runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Elholm (V), 2024-05-16:
Tak for ordet, og tak til De Konservative for at rejse en relevant problemstilling.
I Venstre har vi altid kæmpet utrolig meget for retssikkerheden – retssikkerheden for både borgere, men også for erhvervslivet.
Retssikkerhed er et helt grundlæggende princip, vi synes er utrolig vigtigt, og derfor har vi jo også, dengang vi havde skatteministerposten, lavet fire retssikkerhedspakker på skatteområdet, og under coronakrisen kæmpede vi også hårdt for retssikkerhed for erhvervslivet og muligheden for at få kompensation.
Så der er ingen tvivl om, at retssikkerhed ligger Venstres hjerte meget nær.
Men jeg må sige, at jeg ikke synes, at det her beslutningsforslag løser udfordringerne med retssikkerheden, for forslaget går ud på, at i alle lovforslag skal betydningen i forhold til retssikkerhed tydeligt fremgå.
Men det betyder jo ikke noget, i forhold til hvad der bliver vedtaget Folketingssalen.
Det ændrer jo ikke på, hvad folk stemmer her i Folketingssalen.
Det betyder jo heller ikke noget, i forhold til hvad vi kan foreslå af ændringer.
I virkeligheden er det, som er det allerallervigtigste, hvordan vi varetager vores hverv som folketingsmedlemmer: at vi er grundige vores arbejde, at vi er opmærksomme på, hvad der foregår i lovforslagene.
For i høringsprocesserne får alle mulighed for at komme med deres svar på, hvad de synes er problemerne.
Det kan man ikke bare skrive i bemærkningerne til et lovforslag.
Det mener jeg ikke vi kan løse bare ved en rubrik i et lovforslag.
Folketingsmedlemmer har også et ansvar for at tage deres hverv alvorligt og spørge ind til de forskellige ting i lovforslagene.
Der kan man jo også stille spørgsmål om, hvordan noget fungerer i forhold til retssikkerheden.
Hvis jeg skal sige det lidt hårdt, og det er kærligt ment, så er det ikke nødvendigvis en løsning, at der bliver pixilæsning i, hvordan noget påvirker retssikkerheden.
Der skal et meget mere grundigt folketingsarbejde til.
Vi skal forstå de høringssvar, der er, rejse spørgsmål i udvalgene, og nogle gange er det også godt at lave høringer eller andre ting, som kan have fokus på, hvilken betydning det har for retssikkerheden.
Så bliver vi alle sammen klogere, og det synes jeg er en rigtig positiv ting, og det mener jeg er en del af det, der er opgaven for os, når vi har udvalgsbehandlingen af lovforslag.
Så efter min mening bærer vi selv ansvaret for retssikkerheden.
Hvad har det så af betydning at putte en ekstra rubrik ind i lovforslagene?
Det giver bureaukrati.
Jeg har også hørt andre forslag om, om man kan tilføje flere rubrikker i lovforslagene, og det kunne vi jo blive ved med i det uendelige, for vi har alle sammen nogle ting, vi synes er utrolig vigtige.
Men grundlæggende er det vores ansvar at sætte os ind i det, og vi får alle oplysningerne, når vi laver lovbehandling.
På den baggrund skal jeg sige, at Venstre ikke kan støtte forslaget, og jeg skal hilse fra Moderaterne, som ikke har mulighed for at være her, og sige, at Moderaterne heller ikke kan støtte forslaget.
Malte Larsen (S), 2024-05-16:
Mange tak.
Beslutningsforslag nr. B 130 går ud på at pålægge regeringen at lave en lovændring, så alle lovforslag fremover skal indholde et specifikt afsnit om konsekvensvurdering af danske virksomheders retssikkerhed.
I Socialdemokratiet er vi enige med ministeren i vigtigheden af, at erhvervsregulering er klar og håndterbar.
Forudsigelighed og gennemskuelighed i vores lovgivning og fraværet af korruption i administrationen er nogle af de kerneelementer, som allerede i dag gør, at Danmark er et rigtig godt land at drive virksomhed i med en høj grad af retssikkerhed.
Som ministeren var inde på, udarbejdes lovforslag allerede i dag, så der tages hensyn til grundloven, EU-retten, den europæiske menneskerettighedskonvention og centrale tværgående love, herunder forvaltningsloven og lov om retssikkerhed ved forvaltningens anvendelse af tvangsindgreb og oplysningspligter.
