runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-12:
Tak for det.
Omkring 1,4 millioner danskere er i dag organdonorer.
De har truffet et aktivt valg om at donere deres organer, hvis det ulykkelige skulle ske, og de ikke selv kan bruge dem længere.
Det er et flot og betydningsfuldt valg, som vi bør være taknemlige for at de har truffet – tak til dem!
Målet bør være, at så få danskere som muligt dør, fordi de mangler et organ.
Så langt er vi enige med regeringen.
Men Danmark er også et land, der bygger på frie valg og gensidig respekt, hvor det enkelte menneskes frihed er grundlovssikret, og hvor vi hylder retten til at bestemme over eget liv.
Retten til eget liv handler i høj grad om retten til at bestemme over sin egen krop.
Det bør være det enkelte menneske, der selv vælger, hvad der skal ske med ens krop
, både når man er i live, og når man dør.
Det burde der egentlig være bred enighed om.
Regeringens forslag her er et såkaldt fravalgsystem, hvor alle danske borgere registreres som organdonorer, medmindre de aktivt fravælger det.
Vi har drøftet det og er kommet frem til, at det nok er for vidtgående.
Det strider simpelt hen imod noget grundlæggende i vores måde at se på det enkelte menneskes rettigheder på.
I Dansk Folkeparti er vi bestemt ikke blinde for vigtigheden af organdonorer.
Staten skal ikke tage ejerskab over vores kroppe, uden at vi selv har besluttet det.
Der vil så være nogle tilhængere, der siger, at folk jo så bare selv kan vælge det fra, og ja, det er der sikkert mange der vil gøre, men nogle vil også glemme det, og så vil vi altså stå i den dybt ulykkelig situation, at staten har ejerskabet til en krop, som afdøde ikke ønsker at donere, og hvor de pårørende ved, at organdonationen muligvis er i strid med deres kæres ønske.
Det er at gå et skridt for langt.
Dansk Folkeparti er enig med Det Etiske Råd, som mener, at et aktivt tilvalgssystem er den bedste og mest etisk rigtige løsning – en løsning, der respekterer borgernes rettigheder og retten til selvbestemmelse.
Vi er helt enige i, at der skal gøres mere for at oplyse danskerne om muligheden for at blive organdonor.
Som borger skal vi i langt højere grad spørges, om vi ønsker at blive organdonor, og vi deler derfor ambitionen om flere og faste påmindelser.
Det kan f.eks. ske, når vi er hos vores praktiserende læge, når vi skal have udstedt et nyt pas, eller når vi starter på en uddannelse.
Vi skal oplyses om betydningen af organdonation og vigtigheden af at tage stilling.
Men det skal ske frivilligt via et tilvalgssystem, der er let tilgængeligt for alle borgere, og som kan tilgås online på alle tidspunkter af døgnet.
Et sådant system er der folkelig opbakning til modsat en fravalgsordning, som jeg tror risikerer at få den modsatte effekt og skabe større modvilje mod organdonation.
Så vi siger nej tak til den del af regeringens forslag, men deler intentionen om at skabe bedre rammer for organdonation.
Men vi ønsker grundlæggende at lade frie mennesker træffe et vigtigt valg på et oplyst grundlag.
Tak for ordet.
Runa Friis Hansen (EL), 2024-03-12:
Jo, jeg vil faktisk gå så langt som at sige, at hvis vi indførte, hvad regeringen ønsker at indføre, gør vi ingenting.
For vi siger jo netop, at man er automatisk tilmeldt, men der er ikke nogen automatik i det – ingen.
For man skal jo ind at bekræfte det.
Så jo, det kan jeg godt bekræfte.
Kim Edberg Andersen (UFG), 2024-03-12:
Det er jo for at hjælpe Enhedslistens ordfører, at jeg vil sige, at Enhedslistens ordfører skal vide, at Socialdemokraterne har svært ved at skelne mellem individ og stat – det har de.
Men er virkeligheden ikke den, at vi som Folketing er staten, og når vi nu ændrer det, sådan at staten som udgangspunkt siger, at vi er organdonorer i Danmark – jeg tror, der var en, der sagde, at vi som udgangspunkt er organdonorer i Danmark – så har staten besluttet, at organerne er statens, for det er staten, der bestemmer det?
