runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-05-15:
Tak til Alternativet for at have fremsat det her forslag.
Jeg har også nogle opklarende spørgsmål, men det kan jeg komme ind på senere.
Intentionen om at sikre nogle klarere regler, nogle rimelige regler, som også er lette for både befolkningen og os selv at forstå, kan faktisk øge tilliden og også sikre os imod nogle af de her gråzoner.
Jeg var på den samme tur som fru Zenia Stampe til Palæstina med Folkekirkens Nødhjælp, og der var program fra morgen til aften, og jeg tror ikke, der er nogen, der ville karakterisere det som en badeferie.
For mig var det meget oplysende i forhold til arbejdet at se, hvordan de penge, vi bruger på udviklingsbistand, bliver brugt.
Vi har jo også en forpligtelse til at sikre, at de bliver brugt på en ordentlig måde.
Der stod det heller ikke klart for mig, om det er en gave.
Jeg oplyste selvfølgelig om det i det her register, at jeg har modtaget den her rejse, men for mig var der meget langt fra det og så til, at nogen havde inviteret mig ned på en eller anden sydhavsø, og så kunne man ligge og slænge sig ved en pool.
Men hvor går grænsen?
som fru Zenia Stampe spørger.
Hvis man er af sted nogle dage eller en uge og man kun har indlagt nogle få saglige, faglige elementer, er det så en gave?
Det er jo det, vi skal have afgjort.
Jeg synes, at der, hvor det er klokkeklart fagligt og sagligt, må man gerne tage imod det.
Jeg har ingen kvababbelser ved at have taget imod den tur, for den var meget vigtig i det arbejde, jeg havde som udviklingsordfører.
Så er der hele diskussionen om erhvervsregisteret.
Jeg ved, at Folketingets formand faktisk også har været interesseret i at få afklaret, hvor grænserne for det her register, hvori vi skal registrere, hvad vi har af økonomiske interesser, er, og netop få grænserne trukket skarpt op og få afklaret, om man simpelt hen kan kræve, at alt bliver registreret der.
Som jeg har forstået det, kan man ikke afkræve folketingspolitikere noget inden for det område under grundloven.
Så synes jeg jo, at vi skal se nogle andre veje.
Hvordan kan vi skabe et system, der meget klokkeklart sikrer nogle rammer for det her, som vi selv synes er rimelige, og som befolkningen også synes er rimelige, for som flere har været inde på, er der nogle meget klare regler i erhvervslivet, blandt offentligt ansatte osv., men færre for os.
Det er allervigtigst, når det er os, der laver lovgivning og også har samarbejde med mange interesseorganisationer, som kan være helt legitimt, at der ikke sås tvivl om det legitime i de møder eller i de rejser eller i det samarbejde, vi har med f.eks. fagforeninger, lobbyistorganisationer ngo'er, eller hvad man nu vil kalde det.
Så jeg er ikke sikker på, at beslutningsforslaget her er knivskarpt rigtigt, som det er, men intentionen, som jeg forstår den, er vi i SF meget positivt indstillet over for.
Så er det bare lige med at finde grænsen og også definitionen på, hvornår en gave er en gave.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-15:
Det kan jeg ikke se at der er nogen idé i.
Så kan man spørge: Er det rimeligt, at en vaskemaskine kun virker i 2 år?
Jeg har da en forventning om, i hvert fald medmindre den står og kører altid, at den kan holde længere.
Nu har jeg ikke ret meget forstand på vaskemaskiners holdbarhed, men jeg har det sådan, at hvis der på købstidspunktet har været en fejl og man kan påvise det, er det jo én sag.
Men jeg har meget svært ved at se, at det skulle gøre det lettere bare at føre en masse år på.
Det tror jeg virkelig er at stikke forbrugerne blår i øjnene.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-05-15:
Jeg har to konkrete spørgsmål: Anerkender ministeren, at Danmark sakker bagud i forhold til en lang række lande, vi normalt sammenligner os med på det her område, altså både i forhold til produkter og reklamationsret og længden på den?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er super konkret, nemlig om ministeren mener, at en vaskemaskine eksempelvis kun skal kunne holde i 2 år.
