Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-02-11:
Jamen jeg sover ganske udmærket.
Men der, hvor jeg synes åbenheden skal være, er i forbindelse med CRISPR-teknikker, gmo-manipulation, og hvad det er, man har været inde at manipulere med.
Det er de elementer, som jeg synes det er væsentligt der er åbenhed om.
Så kan jeg sådan set godt forstå det, hvis der er en virksomhed, som ikke ønsker, at hele deres forretningsstrategi skal være underlagt en offentlighed – selv om det selvfølgelig kunne være interessant nok at vide, om det var et firma, der ville udbrede en bestemt gmo-afgrøde i hele verden.
Men det er sådan set mere det der fagligt-saglige, med hensyn til hvad der manipuleres med, som vi gerne vil sikre der er en åbenhed omkring.
Det lyder da rigtig godt, hvis man kan bestille rengøring hos De Radikale.
Jeg vil godt starte med at sige tak til NOAH for at have skrevet et høringssvar.
Det er jo nogle gange lidt spøjst med sådan nogle sager, når der kun ligger ét høringssvar.
Er det så, fordi man har haft høringen hen over jul, eller er der ikke noget i sagen?
Jeg synes faktisk, det er væsentligt, at civilsamfundet deltager og forsøger at blande sig i lovarbejdet, og det kan jeg godt savne her, altså at der er lidt flere høringssvar.
Vi er i Enhedslisten jo sådan set positive over for, at der bliver krav om, at anmeldelser skal standardiseres, at al kommunikation skal være digital, og at det præciseres, hvilke oplysninger der kan indrømmes fortrolighed for.
Vi har forståelse for, at visse virksomheder i konkurrenceperspektiv kan have brug for at holde visse oplysninger fortrolige i forhold til konkurrerende virksomheder.
Disse kan være diverse kommercielle forbindelser mellem en producent eller importør eller i forbindelse med indkøb, markedsandele eller forretningsstrategi, som det fremgår af lovforslaget.
Men når jeg så ser i lovforslaget, at ministeren kan komme frem til at foreslå at kunne bestemme, at oplysninger om dna-sekvenser og forædlingsmønstre og -strategier ligesom kan holdes hemmeligt, synes jeg, at bemyndigelserne går over stregen.
Jeg synes, at det er væsentligt at kigge på, i hvilket omfang det her lovforslag lever op til den betænkning, som vi lavede i udvalget tilbage i 2016, hvor vi jo konkluderede, at det ikke var ministeren, der skulle have beføjelsen, hvis man skulle forholde sig til udsætning af gmo-afgrøder i Danmark, men at det skulle være Miljø- og Fødevareudvalget, som skulle forelægges en sådan sag.
Når vi så kigger på det her, hvordan vil udvalget så have mulighed for at kigge grundigt på en sag?
Ja, det ville vi da bedst have mulighed for, hvis der er åbenhed omkring, hvad det er, der er blevet udviklet og manipuleret på, og der sådan set er en offentlighed og der er forskere og der er organisationer, som har mulighed for at forholde sig kritisk til det.
Jeg er godt klar over, at det her sådan mest er et teknisk forslag, men jeg tror sådan set, at det ville være en stor fordel, at vi kom frem til, at vi kunne få vedtaget et ændringsforslag, som får begrænset den lukkethed, som der er lagt ind i forslaget her.
Altså, vi kan godt forstå, at der kan være nogle virksomheder, der ikke ønsker at lægge alle oplysninger frem, men lige når det drejer sig om det, der er blevet manipuleret med, synes vi, der skal være fuld offentlighed omkring det.
Hvad er det så, man kan opleve ude i verden?
Jamen altså, i USA, hvor man har mange gmo-afgrøder, opstår der sådan noget superukrudt, som kan tåle sprøjtegifte.
Hvordan er det opstået?
Jamen det er altså opstået, fordi naturen reagerer på det, der er ude i naturen.
Jeg synes, der er al mulig grund til ikke at tillade gensplejsede afgrøder i Danmark.
Det er sådan set vores klare holdning, og skal vi have en politisk proces, hvor vi har mulighed for at have en ordentlig debat om det, ja, så kræver det åbenhed om, hvad det er for nogle manipulerede afgrøder, der er blevet udviklet.
Som sagt synes jeg, det kunne være rart også lige at få vendt, i hvilket omfang den beslutning fra 2016 stadig væk står ved magt i forhold til det, der eventuelt skal vurderes.
Jeg synes, det er under standarden, at man ikke engang i baggrundsmaterialet til sådan et lovforslag her kan se, at der faktisk har været en ret grundig proces tilbage i 2015/16, og at man sådan set vedtog – det var et enigt Folketing, der vedtog det – den betænkning.
Jeg synes, standarden på dokumenterne i den her sag har været lidt for lav.