runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (KF), 2021-11-30:
Det er jo altid interessant at høre ordførerens taler.
De er altid meget spændende.
Der var meget af det, ordføreren sagde, som jeg var utrolig enig i, i forhold til at det er vigtigt at belyse alt.
Jeg synes så også, at der gik lidt meget udlændingepolitik i det, for det er jo ikke det, det her på nogen måde handler om.
Det handler om, at Folketinget skulle have været givet de korrekte oplysninger på det rigtige tidspunkt, eftersom de var blevet afsendt fra vores styrkechef.
Så jeg vil bare have lov at spørge om noget helt lavpraktisk.
Ordføreren mente jo selv, at man skulle have gjort rigtig meget meget tidligere.
Hvis de her informationer, og nu vil jeg ikke læse dem op igen, men i forhold til Jalalabad og at styrke moralen hos de afghanske sikkerhedsstyrker, var tilgået Folketinget tilbage i juni måned, dengang styrkechefen sendte dem tilbage til Forsvaret, er ordføreren så enig i, at så var der en god sandsynlighed for, at Folketinget havde ageret på en helt anden måde end det, vi gjorde tilbage i juni måned?
Jens Rohde (KD), 2021-11-30:
Det bliver jo sådan lidt kontrafaktisk.
Det er jeg desværre ikke helt sikker på, og det er jo, netop fordi jeg har den opfattelse, at der, selv om alle vidste, at situationen var alvorlig, i alt for lang tid gik udlændingepolitik i det, og så har jeg lidt den der oplevelse af, at så sidder alle og holder øje med hinanden, og så handler det om, hvem der blinker først, og den, der blinker først, bliver så kaldt en slapper på udlændingeområdet, og det er situationen for alvorlig til.
Som jeg siger: Det er muligt, at jeg tager fejl.
Det er bare min oplevelse, og derfor tror jeg ikke rigtig på, at tingene havde ændret sig stort.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-30:
Vil det sige, at ordføreren rent faktisk også mener, at informationerne faktisk er tilgået regeringen, men at regeringen med vilje har tilbageholdt dem for ikke at give dem til Folketinget for at fremstå slappe?
Altså, der er meget konspirationsteori i det, ordføreren siger her.
Jens Rohde (KD), 2021-11-30:
Nej, det er der ikke.
Jeg har bare en oplevelse af, hvordan udlændingepolitikken sådan hamrer det her Folketing ind i cement engang imellem, og det kan vi jo have forskellige oplevelser af.
Men jeg har ikke nogen anledning til at tro, at ministeren eller regeringen har forholdt os nogen oplysninger.
Jeg sad selv i lokalet, og det gjorde hr. Marcus Knuth også, og jeg kan huske, at det er departementet og jo ikke ministeren, der sidder og siger, at Kabul holder til nytår.
Og ja, altså, jeg må så også sige, at hvordan i alverden man kan sidde med sådan nogle efterretninger, synes jeg også er underligt, og derfor synes vi også, at det samlede forløb skal have en redegørelse, og så tager vi den derfra.
Trine Bramsen (S), 2021-11-30:
Tak for det, og tak for debatten.
Som jeg indledte med at sige, er jeg som forsvarsminister i særlig grad optaget af sikkerheden for danske soldater, og den sidste danske soldat forlod Afghanistan den 22. juni 2021 i god ro og orden.
Den 22. juni 2021 var den sidste danske soldat ude af Afghanistan.
FE har fulgt sikkerhedssituationen i Afghanistan, herunder i Kabul, både før og efter hjemtagelsen af de danske soldater.
Det er FE's opgave.
Vi var alle klar over, at Afghanistan stod over for dystre fremtidsudsigter, men Taleban tog magten hurtigere end forventet.
FE blev overrasket over Kabuls hurtige fald.
Det gjorde vi alle sammen; det gjorde amerikanerne og vores øvrige allierede – ja, sågar Taleban, forlyder det, blev også overrasket over, hvor hurtigt Kabul faldt.