René Gade (ALT), 2018-05-15:
Jeg vil bare sluttelig sige: Tænk nu, hvis vi kunne få gjort det sådan, at alle havde så stort indblik i, hvad det er, vi laver herinde, og at folk faktisk er rigtig, rigtig dygtige, og når der sker fejl, bliver de rettet op, og man tager ansvaret, hvis man var skyld i noget, at man netop kunne få en debat om, hvor meget man havde lyst til at blive politiker, og – som jeg sagde tidligere – hvor meget man har lyst til at kippe med flaget , når der går en forbi, uanset om vedkommende er fra den ene eller den anden side af salen.
Hvor kunne det være godt – ligesom skolelæreren i gamle dage eller lægen, hvor man bare vidste: De der er dem, der holder byen sammen.
Sådan burde det være med os politikere.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-05-15:
Jamen det er netop der, hvor det bliver konkret, at det bliver svært, men også vigtigt, for hvis vi kun taler meget overordnet, er det jo sådan lidt ligegyldigt fluffy.
Et andet eksempel er, at jeg har prøvet at være ude og holde oplæg ved den her organisation, og de giver dem, der medvirker, 4.000 kr. som en slags løn for at gøre det.
Det synes jeg egentlig er mærkeligt, for jeg synes jo, jeg får løn for at deltage i den type organisationer, men jeg ville heller ikke være en idiot og ikke tage pengene, når alle andre gjorde det.
Men så fik jeg dem så kanaliseret til et godt formål et andet sted.
Men så er der også de der grænsedragninger, i forhold til hvornår du så får løn for at gøre noget eller vederlag for at gøre noget – det kan jo også være en gråzone.
René Gade (ALT), 2018-05-15:
Det er bare et rigtig, rigtig godt spørgsmål, og jeg skal på ingen måde være dommer over det, men jeg stiller mig selv det samme jo.
Nu kom jeg med det eksempel.
Der var også et andet eksempel, hvor jeg var af sted og holde oplæg for 3 uger siden.
Jeg fik betalt der, hvor jeg skulle sove, og det, jeg fik at spise.
Men jeg kom derover og investerede en halv dag, jeg kunne have brugt herinde, men det handlede om demokratiet, og det var spændende, og det var godt.
Men var det så en gave?
Jeg ved det ikke.
Og skal man betale et eller andet for den flybillet, man så har fået, fordi man bliver på stedet?
Altså, så er det alt for små sko til mig.
Hele vores beslutningsforslag her er jo på mange måder alt for konkret, i forhold til hvad jeg synes, vi overhovedet skal tage stilling til herinde, men jeg oplever bare, at hvis vi ikke bliver meget konkrete, bliver det et værre rod.
Så jeg har ikke svaret, men det var sådan noget, jeg godt kunne tænke mig at finde ud af, for at man helt trygt og godt kan invitere enten sin familie eller sig selv med på en eller en tur, hvor man selv betaler for det hele, men hvor man måske selv har haft et job først, hvis det er det, man finder ud af er det rigtige –
det ved jeg ikke endnu om det er.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-05-15:
Jeg synes overhovedet ikke, det er populistisk.
Jeg synes, det er en meget vigtig diskussion, og på sådan en typisk Alternativetfacon er det også i et meget, man kan sige rundt sprogbrug – jeg synes virkelig ikke, der bliver peget fingre ad nogen.
Men jeg tog lige ordet, for som min kollega fru Mette Abildgaard var inde på, var vi også på den her tur til Kenya, og der kan folk jo godt tænke, at Kenya lyder meget eksotisk.
Men hvad hvis vi nu havde sagt, at når vi alligevel var der, ville vi egentlig også gerne have en uges badeferie bagefter?
Hvor meget eller hvor lidt skal der til, fra at man siger, at man synes, det er fuldstændig legitimt, til at man siger, at det er noget, der måske ligger i en gråzone, og så til noget
, hvor det tydeligvis bare er et eller andet coverup for at få en tur?
