omkring fødevarer, at der er noget derude, og jeg ved, at ministeren arbejder benhårdt.
Vi er jo alle sammen interesseret i, at danskernes råderum bliver så stort som muligt, og at familierne er så lidt pressede som overhovedet muligt.
Jeg er jo kun vikar, så jeg skal afholde mig fra at rode mig ud i det helt store afgiftsshow.
Jeg er med på, at der er en emballageafgift, og jeg er med på, at man kan vurdere, om den er rimelig eller den ikke er rimelig.
Men jeg ved, at emballageafgiften aldrig nogen sinde når op på 3.600 kr. for den enkelte familie.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-11-04:
Tak, hr. formand.
Jeg vil gerne takke ordføreren for talen, og jeg vil også gerne spørge ordføreren, som er en rigtig god socialdemokrat, hvordan ordføreren har det med, at man laver sådan lidt en form for teater med nogle gynger og karruseller.
For vi kan jo se, at den samme regering øger afgifterne på emballage, således at når folk skal ned at købe mælk, ost, smør, kød eller alt muligt andet – det kan vi jo læse så sent som i dag i dagspressen – er der kommet nogle meget besynderlige prisdannelser i vores købmandsbutikker, hvor ting har en pris, der ender på 47 øre, 93 øre osv.
Alle de her ørebeløb betyder noget i den sidste ende, når man skal betale mere for de varer, man får ned i sin kurv hos købmanden.
Oplever ordføreren ikke også, at det virker lidt besynderligt, at man ligesom vælger at give noget med den ene hånd og tage noget med den anden?
Så synes jeg også, at ordføreren måske skulle reflektere lidt over, at man jo kun har valgt at prioritere det her i 2 år.
Altså, hvor er kontinuiteten henne?
Maria Durhuus (S), 2025-11-04:
Jeg skal starte med at sige, at jeg er her som vikar i dag.
Det skal ikke hindre mig i at være rigtig glad for at stå på talerstolen i dag og lige netop til den her sag, for jeg tror, rigtig mange af os kan huske, hvordan det var, da elpriserne tordnede derudad.
Den ene måned havde man en regning på 700 kr., næste måned var den på 1.500 kr., så var den på 2.000 kr., og lige pludselig var tv-reklamerne om mennesker, der dansede rundt og fortalte om, hvor fantastisk det var at vaske tøj om natten, for at man så kunne spare penge om dagen.
Det har ramt rigtig, rigtig mange, og det har været en usikkerhed, der siden har fulgt med for rigtig, rigtig mange familier.
Der er rigtig mange, der har haft svært ved at få økonomien til at slå til i de danske hjem.
Så derfor er det i dag en meget, meget vigtig førstebehandling, vi har, af at sænke den almindelige elafgift, sådan at den enkelte dansker kan få omkring 3.600 kr. mere om året.
Jeg vil sige, at har man prøvet at være enlig mor på en su og en københavnerhusleje, så er 3.600 kr. ikke småpenge.
Samtidig er det også et signal om, at vi rækker hånden ud og holder hånden under dem, der har allermindst.
Den her afgiftsnedsættelse er målrettet, og den er rimelig.
Det er god politik, synes vi i Socialdemokratiet, at vi lindrer presset direkte på husholdningsbudgetterne, at vi investerer i fællesskabets tryghed, og at vi skaber forudsigelighed midt i uforudsigelige tider.
Vi ved godt, at den her lettelse jo koster statskassen penge, men det er en bevidst prioritering.
Det er en investering i økonomisk tryghed i familierne og en del af den ansvarlige finanslov.
Så lad mig understrege, at den her lettelse ikke står alene.
Der er samtidig foreslået at fjerne en række andre afgifter, og jeg ved, at vi i Socialdemokratiet har en skatteminister, der arbejder benhårdt på andre initiativer for at hjælpe i danskernes husholdningsbudgetter og styrke købekraften.
Men sammenlagt betyder det, at vi med finansloven og denne lov skaber mere råderum, mere tryghed og færre bekymringer i hverdagen for de enkelte familier.
Løser det alle udfordringerne?
Det er god fordelingspolitik, det er grøn ansvarlighed, og det er økonomisk rettidighed i ét.
