runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Hjermind Dencker (DF), 2019-10-08:
Tak for det.
Med lovforslaget bemyndiges ministeren til at beslutte krav om etablering af ladestandere eller forberedelse til ladestandere til elbiler ved nybyggeri eller ombygning af eksisterende bygninger.
Vi er også tilhængere af demokratiet.
Vi er tilhængere af, at befolkningen vælger os politikere til at træffe beslutninger.
Vi skal bare huske på, at hvor sympatisk det end kan lyde, fjerner vi os faktisk fra demokratiet, hver eneste gang en minister bemyndiges til noget.
Jeg har stor tillid til vores nuværende boligminister og også til hans dømmekraft, men jeg blåstempler også alle andre boligministre i fremtiden ved at stemme for det her.
Det skal vi bare vide.
Til situationen med ladestanderne: Hvis en bygherre ifølge et EU-direktiv minimum skal have én ladestander, kan han sige til dem, der forhandler ladestanderne: Ved I hvad, jeg ved godt, at jeg lovmæssigt har krav på én, men hvis jeg nu køber tre, kan jeg så få det billigere? Hvad nu, hvis jeg køber seks eller ni?
Så sætter man ham i en gunstig forhandlingsposition, hvor man kan forhandle.
Hvis det derimod er ministeren, som bemyndiges til at sige, at der skal være syv ladestandere her, så sætter man den pågældende bygherre i en rigtig, rigtig dårlig forhandlingsposition.
Når vi skal i gang med den grønne omstilling, skal vi aldrig nogen sinde gøre det på bekostning af erhvervslivet.
Vi skal hele tiden have erhvervslivet med.
Så i Dansk Folkeparti vil vi med største glæde medvirke til at gøre Danmark grønnere, og vi vil derfor også give dem, der skal være med til at finansiere det, ordentlige vilkår.
Der er også andre ting i forslaget, som vi faktisk har undret os over.
Hvis man stiller krav om etablering af sådanne systemer i en eksisterende bygning, hvordan tager man så højde for, at bygningsejeren måske ikke kan finansiere installationen, på trods af at installationen på længere sigt er rentabel?
En anden ting er, om der ikke bør være en undtagelsesbestemmelse for særlige bygninger?
Det kan f.eks. være helt særlige historiske bygninger, hvor installation af sådanne systemer kan være et voldsomt eller problematisk indgreb i bygningen.
Det synes jeg også vi skal tage med i vores overvejelser.
I Dansk Folkeparti er vi positive over for den grønne omstilling.
Vi har stor tillid til, at enhver bygherre med respekt for sig selv naturligvis vil imødekomme sine kunders behov.
Ellers er det begrænset, hvor længe hans forretning kan køre.
Så vi har tillid til, at markedskræfterne sagtens kan bære den her grønne omstilling, og det tror vi på.
Selv om et minimumskrav bare er én stander, tror jeg altså ikke på, at der findes nogen, der, når de bygger et nyt erhvervsbyggeri, kun holder sig til lovkravet.
Nej, jeg tror også, at de kan kigge ind i fremtiden, fordi de godt vil have tilfredse kunder i biksen.
Så vi har stor tillid til markedskræfterne.
Vi er skeptiske over for den måde, det er fremlagt på her, men vi er meget åbne over for, at vi i stedet for kan diskutere, hvordan vi løser det.
Heidi Bank (V), 2019-10-08:
Tak for ordet.
I dag skal vi førstebehandle lovforslag L 13, som omhandler en ændring af byggeloven, nærmere bestemt en bemyndigelse til boligministeren til at fastsætte bestemmelser om etablering af ladestandere til elektriske køretøjer samt en forberedelse heraf, således at efterfølgende etablering af ladestandere kan trækkes, uden at parkeringsarealet skal graves op.
Men det er også et vigtigt skridt i retningen af et grønnere Danmark.
Derfor skal det selvfølgelig være nemmere at være indehaver af en elbil og at vælge elbilen til.
I høringsnotaterne er der et generelt udtryk for ønsket om et højere ambitionsniveau, både hvad angår antallet af ladestandere, og hvad angår en hurtigere udførelse af etableringen af ladestanderne, så vi ikke ender i en flaskehalssituation, når antallet af elbiler stiger.