Derfor er det også naturligt, at vi evaluerer og undersøger, hvad der kan læres af forløbet.
De danske soldater og øvrige myndighedspersoner leverede en helt ekstraordinær indsats i forbindelse med evakueringen fra Afghanistan, og det skylder vi dem en kæmpe tak for.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-30:
Der er jo en interessante ting, der er kommet frem her i de sidste par dage.
Vi har jo spurgt igen og igen, hvordan det kan være, at styrkechefen for de afghanske styrker den 16. juni rapporterede hjem, at Jalalabad, den næststørste by, nu er under kontrol af Taleban, og forsvarsministeren har jo så i skrift svaret, inden ugerapporterne rent faktisk er indgået i det materiale, som efterretningstjenesten bruger til deres sikkerhedsanalyser.
Men nu står ministeren så og siger, at efterretningstjenesten først mener, at Jalalabad faldt den 15. august, altså 2 måneder efter at den danske styrkechef rapporterede det tilbage.
Så hvis det er sådan, at den øverste chef i i Afghanistan rapporterer noget så vigtigt tilbage til forsvaret, men at Forsvarets Efterretningstjeneste først registrerer det 2 måneder senere, så er der jo et eller andet, der er gået helt, helt katastrofalt galt i hele det system, som ministeren er chef for.
Så kan ministeren forklare mig, hvordan det her kan opstå?
Det er jo et efterretningssvigt af astronomiske størrelse, og hvad har ministeren gjort for at rette op på det?
For mig bekendt er det intet.
Mark Grossmann (V), 2021-11-30:
Tak for det.
Det er dejligt at se, at hr. Mogens Jensen svarer så pænt, når Enhedslisten stiller spørgsmålene.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-30:
Det er jo meget underligt, eftersom alle de andre ting fremstår som noget, der ellers er sandt.
Men så er der noget helt centralt.
Støttepartierne siger jo, at de venter på den her undersøgelse fra regeringen af sig selv, inden de vil lægge sig fast på, om de vil kritisere ministeren.
Kan ministeren bare bekræfte, at den her undersøgelse også kommer til at undersøge, hvornår og hvad ministeren fik af oplysninger fra ugerapporterne hen over sommeren og foråret?
For ellers er undersøgelsen jo intet værd.
Trine Bramsen (S), 2021-11-30:
Men uanset – uanset – hvor gode efterretninger vi har og hvor præcise efterretninger man har, vil de jo altid være et øjebliksbillede, og et øjebliksbillede kan jo ændre sig fra det ene sekund til det næste, så vi kommer aldrig til at have efterretninger, som kan beskrive virkeligheden fuldstændig.
Der er altså, selv om vi gerne vil kunne sige alt og forudsige alt i den her verden, stadig væk en risiko for, at noget kan ske pludseligt.
Søren Espersen (DF), 2021-11-30:
Så der kom altså for mange med.
Jens Rohde (KD), 2021-11-30:
Tak for det.
Jeg er ikke så bange for det der faglige efterslæb.
Især de mindste skal nok komme efter det.
Det er jo ikke det, der er problemet.
Jeg vil godt lige tage det der med trivslen og kvittere for den bekymring, der er, for dem, der sidder og er låst inde derhjemme.
Men Venstre adresserede jo så også den mulighed for måske generelt at have noget mere fjernundervisning for nogle i visse tilfælde.
For der er også den anden side.
Der er jo de børn, som virkelig trives med, at der er nogle muligheder for fjernundervisning.
Der er mange børn, som ikke nødvendigvis synes, at det er fantastisk at være sådan i store forsamlinger hele tiden og skulle præstere ad den vej, men som faktisk har haft rigtig meget ud af fjernundervisningen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-11-30:
Det har jeg faktisk sammenlagt brugt mange timer på at tænke grundigt over, for jeg synes, der er rigtig meget, der taler for og imod, og eleverne er jo simpelt hen så forskellige, hvad det her angår.
