runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Gjerskov (S), 2020-11-10:
Naturen er i krise.
Det er det helt grundlæggende for at sikre en bedre og grøn fremtid.
Derfor skal jeg da også sige tak til Venstre for at give os mulighed for at tage den her diskussion igen her i Folketingssalen.
For der er jo brug for den opmærksomhed.
Vores natur har brug for den opmærksomhed.
Det er jo deprimerende, hver gang vi ser en ny rapport, for det går af en eller anden grund aldrig frem.
Det går altid tilbage.
Så derfor har vi brug for, at der bliver handlet, og jeg må sige, at jeg jo synes at vi har leveret rigtig, rigtig meget i den her regerings levetid.
Altså at alvoren alligevel er sunket ind, i forhold til at Danmarks natur og biodiversitet er vigtigt for Venstre.
Det skriver Venstre i beslutningsforslaget.
Jamen man kan jo ikke lade være med at knuselske det budskab fra Venstre og Venstres nye grønne linje.
Men så er der bare det, at når man så læser beslutningsforslaget – og nu er det altså rystende kort – tager det ikke så lang tid.
Det er fire linjer: Regeringen skal lave et udspil.
Der er ikke noget om, at Venstre skal gøre noget.
Det er regeringen, der skal lave et udspil med bindende mål, og det er ikke det hele, for der er ikke noget ord om, hvor pengene skal komme fra, hvor mange penge der skal bruges, hvad de skal bruges på, og ikke et ord om, hvordan Venstre vil bidrage til finansieringen, ikke et ord om prioriteringen.
Og så prøver man at kigge i Venstres forslag til finanslov, og der står heller ikke noget.
Derfor kan man jo godt blive lidt i tvivl om, om vi egentlig er kommet meget længere.
Jeg bliver i tvivl om, om vi er kommet meget længere end til det tidspunkt under den tidligere blå regering, hvor Venstres naturforhandlinger endte med at Konservative simpelt hen forlod dem og meddelte – og nu skal jeg lige finde det helt rigtige citat: Der lå et aftaleudkast med nogle naturmål, men de var ikke ambitiøse nok til, at Konservative kunne lægge navn til dem.
Og så kan det jo godt være, at det er det, der er forklaringen på, at man ikke selv kommer med nogen mål her i forhold til den her pakke.
Men jeg kan jo sige, og ministeren fortalte også om det, at der er drøftelser med Venstre om den her pakke og om natur.
Der er forhandlinger lige nu, drøftelser om, hvordan vi skal gøre fremover, men jo drøftelser, som også gerne skulle hænge sammen med en finansiering.
Det er jo det, vi synes er det bedste – eller ikke det bedste; vi synes, det er ret afgørende – så vi ved, hvad vi har at gøre med.
Vi har ikke brug for alt for mange fugle på taget.
Biodiversiteten og naturen har brug for konkrete løfter, som bliver konkret opfyldt af konkrete penge, som der konkret skabes flertal for her i Folketinget.
Derfor kan vi ikke støtte det her beslutningsforslag, men det ændrer ikke ved, at arbejdet med både natur og biodiversitet jo fortsætter, og det kommer til at fortsætte i – det tror jeg godt jeg kan sige – hele den her regerings levetid, ligegyldigt hvor lang tid den varer.
For der ligger en kæmpestor opgave foran os.
Lea Wermelin (S), 2020-11-10:
Det er ikke altid, der er så meget tid, som man godt kunne ønske sig, så jeg vil tage det op dér, hvor jeg slap.
Altså, ud over bruttoarealmodellen, som jo er et klart dansk aftryk, har vi jo også ønsket, at landbrugsstøtten skal være med til at bidrage til den grønne omstilling, der skal være af landbruget.
Ordføreren spurgte konkret til det her med, om der er et samarbejde, også med fødevareministeren.
Og det er der, og noget af det, som vi sagde ved delegeretmødet i Landbrug & Fødevarer, da vi holdt taler der, var jo også, at vi sådan set har lagt os i selen for at tænke de tiltag sammen, altså netop synergierne.
Mette Gjerskov (S), 2020-11-10:
Jeg er sikker på, at hr. Jacob Jensen godt kan se det.
Vi har jo brug for at få nogle klare svar fra Venstre om, hvor pengene skal komme fra til de her ting og til naturen.
Det er nemlig rigtigt, at det er ufattelig vigtigt.
