runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2021-10-27:
Det er jo om en vigtig problemstilling, som overordnet handler om, hvordan man har kontrol med antallet af udlændinge fra Stormellemøsten, der kommer til Danmark, og mere præcist om frustrationen over den dom, der nu er faldet ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og som jeg deler frustrationen over.
Det er helt afgørende, at vi har stramme regler for familiesammenføring.
Det skyldes de erfaringer, vi som land har gjort os igennem årtier.
Det giver os en chance for at få situationen under kontrol.
Det går galt, hvis der kommer for mange hertil.
Tallene taler deres eget sprog, når man læser publikationer fra f.eks. Danmarks Statistik.
Der er for mange – og det er bestemt ikke alle, men for mange – som fylder i de forkerte statistikker: arbejdsløshed, offentlig forsørgelse og kriminalitet.
Dommen forpligter os til at sænke 3-årsreglen for familiesammenføring til en 2-årsregel.
Der er desværre ingen vej udenom.
Vi er derfor nødt til at tilpasse dansk lovgivning efter dommen.
Men ved fremtidige migrant- og flygtningestrømme, som resulterer i en massiv tilstrømning af asylansøgere, har vi dog mulighed for igen at hæve perioden fra 2 til 3 år, og det er trods alt en stor fordel.
Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol afsiger desværre indimellem domme, der er betænkelige.
I min optik er det et udtryk for, at domstolen af og til agerer for aktivistisk.
På baggrund af en konvention med en i øvrigt ofte fornuftig ordlyd får dommerne tolket sig frem til urimelige konklusioner uden demokratisk legitimitet.
Derfor synes jeg også, det var godt, da hr. Søren Pape Poulsen stod i spidsen for den såkaldte Københavnererklæring og om den sag skrev i Kristeligt Dagblad i april 2019: Aftalen gør det klart, at ansvaret for at overholde menneskerettighederne først og fremmest ligger hos de enkelte lande og deres regeringer, parlamenter og domstole.
Det har hele tiden været min klare holdning, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol ikke skal behandle småsager eller afgøre spørgsmål, som landene godt selv kan finde ud af.
Domstolene er til for at løse store principielle menneskeretlige spørgsmål.
Det er jeg enig med den konservative partiformand i, og jeg ville ønske, at dommerne ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol hele tiden husker på den erklæring, som blev underskrevet af Europarådets medlemslande.
Og jeg vil gerne læse Socialdemokratiets forslag til en vedtagelsestekst op:
Forslag til vedtagelse
Folketinget noterer sig Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols afgørelse og er enig i, at dansk ret alene skal tilpasses i det omfang, det er nødvendigt for at leve op til dommen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-27:
Altså, på et tidspunkt kunne vi ikke sende kriminelle rumænere i Danmark til Rumænien, fordi det blev vurderet, at de fængselsceller, de ville skulle opholde sig i i Rumænien, hvis de også blev kendt skyldige i Rumænien, var for små.
Altså, vi er ude i en situation, hvor de her internationale konventioner jo meget beskytter de forkerte.
Og her er der tale om, at vi i Folketinget har vurderet, at det også er fuldstændig okay, at vi siger til en syrer, der kommer hertil, at der går 3 år, inden han kan få sin hustru hertil.
Rosa Lund (EL), 2021-10-27:
Så kan jeg jo så omvendt sige, at Dansk Folkeparti ligesom Enhedslisten burde være optaget af, at vi faktisk her har en konvention, har et regelsæt, som handler om at beskytte borgerne mod indgreb fra staten, for det er jo virkeligheden det, menneskerettighederne handler om, hr. Kristian Thulesen Dahl.
Det får man også med menneskerettighedskonventionen.
Og det er nu engang sådan med rettigheder, at de gælder for os alle sammen.
Det er jo det, der er hele essensen.
Så jeg kan jo ikke forstå, at Dansk Folkeparti ikke er optaget af, at vi her har et sæt regler, som beskytter borgerne mod overgreb fra staten.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-27:
Jo, jo, og den er inkorporeret i dansk ret – og det er et kæmpe problem.
Det er jo også sådan, at så kan regeringen stille sig op og sige: Nå, ja, vi er jo egentlig triste over det her, og det er øv, øv – men vi må jo bare rette ind.
