runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2018-03-20:
Vi kan forvente, at ordningen har den samme succes, som den har haft i bl.a. Sverige og Norge.
Der virker den, og det er efter inspiration fra det, at vi gør det.
Så der er ingen grund til at tro, at danskere er så forskellige fra svenskere og nordmænd, at det ikke også vil virke i Danmark.
Forsikringsselskaberne må jo gøre med deres præmier, hvad de vil.
Men de ligger i konkurrence med hinanden, og når udgiftstrykket falder, fordi de ikke skal dække denne omkostning, fordi den bliver dækket af folk selv, der ikke er forsikret – de betaler dagsgebyrer – så må vi forvente, at den almindelige konkurrence driver priserne ned på et niveau, der svarer til de nye, lavere udgifter, som forsikringsselskaberne har.
Rasmus Prehn (S), 2018-03-20:
Tak til ministeren.
Som jeg også sagde i min ordførertale, støtter vi Socialdemokrater jo det her lovforslag.
Det virker ganske rimeligt.
Men to spørgsmål: Kan ministeren udelukke, at vi sådan set bare ender i en situation, hvor vi får en hel masse udgifter og besvær med at prøve at opkræve de her dagsgebyrer, men ikke rigtig kan opkræve dem, fordi der er tale om nogle meget asociale personer, der ikke gider at bidrage?
Det var spørgsmål et.
Spørgsmål to: Hvis det lykkes – hvis det rent faktisk kunne lykkes at få de her penge ind – kan vi så forvente, at forsikringsselskaberne sætter prisen ned på vores forsikringspolicer?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-03-20:
Jeg har ikke noget interessant at tilføje ud over det, der allerede er blevet sagt.
Vi støtter lovforslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2018-03-20:
I Radikale Venstre synes vi heller ikke, det er rimeligt, at der er nogle, der kører på frihjul og lader være med at have en forsikring og så bare lader alle andre betale, hvis der sker et uheld.
Vi tror ligesom en række andre partier på, at den her ordning kan være med til at få folk til at tegne en forsikring.
I hvert fald får de jo en dagsbøde, hvis ikke de tegner en forsikring.
Så vi kan støtte lovforslaget og ser også frem til at få afklaret det, Enhedslisten spurgte om, med data, så vi er sikre på, at folks data stadig er private.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-03-20:
L 152 er der blevet redegjort fint for af de tidligere ordførere.
Det er absolut vigtigt, at vi alle sammen kan færdes trygt og sikkert i trafikken, og naturligvis er det også vigtigt, at et motordrevet køretøj er ansvarsforsikret.
Og vi er for så vidt enige med regeringen i, at det ikke er rimeligt, at de almindelige borgere, som har tegnet en lovpligtig forsikring, så også i sidste ende via deres forsikringspræmie skal dække de skader, der nu bliver forvoldt af uforsikrede køretøjer.
Så det er positivt, at vi læner os mod Sverige og kigger på deres erfaringer.
Det synes jeg at vi skal tale om i udvalgsbehandlingen.
Jeg vil også godt have klarhed over, om indtægterne fra de her dagsgebyrer kommer forsikringstagerne til gode i sidste ende, og at det ikke alene kommer de forsyningsselskaber, der har plæderet for dette, til gode.
Villum Christensen (LA), 2018-03-20:
Tak for det.
Når færdselsloven stiller krav til, at alle ejere eller brugere af motorkøretøjer tegner en ansvarsforsikring, er det, fordi vi som samfund ikke mener, det er rimeligt, at et offer for et trafikuheld kan risikere at stå med alle omkostningerne, når uheldet er ude.
Det er vel også naturligt, at der er en sanktion, når man ikke lever op til de her krav.
Som det er i dag, er alle lovlydige bilejere med til at betale for dem, som bevidst eller ubevidst omgår loven.
Det er min klare forventning, at en ordning som den her vil medvirke til at nedbringe antallet af underforsikrede betragteligt, og at vi hermed samtidig sikrer en mere rimelig fordeling af udgifterne, så det reelt er de underforsikrede, der kommer til at betale i sidste ende.
Derfor støtter Liberal Alliance forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2018-03-20:
Tak for det, formand.
Det, der får mig til at stille et spørgsmål, er noget, som det godt kan være at der har været talt om i udvalget, det skal jeg ikke kunne sige.
