runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2017-04-20:
Det er meget godt alt det der med, at man ikke vidste det.
Problemet er jo, at der er en notorisk tendens til, at når danskerne bliver spurgt om EU, overdriver ja-partierne de mulige konsekvenser af et nej.
Først var det unionen, der var stendød, som vi fik at vide af Schlüter.
Så skulle EU ikke blande sig i vores arbejdsmarked og vores velfærd.
Så ville vores økonomi bryde fuldstændig sammen, hvis vi ikke stemte for euroen – løgn, løgn.
Og det var jo det samme, vi oplevede sidste gang.
Det ville så reelt betyde, at vi i den mellemliggende periode var faldet ud af Europol.
Det er lidt ærgerligt, når vi debatterer EU, for jeg synes, det er en vigtig debat.
Enhedslisten er ikke enige med SF om mange ting.
Der er også ting, vi er enige om.
Men kunne vi ikke prøve fremover at løfte niveauet bare en lille smule, så vi faktisk vinder på argumenter og ikke på at binde danskerne ting på ærmet, som det sker, hver gang vi skal stemme om EU?
Holger K. Nielsen (SF), 2017-04-20:
Hør nu her.
Jeg har været med i talrige folkeafstemninger gennem årene helt tilbage fra 1972, 1986, 1992, 1996, 2000 osv.
Jeg kender alt – alt – til det der, og vi er fuldstændig enige om, at helt tilbage i 1972 fik man et ja, fordi man løj om de økonomiske konsekvenser ved et nej.
I år 2000 skete det samme.
Jeg er fuldstændig enig, og det var også derfor, at jeg i hvert fald ikke på noget tidspunkt ved sidste folkeafstemning gik ud og sagde, at det her ville få meget, meget voldsomme konsekvenser.
Jeg ved alt om, at man skal være forsigtig med at sige den slags, og, altså, vi kan godt tage den debat igen.
Før man bliver for hellig, vil jeg også sige, at når jeg ser på Enhedslistens fuldstændig platte og nationalistiske kampagne, der lå helt på linje med Dansk Folkeparti, hvor man ligesom sætter spørgsmålstegn ved alle folk, der bor syd for Dannevirke, så synes jeg, at det simpelt hen var en så plat kampagne, som man kan forestille sig, og dybt skuffende for et venstreorienteret parti.
Men altså, den debat kan vi tage i andre sammenhænge.
Der er ingen grund til at køre videre i det – vel?
Pelle Dragsted (EL), 2017-04-20:
Det er bare noget notorisk vrøvl.
Det, som SF er faret totalt vild i her, er, at I ikke længere kan kende forskel på nationalisme og så de ting, der handler om nærdemokrati og en befolknings ret til selv at tage nogle beslutninger på egne vegne.
Ved nationalisme ser man ned på andre folkeslag, og det er ikke det samme, som et ønske om at vi selv skal kunne træffe afgørende beslutninger, f.eks. om, hvordan vi indretter vores retssystem og andre ting.
Det er ikke nationalisme, hr. Holger K. Nielsen.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-04-20:
Et af hovedargumenterne hos jer var jo, at alle ungarske og bulgarske dommere var korrupte.
Hvis man var syd for Dannevirke, var man korrupt.
Hvis man boede syd for grænsen, kunne man ikke forstå homoseksuelle og deres rettigheder.
Det var da et af jeres kronargumenter, og det var simpelt hen den mest platte form for nationalisme.
Hr. Pelle Dragsted ryster på hovedet, men det var faktisk tilfældet.
Så jeg mener ikke, at der er nogen, der har noget at lade hinanden høre i det her spørgsmål – vel?
Derfor synes jeg også, at den der folkeafstemningskampagne ikke var særlig tillokkende – specielt ikke efterfølgende.
Men det er jo næsten et års tid siden, at det foregik, og nu står vi i dag og diskuterer det.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-20:
Tak for det.
Jeg vil blot spørge justitsministeren til de her otte personer, som jo så nu har været genstand for en vis debat her i salen i dag.
Er det justitsministerens opfattelse, at de otte personer er tilstrækkeligt til at løse den opgave, som de er sat til at løse, og i afkræftende fald, altså hvis justitsministeren ikke mener, det er tilstrækkeligt, hvordan er det tal så havnet i aftalen?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-20:
Det er Rigspolitiets vurdering, at det antal er det, der er tilstrækkeligt til at dække den udfordring, vi har her og nu.