Det afspejler sig præcis også i de undersøgelser, vi har lavet.
Derfor er der ikke rigtig sådan en one size fits all.
Jeg synes, der er noget, der taler for, at man giver mulighed for det.
En ting, jeg bare lige vil slå fast, er, at fjernundervisning aldrig kan og skal afløse klasserumsundervisning som en generel ting i den danske folkeskole eller i grundskolen i al almindelighed.
Det tror jeg vi alle sammen er enige om.
Det skal bare lige siges.
For selv for dem, der ikke bryder sig så meget om at være i fællesskaber hele tiden, kan det være nødvendigt at lære det, altså trods alt få de kundskaber, der følger med det.
Men når det er sagt, kan jeg da godt se for mig, at man kunne have en tirsdag, hvor den ene halvdel af 8.-klassen, nemlig dem, der trives med at sidde og fordybe sig derhjemme, får lov til det, altså fordybe sig i nogle opgaver, eventuelt et par stykker i fællesskab.
Den anden halvdel af 8.-klassen bliver ovre på skolen.
Så mødes man igen til frokost og samler op på opgaverne.
Det må man ikke ifølge lovgivningen i dag.
Det virker jo lidt tosset oven på en tid med corona.
Jeg synes jo, vi skal se, om vi kan finde sådan nogle mellemvarianter.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-11-30:
Tak for det, formand.
Min socialdemokratiske kollega hr. Thomas Jensen har jo på glimrende og grundig vis redegjort for lovforslagets indhold, så det skal jeg forskåne jer for at gentage.
Venstre støtter lovforslaget.
Vi synes, det er fornuftigt, at man indfører det her vejsidesyn af motorcykler.
Det er den mindst indgribende foranstaltning, man kan lave.
Og så har det ovenikøbet den fordel, at man fanger flere af dem, der er kommet til at pille indmaden ud af udstødningen.
Jeg husker med glæde, dengang jeg selv fik min Puch Flagskib-knallert, og jeg må også erkende, at jeg tror, at jeg på et tidspunkt kom til at pille indmaden ud af udstødningen, fordi jeg syntes, at det lød hamrende godt og jeg var frygtelig sej, når jeg kørte rundt med den.
Men jeg fik den nu sat i igen.
Det kan også være, at nogle enkelte motorcyklister synes, det er sejt at køre rundt med en motorcykel, som larmer ad Pommern til, men det er og bliver trafikal egoisme.
For når man har et køretøj, der larmer eller sviner unødigt, går det ud over andre mennesker, og derfor er det godt, at den ordning, vi vedtager her, er med til at lægge en dæmper på de støjende motorcykler.
For det er jo sådan, at hvis man kører hen til et periodisk syn, så kan man godt sætte indmaden i udstødningen, og dagen efter kan man jo så komme til at pille den ud igen, hvorimod fælden klapper ved et vejsidesyn, og bøden falder jo prompte, hvis den støjer for meget.
Det er 2.500 kr. i bøde ved førstegangstilfælde.
Så noterer jeg mig, at Motorhistorisk Samråd appellerer til, at vi finder ud af at lave nogle relevante undtagelser for historiske motorcykler.
For det var jo en anden konstruktion, man kørte med for 40-50-60 år siden.
Og der kan jeg også forstå på ministeren i høringsnotatet, at det er man indstillet på at finde ud af, også al den stund at de historiske motorcykler ikke er omfattet af EU-direktivet.
Så det hilser jeg velkommen.
Med hensyn til synsgebyret er Venstre glade for, at det er omkostningsbaseret.
Man må aldrig bruge gebyret som en skjult skat, og derfor er det godt, at det er omkostningsbaseret, så det kan vi også tilslutte os.
Og så er det også rigtig godt, at man nu offentliggør synsdata, som viser køretøjets stand.