Forslagsstillerne peger selv på bl.a. epidemiloven og konkurrenceloven.
Det er jo tydeligt, at forslagsstillerne sagtens har kunnet dannet sig en holdning til konsekvenserne ved de vedtagne love uden et specifikt afsnit om erhvervslivets retssikkerhed.
At man så ikke er enige i lovens indhold, er jo en anden sag, men den fornødne information synes da at have været tilgængelig.
Socialdemokratiet mener altså, at konsekvenserne af et lovforslag allerede er beskrevet i det almindelige lovforberedende arbejde, uden at der nødvendigvis er behov for et specifikt afsnit herom.
Derfor støtter vi ikke lovforslaget.
Morten Bødskov (S), 2024-05-16:
Ja, det kan måske være meget rigtigt, men virkeligheden er den, at det arbejde allerede er gjort.
Det står i det lovforslag, som man læser, og som erhvervslivet læser, og som de læner sig op ad.
Det står der allerede.
Og det er jo sådan, at vi i andre sammenhænge har diskussioner om, at vi skal holde det så let og gennemskueligt og så lidt komplekst som overhovedet muligt, og derfor er der ingen grund til at lave dobbeltarbejde her.
Det står der allerede, og vi gør arbejdet i forvejen, og hvis der er udfordringer, lytter vi til erhvervslivet, og ganske ofte finder vi en vej ud af nogle af de problemer, der er.
Det er klart, at der kan være uenigheder.
Det er der mellem regeringen og erhvervslivet.
Selvfølgelig er der det.
Men når man kigger på den lovgivning, vi gennemfører, f.eks. EU-lovgivning, så er der jo et meget bredt flertal i Folketinget, som har fundet veje til at sikre, at vi får implementeret selv meget tung EU-lovgivning på en måde, så Danmark bruger det til en konkurrencefordel og dermed jo altså ikke bliver forhindret i anvendelsen af det, eksempelvis hvis der er retssikkerhedsmæssige bekymringer om udmøntningen af det.
Peter Kofod (DF), 2024-05-16:
Tak for det.
Ofte, når man sidder hernede i Folketingssalen og lytter til debatter, er det jo forskelligt, hvad folk ønsker, og at der er uenigheder.
Men i den her debat hører jeg sådan set ikke, at der er uenigheder.
Regeringen vil noget godt for vores erhvervsliv, og det vil forslagsstillerne også, går jeg ud fra, og det vil vi også i Dansk Folkeparti.
Så vi diskuterer ikke noget, vi er uenige om.
Jeg kan ikke forstå med det store arbejde, som regeringen allerede gør, når man laver lovforslag – for det er jo et grundigt, stort maskineri, man sætter i gang, før sådan et lovforslag lander til behandling her i Folketingssalen, og inden det kan vedtages – hvorfor man ikke bare føjer sig for De Konservative her og så siger, at man, når man alligevel laver alt arbejdet, lige kunne vinge det sidste ben af, så også De Konservative kan være glade.
Jeg ser egentlig ikke, at der er nogen stor sådan modstrid eller modsatrettede interesser i det her, eller at det skulle være enormt omkostningsfuldt for regeringen at gøre det.
Så jeg kan egentlig ikke forstå, minister, hvad regeringen har ud af at sige nej til det her forslag.
For for mig at se er det et ret uskyldigt forslag med en god intention.
Så det er jo nærmest rent win-win, hvis vi accepterer det.
Morten Bødskov (S), 2024-05-16:
Jamen det er en gentagelse af mit tidligere svar.
På den måde er vi sikre på, at vi er, vil jeg sige, kommet godt rundt i hjørnerne, i forhold til hvor usikkerhederne i de her lovforslag kan være.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-16:
Jeg er klar over, at det nok ikke giver merværdi, hvis man sidder i et ministerium og man skal til at underholde folketingsmedlemmer med, at de rent faktisk bliver sat ind i, at man gør noget, som vil mindske retssikkerheden.
Jeg bliver nødt til at anholde den præmis med, at det ikke giver merværdi, for det, forslaget går ud på, er jo, at i lovforslag skal ministeren bare dele den viden, som ministeriet har, med os og sige: Vi har taget stilling til, om retssikkerheden bliver presset.
Og så giver det jo merværdi, for vi skal lige huske på, at et lovforslag jo kun er et forslag, indtil det har været igennem alle os, der har brug for den information, som giver merværdi for os som lovgivere.
