runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Michael Aastrup Jensen (V), 2024-12-18:
Tak for det, fru Trine Pertou Mach.
Men spøg til side.
Jeg forstår godt spørgsmålet, og svaret på det er jo, at vi skal bruge de forskellige redskaber, vi har, deriblandt afstemningen i FN-regi i morgen.
Vi tiltræder en plads i FN's Sikkerhedsråd ved årsskiftet, og der forventer jeg også, at det her kommer til at fylde rigtig meget – ja, forhåbentlig ikke hele vores tid i FN's Sikkerhedsråd, men i hvert fald i starten af tiden i FN's Sikkerhedsråd.
Og på den måde har vi gjort vores klare, klare positioner op i FN-regi.
Det gør vi selvfølgelig også direkte i dialog med vores israelske kollegaer og i andre henseender i EU-regi og lignende.
Så vi gør det jo med de diplomatiske redskaber, som vi har til vores rådighed, og der får vi heldigvis et stort diplomatisk redskab, der hedder FN's Sikkerhedsråd, pr. 1. januar.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-12-18:
Også tak for den principielle opbakning til indholdet, men dog alligevel med samme krølle på det, som de øvrige regeringspartier har, ved at man siger: Det er godt nok vores politik, men vi ønsker ikke at stemme for den.
Jeg skal nok lige hjem og tygge lidt på, hvorfor det dog kan være.
Så vil jeg bare spørge konkret: Når ordføreren siger, at vi skal vænne os voldsomt imod det, Israel gør, som er ulovligt og folkeretsstridigt, hvordan gør man så det, altså når man ikke vil tage konkrete skridt, eller når man end ikke i forbindelse med et beslutningsforslag i det danske Folketing vil stemme for, at Den Internationale Domstols juridiske vurdering skal efterleves aktivt?
Altså, stakken af rapporter, der dokumenterer krigsforbrydelser, der dokumenterer besættelsen, bosættelsen og alle ulovlighederne, det, som den her vurdering i virkeligheden er toppen af, vokser og vokser.
Det er jo ikke, fordi vi mangler viden.
Konklusionen i vurderingen er jo ikke overraskende.
Men al den tid har man vendt sig imod, fordømt, bekymret sig, og det er kun blevet værre.
Hvad er det for konkrete skridt, Venstre forestiller sig man kan tage?
Henrik Frandsen (M), 2024-12-18:
Jamen jeg anerkender fuldt ud, at tingene arbejder i den forkerte retning, og det er fuldstændig uacceptabelt, at der bliver oprettet nye bosættelser i de besatte områder.
Nu er jeg jo ikke minister, jeg er ordfører i et regeringsparti, tilfældigvis det regeringsparti, som også har udenrigsministerposten, og der bliver jo arbejdet intenst diplomatisk for, at vi kan understøtte en fredsproces bedst muligt fra dansk side, og det er med de redskaber, der nu engang findes i den diplomatiske værktøjskasse.
Der er en mangfoldighed af dem, men dem skal jeg ikke komme ind på her.
Men der skal ikke herske nogen tvivl om, at den danske regerings linje her er meget klar: Vi skal have rømmet de besatte områder, vi skal have en varig fred, vi skal have en tostatsløsning, vi skal have gidslerne frigivet, og så skal vi også have parterne til gensidigt at anerkende hinandens ret til sikkerhed og tryghed.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-12-18:
Tak, og tak til ordføreren for den principielle tilkendegivelse af enighed i B-forslagets indhold, som jeg i hvert fald forstod ordføreren.
Jeg er med på det med sanktionerne; det har vi diskuteret flere gange, og alt det anerkender jeg.
Sagen er jo bare, at antallet af bosættelser siden Osloaftalen kun er vokset, at Israel i løbet af de seneste uger og måneder har erklæret, at de vil udvide antallet af bosættelser, og at der så sent som tidligere i den her uge bliver rømmet, ryddet og nedrevet huse for at gøre plads til israelske bosættere i Østjerusalem.
Så mens krigen i Gaza raser, fortsætter Israel jo sin annektering i andre dele af Palæstina.
Så hvordan er det, regeringen konkret arbejder for en rømning?
Henrik Frandsen (M), 2024-12-18:
Tak for ordet, formand, og tak til Enhedslisten for at fremsætte beslutningsforslaget.
Jeg må allerede nu indrømme, at jeg ikke kan holde lige så kort og præcis en tale som min forgænger.