Det er jo en måde at tappe demokratiet for sin styrke på, hvis man i virkeligheden ikke kan have en relevant indholdsmæssig diskussion af tingene, fordi der bare er nogen uden for landets grænser, der har truffet en beslutning for os, som vi bare retter ind efter.
Så er det jo en måde – og det burde Enhedslisten egentlig være bekymret for – som vores demokrati og vores folkestyre faktisk mister saft og kraft på.
Og derfor synes jeg, selv om Folketinget tidligere har vedtaget at følge Den Europæiske Menneskerettighedskonvention og inkorporere den i dansk lov, at Enhedslisten ligesom Dansk Folkeparti burde være optaget af, hvordan udlændingepolitik, der handler om, hvem der må opholde sig i Danmark, faktisk også er relevant at diskutere oprigtigt, fordi vi kan træffe vores beslutninger om det og ikke bare er forpligtet til at følge nogle dommeres vurdering – nogle dommere, som sidder et andet sted end i Danmark.
Rosa Lund (EL), 2021-10-27:
Tak for det.
Jeg synes, nok ikke overraskende, at hr. Kristian Thulesen Dahl laver nogle fejlslutninger i sin tale her.
F.eks. at det her med menneskerettigheder skulle være en beslutning, der er taget langt væk fra Danmark.
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-27:
Og hvis du spørger mig, er det derfor ikke kun interessant, hvad asyltallene har været i år eller sidste år.
Hvis man diskuterer integration, bør man diskutere, hvordan tilstrømningen har været de sidste to eller tre eller fire årtier.
Noget af det, jeg synes er lidt ærgerligt, når man læser dommen, er, at de siger: Jo, jo, I lavede loven, dengang der var høje asyltal, men nu er der jo blevet lidt lavere asyltal, da I afviste den her familiesammenføring, så nu bør I tillade en familiesammenføring.
Det irriterer mig lidt, fordi integrationsopgaven er knyttet til årtiers tilstrømning.
Men nu må vi se, hvor langt jeg kan komme juridisk med den politiske ambition.
Kathrine Olldag (RV), 2021-10-27:
Tak for det.
Det er fuldstændig rigtigt, at det er op til Domstolen at fortolke lovgivning om menneskerettighederne, og derfor er det her spørgsmål om massetilstrømning også interessant.
For hvis man prøver at konsekvensberegne det, vi er i gang med her, og det, vi er i gang med at teste nede i Strasbourg, så betyder det vel egentlig også, at Menneskerettighedsdomstolen bliver nødt til at forholde sig til, hvad massetilstrømning betyder generelt inden for menneskerettighedskonventionen as such, dvs. også i andre lande.
Hvad forventer ministeren massetilstrømningsdefinitionen vil være?
Nu kommer der et ganske lille snævert lovforslag, nævner ministeren, men der vil jo være defineret, hvad massetilstrømning er.
Har ministeren allerede nu en eller anden form for fornemmelse, eller vil det blive testet nede i Strasbourg, inden det bliver skrevet ind i dansk lovgivning?
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-27:
Men det, der jo faktisk er sket med den dom, der er faldet her, er, at domstolen siger, at man godt må have en 2-årsregel, og hvis der er en massetilstrømning, må man godt have en 3-årsregel.
Så det er rigtigt, at den vurdering, der blev foretaget fra ministeriets side, da man lavede 3-årsreglen, ikke var helt præcis – det er jo åbenlyst for enhver – men det er lige så rigtigt, at mange af dem, der hele tiden råber om, at vi nu igen igen bryder menneskerettighederne, altså heller ikke fik ret.
I sidste ende er det jo op til domstolene at fortolke, hvordan man skal forstå menneskerettighedskonventionen, og nu har vi så fået en rimelig klar fortolkning med hensyn til det her specifikke punkt, og det synes jeg så at dansk lovgivning skal afspejle.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-27:
Jeg synes, hr. Carl Valentins indlæg her var hårrejsende – altså, helt ærligt.
Han siger, at det, der blev lavet dengang, var lovsjusk, og at det nærmest åbenbart var i strid med Den Europæiske Menneskerettighedskonvention og alle de her ting.
Det er da helt vildt!
I 2017 vurderede landets højeste juridiske instans, Højesteret, lige præcis den her pågældende 3-årsregel og nåede frem til, at den var okay.