Men hvis man ikke betaler sin vægtafgift, klipper politiet og SKAT pladerne.
Hvorfor kan man ikke lave det samme system for forsikringer?
For jeg synes da, det er vigtigt, at man har en forsikring.
Når man køber en ny bil, bliver man spurgt, hvilket forsikringsselskab man vil have, og sådan burde det selvfølgelig også være ved køb af brugte biler.
Men hvorfor kan man ikke simpelt hen klippe pladerne i stedet for at indføre et gebyr?
Man kunne sige: Du betaler ikke din forsikring, så må du ikke have lov at køre, og så klipper vi pladerne, indtil du har betalt forsikringen.
Hvorfor kan man ikke bruge sådan et system?
Som sagt kan det være, at I har talt om det i udvalget, men jeg synes bare, at det ville være en rimelig mulighed, for det er staten, der opkræver vægtafgiften og klipper pladerne, hvis ikke den bliver betalt, og det er næsten samme kartotek, man søger i for at se, hvem der har betalt, og hvem der ikke har betalt.
Så klip pladerne i stedet for.
Henning Hyllested (EL), 2018-03-20:
Da vores ordfører, hr. Søren Egge Rasmussen, ikke kunne være til stede i dag, har jeg så fået fornøjelsen.
Og de foregående ordførere har jo på glimrende vis, og for nogles vedkommende meget detaljeret, redegjort for lovforslagets indhold, så det slipper jeg da for.
Så der er kun det at sige, at når der med lovforslaget lægges op til, at lokale beredskaber af kommunerne skal kunne bemyndiges til at træffe beslutninger vedrørende brandsikkerhedsmæssige forhold, så bakker Enhedslisten dette op.
Enhedslisten mener, at myndighedsopgaver som udgangspunkt skal håndteres af myndighederne, men i den virkelige verden kan man sagtens forestille sig, at et kommunalt beredskab med deres erfaring og kompetencer kan konstatere forhold, som kræver, at der handles her og nu.
Enhedslisten er dog i den forbindelse også tilfreds med, at omfanget af den bemyndigelse, man giver, rammes ind af de formuleringer, der også er i lovforslaget, om, at der skal være tale om ulovligheder, at der skal være tale om en konkret risiko for personskade, og at kommunen ikke selv inden for et rimeligt tidsrum vil kunne træffe afgørelse om de ulovlige brandsikkerhedsmæssige forhold.
For så vidt angår forslaget om præcisering af forhold i forbindelse med mindre, faste gebyrer og regler for straf for overtrædelse af byggevareforordningen, har Enhedslisten ingen bemærkninger.
Men vi støtter lovforslaget.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-03-20:
Tak, hr. formand.
Med lovforslaget her foretager vi en ændring af byggeloven, så vi styrker sammenhængen imellem brandregulering og de kommunale beredskaber.
Målet er at få mere fleksibilitet ind i processen, i forbindelse med at der skal ske en brandsikring af bygninger, og det er jo noget, der ubetinget skal være i orden.
Med lovforslaget er der tale om, at kommunalbestyrelsen fremover vil få hjemmel til i byggeloven at henlægge forvaltningsopgaver og afgørelseskompetence efter byggeloven til de tilknyttede beredskaber.
Derved sikrer vi, at beredskabet i dets virke, kan træffe afgørelser med retslig og øjeblikkelig virkning for at forhindre ulovlige eller farlige brandsikkerhedsmæssige forhold.
I dag er det sådan, at en del beredskaber er organiseret, så de ikke direkte er en del af kommunen, og det har så den konsekvens, at kommunalbestyrelsen ikke kan vælge at henlægge myndighedsopgaverne til beredskaber på områder, hvor der ikke umiddelbart findes hjemmel i lovgivningen.
I praksis – og det er jo det vigtige – vil der derfor kunne opstå situationer, hvor beredskaberne ikke har myndigheden til at håndtere akutte forhold, og det er selvfølgelig uhensigtsmæssigt og ufleksibelt, og jeg glæder mig over, at vi med lovforslaget her får smidiggjort processen, uden at der på nogen måde gås på kompromis med brandsikkerheden. Min kollega har været inde på lovforslagets indhold omkring gebyrer, fastsættelse og justering årligt, og derfor vil jeg afslutningsvis nævne, at lovforslaget jo også giver hjemmel til, at ministeren nu får bemyndigelse til at indføre regler om straf for overtrædelse af byggevareforordningen, og dermed sikrer vi, modsat de gældende regler, at man med den planlagte udmøntning kan henvise direkte til overtrædelse af byggevareforordningen ved pålæggelse af straf.