Den bliver lige en anelse længere.
Det er vigtigt, at vi som land bakker op om den internationale retsorden og de institutioner, der hører til den internationale retsorden.
Jeg er enig med forslagsstillerne i, at Israels besættelse af de palæstinensiske områder skal bringes til ophør, og det skal den hurtigst muligt.
Vi må bare sige, at lige nu sker der rigtig meget, og det sker rigtig hurtigt i regionen.
Der er krig – det ved vi – med alt, hvad det fører med sig i både Gaza og i Sydlibanon, og ikke mindst skal nævnes det hurtige kollaps af Assads styre i Syrien.
Det kan også godt vise sig at være noget, der fører til forandring.
Hvad alt dette kommer til at betyde for den fremtidige udvikling, er meget, meget svært at forudsige.
Men det ændrer ikke ved, at Danmark fortsat skal arbejde for at lægge pres på begge parter i Israel-Palæstina-konflikten, et pres for en generel våbenhvile og et pres for at sikre en israelsk rømning af de besatte områder, samtidig med at vi også må kræve, at gidslerne bliver frigivet.
Dette er med henblik på, at vi skal opnå en gensidig anerkendelse, som kan lede til en tostatsløsning.
Så er det jo også sådan, at fra årsskiftet og de næste 2 år frem bliver Danmark medlem af FN's Sikkerhedsråd, og det giver os jo alt andet lige endnu bedre muligheder for at presse på for at gennemføre den dagsorden.
Når Moderaterne så alligevel ikke kan støtte beslutningsforslaget, skyldes det, at vi ikke kan se, at det på nogen måde gavner fredsprocessen.
Samtidig mener vi heller ikke, at spørgsmålet om erstatning efter vores opfattelse er relevant at tage op på nuværende tidspunkt.
Så Moderaterne kan som sagt ikke støtte beslutningsforslaget.
Lars-Christian Brask (LA), 2024-12-18:
Vi er for en tostatsløsning.
Vi tager udgangspunkt i de grænser, der var i 1967.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-12-18:
Det skal jeg lige forstå igen, for i forhold til den tostatsløsning er der jo nogle klare grænser.
Der er 1967-grænsen.
Det er det, det internationale samfund har sagt er der, hvor grænsen skal gå mellem staten Israel og den kommende stat Palæstina.
Det er ligesom det.
Og besættelsen er jo så de territorier uden for 1967-grænsen, som Israel har annekteret.
Det er i hvert fald ikke en praksis og en, hvad kan man sige, fortælling, et narrativ eller en tilgang, vi har, når det gælder Ruslands invasion af Ukraine, altså at Ukraine skal forhandle sig til retten til egen suverænitet.
Mener Liberal Alliance, at palæstinenserne skal det?
Lars-Christian Brask (LA), 2024-12-18:
Det må en fredsforhandling jo vise hvordan kan løses, men i Liberal Alliance er vi for en tostatsløsning.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-12-18:
Tak, og undskyld, at jeg ikke fik mig trykket ind i tide, men det var den korteste tale, jeg kan erindre at have hørt her i Folketingssalen.
Tak til hr. Lars-Christian Brask, for det er jo en klar melding om, hvad man mener om beslutningsforslaget.
Men jeg vil gerne spørge ordføreren, om Liberal Alliance anerkender, at Israel er en besættelsesmagt, at besættelsen af de palæstinensiske områder er i strid med international lov, og at forudsætningen for den tostatsløsning, som hr. Lars-Christian Brask opfordrer regeringen til at arbejde for, kun er til stede, hvis Israel efterlever det, som Den Internationale Domstols vurdering her siger, nemlig at rømme de bosættelser, der er i Østjerusalem og på Vestbredden, og at Israel i øvrigt opgiver sine besættelser.
Lars-Christian Brask (LA), 2024-12-18:
Tak for det.
Liberal Alliance støtter ikke B 53.
I Liberal Alliance vil vi opfordre regeringen til at bruge politisk goodwill, muskler og energi på fredsforhandlinger om en tostatsløsning.
Det var det.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-18:
Tak for det.
Nu havde jeg en udveksling med justitsministeren i salen så sent som i dag om, at en udenlandsk borger havde bundet sin ekskæreste til en stol og truet hende med en strømpistol, men som alligevel ikke bliver udvist på grund af de internationale konventioner.
