runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2020-01-10:
Jeg må starte med at anholde, at det, der foregår, er ulovligt.
Det, der foregår, er ikke ulovligt – det er fuldstændig i overensstemmelse med de danske regler.
Og de danske regler skal selvfølgelig være i overensstemmelse med EU-retten.
Det er jo det, vi arbejder med at finde ud af: Hvad er det så for nogle regler, vi skal bringe de danske regler i overensstemmelse med, hvis de måtte skulle bringes i overensstemmelse med andre?
Så præmissen for spørgsmålet er forkert.
Rune Lund (EL), 2020-01-10:
Mener ministeren, at det her lovforslag, som vil videreføre ulovlig masseovervågning af borgerne i Danmark, styrker frihedsrettighederne i Danmark?
Nick Hækkerup (S), 2020-01-10:
Det, der i virkeligheden gør størst indtryk på mig, er, at ikke alene Danmark, men at 16 andre EU-lande har sagt til EU-Domstolen: Den retsstilling, I lagde fast, er uhyre problematisk i forhold til at bekæmpe kriminalitet; I bliver nødt til at genoverveje jeres praksis for Tele2-dommen.
Det er det, der gør indtryk på mig.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-10:
Tak til ministeren for at svare på spørgsmålet.
Jeg er ikke enig.
Så vil jeg stille et andet spørgsmål: Gør det indtryk på ministeren, at de lande, som vi normalvis sammenligner os med – Sverige, Norge, Tyskland, Storbritannien og andre lande – har stoppet den her praksis?
Gør det indtryk på ministeren?
Og når de kan, hvorfor kan vi ikke?
Nick Hækkerup (S), 2020-01-10:
Jamen prøv nu at høre: Der er også andre, der har gjort sig skyldige i den misforståelse i dag, nemlig ved at sige: Kunne man ikke bare gøre det sådan, at man jo efterfølgende kunne lave logning eller kun lave logning mod dem, som man tænkte måske ville begå en forbrydelse?
Altså, man kan jo ikke vide, hvem det er, der har påtænkt at begå en forbrydelse.
Hvis man kunne det, kunne man jo starte med kun at holde øje med dem.
Så derfor er logningsreglerne indrettet sådan, at man logger, og hvis man så f.eks. konstaterer, at der her er begået en forbrydelse, at der her er begået et indbrud, at der her er begået, hvad ved jeg, tyveri, så kan man bruge logningsreglerne til f.eks at konstatere, om den mistænktes mobiltelefon var i hånden på den mistænkte i nærheden af gerningsstedet, f.eks. Den slags oplysninger vil man jo ikke kunne hente ud, hvis man siger, at man ikke foretager logning, og at man må gøre det efterfølgende, for da er de oplysninger jo forsvundet.
Og derfor er det en illusion det der med, at man kan sige: Vi nøjes med at rette logningen mod mistænkte.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-10:
Der må man sige, at ministeren i den grad anvender kortfattethed i forhold til at svare, men så vil jeg prøve at stille et andet spørgsmål, som vi forhåbentlig kan få et svar på.
Problemet med den her ulovlige logning og også det, vi har set i teleskandalen, er, at forsvarsadvokater ikke har samme adgang til de her oplysninger og til samme data, som politiet og anklageren har.
Mener ministeren, at det er rimeligt?
Nick Hækkerup (S), 2020-01-10:
Samme spørgsmål, samme svar.
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-10:
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at ministeren uddybede lidt mere end bare det.
Og jeg går ud fra, at ministeren mener, at vi er bundet af EU-charteret.
Så derfor synes jeg, det ville være på sin plads, at ministeren gav det yderligere nogle ord med på vejen, om han mener, at man har gjort alt, hvad man kan, for hurtigst muligt at træffe foranstaltninger til efterlevelse af den her dom.
Nick Hækkerup (S), 2020-01-10:
Det var præcis samme spørgsmål, som blev stillet til den socialdemokratiske retsordfører, der svarede fuldstændig korrekt på spørgsmålet.
Så det henholder jeg mig til.
Nick Hækkerup (S), 2020-01-10:
Jeg har den grundlæggende holdning, som jeg også har givet udtryk for, at noget af det, der giver tryghed i Danmark, er, at vi er i stand til at bekæmpe kriminalitet.
