runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-06-01:
Jeg vil også starte med at sige tak til Europaudvalget for behandlingen af den her sag, for jeg synes, at vi trods det hastværk, der var i starten, har formået at give os tid til det.
Men det gjorde mig bare ikke mere rolig.
Jeg kan så godt lide nogle gange at blive overbevist om, at jeg ikke har ret, for jeg synes, det er så dejligt befriende nogle gange gennem grundigt arbejde her i Folketinget at kunne sige: Rasmus, du har ikke ret.
Men jeg må bare sige, at det er jeg ikke kommet frem til her.
Vi står med en handelsaftale her, som er guldstandard.
Det er det største.
Kommissæren har flere gange sagt, at der simpelt hen ikke findes noget, der er større end CETA, og at det er det mest fantastiske, og så kan vi altså ikke tale den ned i samme kasse som handelsaftaler med mindre økonomier, mindre udviklede lande.
Nej, det her er en handelsaftale, som får kæmpe konsekvenser.
Den tidligere ordfører var inde på forskellige ting, som det her får konsekvenser for, og jeg må bare sige, at det, der helt grundlæggende er et problem for Alternativet i den her sag, er, hvordan vi vægter forskellige ting i vores samfund.
Er den økonomiske vækst vigtigere end vores miljø og en bæredygtig udvikling?
Og det er den i den her aftale, for der er nogle fornuftige kapitler, der er flot skrevet, kapitel 22, 23 og 24, som omhandler alle de her ting om bæredygtighed, forbrugerbeskyttelse osv., men de står bare under investorbeskyttelsen, de står under, at pengene tæller.
Og det er for mig ikke den største og mest fantastiske handelsaftale, når vi laver den på baggrund af COP21, Parisaftalen, når vi laver den på baggrund af 17 verdensmål for bæredygtig udvikling, og så er det her ikke godt nok.
Så det er jo ikke bare et fikst påhit blandt nogle sure socialister og tylskørter, som de vist blev omtalt som i går.
Nej, det er faktisk en bred kritik, der er der, og det synes jeg man skal have med sig i dag, når vi stemmer om det ved den her anden behandling, nemlig at der faktisk er meget alvorlig kritik og bekymring omkring den her sag.
Jeg håber, den bliver gjort til skamme, jeg håber, det her bliver fantastisk, når det nu bliver stemt igennem i Danmark.
Man kan jo tro, det falder andre steder, for som den foregående ordfører var inde på, har vi jo haft lidt travlt, og i andre lande går de i gang engang til efteråret, måske til næste forår, med at begynde at ratificere den her aftale.
Så vi får se, om den går igennem, men man kan i hvert fald håbe på, at min bekymring bliver gjort til skamme.
Det håber jeg for arbejdstagerne, det håber jeg for vores sundhed, og det håber jeg for vores miljø, for det er det, der er på spil.
Søren Søndergaard (EL), 2017-06-01:
Nu ved jeg ikke, om man helt kan sige, at den tyske fagbevægelse og de tyske lønmodtagere ikke lever af eksport.
Det tror jeg de gør, også i betydelig større omfang end i Danmark.
Og den tyske fagbevægelse er jo også kendt for at lave aftaler med sin modpart og indgå i alle mulige råd osv.
Hr. Peter Hummelgaard Thomsen deler ikke den opfattelse og er derfor for den her aftale.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-06-01:
Ja, og hr. Søren Søndergaard ved udmærket lige så godt som jeg, at der er meget stor forskel, også historisk, på den måde, dansk fagbevægelse har ageret på, og den måde, andre europæiske fagforeninger har ageret på.
Så vil hr. Søren Søndergaard ikke bekræfte mig i, at det er tilfældet, og måske erkende, at det rent faktisk også historisk har været ret godt?
Tak for det.
Hr. Søren Søndergaard siger, at hensigten med aftalen er at træde lønmodtagernes rettigheder under fode.
Altså, er hr. Søren Søndergaard klar over, at en samlet dansk fagbevægelse, også sammen med Socialdemokratiet, er tilhængere af den her aftale?
Og årsagen til, at vi er tilhængere af den her aftale, er jo, at vi ved, at hvis vi skal nå målet om at have fuld beskæftigelse og skabe job til så mange som muligt, kræver det, at det bliver lettere at eksportere nogle varer.