Jeg ved godt, at hr. Flemming Møller Mortensen har svært ved det med individ og stat, for det er lidt det samme, når man er socialdemokrat, i hvert fald når det gavner en socialdemokrat.
Men er det ikke rigtigt, at det lige nøjagtig er det, der bliver ændret her, hvilket ordføreren ganske enkelt har ret i, når hun kommer med sin bemærkning om, at man ændrer det i forhold til staten?
Det er nemlig det, at vi ændrer det fra, at vi som udgangspunkt skal tage stilling til, om vi vil give vores organer, til, at vores organer som udgangspunkt er givet væk på forhånd; nu skal vi tage stilling til, om det er rigtigt.
Altså, der er en forskel her.
Det her kunne vi jo lave, altså vi kunne jo bare sende samtykke ud til alle, sådan som reglerne er nu.
Er det ikke korrekt?
Runa Friis Hansen (EL), 2024-03-12:
Var det en tale eller et spørgsmål?
Jeg vil svare ved at sige, at jeg i hvert fald, for at tage udgangspunkt i, hvad man også siger fra Liberal Alliances side, får en følelse af, at staten bestemmer noget, når nu man automatisk er tilmeldt noget.
Så ved jeg godt, at der er rigtig mange, der argumenterer ved at sige: Er det ikke forkert at tvinge nogen?
Det er jo sådan set fint at mene »skal skal«, så længe der er mulighed for at svare: Ved ikke, jeg har ikke taget stilling endnu.
Kim Edberg Andersen (UFG), 2024-03-12:
Jeg er ikke enig, i forhold til at jeg synes, at forslaget er tåbeligt, men jeg synes, at debatten er rigtig vigtig, for vi skal have de debatter, og dem skal vi have mange gange, inden vi når i mål.
Jeg kan godt forstå både ordførerens problemstilling og den, som de havde i Liberal Alliance, med, at man har den her følelse, og hvad er det for en følelse?
For mig personligt er det, jeg føler, at det går fra, at jeg har ejerskab over mine egne organer, til, at staten har det som udgangspunkt, og så kan jeg lige få lov at bekræfte, om de så rent faktisk skal hives ud, men det kan jeg jo så også, hvis det er mine egne.
Det er det, der giver mig den følelse, og det er netop det, som hr. Flemming Møller Mortensen er bange for at sige, nemlig at staten kommer til at eje vores organer.
Runa Friis Hansen (EL), 2024-03-12:
Jeg kan også bekræfte, at vi i Enhedslisten går ind for ret til egen krop, både på det her område, på abortområdet og på mange andre områder.
Det er et vigtigt frihedsprincip i vores parti.
Kim Edberg Andersen (UFG), 2024-03-12:
Det kommer ikke bag på mig, at den lovprisning kommer fra Radikale Venstre, for som jeg også har sagt til ordføreren, er jeg nogle gange overrasket over, at de må komme over i den her del af salen at sidde, men der var nok ikke plads ovre ved Socialdemokraterne.
For virkeligheden er jo, at der er en kæmpe forskel på, om man som udgangspunkt er ejer af sine egne organer, eller om man som udgangspunkt er en organfabrik til samfundets bedste.
Så skal man jo ganske rigtigt tage stilling til, om nogen så rent faktisk må hive dem ud af en.
Hvis det ligesom er, fordi Radikale godt kan lide modellen, glæder jeg mig da til at komme med et beslutningsforslag om, at alle ikkekvoteflygtninge, der kommer hertil, som udgangspunkt bliver udvist, og ellers skal de gå ind at bekræfte, at de gerne vil blive her.
For det, der er humlen i det her, er, at der er en underliggende forståelse af, at mange flere lige pludselig ville tage et aktivt valg, i forhold til om de vil organdonere, hvis man som udgangspunkt bare får et brev i postkassen, hvor der står: Organerne er vores, og du skal lige bekræfte det.
Hvor er evidensen for, at flere vil gøre det, ved at du vender det enkelte ord om?