Det er bekymringer, som vi i Venstre ønsker at være lydhøre over for, og som vi ser frem til at arbejde videre med i udvalget, så vi får set på, at det reelle behov følger antallet af ladestandere nøje.
Samtidig er vi forbeholdne over for, at lovforslaget vil betyde merudgifter for både det offentlige og erhvervslivet.
Det gør det dermed dyrere at drive virksomhed og at være dansker.
Derfor vil vi gerne diskutere, hvordan vi kommer i mål, uden at det rammer danske virksomheder, for det skal ikke være dyrere at drive virksomhed i Danmark.
Omvendt er vi også helt på det rene med, at den grønne omstilling koster.
Men lad os se på mulighederne i udvalget, herunder private aktørers muligheder for opstilling af ladestandere.
Tak for ordet.
Martin Lidegaard (RV), 2019-10-09:
Tak for det.
Det er jo dels et område præget af fattigdom og desperation gennem mange årtier, dels et område, der – for at sige det ligeud – har været præget af dyb indoktrinering for flere arabiske staters side med en salafistisk indoktrinering i skoler og en massiv påvirkning, der har ført til nye militante grupperinger, som i dag udgør en sikkerhedsrisiko både for de civilbefolkninger, der bor i landene i Sahel, men i og for sig også for de lande, der ligger lidt længere væk, heriblandt Danmark og de andre europæiske lande.
For Radikale Venstre er der ingen tvivl om, at vi ikke bare har et ansvar, men også en kæmpestor interesse i at prøve at stabilisere situationen i Sahel.
Det er også grunden til, at det er lykkedes at lave et meget præcist FN-mandat med en fredsplan for Mali, der gør det muligt ikke bare – forhåbentlig – at vinde den interne borgerkrig mod islamisterne, men forhåbentlig også at vinde freden.
I hvert fald er der en plan, og det er ikke altid, der er det, når vi vælger at gå ind.
Men det har vi sådan set her.
Når det er sagt, er det en alt andet end let mission.
Det er jo to beslutningsforslag, vi har med at gøre her, og der har været rejst kritik mod den del, der handler om Barkhane, som også er FN-mandateret gennem den anden FN-mission, men som jo også har været omdiskuteret, fordi den bliver forestået af især Frankrig og et par allierede sammen med dem, men som er en endnu sværere operation i nogle endnu sværere områder.
Fra radikal side har vi besluttet at støtte begge beslutningsforslag, fordi vi ser de to operationer som komplementære.
Der er et mandat, og vi tror, at det, hvis man skal få situationen under kontrol, kræver en helhjertet indsats.
Med til det billede hører også – og det lægger vi afgørende vægt på – at Danmark ikke kun bidrager med militær tilstedeværelse, men at vi også bidrager med stabiliserende indsatser, kapacitetsopbygning, almindelig udviklingsbistand, humanitær bistand, hele spektret, og dermed kan vi forhåbentlig gøre en forskel og også få indflydelse på, hvad det er for nogle lande, og hvad det er for en region, der på lang sigt vil bryde ud af det her.
Man kunne med den klare bevidsthed, man altid har, når man står med efterklogskabens klare lys, sige: Gid vi dog var kommet i gang i Sahel nogle årtier før.
Men nu er vi der, og det støtter Radikale Venstre.
Niels Flemming Hansen (KF), 2019-10-09:
Meget er jo allerede blevet sagt.
I 2013 valgte Frankrig at intervenere i konflikten i Mali, og blot 3 dage senere stod Danmark klar med logistikstøtte til den franske »Operation Serval« i form af et Herculesfly og 40 mand til at betjene det.
Danmark har siden da har bidraget med konkret militær bistand i form af specialstyrketropper og logistikstøtte til den efterfølgende FN-mission »MINUSMA« i form af et Herculesfly.
Nu er det tid igen til at bidrage, denne gang med et C-130J-transportfly, et såkaldt Herculesfly, i 6 måneder, og transportflyet vil være placeret i Malis hovedstad, Bamako.
Tilknyttet flyet er der en personelstyrke på 65 mand – mænd og kvinder.