Så alt i alt er der tale om et godt lovforslag, som Venstre kan støtte.
Jan Erik Messmann (DF), 2018-03-20:
Tak, formand.
Lovforslaget indeholder flere forskellige punkter til ændringer i byggeloven.
Den vigtigste ændring er at styrke sammenhængen mellem brandreguleringen og de lokale redningsberedskaber.
Et § 60-selskab er et samarbejde mellem flere kommuner, som medfører, at de enkelte kommunalbestyrelser får en indskrænkning af deres beføjelser i forhold til selskabet.
Det vil sige, at kommunalbestyrelserne ikke som tidligere er en integreret del af kommunen.
Det er kommunerne, der er bygningsmyndighed efter byggeloven, og dermed er det dem, der udsteder byggetilladelser m.m.
Samtidig er det kommunalbestyrelsen, som påser, at byggelovgivningen overholdes, og har myndigheden til at udstede påbud eller forbud ved erkendelse af ulovlige forhold jævnfør byggelovens § 16, stk. 2.
Det gav ingen udfordringer, da redningsberedskaberne var en integreret del af kommunerne.
Her var der mulighed for, at kommunalbestyrelsen kunne uddelegere myndighedskompetencen direkte til det kommunale redningsberedskab.
Ved oprettelsen af disse § 60-selskaber forsvandt denne mulighed for at uddelegere myndighedskompetencen.
Det er dette, som lovforslaget vil rette op på.
§ 60-selskaberne har ikke kompetencen til at optræde på de enkelte kommunalbestyrelsers vegne.
Dette gælder også, selv om de enkelte kommunale redningsberedskaber havde diverse bemyndigelser inden strukturreformen på området.
Fra tidspunktet, hvor der bliver konstateret overtrædelser af brandlovgivningen, og til, at der f.eks. skal udstedes påbud eller lignende, skal der gå så kort tid som overhovedet muligt.
Redningsberedskaberne vil, hvis lovforslaget bliver vedtaget, have mulighed i deres virke, når de er på brandsyn eller tilkaldt på anden vis, for at kunne træffe en retlig og øjeblikkelig bindende afgørelse for at hindre ulovlig, farlig eller uforsvarlig brug i brandsikkerhedsmæssigt henseende efter byggeloven, ligesom kommunalbestyrelsen har i dag, for at kunne nedlægge påbud eller forbud med eventuelle vilkår rettet mod ejeren eller brugerne af lokaliteten.
Overtrædelse af brand- og byggelovgivningen kan have katastrofale følger, hvor personer kan komme til skade eller ligefrem miste livet.
Det er derfor vigtigt, at der skal skrides ind over for dette så hurtigt som muligt.
Som en sidegevinst vil der ske en smidiggørelse af sagsbehandlingen og samtidig gøre den mindre bureaukratisk, ved at den ikke skal forelægges kommunerne.
Endvidere giver lovforslaget kommunerne mulighed for at pristalsregulere byggesagsgebyrer en gang årligt.
Det er rimeligt, at størrelsen på byggesagsgebyrer, der gerne skulle være bestemt ud fra det ressourceforbrug, kommunerne må lægge for dagen ved sådanne sagsbehandlinger, har mulighed for at blive pristalsreguleret en gang om året.
Med det her vil jeg sige, at Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Mette Reissmann (S), 2018-03-20:
I dag behandler vi lovforslag L 153, der er et forslag til ændring af byggeloven.
Formålet er, at vi skal styrke sammenhængen imellem brandregulering i byggeloven og de kommunale beredskabers arbejde.
Som tingene er i dag, er de fleste lokale beredskaber ikke en direkte del af kommunen.
Det betyder så også, at kommunalbestyrelsen ikke må give de lokale beredskaber lov til at træffe bindende afgørelser, medmindre der findes en eksplicit hjemmel i selve lovgivningen, og det er det, vi taler om her.