Der tror jeg altså at ministeren misforstår, hvordan det fungerer med et lovforslag.
Det er altså først en lov – og så kan han snakke om merværdi – når den er vedtaget herinde.
Morten Bødskov (S), 2024-05-16:
Fordi det ikke giver merværdi.
Og jeg tror, vi skal holde fokus på, hvad det er, der giver merværdi her.
Jeg tror ikke på, at hvis man bare laver en enkelt ekstra nummer i et skema, giver det merværdi.
Det, der giver merværdi, er som sagt ikke mindst at have en tæt og løbende kontakt med erhvervslivet.
Det er det, vi har, og det er noget, vi i øvrigt har skabt på tværs af regeringsskiftet.
Og der er, tror jeg – også hvis man kigger uden for landets grænser – måske en særlig dansk ordning her, som er med til at sikre, at erhvervslivet er helt tæt på og dermed med til at påpege det, hvis der er problemer.
Og ser man på det – og det ved jeg i hvert fald at de regeringsbærende partier gør – er det endog meget sjældent, at man afviser nogen af de forslag, som kommer fra de her fora.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-16:
Tak for det, og tak til ministeren.
Jeg synes jo, det er dejligt.
Jeg får virkelig indtryk af, at ministeren mener, at retssikkerhed er vigtigt.
Ministeren siger, at de undersøger det hver eneste gang.
De har plenum med stort set hele erhvervslivet, og de sørger for, du ved, at retssikkerheden er noget, der spiller.
Så er det bare, jeg ikke kan forstå, hvorfor man ikke bare kan skrive det ind i et skema i et lovforslag, hvis det er nu alligevel er undersøgt hver eneste gang, hvilke implikationer det har for et lovforslag.
Og ministeren har lige sagt: Vi har styr på det hver eneste gang.
Jeg tror på, at ministeren mener, at der skal være styr på det, men når nu der er styr på det, hvorfor er det så, man ikke vil dele det med folketingsmedlemmerne?
Nogle folketingsmedlemmer er medlemmer af store partier, men jeg har jo siddet i en uheldig situation, hvor jeg ligesom har skullet læse måske 200 forslag på et år.
Der er det jo en kæmpestor hjælp for mig som lovgiver at kunne læne mig op ad alle de dygtige mennesker ovre i ministerens ministerium, som har undersøgt det, hvis de så bare lige gad at skrive det til mig derinde og sige, at de har undersøgt det og der ikke er noget tab af retssikkerhed.
Vil ministeren ikke bare forklare mig, hvorfor det er så vanskeligt?
Morten Bødskov (S), 2024-05-16:
Det er på ingen måde det, jeg siger.
Tværtimod siger jeg, at vi er meget opmærksomme på det, vi skal hele tiden være opmærksomme på det.
Det, jeg bare ikke tror, er, at ved at tilføje en linje til et skema bliver verden meget bedre.
Det, verden bliver bedre af, når det handler om erhvervslivets retssikkerhed, er et klart fokus på, hvad det er for noget lovgivning, vi laver, at vi sikrer, den kan implementeres, at den er gennemskuelig og anvendelig, og ikke mindst at vi har en meget, meget tæt dialog med erhvervslivet.
Det har vi i en omfattende høring, og det har vi også i et meget, tror jeg, særligt dansk EU- og regelforum, hvor erhvervslivet sidder med og er med til at komme med forslag til, hvordan man eksempelvis også kan forbedre implementeringen af EU-lovgivning, og hvordan man kan gøre den mere retssikkerhedsmæssigt rigtig.
Mona Juul (KF), 2024-05-16:
Men det er vi jo ikke.
Hvis man på 19 år kan se en stigning i tab af retssikkerhed på ét felt på 53 pct, er vi jo ikke på rette spor.
Altså, hvis ministeren holder fast i det, vil det sige, at vi er helt okay, alt er godt, vi mister ikke nogen retssikkerhed for danske virksomheder, lovgivningen er helt fin, der er slet ikke grund til på nogen som helst måde at arbejde yderligere med retssikkerhed i dansk lovgivning, når det handler om erhvervslivet.
Morten Bødskov (S), 2024-05-16:
Jamen det gør vi jo allerede.
Altså, vi er jo meget grundige i vores vurdering af lovforslagene.
Vi har en hel række grundlæggende lovgivninger, som man vurderer lovforslagene op på, og der er en omfattende høringsproces.
