runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2017-02-08:
Tak, formand.
Mener ministeren, at der er behov for politiske tiltag, der kan sikre en mere fair konkurrence på det europæiske luftfartsmarked?
Mener ministeren, at der er behov for politiske tiltag, der kan sikre en mere fair konkurrence på det europæiske luftfartsmarked?
Lea Wermelin (S), 2017-02-08:
Men det er jo bare ikke det, vi diskuterer i dag.
Nu siger ministeren, at ministerens holdninger ligger fast – det var det, jeg skrev ned – så hvis vi skal forstå det sådan, må vi også forstå, at ministeren rent faktisk mener, at det her vil være skævt, eller mente det, da man blev spurgt til progression tilbage i oktober og sagde, at det er fair, at der er progression i vores boligbeskatning.
Det er jo netop fair, og derfor må vi også forstå på ministeren – hvis det, han siger om at stå fast på holdningerne, er rigtigt – at ministeren så fortsat mener, at netop det her med, at man fjerner boligtopskatten, vil betyde en skævvridning af landet.
For hvis man kigger på alle mulige andre elementer i regeringens politik – det kan man jo godt gøre, det er bare ikke det, vi diskuterer her i dag – vil det her så ikke betyde en øget skævvridning af landet?
Karsten Lauritzen (V), 2017-02-08:
Man kan jo ikke diskutere, at når man fjerner progressionen, kommer det de dyreste huse til gavn.
Sådan er det.
Det er jo fakta.
Men jeg er ikke enig med spørgeren i, at det gør, at den nye trekløverregerings forbedrede boligudspil er skævt.
Nej, det mener jeg ikke.
Men som skatteminister står jeg på mål for regeringens politik.
Det gjorde jeg under den tidligere regering, Venstreregeringen, og det gør jeg under den her regering.
Og det kan jeg sagtens gøre, også med den ændring af udspillet, at progressionsgrænsen er fjernet.
For når man kigger på udspillet samlet set, er det rimeligt.
Der er lettelser til boligejere fordelt over hele landet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-02-08:
Nu oplever vi jo, at DONG melder ud, at de vil lave en hurtigere udfasning af kul end det, som har været den politiske ambition tidligere.
Så vi kan jo godt komme ind i en periode, hvor det kunne ende med, at der er rigtig mange af de centrale værker, der fyrer med biomasse, og det vil sådan set medføre, at der er et øget behov.
Jeg synes, at der er grund til at se kritisk på alt det her biomasse, der importeres, altså se på, hvad det er for en produktion, der sker, hvad det er for en genplantning, og hvad det er for en transport, der sker, med træpiller og flis.
Jeg er sådan set ret betænkelig ved den måde, det foregår på nu, hvor man italesætter det som værende bæredygtigt.
Man tager hele skove og fælder det hele, og så genplanter man.
Så kan det være, at vi om 40-50 år er tilbage til et niveau, hvor den CO2, der har været bundet i den biomasse, som vi brænder af i Danmark i år, sådan set er genetableret i den skov, som vi får biomassen fra.
Jeg synes ikke, det er holdbart, og jeg synes ikke, det er dokumenteret godt nok, at det er bæredygtigt nok, og jeg synes slet ikke, at man kan kalde det CO2-neutralt.
Jeg synes, det er godt, at ministeren nævner, at man også skal evaluere den brancheaftale, der findes i Danmark, for dermed er der jo så mulighed for, at vi også fremadrettet kan sætte fokus på, om det er bæredygtigt nok, om vi kan komme frem til noget andet. Jeg synes, at det er lidt ærgerligt, at man ikke i højere grad fokuserer på, at vi skal have øget det danske skovareal, og at vi skal have øget den biomasseproduktion, der sker i landbruget.
Det synes jeg der kunne være nogle udviklingsperspektiver i.
Nu har ministeren jo ikke lagt op til, at ministeren vil tage nogle politiske initiativer, men jeg synes, det er en skam, at vi ikke i de her år får konkluderet, hvordan vi sikrer, at vi får flere store varmepumper ind i vores fjernvarmesystemer, i stedet for at man kommer til at lave nogle investeringer i biomasse, som måske er fejlinvesteringer, og som man så er nødt til at bibeholde i 10-15 år, eller hvornår det nu er, investeringen er afskrevet.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-02-08:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne slå fast, at biomasse er en central del af den danske energipolitik.