Når der har været tal omkring 108 i løbet dagen i dag, er det selvfølgelig, fordi der i dag er ca. 100, der som en del af deres arbejde en gang imellem lige slår noget op.
Det giver selvfølgelig en form for fleksibilitet.
I fremtiden bliver der så otte fuldtidsmedarbejdere, der dedikeret har det her som deres eneste opgave, og det er efter en vurdering fra Rigspolitiet.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-20:
Jeg skal bare forstå det rigtigt: De her otte er sådan set kommet ind i aftalen på Rigspolitiets foranledning, fordi det har været Rigspolitiets vurdering, at det var tilstrækkeligt til at løse opgaven?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-20:
Ja, det er det, der har været vurderingen.
Skulle der have siddet nogle, som har lyttet til den her debat, og som har været lidt i tvivl om det, er jeg glad for, at vi faktisk er et enigt Folketing, der stemmer for det her lovforslag.
Det synes jeg er rigtig godt.
Det er også godt, at vi har sådan nogle diskussioner, men jeg kunne have et lønligt håb om, at vi, inden vi måske kaster os ud i ret mange ekstra debatter om det her, lige trækker vejret og sikrer os, at vi får den aftale helt hjem og får den på plads, for det er den ikke endnu.
Så kan vi tage alle de diskussioner fremadrettet om, hvad fremtiden bringer osv., og vi får jo en årlig debat her i salen om det, og det synes jeg er rigtig, rigtig godt.
Vi er jo ikke længere medlem af Europol, når den nye forordning finder anvendelse fra den 1. maj, og det er nu engang en konsekvens af retsforbeholdet.
Formålet med det her lovforslag er så at skabe mulighed for, at Danmark fremadrettet kan tilknyttes politisamarbejdet i Europol på et mellemstatsligt grundlag.
Europol-samarbejdet har stor betydning for dansk politis arbejde med at forebygge og bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet.
Vi ved alle sammen, at Danmark ikke kan bekæmpe alvorlig international kriminalitet alene, og vi er alle sammen enige om, at kampen mod grænseoverskridende kriminalitet kræver et tæt samarbejde.
Det er baggrunden for, at regeringen har arbejdet hårdt og intensivt for at få forhandlet en aftale med Kommissionen og Europol på plads.
Processerne i EU-institutionerne vil fortsætte i denne og i den kommende uge, og aftalen forventes først at blive godkendt af Rådet fredag den 28. april.
Lovforslaget sikrer, at den danske lovgivning er på plads inden den 1. maj 2017, og indeholder endvidere Folketingets samtykke til, at regeringen kan tiltræde aftalen mellem Danmark og Europol.
Efter lovforslaget lægges der op til, at aftalen mellem Danmark og Europol gennemføres i dansk ret ved inkorporering.
Lovforslaget indebærer således, at en aftale mellem Danmark og Europol vil gælde i Danmark efter bekendtgørelse af aftalen i Lovtidende.
Da forslaget blev fremsat, forelå aftaleudkastet alene på engelsk, og der arbejdes i disse dage på at lægge sidste hånd på oversættelsen af aftaleudkastet til dansk.
Og jeg forventer, at den danske tekstudgave af aftaleudkastet vil blive oversendt til Folketinget i starten af den kommende uge.
Tak for det samarbejde, der har været.
Vi har haft nogle forskellige orienteringsmøder.
Jeg synes, at det har fungeret rigtig godt.
Og jeg står selvfølgelig til rådighed for besvarelse af eventuelle spørgsmål.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-04-20:
Tak for det.
Så er der også en bestemmelse om, at hvis man ikke har gennemført et kursus i bestyrelseskompetencer, som man skal for at sidde i bestyrelsen i en finansiel virksomhed, så gives der nu mulighed for, at der kan gives en dispensation, hvis ikke man har fået det gennemført inden for 12 måneder, hvis man nu eksempelvis er blevet syg eller har været på barsel, eller at det kursus, man er i gang med, først færdiggøres, når de pågældende 12 måneder er gået.
Det giver sådan set rigtig god mening.
Det er vigtigt, at bestyrelsesmedlemmerne er klædt godt på, men en rigid dato er altså lige firkantet nok.