Det er også derfor, at der skal bruges penge på det.
Det er jo også derfor, at regeringen faktisk har prioriteret det i sit forslag til finanslov.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-11-10:
Altså, i forhold til hektarstøtten og om man kunne beholde den, selv om der er nogle hjørner osv.: Det er jo rigtig fint.
Men så er der også ecostreams, og så er der jo 30 pct.s mulighed for at overføre fra søjle 1 til søjle 2.
Lea Wermelin (S), 2020-11-10:
Først og fremmest i forhold til spørgsmålet omkring synergier: Hvis vi vil nå alt det, vi gerne vil på det grønne – og det er jo både vores 70-procentsmål, men det er jo også at handle på biodiversitetkrisen – så vil det kræve, at vi tænker tingene sammen og ikke tænker så silobaseret.
Og det er der jo en række af de tiltag, som er blevet nævnt i debatten i dag, som er eksempler på, altså at de gavner hinanden.
Men det er ikke altid, at der er den synergieffekt, og derfor er der behov for netop særskilte planer og initiativer på begge områder.
Men der, hvor det kan tænkes sammen, skal vi selvfølgelig gøre det.
I forhold til det omkring CAP'en er jeg meget enig i, at hele den grønning af landbrugsstøtten er noget af det, som Danmark har arbejdet meget aktivt på, altså bruttoarealmodellen, hvor man sikrer, at man sådan set kan bevare sin hektarstøtte, vel vidende at der er nogle småbiotoper, altså krat, små, mindre naturområder, som altså de facto ikke længere vil være under landbrugsdrift på samme måde, som det har skullet nu, hvor man jo har skullet pløje det hele op for at få sin støtte.
Så det er jo et dansk aftryk, og det er selvfølgelig noget af det, vi også kommer til at forfølge i landbrugsforhandlingerne.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-11-10:
Tak for det, og tak for ministerens tale.
Nu snakker ministeren om, at man nogle gange godt kan gavne både biodiversitet og klima på en gang.
Og mit spørgsmål ender med at være: Hvad kan ministeren gøre for at tænke mere i helheder?
Og klima og natur vil, f.eks. i landbruget i forhold til lavbundsjorder, jo tit komme til at skulle supplere hinanden, så det kan være til gavn for begge dele.
Men i forhold til landbrug har vi en ny CAP-ordning på vej, hvor der er sat store beløb af i forhold til at kunne tilgodese naturen.
Hvordan er samarbejdet mellem miljøministeren og ministeren for fødevarer i forhold til at bruge de penge?
For nu har økonomi jo fyldt rigtig meget i det her sidste punkt, så der er nogle penge dér, der er har faktisk rigtig mange penge.
Kan de sættes i spil i forhold til at hjælpe naturen?
Lea Wermelin (S), 2020-11-10:
Og vi har jo også allerede netop haft flere drøftelser om, hvordan vi kan passe bedre på naturen.
Noget af det, jeg lytter mig til, er jo dels nogle af de konkrete indsatser, som vi har talt om her: naturnationalparker, urørt skov, mange af de indsatser, der retter sig mod de sårbare arter dér.
Men der er jo også hele spørgsmålet omkring udtagning af lavbundsjord, spørgsmålet omkring vandmiljøet, kvælstof og nogle af de andre ting, som jeg hørte Venstre sige før.
Og vi vil også meget gerne lave brede aftaler i den her regering, og vi lytter også meget gerne til det, hvis Venstre har konkrete ideer.
René Christensen (DF), 2020-11-10:
Tak, formand.
Ja, undskyld, jeg troede først, jeg var den næste.
Det er jo sådan lidt det samme, som vi havde på før, om biodiversitet, og jeg skal ikke holde den samme tale en gang til ud over at sige, at det selvfølgelig er et vigtigt område.
Det tror vi sådan set i Dansk Folkeparti er det vigtigste – at vi får talt sammen om, hvordan vi løser den opgave, som vi står over for.
Så er der også det i det, at hvis vi skal løse opgaven, skal vi også finde økonomien til det, og det her bliver ikke gratis.
Vi vil gerne have, at vi også løser det på tværs af partierne: Hvordan finder vi økonomien til at løse de opgaver, som vi står over for, særlig når vi snakker om natur og biodiversitet?
