runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2018-12-19:
Jeg vil egentlig godt tage fat i noget af det, som Enhedslistens ordfører var omkring her for kort tid siden, altså at Enhedslisten jo gerne vil skaffe nogle flere penge ved at sætte øgede afgifter på forbrug, og der har jeg brug for sådan ligesom at høre, om Enhedslisten kunne prøve at uddybe det lidt.
Jeg ved godt, at ordføreren sagde, at det selvfølgelig også krævede, at man gjorde nogle ting i andre lande for at det kunne hænge sammen.
Hvad vil det få af konsekvenser?
Jeg går ud fra, at man har lavet nogle beregninger på de her ting.
Altså, hvis man øger afgifterne på forbrug generelt, hvad får det så af konsekvenser for bl.a. jo f.eks. enlige forsørgere osv., hvis man skruer op for forbrugspriserne?
Rune Lund (EL), 2018-12-19:
Hvis det er i forlængelse af det, som hr. Christian Poll, spurgte om, vil jeg sige, at vi jo har en situation, hvor det giver økonomisk mening at lægge afgifter på klimafjendtligt forbrug.
De afgifter kan så lægges på forbrugerne, eller de kan lægges i produktionsleddet, altså på produktionen.
Så er der diskussionen om, hvad vi gør med hensyn til CO2-afgifter i forhold til landbruget.
Alternativet mener jo, at de skal lægges på forbrugerne, hvilket vi mener vil være socialt skævt.
Vi mener, at de skal lægges på produktionsleddet, bl.a. fordi langt størstedelen af alle fødevarer, som bliver produceret her i landet, faktisk bliver sendt ud af landet til eksport, så hvis man kun tænker i at lægge en afgift på forbrugeren, håndterer man jo en meget lille del af den samlede landbrugsproduktion.
Det, der jo er problemet ved at lægge en afgift på produktionsleddet, vil være, at hvis ikke andre lande også lever op til deres løfter i Parisaftalen, vil man skubbe noget dansk produktion af oksekød til f.eks. Polen eller Tyskland, og det vil jo ikke give mening.
Omvendt må man også sige, at vi står i en situation med nogle svære valg, og at vi under alle omstændigheder står i en situation, hvor de ting, som går ud over klimaet, og som skader klimaet, skal vi gøre mindre af, uanset om det er i transportsektoren, eller om det f.eks. er i landbrugssektoren.
Anni Matthiesen (V), 2018-12-19:
Jeg kan godt høre, at hvis Enhedslisten skulle komme i den situation, at man får indflydelse på den næste regering, bliver det rigtig svært at være privat erhvervsdrivende her i landet, for som jeg forstår det, er det så igen produktionsleddet, der skal straffes med nogle højere afgifter.
I det hele taget er der meget af Enhedslistens politik, der går ud på, at den private sektor skal gøres mindre.
Rune Lund (EL), 2018-12-19:
Jeg er egentlig glad for at få spørgsmålet, for vi sidder i øjeblikket og arbejder på en timeplan oppe hos os, hvor målet skal være, at den skal løse opgaven i forhold til at leve op til Parisaftalen; den skal være socialt afbalanceret, så det ikke skaber mere ulighed; og så skal pengene passe.
I forhold til erhvervslivet er det er sådan, at den model og den retning, vi arbejder på oppe hos os, er, at det samlet set heller ikke skal være noget, som går i minus for erhvervslivet.
Altså de afgifter, som måtte blive lagt på produktionsleddet i landbrugssektoren, skal tilbageføres til sektoren, ikke mindst som omstillingsstøtte, sådan at man kan omstille sig i en situation, hvor hvis vi jo i fremtiden skal have en grøn økonomi, som er bæredygtig, og som er holdbar på lang sigt på grund af de alvorlige og truende klimaforandringer, som kommer buldrende.
Så det er ikke meningen, at erhvervslivet skal betale mere.
Vi tænker i en provenuneutral omlægning.
Det er den retning, vi arbejder på.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2018-12-19:
Tak for det til ordføreren.
Nu kan det jo nærmest siges at være en hædersbemærkning eller et kvalitetsstempel, når ordføreren kalder mit og mit partis fremlagte politik for et rædselskabinet.