Ydermere er der et personelbidrag på 10 personer, som skal indgå i den tyske efterretningsenhed placeret i Gao i en periode på ca. 12 måneder.
Med B 7 vil man gerne bidrage med to EH101-helikoptere og et reservestel samt 70 personer til indsættelse, også placeret i Gao i det østlige Mali.
Indsættelsesmaterialet og det dertil hørende personel bruges primært til efterretning og transport af tropper og materiel.
Selve transporten af tropper og materiel er et stort problem i området på grund af mange vejsidebomber, og derfor er det meget, meget vigtigt, at vi bidrager med luftstøtte.
Bidraget er samtidig en del af den rotationsordning, som kører mellem Belgien, Norge, Portugal og Danmark, og vi i Det Konservative Folkeparti bakker fortsat op om vores franske og tyske allierede i den her sag.
Det er jo et område, som er en udklækningsrede for terrorister, hvor et dansk bidrag i høj grad vil være med til at eliminere flygtningestrømmene.
Samtidig ser vi det som en styrke, at vi kan bidrage til en fælleseuropæisk mission, og i dette tilfælde går missionen ud på at bekæmpe bl.a. terrorisme i Mali.
Så ja, I kan regne med Konservatives opbakning.
Peter Seier Christensen (NB), 2019-10-09:
Nye Borgerlige er et forsvarsvenligt parti.
Vi ønsker at styrke det danske forsvar, og vi ønsker bl.a. at øge det danske forsvarsbudget til 2 pct. af bnp.
I Nye Borgerlige mener vi også, at det danske forsvars fremmeste opgave er at forsvare Danmark i samarbejde med vores partnere i NATO.
Vi er yderst skeptiske over for, at danske styrker indsættes i krige og konflikter, som ikke har direkte relevans for Danmarks sikkerhed.
At denne mission er risikofyldt, er der ingen tvivl om.
Det fremgår også af bemærkningerne, hvor der bl.a. står, at danske styrker, der indgår i »MINUSMA«, vil være attraktive mål for militante islamister.
Det nævnes i bemærkningerne til beslutningsforslaget, at regionen er transitområde for irregulær migration til Europa.
Det kunne være den eneste begrundelse, som har en direkte betydning for Danmark, men her er Nye Borgerliges politik klar.
Den eneste måde, vi kan stoppe asylmigrationen til Europa på, er, at vi konsekvent afviser alle asylmigranter.
Gør vi det, vil tilstrømningen stoppe øjeblikkelig.
Det vil også betyde, at de tragiske tab af menneskeliv i Middelhavet vil komme til en ende.
Så længe der ikke er indført et totalt asylstop, vil migrationen fortsætte, og det er urealistisk at tro, at vi kan stoppe den ved tiltag i Afrika, hvad enten det er i forbindelse med en fredsbevarende styrke eller et forsøg på en fredsskabende styrke som i disse beslutningsforslag, eller det er ved at hæve afrikanernes levestandard, som Socialdemokratiet forestiller sig.
Skal vi undgå asylmigration, kræver det et asylstop kombineret med effektiv grænsekontrol ved den danske grænse og også gerne ved EU's ydre grænser.
På den baggrund kan Nye Borgerlige ikke tilslutte sig beslutningsforslag B 6.
De samme generelle betragtninger gælder også for beslutningsforslag B 7, og derfor kan Nye Borgerlige heller ikke tilslutte sig dette.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2019-10-09:
Tak for ordet.
I Sahelregionen er det jo stadig sådan, at der er behov for en indsats for at sikre den fortsatte våbenhvile mellem regeringen i Mali og de væbnede grupper i området.
Der er ligesom opstået et magttomrum efter mange års borgerkrig, hvor vi i SF synes, at det er vigtigt at sikre, at terrorgrupperinger ikke får fodfæste i regionen, og hvor der samtidig også foregår menneskehandel og der er illegale flygtningestrømme, som passerer igennem og skaber noget usikkerhed.
Vi synes, det er vigtigt, at Danmark bidrager aktivt til FN's arbejde for at skabe fred og holde terrorgrupperingerne nede, og derfor bakker vi jo selvfølgelig også op om de her to beslutningsforslag, både B 6 og B 7, som vi også lig Radikales ordfører ser som komplementære.