Det kan jo selvfølgelig i visse situationer forhindre beredskabet i at træffe retlige og øjeblikkelige afgørelser for at forhindre akutte problemstillinger og også ulovlige forhold.
Der er ingen tvivl om, at Socialdemokratiet mener, at vi lige præcis med det konkrete lovforslag vil smidiggøre processen, og vi vil i øvrigt også sikre, at personsikkerheden, når vi taler om disse ulovlige forhold, fastholdes.
Der har været nogle eksempler, som også er nævnt bl.a. i bemærkningerne til lovforslaget, i forhold til at hvis der i dag er en fejl i et påkrævet funktionsdygtigt brandalarmanlæg i en bygning, vil beredskabet ikke kunne dispensere fra det krav ved f.eks. at stille krav om brandvagt, indtil brandalarmanlægget virker igen.
I stedet skal der rettes henvendelse til kommunens byggesagsafdeling, som herefter træffer en afgørelse om det konkrete ulovlige forhold.
Det kan jo medføre, at der går uhensigtsmæssig meget tid, inden problemet reelt løses.
Så som det også fremgår af høringssvarene, er det jo simpelt hen kommunerne, der også har efterspurgt den her ændring af byggeloven. I Socialdemokratiet vil vi ikke være med til at udvande kommunalbestyrelsernes indflydelse ved at uddelegere for mange kompetencer, men det vurderer vi nu heller ikke kommer til at ske med det nærværende lovforslag.
Det åbner netop udelukkende for muligheden for, at kommunalbestyrelsen kan tildele myndighedsopgaver til beredskabet.
Vi er positive over for lovforslaget og mener, at lovforslaget giver kommuner en bedre mulighed for selv at vurdere, hvordan opgaverne knyttet til brandsikkerhed løftes bedst muligt.
Så Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-03-20:
De skal inddrives, sådan som de plejer at blive inddrevet, når man tager pant.
Det er jeg ikke ekspert i, men jeg ved, at det ikke er et nyt begreb, vi indfører her.
Det er et velkendt begreb, som vi trækker på og benytter os af.
Jeg har ikke nogen tal på, om det er mangel på betalingsvilje eller mangel på betalingsevne, der er årsag til, at folk ikke tegner en ansvarsforsikring.
Hvad angår det andet spørgsmål om at tage pant, så lad os sige, at man ikke har råd til at have en bil med de omkostninger, der følger med, herunder en ansvarsforsikring, som er en betingelse for, at man bliver lukket ind på vores fælles veje.
Det er en betingelse, at man så har tegnet en ansvarsforsikring.
Man må gerne køre rundt på en mark eller på en racerbane eller sådan noget uden en ansvarsforsikring, men hvis man skal ind på de fælles veje, som vi har, så skal man leve op til kravet om at have en ansvarsforsikring.
Hvis man ikke gør det, så er det altså, at vi kommer og tager et dagsgebyr, og hvis man ikke betaler dagsgebyret af sig selv, jamen så kommer vi og tager folks ting.
Det synes jeg er en rimelig konsekvens af, at man har påført samfundet en byrde, som man selv skulle have taget på sig.
Mette Reissmann (S), 2018-03-20:
Tak for det.
Nu ved jeg ikke, om ministeren er bekendt med det her, men han nævner bl.a., at der stort set ikke er forskel på svenske og danske forsikringstagere i rent forbrugsadfærdsmæssig henseende.
Så vil jeg bare sige, at det er der, og det giver sig bl.a. udtryk i, hvorledes man opfatter betalingsevne og betalingsvilje.
Netop når det kommer til danske skadesforsikringskunder, ved jeg ikke, hvor stort et antal af dem, vi taler om i det her konkrete forslag, der enten ikke har betalingsevnen eller betalingsviljen.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre om ministeren havde en idé om.
Men nu nævnte ministeren jo i sit svar til hr. Rasmus Prehn, at man bare kunne tage pant i fast ejendom hos dem, der nu er nødlidende eller faktisk ikke har betalt deres forsikringspræmie.
Så hvorledes skal det med pant foregå?
Hvordan fordeler det sig på dem, som vi i forvejen ved ikke betaler til det her?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-03-20:
Nu tror jeg måske, at hr. Bent Bøgsteds spørgsmål alligevel gjorde mig lidt klogere på, hvorfor det kunne være, at man ikke umiddelbart skrider til det her.