Mener hr. Mohammad Rona ikke, at det er en spændetrøje, når vi ikke kan udvise sådan en mand på grund af internationale konventioner?
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-12-18:
Jeg er enig med ordføreren så langt, at jeg håber, at parterne i Israel og Palæstina bemærker vores politiske debat her i dag, og at de bemærker, med hvilken tydelighed udenrigsministeren og jeg og forhåbentlig mange andre vil udtrykke vores totale et hundrede procent klokkeklare opbakning til det, der er domstolens afsigelse og deres konklusion og vurdering.
Det er præcis, som udenrigsministeren har sagt, og som jeg også har sagt i min tale, jo det, der er vores hverdagsadfærd.
Så jeg er rigtig glad for, at vi i og for sig får diskussionen her, men det giver ingen mening at stemme for et beslutningsforslag, hvor indholdet er det, der er praksis i dag.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-12-18:
Jo, men jeg erklærer mig jo langt hen ad vejen enig i hensynet.
Så kan man sige: Skal det så føre til en vedtagelse af beslutningsforslaget her, og hvad gør det af forskel, og skal vi vedtage alt muligt her?
Jeg synes jo, at det afgørende er, hvordan vi handler derude.
Så vi forfølger det her.
Men jeg har svært ved, og regeringen har svært ved at se, at der er nogen synderlig merværdi i forhold til konkret indflydelse på den her situation, ved at vi stemmer det konkrete beslutningsforslag igennem her.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-12-18:
Tak for det.
Og tak til udenrigsministeren for talen.
I virkeligheden er vi i Enhedslisten ikke specielt interesseret i at have en uenighed med regeringen på det her punkt.
Derfor burde det egentlig også være en smal sag bare at bakke op om det beslutningsforslag, for der ligger ikke nogen konkrete måder eller tidsrammer for, hvordan man så efterlever den juridiske vurdering.
Men når udenrigsministeren så alligevel siger, at det ikke er lige nu, og at man måske ikke helt kan bakke op om det alligevel, forstår jeg faktisk ikke helt, hvad det betyder.
Hvornår skal man så sige, at man efterlever det konkret, hvis man i virkeligheden efterlever det principielt?
Altså, jeg forstår simpelt hen ikke, præcis hvad det der med at skyde det foran sig betyder konkret – også henset til at det, domstolsvurderingen også viser, er, at i al den tid, der er gået, siden besættelsen startede, er situationen kun blevet værre og tostatsløsningen kun kommet endnu længere ud i horisonten.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-12-18:
Med al respekt for regeringens lovmaskine er der også flere gange, hvor man som et parti i Folketinget, der ikke er en del af regeringen, kan se, at der er noget, man stemmer for, ikke fordi noget har merværdi, men fordi symbolet i faktisk at støtte noget kan have betydning.
Så vil jeg igen sige, at det egentlig ikke var nødvendigt at komme med det her beslutningsforslag, hvis det var sådan, at regeringen ligesom havde sagt: Med den her juridiske vurdering ændrer vi i virkeligheden og skruer op for vores praksis.
Der er også en anden grund, udenrigsminister, og det er, at vi jo i den her diskussion i Folketinget har en del af oppositionen til højre for regeringen, som konstant udfordrer Danmarks efterlevelse af den internationale retsorden.
Det her kunne være en måde fra dansk side at sige: Vi står ved domstolen og domstolens juridiske vurdering, og selvfølgelig lægger vi det til grund i vores udenrigspolitik.
Tak for det.
Den 19. juli i år afgav Den Internationale Domstol i Haag en skelsættende juridisk vurdering.
Den fastslår, at Israels besættelse siden 1967 af Vestbredden, Østjerusalem og Gaza strider mod folkeretten og skal bringes til ophør.
Besættelsen spiller en central rolle i det diskriminerende undertrykkelsessystem, som Israel bruger til at dominere palæstinenserne og deres territorium.
De seneste 14 måneder har Palæstinadebatterne her i Folketingssalen haft Gazakrigen siden den 7. oktober 2023 som omdrejningspunkt.
Ofte har det lydt, at blot Hamas nedlagde våbnene og frigav gidslerne, så ville der være fred, og intet kunne være mere forkert, for historien startede ikke den 7. oktober.
Angrebet på Israel den dag skete ikke i et vakuum.
Hvad er det så, domstolen siger?