Jeg synes, at det at få afklaring af de her ting, også er en hjælp til ngo'er og andre, der gerne vil tilbyde sådan nogle ting.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-05-16:
Jeg har jo redegjort for, hvordan de elementer, der er i lovforslaget, vil bekæmpe konkursrytteri, sort arbejde og at virksomhedsledere ansætter mennesker, som ikke har opholdstilladelse eller arbejdstilladelse.
Det, som jeg i virkeligheden tror er det bedste svar på spørgsmålet, er klare regler.
Når man spørger rigtig mange af de virksomheder, som gør tingene efter bogen – det er mange af de virksomheder, som er organiseret, eksempelvis DTL – kan man også høre, at de jo lige præcis efterspørger nogle regler for at få mere ordnede forhold.
De efterspørger, at de virksomheder, som snyder, får nogle klare regler at leve op til, for med klare regler kommer der jo også mulighed for at kontrollere, om reglerne bliver overholdt.
Så med et tilladelseskrav får vi klare regler, som vi kan kontrollere om bliver overholdt – det tror jeg har en effekt – og med forslaget får vi uddannelse af både chauffører og vognmænd.
Det er jeg helt overbevist om vil løfte den grundlæggende professionalisme i branchen og komme nogle af de her udfordringer til livs.
Jeg har jo redegjort for det, men der er jo også elementer, i forhold til at man ikke må have ubetalt gæld til det offentlige, at man skal leve op til vandelskrav, og at man skal stille økonomisk garanti.
Det er jo regler, som direkte vil adressere den udfordring, vi har i øjeblikket, med alt for mange konkurser på området.
Så jeg synes, det her lovforslag grundigt og ordentligt adresserer nogle af de problemer, som vi burde være enige om skal løses.
Liselott Blixt (DF), 2018-05-16:
Jeg skal selvfølgelig takke ministeren.
Nu havde vi et møde netop om beslutningsforslaget, og jeg er rigtig glad for, at man har taget initiativ til at lave det her tværpolitiske arbejde og have Energistyrelsen og andre med i betragtning.
Så jeg ser jo, at en del af forslaget allerede er indfriet, og så håber jeg selvfølgelig på, at man fremover kan sætte ind nogle af de steder, hvor man kan se at der er nogle problemer.
Nu ved jeg jo – som jeg har fortalt ministeren, da vi havde en samtale om det – at man på Bornholm faktisk har lavet nogle tiltag, og at det måske er derfor, at man på Bornholm har nedbragt antallet af smittede.
For som man ser i mange af de sager, der har været, så er der jo på et tidspunkt faldet en dom, og det var i 2011.
Så jeg vil da gerne spørge ministeren, om man kigger på den dom, der faldt i Helsingør Kommune, hvor der var en mand, der døde, og nogle andre, der blev syge, fordi der var en svømmehal, som ikke kontrollerede varmtvandssystemet.
Og der faldt der netop en dom om, at det er driftsherren, der har ansvaret.
Det var jo faktisk det første skridt, man kunne tage, altså lige at minde kommunerne om, at de har et ansvar i forhold til det.
Var det noget, ministeren ville se på?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-16:
Det kan bestemt godt være, at vi skal sende et hyrdebrev ud til kommunerne, hvor vi gør opmærksom på, at det faktisk er dem som ejere af f.eks. svømmehaller, der har ansvaret for, at der ikke trives legionellabakterier i deres varmtvandssystemer.
Det kan sagtens være, at vi skal gøre det.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-05-16:
Hvis Venstre for alvor var et parti, som gik op i at bekæmpe illegal arbejdskraft i branchen, sort arbejde og konkursrytteri, så forstår jeg ikke, at man ikke mere konstruktivt er gået ind i det her lovforslag.
For for første gang efter jeg ved ikke hvor mange år, efter jeg ved ikke hvor mange avisartikler, er der jo rent faktisk nu et flertal i Folketinget, som tager de veldokumenterede problemer alvorligt.