Hvis vi vil have både en grøn energiforsyning og en høj forsyningssikkerhed – og det vil vi – så kan vi ikke lade det bero på sol og vind alene, så er der brug for biomasse. Mange centrale værker som f.eks. DONG's erstatter i disse år kul med biomasse.
Der bliver tale om en bæredygtig biomasse, da der blev etableret en brancheaftale i 2014, som fastsætter de mest ambitiøse bæredygtighedskrav i EU.
Vi får på den måde banet vejen for, at Danmark i 2030 får mindst 50 pct. af energiforbruget dækket af vedvarende energi.
Når de store byer sender kul på pension, er det med til at sikre målet om, at Danmark i 2050 skal være helt uafhængigt af fossile brændsler.
Jeg bakker derfor op om brancheaftalen mellem Dansk Energi og Dansk Fjernvarme, som skal sikre bæredygtig brug af træpiller og træflis i Danmark.
Aftalen sikrer, at den brugte biomasse kommer fra skove, der bliver genplantet, og hvor biodiversiteten opretholdes og nærmiljøet ikke belastes.
Jeg er meget tilfreds med, at energiselskaberne tager ansvar for at sikre biomassens bæredygtighed.
Vi gavner både klimaet og miljøet, når biomasse erstatter kul og naturgas på danske kraftværker.
Jeg ser derfor ikke behov for at indføre yderligere nationale bæredygtighedskrav for biomasse til energi.
Jeg mener, at vi skylder at se, hvordan brancheaftalen fungerer i praksis.
Derfor er der behov for at skabe et velfungerende marked for biomasse i Europa.
At sikre internationale fremskridt i den grønne omstilling udgør et centralt fundament for regeringens klimapolitik.
Vi skal påvirke de øvrige lande til at fastlægge ambitiøse mål og politikker i fællesskab.
Det gælder også på biomasseområdet, hvor der er behov for at få de andre lande med.
Regeringen ser derfor positivt på, at Europa-Kommissionen for nylig præsenterede et forslag til bæredygtighedskriterier for bioenergi på EU-niveau, som vil understøtte et effektivt, transparent og bæredygtigt internationalt marked for handel med biomassebaserede brændsler.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-02-08:
Hvilken holdning har ministeren til faren for, at den massive ombygning til anvendelse af biomasse i landets kraftværker ikke som annonceret af DONG vil kunne dækkes af såkaldt bæredygtig biomasse og affaldstræ, fordi der sker en voldsom global stigning i efterspørgslen efter biomasse, og giver det anledning til politiske initiativer, der kan erstatte dette øgede biomasseforbrug?
Hvilken holdning har ministeren til faren for, at den massive ombygning til anvendelse af biomasse i landets kraftværker ikke som annonceret af DONG vil kunne dækkes af såkaldt bæredygtig biomasse og affaldstræ, fordi der sker en voldsom global stigning i efterspørgslen efter biomasse, og giver det anledning til politiske initiativer, der kan erstatte dette øgede biomasseforbrug?
Karsten Lauritzen (V), 2017-02-08:
Selvfølgelig er der enkeltelementer, man kan tage frem, og de er geografisk skæve; nogle kan sige, at de er socialt skæve, nogle kan sige, at de er fordelingsmæssigt skæve, og så er der nogle andre elementer, der trækker i den modsatte retning.
Jeg er ikke sikker på, at man kan lægge alle regeringens politikker oven på hinanden og lave et eller andet regnestykke, jo, det kan man måske godt, men jeg tror ikke, at man når virkeligheden.
Når jeg kigger på regerings politik, synes jeg, at der er en stor grad af balance i det.
Der er både noget på boligområdet for dem med billige boliger på landet, der får en stor check sendt tilbage og får en lavere skattebetaling, og der er også noget for boligejerne i Nordsjælland, som får fastfrosset deres grundskyld og jo ikke slipper billigere, hvilket boligejerne på landet gør, men dog ikke skal betale mere.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-02-08:
Jeg kan jo godt lide at få det sidste ord, så tak, formand.
Nu sagde ministeren igen, at man skulle se på helheden og ikke på enkeltelementerne.