Det er derfor, at vi i Socialdemokratiet er tilhængere af den her aftale, og det er derfor, at dansk fagbevægelse er tilhænger af den her aftale.
Men vil hr. Søren Søndergaard ikke svare mig på – og det er en holdningstilkendegivelse på baggrund af de svar, han har fået, og analyser osv. – om han mener, at den investeringsbeskyttelsesmekanisme, som der nu er i den her aftale, er bedre, den samme eller dårligere end nogle af de lignende investeringsbeskyttelsesmekanismer, som der er set tidligere?
Søren Søndergaard (EL), 2017-06-01:
Så tror jeg til gengæld ikke, at spørgeren hørte svaret, nemlig at det her er den største aftale, og at vi har kun lavet relativt mindre aftaler.
Og når vi laver relativt mindre aftaler med lande, som ikke har så store investeringer i Danmark, er det selvfølgelig klart, at den ikke bliver brugt.
Men derudover vil jeg sige, at hele pointen i det her, og det er jo erfaringen fra Canada, er, at det, der sker, er, at det har en opdragende funktion, sådan at man simpelt hen fra regeringers, parlamenters og centraladministrationers side lader være med at lave forslag, hvor man risikerer at få en straf.
Derfor bliver der en selvdisciplin, hvor man siger: Okay, den her miljøordning ville måske være rigtig god for befolkningen, men vi undlader at fremsætte forslag om den, fordi vi kan risikere at få et sagsanlæg.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-06-01:
Jeg ved ikke, om jeg synes, at hr. Søren Søndergaard kendte svaret, men svaret er, at vi har lavet mere end 30 – mere end 30 – tilsvarende aftaler, og Danmark er aldrig tidligere blevet dømt.
Danmark er ikke så meget som blevet sagsøgt.
Og det bliver Danmark selvfølgelig ikke, fordi Danmark overholder de aftaler, der indgås.
Danmark foretager eksempelvis ikke ulovlig ekspropriation af udenlandske beskyttelser.
Men det er måske det, Enhedslisten synes vi skal begynde at gøre – eller hvad?
Søren Søndergaard (EL), 2017-06-01:
Danmark har aldrig nogen sinde før lavet en så stor aftale med en så stor partner, aldrig nogen sinde.
Det er den største aftale, der nogen sinde er lavet.
Og det, at der er lavet aftaler, hvor den her investorbeskyttelse gælder for nogle relativt små områder, er jo ikke så underligt: De har jo relativt begrænsede investeringer i Danmark.
Det er der jo ikke tale om med den her aftale.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-06-01:
Så det kommer ikke som den store overraskelse.
Men kan hr. Søren Søndergaard mon indvie den undrende forsamling i, om det er første gang, Danmark laver en aftale, hvor der er et sådant investorbeskyttelses-/tvistbilæggelsesnævn?
Kan hr. Søren Søndergaard fortælle, hvor mange gange Danmark er blevet sagsøgt i en sådan situation, og kan hr. Søren Søndergaard fortælle, hvor mange gange Danmark er blevet dømt i en sådan situation?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-06-01:
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre en ting.
Nu får vi jo igen at vide, at det her simpelt hen højner bæredygtighedsprincipperne i frihandel globalt set.
Jeg synes, de svar, jeg har fået fra ministeren, jo mest beskriver det med bæredygtighed f.eks. i forhold til temperaturstigningerne, hele Parisaftalen, nemlig at det bare er det, at vi bliver rigere, der gør, at vi så kan være mere bæredygtige.
Generelt vil den øgede velstand, der opleves af alle involverede partnere til f.eks. frihandelsaftaler, ad politisk vej kunne kanaliseres over i tiltag og bestræbelser.
Det er svaret på spørgsmål nr. 80.
Altså, hvor er det specifikt, at det helt er bestemt i den her aftale, at vi højner standarder for bæredygtighed, og at vi fremover kan udvide vores regulering i forhold til sundhed, uden at vi kan blive sat under pres af ICS-mekanismen?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-06-01:
Jeg er glad for, at ordføreren også kan se, at der er nogle perspektiver.
Jeg vil sige, at vi i Socialdemokratiet glæder os over, at vi nu har en handelsaftale.