Så vi har sådan set ikke mere at tilføje.
Annette Lind (S), 2019-10-09:
Tak for det, formand.
I dag skal vi behandle B 6, som er et beslutningsforslag om danske militære bidrag til FN's fredsbevarende mission i Mali, også kaldet »MINUSMA«, og B 7, som er et beslutningsforslag om et militært bidrag til »Operation Barkhane«.
Den 25. april 2013 vedtog FN's Sikkerhedsråd en resolution om at etablere »MINUSMA« i Mali.
Både B 6, den fredsbevarende mission, og »Operation Barkhane«, som vi behandler i B 7, er en del af den sikkerhedspakke, som regeringen fremlagde for nylig, om militære bidrag til forsvar af danske interesser.
Operationen »MINUSMA« og »Operation Barkhane« hænger uløseligt sammen.
FN-resolutionerne, der hjemler »MINUSMA«s mandat i Mali, byder også »Operation Barkhane« velkommen.
I tilfælde af at der er angreb, hjælper »Operation Barkhane«.
Situationen i Sahelregionen udvikler sig i negativ retning.
Der er en eskalering af vold mellem de etniske grupper, situationen har drevet rigtig mange mennesker på flugt, og der er mange civile drab.
Fredsprocessen er skrøbelig, og situationen er bekymrende.
Regionen er præget af ekstrem fattigdom, høj befolkningstilvækst, ungdomsarbejdsløshed, svage statslige institutioner og vanskelige klimatiske forhold – faktisk er der rigtig høje temperaturstigninger.
Derfor går det militære bidrag i Sahelregionen hånd i hånd med et omfattende dansk udviklingsengagement, med stabilitetsbidrag og humanitær bistand.
Bidraget, som vi tager stilling til i B 6, er helt konkret et transportflybidrag med op til 65 personer og et personelbidrag på op til 10 personer til FN's fredsbevarende mission »MINUSMA«.
Det danske personbidrag skal indgå i en europæisk efterretningsenhed.
Transportflyet skal bidrage i 6 måneder fra november 2019 og frem.
Flyet skal transportere personel og materiel.
Efter konflikten brød ud i Mali i 2012, har Danmark støttet de internationale indsatser ad flere omgange i takt med FN's mandat i »MINUSMA« – og det er ofte blevet forlænget.
Det danske bidrag har også tidligere udsendt transportfly og dertil også danske specialtropper, som har været på mission, og sidst har en dansk generalmajor været udsendt.
Så til B 7.
De to missioner har, som jeg sagde tidligere, en sammenhæng i forhold til det internationale engagement for at stabilisere Sahel-regionen, der i de seneste år har oplevet en forværret sikkerhedspolitisk situation.
Forsvaret har siden 2013 bidraget løbende til de militære indsatser i Mali og i Sahel.
Udenrigsministeren og forsvarsministeren har rådført sig med medlemmerne i Udenrigspolitisk Nævn og bedt om et mandat i B 7 til et helikopterbidrag med 2 EH101-helikoptere og op til 70 personer.
Cyberkapacitet vil også kunne indgå i den danske militære indsats.
Helikopterbidraget skal indsættes fra januar 2020 og året ud.
For Socialdemokratiet er det vigtigt, at vi kobler de militære bidrag med en langsigtet diplomatisk, økonomisk og udviklingspolitisk indsats.
»Operation Barkhane« er en franskledet antiterroroperation i Sahelregionen, som omfatter Mali, Burkina Faso, Mauretanien, Niger og Tchad.
Ekstremisme, menneskesmugling og andre former for grænseoverskridende organiseret kriminalitet hærger i Sahelregionen.
Lea Wermelin (S), 2019-10-09:
Nu har vi forvaltningsplanen i høring.
Der ligger der nogle indsatser, i forhold til hvordan vi bedst muligt bekæmper, at invasive arter som vaskebjørn og mink breder sig mere i Danmark.