Det er at løse de her ting i fællesskab, således at vi ikke oplever, at naturen og biodiversiteten bliver en politisk kampbane, hvor vi kan se, at ved skiftende valg kommer der skiftende fokus i forhold til at løse det her.
For det er det lange seje træk, som skal redde det, som vi står med nu.
Men man skal også passe på.
Der blev sagt – godt nok under det tidligere forslag – at vi ikke har set noget værre, og det er 65 mio. år siden.
Man skal også passe på, at man ikke tegner det så galt, at man helt opgiver håbet om, at vi kan rette op på det.
For selvfølgelig kan vi det.
Men det handler om økonomi, og det handler om vilje.
Derfor synes vi egentlig, at det her forslag fra Venstre er et positivt forslag, som lægger op til dialog på tværs af partierne.
Mai Villadsen (EL), 2020-11-10:
Mig bekendt er Venstre inviteret til finanslovsforhandlinger i morgen formiddag, og i Enhedslisten ser jeg det sådan, at der da intet er til hinder for, at man, hvis man er enig i finansieringen med det flertal, der er, og i målsætningerne, så er fælles om det.
Men jeg er i tvivl om, om Venstre er det.
For hvad er det for nogle målsætninger, Venstre godt kunne tænke sig i en bindende biodiversitetslov?
Det ønsker jeg svar fra ordføreren på, før jeg i hvert fald vil åbne døren ind til det forhandlingsrum.
Jeg ved godt, at det ikke kun er mig, der har mulighed for det, men jeg tænker også, at ordføreren må have en vis forståelse for det, særlig set i lyset af, at vi jo ikke har været særlig imponerede over den indsats, den Venstreledede regering leverede i sidste valgperiode.
Jacob Jensen (V), 2020-11-10:
Det var sådan ligesom et papir, og så kunne man begynde at lægge elementer ind på det.
Det var mit indtryk, at man i forståelsespapiret havde skrevet, at man ville komme med et biodiversitets- og naturudspil, hvori der ligesom er nogle forslag, der er overvejet og gennemarbejdet af embedsmænd og andre goder mennesker, og så kunne man ligesom forhandle politisk ud fra det.
Men det er så ikke tilfældet.
Det håber jeg at Enhedslistens ordfører kan bekræfte.
Det er det ene.
Det andet er, om ordføreren ikke kunne forholde sig til, om ikke det er lidt ærgerligt, at Christiansborgteknikken skal forhindre muligheden for, at vi kunne lave et bredere politisk forlig.
Nu bruger man ligesom den med, at det er finanslovsforhandlinger, og så kan vi andre ikke være med om bordet.
Jeg tror, det er lidt senere i den her uge, eller også er det i næste uge, at vi får de første sættemøder med finansministeren.
Så er det ikke lidt ærgerligt, at det skulle være det, der ligesom forhindrede muligheden for, at vi i hvert fald kunne afprøve den bredde, som der kunne være her?
Mai Villadsen (EL), 2020-11-10:
Det er dejligt, at vi igen får chancen for at stå her i Folketinget og diskutere natur.
Naturen fylder jo meget, også for borgerne i vores land, og her i coronakrisen har den tid, man har brugt i naturen, faktisk slået rekord.
Folk har haft behov for at komme væk fra byerne, væk fra små lejligheder og overfyldte parker og derud, hvor der faktisk var plads.
Et sted som Møns Klint måtte politiet simpelt hen troppe op, fordi der var decideret trængsel på trapperne.
Folk havde behov for at komme ud og få den ro, som naturen også giver.
Den giver os et pusterum og er livsbekræftende midt i det kaos, vi står i lige nu i hele verden.
Derfor synes jeg, det er rigtig vigtigt at snakke om naturen, og at vi i Folketinget også sørger for at huske den og værne om den.
På overfladen kan naturen, når man er derude her i efteråret med de smukke gule og brune blade, se harmonisk ud, men i virkeligheden udspiller der sig jo et langt større drama, end vi kan se med det blotte øje.
På verdensplan er over 100.000 arter enten forsvundet, truet eller meget sjældne, og også i Danmark oplever vi jo en enorm tilbagegang i bestanden af fugle, bier og alle arter i det hele taget, så der skal gøres noget.
Vi er i Enhedslisten rigtig glade for, at man med forståelsespapiret fik forpligtet regeringen og det parlamentariske grundlag til sammen at levere nogle løsninger, bl.a. at der skal reserveres et areal af vores land til urørt skov – i Enhedslisten ønsker vi, at det skal være 25 pct. – og en aftale om, at vi skal lave en biodiversitetspakke.