Så hvordan kan SF's ordfører så i dag, her i 2021, stå og sige, at det var fuldstændig åbenbart dengang, at det var i strid med Den Europæiske Menneskerettighedskonvention?
Altså, hvad bygger han det på?
Carl Valentin (SF), 2021-10-27:
Det bygger jeg på de rigtig mange advarsler, som vi fik, og som jeg også oplistede i min tale før.
Det er klart, at der er nogle, der vejer tungere end andre.
Altså, jeg tænker da måske, at SOS Racisme nok ofte vil komme med nogle vurderinger, som er lidt hårdere end andre.
Men Foreningen af Udlændingeretsadvokater, Retspolitisk Forening, Advokatrådet og Amnesty International – altså vigtige organisationer – advarede os dengang.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-27:
Tak til hr. Marcus Knuth for et, synes jeg, meget klart ordførerindlæg, der også rummer en klar frustration over den måde, regeringen har valgt at gribe det her an på.
Nu har man lidt indtrykket af, også når man kigger over på udlændingeministeren, at han egentlig bare læner sig tilbage og tager det fuldstændig koldt og afslappet, og det er måske, fordi han tænker: Ja, det er godt med dem, men når jeg næste år kommer med det her lovforslag, hvor jeg skriver den her 3-årsregel om til en 2-årsregel, så stemmer hr. Marcus Knuth jo alligevel bare for, for hvad kan han ellers under henvisning til internationale konventioner?
Det er måske der, hr. Marcus Knuth har lidt at spille med og kan sige, at det skal ministeren ikke regne med, medmindre der kommer en reel forhandling om indholdet af det her og man enten kan finde en anden måde at løse det på end ved at gå fra 3 til 2 år eller, som hr. Marcus Knuth har åbnet for, at man finder supplerende stramninger andre steder, som kan gå ind i forhold til den lempelse, der finder sted her.
Marcus Knuth (KF), 2021-10-27:
Fremmest bør det da være Folketinget, der i videst muligt omfang bestemmer, hvad det er for nogle love, vi har her i landet.
Men alt andet lige siger dommen jo ikke, at det, som ministeren foreslår, er det eneste rigtige.
Der er alle mulige andre muligheder.
Hr. Kristian Thulesen Dahl foreslog, at det kan være, at man kan se på sagsbehandlingstiderne.
Hr. Morten Messerschmidt sagde: Lad os kigge på det fra et objektivt synspunkt.
Der er mange muligheder at kigge på, og det er jo netop det, som vi kritiserer.
Jens Rohde (KD), 2021-10-27:
Nej, men så kommer der en dom, og så er det jo bare at rette ind, fordi det ikke er en politisk afgørelse.
Det er jo hver eneste gang, der kommer en dom fra en international domstol, at den så skal politiseres i dette parlament – hver eneste gang.
Det må jo være, fordi man egentlig ikke synes, at vi skal overholde de der internationale konventioner og forpligtelser, som vi har, eller at vi i hvert fald selv skal have lov til at bestemme, om vi mener, at vi overholder dem eller ej.
Er det ikke sådan, det er, hr. Marcus Knuth?
Marcus Knuth (KF), 2021-10-27:
Jeg beklager, hvis jeg inddrog ordførerens parti som et blåt parti, der støtter op om udlændingepolitikken.
Nu henviste jeg til de blå partier, der var i Folketinget i sidste samling.
Så det beklager jeg.
Det skal vi nok få en meget interessant debat ud af i fremtiden.
Men virkeligheden er: Vi sagde, at vi gik til kanten af konventionerne.
Og jeg vil faktisk rose ministeren for ét godt citat, han kom med i samrådet forleden, hvor han citerede Søren Pape Poulsen for at sige, at hvis man vil gå til kanten af konventionerne, så er det, at der af og til falder en dom imod en, jo ikke noget negativt.
Det viser, at man rent faktisk er gået eller har forsøgt at gå til kanten af konventionerne.
Men bundlinjen er, at den danske Højesteret blåstemplede den her lovgivning – den danske Højesteret.
Men når den danske Højesteret blåstemplede det, har vi jo altså ikke været helt ude i hampen.
Jamen det er en rigtig god pointe, som jeg også sad og drøftede lidt før med hr. Mads Fuglede.
Vi er jo ikke sikre på, at vi stemmer for det lovforslag, som ministeren kommer med.