For nummerpladen og bilen er jo ejet af bilens ejer, men hvis der er en anden varig bruger, som har ansvaret for at tegne ansvarsforsikringen, så kan man sige, at hvis man klipper nummerpladen, så straffer man den forkerte person.
Det kan være, det er det, der er forklaringen på, at man ikke er gået den vej tidligere.
Bent Bøgsted (DF), 2018-03-20:
Det er jo ikke nemt at forholde sig til fra talerstolen, det er jeg fuldstændig klar over.
Men man skal alligevel ind at se, hvem der ikke har betalt deres forsikring, og så skal man til at finde dem og opkræve dagbøder.
Det er ret og rimeligt.
Det er andre menneskers sikkerhed, det går ud over, hvis man kører uden en forsikring.
Typisk er det måske også en gammel bil, der ikke er alt for sikker at køre i.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-03-20:
Jamen det var da også en mulighed.
Vi har ikke diskuteret det i forbindelse med det her lovforslag, men jeg vil gerne dykke ned i det og undersøge, om det var en anden vej, man måske kunne gå, oven i at vi også opkræver de her dagbøder.
Men lige nu og her har jeg ikke haft mulighed for at tænke over eller dykke ordentligt ned i svaret på det spørgsmål.
Mette Reissmann (S), 2018-03-20:
Jeg er jo helt enig med ministeren i, at det er komplet uansvarligt at køre rundt uden forsikring.
Det er til skade for en selv, men i særdeleshed til skade for dem i det omkringliggende samfund, som man i givet fald kan risikere at komme til at påføre skade.
Så jeg er fuldstændig enig i, at der skal sættes hårdt ind over for det her.
Jeg er bare interesseret i hvordan.
Det, at vi skal leve op til reglerne om, at der lovpåbud om, at man skal have en ansvarsforsikring, når man kører bil eller har en bil, bakker jeg hundrede procent op om.
Men når nu man siger, at der kommer dagbøder og et dagsgebyr til nogle, som muligvis ikke har betalingsevnen og formentlig heller ikke har en fast ejendom, der kan tages pant i, hvordan skal man så fra det offentliges side inddrive de her udestående fordringer, som kun kan stige?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-03-20:
Der er sikkert forskellige opfattelser af mange sager i Enhedslisten.
Men alle er dog medlem af et parti, der har et principprogram, og i det principprogram står der, at den private ejendomsret skal ophæves, og at produktionsmidlerne på en eller anden måde skal overgå til kollektivt eje.
Så det tror jeg er fælles for alle medlemmer af Enhedslisten Hvis det viser sig, at antallet af uforsikrede falder lige så meget som i Sverige, ja, så vil antallet af dagbøder, der udstikkes, jo også falde, og så vil de penge, der kommer i kassen, ikke være så store som det, hr. Henning Hyllested taler om.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-03-20:
Tak for det, formand.
Lovforslaget her skal sikre, at lovlydige bilejere ikke længere skal betale for ikkeforsikrede bilejeres skader.
Lovforslaget indebærer, at bilejeren eller den varige bruger af et køretøj, der ikke har betalt deres ansvarsforsikring, fremover bliver pålagt et dagsgebyr pr. dag, de ikke er forsikrede.
Jeg har forstået, at dette gebyr bliver i størrelsesordenen 250 kr. pr. dag, og det bliver garantifonden Dansk Forening for International Motorkøretøjsforsikring, DFIM, der kan opkræve gebyret.
Dagsgebyret kan opkræves, indtil præmierestancen er betalt eller køretøjets nummerplader er inddraget.
Det er altså fremover slut med at køre på frihjul, hvad angår forsikringsbyrden, og fremover vil det her også være et incitament til, at alle bilejere selvfølgelig får tegnet den lovpligtige ansvarsforsikring, og at vi får folk til at påtage sig dette ansvar.
Venstre støtter lovforslaget.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2018-03-20:
Tak for det, formand.
Hver eneste dag er der hundredvis af mennesker, der bliver syge af at gå på arbejde.
Nogle bliver udsat for en ulykke – en eller anden fysisk hændelse, der gør, at de må have fravær fra deres arbejde – og andre bliver slidt af årelangt hårdt fysisk arbejde, alt sammen noget, der kan ses og måles og forholdsvis let konstateres og dokumenteres.