Vi er meget ærgerlige over, at man ikke for alvor er i gang endnu.
For vi har behov for at ændre på vores land, sådan at naturen får mere plads.
Lige nu pumper vi groft sagt bacon og korn ud af rigtig meget af vores landområde – over 62 pct. er opdyrket til landbrug – og vi bundtrawler i en rigtig stor del af vores havområder, hvilket er enormt skadeligt.
Så der skal ske noget, og vi har travlt.
Derfor er jeg også glad for at vi faktisk sidder og forhandler lige nu i det flertal, som skal finde pengene til at levere nogle løsninger.
Men jeg synes også, det er interessant, at Venstre nu spiller sig på banen og skriver i det her beslutningsforslag, at Venstre ønsker sig bindende mål – sådan må jeg forstå det.
I Enhedslisten er vi jo interesserede i at forhandle med hvem som helst det, som har en politik, vi er enige i, så derfor er jeg nysgerrig, med hensyn til hvad det er Venstre i virkeligheden vil med det her forslag.
Hvor skal de bindende mål ligge?
Hvor mange penge skal gå til naturen?
Det synes jeg vi mangler at få belyst med det, der ligger her.
Sådan som forslaget ligger nu, kan vi ikke i Enhedslisten bakke op om det, for vi er allerede i gang med forhandlinger med regeringen om finansloven, men jeg håber da, at vi kan lave en bred biodiversitetslov med hele Folketinget, og på den måde opfatter jeg også det her som en udstrakt hånd – om man så må sige – fra Venstre til andre partier, der vil være med til netop det, og den vil jeg selvfølgelig gerne tage imod på lang sigt, medmindre vi kan overbevise regeringen om, at det er noget, der skal laves nu.
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-11-10:
Ja, det håber jeg da i den grad vi er, for vi skal sådan set allerede have taget nogle skridt nu og her, og der skal tages flere skridt, og det ville jo være fantastisk, hvis vi kan byde aktivt ind i de internationale forhandlinger, der kommer til at være.
Nu er det godt, vi har fået en EU-biodiversitetsstrategi, for den kan presse på internationalt, og det er jo altid godt, hvis lande som Danmark også har en god biodiversitetslov – og her kigger jeg ned på miljøministeren – at tage til Beijing med.
Jeg oplevede selv under klima-COP25 i Spanien, hvor meget opmærksomhed der var, fordi vi havde fået en klimalov, og hvor meget man kan være med til at forme og hjælpe andre parlamentarikere og regeringer med, hvordan de kan arbejde med konkrete ting.
Så jeg håber selvfølgelig i den grad, at vi er kommet langt videre.
Nu er det en del af forhandlingerne, og det er også en del af finansloven, og vi satser i den grad på at få taget store og alvorlige skridt i den rigtige retning.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-11-10:
Så hvor stor er SF's tålmodighed i forhold til at få biodiversitetspakken på plads?
I maj skal der, hvis alt er vel til den tid, være COP15 i Kina, og er vi på plads med en biodiversitetspakke i Danmark på det tidspunkt?
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-11-10:
Jeg synes faktisk, det er en enormt respektfuld måde at starte forhandlinger op på, at man – i stedet for at presse det i en retning – kigger sig omkring og på de mennesker, man taler med, og siger: Hvor er det, vi skal tage det her hen?
Vi ved, at vi vil handle på natur- og biodiversitet krisen; hvordan kommer vi derhen?
Det er faktisk med den respekt jeg synes de her forhandlinger er blevet indkaldt, og det er med den respekt, de foregår.
Det var egentlig heller ikke for at sige, at det her forslag er drilleri, for jeg ser det faktisk som et reelt politisk redskab til at skubbe noget i gang, som vi var mange der syntes det var forkert at udskyde i et år.
Jacob Jensen (V), 2020-11-10:
Altså, et blankt stykke papir – så kan jeg også være med.
Nu sagde fru Zenia Stampe før, at det var en gratis omgang, og hr. Rasmus Nordqvist siger, at man nu forhandler med udgangspunkt i et blankt stykke papir, og så kan man ellers bygge oven på det.