Det tager jeg positivt ned.
Til gengæld kunne jeg så godt tænke mig at høre ordførerens holdning til regeringspartneren De Konservatives udspil i den her uge.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-19:
Overhovedet ikke.
Det er et fint udspil, som bestemt trækker i den rigtige retning.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2018-12-19:
Mener ordføreren med det, at man bør være mindre ambitiøs eller mere ambitiøs end det, De Konservative har lagt frem at de vil være for det kommende år?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-19:
Vi synes jo, man skal være lidt mere ambitiøse.
Men det er sådan set underordnet, for vi har et fremragende samarbejde med De Konservative, med Venstre og også med Dansk Folkeparti.
Vi fremlægger vores politik.
Det er det, jeg synes partier skal – de skal fremlægge deres visioner, og det gør vi.
Rune Lund (EL), 2018-12-19:
Jeg må desværre sige, som jeg også sagde til hr. Jacob Jensen og fru Louise Schack Elholm, at jeg ikke ser den store bevægelse på det punkt.
Altså, at Socialdemokratiet ikke engang kan finde ud af at stemme rødt til oprettelsen af Lindholm som udrejsecenter, at Socialdemokratiet ikke engang kan finde ud af at melde offentligt og klart ud, at man da selvfølgelig vil afskaffe integrationsydelsen, 225-timersreglen og kontanthjælpsloftet, synes jeg er pinligt, men jeg synes også, at det mere er et udtryk for manglende bevægelse end noget som helst andet.
Det er også et tegn på, at vi har brug for ikke bare en ny regering, men også en ny politik, hvor vi får trukket Danmark i en mere fornuftig retning.
Rosa Lund (EL), 2018-12-19:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge ordføreren om, hvordan det hænger sammen med, at man vælger at spare 2 pct. – altså, det såkaldte omprioriteringsbidrag – på vores uddannelsesinstitutioner?
Er det virkelig et fremskridt, at man vælger at lave så store besparelser på fremtiden eller på det, som man måske kan sige vi skal leve af i Danmark?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-19:
Udgifterne til undervisning i det her land er steget eksplosivt gennem de sidste mange år.
Det er rigtigt, at der er et omprioriteringsbidrag, og pengene er jo blevet omprioriteret og ført tilbage til uddannelsesområdet; måske ikke lige tilbage til det, de er blevet taget fra, men så til andre steder.
Men når man ser på udgifterne i Danmark til undervisning, især på de videregående uddannelser, så er de steget eksplosivt gennem de sidste mange år.
Julie Skovsby (S), 2018-12-19:
Er der yderligere områder, hvor Liberal Alliance ønsker at finansiere flere skattelettelser?
Altså, ønsker man at skære yderligere ned på det offentlige forbrug i forhold til det, der er lagt frem?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-19:
Ja, det gør vi.
Vi synes, pengene ville være bedre brugt, ved at de blev i borgernes lommer, så der blev skabt et incitament til at arbejde og investere osv.
Det mener vi faktisk ville øge borgernes velfærd.
Og når vi nu har Produktivitetskommissionens ord for – en Produktivitetskommission, som blev nedsat af fru Julie Skovsbys tidligere regering – at der er et produktivitetspotentiale, et effektiviseringspotentiale i den offentlige sektor på 10 pct., så synes vi bare, man bør udnytte det, inden man bruger flere penge.
Det synes vi sådan set er god og sund fornuft.
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Først skal der lyde en lykønskning til hr. Joachim B. Olsen og Liberal Alliance, fordi det åbenbart for Liberal Alliance meget vigtige forslag om at lette afgiften på privatfly jo er kommet igennem i finansloven.
Det må jo så tydeligvis være noget, som der er nogle der går utrolig meget op i.
Jeg kender ikke personligt nogle, der ejer et privatfly, men det må jo være noget, som man mener er meget væsentligt.
Jeg vil godt følge fru Julie Skovsbys spørgsmål op.
Hvis det er således, at man mener, at man skal effektivisere, før man bruger eventuelle yderligere ressourcer, hvad betyder det så i givet fald i forhold til den sundhedsreform, som vi må forvente at regeringen spiller ud med?
