runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2018-09-06:
Der er da ingen tvivl om, at grøn omstilling er vigtigt.
Det er også derfor, at vi er glade for, at alle partier lige her før sommerferien indgik et energiforlig, hvor man faktisk flytter sig rigtig meget i den rigtige retning, både hvad angår det grønne og det, at vi har fået det her paradigmeskifte, hvor vi spørger, hvordan vi kan omstille os grønt til glæde for alle, også for de borgere, som bor på land; der er vi jo rigtig glade for, at man fik lavet den her aftale om vindmøller.
Så er det rigtigt, at vi fortsætter derudad.
Det vil vi jo gerne gøre på flere parametre, og det gjorde vi sådan set, da vi lavede vores bilaftale; der gik vi jo ind og vægtede det grønne og det sikkerhedsmæssige meget mere.
Jeg tror, at det er den vej, man skal gå, altså følge udviklingen og så flytte sig i den retning.
Vi vil også gerne have, at vi, når vi sætter puljer af, ser på, hvad det grønne er.
Det kan jo lige så godt være, når den enkelte husejer eller den enkelte boligforening isolerer deres huse, gør deres huse mere energirigtige.
Det er også grøn omstilling at bruge mindre energi.
Det handler jo ikke altid om at bruge en anden energikilde; nogle gange handler det også om, at man skal bruge mindre energi.
Josephine Fock (ALT), 2018-09-06:
Tak for det.
Jeg synes jo ikke, det lyder super ambitiøst fra Dansk Folkepartis side; det må jeg sige.
Bl.a. er Dansk Folkeparti jo også med i aftalen om Nordsøen, i forhold til fortsat udvinding af olie.
Er det noget, Dansk Folkeparti kunne indgå i en dialog om, altså at se på at udfase det og have visioner, deciderede visioner, på det grønne område?
Kunne vi se et Dansk Folkeparti, der for alvor kommer ind i kampen for den grønne omstilling?
René Christensen (DF), 2018-09-06:
Som udgangspunkt går vores forslag ikke ud på at tage det væk fra alle, men vi siger pensionister, og jeg skal selvfølgelig også undskylde, at jeg ikke har sagt det stærkt nok, altså også folkepensionister.
Men det vil jo stadig væk sådan set gælde for kontanthjælpsmodtagere og andre, som bidrager, og hvorfor så egentlig det?
Hvorfor ikke fjerne det helt, når I nu er i gang?
kan man spørge Dansk Folkeparti.
Hvis man kigger på, hvad pengene bliver brugt til, så har vi jo selv også været med til at udmønte satspuljen.
Der er rigtig mange gode forslag i satspuljen, og den har flyttet rigtig meget.
Man kan jo se, at langt hovedparten faktisk går tilbage til de borgere, der selv har betalt.
Men når man ser på lige nøjagtig de ældre, er det faktisk kun 2-5 pct. af de tiltag, der har været i satspuljen, som har været målrettet dem, resten har været målrettet andre områder.
Derfor har vi sagt, at vi gerne vil undtage pensionisterne, og vi vil her også gerne sige som svar på spørgsmålet, at det også skal gælde førtidspensionisterne.
Anni Matthiesen (V), 2018-09-06:
Tak for det, formand.
Jeg synes, at overskriften – for jeg har nemlig også læst Socialdemokratiets finanslovsudspil – er rigtig fin, især den første del.
Det bliver der sagt.
Og hvor mange er de sidste så?
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Fru Anni Matthiesen og jeg bor jo i den samme landsdel, det sydlige Jylland, hvor man må sige, at hvis der er noget, der for alvor giver os udfordringer, så er det, at vi har færre, der tager kompetencegivende uddannelser.
Hvis der er noget, der vil gavne i de områder, er det, at vi får flere til at søge ind på uddannelser, især på de faglærte uddannelser, for det vil være til gavn for dem selv, og det vil være til gavn for erhvervslivet, som efterspørger deres kompetencer.
For regeringens besparelser på uddannelsesområdet i de forgangne 3 år har jo ført til, at der, hvor der er længst til de store byer, og der, hvor der er længst imellem de studerende, rammer de besparelser hårdest. Så kan man spørge: Jamen er det så sådan, at man vil holde op med at spare på det?
Næ, man har søreme tænkt sig at fortsætte i 3 år endnu med at køre en grønthøster igennem uddannelsessystemet.
Det får ikke alle med; tværtimod ekskluderer det nogle af de borgere, som fru Anni Matthiesen og jeg er valgt til at repræsentere.