Stinus Lindgreen (RV), 2024-03-12:
Jeg synes, at hr. Kim Edberg Andersen måske skulle læse forslaget lidt grundigere og måske læse den forskning, der rent faktisk findes.
Jeg kan anbefale Andreas Albertsen.
Vi kan se, at det giver en effekt.
Vi kan se, at flere aktivt tager stilling, og vi kan også se, at der rent faktisk er flere organer til rådighed.
Er det løsningen på alle problemer?
Nej, det er det ikke.
Er det 100 pct., der tager stilling?
Nej, det er det ikke.
Men det giver en effekt, og derfor bakker vi op.
Vi er nødt til at gøre flere ting.
Det kan ikke stå alene, som jeg også siger.
Jeg synes også, det er fornuftigt, at folk bliver mindet om at tage stilling, når der er en anledning til det.
Er den stærk?
Nej, men den er klart for, at der sker noget.
Hvis ordføreren spørger, om der findes et land, hvor man har ændret modellen for organdonation uden at gøre opmærksom på det, er svaret nej, og det ville også være en lidt mærkelig måde at behandle sine borgere på.
Hvis man laver en så markant ændring, er man selvfølgelig nødt til at informere om det, for det vigtige er, at folk tager stilling, og at det er klart, at om du siger ja eller nej, er fuldstændig legitimt.
Det er ikke sådan, at folk skal være organdonorer, men det vigtige er, at man bliver opfordret til at tage stilling til det.
Kim Edberg Andersen (UFG), 2024-03-12:
Nu er hr. Flemming Møller Mortensen blevet bekræftet.
Det er, fordi folk kun svarer på halvdelen af det spørgsmål, som hr. Flemming Møller Mortensen stiller.
Det er en lidt underlig præmis, at vi selv skal ind og bekræfte det.
Det, som hr. Flemming Møller Mortensen, som jo er en dygtig retoriker, lige glemmer at sige, er, at vi ændrer ordet først til at sige, at som udgangspunkt er du lige pludselig donor, når du bliver født, i stedet for at du som nu er et frit menneske, når du bliver født, med sin egen ret.
Så nej, hr. Flemming Møller Mortensen, vi ændrer noget.
Men det er fuldstændig korrekt, at uanset modellen er der ingen forskel.
Og det er så det, der gør det her endnu mere unødvendigt, og derfor, at vi lige så godt bare kan tage det ned, som jeg har sagt, og gøre det på den måde og lade være med at ændre det ord og finde finansieringen og få danskerne med på vognen.
Virkeligheden er, at der ingen forskel er på det, i forhold til om danskerne skal tage stilling – beslutningsforslaget kontra sådan, som loven er i dag.
Den eneste forskel er, at udgangspunktet nu er, at den, som har organerne, er dig, og at du skal bekræfte det.
Fremadrettet skal du bekræfte, at staten har dine organer, og at de så skal have lov til at tage dem.
Pause Pause (Pause), 2024-03-12:
Mødet er udsat.
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-03-12:
Det, der jo er lagt op til, er, at vi ved, at jo mere information og kommunikation der er, des flere tager stilling.
Som socialdemokrat må jeg sige, at det er lige så afgørende, at en person vælger at sige nej til organdonation, som at en person vælger at sige ja.
Jeg er jo så stor en fortaler for, at den enkelte har selvbestemmelse.
Og etiske dilemmaer og spørgsmål skal have den ramme, hvor man kan vælge det her.
Er ordføreren ikke af den opfattelse, at der i det her beslutningsforslag er lagt op til en massiv forandring til at have mere information og direkte brevveksling om organdonation?
Det har vi aldrig haft.
Tror ordføreren dermed ikke, at der er en positiv effekt af den del?
Kim Edberg Andersen (UFG), 2024-03-12:
Jo, men hvis ordføreren hørte efter, var jeg jo slet ikke i tvivl om, at kommunikation var noget, der ville virke.
Jeg tænkte bare, at hvis jeg nu fik lov til at eje mine egne organer imens, tror jeg faktisk at det er løsningen.
Det var også det, jeg sagde at jeg tror at der er en bred konsensus om herinde, altså at vi holder fast i, at man som udgangspunkt skal tilmelde sig for at blive organdonor.