Er det en sundhedsreform, som efter hr. Joachim B. Olsens og Liberal Alliances synspunkt ikke skal finansieres med ressourcer fra eksempelvis råderummet, men alene skal finansieres ved at lave strukturelle ændringer og få personalet til at løbe endnu hurtigere?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-19:
Tak for rosen.
Jeg kender nu heller ikke selv nogen, der har et privatfly, eller ville ønske, jeg gjorde.
Det er slet ikke det, der handler om.
Det handler om, at man kan konstatere, at der er nogle fly, også virksomhedsfly, som bliver indregistreret i andre lande, og der synes vi, de lige så godt kunne blive indregistreret i Danmark.
Det er det samme med hensyn til lystbådeafgiften.
Jeg tror, der samlet er 500 mio. kr., der er afsat, og det bakker vi helt op om.
Der er jo den store misforståelse, når man synes, at det, at den offentlige sektor godt kan drives mere effektivt – hvilket vi så har nogle kloge menneskers ord for – ikke betyder, at man ikke kan prioritere på enkelte områder.
Det betyder jo ikke, at der ikke er enkelte områder, som kan have brug for et løft.
Det har vi sådan set også med i vores egen plan, hvor vi også tager højde for det demokratiske træk.
Ja, der er nogle steder, hvor der kommer flere ældre, og der skal selvfølgelig være flere penge, men når det drejer sig om det samlede forbrug, er der et effektiviseringspotentiale, og det synes vi bare man skal udnytte.
I lyset af at man har så højt et offentligt forbrug i Danmark, og at der er andre hensyn, f.eks. også til, at vi bliver mere velstående, og også bare et hensyn til, at man, når man tager så mange penge fra borgerne i skatter i Danmark, virkelig, virkelig gør sig umage med, at de bliver brugt effektivt, synes vi, man har en forpligtelse til det.
Og da det potentiale ikke er udnyttet, synes vi, man skal gå i gang med at udnytte det, inden man bare bruger flere penge på offentligt forbrug.
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Hvis jeg husker det beløb, der er afsat næste år alene til sundhedsreformer, rigtigt, er det 120,5 mio. kr., så jeg tror, hr. Joachim B. Olsens reference er til det summerede tal over nogle år, men det skal ikke skille os ad.
Ikke desto mindre er der, når man kigger på de forgangne år under den nuværende statsminister, kommet fire ansatte mere i sundhedssektoren, og der er kommet over 50.000 flere patienter.
Er det et udtryk for den måde, som Liberal Alliance mener at man også skal føre sundhedspolitikken på fremover, altså at det er et meget, meget begrænset antal yderligere hænder, der skal håndtere de mange flere patienter, der vil komme i de kommende år?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-19:
Det tal, jeg refererede til, var et akkumuleret tal hen over årene, hvor jeg mener, det er ca. 0,5 mia. kr. Der er jo forskellige tiltag i den her finanslov for at øge personalet, og jeg tror, der bliver optaget 250 flere læger og endnu flere sygeplejersker, og det er der god grund til, og det bakker vi fuldstændig op om.
Jeg vil bare sige, at den der fortælling om, at en højere produktivitet medfører, at man skal løbe hurtigere, altså ikke er tilfældet, og det ved hr. Benny Engelbrecht jo godt.
Ofte er det jo sådan, at når produktiviteten stiger, stiger arbejdsglæden også, fordi man bruger sine ressourcer mere fornuftigt, og de steder, hvor man løber rigtig hurtigt – og det gør man nogle steder – er det måske også, fordi man kan organisere arbejdet anderledes.
I København, hvor Socialdemokratiet har ansvaret, må man i hvert fald bare konstatere at de administrative omkostninger er eksploderet.
Og har det givet en bedre service til borgerne?
Når man læser dagspressen, er der i hvert fald ikke noget der tyder på det.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-12-19:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om noget, der både relaterer sig til sundhed og til afgifter.