Det synes jeg ikke er i orden.
Anni Matthiesen (V), 2018-09-06:
Nogle af dem, som vi netop er valgt til at repræsentere, er også alle de elever, der går på de frie skoler, også rigtig mange af de skoler, som netop ligger i vores landsdel.
Og det er så der, Socialdemokratiet vil finde pengene, nemlig ved at skære ned på de frie skoler.
På den måde kan der være frie skoler i vores landsdel, som rent ud sagt er nødt til at lukke, eller hvor den eneste måde, man kan få sikret økonomien på de steder, er at skrue op for forældrebetalingen, så ikke alle dermed får det frie skolevalg, i hvert fald slet ikke i vores landsdel.
Det vil jeg egentlig gerne høre en kommentar til.
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Den nuværende statsministers kommunalreform førte ganske rigtigt, som fru Anni Matthiesen påpeger, til, at der skete en masse folkeskolelukninger.
Der blev langt til alt, det er en kæmpe udfordring i sig selv og måske den største ændring i danmarkshistorien med den mest negative effekt.
Og der udestår, som vi også skriver i vores finanslovsudspil, en enorm opgave, som vi ikke kan løse i 2019 alene.
Når vi kigger på friskoleområdet, vil vi gøre det i en tilpasning, så vi også tager højde for, at byskoler og landskoler skal have forskellig indretning.
Pelle Dragsted (EL), 2018-09-06:
»Gør gode tider bedre – for alle«.
Jeg synes, det er en meget, meget sympatisk titel, men virkeligheden derude er jo, at det ikke er kommet alle til gode efter den her krise, vi har været igennem.
Ser vi på de mennesker, som er ramt af sygdom, som er ramt af arbejdsløshed, så er de hægtet af økonomisk, og de har fået dårligere vilkår, bl.a. som følge af mange af de reformer, som blev gennemført under den daværende socialdemokratiske regering.
En af de reformer var skattereformen i 2012, hvor man valgte at sige, at man ville gå ned i lommerne på de arbejdsløse dagpengemodtagere og på førtidspensionister og andre og tage en del af den indkomstfremgang, de skulle have oplevet.
For en almindelig dagpengemodtager betyder det, at de har 13.000 kr. mindre om året, når den her reform er endeligt gennemført i 2022, fordi man hvert år snupper penge fra dem.
I mine øjne står Socialdemokratiet, hvis man mener det her alvorligt, med en pligtopgave, nemlig at sikre, at den her udhuling af de arbejdsløses indkomst ikke fortsætter i de kommende år, så mit spørgsmål er: Vil en socialdemokratisk regering, hvis den får mulighed for det, stoppe den her mindreregulering og sikre, at de arbejdsløses indkomst ikke længere udhules år for år, som det er tilfældet på grund af skattereformen i 2012?
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Først og fremmest er jeg glad for at høre, at ligesom Socialdemokratiet er Dansk Folkeparti også klar til at finde løsninger på det.
Jeg bliver lige nødt til at vende tilbage til mit første spørgsmål, nemlig spørgsmålet om, om Dansk Folkeparti også i givet fald er klar til at finde penge til det.
Jeg er med på, at Dansk Folkeparti så gerne vil sikre, at de penge i givet fald bliver givet på en ordentlig måde, og det må vi i givet fald finde ud af ved et forhandlingsbord.
Det er Socialdemokratiet i hvert fald villige til, hvis Dansk Folkeparti også er det.
Erfaringen er jo, at hvis vore partier kan blive enige om noget, plejer man også at kunne bevæge regeringen i den retning.
Så bare for at høre: Kan Dansk Folkeparti også være indstillet på, at det her, hvis vi finder den rigtige måde at gøre det på, også er noget, der må koste penge?
Pelle Dragsted (EL), 2018-09-06:
Men alt det er meget godt.
Vi ved godt, at der er konjunkturer i økonomi; der kommer kriser igen; der vil være arbejdsløshed i Danmark igen.
Så mit spørgsmål er egentlig meget enkelt: Er det rimeligt?
Og vil Socialdemokratiet lade den her mindreregulering fortsætte fremadrettet – i 2019, 2020, 2021 og, så vidt jeg husker, også i 2022 – også selv om man overtager magten i Danmark, sådan at en dagpengemodtager står med 13.000 kr. mindre, end hvad man ellers ville have gjort, når vi når frem til slutningen af den reformperiode?