Det, der sådan set var formålet med det her forslag, som også Rasmus Nordqvist rigtigt siger, var jo netop at få den lanceret – i øvrigt sammen med det samråd, som hr. Rasmus Nordqvist også henviser til – for at få, kan man sige, presset regeringen ind på den bane, som man egentlig havde været på, men som man valgte at trække sig fra og så sige: Nu venter vi et års tid.
Det er sådan set det, der har været intentionen, ikke noget med, at nu skulle vi drille, og nu skulle vi en hel masse.
Det har sådan set været og er reelt nok, og jeg er glad for, at der så er nogle forhandlinger i gang.
Jeg havde bare håbet på, at vi så også kunne se indholdet, men jeg har så forstået nu fra hr. Rasmus Nordqvist, at det i udgangspunktet er et blankt stykke papir, så der er ikke et udspil fra regeringen.
Det er selvfølgelig noteret.
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-11-10:
Det beslutningsforslag, vi diskuterer nu, kom jo i de dage, hvor regeringen meldte ud, at man udskød forhandlingerne om biodiversitet og natur et år.
Med det samme indkaldte jeg til et samråd om, hvordan det kunne være rigtigt, at man blev ved med at udskyde det.
Det var så et samråd, jeg endda aflyste, fordi jeg så blev indkaldt til forhandlinger inden.
Det er så der, jeg må sige, at jeg sådan set helt er for tankerne i forslaget.
Det handlede om, at vi skal i gang med de her forhandlinger, og det er vi så heldigvis kommet.
Det, det jo handler om i al sin enkelthed igen – og vi kan godt stå og kun snakke teknik, men jeg bliver nødt til at sige det igen – er, at naturen altså bliver nødt til at komme først.
Vi bliver nødt til at se på den måde, vi har leget totalt privilegieblinde over for naturen på, har udpint den til lands og indrettet vores landbrug, som vi har gjort, og udpint den til vands, fordi vi desværre ødelægger vores havnatur.
Det er det, vi skal ændre på.
Det er jo det helt grundlæggende, der ligger ud over bare at indkalde til forhandlinger.
Det er det, vi bliver nødt til at snakke om: Hvordan er det, vi ændrer vores prioriteter, vores ambitioner?
Det er jeg glad for at være med til at forhandle om nu.
Venstres ordfører har flere gange her i dag spurgt ind til, hvad det er, vi forhandler ud fra, hvad det er for noget, regeringen har lagt frem.
Jeg kan sådan set glæde Venstres ordfører med at sige, at vi sådan set startede med et tomt stykke papir.
Det handlede om: Hvor vil vi hen?
Som altid er jeg glad for at hjælpe med at få ambitionerne op.
Jeg kan huske, at jeg under den tidligere regering havde en diskussion med en Venstreminister, der sagde, at jeg jo var fuldstændig umættelig, når det kom til handling for klimaet.
Jeg kan sige, at det samme gælder naturen.
Det er jo der, vi er i forhandlingerne nu.
Vi siger: Op med ambitionerne!
Vi har fremlagt et finanslovsudspil om en grøn kickstart i SF, som jeg synes at Venstre i stedet for at sidde og knokle så meget på at lave sit eget, kan kopiere.
Gå ind og kopier det, så er der penge til at tage fat på det her, og der er også penge til at komme i gang med Venstres næste beslutningsforslag.
Så I er velkommen til at gå ind og se på det.
Det er rigtig godt.
Det tror jeg skal være min afslutning her.
Zenia Stampe (RV), 2020-11-10:
Nu kan jeg ikke huske formuleringen fuldstændig, men det, jeg husker, er, at jeg tænkte: Hov, der står da ikke noget om finansiering i den formulering.
Det er jo der, hvor jeg også bliver nødt til at sige, at det er lidt en gratis omgang som oppositionsparti at sige – det er i øvrigt lidt den samme diskussion, vi får i forbindelse med næste beslutningsforslag – at nu må regeringen lige lægge en plan og diske op med nogle penge.
Sådan synes jeg heller ikke klaveret spiller.
Der tænker jeg egentlig også, at selv om hr. Jacob Jensen og Venstre er i opposition, er Venstre da også indimellem i regering, og der er det altså bare lidt træls, når oppositionen eller støttepartier for den sags skyld kommer med de der: Stik os lige nogle penge, og gennemfør det i overmorgen.
Det er bare ikke helt reelt.