Men faktum er bare, at helheden af regeringens politik, summen af den økonomiske politik, der bliver ført, er, at Danmark bliver mere skævt, og at den økonomiske ulighed stiger.
Det er et faktum.
Det er sådan, når man lægger alle de politikker sammen – kontanthjælpsloft, integrationsydelse, besparelser, gaver til de rigeste, til virksomhedsarvinger, skatterabatter, erhvervslivslettelser, boligskatter osv. osv. – og får helheden, så får man ubestrideligt det faktum, at Danmark bliver mere ulige, og at den geografiske skævhed bliver mere markant.
Så ved jeg godt – og det siger ministeren altid – at der har været udflytning af statslige arbejdspladser.
Det synes jeg egentlig er en god politik, men den kan bare ikke kompensere for, at regeringen f.eks. har et omprioriteringsbidrag, der betyder, at flere mennesker skal fyres, end der bliver tilført jobs i form af statslige arbejdspladser.
Så summen af det hele er, at Danmark bliver mere skævt og mere ulige.
Karsten Lauritzen (V), 2017-02-08:
Jeg kan i hvert fald sige til fru Lisbeth Bech Poulsen, at det er en prioritet for den her regering, ligesom det var en prioritet for den tidligere Venstreregering, at sikre, at Danmark er i balance.
Derfor har vi jo også foreslået massiv udflytning af statslige arbejdspladser og lempet på en lang række ting i lovgivningen, bl.a. planloven, og det giver øgede udviklingsmuligheder uden for de større byer.
Vi mener altså, at der samlet set er balance i det her forslag.
Så kan man hive enkeltelementer ud, og det forstår jeg godt at fru Lisbeth Bech Poulsen gør for at understrege sin pointe, men vi skylder at se tingene i en helhed.
I det udspil, vi har lavet, er der tryghed, ikke kun for nogle, men for alle boligejere, både dem, der bor i små huse, i mellemstore huse og dem, der bor i store og dyre huse.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-08:
Jeg kan oplyse, at jeg privat har været på ferie i min elbil i Cannes, dvs. har transporteret mig selv og bilen hele vejen ned til Sydfrankrig og tilbage igen.
Og selv om en del af rejsen foregik på et biltog, nemlig fra Hamborg til München, var det dog alligevel en betydelig tur, som kunne have været foretaget også helt uden biltoget, for infrastrukturen er der faktisk, ladestanderne er der, så man kan gøre det.
Så det er ikke noget problem i dag.
Jeg kan fortsat ikke svare på, hvad man kan gøre på afgiftsområdet, fordi det ikke er mit ressortområde.
Karsten Lauritzen (V), 2017-02-08:
Man kan jo ikke benægte fakta – eller det kan man godt, men det kan jeg ikke anbefale – og hvis man kigger på de fordelingsmæssige konsekvenser af at afskaffe progression, kommer det dem med de dyre huse mest til gavn, og jo dyrere huset er, jo større er lettelsen.
Og det kan man godt have holdninger til.
Den her regering er jo kommet med forslaget oven i den tidligere Venstreregerings boligudspil, fordi vi samlet set ønsker at sikre tryghed for alle boligejere og sørge for, at boligskatten ikke kan stige.
Og når man kigger på helheden i det, er der andre elementer, der kompenserer boligejere i andre dele af landet.
Så er der et andet argument, som jeg også mener man bliver nødt til at forholde sig til.
Lad os tage to tilfældige huse – et i Tønder, hvor man frem mod 2020 skal betale 10.000 kr. i grundskyld for det, og et i Rudersdal, hvor man skal betale 80.000-90.000 kr. i grundskyld.
Og så det er rigtigt, at lettelsen er størst i Rudersdal, men man skal jo sætte det i forhold til, hvor meget der bliver betalt, og hvor meget der er nogle der allerede i dag betaler i boligskat.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-02-08:
Jamen jeg vil gerne rose regeringen – jeg har gjort det før – og også ministeren for at tage hul på diskussionen om boligskat.
Men når det er sagt, er det vel også rimeligt nok, at vi så diskuterer, hvordan den skal indrettes.
Og der synes jeg bare at ministeren kommer lidt for nemt rundt om det faktum, at i over halvdelen af landets kommuner vil man få 0 kr. ud af den her flade skat, der er foreslået.