Søren Søndergaard (EL), 2017-06-01:
Den er muligvis marginalt mindre slem.
Og det er jo ikke noget argument for at gå ind for den, medmindre man har den opfattelse, at man skal vælge én lussing frem for to lussinger, og det synes vi ikke.
I forhold til det der med den samlede fagbevægelse er det jo rigtigt, at toppen i dansk fagbevægelse også i den her situation har isoleret sig, ikke bare i forhold til en række lokale fagforeninger – og jeg er sikker på, at hr. Peter Hummelgaard Thomsen kender nogle af dem; de er i hr. Peter Hummelgaard Thomsens valgkreds – men også i forhold til den europæiske fagbevægelse.
For hr. Peter Hummelgaard Thomsen ved jo lige så godt som jeg, at den europæiske fagbevægelse tager afstand fra den her aftale og ikke støtter den på grund af hele den her investeringsbeskyttelsesklausul.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-06-01:
Der må jeg så henvise til nogle af de svar, jeg har fået omkring handelsaftalen med Vietnam eksempelvis.
Dem synes jeg at hr. Peter Hummelgaard Thomsen skulle dykke lidt ned i, for de beskriver netop mange af de samme kapitler med de samme ord, som bare ikke har den værdi, når det kommer til stykket, for vi kan lave nogle kritiske udtalelser om hinanden i en kritisk rapport, tror jeg nok at der står.
Det er, hvad vi kan.
Men investorbeskyttelsen står over alt, og det er det, der er værd at tage med.
Er det her godt nok, når vi nu har lavet 17 verdensmål i FN-regi?
Når vi har lavet en Parisaftale?
Er det så godt nok at sige, at det her måske er nyt og bedre i formuleringerne i de her kapitler?
Det er det ikke i min verden, det er det overhovedet ikke.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-06-01:
Det er meget sandsynligt.
Jeg synes, det er mærkeligt, at en intelligent politiker som hr. Peter Hummelgaard Thomsen bliver forført af bla bla bla-snak omkring lønmodtagerrettigheder og varm luft.
Der er overhovedet ingen substans i det.
Det er jo virkelig underligt at tage sådan en omgang varm luft for gode varer.
Søren Søndergaard (EL), 2017-06-01:
Jeg giver ordføreren fuldstændig ret i, at vi naturligvis ikke kan tvinge de to herrer på talerstolen.
Men jeg sidder og kommer i tanke om, at det måske også er, fordi de afventer, at ministeren går på talerstolen, og især Socialdemokratiets ordfører vil helt sikkert føle sig fuldstændig dækket ind af det, Liberal Alliances udenrigsminister vil fremlægge.
Den mulighed er der jo også, altså at det er derfor, de simpelt hen bare sidder og venter.
Så vi andre må jo også vente i spænding på, at udenrigsministeren går på talerstolen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-06-01:
Det synes jeg da ville være en glimrende idé, men hvis man ikke har lyst til det, kan hverken hr. Søren Søndergaard eller jeg jo tvinge de ordførere til at gøre det.
Jeg har ikke travlt.
Jeg synes, det er noget af det allervigtigste, der overhovedet bliver stemt igennem i de her tider.
Det er noget, der vil have kæmpe konsekvenser for det danske samfund og i princippet også det canadiske samfund i mange, mange årtier.
Selv hvis der skulle komme et mere fornuftigt flertal, som hr. Søren Søndergaard selv påpegede, ville det tage flere årtier, før man kan rette op på den fejltagelse, det er at deponere demokratiet i hænderne på nogle virksomheder, som har et fuldstændig legitimt formål, og det er at sikre deres egen bundlinje.
Deres mandat er ikke at sikre befolkningens velbefindende.
Globaliseringens skyggeside er, når folk føler, at det kun er en lille elite, der får noget ud af at kunne rejse rundt i verden, tage til New York på shoppetur osv., og det er ikke dem, der har mistet deres arbejde eller skal se, at virksomheder kan regulere sundheds- og miljøstandarder, som det har taget årtier at opbygge, eller lønmodtagerstandarder, som det har taget årtier at kæmpe igennem.