Noget af det, der giver os frihed i Danmark, er, at vi er i stand til at bekæmpe kriminalitet, at vi effektivt kan sørge for, at vi føler os trygge.
Inger Støjberg (V), 2020-01-10:
Jeg kan i hvert fald bare konstatere – og det mener jeg også at hr. Rune Lund meget hurtigt vil kunne konstatere – hvor vigtigt logning er som redskab for politiet for opklaring af forbrydelser.
Og det må jeg sige at jeg har meget, meget stor respekt for.
Jeppe Bruus (S), 2020-01-10:
Med al respekt er det jo fuldstændig identisk med det spørgsmål, som hr. Kristian Hegaard stillede for lidt siden, og som jeg svarede på.
Så jeg synes egentlig, jeg har svaret, altså at den alt andet lige-betragtning vel ikke er helt rimelig, fordi der er opstået nye sager og dermed også en ny argumentation.
Det her handler grundlæggende om, hvad det er for nogle værktøjer, vi mener vores politi skal have adgang til.
Nu her for ikke så længe siden lige op til jul var der en stor sag, hvor politiet fik forhindret et terrornetværk, hvad jeg kunne se at både Det Radikale Venstre og Alternativet var ude at rose.
Samtidig argumenterer man for, at man skal stække politiets muligheder for at opklare kriminalitet.
Og der er vi jo grundlæggende bare, tror jeg, to forskellige steder.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-10:
Da der faldt dom i Tele2-sagen i 2017, sagde den daværende minister, at Højesteret har afsagt, at der nu er 12 måneder til at ændre den danske logning, og det er ikke sket.
I forhold til det tidligere spørgsmål, som også handlede om nogenlunde det samme, vil jeg bare lige præcisere: Mener ordføreren, at det er optimalt og godt nok, når Højesterets afgørelse gav regeringen 12 måneder til at ændre de danske logningsregler, og det stadig ikke er sket?
Jeppe Bruus (S), 2020-01-10:
Nej, det kan jeg ikke.
Men der er nogle, der kender den normale praksis i de sager bedre, end jeg gør.
Og jeg tænker ikke, der er noget mystisk omkring det.
Det har jo sådan set også været sådan i forhold til den daværende regering.
Jeg har fuldt tillid til, at både den daværende regering og den nuværende sammen med myndighederne håndterer det her fuldstændig efter bogen.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-10:
Jeg bemærkede, at ordføreren nævnte, at Danmark har afgivet et indlæg, og som jeg kan forstå det, er det indlæg hemmeligt.
Kan ordføreren redegøre for, hvorfor det indlæg er fortroligt, altså hemmeligt, og ikke offentligt tilgængeligt?
Jeppe Bruus (S), 2020-01-10:
Jo, men der tror jeg, vi springer nogle led over.
Altså, det dér er jo sådan en alt andet lige-betragtning om, at hvad nu, hvis Tele2-dommen havde været der og der ikke var sket noget efterfølgende, men der er jo sket noget efterfølgende – der er nemlig andre verserende sager.
Og det vil sige, at så opstår der jo en situation, hvor man så argumenterer for at få en retstilstand, som er ensartet, og som selvfølgelig også kommer til at påvirke de danske regler.
Og derfor er den der alt andet lige-betragtning vel ikke sådan helt enkel.
Ja, jeg synes, Danmark har opført sig rigtig fornuftigt i den her sag og foretaget den fornødne behandling i forhold til at håndtere det her sammen med andre lande i EU-systemet.
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-10:
Tak for det.
Det er jo noget tid siden, at den dom, som vi taler om, og som har underkendt de danske regler, er faldet.
Og efter EU-Domstolens praksis skal medlemsstater så hurtigt som muligt, når der er faldet en dom, træffe de foranstaltninger, der skal til for at opfylde den.
Og så vil jeg høre ordføreren, om det er ordførerens opfattelse, at Danmark så hurtigt som muligt i den her sammenhæng har gjort alt, hvad man kunne for at bringe logningsreglerne i overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder i EU's charter.
Jeppe Bruus (S), 2020-01-10:
Tak for det, formand.
Det skyldes jo, at man har en tidligere dom i EU-systemet, altså Tele2-dommen, som underkendte de danske regler, og at der efterfølgende verserer flere afgørelser, som vi venter på bliver afsluttet.