Alt andet synes jeg er snak.
Jeg synes, vi har snakket for længe herinde, og jeg er glad for, at vi nu stopper med at tale og begynder at handle på de problemer i stedet.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-05-16:
Nu gælder cabotageregler vel lastbiler og ikke varebiler, men så er der det der omkring den illegale arbejdskraft.
Der er vi jo alle sammen enige om at den skal vi ikke have kørende rundt i varebiler, men er Socialdemokratiet ikke med på, at der netop i udlændingelovgivningen er nogle meget klare regler for, hvad der er lovligt, og hvad der er ulovligt, og at det er et spørgsmål om håndhævelse af de regler, altså kontrol og kontrol, som er det, der skal bekæmpe det?
Man bruger meget ordene sort arbejde og illegal arbejdskraft osv., og det vil vi alle sammen gerne bekæmpe, men bekæmper man virkelig det med sådan et nyt administrativt regime her?
Er det, der skal til, ikke en mere effektiv kontrol i stedet?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-05-16:
Tak for det, og tak for nogle rigtig gode spørgsmål.
Og jeg er helt overbevist om, at den professionalisme, som et uddannelsesløft jo vil medføre, vil betyde, at omfanget af sort arbejde vil gå ned i en branche, som desværre er alt for præget af sort arbejde.
Derfor mener jeg, at vores forslag adresserer det problem.
I forhold til Flensborg må man sige to ting.
Dels er der jo cabotageregler i dag, som begrænser den forretningsmodel, som ordføreren peger på, dels er der EU-regler på vej på området, som forhåbentlig vil komme med lignende krav til varebilsvirksomheder i de andre EU-lande.
Så jeg er rimelig fortrøstningsfuld også i forhold til den risiko.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-05-16:
Tak for talen.
Men ordføreren var inde på, at et af hovedformålene er at bekæmpe sort arbejde.
Så er spørgsmålet, om lovforslaget er egnet til det.
Hvis det var sådan, at tilladelsesordninger sådan med et snuptag kunne bekæmpe sort arbejde, skal vi så have tilladelsesordninger for andre brancher, hvor der en gang imellem ses sort arbejde, f.eks. håndværkerbranchen?
Det kunne jeg da godt tænke mig at spørge Socialdemokratiet om.
Er det godt for danske vognmænd og deres medarbejdere, at der kan være udsigt til det?
Liselott Blixt (DF), 2018-05-16:
Jamen jeg takker for ordførerens tale.
Men den sender nogle forvirrende signaler.
Det lyder, som om Seruminstituttet har gjort en aktiv indsats i forhold til det og ministeren og alle de her ting.
Ja, det har man kun gjort, fordi jeg har stillet spørgsmål om det det sidste halvandet år.
Heldigvis hørte jeg da også ministeren give det tilsagn, at det netop var grunden til, at man havde lavet det her.
Det må jeg så sige ikke passer.
Nu har jeg haft rigtig mange møder med ingeniører det sidste halvandet år; jeg har virkelig følt mig rigtig nørdet, og jeg har beskæftiget mig med varmtvandsbeholdere og fjernvarmeanlæg osv.
Det her handler jo også meget om, at vi måske i en iver efter at gøre det hele lidt grønnere og spare på energien og skrue ned nogle steder på nogle fjernvarmeværker faktisk får noget vand, som, når det løber frem, kommer ned i en temperatur, der gør, at det er guf for de her legionellabakterier.
Så det undrer mig, at man måske ikke fra ordførerens side tænker, at det kunne have været på sin plads at informere de kommuner, som ikke har gjort noget, de kommuner, som ikke har set den dom, der blev fældet i 2011, og høre, hvad man har gjort på Bornholm.
Var det ikke en idé at tage fat i det i stedet for at sige, at det kunne være, at det ville komme til at koste for mange penge i fremtiden?
Villum Christensen (LA), 2018-05-16:
Tak for det.