Så er der dem, der på grund af stress og mobning, en uoverskuelig arbejdssituation eller andet bliver nødt til at gå hjem og bliver sygemeldt.
Det er noget meget uhåndgribeligt.
Jeg har noteret mig, at alle partier her i salen på den ene side har ønsket at gøre noget i forhold til det psykiske arbejdsmiljø, men på den anden side har været noget famlende i forhold til, hvad der skal gøres.
Det har været tydeligt i den række af debatter, som vi har haft.
Vi har nu fået nedsat det såkaldte ekspertudvalg med Pia Gellerup i spidsen, der sammen med en håndfuld eksperter og arbejdsmarkedets parter skal komme med bud på en fremtidig arbejdsmiljøindsats og ikke mindst med fokus på det psykiske område.
Så har vi det lovforslag, som vi behandler her i dag, om den metode, som Arbejdstilsynet kan anvende i forbindelse med deres tilsyn med det psykiske arbejdsmiljø.
Det, at konsulenterne har metodefrihed og kan anvende netop den form for samtale, som de ser giver bedst mening, er for mig og for Socialdemokratiet helt afgørende for, at vi kan komme videre med at sikre et godt psykisk arbejdsmiljø på alle arbejdspladser.
Heldigvis fremgår det også af de høringssvar, vi har modtaget, at der er bred opbakning fra både arbejdsgiver- og lønmodtagerorganisationer, offentlige som private.
Jeg har også noteret mig, at der fra visse arbejdsgiveres side bliver udtrykt både bange anelser og mistro, men det tager jeg faktisk som et udtryk for, at man ikke helt har forstået, hvad lovforslaget går ud på.
Det har, kan jeg vist godt sige, ikke været uden problemer og sværdslag at komme hertil, hvor vi er.
Men da vi i Socialdemokratiet så, at der var problemer i processen,
kontaktede vi ministeren, og vi er meget tilfredse med, at ministeren har sat sig for bordenden og har vist handlekraft og skåret igennem og fremsat lovforslaget på det grundlag, som metodeudvalget er kommet frem til.
Jeg noterer også med tilfredshed, at ministeren ikke har fundet anledning til at ændre det lovforslag, der blev sendt i høring.
Vi skriver nu 2018 og ikke 1918 i kalenderen, og derfor er det helt naturligt og også på høje tid, at vi får disse ændringer, som Socialdemokratiet støtter.
Den del af lovforslaget, der handler om at fordele midler til tværgående aktiviteter, har jeg ingen bemærkninger til, for det er bare sund fornuft.
Så skulle jeg hilse fra Sofie Carsten Nielsen, ordfører for De Radikale, og meddele, at hun er indkaldt til forhandling i Uddannelsesministeriet.
Jeg har derfor lovet at sige fra hende, at De Radikale også støtter forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2018-03-20:
Jeg synes, det vil være en glimrende ting, at ministeren oversender en kommentar til den europæiske faglige sammenslutnings forslag.
Det ser jeg meget frem til, så vi kan fortsætte den her diskussion.
Så vil jeg bare håbe, at ministeren betragter forslaget i sin helhed og også hæfter sig ved de bestemmelser, der gør klart, at det er de nationale regler, der bliver beskyttet af det her forslag.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-03-20:
Jeg tror også, hr. Finn Sørensen udmærket er klar over, at der i forslaget fra EFS jo er en lang række elementer, som netop tager afsæt i det, som hr. Kenneth Kristensen Berth nævnte.
Og hvis man ikke har det forslag, sender jeg det meget gerne over, sådan at jeg kan understrege helt præcist, hvad det er for punkter, som hr. Kenneth Kristensen Berth også nævnte fra talerstolen.
Finn Sørensen (EL), 2018-03-20:
Jeg vil bare sige, at det undrer mig, at ministeren stiller sig til rådighed for en fortolkning af det her forslag, som EFS, den europæiske fagbevægelse, aldrig nogen sinde selv overhovedet har været i nærheden af.
Vil ministeren gerne bekræfte, at hvis man tager det her forslag i sin helhed, kan det koges ned til en eneste ting, og det er, at faglige rettigheder ikke skal kunne overrules af de økonomiske friheder?