Bl.a. Danmark og en række andre EU-lande er kommet med bemærkninger om den retstilstand, der er ved anvendelsen af logning, og derfor afventer vi de sager og den behandling, som forventes færdig i løbet af et års tid, så vi derved kan fastlægge de nationale regler.
Det er sådan teknikken ved det her, og som jeg sagde, er det så niende gang, at man lægger op til at udskyde den her revision.
Der er også noget mere grundlæggende på spil her, som givetvis også kan få nogle bemærkninger i løbet af lovbehandlingen.
Det her handler jo dybest set om de værktøjer, vi ønsker at politiet og myndighederne skal have til at bekæmpe kriminalitet, og i hvilket omfang de skal indebære det at kunne bruge oplysninger, der er digitale.
Det kan man have mange forskellige holdninger til.
Man må bare sige, at de værktøjer, der handler om bl.a. at kunne spore telefoner eller kunne følge med i, hvad det er, der foregår i kriminelle netværk, er helt afgørende for politiets mulighed for at efterforske og forebygge kriminalitet, også den rigtig grove kriminalitet.
Og der har vi altså den holdning, som vi også deler med den daværende regering, at det at kunne logge nogle af de her oplysninger og få adgang til dem – med en dommerkendelse – i helt relevante sager er et meget, meget vigtigt instrument, som er med til at forebygge og opklare og også bekæmpe grov kriminalitet.
Derfor er det fornuftigt, at vi afventer den diskussion eller argumentation, der er i gang på EU-plan, før vi endeligt tager stilling til, hvordan vi kan indrette de danske regler, så de selvfølgelig er i overensstemmelse med og holder sig inden for lovgivningen.
Derfor støtter Socialdemokratiet selvfølgelig den socialdemokratiske regering i det her lovforslag.
Tak for ordet.
Naser Khader (KF), 2020-01-10:
Verden er ikke sort-hvid, hr. Jens Rohde.
Som jeg var inde på i min tale, er der både argumenter for at have en nationaldag, men også imod, og jeg gennemgik det i min tale.
Jeg ved ikke, om ordføreren var til stede, da jeg holdt min tale – okay, det var han – men vi har haft en tradition for ikke at have det, og det tætteste, vi kommer på det, er grundlovsdag, og lad os holde fast i den tradition.
Jeg medgiver, at det er et sympatisk forslag.
Man kunne også have det, men vi har bare haft en tradition for ikke at have det.
Vi konkluderer, at vi vil gøre mere ud af valdemarsdag.
Det synes jeg da er en fin konklusion.
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-10:
Dengang dommen faldt, sagde Justitsministeriet på daværende tidspunkt, at man mente, man nok havde 12 måneder til at indrette sig derefter, og nu er der jo gået flere år.
Hvornår mener ordføreren at deadline ligesom er for, at vi i Danmark har gjort det hurtigst muligt for at opfylde de helt grundlæggende rettigheder omkring logning og charteret?
Inger Støjberg (V), 2020-01-10:
Tak for det.
Forslaget er jo, som det også er blevet nævnt af andre, efterhånden lidt af en genganger, som vi har diskuteret nogle gange her i Folketingssalen.
Den her gang handler det så igen om at udskyde revisionen af de danske logningsregler til folketingsåret 2020-21.
Venstres standpunkt har ikke ændret sig, siden Folketinget sidst besluttede at udskyde arbejdet.
Logningsoplysninger er helt afgørende som efterforskningsværktøj for politiet i forbindelse med rigtig mange af de allermest alvorlige forbrydelser.
Og det er jo altså også i rigtig mange retssager sådan, at det er et meget tungtvejende bevis, f.eks. i forbindelse med forbrydelser som mord, voldtægt og lignende meget, meget alvorlig kriminalitet.
Vi afventer så derfor også fortsat Kommissionens retningslinjer som følge af både Tele2-dommen og derudover også EU-Domstolens afgørelser i en række aktuelle logningssager.
Så Venstre støtter forslaget, men vi håber selvfølgelig, at justitsministeren sammen med de øvrige lande hurtigst muligt finder en løsning, så vi kan bevare det her meget, meget vigtige værktøj for politiet.
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-10:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge ordføreren for Danmarks Liberale Parti, hvad liberalt der er i at støtte den her massive masseovervågning, som der jo er tale om.