Det er med til at gøre, at der bliver skabt mere tryghed og tillid, når der handles med køretøjer.
Så alt i alt er Venstre positive over for det her forslag, og vi kan støtte det.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-11-30:
Mange tak for det.
Trafikstøj er et problem, som jeg er sikker på at rigtig mange af mine kollegaer har opdaget fylder utrolig meget for folk – også mere, end det har gjort tidligere, og det er med rigtig god grund.
Det er jo sådan, at nyere forskning og de undersøgelser, der er lavet om trafikstøj, peger på, at det er enormt sundhedsskadeligt.
Det har en række rigtig skadelige påvirkninger af helbredet.
Det kan medvirke til stress, udvikling af hjerte-kar-sygdomme, demens og andre rigtig ubehagelige ting.
Derfor er jeg utrolig glad for, at det i hvert fald lader til, at vi herinde er meget enige om, at trafikstøj er noget, der skal gøres noget ved.
En del af det synes vi også i SF
er, at man for motorcyklers vedkommende holder op med at støje mere, end man har ret til.
Så nikker min kollega fra Venstre, hr. Kristian Pihl Lorentzen – det er jeg glad for at vi er enige om.
Det er jo sådan, at jeg er fra Lolland, hvor vi har en række især unge mænd, men også andre, som har en forkærlighed for at køre på motorcykel, knallert og andre af den slags køretøjer, og af en eller anden grund er det især at foretrække, hvis de støjer enormt meget.
Jeg kan ikke personligt sætte mig ind i den præference.
Jeg har aldrig nydt, at et køretøj støjede.
Det er også derfor, jeg kører i elbil.
Men hvis der er nogle, der har det sådan, så skal de jo være hjertelig velkommen til det.
Jeg har det bare sådan, at man ikke skal støje mere, end man må.
Derfor synes jeg, det er utrolig positivt, at vi med det her lovforslag sørger for, at man kan lave vejsidesyn, og at lovforslaget bidrager til, at kontrollen med støjkravet bliver skærpet.
Det er ikke for at lyde som en gammel dame, overhovedet, men jeg tror, det er utrolig vigtigt, at vi, hvis vi skal gøre op med trafikstøj, også tager det alvorligt, når støjen kommer fra køretøjer som motorcykler.
Derfor kan SF støtte lovforslaget.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-11-30:
Mange tak for det.
Jeg tror, jeg vil starte med at adressere min kollega fra Dansk Folkeparti, som spurgte ind til middagene hjemme hos hr. Kristian Pihl Lorentzen og dennes kommende hustru, skal jeg sige, nemlig Carina.
Jeg kan sige, at jeg har deltaget i middage med de pågældende, og det er vældig hyggeligt.
Det må nødvendigvis være sådan, at vejsidesyn skal foretages i sommerhalvåret, da det jo er der, motorcyklerne kører, og formentlig vil mange af disse syn blive foretaget, hvor der er mange motorcykler samlet på et sted.
Vi frygter i den forbindelse en lille smule, at det ligeledes kan komme til at lægge beslag på politiets tid, og vi hejser hermed flaget for øgede omkostninger og belastning af politiets tid, hvilket kan gå ud over andre opgaver.
Dette vil vi spørge ind til i udvalgsbehandlingen.
Men ud over det har vi ingen bekymringer og stiller os meget positive over for forslaget.
Mette Thiesen (NB), 2021-11-30:
Der kommer altså ikke en skåltale herfra med hensyn til det her lovforslag, som jeg mener i bedste fald er unødvendigt og i værste fald kommer til at genere nogle mennesker, som det ikke var tiltænkt.
Jeg kunne i hvert fald godt tænke mig først at spørge ind til, hvor mange man vurderer der er problemer med, fordi de ikke overholder gældende lovgivning.
Vi ved, hvad der er ulovligt.
Det er bødestørrelser osv.
Jeg har meget svært ved at se, hvorfor den her lovgivning skulle være nødvendig.