Derfor burde vi, der er enige om det her, kunne kæmpe for det og sige, at den globalisering, vi ønsker, er, at alle almindelige mennesker skal få det bedre og opleve, at det politiske mandat, de har lagt i hænderne på os, bliver brugt til at sikre højere miljøstandarder, højere sundhedsstandarder, højere forbrugerstandarder, bedre lønmodtagerbeskyttelse og ikke det modsatte.
Jeg forstår simpelt hen ikke Socialdemokratiets ageren i den her sag.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-06-01:
Hov, hov, jeg har under ingen omstændigheder sagt, at globaliseringen kun er et gode.
Der er masser af skyggesider ved den.
Men en af årsagerne til, at jeg og Socialdemokratiet og dansk fagbevægelse er enige i, at den her handelsaftale er det rigtige skridt at gå, er, at det rent faktisk er en handelsaftale, der er bedre end alle mulige andre handelsaftaler, vi tidligere har set.
Det er en handelsaftale, som specifikt nævner lønmodtagerrettigheder, miljøstandarder, hensyn til forbrugerrettigheder m.v., og som samtidig sikrer, at vi har fuldstændig frie rammer til at regulere, som vi vil, fremadrettet.
Det er jo rent faktisk også en del af aftalen.
Det, der er det afgørende, og der, hvor globaliseringen for alvor får sine skyggesider, er, når man ikke sikrer de ting og heller ikke sikrer at fordele globaliseringens gevinster på en retfærdig måde.
Det er en indenrigspolitisk kamp, og det er samtidig en kamp om at sikre, at vi har handelsaftaler, så vi kan blive ved med at eksportere vores varer, så vi kan sikre arbejdspladser til folk.
Derfor er vi i Socialdemokratiet tilhængere af den her aftale.
Søren Søndergaard (EL), 2017-06-01:
Jeg er et hundrede procent overbevist om, at fru Lisbeth Bech Poulsen har det præcis ligesom jeg, nemlig er utrolig glad, når der kommer spørgsmål fra især fra hr. Peter Hummelgaard Thomsen og hr. Jan E. Jørgensen.
Det er altid et oplivende punkt, og det ser vi meget frem til, og det er rigtig godt.
Men jeg vil så bare spørge SF's ordfører, om SF's ordfører har det ligesom mig, nemlig at man er lidt ærgerlig over, at de pågældende herrer ikke selv går op og fremlægger deres synspunkter på talerstolen, sådan at der bliver mulighed for at spørge ind til deres holdning om, hvad de f.eks. har lært af alle de svar, som vi har fået, og alle de problemer, som er blevet beskrevet i de svar.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-06-01:
Kære hr. Peter Hummelgaard Thomsen, det er præcis det, vi gør i dag.
Når hr. Peter Hummelgaard Thomsen trykker på knappen, er det det, der kommer til at ske.
Peter Hummelgaard Thomsen laver det retoriske kneb, som vi har hørt igen og igen, og som er fuldstændig patetisk, nemlig at prøve at sætte nogle af os, der er bekymrede, i bås med Donald Trump.
Det er simpelt hen for usselt.
Vi er nogle, der går ind for globaliseringen, som har oplevet glæderne ved den, men der er også rigtig mange – nogle af dem, som hr. Peter Hummelgaard Thomsen siger at han repræsenterer – som synes, at der har været nogle problemer med globaliseringen.
Derfor burde vi da sige, at det at handle og at samarbejde med andre lande skal komme almindelige mennesker til gode – miljøstandarder og sundhedsstandarder – og ikke sætte virksomhedernes profit øverst.
Så jeg er meget overrasket over hr. Peter Hummelgaard Thomsens standpunkt, for jeg kender hans holdninger, og jeg synes på ingen måde, at der er sammenhæng.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-06-01:
For Venstre er det bestemt ikke en trist dag, og det er det heller ikke for globaliseringsvenlige, frihandelselskende mennesker i Canada.
Det her er en glædens dag.
Altså, hvis eksempelvis en dansk virksomhed foretager en større investering i Canada og den canadiske regering så eksproprierer den danske virksomhed uden nogen form for erstatning, mener SF, at det skal man bare kunne gøre sådan helt vilkårligt, eller mener SF, at det skal man som udgangspunkt ikke kunne gøre?
Og mener SF, hvis man ikke skal kunne gøre det, at man så er bedst stillet ved at få en domstol, hvor der både sidder canadiere og europæere omkring bordet, eller synes SF, at man skal gå til en canadisk domstol, som så skal underkende den canadiske regering?