Har man tænkt sig bare at fortsætte den mindreregulering, på trods af at den æder sig ind på dagpengemodtageres, førtidspensionisters, barslendes og sygemeldtes købekraft, mens vi oplever, at alle andre grupper i samfundet får en købekraftsfremgang?
Vil Socialdemokratiet stå på mål for det, hvis man sætter sig på statsministerposten?
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Man skal huske, at vi sikrede, at beskæftigelsesfradraget blev øget markant – langt, langt mere, end den nuværende regering har gjort – i forhold til at give folk mulighed for at komme ind på arbejdsmarkedet.
Vi har indgået brede aftaler, og dem står vi selvfølgelig ved.
Sådan er det.
Men det ændrer jo ikke på, at vores prioritering er at få danskere i arbejde.
Jeg ved godt, at hr. Pelle Dragsted også gerne vil det andet, men jeg tror sådan set også, vi er enige om, at det allervigtigste, vi overhovedet kan gøre, sådan set er at sikre, at dem, der står langt fra arbejdsmarkedet i dag, kommer ind på arbejdsmarkedet og får de bedst tænkelige muligheder.
Så er det andet, altså spørgsmålet om, hvordan ydelser m.v. kommer til at se ud, selvfølgelig noget, vi kigger på løbende, og som der også er forskellige i fagbevægelsen der kigger på.
Men hvis du spørger mig, hvad det vigtigste overhovedet er at gøre nu, så er det at sikre, at man har mulighed for uddannelse og efteruddannelse og for at komme ind på arbejdsmarkedet; at vi forhindrer, at der sker en løndumping på arbejdsmarkedet, sådan at danskere har en reel mulighed for at få de ledige stillinger.
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Først og fremmest tak til hr. René Christensen for ordførertalen.
Jeg giver hr. René Christensen helt ret i, at det kan være dyrt for ældre på mange forskellige områder, og et af de områder er området for ældre patienter, som er blevet udskrevet fra sygehuset, hvor de har ligget i en periode og er blevet behandlet.
De har modtaget gratis behandling, de får noget fornuftig kost at spise, de er endnu ikke klar til at komme hjem, for de er ikke rigtig raske, og derfor får de et kommunalt tilbud, en akutplads, og der er der ganske ofte en brugerbetaling involveret.
Det strider i hvert fald mod min overbevisning som socialdemokrat, som er, at man har fri og lige adgang til sundhedsvæsenet og ikke har brugerbetaling.
Vi har også været inde på det i de spørgsmål, som hr. René Christensen stillede mig.
Det virker på mig, som om der er sådan en forskel imellem vores politiske holdninger på det her punkt.
René Christensen (DF), 2018-09-06:
Jeg er glad for, at Socialdemokratiet sådan set er enig i, at det her kan vi ikke have.
Udfordringen er så bare den, vi har oplevet før, nemlig at hvis man går ind og sender penge med, er det dem, som har taget penge for det, der er nogle banditter.
De får nu sendt penge ud, så de får dækket den udgift, de har haft, og de kommuner, der har opført sig ordentligt og har sagt, at det her er et kommunalt tilbud, som vi ikke skal tage penge for, får ingen penge.
Det ønsker vi ikke.
Altså, vi skal ikke belønne dem, som er gået ind og har sagt, at nu skal man indføre brugerbetaling ad bagvejen.
Så det forslag er vi simpelt hen ikke for.
Men vi er helt enige i, at vi skal have stoppet det.
Vi skal selvfølgelig have fundet en løsning på, hvordan vi gør det.
Men vi ser også bare sådan på det, at det her fortæller os, at søjlerne ikke arbejder godt nok sammen.
Og det her handler ikke om at tale ned til regionernes personale, for hvis man kigger på regionerne, må man altså bare sige, at fra reformen kom og indtil nu, har vi fået og får meget mere sundhed for pengene: De løber rigtig stærkt derude, de løber faktisk også rigtig godt, de producerer noget.
Men spørgsmålet er, om ikke det politiske lag – hvad skal jeg sige – egentlig har udspillet sin rolle i forhold til at udvikle regionerne, og det er den diskussion, vi gerne vil løfte, også fordi vi ser, at der kommer flere og flere af de her udfordringer.
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Vi har ikke tænkt os at fortsætte i den takt.
Men det er også vigtigt at få sagt, og det tror jeg hr. Pelle Dragsted og jeg er helt enige om, at når vi har så gode tider, som vi har nu, så er den allervigtigste, den allerbedste socialpolitik, vi kan føre, at sikre, at dem, der står længst fra arbejdsmarkedet, kommer ind på arbejdsmarkedet.