Så laver vi en massiv information, for jeg er fuldstændig enig i, at det er noget, man ikke forholder sig til.
Det skal vi som samfund bede danskerne forholde sig til, men vi skal ikke ud at sige: Det er vores organer, og I skal skrive under på, at vi har lov til at tage dem.
Vi skal gå ud med hatten i hånden og bede danskerne om at få lov til at give deres organer videre til mennesker, der har brug for dem.
Det tror jeg faktisk også at min gruppe kunne se sig selv i.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-03-12:
Tak til ministeren for talen.
Som det jo er fremgået meget her af debatten, er der en del usikkerheder, med hensyn til om det her reelt vil have en positiv effekt eller den ønskede effekt, og der er jo argumenter for og imod, som har været oppe at vende.
Så derfor vil jeg gerne høre ministeren, om hun er åben over for, at man lægger en eller anden form for evaluering eller noget ind i den endelige lovgivning, så man får fulgt op på, om det har den ønskede effekt, og er villig til at rulle det tilbage, hvis det ender med at have en negativ effekt, som der jo reelt er nogen der frygter at det vil have?
Sophie Løhde (V), 2024-03-12:
Det er helt rigtigt, at der er en faglig uenighed på det her område, og den synes jeg lige så godt man kan være åben om.
Jeg kigger ud over europakortet og konstaterer, at Danmark og Tyskland stort set står alene på det her område, og også, at der er en sammenhæng, med hensyn til at de lande, der har indført det, som vi som regering foreslår her i dag, også har en højere donationsrate.
Så vidt angår den faglige uenighed, har jeg selv gjort meget ud af også at sikre, at det, der måske var konsensus om for år tilbage på baggrund af studier fra tidligere tider, ikke må skygge for, hvordan virkeligheden og situationen ser ud i dag.
Lad mig nævne som eksempel, at professor Andreas Albertsen fra Aarhus Universitet, der som mig bekendt er den forsker, der har gennemgået flest af de her flerlandestudier, siger og viser, at der er en entydig sammenhæng, med hensyn til at det her rent faktisk virker.
Er det så lig med, at man ikke altid skal være åben over for det, hvis tingene ikke går som ventet, eller hvis man møder nogle nye udfordringer undervejs?
Så mener jeg altid, at man skal sørge for at stoppe op og stille sig selv spørgsmålet: Er der så noget, vi kan gøre bedre og anderledes?
For mit ønske handler jo ikke om, hvilken samtykkemodel vi har i Danmark, eller hvor mange påmindelser vi laver.
Mit ønske er, at vi skal være bedre til at kunne redde flere liv i Danmark, og det synes jeg vi skal gøre noget mere for at sikre.
Jette Gottlieb (EL), 2024-03-12:
Det er lige flot nok at sige, at det er en del af aftalen, at den skulle stige så meget.
Det var det jo ikke.
Det var ekstraordinært.
I den lov har man et loft over, hvor meget den stiger, og det plejer at ligge på 3½ pct. Så det var lige flot nok.
Det her forslag er lige et forsøg på at komme ind og få et mål på, hvor meget man kan få ud af at lave det.
Vi går ikke ind og siger, at vi vil have kollektiv transport gratis; vi foreslår, at man afprøver sådan en billet i en kort periode, så man har noget materiale.
Thomas Danielsen (V), 2024-03-12:
Så det var det, der lå til grund for det.
Det var ikke noget ekstraordinært, det var bare den lov, der er for takster.
Til gengæld gik regeringen ind og kompenserede med både kontantsum, men også en lånepulje, som skulle afbøde konsekvenserne af de ekstraordinært høje prisstigninger, der var på grund af høj inflation og løn- og prisfremskrivninger.
Så det er bare endnu et eksempel på, at det er meget bredt, hvad vi har af udfordringer.
Nogle steder kan det være prisen, der skal være en begrænsning, takstsammensætningen, mens der andre steder slet ikke er kollektiv transport, og derfor er det vigtigt, at vi får taget fat om nældens rod i det her spørgsmål.
Jette Gottlieb (EL), 2024-03-12:
Jamen jeg kan sagtens forstå nedsættelsen af et ekspertudvalg, og jeg synes også, at det er godt at gøre det, men det må ikke være handlingslammende.