I store dele af Nordjylland, ja, sågar i den kommune, hvor ministeren er opvokset, nemlig i Hjørring kommune, vil man få 0 kr. ud af det.
Til gengæld vil man i Gentofte få op til 10.000 kr. ud af det.
Så siger ministeren, at vi skal se på helheden og ikke enkeltelementer.
Men vi har jo diskuteret det her mange gange før, altså regeringens samlede politik, og hvordan der er en geografisk skævhed i det.
Og jeg har spurgt ministeren før, om det ikke er korrekt, at når man ser på helheden, på summen af alle de politikker, der er – kontanthjælpsloft, skatterabatter, boligskatter, arveafgift osv. osv. – så tegner der sig et meget entydigt billede, for vi har jo tal på det, nemlig at det kommer dem i de store byer og specielt i Østdanmark til gode.
Derfor spørger jeg bare igen: Er der ikke en geografisk skævhed indbygget igen i det her forslag, og kommer det ikke oven på alle de andre ting, som regeringen er kommet med, både Venstreregeringen og den nye regering, i forhold til at der er en markant geografisk skævhed – også en social og økonomisk, men absolut geografisk skævhed i det?
Det synes vi jo bare er lidt bizart, når regeringen igen og igen slår sig op på et Danmark i balance.
Karsten Lauritzen (V), 2017-02-08:
Mit svar er måske ikke så overraskende det samme som til den tidligere spørger
Jeg vil lade være med at læse det op igen, men gentage argumentationen.
Under den tidligere Venstreregering, hvor vi præsenterede en 2025-plan, som jeg synes var fremragende og fremtidssikrede Danmark for kommende generationer, tog man enkeltelementer ud og sagde: Det er geografisk skævt, det er socialt skævt.
Og det kunne man muligvis godt have en pointe i, hvis man kiggede isoleret set på det forslag.
Men jeg appellerede dengang til, og det gør jeg også her i dag, at man kigger på helheden.
Og hvis man kigger på helheden i udspillet, får dem, der bor på landet, en stor check tilbage, typisk på mange tusind kroner, for de har betalt for meget i boligskat.
Det er også de husejere, som vil opleve at få en mere lempelig beskatning.
På Bornholm er det 25 pct., man får sænket boligskatterne med.
I hovedstadsområdet og i Nordsjælland er der så nogle andre ting, der gør sig gældende, i forhold til at man der først får gavn af fastfrysning af grundskylden og afskaffelse af progressionen.
Men samlet set
er det et rimeligt forslag, som den nye trekløverregering er kommet med, og mit ønske er, at vi hurtigt kommer i mål i forhold til at få sikret den tryghed, som vi skylder boligejerne, og få fjernet den utryghed, der i øjeblikket er på boligmarkedet, fordi vi politikere diskuterer boligbeskatning.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-02-08:
Vi fortsætter i samme dur: Hvad er ministerens holdning til, at det ifølge Jyllands-Posten den 26. januar 2017 i 51 kommuner ikke vil gøre nogen forskel at afskaffe den høje ejendomsværdiskat, for »Her er husene så billige, at den gennemsnitlige skattelettelse for en ejerbolig vil være 0 kr.«, og at disse kommuner overvejende befinder sig i »landdistrikterne«?
Karsten Lauritzen (V), 2017-02-08:
Jamen jeg opererer ikke med betragtningen skævt eller ej; jeg kigger på, om det er rimeligt.
Og i min optik er det et rimeligt udspil – det synes jeg bestemt.
Men det er jo sådan, at når man letter på skatterne i procent, og når man fastfryser skatterne, så er det dem, der betaler den høje skat, der i kroner og øre får den største gevinst.
Er det rimeligt?
Jamen når man kigger på udspillet samlet set og på de mange milliarder kroner, der tilbagebetales, bl.a. til husejere på Bornholm og i Nordjylland, hvor jeg selv kommer fra, så synes jeg, at der samlet set er rimelighed i det udspil, regeringen er kommet med.
Det håber jeg også at Socialdemokratiet kan se, så vi kan lande en boligaftale, der sikrer den tryghed for boligejerne, som den her regering i hvert fald ønsker.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-02-08:
Jeg håber ikke, at jeg skal belære en liberal minister om udbud og efterspørgsel.
Det er jo grundskylden, der rimeligvis afspejler markedsværdien, altså hvor eftertragtede grundene er.