Så på vegne af Socialdemokratiet kan jeg sige, at vi støtter lovforslaget.
Vi ser frem til den videre behandling i udvalget.
Tak for ordet.
Mette Kierkgaard (M), 2025-11-04:
For jeg er sådan set meget enig i det, som også Liberal Alliances ordfører var inde på, i forhold til grundlæggende at få en hel familie til at hænge sammen.
Og i den sammenhæng handler plejevederlag jo også om andre end alene de ældre.
Jeg er virkelig glad for, at der er opbakning til det nuværende lovforslag.
Jeg synes, at noget af det, vi gør i ældreloven generelt set med at styrke samarbejdet med både frivillige og pårørende, også har et kæmpe potentiale, i forhold til hvem det egentlig er, der har også den relationelle opgave, som er på plejehjem og også på hospicer.
Men jeg er selvfølgelig altid lydhør og vil gerne lytte med.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-11-04:
Det, jeg spurgte ind til derudover, var jo det besynderlige i, at det kun er 2 år, man vælger at fjerne den her del af elafgiften, for mig bekendt skal folk da også betale penge for de varer, de køber, efter 2027.
Hvorfor har man valgt at prioritere noget i 2 år og så komme om 2 år og give folk ude i de danske husholdninger en ekstra regning på 7 mia. kr.?
Synes Socialdemokraterne, det er en god og socialt afbalanceret politik at give så stor en ekstra afgift til folk om 2 år?
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-04:
Det var egentlig også lige så meget et spørgsmål om, hvordan man sikrer en tilstrækkelig armslængde, for man skal jo bestille nogen til at lave den eksterne evaluering.
Så hvordan kan man i det materiale, der skal være udbudsmateriale, sikre, at der er den tilstrækkelig armslængde mellem ministeriet og dem, der skal foretage den eksterne evaluering.
Stephanie Lose (V), 2025-11-04:
Det er jo mig, der har ansvaret – eller den til enhver tid siddende ansvarlige minister – for at sørge for, at den evalueringsbestemmelse, der er her, bliver gennemført.
Det ændrer jo ikke ved, at der skal laves en ekstern evaluering.
Jeg tænker også, at vi kender det koncept andre steder fra, så selvfølgelig skal det være en evaluering, der er grundig, og som løser opgaven sådan, som det også er foreskrevet det skal være.
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-04:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Som jeg også nævnte i min tale, deler vi også den bekymring, som er rejst både fra SF, fra Radikale Venstre og fra Alternativets side omkring finansieringen af Det Økonomiske Råd, bl.a. i forhold til den fortsatte uafhængighed og uvildighed der ligger i rådets opgaver.
Stephanie Lose (V), 2025-11-04:
Det er også en af grundene til, at vi fra regeringens side har vurderet, at Det Økonomiske Råd ikke skulle være omfattet at det statslige arbejdsprogram – for at give et eksempel.
Som jeg også sagde før, mener jeg ikke, at det er en given ting, at bare fordi det er et økonomisk råd, kan der ikke være et effektiviseringspotentiale eller en prioriteringsopgave, der også dér skal løses.
Men vi tager hele tiden stilling til løbende, hvilket behov der måtte være.
Altså, grundlæggende er det jo velbeskrevet i det lovforslag, som vi så nu er på vej til at behandle, altså hvilke opgaver Det Økonomiske Råd skal løse.
Derfor mener jeg også, at det er ret oplagt, hvad det er for nogle ting, man skal evaluere på, for at se om de løser.
Når det så sagt, er det jo ikke en evaluering, der er lige rundt om hjørnet, og derfor har vi ikke i Økonomiministeriet på nuværende tidspunkt gjort os meget klare overvejelser om, hvordan udbuddet af en evaluering, der skal foregå om et godt stykke tid, kan finde sted.
Det ville også naturligt være noget, vi selvfølgelig skulle drøfte med Folketinget.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-11-04:
Det var jo også derfor, at hr. Dennis Flydtkjær på talerstolen snakkede om, at det kunne være, at det her i stedet var noget, der skulle ligge i regi af Folketinget.
Det overrasker mig bare, hvis regeringen og økonomiministeren ingen som helst overvejelser har haft om, hvordan man kan sikre den stabile finansiering også på længere sigt.