Jeg kunne jo bare tillade mig at spørge: Undskyld, hvorfor kunne man så uden at vente på ekspertudvalget tillade sig at hæve priserne med gennemsnitligt 10 pct. ekstraordinært?
Men set i en transportlogisk sammenhæng giver det jo ingen mening.
Thomas Danielsen (V), 2024-03-12:
Tak for det, formand, og tak for ordet.
Vi behandler, som fru Jette Gottlieb nævnte, B 106, der vil pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag om indførelse af en danmarksbillet til 399 kr. på forsøgsbasis af 1 års varighed.
En danmarksbillet til 399 kr. kan helt sikkert lyde tillokkende, men jeg mener, vi skal passe på med at indføre flere hovsaløsninger i den kollektive transport.
Jeg tror på, at vi skal et spadestik dybere for at løse de udfordringer, vi har i den kollektive transport, og for at sikre borgerne et attraktivt tilbud, der også er fremtidssikret.
Det gælder også ændringerne af takststrukturen, som er det, Enhedslisten foreslår med beslutningsforslaget.
Regeringen kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Regeringen har som bekendt til gengæld nedsat et ekspertudvalg, der har til opgave at finde løsninger på udfordringerne i den kollektive transport.
Ekspertudvalget skal både komme med forslag til indretning af den kollektive transport til konkrete mobilitetsløsninger og skal komme med forslag til nye takststrukturer, og det arbejde bør vi naturligvis afvente.
Enhedslisten fremhæver så selv Tyskland som forbillede, mens andre peger på andre lande.
Jeg vil af samme grund opfordre til, at vi slår koldt vand i blodet, inden vi tager og lægger os fast på løsninger fra andre lande, som ikke nødvendigvis passer ind i den kollektive transport i Danmark.
Det betyder ikke, at vi ikke vil lade os inspirere af andre lande.
Ekspertudvalget er netop også blevet bedt om at lade sig inspirere af internationale erfaringer.
Fru Jette Gottlieb nævnte klima som et vigtigt argument for forslagsstilleren, og der kan jeg bare oplyse, at DTU jo har lavet klimaberegninger på, hvad effekten ville være, hvis man gjorde den kollektive transport fuldstændig gratis, og der var effekten en meget begrænset CO 2 -reduktion på 0,3 mio. t.
Derfor ville danmarksbilletten, hvis det var af klimamæssige årsager, her og nu have en marginal effekt.
Men selv om regeringen ikke kan tilslutte sig forslaget, ser jeg med positivt sind på, at Enhedslisten ligesom jeg selv vil gøre noget for den kollektive transport.
Regeringen ser dog anderledes end Enhedslisten på tilgangen til problemet, og regeringen vil derfor opfordre til, at vi træder et skridt tilbage, undgår at lave hovsaløsninger og til gengæld laver grundige overvejelser, inden vi træffer de beslutninger, forhåbentlig på baggrund af et oplæg fra ekspertudvalget, som kan samle Folketinget.
Tak for ordet.
Jette Gottlieb (EL), 2024-03-12:
Vi står over for et nødvendigt sporskifte, altså sådan helt bogstaveligt.
Vores transportsektor står for rundt regnet en tredjedel af CO 2 -udslippet og en voldsom del af støjen og trængslen.
Vi har haft en del debatter om kollektiv transport, i takt med at klimadebatten er blevet mere påtrængende.
Som jeg husker det, har ingen partiers ordførere ytret sig mod den kollektive transport, tværtimod har langt de fleste gjort sig til aktive talspersoner for en styrket kollektiv transport.
Men der sker ikke rigtig noget.
Vi står lidt med en hønen eller ægget-diskussion, for efter coronanedgangen i passagermængden i den kollektive transport er et af hovedargumenterne: Jamen det kan jo ikke rigtig løbe rundt, når der ikke er flere passagerer, så vi er nødt til at hæve priserne.
Det er så med det selvfølgelige resultat, at endnu flere smutter fra den kollektive transport.