Men det synes jeg ikke vi skal køre meget mere rundt i her.
Ministeren siger, at alle skal have tryghed.
Men jeg synes, at det lidt er ligesom et omskrevet citat – alle skal være trygge, men nogle skal være mere trygge end andre.
For den utryghed, som der er, når man kan se landet knække over, fordi rigdommen og velstanden i højere og højere grad samler sig i Trekantområdet, Aarhus og så ellers i København, Frederiksberg og Nordsjælland, bliver mere og mere udtalt.
Uligheden stiger ikke kun i det her land, men også den geografiske ulighed stiger markant.
Lea Wermelin (S), 2017-02-08:
Nu er det ikke kun Socialdemokratiet, som er uenig i, at man skal fjerne den her progression i skattesystemet.
Vi er meget bekymret for det; vi ønsker sådan set at fastholde det her med, at hvis man har en dyr bolig, skal man også betale mere i skat, end man skal, hvis man har en langt billigere bolig.
Der er eksempelvis også vismand Michael Svarer, som siger, at det er en rigtig dårlig idé at skrotte den højeste skat på boliger.
Så vi står jo ikke alene med at synes, at det her er en rigtig dårlig idé.
Så vil jeg bare afslutte med at spørge ministeren: Er det ministerens vurdering, er det boligskatteudspil, som regeringen er kommet med nu, er mere eller mindre skævt end det, som den forrige regering kom med?
Inger Støjberg (V), 2017-02-08:
Det kunne jo simpelt hen også være, fordi man på nogle institutioner har de her problemer, og på andre har man ikke.
Igen vil jeg sige, at vi må vedgå, at her skilles vandene.
Jeg mener reelt set, at vi står os bedst ved, at hver enkelt må stå på det værdisæt, som Danmark er bygget på, herunder ligestilling.
Jeg mener, at tørklædet er et undertrykkende symbol, og selvsagt er niqab og burka det også.
Men vi står os bedst ved det, for der er noget i det med, at man bare kan skubbe andre foran sig.
Her bliver man nødt til at tage diskussionen ansigt til ansigt.
Jeg tror rent faktisk på, at det er stærkere, end hvis man bare lovgiver.
Martin Henriksen (DF), 2017-02-08:
Tak for det.
Jeg synes, det ville være godt, hvis regeringens ministre, det kan være undervisningsministeren, udlændingeministeren eller andre ministre, ville sende det, man populært kalder et hyrdebrev, ud til de forskellige institutioner og på den måde opfordre dem til at indføre et tørklædeforbud eller et burkaforbud.
Det ville være rigtig godt.
Det ville vi ikke kritisere regeringen for at gøre.
Vi ville nok sige, at vi godt kunne tænke os lidt mere – det ville vi helt sikkert sige – men vi ville bestemt ikke kritisere regeringen for at gøre det; det ville være meget positivt.
Jeg vil høre, om ikke ministeren kan se, at i og med der er den indgangsvinkel til det, at man i sidste ende lokalt skal træffe beslutning om det her, så risikerer vi at få en praksis og nogle regler ét sted og på nogle uddannelsesinstitutioner og på nogle offentlige institutioner, og på nogle andre offentlige institutioner er der så nogle helt andre regler og en helt anden praksis.
Det kan vel ikke være tilfredsstillende, at man faktisk ikke har ét sæt nationale regler på området, men at man har mange lokale regler.
Inger Støjberg (V), 2017-02-08:
Jeg vil umiddelbart gætte på, at hvis vi sendte sådan en opfordring til institutioner, ville Dansk Folkeparti, muligvis endda med hr. Martin Henriksen i spidsen, sige, at det slet ikke er nok, og at regeringen nu igen svigter.
Man sender bare en opfordring, og man vil ikke være med til at lovgive.
Men hvis det er det, Dansk Folkeparti vil, kan vi da overveje at tage diskussionen i det offentlige og sige, at det synes vi da man skulle overveje rundtomkring på institutionerne.
Den diskussion vil jeg meget gerne rejse, også sammen med hr. Martin Henriksen. Når det er sagt, mener jeg bare, at vi står os bedst ved at tage diskussionen lokalt.
For der er et eller andet forkert i bare at skubbe lovgivningen foran sig og sige, at der er nogle andre, der har besluttet det her.