Og derfor er jeg glad for, at også Enhedslisten har været med til at sige nej til at udhule de ordninger, der er for at importere udenlandsk arbejdskraft til Danmark.
Det er meget, meget vigtigt.
Så er det afgørende, at vi sikrer, at ledige rent faktisk også får nogle ordentlige muligheder for at lade sig efteruddanne.
Lad mig bare minde om, at den nuværende regering netop har sparet 1,08 mia. kr. på lige præcis indsatsen over for ledige.
Så der er desværre nogle udfordringer også, og især, på det område.
René Christensen (DF), 2018-09-06:
Jeg synes, man skal lægge mærke til, at rigtig meget af det, vi henter ind på de relativt få olieforekomster, som vi råder over i Danmark, bruger vi jo faktisk til grøn omstilling.
Dem har vi jo netop brugt til at finansiere Togfonden DK med, og hvad er det, Togfonden DK gør?
Den gør faktisk, at vi kan få udfaset – ja, man tror næsten, det er løgn – gamle lokomotiver fra 1986; dem kan vi nu få udfaset, og så kan vi få ellokomotiver, som jo er grønne i forhold til de diesellokomotiver, vi har i dag.
Så nej, vi vil ikke stoppe med at udvinde olie, for så ville vi faktisk ikke kunne gennemføre det, vi gerne vil, altså at få en grøn offentlig transport, særlig på jernbaneområdet.
Martin Lidegaard (RV), 2018-09-06:
Tak for talen.
Jeg var faktisk opmuntret over at høre, at Dansk Folkeparti er begyndt at få lidt samvittighedskvaler over den her årlige besparelse på uddannelsesområdet, som jo helt præcis, som ordføreren siger, de seneste 3 år har ramt allerhårdest i landdistrikterne og allerhårdest på de gymnasier og erhvervsskoler, hvor man i forvejen har svært ved at holde elevtallet oppe, fordi opsamlingsgrundlaget ikke er så stort.
Her har man jo faktisk ifølge vores beregninger sparet, hvad der svarer til 6.000 stillinger uden for de store byer, samtidig med at man har forsøgt at flytte nogle statslige arbejdspladser ud, som så fylder langt mindre.
Så det er et godt signal, der kommer i dag.
Jeg forstår så ikke helt, hvorfor det kun er erhvervsskolerne, man vil kigge på.
Der var også noget med nogle små gymnasier, som ordføreren måske kunne uddybe.
Men jeg forstår det, vil jeg sige, sådan, at der da er behov for at holde hånden under alle ungdomsuddannelserne, ikke mindst i landdistrikterne.
Der er da også behov for at holde hånden under professionshøjskolerne.
Vi har jo manglet sygeplejersker, jordemødre, pædagoger og lærere, især uden for de store byer.
Så hvorfor vil man blive ved med at skære i forhold til dem?
Der er da et lige så stort behov for at holde hånden under dem, hvis det, man ønsker, er, at vi også kan tiltrække kvalificeret arbejdskraft til vores offentlige sektor uden for de store byer.
Morten Bødskov (S), 2018-09-06:
Hr. Jesper Petersen havde mulighed for at stille to spørgsmål.
Nu har jeg så stillet et spørgsmål, og ordføreren bliver ved med at svare udenom.
Det kan være, at der kommer en socialdemokrat eller en anden, der kan følge op, for det er faktisk et ret centralt spørgsmål.
Det er jo ikke, fordi Dansk Folkeparti har holdt sig tilbage med at give løfter på velfærdsområderne.
Det nikker ordføreren vel også til her.
Derfor er det jo bare, og det er i sig selv en afsløring, et ganske simpelt spørgsmål.
Det er jo ikke så svært.
Hvis man gerne vil undgå de besparelser, som regionerne er ved at gennemføre nu, fordi den økonomi, som Dansk Folkeparti har lagt til grund for den forrige finanslov og økonomiaftalerne, ikke er tilstrækkelig, skal man sikre, at der er penge til, at regionerne og kommunerne og det offentlige og staten samlet set kan holde sig inden for det og kan svare enhver sit.
Og hvordan gør man det?
Det har vi diskuteret i mange år herinde.
Så ordføreren behøver ikke at svare udenom nu for fjerde gang.