Så kan det være, at det er i Folketinget, og det kan også være, at man kan gøre det inden for ministerierne med respekt for, at man selvfølgelig laver en finanslov hvert eneste år, og at alting ligger under for det, så er der jo muligheder for at lave stabile løsninger.
Nu sagde ministeren jo, at når der er blevet tilført nye opgaver til De Økonomiske Råd, er der også kommet en ny bevilling, og det er jo rigtigt.
I de år, hvor man har tilført nye opgaver, har man også givet en ny bevilling.
Den er jo så blevet udhulet af 2-procentsbesparelser, indtil der så kommet en ny opgave, der har løftet bevillingen igen.
Så hvis man kigger på det på en lidt anden måde, kunne man også sige, at De Økonomiske Råd i dag har samme økonomi, som de havde i 2007, stort set; det er, på trods af at der er kommet nye opgaver til siden.
Mit spørgsmål til ministeren skal egentlig lyde: Hvad har ministeren gjort sig af overvejelser om, hvordan man sikrer de økonomiske råd en stabil finansiering fremadrettet?
Det her med, at det ligger i en finanslovsdrøftelse, er vel ikke noget, der i sig selv sikrer, at der er stabile rammer, og det er jo det, direktivet ellers foreskriver?
Stephanie Lose (V), 2025-11-04:
Jeg mener ikke, man kan se det sådan uafhængigt af og korrigeret for noget.
Så er det jo rigtigt, at der er et omprioriteringsbidrag, som der også er rigtig mange andre steder, og det er jo ikke givet, at man, bare fordi man er Det Økonomiske Råd, i modsætning til alle mulige andre ikke kan være underlagt et omprioriteringsbidrag.
Det synes jeg er svært at argumentere for, men vi skal selvfølgelig løbende følge behovet for ressourcer og økonomi i De Økonomiske Råd.
Samira Nawa (RV), 2025-11-04:
Nu nævner ministeren det samme, som flere andre ordførere også har nævnt, nemlig den bevilling, der var tale om, på 1,8 mio. kr. i forbindelse med finanslovsaftalen for sidste år.
Men gør det ikke indtryk på ministeren, at når man ser på det samlede billede, og når det er korrigeret for de lovbundne opgaver, som Det Økonomiske Råd har fået tilført over tid, så er der altså tale om en nedgang i ressourcer?
Hans Christian Schmidt (V), 2025-11-04:
Tak for ordet, formand.
Vi behandler her et lovforslag, der har til formål at videreføre en gældende ordning om retten til plejevederlag ved pasning af døende på Færøerne og i Grønland.
Det, der er vigtigt at vi her siger til hinanden, er altså, at vi med lovforslaget ikke ændrer den gældende retstilstand, men viderefører en ordning.
Det er det vigtigste at huske her, så man ikke tror, at vi nu gør noget nyt.
Det gør vi ikke.
Vi fortsætter bare den ordning.
Plejevederlaget er jo et vederlag, som kommuner kan udbetale til personer, der passer en nærtstående, som ønsker at dø i sit eget hjem.
Jeg synes, at min kollega fra Socialdemokratiet sagde det på den helt rigtige måde.
Det er sådan, det foregår, og det er sådan, det skal foregå.
Vi vil gerne støtte, at man får lov til at fortsætte med det både på Færøerne og i Grønland, så man altså bliver ved med at have ret til et plejevederlag efter ældreloven.
I dag er det jo sådan, at ældreloven ikke indeholder en bemyndigelse til, at der kan fastsættes regler om ret til plejevederlag under midlertidigt ophold på Færøerne og i Grønland, og derfor foreslår vi med lovforslaget, at ældreministeren fastsætter regler om, at plejevederlaget kan medtages under midlertidigt ophold på Færøerne og i Grønland.
I Venstre bakker vi helt op om at videreføre den gældende ordning, så personer, der passer en nærtstående, som ønsker at dø i sit eget hjem på Færøerne eller i Grønland, stadig har ret til et plejevederlag.
Tak for ordet.