Martin Henriksen (DF), 2017-02-08:
Jeg er helt enig i, at det hænger sammen med tilstrømningen til Danmark, og derfor er det bedste, man kan gøre, at begrænse tilstrømningen.
Men man må også bare sige, at nu har indvandringen nået et sådant omfang og der er kommet så mange mennesker til landet, at det ikke er nok bare at tage debatten.
Jeg synes i øvrigt, det ville være fint, hvis der kunne komme en opfordring herfra, og jeg sender den gerne på vegne af Dansk Folkeparti, om, at man lokalt ude på uddannelsesinstitutionerne forbyder eleverne at bære f.eks. burka og niqab og også meget gerne det muslimske tørklæde.
Det ville være en god opfordring at sende i fællesskab.
Men jeg vil stadig væk holde på, at det bedste ville være lovgivning, og Venstre og andre partier har jo også tidligere været med på eksempelvis at forbyde dommere at bære religiøse symboler.
Inger Støjberg (V), 2017-02-08:
Der er flere ting at sige til det.
Der skred institutionen ind, og jeg synes rent faktisk, at man som dansker eller institution står stærkest ved at sige, at det vil man ikke have, frem for at skubbe Folketinget foran sig ved at henvise til en lovgivning om det og så ligesom selv undvige den debat.
Jeg mener faktisk, man står stærkest ved at tage debatten up front.
Martin Henriksen (DF), 2017-02-08:
Tak for det.
Det er jo rigtigt nok, at det, der skiller vandene her, er, om der skal laves mere lovgivning på det her område.
Og jeg er helt med på, at den linje, som Venstre, men også andre partier som f.eks. Socialdemokratiet, gennem længere tid har haft,
er, at man fører debatten.
Det gjorde man også under den tidligere VK-regerings tid, og tidligere statsminister fru Helle Thorning Schmidt sagde jo også, at hun var imod tørklæder, og at det var noget værre noget, især på små piger.
Men mens vi har haft debatten – og debatten har jo faktisk taget til i det offentlige rum, for vi diskuterer de her ting mere og mere – kan man se, at i takt med at man argumenterer politisk for, at der skal være færre af de her symboler og islam skal fylde mindre i det offentlige rum, er det faktisk gået modsat i virkelighedens verden.
Det fylder faktisk mere og mere.
Derfor kunne man jo godt tillade sig at mene, at den strategi, som ministeren og andre forfølger, ikke virker, og jeg kunne godt tænke mig at spørge, om man ikke på et tidspunkt kunne nå frem til, at det simpelt hen er nødvendigt at genoverveje strategien og se på, at der er behov for at tage nogle lovgivningsmæssige initiativer, hvis man ønsker, at det skal fylde mindre i det offentlige rum.
Nu er jeg her til tiden, og spørgsmålet er også til udlændinge- og integrationsministeren, og det er: Er ministeren enig med Dansk Folkeparti i, at markante islamiske symboler i det offentlige rum skaber splittelse i samfundet, og såfremt ministeren er enig, har ministeren så konkrete planer om at mindske omfanget af islamiske symboler i det offentlige rum og på offentlige institutioner?
Er ministeren enig med Dansk Folkeparti i, at markante islamiske symboler i det offentlige rum skaber splittelse i samfundet, og såfremt ministeren er enig, har ministeren så konkrete planer om at mindske omfanget af islamiske symboler i det offentlige rum og på offentlige institutioner?
Det vil jeg kvittere for, og så vil jeg vende tilbage til det på et senere tidspunkt og se, hvad det er, vi så kan blive enige om.
For hvis vi er enige om, at vi kan gøre mere på området, så kan vi forhåbentlig også blive enige om nogle konkrete tiltag.
Det lyder godt, at ministeren vil stille sig åben over for det, og det håber jeg også at ministerens kollega justitsministeren vil.
Men jeg kunne også godt tænke mig at spørge lidt mere præcist ind til det, der gør sig gældende i forhold til sundhedsvæsenet, og det kunne også gælde andre steder.
Mener ministeren, at der generelt set – og det kan være i sundhedsvæsenet, men også i uddannelsessektoren – er behov for bedre kontrolforanstaltninger, så man kan fange de personer op, som ganske enkelt ikke har lov til at være her i Danmark, men alligevel benytter sig af de offentlige tilbud?