Derfor er spørgsmålet bare: Når glasdøren lukker ovre i Finansministeriet, og når hr. René Christensen står uden for glasdøren med en finanslovsaftale under armen, som alle ved kommer, vil man så kunne slå op i den og se, at Dansk Folkeparti har sikret, at den offentlige økonomi er sådan, at den vil kunne håndtere det demografiske træk med flere ældre og flere børn og flere syge?
Ja eller nej?
René Christensen (DF), 2018-09-06:
Alle snakker om det demografiske træk, men man glemmer bare lidt, at det handler om de ældre.
Det demografiske træk handler om det udgiftstræk, der er.
Det tror jeg også at ordføreren godt ved.
Derfor er der jo flere ting i det.
Vi ønsker faktisk ikke at finansiere yderligere udgifter til ikkevestlig indvandring.
Prøv lige at høre engang: Vi bruger 36 mia. kr. om året på ikkevestlig indvandring.
Hvis vi kan bringe det ned med bare 10 pct. over en kort årrække, har vi jo 3,6 mia. kr. om året, som vi kan bruge på noget andet.
Hvad vil der så ske?
Nej, så vil det være mindre.
Nej, vi har skåret i udgiften.
Så er det rigtigt, når der bliver sagt: I har jo selv gået efter tallet.
Det er fuldstændig rigtigt, at Dansk Folkeparti også har sagt, at det er vigtigt for os, at der er plads til det.
Det er selvfølgelig også, fordi man kom fra en situation med en minusvækst – at der altså var en minusvækst – samtidig med at vi sådan set var et af de få partier i Folketinget, som sagde, at der faktisk var plads til en lille moderat stigning i det offentlige forbrug.
Og jeg kan love, at der kommer en stigning i det offentlige forbrug i forhold til det udspil, der er kommet, og den vil også være større end i det udspil, der er kommet.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-09-06:
Tak for det.
Nu har hr. René Christensen fået, tror jeg, 3-4 spørgsmål i træk om det demografiske træk, og det er jo noget, der bliver sådan fortolket helt religiøst.
Men alle de ordførere, der har stået og skudt på hr. René Christensen, har overhovedet ikke forstået, hvad det demografiske træk er.
For de misbruger det jo.
Det er jo et udtryk, der kommer fra Finansministeriet.
Og hvad skriver Finansministeriet selv om det demografiske træk?
De skriver: Beregning af det demografiske træk er af mekanisk karakter og skal fortolkes varsomt.
I beregning tages der ikke højde for, at omkostningen ved en ekstra bruger kan adskille sig fra den gennemsnitlige omkostning pr. bruger.
Men det er jo præcis det, som alle de, der skyder på hr. René Christensen, ikke gør.
De siger, at sidste bruger koster lige så meget som den gennemsnitlige bruger.
Og dermed bruger de udtrykket forkert.
Hele deres argumentation er bygget op på, at hvis det offentlige forbrug ikke følger det demografiske træk, bliver det pr. automatik dårligere.
Og det er jo ikke rigtigt.
Det er en fejlfortolkning af det, Finansministeriet siger.
René Christensen (DF), 2018-09-06:
Jamen jeg hørte faktisk et spørgsmål.
Jeg opfattede det lidt som et spørgsmål om, om jeg er enig i den fortolkning.
Og det er jeg sådan set.
Og at det er rigtigt, kan man jo sådan set se derude.
Altså, hvis vi bare går få år tilbage og kigger på, hvad det kostede at lave en hofteoperation, og hvor lang tid det tog at udføre genoptræning osv. osv., og sammenligner med i dag, så må man jo sige, at vi laver nogle rigtig dårlige hofteoperationer.
Der er åbenbart ikke nogen, der bliver raske, for operationerne koster kun en tredjedel af, hvad de kostede førhen.
Altså må patienterne være dårligere behandlet.
Men det er de ikke; de er faktisk bedre behandlet, men til en tredjedel af prisen.
Og det er da interessant.
Dansk Folkeparti siger ikke, at der ikke er behov for penge.
Det giver ikke noget indhold for den enkelte.
Finn Sørensen (EL), 2018-09-06:
Jeg kan forstå på ordføreren, at Dansk Folkeparti gerne vil belønne dem, der kan holde til at arbejde længere og til at arbejde indtil den stadig højere pensionsalder, som Dansk Folkeparti også er med til at bakke op om.
Men hvad med alle dem, der ikke kan det? Hvad skal de mennesker leve af?
– som pensionskasserne har påpeget.
Det skylder Dansk Folkeparti et svar på.