I forhold til det, der bliver spurgt om i dag, nemlig om man skal have lov til at drive jagt 24 timer i døgnet, så er det jo en ny ting, man har fået lov til i 2018, hvad angår mårhund og vildsvin, og derfor er der jo også nogle betænkeligheder, eller der kan være nogle ulemper, hvis man åbner mere op.
Det er det, som vi skal have afdækket i forbindelse med den høring, der er nu.
Nogle af de udfordringer, der bliver peget på, er jo, at sigtbarheden er dårligere, at der kan ske ulykker, at der kan ske forveksling i forhold til andre dyr, at der kan være forstyrrelser om natten.
Det er jo nogle af de ting, som vi skal have med ind på bordet i forhold til det forslag, som bliver bragt op i dag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-10-09:
Tak for det.
I den plan, der er i høring, står der sådan set en ret skræmmende formulering, nemlig at mårhunden allerede er så udbredt i Jylland, at udryddelse ikke længere vurderes at være muligt.
Det er jo en ret alvorlig konstatering.
Det er jo baggrunden for spørgsmålet.
Derfor bare en meget, meget klar opfordring til, at den ekstra mulighed, der blev givet i 2018, nu også bliver brugt i forhold til vaskebjørn og mink, så vi ikke skal stå om nogle år med en ny plan, hvor man konstaterer, at nu er udryddelsesmuligheden fortabt i en eller flere dele af landet.
Derfor bare en opfordring til, at hvis vi vil det her problem til livs, så skal ministeren være åben over for at gå meget hårdt til værks, for ellers risikerer vi, at det går som den beklagelige konstatering, der er i forhold til mårhund i Jylland.
Lea Wermelin (S), 2019-10-09:
Så kan jeg jo håbe, at jeg kan glæde ordføreren med, at jeg som minister netop er åben over for at kigge på de værktøjer, der er i værktøjskassen.
Det er også bare sådan, at arter er forskellige, bl.a. mink.
Den fanger man primært med fælder, og derfor kan der være forskel på, hvilket værktøj der sådan set er det rigtige, hvis vi gerne vil nå det samme mål, men hvor det altså vil være forskelligt fra art til art.
Det er jo noget af det, vi er nødt til at tage hensyn til.
Det er derfor, at jeg nu siger, at med den høring, der er, får vi nogle forslag ind.
Jeg har også noteret mig Venstres ønske, og det er sådan set også på bordet.
Det kigger jeg meget gerne på, det er jeg åben over for.
Og så vil jeg rådføre mig med Vildtforvaltningsrådet, som har alle kompetencerne siddende i forhold til at tage den afvejning af, om det her er det rigtige redskab til den rigtige art.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-10-09:
Så må vi jo krydse fingre for det, og, hvis vi kan vælge den optimistiske tilgang – det skal man jo gøre – håbe på, at der bliver lyttet konstruktivt til de anbefalinger og de råd, der kommer.
For jeg tror bare, at hvis ikke vi skal stå i samme situation med mink og med vaskebjørn, som vi står i med mårhund, ifølge ministerens egne ord, så er der altså brug for, at vi går hårdt til værks, og at vi griber ind, inden problemet vokser os over hovedet.
Lea Wermelin (S), 2019-10-09:
Jeg tror, at alle, der har et ønske om at passe godt på den danske natur og den danske biodiversitet, jo skal have samme ønske om at bekæmpe de invasive arter, for de ting hænger sammen.
Derfor er jeg sådan set
også optaget af, at vi tager fat på det her problem på den rigtige måde.
Noget af det, der ligger i forvaltningsplanen i forhold til vaskebjørn, er jo bl.a., at der skal være en intensiv overvågning i Sønderjylland for netop at sikre, at vi har nok fod på det her i forhold til at sikre den rigtige bekæmpelse.
Anni Matthiesen (V), 2019-10-09:
Altså, jeg vælger at tage de optimistiske briller på, for sådan som jeg hører ministeren, er ministeren også indstillet på, at man er nødt til rent ud sagt at gøre en kæmpe indsats for at undgå, at vi kommer til at stå i samme situation, som vi gør med mårhunden.