Alt andet lige: Hvis han ville være sikker på det, skulle han jo inddrage partierne, og det har han ikke gjort.
Nu bliver det interessant at se, hvad ministeren siger på fredag, hvor han jo så rent faktisk efter opfordring fra bl.a. mig har inviteret os over til en snak.
Jeg er da også interesseret i at se, om de røde partier vil stemme for en 2-årsregel, når de i virkeligheden er så slappe i udlændingepolitikken, at de helst så en 1-årsregel eller en 0-årsregel.
Så det er et interessant sted, ministeren har placeret sig selv politisk.
Jens Rohde (KD), 2021-10-27:
Det er jo, fordi man hele tiden bruger det der »blå partier«.
Der vil jeg bare sige, at når det handler om udlændingepolitik og den fortolkning, som en del af de blå partier har, så er KD ikke en del af den ligning.
Det vil jeg kraftigt understrege.
Vi kan blive enige om rigtig mange andre ting, men ikke den der linje.
Jeg kan lige så tydeligt huske den diskussion, der var, da man lige pludselig knaldede det her op til 3 år.
Nu skulle man rigtig vise, hvor stram man kunne være, og hvor hård man kunne være, og gå ud med store annoncer, og hvad ved jeg, i hele det her forløb.
Der sagde den daværende minister, lige netop som hr. Marcus Knuth siger: Vi går til kanten af konventionerne, men vi overholder dem.
Det, der undrer mig her, er, at når der så kommer en dom fra en domstol – det kan jo aldrig blive en politisk afgørelse, om man overholder en lov, eller om man ikke overholder en lov, det går jeg ud fra vi er enige om – så står man og problematiserer det, og man politiserer det.
Er det, fordi man reelt set ikke ønsker at overholde de konventioner, som Danmark er forpligtet af?
Marcus Knuth (KF), 2021-10-27:
Tak, formand.
Jeg vil sige, at der er så meget ved den her proces, som er skuffende og meget, meget kritisabelt.
Der er tale om nogle af de vigtigste regler i dansk udlændingepolitik: familiesammenføringsreglerne.
Tilbage i 2015, da jeg var nyvalgt her i Folketinget, stod vi over for det største asylpres, jeg tror nogen sinde i danmarkshistorien, og vi kiggede meget, meget grundigt på, hvad vi havde af værktøjer til at få styr på situationen.
Det var derfor, vi – de blå partier plus Socialdemokratiet – indførte 3-årsreglen.
Det er Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol så kommet frem til var et nøk for meget.
Vi sagde dengang, at vi godt var klar over, at vi gik på kanten af konventionerne.
Det er rigtig ærgerligt, især når reglerne var blåstemplet af den danske Højesteret.
Men det er, som det er.
Da dommen faldt, sagde ministeren, Mattias Tesfaye, at det var meget komplekst, og at det krævede en juridisk analyse for at se, hvordan vi kommer frem til, hvad vi skal i forhold til at ændre lovgivningen.
Jeg regnede jo med, at ministeren mente, at han selvfølgelig ville indkalde de blå partier bag de nuværende regler til en forhandling, således at vi kunne se, hvad vi kan gøre for at ændre reglerne mindst muligt.
Det har ministeren jo så valgt ikke at gøre.
Han melder ud på en fredag aften, at vi bare skærer det ned fra 3 til 2 år sådan uden videre.
Man kunne have gjort, som hr. Morten Messerschmidt har foreslået, og være kommet med en uvildig undersøgelse af, hvad man ellers kan se på.
Man kunne også gøre, som hr. Kristian Thulesen Dahl har foreslået, nemlig at se på sagsbehandlingstiderne.
Man kunne faktisk have gjort rigtig, rigtig mange ting, hvis det var sådan, at man havde sat sig ned med Folketingets partier og kigget på, hvad der var af muligheder, men det skete ikke.
Ministeren meldte det bare ud fuldstændig fra sit eget synspunkt.
Så er det også utroligt at høre ordføreren fra Socialdemokratiet, Rasmus Stoklund, sige: Jamen vi læner os fuldstændig skråsikkert op ad den analyse, der er.
Altså, alt andet lige: Den danske Højesteret sagde, at de nuværende 3-årsregler var i orden.
Så så sort-hvidt er det altså ikke.