Nu prøver vi som et forsøg at vende bøtten; vi beder regeringen om at lave et forsøg, der varer et år, og som gør transporten billigere for den enkelte ved simpelt hen at indføre en såkaldt danmarksbillet – det er et ord, vi har taget fra det tyske forsøg med at lave det samme – som gør den lange transport billig en gang for alle.
Man får en billet, som dækker hele landet for en lang periode, og så har man mulighed for at transportere sig.
Så vil der med det samme være nogle modargumenter, der hedder: Jamen vi skal jo ikke hive folk ned af cyklerne.
Nej, det er fuldstændig rigtigt; det er ikke idéen.
Men vores forslag går på, at der skal ske noget dramatisk for at vende den udvikling, som ligner en naturlov, men som er en menneskeskabt lov.
Det er sådan, at en tredjedel af Danmarks befolkning ikke selv har noget valg.
Det gælder f.eks. alle dem under 18 år; de kan ikke bare vælge at tage en dyt og køre derhen, hvor de skal.
De er fuldstændig afhængige af, at der findes en kollektiv transport.
Det samme gælder mange ældre, som måske ikke føler sig helt trygge ved at køre på ukendte veje i de transportmidler, de engang har kunnet betjene.
Så gælder det alle dem, der ikke har råd til en bil – det er også mange.
Og så gælder det dem, der af klimamæssige grunde faktisk ikke ønsker at betjene sig af individuel transport.
For alle er jo faktisk enige om, at selvfølgelig er den individuelle transport mere udledende både af CO 2 , men også i forhold til støj og trængsel og alle de ting, end den kollektive er.
Så derfor er vi i en situation, hvor der skal ske et eller andet dramatisk for at vende tilbage til muligheden for at drive en kollektiv transport.
Der bliver også sagt: Jamen det er jo ikke rentabelt.
Nej, det er ikke alle velfærdsgoder, der en til en er rentable i den enkelte situation, men den kollektive transport er altså et velfærdsgode, og derfor er det en del af vores velfærdssamfund, at man tilbyder en form for umiddelbar transport for alle befolkningsgrupper.
Og det er det, vi lægger op til med det her forslag.
Det er et forsøg, og vi er helt klar til at diskutere andre former end den, vi lige præcis har foreslået.
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-03-12:
Jeg synes, det er sagligt at sige det sidste: at man ikke tror på, at den her model vil virke.
Der er også nogle patientforeninger, der siger, at de ikke tror på det.
Andre patientforeninger siger: Jo, det her tror vi på vil give flere organdonorer i Danmark.
Men jeg synes, det er usagligt, at ordføreren siger, at staten tager stilling på vegne af den enkelte.
Det sagde ordføreren i sin ordførertale, og det er i hvert fald ikke det, der sker med det, der er regeringspartiernes beslutningsforslag her.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at staten ikke tager stilling på vegne af den enkelte?
Runa Friis Hansen (EL), 2024-03-12:
Jeg kan fuldstændig bekræfte, at i det forslag, der ligger, er regeringens intention den samme som min og mit partis intention
Men som ordføreren fra De Konservative også sagde: Jeg tror, at der, hvor filmen knækker, er ved metoden, og vi tror ikke på, at den her måde at gøre det på er den rigtige måde i forhold til at skaffe flere organer og få flere til at tage stilling.
Mike Villa Fonseca (UFG), 2024-03-12:
Jeg glemte lige at trykke mig ind.
Jeg kunne godt lige finde på at spørge ordføreren, om Liberal Alliance har nogle initiativer på området, for jeg har ikke rigtig hørt om nogen initiativer fra Liberal Alliances side af.
I nævner selvfølgelig cirkulatorisk død, og det er et skridt i den rigtige retning.
Louise Brown (LA), 2024-03-12:
Tak for spørgsmålet.
Vi var jo i gang med en proces sammen med ministeren, og derfor har vi ikke drøftet det på et decideret gruppemøde, i forhold til hvad vi ellers kunne komme med af idéer.
Men vi er enige om i vores gruppe, at vi meget gerne kigger på tilskyndelsesmodeller af flere slags.
Det kunne være i forhold til kørekort eller pas, og hvad ved jeg.
Så den drøftelse vil vi meget gerne tage og er vi også åbne over for.