Stephanie Lose (V), 2025-11-04:
Først og fremmest er det, som jeg sagde for et øjeblik siden, Økonomiministeriets og min vurdering, at de opgaver, som De Økonomiske Råd i forvejen løser i dag, nu bliver transformeret ind i et nyt regime, og alene det faktum, at der kommer et direktiv og en implementering af en lovgivning, udløser derfor i min optik ikke i sig selv noget behov for et løft af bevillingen.
Så er jeg selvfølgelig som ansvarlig ressortminister altid interesseret i, at De Økonomiske Råd har de rammer og vilkår, som de nu skal have.
Det er også derfor, vi tildelte et ekstra løft på 1,8 mio. kr. i forbindelse med finansloven for det indeværende år.
Det er også derfor, De Økonomiske Råd i modsætning til stort set alle andre på det statslige område ikke er omfattet af det statslige arbejdsprogram, hvor der skal hentes yderligere effektiviseringer, og i øvrigt er formandskabets og De Økonomiske Råds opgaver, når de er blevet udvidet tidligere, som jeg hørte nogle af talerne adressere, også blevet tilført en bevilling, der svarede til de ekstra opgaver.
Det er sådan, at det, der handler om, hvor mange ressourcer, som ikke kun De Økonomiske Råd, men også alle mulige andre statslige institutioner måtte have, er et element, som der tages stilling til i forbindelse med finanslovsforhandlingerne og som en del af det samlede finanslovsforslag.
Det mener jeg sådan set er det rigtige sted at adressere det, ligesom der i øvrigt på en lang række andre områder kan være behov for at tage stilling til, om man skal tilføre ressourcer eller kan effektivisere.
Der er mange vigtige opgaver i vores samfund, og jeg har svært ved at argumentere for, at et økonomisk råd lige præcis skal have en særstatus i forhold til behandlingen på finansloven i forhold til alle mulige andre.
Det vil være en politisk beslutning selvfølgelig.
Sascha Faxe (ALT), 2025-11-04:
Tak for ordet.
Som ordførerne før mig har sagt, er det helt afgørende, at det her kommer på grønlandsk initiativ.
For os i Alternativet er det et grundprincip, at når man fra Grønlands side henvender sig om noget, man gerne vil have gennemført, bakker vi op.
Jeg skulle også hilse fra Enhedslisten, som desværre ikke kunne være her, og sige, at de også bakker op om forslaget.
Maria Durhuus (S), 2025-11-04:
Tak for ordet.
Det er jo ofte i livets afslutning, at fællesskab og værdier kommer allertydeligst til udtryk, altså når et menneske nærmer sig døden og et andet menneske vælger at træde til for at give omsorg, nærvær og tryghed i hjemlige omgivelser.
Så står samfundets ansvar klart: at vi skal understøtte det mod og den kærlighed, som ligger i at tage sig af en nærtstående i livets sidste fase.
Derfor støtter Socialdemokratiet naturligvis forslaget om at videreføre den ordning om plejevederlag under midlertidigt ophold på Færøerne og i Grønland og om at forankre denne ret i selve ældreloven.
Det er en lille teknisk justeringen i lovgivningen, men den rummer en dyb menneskelig og politisk betydning.
Lovforslaget sikrer, at retten til plejevederlag, som gives til personer, der passer en nærtstående, der ønsker at dø i eget hjem, også gælder, når plejen foregår på Færøerne og i Grønland.
Denne mulighed har eksisteret gennem en bekendtgørelse og et aktstykke, men med dette lovforslag bliver ordningen nu lovfæstet og videreført uden ændring af borgerens ret hertil.
Så i en tid, hvor vi taler meget om rigsfællesskabets fremtid, er det her et konkret eksempel på, hvordan vi styrker samhørigheden imellem Danmark, Færøerne og Grønland, ikke gennem symboler, men med rettigheder.
Det handler ikke kun om jura og paragraffer, men det handler om, at en dansker, en grønlænder eller færing skal have mulighed for at være der for sin mor, far eller ægtefælle i den sidste tid uden at miste den økonomiske støtte, som retten til plejevederlag indebærer.
Derfor er det her lovforslag på alle måder en god anerkendelse af en vigtighed, men også en god anerkendelse af, at lige meget hvor man er i rigsfællesskabet, skal man have de samme rettigheder, og derfor støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Tak for ordet.