Jacob Jensen (V), 2020-11-10:
Men forslaget her er jo netop fremsat, præcis som fru Zenia Stampe siger, ud fra det scenarie, at regeringen valgte at udskyde hele diskussionen her et år med henvisning til corona og svært at finansiere og sådan nogle ting.
Det er sådan set det, der ligger i det her forslag, og jeg håber, De Radikale også stadig væk, selv om man er i gang med nogle drøftelser eller sonderinger, kan se idéen i, at vi også laver et bredere politisk snit end at gøre det meget smalt.
Zenia Stampe (RV), 2020-11-10:
Ja, man kan sige, at det jo i virkeligheden også er derfor, jeg hellere havde set, at vi forhandlede i et andet spor end finanslovssporet, fordi finanslovssporet så ofte er et smallere spor, fordi det er regeringen og dens parlamentariske grundlag.
Dog har jeg på fornemmelsen, at der er nogle spor, der også er bredere end bare parlamentarisk grundlag i forbindelse med den her finanslov.
Derfor havde jeg da egentlig også syntes, at det havde været det bedste scenarie.
Når det er endt på den her måde, er det jo nok også i virkeligheden, fordi regeringen for nogle måneder siden udskød forhandlingerne til næste år.
Og så var vi jo så alligevel et parlamentarisk grundlag, der sagde: Det kan vi ikke leve med, vi bliver simpelt hen nødt til at komme i gang.
Og den udstrakte hånd, vi så fik fra regeringen, var: Jamen så lad os tage hul på det i finanslovsforhandlingerne.
Vi kan næppe komme igennem med hele pakken, men så kan vi dog alligevel få gjort et indhug i noget af det, som vi alle sammen er enige om skal være en del af pakken.
Men jeg er fuldstændig enig med Venstre i, at det her ikke er den optimale løsning.
Den optimale løsning havde jo været, at vi havde haft et bredt forhandlingsforløb om hele pakken og bredt i Folketinget og også om finansieringen.
Jeg sad faktisk og fulgte med inde ved siden af.
Det kan man.
For dem, der sidder og følger med derude, kan jeg fortælle, at vi jo har et værelse inde ved siden af, hvor man kan følge med.
Men pludselig gik det altså lidt hurtigt.
Men vi kan desværre ikke støtte det her forslag, selv om vi jo i virkeligheden er glade for hensigten.
For det er jo netop at indkalde til forhandlinger om en biodiversitetspakke.
Der står godt nok ikke noget om finansieringen.
Men som jeg var inde på i forbindelse med den tidligere debat, var det jo i virkeligheden vores favoritscenarie: at vi, et bredt udsnit af Folketingets partier – alle dem, som interesserer sig for biodiversitet – mødtes, forhandlede en pakke på plads og fandt finansieringen.
Det ville sådan set have været vores bedst tænkelige scenarie.
Men nu er vi i gang med nogle forhandlinger med regeringen, eller man skulle måske kalde dem sonderinger, og så håber vi på at kunne komme et stykke ad vejen i finansloven.
Men så håber vi jo på at kunne vende tilbage til en lidt bredere drøftelse, også med resten af Folketinget, på den anden side af den.
Lea Wermelin (S), 2020-11-10:
Først og fremmest tror jeg ikke, at der er nogen her, der påstår, at tingene er sort-hvide.
Men det, som vi bare kunne se, da vi overtog regeringsmagten, var jo, at naturen ikke havde fået det bedre; at rapporterne blev ved med at komme ind på mit kontor og viste, at naturtilstanden derude er for dårlig.
Og der er også en række af de beslutninger, som blev taget under den tidligere regering, som vi var lodret uenige i.
Og der er § 3-forbuddet jo et meget godt eksempel på noget af det, som Venstre rullede tilbage, som vi havde indført, og nu har vi så stemt det igennem igen.
Og det er jo ikke den måde, jeg tænker at vi skal lave naturpolitik på, altså hvor det først går lidt frem, men så lidt tilbage igen – og så lidt frem igen.
Men det ændrer bare ikke på, at lige præcis det forslag ved vi jo vil gavne naturen de steder, og jeg synes også, det er på tide efter 30 år med en naturbeskyttelseslov i forhold til det her, at de områder så rent faktisk bliver fritaget for, at man kan pløje, sprøjte og gøde dér – bare for at tage vibespørgsmålet.
I forhold til forhandlinger har jeg jo haft en drøftelse netop med alle Folketingets partier, og det vil jeg utrolig gerne fortsætte med.