Jeg synes ikke, vi skal stoppe sådan lige med det samme.
Hvad er det så helt hånden på hjertet at partierne, som står bag det her forslag, mener gør forskellen?
Skulle man så forestille sig, at alle dem, der ikke snyder, beder om en tilladelse, eller hvad?
Hvad er logikken?
Hvorfor i alverden tror man – det er det, jeg ikke rigtig kan forstå – at det, der er løsningen på sort arbejde, er, at man beder om en tilladelse?
Hvad er logikken i at bede dem, som gør deres arbejde rigtigt, om at skulle have en masse omkostninger og en masse besvær ved at få en tilladelse, og at alle dem, der ikke gør det, bare kan gøre, som de altid har gjort?
Hvad er logikken sådan helt bottom line?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-16:
Jeg synes, at hr. Henning Hyllested tager meget let på, at man så skal på et 2-ugers kursus, som om det er en bagatel.
Det er da en stor byrde at pålægge virksomheder, altså at de så alle sammen skal på kursus i 2 uger.
Hvad det ikke koster i arbejdstimer, det er jo et kæmpe millionbeløb, et kæmpe, kæmpe millionbeløb, som man dermed pålægger en branche i arbejdstid og kursusgebyrer.
Det er godt nok ikke godtgjort, at der er nogen sikkerhedsmæssige problemer, men lad os bare lave noget ekstra lovgivning for en sikkerheds skyld.
Jeg synes, det er helt forkert.
Det er ikke noget, man bare lige laver sådan ekstra, for hellere lidt for meget lovgivning end lidt for lidt.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-05-16:
Men forslaget handler jo netop om, efter godt råd fra Dansk Handicap Forbund, at undtage områder, som er belastede klimamæssigt, sådan at man alene fastholder tilgængelighedskravet for enfamilieshuse der, hvor man ikke har de her klimaforandringer.
Der har DMI jo faktisk nogle bud på, hvor det er, man stadig væk kan bygge efter de gamle regler, og hvor det kunne være en god idé at man så lavede nogle undtagelser, som så kunne være, at man der ikke behøvede at have niveaufri adgang.
Så kan det godt være, at det ikke er ministeren og jeg, der skal afgøre, hvordan folk skal bo, men Kommunernes Landsforening peger jo netop på, at det her bliver rigtig bekosteligt, for det er nemlig dem, der kommer til at betale regningen, den dag hvor familien måske alligevel får brug for, at der skal laves en indgang til huset.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-16:
Jeg synes, det er vigtigt, at der er tilgængelighed til bygninger, hvor mange mennesker færdes, dvs. etageejendomme og offentlige ejendomme, publikumssteder osv., osv.
Der, hvor alle kan færdes, bør alle også kunne færdes.
Men når vi taler om enfamilieshuse, synes jeg bare, også på grund af klimaforandringerne, at det er en god idé, at man bygger husene hævet fra jorden.
De skal ikke ligge nede på jorden.
Det krav, vi tidligere har haft, om, at der skal være niveaufri adgang, har betydet, at rigtig mange huse er blevet bygget, så de ligger helt nede på jorden.
Hvis man hæver huset fra jorden med en sokkelsten eller flere, følger det af den gamle lovgivning, at man skal lave en fast rampe op til, også selv om de familier, der bor i boligen, overhovedet ikke har brug for denne rampe.
Nogle kan også synes, at den ikke er pæn, eller at den fylder for meget på det areal, hvor den skal være.
Jeg synes ikke, at fru Kirsten Normann Andersen eller jeg eller andre skal pålægge familier, der ikke har brug for en rampe til deres hus, at de skal afholde omkostningen på op til 13.500 kr. til at lave den rampe, fordi de gerne vil være hævet lidt fra jorden, så der ikke kommer stormflod ind, eller at der ved skybrud ikke trænger vand ind i boligen.
Det synes jeg simpelt hen ikke vi kan tillade os at kræve.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-05-16:
Jeg har også lyttet mig til byggeriets betænkeligheder i forhold til spørgsmålet om tilgængelighed ved byggeri af enfamilieshuse og ikke mindst de omkostninger, som byggeriet mener det medfører.