Morten Bødskov (S), 2025-11-04:
Tak for det, formand, tak for ordet, og tak for den positive modtagelse af lovforslaget.
Som det allerede har været fremme under behandlingen her, ønsker Grønlands regering flere muligheder for at rejse finansiering, både til offentlige projekter og også for Grønlands erhvervsliv.
Det er det, der er pointen med forslaget.
Det vil skabe nye muligheder for vækst og fremgang i Grønland, og det vil understøtte vigtige investeringer i f.eks. grøn energi og ikke mindst også i forsyningssikkerhed.
Men fordi Grønland ikke er medlem af EU, skal Grønland indgå en særlig aftale med Den Europæiske Investeringsbank, før banken kan finansiere projekter i Grønland.
Aftalen sætter så rammer for, hvordan Den Europæiske Investeringsbank kan operere i Grønland, og for de områder, som ikke er hjemtaget af Grønland endnu, skal Danmark så være medunderskriver af aftalen.
Lovforslaget sikrer, at internationale finansielle institutioner som f.eks. Den Europæiske Investeringsbank kan undtages fra reguleringen på Erhvervsministeriets ressort i Grønland, såfremt det ønskes af den grønlandske regering.
Det er en forudsætning for at kunne indgå en aftale med EIB, så banken kan finansiere grønlandske projekter.
Lovforslaget fremsættes, som det også har været fremme, efter ønske fra den grønlandske regering, og lovforslaget blev vedtaget i Grønland her i oktober måned.
Lovforslaget gælder kun områder, som Grønland ikke har hjemtaget, og det er kun efter ønske fra Grønlands regering.
Det håber jeg selvfølgelig alle kan bakke op om.
Det har jeg hørt, og det er jeg glad for.
Tak for ordet, formand.
Jeg ser frem til den videre behandling af forslaget i udvalget.
Helle Bonnesen (KF), 2025-11-04:
I dag behandler vi L 15, som er et lovforslag, der reelt går på, at der skal gives mulighed for, at internationale finansielle institutioner som f.eks. Den Europæiske Investeringsbank kan undtages fra dansk regulering, når de opererer i Grønland, og når den grønlandske regering ønsker det.
Forslaget bygger på, som flere andre har været inde på, et ønske fra den grønlandske regering.
I Danmark er sådanne institutioner allerede undtaget fra dele af vores regulering, men i Grønland gælder EU-regler jo ikke automatisk.
Det siger sig selv.
Det betyder, at en institution som Den Europæiske Investeringsbank faktisk kan være dårligere stillet, når den vil støtte projekter i Grønland, end når den gør det i Danmark.
Det Konservative Folkeparti vil gerne være med til at skabe gode rammevilkår, så Grønland kan tiltrække samme investeringsmuligheder som Danmark.
Der kan jo være tale om finansiering af store projekter, infrastruktur, energi og erhvervsudvikling, altså områder, som alle er ret centrale for Grønlands fremtid.
Det er som bekendt ret væsentligt, at forslaget bygger på et ønske fra den grønlandske regering, altså med en lokal forankring og et lokalt ønske, og det vil Det Konservative Folkeparti naturligvis gerne støtte.
Tak for ordet.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-11-04:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag handler om at give Grønland bedre muligheder for at tiltrække international finansiering til grønlandske projekter.
Grønlands regering ønsker at kunne samarbejde med internationale banker som Den Europæiske Investeringsbank, og det giver rigtig god mening.
For med flere finansielle partnere bliver det lettere at løfte store investeringer, som kan skabe vækst og arbejdspladser i Grønland.
Det kan f.eks. være investeringer i infrastruktur, energi og forsyningssikkerhed, altså projekter, som både er vigtige for Grønland og for hele rigsfællesskabet.
Men fordi Grønland står uden for EU, som de tidligere ordførere har sagt, kræver det en særlig aftale, før der kan ydes finansiering.
Det er et hul, som lovforslaget her skal lukke.
Det er et godt eksempel på, hvordan rigsfællesskabet kan fungere i praksis: smidigt, tillidsfuldt og til gensidig fordel.
Moderaterne støtter lovforslaget.
Det er et klogt og fleksibelt initiativ, der åbner døre for investering og samarbejde, og som viser, at vi sammen kan skabe gode rammer for Grønlands udvikling.