Så hvis der er brug for lidt ekstra elastik for at sørge for, at bestyrelsesmedlemmerne får de nødvendige kompetencer, så giver det rigtig god mening. Jeg vil også fremhæve, at det er vigtigt med det her forslag, at risikoen bæres på samme måde som ved en konkurs, hvis det i stedet for er en restrukturering – altså at det er ejere og kreditorer, som skal bære det samme tab som ved en konkurs.
For at sikre, at det er ligestillet med konkurs generelt, hvis det er gennem restrukturering, man agerer, ja, så skal der også være mulighed for omstødelse af dispositioner, som er foretaget op til overdragelsen eller den situation, hvor ejerskabet skifter, som følge af at et institut ikke længere kan håndtere situationen selv.
Hvis der er truffet dispositioner, som har haft til formål at give enkeltstående kreditorer en særlig gunstig position, skal det selvfølgelig heller ikke være anderledes, end hvis instituttet var gået konkurs.
Det kan man i dag omgøre ved konkurs, og det vil også skulle gælde her.
Grundlæggende drejer det sig om at få sikkerhed for, at vi lever op til de fælles regler, der er på området, i forhold til EU, men også en klarhed og nogle præciseringer.
Det er altså vigtigt, at der er klare regler, når det gælder det finansielle område.
Derfor er det selvfølgelig et ganske fornuftigt lovforslag, som vi fra Venstres side støtter.
Jeg har lovet at meddele, at det gør Det Konservative Folkeparti også.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-20:
Tak for talen.
Jeg er jo enig i rigtig mange af de betragtninger, som Hans Kristian Skibby lægger for dagen, og så kan jeg også berolige Hans Kristian Skibby med, at SF selvfølgelig også støtter forslaget.
Vi ville jo gerne have haft, at anbefalingen var blevet fulgt hundrede procent i forhold til kurtage og kursskæring.
Så havde vi også et forslag, og det kan DF's ordfører måske lige kommentere, som var, at når der er så meget usikkerhed om, hvorfor bidragssatserne stiger – ud over at det er for at tjene penge – så kunne man jo netop sikre, at en uafhængig myndighed eller en konkurrencemyndighed eller Finanstilsynet, eller hvem det nu kunne være, simpelt hen skulle sige god for stigningen og sige: Ja, i det her tilfælde er den rimelig, fordi den er baseret på konkrete, nye kapitalkrav, men i alle mulige andre situationer er den ikke rimelig, fordi der ikke er fuld konkurrence og man ikke kan bare flytte sit lån.
Vil ordføreren ikke kommentere på det forslag?
Pelle Dragsted (EL), 2017-04-20:
Tak skal formanden have.
Det her er jo endnu et af de mange forslag, vi behandler herinde, som handler om at implementere EU-forordninger og -direktiver i dansk lovgivning.
Man kan jo godt nogle gange spørge sig selv, hvor meget politisk selvstændighed vi egentlig har tilbage her i Danmark.
I det her tilfælde er der så, som jeg læser det her meget komplicerede lovforslag, tale om nogle fornuftige initiativer, der handler om at sikre, at når banker og andre finansvirksomheder rammes af en krise eller er i problemer, så kan de afvikles med minimal skade for samfundsøkonomien.
Det er investorerne, som må tage tabet – det er jo også dem, der får gevinsten, når det går godt – og altså ikke os andre, samfundet eller småsparerne.
Sådan som jeg læser forslaget, er der faktisk også nogle fornuftige opstramninger på det her område.
I dag er det sådan, at når en finansiel virksomhed afvikles, skal Finansiel Stabilitet sikre, at kreditorerne ikke påføres et større tab, end de ville være blevet påført, hvis virksomheden eller enheden var blevet konkursbehandlet.
Hvis der er tale om, at de lider et større tab, skal der ske en kompensation fra den såkaldte afviklingsformue i Finansiel Stabilitet.
Sådan som jeg forstår forslaget – det kan være ministeren kan bekræfte det – vil den rettighed, om man så må sige, til kreditorerne blive mindre vidtgående fremover, fordi den i en eller anden grad strider mod tankegangen i det her direktiv, nemlig det bail-in-princip, som tidligere ordførere har beskrevet, altså ideen om, at det er investorerne, som skal bære tabet.
Ændringerne vil give Finansiel Stabilitet mulighed for at stramme op i forhold til de her udbetalinger fra afviklingsformuen.