Nu er det sådan, at når man bygger første gang, går det nok an.
Men ministeren brugte selv klimaforandringerne som begrundelse for at ændre på de her regler for nybyggeri.
Jeg hører bare, at der kommer nogle andre argumenter ind lige nu.
Jeg tænker, om det ikke er regeringens holdning, at tilgængelighed er en forudsætning for reelle lige vilkår i forhold til mennesker med handicap.
Altså, kan man ikke komme ind i bygningerne rundtomkring, er man vel reelt afskåret fra at deltage i sociale aktiviteter og andet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-05-16:
Jeg vil gerne sige tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte det her forslag – et vigtigt forslag, synes jeg, ikke mindst fordi den lungebetændelse, som man får af den her legionellabakterie, er virkelig voldsom og desværre ofte også dødelig.
Det er vigtigt for mig og for SF, at vi arbejder videre med at sikre borgernes sundhed.
Det kan man gøre med det forslag, som er fremsat af Dansk Folkeparti.
Og i SF bakker vi sådan set også op om forslaget.
Vi synes, det er vigtigt at få kortlagt ikke mindst omfanget af smittede med legionellabakterien, men vi synes samtidig også, det er en rigtig god idé at få kigget på nogle konkrete forslag til, hvordan vi kan sikre, at varmtvandssystemer er sikre, sådan at borgerne ikke smittes, når de benytter dem.
Jeg tror, jeg vil sige, at jeg er enig med Enhedslistens ordfører i, at det ville give rigtig god mening, hvis det var sådan, at vi på baggrund af forslaget her fik en grundig drøftelse i udvalget, for jeg lytter mig nemlig også til en bred opbakning til, at det her er et alvorligt problem, og at det skal vi tage alvorligt, og at vi skal sikre, at det rent faktisk også bliver løst, og at det ikke skal tage mange år.
Så det ville umiddelbart være et bud fra min side, og jeg vil på samme måde som Enhedslisten trykke på den grønne knap, hvis det er sådan, at forslaget ender i Folketingssalen.
Men jeg håber på en drøftelse, hvor man kan få uddybet de konkrete forslag til, hvordan man så griber arbejdet an.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-05-16:
Tak for det, formand.
B 125 handler om nedbringelse af risikoen for at blive smittet med legionellabakterien fra varmtvandssystemer i Danmark.
Det er jo en fin gennemgang, der har været allerede, og først og fremmest tak for indsatsen til ordførerne på området.
Jeg ville egentlig have holdt en længere tale, men jeg tror, at jeg vil korte den helt ned til det med, at Statens Serum Institut ikke er klar over, om det også skyldes klimaforandringer i forhold til smitten fra vandet.
Så hvad gør vi?
Det er jo et godt spørgsmål.
I hvert fald vil jeg benytte lejligheden til at sige, at vi er den første generation, som for alvor mærker de her klimaforandringer, og vi er den sidste, der kan gøre noget ved det, før det virkelig bider os i bagdelen.
Derudover håber jeg også, at vi kan lande den i form af en fælles beretning, og det synes jeg skal være ordene fra os.
Tak for det.
Villum Christensen (LA), 2018-05-16:
Vi bevæger os her noget væk fra mit almindelige ordførerområde, men jeg kan forstå, at antallet af legionellasmittede er stigende, ikke bare i Danmark, men i hele Europa.
Det skal vi naturligvis tage alvorligt, så derfor glæder det mig også, at regeringen, som vi nu har hørt det, har besluttet at igangsætte et arbejde på tværs af ministerierne, så vi kan få klarlagt, hvor problemets rod skal findes.
Vi konstaterer egentlig også – og det svarer lidt til det, som Enhedslisten sluttede af med at sige – at der jo er rigtig mange, der er enige i, at vi skal blive klogere på det her.
Det er også svært ikke at være enig i det, synes jeg.