I finansloven har man jo besluttet – og jeg er klar over, at ordførerens parti godt kan lide at få nedsat afgifter og skat – at sætte afgiften ned på øl og vin, selv om Danmark er det land i Europa, hvor flest unge drikker sig fulde, og selv om vi ved, at alkohol i ungdommen skaber grundlag for et senere alkoholmisbrug.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren ikke er enig i, at prisen på alkohol er en afgørende faktor for, hvor meget børn og unge drikker.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-19:
Jo, det spiller helt givet ind.
Afgifter virker.
De virker så også på den måde, at bliver de meget høje, kører folk over grænsen og køber varerne der i stedet for, og når de kører over grænsen, har de faktisk en tilbøjelighed til at købe endnu mere, end de ville have gjort, hvis de havde kunnet købe varerne til samme pris i deres hjemland.
Jeg tror, vi alle sammen kender det – jeg er fra Jylland, så jeg kender det – at når vi kører over grænsen, bliver traileren fyldt helt op.
Jeg får nok også selv købt mere, end jeg ellers ville have gjort.
Men så må jeg også bare sige, at de fleste, langt, langt hovedparten, har faktisk et fornuftigt forhold til alkohol og kan godt finde ud af at styre det, og det er faktisk noget, der øger deres livskvalitet.
Der er sikkert mange partier, der har haft julefrokost de sidste par uger og har fået lidt at drikke, og så bliver der en god fest, og vi synes bare, at det også er et hensyn at tage.
Alkoholproblemer er bestemt alvorligt, men det skal ikke altid bare styres med højere afgifter, som så går ud over det kæmpe store flertal, som faktisk godt kan finde ud af at have et fornuftigt alkoholforbrug.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-12-19:
Nu var mit spørgsmål her i første omgang specifikt relateret til børn og unge, og det er nok de færreste 15-årige, der kører over grænsen, og det er nok ikke så tit det, man ser.
Nu bruger ordføreren så økonomiske argumenter i forbindelse med grænsehandel for, hvorfor man skal sætte afgiften ned på øl og vin, men det er jo forbundet med meget store omkostninger, når vi har borgere, som har et for stort alkoholforbrug.
Vi har cirka 3.000, der dør om året af alkoholrelaterede sygdomme, og sundhedsudgifterne er 2-4 gange højere blandt mennesker med alkoholproblemer, så kunne det ikke være interessant at se på det regnestykke, altså at det faktisk koster rigtig mange penge at have borgere, som har et for stort forbrug?
I stedet for altid at tale om grænsehandel kunne man måske tænke over de unges sundhedstilstand og deres fremtid.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-19:
Jo, alkoholmisbrug er en alvorlig ting.
Jeg konstaterer bare, at langt, langt de fleste, altså en kæmpestor hovedpart, har et fornuftigt alkoholforbrug, og der er alkohol på en eller anden måde noget, der øger livskvalitet.
Så kan man jo have den indstilling, at problemerne for de meget få så skal løses med høje afgifter, men det ville jo ikke engang løse problemerne.
Det er den afvejning af forskellige hensyn, vi skal tage.
Vi har meget høje afgifter på de her ting i dag, og det rammer så det kæmpe store flertal, som har et fornuftigt alkoholforbrug.
Og ja, så er der nogle, der har problemer med alkoholmisbrug, og det er altid super tragisk og synd for de mennesker og deres nærmeste, men det er desværre så komplekst, at det ikke bare kan løses med afgifter.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-12-19:
Tak for det.
Det er jo den sidste finanslov med den her regering, og andre år har jeg også stillet spørgsmål til Liberal Alliances satsning i forhold til ældrepleje, som desværre aldrig rigtig blev fulgt op med ressourcer, som i det mindste kunne følge med den demografiske udvikling, altså det forhold, at vi får flere og flere ældre.
Liberal Alliance har ved andre lejligheder eller de andre år peget på, at afbureaukratisering var løsningen og svaret på problemerne i ældreplejen.
Og der er også lavet en meget stor kulegravningsundersøgelse for netop at pege på afbureaukratisering.
Den viste, at der ikke rigtig var noget at komme efter.