EU-Domstolen sagde jo i Tele2-sagen, at grunden til, at det her ikke er i overensstemmelse med charteret for grundlæggende rettigheder, er, at det fastsætter en generel og udifferentieret lagring af samtlige trafikdata og lokaliseringsdata.
Det er altså en masse uskyldige mennesker, der ikke har gjort noget, og som ikke kommer til at gøre noget, der bliver overvåget.
I stedet for kunne den her logning, som i andre lande, målrettes mod dem, der måtte få en dommerkendelse, eller hvor man kunne se, der måske var nogle, der kunne finde på at gøre noget ondt.
Hvorfor er det ikke en god idé at målrette det til dem, som det rent faktisk giver mening at logge, og ikke mod de hundredtusindvis af uskyldige danskere?
Rune Lund (EL), 2020-01-10:
Men det, der foregår i dag, er jo en generel og udefineret logning af alle borgere i Danmark, og det er det, der er blevet kendt ulovligt.
Så 1: Er Venstres opbakning til lovforslaget i dag i virkeligheden udtryk for, at man helt generelt støtter en sådan masseovervågning?
2: Kan det virkelig være rigtigt, at Venstre støtter det, på trods af at det i to omgange er blevet kendt ulovligt af EU-Domstolen?
Inger Støjberg (V), 2020-01-10:
Nej, jeg indledte sådan set med at sige, at det også langt ind i Venstres folketingsgruppe er et svært spørgsmål.
Rune Lund (EL), 2020-01-10:
Skal fru Inger Støjbergs indlæg her under debatten i dag forstås sådan, at Danmarks Liberale Parti Venstre egentlig er tilhænger af en generel og udefineret logning af alle borgere i Danmark?
Inger Støjberg (V), 2020-01-10:
Ordføreren fik svar på spørgsmålet.
For ordføreren kan bare gøre sig selv den tjeneste at sætte sig i en retssal i en hvilken som helst uge, og så vil ordføreren lynhurtigt kunne lave den evaluering selv.
For det her er et vigtigt redskab, det er ofte et af de allervigtigste redskaber for politiet.
Lad mig så bare lige igen minde om, at man de dage, hvor man roser politiet og klapper ad politiet for deres dygtige arbejde, så også bare skal huske på, at det også er på grund af redskaber, som politiet har fået herfra, og det nytter ikke noget at spille på begge heste.
Jeg må altså sige, at jeg synes, det er dybt skuffende, at man på den måde ikke står ved det – også de dage, hvor det gælder, altså når man skal tildele politiet ressourcer og redskaber.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-10:
Jeg synes ikke helt, jeg fik svar på mit spørgsmål.
Jeg prøver igen: Det her handler jo ikke om, hvorvidt man går ind for logning eller vil afskaffe logning.
I dag er vi her, hvor det, hvis vi stemmer for forslaget, så er niende gang, vi udsætter evalueringen.
Så da det i forvejen, som ordføreren selv påpeger, er et svært spørgsmål – det vil sige rettigheder i forhold til værktøjer, overvågning i forhold til politiets værktøjer – ville det så ikke være demokratisk rigtigt og gennemsigtigt og flugte med åbenhed, hvis vi siger ja til at evaluere det?
Det er jo ikke det samme som at ville afskaffe det.
Men kan Venstre og kan ordføreren gå med til, at vi siger ja til at evaluere reglerne og logningen?
Inger Støjberg (V), 2020-01-10:
Jeg må ærlig talt sige, at jeg tror, ordføreren kan sætte sig ned i en hvilken som helst retssal i en hvilken som helst uge, og så vil man opleve, hvor vigtigt logning er.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-10:
Tak til ordføreren.
Det her er ikke en debat om, hvorvidt vi skal afskaffe logning eller ej.
Det her er en debat om, hvorvidt vi skal evaluere lovgivningen.
Så det her er jo ikke et spørgsmål om, om man vil logning eller ikke vil logning, det her er bare et spørgsmål om gennemsigtighed, åbenhed og evaluering.
Så kunne Venstre ikke støtte en sådan evaluering?
Inger Støjberg (V), 2020-01-10:
Det kan jeg ikke stå her og vurdere i dag.
Men jeg må altså sige, at jeg synes, det klinger lidt hult, at man den ene dag står og klapper af politiet og med rette roser politiet og er stærkt begejstret for politiets effektivitet – også i forbindelse med f.eks. opklaring af forestående terrorangreb – og så den næste dag ikke vil give politiet de redskaber, der er nødvendige for det.