Den siger jo bl.a., at Israels fortsatte tilstedeværelse i de palæstinensiske områder er i strid med international lov, at de diskriminerende love og politikker skal bringes til ophør, at Israel krænker forbuddet mod apartheid og racediskrimination, at alle nye bosættelsesaktiviteter skal indstilles og alle bosættere trækkes ud, og at Israel er forpligtet til at yde erstatning.
Og så siger den noget om andre staters ansvar, bl.a. at alle stater er forpligtede til ikke at anerkende lovligheden af den situation, der opstår som følge af den ulovlige tilstedeværelse i de besatte områder, og til ikke at yde bistand til at opretholde besættelsen og bosættelserne.
Derfor ser vi frem til en debat om, hvad den juridiske vurdering skal betyde for den danske udenrigspolitik i forhold til Israel-Palæstina.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-18:
Jeg vil gerne bare slutte af med at sige tak for debatten og tak til minister og ordførerkollegaer for at møde op.
Jeg finder jo netop, det er vigtigt, at vi også får løftet de her spørgsmål demokratisk.
Det er af stor vigtighed for mange danske borgere, også selv om de ikke engang nødvendigvis selv ved det, for man kan jo ende som offer for den kriminalitet, som begås af de udlændinge, som vi gerne ser udvist, og derfor er det jo en debat, som er af væsentlig og stor vigtighed.
Tak igen til minister og ordførerkollegaer.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-18:
I så fald tror jeg i hvert fald, at den pointe er gået hen over hovedet på mig.
Det virker heller ikke til, at resten af ordførerne her i rummet har fat i den.
Men ja, jeg må bare gentage, at jeg ikke er sikker på, hvad ærindet fra Det Konservative Folkepartis side her i dag har været, og jeg synes som minimum, at man skulle gøre sig selv den tjeneste at sætte sig ind i sagerne, læse og forstå de konventioner, som vi diskuterer, i stedet for at komme og holde tale om en masse andre ting og tale ned til såvel hr. Mikkel Bjørn, hr. Frederik Vad, som andre folk her i Folketingssalen.
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-18:
Jeg vil bare konstatere, at you proved my point.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-12-18:
Men betyder det, at ordføreren vil stemme imod et beslutningsforslag, som lægger rammen for det, der sker i forvejen?
Det er i virkeligheden konsekvensen af det, ordføreren siger.
Det kan godt være, at det ikke betyder noget i dansk politik, men det betyder jo noget konkret for mennesker i Palæstina at se, at det danske Folketing bekræfter, at Den Internationale Domstols juridiske vurdering betyder noget konkret for vores udenrigspolitik.
Det er der dele af Folketinget der helt sikkert ikke vil være enige i, og der synes jeg, det ville være utrolig vigtigt, at vi bredt kan sende et signal om, at det her betyder noget, ikke bare i ord, men også i gerning, og det kan man bl.a. gøre ved, at man jo har et beslutningsforslag, der er vedtaget af et flertal i Folketinget.
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-12-18:
Jo, jeg skal prøve.
For mig at se giver det ingen mening at stemme for et beslutningsforslag, som sætter en ramme op for den praksis, som sker i forvejen.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-12-18:
Tak til ordføreren for en god tale hele vejen igennem, og langt hen ad vejen er vi jo så også enige.
Jeg bliver en lille smule forvirret over, at ordføreren ligesom udenrigsministeren siger, at de i virkeligheden faktisk er enige i det, der er her, og at det allerede er regeringens politik, men at de kan ikke stemme for det.
Betyder det så, at Socialdemokraterne ikke kan stemme for Socialdemokraternes egen politik og adfærd?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Vil ordføreren ikke uddybe begavelsen i det?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-12-18:
Men altså, det er jo den linje, regeringen forfølger, og det gør vi uagtet fremme af det her beslutningsforslag.
Og nu må man ligesom vælge, for hvis der i det her beslutningsforslag ligger, at medmindre det vedtages, forfølger regeringen ikke den rigtige linje, så har jeg i hvert fald en udfordring, for hvis jeg stemte for, skulle jeg jo altså korrigere min linje, og jeg mener, at jeg forfølger den rigtige linje.
Derfor bliver det sådan lidt en cirkulær argumentation her.
Vi står på folkeretten; vi forfølger det; vi anerkender ikke besættelsen af de her områder.