Så jeg er egentlig lidt interesseret i at høre, om Liberal Alliance selv tænker, at de er nået i mål med satsningen i forhold til en bedre ældrepleje.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-19:
Jamen jeg synes, at vi er kommet rigtig langt, og der er også blevet brugt rigtig mange penge, ikke bare på den her finanslov, men også på nogle af de tidligere finanslove.
Altså, vi har en ældreminister, som har været meget, meget ærlig og sagt, at penge jo ikke bare er det, der gør det; at det er andre ting.
at det undrer mig personligt, at nogle af de organisationer, som har talt meget om afbureaukratisering, ikke kom med helt vildt meget, da de så fik muligheden for at spille ind.
Og der kan jeg jo ikke lade være med at tænke, at de måske havde andre hensyn, politiske hensyn, de tog frem for at varetage deres medlemmers interesser.
For når jeg taler med deres medlemmer, mener de, at der er mange ting, der kunne gøres bedre, meget, der kunne afbureaukratiseres, men da det så nåede fagforeningerne, mente de ikke, at der var så meget.
Ja, der må man jo tænke sit.
Julie Skovsby (S), 2018-12-19:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at Liberal Alliance er enig i De Konservatives skatteudspil og indholdet, og derfor vil jeg gerne spørge: Hvordan med finansieringen af de forskellige initiativer, altså eksempelvis et stop for adgangen til efterlønsordningen i 2021 og en afskaffelse af seniorjobordningen?
Er det forslag, som Liberal Alliance er enig i?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-19:
Jamen hvis Enhedslisten mener, at flygtninge skal bo på D'Angleterre, må Enhedslisten om det.
Det hensyn, vi har her,
er, at vi vil afskærme de her mennesker fra resten af samfundet, fordi de på det groveste har misbrugt den tillid og den gæstfrihed, de er blevet vist.
Det her er dybt, dybt kriminelle mennesker, som har ødelagt andre familier.
Og i de udgifter, der er til Lindholm, er udgifterne til politi indregnet – det bliver de ikke på Kærshovedgård, og det er derfor, prisen bliver så høj.
Men hvis man indregner de samme udgifter til dem, der er på Kærshovedgård, vil de også blive højere.
Men ja, selvfølgelig er de lidt højere, men det er, fordi vi har et politisk ønske om at få dem afskærmet, få dem væk– også fra de andre, der bor på Kærshovedgård, for de fortjener ikke alle sammen at bo sammen med de her mennesker.
Så vi har det helt fint med det.
Og som liberal mener man så også, at statens opgave, faktisk hovedopgaven, er at beskytte borgere fra banditter og kriminelle, og det er det, vi gør, i så høj grad vi kan, med det her forslag.
Rosa Lund (EL), 2018-12-19:
Årsagen til – og det burde ordføreren også vide – at udgifterne er steget, er jo, at der er kommet flere studerende.
Så der er jo ikke kommet flere penge pr. studerende, og derfor synes jeg ikke, man kan tillade sig at sige, at der her er tale om kæmpe store udgifter.
Man kan i hvert fald ikke sige, at der her er tale om investeringer.
Anerkender Liberal Alliance slet ikke, at både de studerende, underviserne, universiteterne, professionshøjskolerne siger, at de har for få penge til at lave god uddannelse?
Gør det slet ikke indtryk på Liberal Alliance?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-19:
Jo, men når jeg hører det, tænker jeg altid, hvornår de sagde, de havde for mange penge eller nok penge.
Det er der sjældent nogen der siger.
Det er rigtigt, at der er kommet mange flere studerende, og udgifterne er også steget, og der er jeg bare af den overbevisning, at den sidste studerende, der kommer ind, nok ikke koster lige så meget som den første studerende, der kommer ind, for det gør den sidste studerende nu engang ikke.
Derfor kan man ikke bare sige, at man skal have det samme beløb pr. elev, ligemeget hvor mange der er, for selvfølgelig er der stordriftsfordele.
Når der sidder 50 mennesker i et auditorium, så koster det ikke så meget at sætte nr. 51 derind, som den første gjorde.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-19:
Nu er det nogle gange lidt svært at finde ud af, om Liberal Alliance er klimafornægter eller ej, men jeg tror, at det seneste er, at man anerkender, at klimaforandringerne er menneskeskabte.