Og så synes jeg helt ærligt, det er en skændsel, at ministeren heller ikke samtidig siger, hvad han vil gøre for at stramme andre steder, altså helt præcist hvad vi kan gøre for at stramme andre steder, således at vi fastholder billedet af dansk udlændingepolitik som et samlet billede.
Så for at opsummere: Jeg synes, at den her proces desværre har blotlagt, at Socialdemokratiet ikke har noget ønske om at samarbejde nært med de blå partier om udlændingepolitikken, end ikke på et område, som Socialdemokratiet rent faktisk har stemt for, da vi vedtog lovgivningen.
Det synes jeg er rigtig ærgerligt.
Konservative bakker op om den vedtagelsestekst, som Mads Fuglede fra Venstre har læst op.
Rosa Lund (EL), 2021-10-27:
Tak for det.
Tænk, at vi i dag har en forespørgselsdebat om, hvorvidt vi skal overholde menneskerettighederne.
Jeg synes ligesom tidligere ordførere, at det er en lille smule mærkeligt.
Det står faktisk i det papir, som den her regering står på, at vi skal overholde menneskerettighederne.
Derfor synes jeg kun det er naturligt, at regeringen retter ind her.
Det må være et absolut minimum.
Jeg kan faktisk ærlig talt
ikke forstå, hvorfor det overhovedet skal være en forhandling, men det kommer nok ikke rigtig bag på nogen.
Jeg synes, at det, der sker her i dag i Folketingssalen og er sket i løbet af de sidste nok 2-3 år, er, at der er sket en politisering af menneskerettighederne.
Menneskerettighederne er blevet sådan et spørgsmål om politik.
Men i virkeligheden er det jo et sæt rettigheder, som vi har, og som gælder os alle sammen, gælder alle de mennesker, som bor i lande, der har tilsluttet sig menneskerettighedskonventionen.
Det har Danmark gjort, heldigvis, og derfor køber jeg heller ikke præmissen om, at det her er noget, nogle mennesker uden for Danmark har besluttet.
Nej, det er noget, vi selv har besluttet meget aktivt, nemlig at inkorporere menneskerettighederne i dansk lovgivning.
Når det så kommer til selve dommen, som den her debat er indkaldt på baggrund af, så kommer regeringen jo med et kompromis, som hedder 2 år.
Jeg synes faktisk, at regeringen her fører en meget stram familiesammenføringspolitik.
Det er da virkelig lang tid at vente.
Hvorfor skal det ikke bare være 2 måneder eller et halvt år?
Det ville jeg faktisk synes var mere fair.
Og jeg har oprigtigt svært ved at se, hvordan det, at man skal vente i 2 år på at være sammen med sin familie, ikke er i strid med retten til privatliv.
Men der har Menneskerettighedsdomstolen og regeringens jurister så en anden vurdering, og den vurdering må jeg jo så respektere og stole på.
Det har jeg i hvert fald tænkt mig at gøre.
Men jeg synes, at 2 år er lang tid.
Derfor tror jeg heller ikke på, at det her ligesom er et udtryk for, at nu er der al mulig slinger i udlændingepolitikken – desværre, set fra min stol, desværre, må jeg da sige.
Når det så er sagt, vil jeg også sige til hr. Morten Messerschmidt, som desværre ikke er i salen længere, at jeg heller ikke er enig i, at man i Danmark bare siger ja og amen til alt, hvad Menneskerettighedsdomstolen kommer med.
Det gør man faktisk ikke.
Det er sådan, at der er faldet en dom mod Schweiz, som siger, at vores tiggerilovgivning i Danmark også er i strid med menneskerettighederne.
Der er lige faldet en dom, som siger, at det er i strid med menneskerettighederne at sende mennesker tilbage til Syrien, som vi gør i Danmark.
Men det tror jeg heller ikke kommer som nogen overraskelse.
Når det er sagt, kan jeg og Enhedslisten bakke op om den vedtagelsestekst, som hr. Carl Valentin læste op.
Kathrine Olldag (RV), 2021-10-27:
Ordførerens partis vælgere har sagt aktivt nej til menneskerettighederne, ordføreren ved siden af har sagt aktivt nej til menneskerettighederne.
Resten af Folketingets partier og deres vælgere har sagt aktivt ja til menneskerettighederne.