Vi arbejder i alle relevante internationale fora for at fremme det, og jeg har lige givet et meget, meget konkret eksempel omkring en stemmeafgivelse, der kommer op i morgen i New York.
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-12-18:
Israels besættelse af palæstinensiske områder er en klar overtrædelse af den internationale regelbaserede verdensorden.
FN's Generalforsamling anmodede tilbage i 2022 Den Internationale Domstol om en juridisk vurdering af de israelske besættelser og bosættelser.
Den Internationale Domstol fremlægger sin vurdering og konkluderer klart, at det er ulovligt, en overtrædelse, i juli måned i år.
FN's Generalforsamling vedtager en resolution i september måned i år, som siger, at israelske besættelser af de palæstinensiske områder skal ophøre.
Her står folkeretten, her er den internationale retsorden på det her punkt, her står Socialdemokratiet, her står Danmark, og her står regeringen, som udenrigsministeren netop har fortalt.
Socialdemokratiet har altid bakket hundrede procent op omkring ICJ, Den Internationale Domstol, og Socialdemokratiet har altid bakket hundrede procent op i forhold til modstanden mod de israelske besættelser af Vestbredden, Gaza og Østjerusalem og den vold, som er relateret hertil.
Udenrigsministeren har netop fortalt, hvordan regeringen konstant og i alle fora arbejder for dette såvel bilateralt som i vores forpligtende samarbejder.
Det samme gør vi i Socialdemokratiet, både politisk og der, hvor vi agerer diplomatisk.
Vi ønsker så meget ro og ordnede forhold i Palæstina, i Israel og i hele den omkringliggende region.
Palæstinenserne har ret til selvbestemmelse.
Vi ønsker så meget en fredelig løsning, som parterne kan se sig selv i, og vi ønsker en tostatsløsning.
Det er målet, og det er for os at se den eneste løsning på årtiers ufred og konflikt.
Hvordan ser vi så i Socialdemokratiet en ønskelig proceslinje herfor?
Først af alt skal der en humanitær våbenhvile til, og der skal en frigivelse af gidslerne til.
Så skal der en humanitær adgang og dermed bedre forhold i Gaza til.
Og så skal der være en reel langvarig, permanent våbenhvile, hvormed der kan sikres en stabilisering og en genopbygning.
Og processen og forhandlingerne mellem parterne skal naturligvis være der, og den skal være intens, for at vi kan nå frem mod en tostatsløsning, som bygger på en gensidig respekt og accept.
Det skal være den nye norm.
Jeg har besøgt Vestbredden.
Det er der givetvis også andre af mine kollegaer her i salen i dag der har.
Jeg har besøgt Israel og Palæstina.
Jeg har set bosættelser.
Jeg har lyttet til hverdagens vidner fra begge sider.
Det har gjort et dybt, dybt indtryk på mig.
Det har også givet en god politisk energi til at arbejde frem mod en løsning.
Beslutningsforslaget, som er fremsat her, pålægger regeringen at arbejde aktivt for en efterlevelse af ICJ's vurderinger fra juli måned i år, nemlig at israelske bosættelser, som er ulovlige, bringes til ophør hurtigt.
Det her er allerede regeringens adfærd og faste mål, hvorfor vi ikke kan støtte forslaget.
Israel skal overholde og skal rette ind efter det, der er ICJ's konkluderende juridiske vurderinger.
Der skal ske en standsning af bosættelserne og den heraf afledte vold.
Tak for ordet.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-12-18:
Til din tale skal svarene være ja, ja og nej, nej og ja, svaret er ja.
Søren Søndergaard (EL), 2024-12-18:
Det bliver sådan en underlig strid om ord, men det, som jeg forstår, er, at regeringen er enig i, at den her vurdering, der kommer fra Den Internationale Domstol, skal efterleves, ikke?
Det er regeringen enig i.
Men man vil ikke stemme for det her, men det er så i orden.
Man er sådan set enig i det, der står.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-12-18:
Og alt, hvad jeg i øvrigt sagde i mit indlæg, peger jo også den vej.
Men vi ser ikke noget behov for, at vi stemmer for det her beslutningsforslag.
Vi har nok også en anden tonalitet.
Fru Trine Pertou Mach sagde, at den 7. oktober ikke var et vakuum, og jeg tror, jeg sagde det på den måde, at den 7. oktober er første sætning i et nyt kapitel i en meget, meget lang trist historie om en situation i Mellemøsten, vi skal have gjort noget ved.