Så vi er umiddelbart positivt stillet over for det her forslag.
Der er dog en enkelt bekymring.
Den vedrører den her bemyndigelse til erhvervsministeren til at fastsætte de nærmere regler om afvikling, herunder det, der vedrører vilkårene for de kunder, man overtager i de her nødlidende pengeinstitutter.
Det fremgår af lovforslaget, at ministeren kan »fastsætte nærmere regler om virksomhedernes kundevilkår, herunder rentesatser, gebyrer m.v., idet disse ikke skal være attraktive og ikke skal konkurrere med de vilkår, som generelt tilbydes kunder af virksomheder med tilsvarende erhvervsaktivitet.«
Det er jo ret vidtgående beføjelser, som kan få ret vidtgående konsekvenser for menneskers økonomi.
Med den historik, vi har, og som vi kender fra f.eks. kunderne i Roskilde Bank og mange andre, som jo blev omfattet af nogle meget, meget voldsomme rentestigninger i forbindelse med Finansiel Stabilitet, så kan jeg godt være lidt bekymret over det her.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-04-20:
Det sidste vil jeg gerne tage først.
Det er jo ingen hemmelighed, at vi i Dansk Folkeparti sådan set er store tilhængere af, at vi får lagt en aftale ind, hvor vi også får de her muligheder.
Jeg har så foreslået, at det f.eks. kunne ligge under Finanstilsynet.
Det var en af de ting, der blev foreslået, før vi blev enige om aftalen i januar måned.
Vi skal jo være sikre på, at det foregår på et fuldt dokumenteret grundlag, og det betyder også, at vi synes, at det ville være sund fornuft, at de begrundelser, der kommer fra de enkelte realkreditinstitutter, bliver analyseret og verificeret, og at man så spørger: Jamen giver det mening, og er det rigtigt, at det pågældende institut ikke har den rigtige kernekapital eller den rigtige fonding, og er der en risiko for, at obligationerne ikke er så attraktive for investorerne, som de ellers har været?
Alle de ting taler selvfølgelig for det.
Det konkrete forslag, som fru Lisbeth Bech Poulsen omtaler, vil vi meget gerne være med til at drøfte.
Vores svar kommer selvfølgelig an på, hvad det konkret kommer til at indholde, men det er jo noget, som vi tidligere selv har foreslået.
Og så skal jeg lige nævne, at jeg glemte at nævne SF i min ordførertale vedrørende, at man jo også var fortaler for anbefaling nummer fem.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-20:
Tak for den ret klare melding og selvfølgelig også for at genopfriske min og salens hukommelse vedrørende, at DF jo også har foreslået noget lignende.
Det synes jeg tegner rigtig godt.
Jeg tror, at den forargelse, som ordføreren og jeg deler, skyldes, at vi hele tiden bliver præsenteret for argumentet om, at man har brug for at polstre sig osv., og så ser vi rekordhøje udbytter og tilbagekøb osv., som langt overstiger det, som man har fået ind via bidragssatserne.
F.eks. kunne vi se transaktionen fra Realkredit Danmark til Danske Bank og så et tilbagekøb af udbytter for 20 mia. kr., og så falder det argument jo noget til jorden.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-04-20:
Jeg er enig i mange af de ting, som spørgeren fra SF skitserer.
Man kan altid undre sig over, hvordan de der mekanismer hænger sammen.
Vi har jo også i Dansk Folkeparti problematiseret det, der tilsyneladende er undervejs, nemlig at man forventer en langt højere kapitalforrentning, også inden for realkreditten.
Det er noget, der betyder noget for de mange låntagere, fordi vi traditionelt set har været vant til, at man forventede en lavere kapitalforrentning af realkreditmidler, end hvis man nu havde pengene i f.eks. en bank.
Det vil vi også gerne være med til at sikre fremadrettet, for vi kan jo godt se, at realkreditmodellen, som vi sådan historisk kender den, ikke længere eksisterer i dag.
Og kan vi ikke finde ud af det på den gode måde, siger vi, så vil vi gerne være med til at kigge på de her regler for god skik, som bl.a. bliver håndhævet over for de finansielle institutter.
Pelle Dragsted (EL), 2017-04-20:
Der bliver snakket om vores realkreditsystem, som om det er det samme, som det altid har været, men det er det jo ikke.