I forhold til den pågældende lov, som spørgeren spørger til, altså forvaltningens anvendelse af tvangsindgreb, var jeg selv, dengang jeg var retsordfører for mange, mange år siden, med til at lave den med fru Birthe Rønn Hornbech, og der gjorde vi meget ud af, kan jeg rolig sige, lige nøjagtig erhvervslivets retssikkerhed i den her sammenhæng.
Så jeg mener bestemt, at vi er på rette vej.
Ja, det skal vi.
Det skal vi eksempelvis som følge af den EU-lovgivning, der kommer, og der har vi jo eksempelvis etableret et EU- og regelforum på tværs af regeringsskiftet sammen, som hjælper os med at holde øje med, hvordan vi eksempelvis implementerer EU-lovgivning retsikkerhedsmæssigt korrekt.
Så vi er på rette spor.
Mona Juul (KF), 2024-05-16:
Tak for det.
Jamen jeg tror bestemt, vi deler holdningen om, at vi skal sørge for at have så høj kvalitet i lovgivningen og lovteksterne som overhovedet muligt.
Men jeg noterer mig bare, at f.eks. Justitia i 2022 lavede en analyse, der viser, at adgang til tvangsindgreb uden retskendelse er steget 53 pct. på 19 år.
Det synes jeg er en alarm, og jeg synes, det er en vigtig alarm, og derfor tænker jeg også, at erhvervsministeren har behov for, når sådan nogle undersøgelser kommer frem, ligesom at sige: Er der noget, vi kunne gøre bedre her?
Jeg er jo egentlig fuldstændig ligeglad med, om det er et skema eller et kryds et andet sted eller en overskrift, der bliver streget ind.
Jeg vil som en af dem, der skal være med til i det parlamentariske arbejde at finde ud af, hvad der vender op og ned, bare rigtig gerne have, at det står klart og tydeligt: Er det her noget, der sikrer dansk erhvervslivs retssikkerhed, eller er det noget, der går i den forkerte retning?
Synes ministeren ikke, at det kunne være en god idé, at vi på en eller anden måde kiggede på det?
Anders Kronborg (S), 2024-05-16:
Man kan tage mange diskussioner; det anerkender jeg fuldt ud.
Men ved at stemme for det her forslag fjerner man jo finansieringen til, at uddannelserne er flyttet ud.
Jeg må sige det sådan, at jeg faktisk tillader mig både at lytte til, hvad ordføreren siger, og at læse det her forslag fra Liberal Alliance, der jo handler om at annullere den uddannelsesaftale, som er lavet, og som bl.a. betød, at jurauddannelsen kom til Esbjerg og var en stor succes.
Jeg har bare endnu ikke hørt, at der er kommet et ændringsforslag fra Radikale Venstre, hvor man så er kommet med en finansiering til, hvordan det så skulle kunne lade sig gøre.
Det har jeg overhovedet ikke set.
Katrine Robsøe (RV), 2024-05-16:
Jeg ved simpelt hen ikke, om hr. Anders Kronborg ikke lytter, når der bliver holdt taler herinde.
Ja, undskyld, men jeg synes faktisk, at jeg brugte min tale på lige præcis at opremse nogle af de ting, vi rigtig gerne vil gøre, for at det bliver mere attraktivt at kunne vælge nogle af de uddannelser, der ikke bare lige ligger i de fire største byer.
Jeg synes også, at jeg gjorde ret meget ud af at være enig med Liberal Alliance i, hvad intentionen bag det her beslutningsforslag er, i forhold til om det er nedskaleringen i de store byer, eller om man lige pludselig ville sige, at de uddannelsespladser, der rent faktisk er oprettet, skulle lukke.
Jeg forstår simpelt hen ikke helt, hvor spørgsmålet vil henad, men jeg synes da, at der er mange gode ting, vi kunne snakke om i forhold til rent faktisk at gøre det endnu federe at kunne læse alle uddannelser, men også uden for de fire største byer.
Anders Kronborg (S), 2024-05-16:
Jeg synes, at der er sådan en negativ klang i ordførerens tale.
Jeg synes faktisk, det er bedrøvende, når ordføreren siger, at det her handler om at tvinge folk væk fra de store byer.
Altså, sådan kan man godt vælge at anskue det, men man kan også vælge en anden måde at anskue det på, nemlig at det her handler om at skabe muligheder for studerende i hele landet og faktisk gøre paletten og valgmulighederne væsentlig større.