Så gør man det også for mange af dem, der er nedslidte, og som faktisk har brug for en pensionsalder, så de kan komme væk fra arbejdsmarkedet.
Citat slut.
Det er jo derfor, det er så bunduretfærdigt at hæve pensionsalderen, i takt med at den gennemsnitlige levealder stiger.
Hvis man skal tage konsekvensen af det, skal Dansk Folkeparti opsige det forlig, de er med i.
Og mit spørgsmål er: Vil Dansk Folkeparti gøre det?
René Christensen (DF), 2018-09-06:
Det ønsker vi ikke at opsige.
Men jeg vil også gerne svare på det.
Altså, det er mærkeligt, at nogen mener, det er sådan en straf at gå på arbejde.
Det er det altså ikke.
Jeg møder altså masser af seniorer, som faktisk gerne vil forblive på arbejdsmarkedet.
Og det forslag, vi har, handler ikke om, at man skal arbejde længere i sit arbejdsliv; det handler faktisk om, at man kan arbejde længere – altså efter pensionsalderen.
Det er jo faktisk sådan, at vi kan se, at der er en del, som når pensionsalderen, der har opsat pension, men der er også nogle, som jo har færre timer, hvor det simpelt hen ikke kan betale sig at opsætte pensionen.
Der har vi nogle modregningsregler, som gør, at de ikke kan blive på arbejdsmarkedet.
I dag er det sådan, at man kan tjene 60.000 kr. uden modregning.
Men når man tjener mere end 60.000 kr. årligt, sker der modregning, og det vil sige, at så kan det jo ikke betale sig at gå på arbejde for pensionisterne.
Altså, det koster dem simpelt hen penge at gå på arbejde.
Derfor siger vi: Jamen hvis der er nogle, der vil og kan – og det er ikke de nedslidte; det er jeg helt enig i – så vil vi gerne give dem en mulighed for, at de kan bidrage på arbejdsmarkedet.
Det giver et arbejdsudbud, og jeg er også helt sikker på, at det giver livsglæde for dem, som kan benytte sig af det.
Finn Sørensen (EL), 2018-09-06:
Hør nu her!
Jeg spurgte: Hvad med alle de mennesker, der ikke kan holde til at arbejde til en fjern pensionsalder?
Faktum er jo, at Dansk Folkeparti har bundet sig til, at i 2020 stemmer man for en forhøjelse af pensionsalderen til 69 år, man har viklet sig ind i et forlig, der betyder, at nyfødte i dag først kan gå på pension, når de er 77 år.
Hvad med alle de mennesker, der ikke kan holde til at arbejde så længe?
Hvad er Dansk Folkepartis svar til dem?
Det var det, jeg spurgte om.
Det eneste, man kan sige, er: Vi står fast på forliget, uanset konsekvenserne for de mange, mange tusinde mennesker.
Det er jo en voksende gruppe af mennesker.
Jo højere pensionsalderen bliver, jo flere vil der være, der ikke kan holde til at arbejde så længe.
Hvad skal de mennesker leve af?
René Christensen (DF), 2018-09-06:
For det første synes jeg, det er interessant, at Enhedslisten allerede nu ved, hvad gennemsnitslevealderen er om cirka 70 år.
Det er sådan set meget godt skuldret, at man allerede har regnet sig frem til det.
Den kugle vil vi gerne låne indimellem i Dansk Folkeparti, så vi kan kigge 70 år ud i fremtiden.
En anden del af det er, at vi sådan set ikke forventer, at alle kan arbejde, til de går på pension.
Det kan alle sådan set heller ikke i dag, og det er derfor, vi har en førtidspension, det er derfor, vi har fleksjob, det er derfor, vi har andre muligheder for dem, som har et arbejdsliv, men som bliver nedslidte, og så kan de ikke fortsætte på arbejde frem til deres pensionsalder.
De regler er jo ikke sat ud af kraft, fordi pensionsalderen stiger med et halvt år.
Det er de ikke, de er ikke sat ud af kraft.
Det sikkerhedsnet har vi stadig væk i vores velfærdssamfund.
Lad mig så bare sige, at det er rigtigt, at den tidligere socialdemokratisk ledede regering udhulede noget formen for at komme på førtidspension, for det er blevet ret så svært.
Det samme gælder for den sags skyld det at få et fleksjob.
Det er så lykkedes lidt nu, men det er jo fleksjob, der er nede i nogle få timer om ugen, der er stigning på, og det tror jeg faktisk ikke samfundet og heller ikke den enkelte altid har glæde af.