Christian Juhl (EL), 2017-10-12:
Tak for det.
Jeg tog det lige lidt med ro, fordi jeg troede, at Venstres ordførers indlæg havde skabt en vis debat.
Det her er jo en meget principiel debat, der handler om forholdet mellem stat og kirke og mellem politik og religion.
Enhedslisten er jo et dybt sekulært parti.
Vi mener, at religionsfrihed skal forsvares til enhver tid.
Alle mennesker skal have lov til at have og udføre deres tro og religion, og det er statens opgave at sikre dette.
Men i et ægte sekulært samfund skal der ske en klar adskillelse af kirke og stat.
Det er derfor Enhedslistens ønske, at folkekirken adskilles fra staten, både økonomisk, juridisk og forvaltningsmæssigt, sådan som det også er tilfældet i f.eks. Sverige.
Vores sekulære grundsyn betyder også, at vi faktisk grundlæggende set slet ikke mener, at det er statens opgave at godkende trossamfund.
Trossamfund bør behandles præcis som alle andre foreninger: at de frit kan oprettes uden statslig godkendelse.
Det følger selvfølgelig også deraf, at de skal ligestilles med andre foreninger.
De skal ikke have økonomiske særvilkår, som de har i dag, f.eks. i form af en lang række fradrag, som samlet set koster mange hundrede millioner kroner om året, og de skal selvfølgelig heller ikke have overdraget myndighedsopgaver, som hører til i det offentlige.
Det gælder ikke mindst den juridiske vielse, der jo har mange civilretslige og f.eks. arveretslige konsekvenser.
En sådan myndighed bør ligge i vores offentlige forvaltning.
Det forhindrer ikke, at trossamfund eller folkekirker kan have ritualer, f.eks. med vielser og dåb osv., men den retslige del bør i et ægte sekulært samfund ligge hos offentlige myndigheder.
I forhold til den konkrete lov vil jeg sige i forhold til krav om trossamfundene, at det i den grad må undre, at regeringen vil slække på de nuværende krav om, at trossamfund skal være organiseret i overensstemmelse med principperne om medlemsdemokrati og ligebehandling.
Det er et klart tilbageskridt, og ministeren må gerne uddybe i sit svar, hvilke eksisterende trossamfund det er regeringen mener ikke lever op til de krav.
Så er det mangel på anerkendelse af livssynssamfund, jeg vil sige lidt om.
Så længe vi fastholder ideen om en statsanerkendelse af trossamfund, er det for Enhedslisten vigtigt, at kriterierne for anerkendelse følger med tiden.
Det er derfor positivt, at lovforslaget i en vis grad er fulgt med denne udvikling, når man ikke længere skal indsende trosbekendelser eller tilsvarende kanoniserede tekster, men kan nøjes med at indsende en beskrivelse af læretraditionen.
På den måde får man inkluderet trossamfund, der ikke har sådanne beskrivelser.
Men dermed er vi også henne ved et af de større problemer med lovforslaget, nemlig at man ikke åbner op for en ligestilling mellem trossamfund og livssynssamfund, altså livssyn, der ikke tror på guder eller andre transcendentale magter.
Men andre livssyn bygger på f.eks. humanisme og oplysningens ideer, i Danmark f.eks. repræsenteret af Humanistisk Samfund, et livssynssamfund, som har flere medlemmer end mange anerkendte trossamfund.
I lovforslaget udelukker man desværre livssynssamfund ved at definere trossamfund ud fra, at medlemmerne skal samles om en tro på magter, som står over mennesker og naturlove.
Dermed udelukker man effektivt andre livssynssamfund end de religiøse.
Det er i klar strid med FN's anbefalinger og adskiller sig fra, hvad flere af vores nabolande gør.
FN's daværende specialrapportør for Freedom of religion or belief, Heiner Bielefeldt, besøgte sidste år Danmark.
Da understregede han, at ved at basere anerkendelsen af religiøse fællesskaber på tro på en transcendent magt afviger dansk lov fra både europæiske og internationale menneskerettigheder, altså en understregning af, at det er i strid med de internationale regler om det.
I Norge har man for længe siden ligestillet livssynssamfund og f.eks. givet dem ret til at foretage vielser.
I 2016 var der mere end 700 humanistiske vielser i Norge.
Det samme er tilfældet på Island, hvor jeg var her i weekenden.
Det er derfor meget ærgerligt, at regeringen med loven holder fast i denne forskelsbehandling af forskellige livssyn.
Vi vil i Enhedslisten stille et ændringsforslag, der vil sikre, at livssynssamfund ligestilles med de religiøse trossamfund, og vi vil bede ministeren om at redegøre for de internationale menneskerettigheders stilling til lovforslagets krav om tro på magter, der står over mennesker og naturlove.
Vores stillingtagen til lovforslaget vil afhænge af dette spørgsmål.