En af de sektorer, hvor vi ved vi bliver nødt til at sætte ind, er landbruget.
Det betyder ikke, at vi ikke skal have landbrug i Danmark.
Det betyder, at vi skal have et bæredygtigt landbrug i Danmark.
Det er jo en sektor, der i forvejen er økonomisk støttet via EU-midler, der jo i første omgang kommer fra Danmark, og så igen også har fået en hjælpepakke oven på tørken i sommers.
Hvad mener
Liberal Alliance der skal til inden for landbruget, som jo er enormt skattesubsidieret i dag, for at vi kan få et bæredygtigt landbrug og leve op til vores klimamål?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-19:
Jamen vi ville bestemt ønske, at man kunne komme af med landbrugsstøtten.
Så det er nummer et.
Vi er ikke et klimafornægterparti, det har vi ikke været i mange, mange år.
Du kan finde citater, ja, jeg tror endda af hr. Anders Samuelsen fra for flere år siden, der siger, at det er vi ikke.
Vi påvirker klimaet.
For os er det bare vigtigt, at man ligesom angriber den problemstilling på en rationel måde, altså at man anerkender, at man har begrænsede ressourcer, og at man derfor skal prøve på at løse de udfordringer, der er, på en rationel måde.
Det synes vi ikke altid man har gjort i Danmark.
Det er der også flere med god forstand på det, der har sagt.
Det er nogle gange nogle meget dyre metoder, man vælger.
Men svaret er vel ny teknologi og forskning, og det bliver der også brugt flere penge på.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-19:
Det er jo rigtigt, at der er rigtig meget forskning, der er højteknologiske stalde ude omkring i landet osv., og det danske landbrug er nok et af de mest højteknologiske landbrug i verden.
Men vi er også et af de lande, der har et af de mest intensivt drevne landbrug, og hvor udledningerne bare stiger og stiger.
Det her med, at teknologien skal redde os, hører vi på mange områder, det er det samme med elbiler osv., altså at vi skal vente, fordi teknologien kommer på et eller andet tidspunkt med en løsning.
Men på trods af at dansk landbrug har en masse teknologier, stalde osv., kan vi se, at udledningerne bare fortsætter.
Når vi nu alligevel gør det – for det er jo ikke Liberal Alliances politik at understøtte økonomisk i en grad, som landbruget bliver –
skal vi så ikke stille nogle krav til, at udledningen i det mindste skal falde?
For gør vi ikke det, er det på alle mulige andre områder, at der skal løftes ekstra meget, f.eks. på bilområdet, hvor jeg ved at Liberal Alliance helst ikke vil lave for store restriktioner, i forhold til at folk må købe store og dyre biler.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-19:
Der er bare det dilemma, der altid er, nemlig at man skal finde en eller anden balance, hvor vi ikke flytter produktion, det gælder også landbrugsproduktion, ud af Danmark og til lande, hvor det foregår langt mindre miljøvenligt, end det faktisk gør i Danmark.
Det er simpelt hen bare sund fornuft.
Og den balance må man hele tiden finde, for klimaproblemer er globale problemer, og derfor nytter det ikke noget, at vi for at få en god fornemmelse i maven bare går 100 skridt foran alle andre, hvilket medfører, at produktion, også landbrugsproduktion, flytter til andre lande, hvor man så får en endnu højere udledning.
Den balance synes jeg ikke altid man har blik for på venstrefløjen.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-12-19:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Altså, som jeg kender den liberale grundpræmis, har staten jo den opgave, at den ligesom ikke må tage muligheder for fri udfoldelse fra borgeren.
Men en af de ting, der bekymrer mig, i finansloven er jo nedsættelsen af integrationsydelsen, som helt konkret betyder, at en enlig forsørger med to børn efter 3 år i Danmark har 5.900 kr. til rådighed om måneden – 5.900 kr.
Så er ordføreren ikke enig med mig i, at på den her måde tager staten jo sådan set borgerens frie udfoldelsesmuligheder væk?
For hvem i alverden skal kunne leve for 5.900 kr. om måneden?