Derfor håber jeg også rigtig meget, at ministeren vil lytte til, hvad bl.a. Danmarks Jægerforbund kommer med af gode input, for rigtig mange af de folk, der skal til for at bekæmpe både mårhund, forhåbentlig, men også vaskebjørn, er jo faktisk både lodsejere og jægere, som er tæt på.
Derfor håber jeg rigtig meget, at ministeren vil være med til at prioritere det her og sætte det på dagsordenen, også når høringssvarene kommer ind.
Lea Wermelin (S), 2019-10-09:
Jeg er glad for, at Venstres ordfører ser på det gennem de optimistiske briller, og som det også blev sagt i mit tidligere svar, er jeg åben over for at kigge på de forslag, der kommer på bordet.
Det har ikke være foreslået før nu, at man skulle have den her mulighed i forhold til de 24 timer, hvad angår specifikt vaskebjørn og mink.
Det må vi jo så kigge på.
Men det er klart, at i og med at der kun har været den mulighed med hensyn til mårhund og vildsvin, som blev indført i 2018, så har der ikke været nogen evaluering.
Og der er en bekymring, i forhold til om vi nu rammer de rigtige arter med de rigtige redskaber.
Så det er jo den bekymring, der er, i forhold til at det er et vidtgående redskab.
Men jeg er som sagt åben over for at kigge på det, når høringssvarene kommer ind.
Peter Seier Christensen (NB), 2019-10-09:
Nye Borgerlige vil jo gerne være med til at hjælpe flygtninge.
Vi mener bare ikke, at løsningen er, at de kommer til Danmark.
Vi mener også stadig, at det danske militær, som er i en ret miserabel forfatning, skal koncentrere sig om at sikre direkte danske interesser.
Eva Flyvholm (EL), 2019-10-09:
Jeg kan ikke lade være med at tænke på, om det ikke også spiller en lille smule ind på regeringens beslutning, at det er et mål for regeringen at komme til at stå sig bedre med Frankrig sådan i forhold til det militære samarbejde.
Jeg har en fornemmelse af, at det på den måde også er nogle militærstrategiske overvejelser, der spiller ind, og ikke så meget hensynet til missionen dernede.
Hvad tænker udenrigsministeren om det?
Så kan jeg orientere ordføreren om, at en del af det at hjælpe i nærområderne også handler om at sikre, at der er udviklingshjælp til stede; sikre, at der er en stabilitet; sikre, at situationer ikke udvikler sig voldsommere og til krig.
Så jeg synes måske, det ville være passende, hvis ordføreren skrev sig det bag øret, og det ville være en noget mere sympatisk tilgang til andre mennesker.
Eva Flyvholm (EL), 2019-10-09:
Tak for at uddybe lidt mere i forhold til spørgsmålet om tilfangetagelse.
Nu ved jeg også fra sidst, da jeg var dernede, at der ligger nogle ret grundige retningslinjer, typisk for håndteringen af fanger i FN-regi og for mulighederne for tilsyn i fængslerne osv.
Det ville være rigtig hjælpsomt, hvis vi også kunne få oversendt det, så vi også har det fremme.
Men jeg vil gerne spørge forsvarsministeren, om det kan være muligt også at få leveret nogle klare beskrivelser af, hvordan det i virkeligheden ser ud for Barkhane-styrkerne, for det er ikke kun et spørgsmål om, at man selv direkte er med til at tage fanger – det er jo også hele den operation, man indgår i.
Hvad er situationen?
Er vi sikre på, at der også er styr på rapporteringen, hvis soldaterne ser noget, som ikke er i orden, og hvordan bliver fanger i det hele taget håndteret der i Barkhane?
Jeg er meget interesseret i, at forsvarsministeren vil give et tilsagn om, at det kan vi få nogle retningslinjer for.
Trine Bramsen (S), 2019-10-09:
Jeg tror, det er i alles interesse, at vi, når vi sender danske soldater ud, som i øvrigt også ud over at være dybt dedikerede er rigtig dygtigt uddannet, så også fortæller om de retningslinjer, de arbejder efter, og de retningslinjer, de i øvrigt er uddannet i.
Men som jeg forstår det, er det også et generelt billede af, hvordan situationen i almindelighed vurderes at være, ikke bare for de danske bidrag.