Det må jeg altså sige jeg synes klinger så hult.
Man må stå ved det, og så må man jo så også den dag, hvor det bevisligt er sådan, at politiet rent faktisk har haft stor gavn af de her regler, sige: Jeg var reelt imod, at politiet skulle have de redskaber.
Det er det, jeg i dag kan høre hr. Kristian Hegaard mener.
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-10:
Jeg tror ikke, at vi er uenige om, at det er vigtigt, at politiet opklarer forbrydelser og i særdeleshed vold og voldtægt.
Men er ordføreren ikke enig i, at når det tilsyneladende lykkes fint for andre lande i EU – der har indordnet sig under de domme, der er faldet – at opklare forbrydelser, så vil det nok også lykkes fint for Danmark?
Ville det ikke også lykkes fint for Danmark, hvis man som andre lande indrettede sin lovgivning efter EU-retten og de grundlæggende rettigheder, der fremgår af EU-charteret?
Inger Støjberg (V), 2020-01-10:
Det er jo en svær diskussion for mange, og det er det også langt ind i Venstres folketingsgruppe.
Men jeg må sige, at når man ser, hvor vigtig en del af bevisførelsen det er, så vejer det meget, meget tungt for mig.
Og når man tænker på det menneske, der er blevet voldtaget eller har været udsat for en alvorlig forbrydelse, så må jeg altså sige, at det vejer meget, meget tungt for mig, at politiet kan bruge det her redskab til at opklare den type forbrydelser.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-01-10:
Vi behandler her L 87, der, som det også er fremgået af debatten, handler om at udskyde revisionen af logningsreglerne.
Jeg er ikke helt klar over, om det er ottende, niende eller tiende gang, men det er i hvert fald mange gange, det er blevet udskudt – denne gang til folketingsåret 2020-21, som er næste samling.
Det handler jo kort fortalt om, at teleselskaber i dag skal gemme data i op til 1 år, og skal man have adgang til det, hvad politiet jo typisk får, så skal man have en dommerkendelse.
Jeg synes bare, det er vigtigt at få med i debatten, for det bliver ellers sådan en debat om, om man er for eller imod masseovervågning.
Men der er jo ikke bare tale om masseovervågning, hvor alle myndigheder kan følge med i, hvad danskerne går og laver.
Dataene bliver rigtignok logget, hvis man har sendt en sms til et andet nummer eller har ringet til et andet nummer, men det kræver altså en dommerkendelse, så det er altså pakket ind i noget retssikkerhed, så jeg synes egentlig, det er ganske fornuftigt.
For det er bare et vigtigt redskab i forhold til efterforskning, og det vil vi i Dansk Folkeparti gerne holde fast i.
Der er så i 2016 kommet den her dom fra EU, Tele2-dommen, hvor EU underkendte de svenske regler.
16 lande har bedt EU-domstolen om at genoverveje sagen, og jeg synes egentlig, det er ganske fint, at man så ikke nu griber ind og prøver at kigge på, hvordan man skal gøre det anderledes.
Jeg synes sådan set, det er ganske fint, som det er i dag, så hvorfor ikke vente, som regeringen lægger op til?
Det synes jeg egentlig giver god mening.
Theresa Berg Andersen (SF), 2020-01-10:
Karina Lorentzen Dehnhardt kunne ikke være her i dag, men jeg har lovet at læse hendes tale op.
Jeg vil starte med at sige, at vi i SF ikke føler behovet for en nationaldag.
I beslutningsforslaget argumenteres der bl.a. for, at en nationaldag er nødvendig, da vores grundlovsdag er for politisk.
Det er vel en smagssag.
For jeg mener ikke, at grundlovsdagen er for politisk.
Grundlovsdag fejrer man netop noget, der gør Danmark til Danmark – vores demokrati og vores grundlæggende værdier.
Vi har altså allerede én dag, der fejrer Danmark, selv om det ikke er en nationaldag.
Jeg kan dog sige, at jeg har en lille slutkommentar, der er min egen.
Hr. Morten Messerschmidt efterlyser konkrete idéer til, hvad man kan gøre, hvis det her ikke bliver en realitet, og så kan jeg jo sige, at han kan kigge til 1. maj.
Sådan fejrer vi et flag.