Den danske position er meget, meget klar: Vi anerkender ikke Israels besættelse af de besatte områder; vi ønsker en tostatsløsning.
Vi overvejer nøje, også med de skridt, vi tager, hvordan vi fremmer det synspunkt bedst muligt i en ret kompleks verden, hvor vi også ønsker at have rum for dialog både med Israel og Palæstina.
Jeg planlægger selv en tur i starten af det nye år, som selvfølgelig også, og det skal jeg så beklage over for oppositionen, kommer til at medføre noget rejseaktivitet og dermed nogle afledte omkostninger.
Søren Søndergaard (EL), 2024-12-18:
Okay, så regeringen stemmer ikke for det her forslag, fint nok.
Er det at drive det for vidt at sige, at regeringen er enig i indholdet i det her forslag?
Mohammad Rona (M), 2024-12-18:
Jeg er jo fuldstændig enig i, at vi i de sidste par år har haft en del beslutningsforslag og lovforslag herinde på udlændingeområdet, og der berører man jo sådan en snert i forhold til konventionerne.
Så jeg synes, det er rigtig fint, at vi har den her debat i dag for at se, om vi kan blive mere specifikke.
Men jeg tror, det er svært for langt de fleste ordførere at blive totalt specifikke omkring det her.
Socialdemokratiet, SF og Dansk Folkeparti laver jo en høring her i starten af det nye år omkring konventioner, så der vil jeg i hvert fald også anbefale at ordførerne møder op.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-18:
Tak for det.
At lytte til hr. Frederik Vad er altid lidt frustrerende, fordi han er rigtig god til at sige alle de rigtige ting, men der er jo bare ikke noget handling i det.
I forhold til den her udnævnelse af en konventionsambassadør er det jo en galionsfigur.
Det er en galionsfigur.
Det kommer ikke til at have nogen praktisk betydning.
Det, vi har brug for, er jo at tage udgangspunkt i den danske grundlov og sige: Danske borgere har i grundloven borgerrettigheder.
Vi har ikke brug for menneskerettigheder.
Der er mange slyngelstater, der er medlem af den europæiske menneskerettighedskonvention, og det er de jo, fordi hvis man er ligeglad, er man ligeglad, og hvis man går op i det, har man allerede implementeret borgerrettigheder i sin nationale lovgivning.
Så vi har ikke brug for en konvention, der sætter internationale begrænsninger for udvisning af kriminelle, og jeg ved ikke hvad.
Vi har brug for de borgerrettigheder, der står i den danske grundlov.
Er hr. Frederik Vad ikke enig i det?
Steffen Larsen (LA), 2024-12-18:
Jamen i min tale nævner jo to nedslagspunkter, som begge tager udgangspunkt i f.eks. artikel 8.
Det er her, hvor vi ser problemet med, at man ikke regner borgernes sikkerhed – naboens sikkerhed, om man vil – for noget, når EMD afsiger dom i en sag, hvor man siger, at artikel 8 gælder.
Der er problemet så, at det har opsættende retsvirkning for både Højesteret, landsretter og byretter i Danmark.
Mohammad Rona (M), 2024-12-18:
En ting er at kigge mod andre lande; jeg er sådan set mere interesseret i, hvordan Danmark gør det, og hvad det betyder for dansk udlændingepolitik.
Det er jo sådan set derfor, vi er samlet her i dag; det er for at snakke omkring Danmark og vores måde at føre udlændingepolitik på.
Så det er jo bare for endnu en gang lige at få bekræftet LA's holdning til, hvor grænsen går, og hvad det helt konkret er, man vil justere på.
Tak for talen.
I de sidste 10 år har EMD behandlet 37 danske udvisningssager, og i 30 af dem har Danmark sådan set fået medhold.
Det er jo sådan set ret flot.
Så ud fra det, jeg hører fra talerstolen, og ud fra det, jeg læser, er mit spørgsmål også bare til hr. Steffen Larsen og LA: Hvor går grænsen?
Steffen Larsen (LA), 2024-12-18:
Derfor er der jo gode grunde til at have dem, og der er også en god grund til at forsvare dem, og der er også en god grund til at arbejde for, at vi kan få dem til at fungere.
Det er vi jo enige om i store dele af den vestlige verden.
Om vi kan få lavet dem om, er jo spørgsmålet, og der er jeg jo sådan set enig med regeringen i, at vi skal udsende en ambassadør.