En af de udfordringer, som vi har i øjeblikket med vores unge mennesker, er jo trivselskrisen, hvor rigtig mange unge er i mistrivsel.
Og der kan jeg i hvert fald se, at jurauddannelsen, som jeg nu kan forstå fru Katrine Robsøe vil annullere og sende tilbage til Odense, faktisk er en enormt stor succes – ikke bare i forhold til ansøgertallet, men også i forhold til trivslen.
For det, man kan se med frafaldet på jurauddannelsen i Esbjerg, som har 50 studiepladser, er, at det sammenlignet med de andre uddannelsessteder faktisk er utrolig lavt.
Og det er jo, fordi vi har et erhvervsliv, hvor man bygger bro og støtter op om det, og fordi der er tale om nogle mindre studiemiljøer.
Så kunne man ikke vende det positivt og sige, at det faktisk gør paletten større?
Anne Hegelund (EL), 2024-05-16:
Jamen vi ville jo rigtig gerne være med til at give f.eks. pædagoguddannelsen et ordentligt økonomisk løft, og så kunne det jo faktisk også være, at der blev råd til at flytte nogle pædagoguddannelser ud til nogle steder, hvor der var nogle studerende, der gerne ville læse det, og hvor der var nok af dem til, at man kunne få et godt studiemiljø.
Men jeg synes simpelt hen, at det er for svær en hurdle for os at skulle sige ja til flere forskellige uddannelser forskellige steder i landet, hvis det bliver dårligere uddannelser, fordi man ikke har sørget for, at finansieringen er i orden.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-16:
Det er jo altid forfriskende at høre en fra Enhedslisten være bekymret om, om der er penge nok, og det er jo ikke så tit, så det anerkender jeg fuldt ud – det er rart at høre.
Men det handler jo også om geografi, altså om simple ting som geografi og om, hvor langt mennesker flytter sig for at tage en uddannelse.
Jeg bliver nødt til sige, at man sidder i regeringen og lukker noget, hvor man i den samme regering kan synes, at det er o.k., at der er en lille smule ekstra transporttid, men det er 2 timer det ene sted og 1½ time det andet sted i en region, hvor man ikke bare kan tage en bus, hvis man skal mod øst eller vest, om man så selv betalte for det.
Så det er jo ikke kun penge; det er også geografi, og derfor er det jo vigtigt at flytte de her uddannelser ud til de steder, hvor geografi også betyder noget.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-16:
Jo, jeg er jo enormt ærgerlig over, at man ødelægger de gode intentioner, man havde med den her aftale, ved ikke at sørge for, at der fulgte nok penge med til, at den kunne blive til virkelighed, uden at man måtte gå på kompromis med uddannelseskvaliteten.
Det er jo det, der er den helt store hurdle for os.
Og så kan jeg godt høre, at der er nogle, der synes, at vi taler lidt i to forskellige retninger, men sådan bliver det jo desværre, når det, vi rigtig gerne vil have skal ske, ikke er noget, vi kan bakke op om skal ske, fordi pengene ikke følger med og det ikke kommer til at blive godt nok derude.
Altså, så må man desværre indrømme, at det godt kan være, at man har høje ambitioner og gode intentioner, men man er simpelt hen ikke villig til at prioritere det højt nok økonomisk til, at det kan lade sig gøre på en forsvarlig måde.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-16:
Tak for det.
Nu har jeg siddet længe og lyttet, og jeg er jo så ked af at blande mig i ting.
Det ved I godt.
Men jeg bliver alligevel overrasket, når nu jeg hører, at Venstre har været ude at sige, at der ikke blev lukket nogen velfærdsuddannelser, dengang man gav køb på det her, og at Enhedslisten stemmer i.
Så bliver jeg bare nødt til at sige, at fakta er – og fakta er jo altid træls, når man siger noget, der er forkert – at der i Rebild blev oprettet en pædagoguddannelse, og at den blev lukket møde på grund af det, som regeringen gjorde.
Og nu skal vi nok have det store geografiske kort frem, men med den begrundelse, at man ikke gjorde, som man havde lovet, mente dem, der stod for uddannelserne, at så kunne man køre til Hjørring eller Thisted, hvilket fra Rebild så ville være en køretur på 1½-2 timer hver vej.