Pernille Vermund (NB), 2021-10-27:
Det kan godt være, det er svært at forstå, men det, jeg prøver at fremføre, det, som hr. Kristian Thulesen Dahl prøver at fremføre, er, at vi aktivt har sagt nej til, at EU skal have indflydelse på vores asyl- og udlændingepolitik.
Det har danskerne aktivt sagt nej til.
Dermed må man ikke i Folketinget her overlade suverænitet, som vi aktivt har sagt nej til.
Det gør man så heller ikke, men til gengæld siger man, at fordi en Menneskerettighedsdomstol, som hviler på noget lovgivning, vi aktivt har sagt nej til, fælder en dom, så må det gerne sniges ind ad bagdøren, og det er det, der er problemet her.
Kathrine Olldag (RV), 2021-10-27:
Det er noget, som vi har skullet skrive ind eller indføre via menneskerettighedskonventionen, og det var måske, fordi man, dengang man lavede grundloven, ikke lige tænkte over, at det kunne være en grundlæggende rettighed.
Man tænkte måske mere over, at det var sådan noget selvfølgeligt noget.
Derfor er der ikke tale om suverænitetsafgivelse, når der kommer en sådan dom som den her.
Og det er jo kun, når der er suverænitetsafgivelse, vi f.eks. skal have ting til afstemning osv., hvilket jeg ved ordførerens parti ganske gerne vil have rigtig meget lovgivning skal, fordi der hele tiden er tale om suverænitetsafgivelse, men det er der altså ikke i den her sammenhæng, fordi der intet står i grundloven om retten til familieliv.
Marcus Knuth (KF), 2021-10-27:
Selv tak.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-10-27:
Det handler om, at vi som folkevalgte og som demokrater selvfølgelig bakker hinanden op i, at de institutionaliserede minoritetsbeskyttelsesregler, der gælder, selvfølgelig skal gælde og skal håndhæves.
Men tak for opbakningen.
Marcus Knuth (KF), 2021-10-27:
Jeg synes jo altid, at det er meget, meget interessant at få juridisk rådgivning fra hr. Morten Messerschmidt med den indsigt, som hr. Morten Messerschmidt har som jurist.
Altså, vi har sagt flere gange, at vi ikke bare springer ud i at tage en folkeafstemning – vi er jo trods alt valgt herinde demokratisk for at have et flertal eller et mindretal.
Men jeg er selv forbavset over, at regeringen rent faktisk juridisk kan gå imod den eksisterende lovgivning ved at lave en undtagelse, indtil det lovforslag, som ministeren foreslår, eventuelt skulle blive stemt igennem i fremtiden.
For jeg er ikke engang sikker på, som det lyder her, at ministeren overhovedet har et flertal.
Så den juridiske snak vil jeg meget, meget gerne tage med hr. Morten Messerschmidt.
Jeg håber også, at hr. Morten Messerschmidt kan deltage i mødet på fredag, hvor vi så kan have en mere reel diskussion med ministeren om det her.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-27:
Det interessante i den sammenhæng er jo lige præcis, at udlændingeministerens chef, statsministeren, før valget lovede, at der ikke ville blive ændret på de afgørende ting i udlændingepolitikken, medmindre de borgerlige partier kunne se sig selv i det.
Og jeg er fuldstændig enig med hr. Marcus Knuth i, at når vi her taler om familiesammenføringsregler, er vi jo lige præcis inde i nogle af de helt sådan hardcore regler i vores udlændingepolitik.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-10-27:
Jeg forstår, at det for hr. Marcus Knuth handler om at finde gode argumenter for at stemme nej.
Der vil jeg bare gerne bidrage med yderligere ét.
Jeg forstår, at regeringen agter at gennemføre den her praksisændring allerede nu, men først agter at vedtage lovhjemmelen for det på et senere tidspunkt.
Er hr. Marcus Knuth ikke enig i, at det er en omgåelse af grundlovens § 42 og de muligheder, som et mindretal i Folketinget burde have, når Folketinget træffer beslutninger, for at udskyde ikrafttrædelsen af det, til at der har været afviklet en folkeafstemning?
Det er jo ikke ubekendt, at vi er nogle partier her i Folketinget, der i hvert fald i en periode har forsøgt at samle det nødvendige tredjedelsmindretal for at få folkeafstemninger, hver gang regeringen lemper udlændingepolitikken.