Den store forskel er, at hvor man før i tiden havde et hvile i sig selv-princip – altså at der ikke var nogen, der skulle tjene penge på vores realkredit – så har vi over de seneste årtier fået bankerne ind, og de tager sig, om jeg så må sige, godt betalt.
Altså, det er jo sådan, at realkreditten ganske enkelt er blevet en malkemaskine for bankerne – ned i lommen på danske boligejere.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-04-20:
Jeg tror nok, der hos Enhedslisten og Venstre er en grundlæggende forskellig opfattelse af, hvordan økonomi anskues.
Men det, der ligger fuldstændig klart, er, at det bedste, man kan give forbrugerne, er mere konkurrence.
Det her styrker konkurrencen, og det er med til at sikre en bedre konkurrencesituation.
Og en bedre konkurrencesituation vil alt andet lige sætte sig i lavere priser.
Så derfor er det her er et rigtig godt tiltag for at styrke gennemsigtigheden og konkurrencen, og det vil også være til gavn for de danske boligejere.
Pelle Dragsted (EL), 2017-04-20:
Det er jo rigtig positivt, at man med det her forslag tager nogle skridt for at gøre det nemmere at skifte realkreditinstitut uden for store omkostninger, men sagen er vel den, at nogle af de rigtig store omkostninger ved at skifte realkreditinstitut ofte kan være af helt andre årsager.
Det kan være, renten er steget i mellemtiden; det kan være kurser; det kan være forskellige andre ting.
Så realiteten er vel, at der på det her område aldrig bliver en konkurrencesituation som den, hvor jeg kan købe det ene par sokker i Netto og det andet par i Fakta.
Og derfor vil vi altså stå i en situation, hvor det i forhold til alle mulige andre markeder er meget nemmere for de her realkreditinstitutter at skrue på gebyrskruen, som vi har set, det er sket, simpelt hen fordi det ikke er så nemt at flytte sig.
Mener ordføreren, at vi med det forslag, som vedtages, og som Enhedslisten også støtter, har sikret danske boligejere mod den enorme utryghed, som er fulgt med de seneste års gentagne bidragssatsstigninger?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-04-20:
Tak for det.
Jeg skal gøre det helt kort, da mine ærede kollegaer har redegjort så fint for forslaget, og meddele, at vi også støtter forslaget.
René Gade (ALT), 2017-04-20:
Tak for det.
Jeg har siddet og lyttet med, og jeg synes, at vi har fået nogle gode gennemgange af et meget, meget kompliceret forslag.
Da vi nærlæste forslaget, fandt vi, at en af vores anker mod forslaget i Alternativet netop er bemyndigelsen til ministeren.
Der vil jeg egentlig bare sige, at det jo egentlig burde være sådan, at vi kan være helt trygge ved det her – og det tror jeg også godt vi kan være i det her tilfælde – for med så kompliceret stof, som vi eksempelvis har med at gøre i det her lovforslag, er jeg ikke den rigtige til vurdere, om det sådan substantielt er det rigtige at gøre for Danmark.
Jeg kan betragte det politisk og se, om der er nogle uhensigtsmæssigheder, men vi bør have en tillid til vores ministre, der gør, at vi også roligt kan give dem en bemyndigelse.
Vi ser dog et skred, kunne man kalde det, i retning af, at det sker oftere og oftere, at man på en eller anden måde altså går uden om Folketinget og giver en bemyndigelse til en minister.
Hvis vi nu kunne følge det op med, at vi i endnu højere grad skabte åbenhed om det arbejde, vi laver her i Folketinget og i ministerierne, og fik offentlighedsloven til at virke, som den skal, kunne vi i endnu højere grad bare sige: Selvfølgelig skal ministeren have den her bemyndigelse.
Det er så den eneste anke, jeg kunne have mod forslaget, ellers implementerer det nogle fornuftige samarbejdsregler for EU, og jeg er helt tryg ved, at vi en gang imellem overgiver suverænitet til vores EU-kolleger og vores fælles samarbejde med resten af Europa.
For spørgsmålet er jo, om vi egentlig ikke får mere selvbestemmelse og suverænitet, når vi netop afgiver lidt en gang imellem.
Det er det, vi tror på Alternativet: at man afgiver lidt for at kunne få mere i det store og hele.
Så vi er for forslaget.
Ida Auken (RV), 2017-04-20:
Mange tak.
Som syvende ordfører i rækken vil jeg sige, at der jo er blevet redegjort ganske grundigt for det her lovforslag.