Tak for ordet.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-11-04:
L 15 er et forslag, der kan være med til at understøtte erhvervsudviklingen i Grønland.
Det handler om at give Grønland bedre adgang til international finansiering til gavn for Grønlands erhvervsliv og udvikling.
De øvrige tekniske detaljer vedrørende lovforslaget er allerede blevet fornemt uddybet af andre ordførere end mig.
Det er derfor både naturligt og vigtigt, at Folketinget respekterer dette ønske fra den grønlandske regering.
Derfor kan jeg på vegne af Liberal Alliance meddele, at vi støtter lovforslaget.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-11-04:
Tak for ordet, formand.
Bag forslaget her ligger et ønske fra naalakkersuisut, og forslaget handler også grundlæggende om respekt for Grønlands Selvstyre, også når det gælder samarbejder med internationale organisationer og finansielle institutioner.
Rigsfællesskabet bygger på ligeværd, tillid og gensidig respekt, og Grønland skal udvikle sig på egne præmisser.
Det mener vi at lovforslaget her hjælper med til ved at give nogle undtagelser fra den gængse regulering, bl.a. fra samarbejder med Den Europæiske Investeringsbank, og give ministeren mulighed for at lave bekendtgørelser.
Vi i SF støtter lovforslaget, og jeg skulle hilse fra Aaja Chemnitz og IA og sige, at det gør de også.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-11-04:
Tak for det.
Lovforslag L 15 handler om at skabe mulighed for, at internationale finansielle institutioner, som Danmark er medlem af, kan tilbyde deres produkter og ydelser i Grønland uden at være underlagt den danske erhvervsregulering, som ellers gælder i Grønland på områder, der ikke er overtaget af det grønlandske selvstyre.
Det er et teknisk lovforslag, men et lovforslag med stor betydning.
I Danmark er EIB undtaget fra disse typer reguleringer, netop fordi den opererer under EU-traktaten, men disse undtagelser gælder ikke automatisk i Grønland.
Lovforslaget giver derfor erhvervsministeren bemyndigelse til efter aftale med naalakkersuisut at fastsætte regler, der undtager internationale finansielle institutioner fra den danske regulering, når de opererer i Grønland.
Her vil vi gerne udtrykke en vis bekymring.
Det er en tendens, vi har set flere gange fra regeringens side, at Folketinget i stigende grad reduceres til et gummistempel, mens ministeren får vidtgående beføjelser til at fastsætte regler uden om den parlamentariske proces.
Det er en uskik, som vi bør være varsomme med at gøre til normen, også selv om formålet i dette tilfælde kan være nok så velbegrundet.
Så det handler grundlæggende om at sikre demokratisk legitimitet og gennemsigtighed, og derfor vil jeg også gerne spørge ministeren direkte: Agter ministeren at inddrage Folketinget, Erhvervsudvalget og andre relevante parter i udmøntningen af denne bemyndigelse, til trods for at lovforslaget lægger op til, at reglerne kan fastsættes administrativt?
Vi anerkender, at lovforslaget er fremsat på opfordring fra den grønlandske regering, og at det skal understøtte en vigtig indsats for at tiltrække udenlandske investeringer og styrke den økonomiske udvikling i Grønland.
Det konkrete eksempel med ønsket om en rammeaftale med EIB i forbindelse med udvidelsen af vandkraftforsyningen viser, at der er reelle behov.
Men netop fordi der er tale om potentielt vidtrækkende undtagelser fra gældende regulering, bør Folketinget i højere grad inddrages i fastsættelsen af rammerne, frem for at det overlades til ministeren alene.
Vi opfordrer derfor til, at der fremadrettet arbejdes med mere præcise lovgivningsmæssige rammer, hvor Folketinget bevarer sin rolle som den lovgivende myndighed.
Det er et godt eksempel på, hvordan Danmark og Grønland kan samarbejde om at skabe bedre rammevilkår for investeringer og udvikling uden at gå på kompromis med den grønlandske selvbestemmelse.
Det er vigtigt, at vi i Folketinget understøtter Grønlands mulighed for at tiltrække investeringer og skabe vækst, men det skal ske med respekt for den parlamentariske proces og med reel demokratisk inddragelse.
Tak for ordet.