Altså, hvor føler man sig mest tryg?
Nej, det er Canada bestemt ikke, men det er der jo så andre lande der er.
Og lad os bare tage Rusland – og det er ikke, fordi jeg vil kalde det en bananrepublik.
Arh, vel?
Der er det måske meget rart at man har en fælles voldgift, hvor begge lande har udpeget dommere.
Og hvis vi gør det over for ét land, Canada, så kan vi jo også med større kraft i argumentationen gøre det over for andre lande, hvor vi måske ikke har helt den samme tiltro til uafhængigheden i retssystemet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-06-01:
Man skulle næsten tro, at der slet ikke var noget retssystem i Danmark eller Canada til at håndtere sådan nogle ting – at der ikke var nogen lovgivning i Canada eller i Danmark om ekspropriering.
Det er jo ikke, fordi vi ikke har domstole i forvejen.
Jeg har selv boet i Canada, og det er ikke nogen bananrepublik.
Jamen vi diskuterer ikke en frihandelsaftale med Rusland i dag, vi diskuterer en frihandelsaftale med Canada.
Og i Canada har de et retssystem, der kan tage hånd om de her ting; i Danmark har vi et retssystem, der kan tage hånd om de her ting.
Det, jeg siger heroppefra, er, at vi ikke ønsker flere private domstole, som får et klart mandat til at sætte virksomhedernes interesser højest.
Men man kan fremføre en sag om, at man jo egentlig blev lovet, at man kunne udvinde den der olie eller den der skifergas eller sælge den her medicin.
Men fordi der nu er kommet en ny viden, eller hvad det kan være – det kan f.eks. være, at der er et flertal i parlamentet, som synes, at man skal en anden vej – føler man sig trådt over tæerne.
Og der er vi bare politisk uenige, i forhold til hvor alvorligt vi ser på det her.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-06-01:
Tak for det.
Ordføreren siger i sine bemærkninger, at hun mener, at det er handelsaftaler som den her, der gør, at folk vender sig imod globaliseringen.
Jeg tror tværtimod, at det, der gør, at folk vender sig imod globaliseringen, er den form for protektionisme, som ordføreren og et mindretal her i Folketinget og for den sags skyld også Donald Trump og andre rundtomkring i verden i de her år er fortalere for.
Jeg tror, at det, der gør, at folk bliver vrede, er, når de ikke kan se, at de får gevinster ud af alle de goder, der bliver skabt ved globaliseringen.
Det er jo en af de store succeser, som den danske model bl.a. har bygget op.
Nu siger ordføreren samtidig, at vi deponerer vores demokrati hos en investeringsbeskyttelsesdomstol, men hvor er det præcis, vi her i Folketinget deponerer nogen som helst beslutning gennem nogen form for tvistbilæggelse mellem Danmark og en investor eller på nogen som helst anden måde?
Jeg kan ikke se i aftalen, at vi gør det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-06-01:
Jeg er faktisk oprigtig bange for, at aftaler som CETA kommer til at skubbe på den udvikling, vi ser allerede nu, hvor mange mennesker rundtomkring i verden er bange for globaliseringen og føler, at indflydelsen og magten bliver taget ud af deres hænder og placeret et andet sted.
For det, som min forgænger heroppe på talerstolen jo netop har sat fingeren på, er, at vi giver al magten til virksomhederne og siger, at når vi på vegne af borgerne i Danmark, i Canada, vil sørge for som minimum at opretholde de standarder, vi har kæmpet igennem indtil nu, så gælder det ikke længere, fordi der altid kan være nogle hensyn, fordi der altid kan være nogle sager.
Måske er problemet ikke engang de sager, der kunne komme ved de her domstole; måske er problemet mere, at der sidder bange parlamentarikere rundtomkring i parlamenterne og siger: Det der tør vi ikke lave om, for risikoen er for stor.
At TransCanada kan sagsøge USA for 100 mia. dollar på grund af en olierørledning, kan da godt få nogle til at tænke sig om og sige: Nej, så skal vi ikke lave bedre miljøbeskyttelse; vi skal ikke sige, at vi ikke vil have skifergasudvinding i Danmark.