Vil Enhedslisten ikke bare bekræfte, at det, jeg siger, faktuelt er rigtigt, nemlig at når regeringen vælger at gøre det og man så ikke åbner en skole i Rebild for pædagoger, som man vidste ville være et godt tilløbsstykke, hvilket en Venstreborgmester selv var ude at bekræfte, så ødelægger man også noget, når man ikke flytter tingene ud?
Anne Hegelund (EL), 2024-05-16:
Nej, det er ikke det, Enhedslisten lægger op til.
Det var heller ikke min opfattelse, at det var der, det var ved at ende før udflytningsaftalen, i hvert fald ikke på velfærdsuddannelsesområdet.
Det er jo ikke, fordi man ikke har oprettet nye uddannelser uden for de større byer, før den her aftale blev lavet.
Problemet er jo, om man ender med at være nødt til at lukke noget, fordi det ikke kan hænge sammen.
Altså, nu var det læreruddannelsen i Skive.
Man har virkelig været udfordret af, at man har mange tomme studiepladser rundtomkring.
Det handlede om, at man havde lukket en ingeniøruddannelse i Horsens.
Susie Jessen (DD), 2024-05-16:
Men der er jo så mange elementer i den her aftale, der har været en succes, og som har vist, at det simpelt hen er vigtigt, at vi herinde fra Folketinget insisterer på, at der skal være studiepladser i hele vores land.
Det er vigtigt, og det mener vi sådan set også, når det gælder velfærdsuddannelser.
Altså, det kan ende galt.
Det kan ende med, at der ikke er uddannelser andre steder end i de fire største byer.
Er det virkelig det, Enhedslisten lægger op til?
Anne Hegelund (EL), 2024-05-16:
Jo, vi synes, det er rigtig vigtigt, at man sørger for, at man kan tage flere forskellige uddannelser flere forskellige steder, også uden for de største byer.
Det, jeg egentlig vil sige, er ikke, at hvis det ikke kan køre rundt, må man bare lade være.
Jeg vil sige, at det mere handler om det, der sker inde på Christiansborg: Hvis ikke man vil finde pengene til, at de høje ambitioner, man har på det her punkt, kan blive til virkelighed, skulle man måske have ladet være eller have styret sig lidt.
Nu er man jo også endt med at justere det, så det kunne også være, man skulle justere det noget mere.
Susie Jessen (DD), 2024-05-16:
Jeg må egentlig sige, at jeg er lidt i chok over Enhedslistens tilgang til det her spørgsmål.
Altså, det er jo lidt, som om de, hvis der ikke lige er så mange ansøgere, egentlig må sejle deres egen sø, og så må det lukke.
Det er nærmest det, jeg hører Enhedslistens ordfører sige på talerstolen.
Jeg synes, det er groft, især når man kigger på, hvor stor succes der har været så mange steder i vores land på baggrund af den her aftale.
Hvis man kigger på overbygningen i medicin i Esbjerg, var der i år 1.332 ansøgere i spil til de 30 pladser, der siden 2022 har været oprettet på studiet.
Det er en kæmpestor succes.
Det her er måden at skabe læger uden for de store byer på.
Kan Enhedslisten da ikke se, at det her er vigtigt for et Danmark i balance?
Jeg synes, det er overraskende, at Enhedslisten kommer op på talerstolen med den tilgang, som ordføreren har.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-16:
Jo, det kunne vi jo godt se.
Det var også derfor, vi var med på den til at starte med, indtil vi fandt ud af, at det måske blev styret for stramt og økonomien simpelt hen ikke var der til, at det kunne blive fulgt ordentligt til dørs.
Nu er jeg selv socialrådgiver, og det er jo ikke, fordi det var sådan, at før man lavede udflytningsaftalen, kom der aldrig nye socialrådgiveruddannelser rundtomkring i landet uden for de store byer.
Louise Elholm (V), 2024-05-16:
Derfor er det, der har presset det i gang, det politiske pres, der har været herinde fra København for, at vi også ønsker uddannelser andre steder.
Men der kan jo komme et fantastisk miljø dér, for der er allerede en bioklynge med medicin, biosolutions og alt muligt andet.
Det er jo sådan noget, som det her giver mulighed for, altså at man kan tænke ud af boksen.
Kan Enhedslisten slet ikke se de muligheder, det giver, at man nogle gange forsøger noget nyt i stedet for bare entydigt at holde fast i, at det skal være i de centrale byer, man skal have uddannelserne?