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-10:
Jeg kan bare sige det, jeg sagde før: at det at være dansk og føle sig dansk gør jeg sådan set hver dag.
I dag markerer vi jo også Danmark ved at tale om det igen, og da jeg stod op i morges, følte jeg mig rigtig meget dansk og glædede mig over det, og det tror jeg bare ikke vi kan reducere til en enkelt dag.
Men der er rigtig meget fantastisk ved Danmark.
Der er faktisk kun fantastiske ting ved Danmark og vores grønne plet her på vor Jord, som jeg tror det står beskrevet i motivationen.
Så det vil vi ikke kun reducere til en enkelt dag.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-10:
Altså, jeg tror simpelt hen, at det her afslører, at hr. Kristian Hegaard og hans øvrige partifæller netop ikke bruger de 365 muligheder, han så mener foreligger, til at markere Danmark, for det gør vi andre.
Men netop derfor er der da lige så meget grund til at have en dag, hvor man siger: Det er så nationaldagen.
Hr. Kristian Hegaard kunne jo kigge mod Norge, Sverige, Grønland, Åland, Island og andre lande i det nordiske, hvor man jo har en nationaldag.
Det gør dem jo ikke mindre svenske, norske, grønlandske, færøske, eller hvad det måtte være, på de 364 øvrige dage.
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-10:
Jeg synes, at hvornår en skoleklasse vælger at have et givent projekt, altså på hvilket tidspunkt, har jeg fuldstændig tillid til at man klarer på de lokale skoler.
Hvis man synes, det er bedre at have om Danmark i september end i februar, synes jeg i høj grad, at vi skal lade det være op til den enkelte lærer og den enkelte klasse, hvad de lige føler for.
Så jeg synes ikke, at det skal være det, der er afgørende.
Det, som Radikale Venstre bare siger, er: Vi kan godt se de intentioner, der er med at styrke kulturen, men hvorfor kun gøre det én dag?
Hvorfor ikke have en dag til litteraturen, en dag til sproget, en tredje dag til dansen, en fjerde dag til filmen?
For der er så meget, der gør Danmark til Danmark, og hvorfor skal vi kun markere det en enkelt dag, når vi kan gøre det endnu flere dage?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-10:
Jeg skal nok rette de mere kritiske spørgsmål til fru Karina Lorentzen Dehnhardt, som ikke kan være her i dag.
Men når nu ordføreren taler om 1. maj, vil jeg bare gøre opmærksom på, at da man fejrede 700-året for Dannebrog, var Stauning faktisk en af de klareste fortalere for, at den røde fane skulle bæres med Dannebrog i reverset.
Jeg mindes faktisk forsiden på Social-Demokraten den 5. juni 1920, som netop slår til lyd for, at man også som socialist skal kunne favne det nationale.
Så jeg er glad for de historiske slag, fru Theresa Berg Andersen slår her, og jeg vil bare opfordre hende til at gå op i Folketingets bibliotek og berige sig i aviserne fra netop for 100 år siden og se, hvordan Stauning – der jo trods alt må være en vis form for rorgænger for det socialistiske parti, hun repræsenterer – altså netop slog til lyd for, at Dannebrog skulle have en særlig stilling ved siden af det røde flag.
Det, at man elsker Danmark hver dag – og det er jo rart at få bekræftet, når ordføreren er radikal – er vel ikke i strid med, at man vælger én bestemt dag og siger: Det er så i dag, vi alle sammen markerer det.
Hvad hvis nu man forestillede sig, at man ude i folkeskolerne kunne lave særlige projekt- og emneuger, der netop kredsede om: Hvad er danskheden i en historisk og i en nutidig sammenhæng?
Hvordan ser vi det i litteraturen?
Hvordan ser vi det i den øvrige kunst?
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan den argumentation, som hr. Kristian Hegaard lægger for dagen, kan lede frem til den konklusion, at man skal stemme nej til det her forslag.
Altså, bortset fra de her lidt sjove bemærkninger om først den tidligere statsminister og så nu en eller anden fodboldspiller synes jeg alligevel, at der er mange gode argumenter for netop at tage den 15. juni, som er den dag, der faktisk i 800 år – det var jo sidste år – har forenet danskerne omkring vores alle sammens fane, vores flag, det nationale symbol, og sige, at så er det den dag, vi forener vores fokus på og vores kærlighed til fædrelandet og gør det i fællesskab.