Det vil sige, at de kan sikre, at det er et kreditinstituts ejere og kreditorer, der er de første til at bære økonomiske tab.
Det er altså ikke befolkningen, der skal bære det, når der er tab.
Det synes vi er rigtig retfærdigt, for det er selvfølgelig dem, der har taget risiciene, og som tjener penge, når det går godt.
Så det er sådan set en god, retfærdig tilgang, der ligger her i L 186.
Der er blevet redegjort for mange af de andre ændringer, som bl.a. stammer fra et EU-direktiv, som skal implementeres lidt mere i dansk lov.
Så det støtter vi fra Radikale Venstres side.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-04-20:
Tak for de mange, synes jeg, konstruktive bemærkninger.
Sigtet med lovforslaget er først og fremmest at sikre, at det er ejere og kreditorer, som bærer alle økonomiske tab, når et pengeinstitut bliver nødlidende og skal afvikles.
Det er helt på linje med den praksis, vi har haft i Danmark.
Samtidig sikres det, at udbetalinger fra den såkaldte afviklingsformue, der er opbygget via indbetalinger fra samtlige pengeinstitutter, kan holdes på et absolut minimum til gavn for sektoren som helhed.
Med lovforslaget får Finansiel Stabilitet derfor adgang til f.eks. at anvende de principper om modregning af krav, som kendes inden for konkursloven, når Finansiel Stabilitet skal foretage en rekonstruktion eller afvikling af et pengeinstitut.
Lovforslaget indebærer desuden, at danske pengeinstitutter ikke behandles anderledes end virksomheder i andre lande i EU.
Det er vigtigt, at danske finansielle virksomheder har mulighed for at konkurrere på lige vilkår med virksomheder i resten af EU.
Præciseringerne gennemføres dels ved en ændring af, hvordan kravet om nedskrivningsegnede passiver fastsættes, og dels ved en ændring af, hvilke passiver der kan anvendes til at opfylde kravet.
Desuden præciserer lovforslaget også rollefordelingen mellem Finanstilsynet og Finansiel Stabilitet i forbindelse med afviklingsplanlægning mv.
Endelig indeholder lovforslaget en dispensationsmulighed i forhold til bestyrelsesmedlemmers gennemførelse af et grundkursus.
Lovforslaget giver således Finanstilsynet mulighed for at dispensere fra 12-månedersfristen for gennemførelse af et grundkursus, såfremt et bestyrelsesmedlem på grund af f.eks. utilstrækkeligt kursusudbud, sygdom eller barsel ikke har haft mulighed for at gennemføre kurset rettidigt.
Derved undgår vi, at bestyrelsesmedlemmer risikerer at blive pålagt at nedlægge deres hverv i situationer, hvor der er en legitim forklaring.
Samlet set sigter forslaget på at sikre, at den finansielle sektor er velreguleret, sund og robust, og at der samtidig er rimelighed i reguleringen.
Jeg ser frem til drøftelsen af lovforslaget i udvalget og stiller selvfølgelig gerne op, hvis der er yderligere spørgsmål i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Tak for beskeden fra SF.
Det handler jo om, at vi bruger præcis den samme procedure, som vi bruger i andre henseender.
Så der er ikke noget unormalt eller anderledes i den her situation.
Så det er simpelt hen bare at følge den normale praksis.
René Gade (ALT), 2017-04-20:
Det udspringer bl.a. af FinansDanmarks høringssvar/spørgsmål, hvor de netop spørger ind til, hvordan det kan være, at man skal give den her ekstra bemyndigelse.
Men det er noteret, at det ifølge ministeren er normal praksis.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-04-20:
Hvis det gør Alternativet tryggest eller mere tryg – hvordan kan vi bruge superlativerne her? – så svarer jeg gerne på det skriftligt.
René Gade (ALT), 2017-04-20:
Jeg har en enkelt kommentar og så et spørgsmål.
Jeg skulle hilse fra SF's ordfører og sige, at de også er positive overfor forslaget, har jeg lige fået at vide.
Jeg er egentlig ganske tryg ved at give den, men jeg ser, at det oftere og oftere sker.
Kan ministeren komme nærmere ind på her, hvis ikke det bliver for teknisk, hvorfor det lige er væsentligt at have med i det her lovforslag.
Hvad er det, det gør godt for?