Alle de her eksempler kan have en virkning, hvor man ikke engang behøver at nå dertil, at der opstår sager, fordi man på forhånd censurerer sig selv og lader være med at gennemføre lovgivning, som man i bund og grund synes er rigtig, og som man har fået mandat af ens vælgere til at gennemføre.
Europa-Kommissionens egne rådgivere vurderer jo, at det her giver en BNP-vækst på 0,03 pct.
Men hvad er prisen for det her tal, som jo også bare er et bud?
Prisen er netop, at vi deponerer vores demokratiske ret, som vi er blevet givet af vælgerne, i virksomhederne, og at lovgivningen skal udformes i et samarbejde med virksomhederne, før det bliver til ny lovgivning.
Vi synes, det her er rigtig ærgerligt, for i SF går vi ind for handel; vi går ind for, at landene handler med hinanden, og den her udformning betyder, at frihandel får et dårligt navn.
Det betyder, at folk vil vende sig mod det.
Det er i høj grad det, vi har set i USA med TTIP.
Og det er jo, fordi frihandel med rette kommer til at betyde noget andet i folks øjne, nemlig at magten og indflydelsen bliver taget fra dem og givet til nogle, som ikke har fået et mandat, som ikke har fået vælgernes opbakning til at træffe de her beslutninger.
Det er simpelt hen ikke rimeligt, og derfor håber jeg også ligesom hr. Rasmus Nordqvist, at vi tager fejl, men jeg er oprigtig bange for, at det gør vi ikke.
Så for os er det en trist dag i dag.
Trine Bramsen (S), 2017-06-02:
Det lader ikke til, at fru Zenia Stampe hørte hverken min tale eller mit svar til hr. Marcus Knuth.
Det kan jo også være, fru Zenia Stampe ikke vil høre det.
Problemet er jo opstået over de seneste år.
Problemet er jo ikke Hus Forbi-sælgeren eller den gamle vagabond.
Problemet er opstået med menneskegrupperinger, der kommer hertil og har en anden adfærd, end hvad vi har set tidligere.
Det er jo derfor, at det er nødvendigt at tilpasse lovgivningen.
Selvfølgelig er alle lige for loven, og det var også det, jeg svarede hr. Marcus Knuth.
Men det er bare ikke det problem, vi adresserer med lovforslaget her.
Zenia Stampe (RV), 2017-06-02:
Det forstår jeg simpelt hen ikke, og jeg tror i virkeligheden, at det var fru Trine Bramsen, der her svarede udenom.
For sagen er jo, at med det lovforslag – sådan som jeg læser det – er det jo lige meget, om man er roma, eller om man er dansker.
Hvis man tigger i f.eks. S-toget, og jeg møder ofte tiggere, også danske tiggere, og man beder om 1 krone eller 5 eller 10 eller mere, så kommer man 14 dage i fængsel, også selv om man hedder Martin og Kenneth og ikke har et udenlandsk navn.
Nu har vi jo først fået lovforslaget i går eftermiddags, og derfor er der også nogle uklarheder for mig, som jeg glæder mig til at få afklaret.
Men der er især en, og det er jo det her punkt om, hvem det rammer.
For som jeg kan forstå på fru Trine Bramsen og fru Mette Frederiksen, skal det her ikke gælde danske tiggere.
Men så må jeg bare spørge: Hvor er det i det konkrete forslag, at det fremgår, at det her kun skal ramme udenlandske tiggere?
For jeg har i hvert fald svært ved at læse mig frem til det.
Jeg kan godt høre, at fru Trine Bramsen nævner det her med utryghedsskabende, men det står jo altså bare ikke i selve paragraffen.
Der er jo ikke lavet nogen sondring mellem danske tiggere og udenlandske tiggere.
Så hvor er det præcis, fru Trine Bramsen finder den sondring i lovforslaget?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-06-02:
Jeg bliver nødt til at følge op på det, for jeg er fuldstændig enig med fru Zenia Stampe: Hvad er utryghedsskabende tiggeri?
Det står jo ikke defineret i det her lovforslag.
Så har jeg ikke ret, når jeg siger, at den Hus Forbi-sælger eller vagabond, som stiller sig på Christianshavns Torv lige ved siden af metroen og tigger, bliver ramt af det her lovforslag?