I øvrigt vil jeg sige, som også tidligere ordførere har anført, at Færdselsstyrelsen altså i forvejen har rigtig travlt med rigtig mange andre ting, bl.a. afviklingen af køreprøver, som vi mildest talt har en del udfordringer med.
Så at begynde at sætte dem i gang med noget, som måske ikke rigtig er nødvendigt, kan jeg ikke rigtig se argumentet for.
Jeg vil sige, at jeg selv – i modsætning til de herrer, som har været heroppe tidligere, i hvert fald mig bekendt – har taget motorcykelkørekort, og der tjekker man altså de her motorcykler ret meget, altså hvordan og hvorledes det hele skal sidde, væskestand, og at alt er, som det skal være.
Og det står jo altså også allerede i gældende lovgivning, at når man skal sælge sin motorcykel, skal den igennem syn osv. Så der er rigtig mange af de her ting, der er indbefattet.
Det, man gerne vil med den her lovgivning – og det kan vi også høre på nogle af de ordførere, der har været heroppe – er, at man vil fange dem, som ikke overholder lovgivningen, som den faktisk er i dag, altså nogle af dem, som støjer uforholdsmæssigt meget.
Så man laver lovgivning oven på lovgivning, og det mener vi ikke er nødvendigt.
Vi ved godt, at det her kommer fra et EU-direktiv.
Vi stemmer imod alligevel.
Tak for ordet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-11-30:
Jeg er helt sikker på, at når Venstres transportordfører sidder hjemme ved aftensbordet og spiser sin middag med sin hustru, som er kørelærer, så er der aldrig et sekund, hvor man er i tvivl om, hvad man skal snakke om.
Jeg tror faktisk, at det må være noget af en interessant oplevelse at tage arbejdet med hjem her, og det er hr. Kristian Pihl Lorentzen naturligvis i sin gode ret til at vælge at gøre.
Engagement er jo altid godt, og det har hr. Kristian Pihl Lorentzen i hvert fald i den her sag.
Jeg er selvfølgelig også enig med hr. Kristian Pihl Lorentzen i, at med den glimrende fremlæggelse af det her lovforslag, som der kom fra Socialdemokraternes transportordfører, hr. Thomas Jensen, er det svært ligesom at komme med ret meget nyt.
Dansk Folkeparti har det jo sådan, at de EU-direktiver, som indeholder noget godt, kan vi sådan set godt lide, og dem, der indeholder noget skidt, er vi knap så glade for.
For mig er det nyt, at vi har noget, der hedder et periodesynsdirektiv inden for EU-lovgivningen, men det har vi.
Også der har EU vist sin interesse.
Men det ændrer ikke på, at der med det her lovforslag bliver bedre betingelser for at håndtere diskussionen om, hvad vi skal gøre for at sikre, at de køretøjer, som kommer på vejene, også er i forsvarlig stand.
Det giver faktisk god mening med det her vejsidesyn af motorcykler, og det synes jeg også det gør, hvis man kigger på andre steder, hvor vi praktiserer vejsidesyn.
Bl.a. i forbindelse med tungt gods har der jo været kritik af, at der har været for langt imellem snapsene, i hvert fald i forhold til at der er for få kontroller.
Man kan altid diskutere, hvor mange der skal til, men der skal også være en form for kontrol af de mange motorcykler, der er, og med det her lovforslag bliver det måske sat lidt mere i system i forhold til det, som vi har nu.
Der er et sted i ministerens lovforslag, hvor vi har en betænkelighed.
Det angår det, der ligger implicit i den her bemyndigelse til at fastsætte gebyrer og også fastsætte nogle ændringer i de gebyrer, i forhold til om det er noget, der reguleres med en procentsats eller noget andet.
Men der vil jeg bare for en god ordens skyld i hvert fald lige sige, at vi sender et spørgsmål til transportministeren om, hvad det så er, vi kan se frem til, og hvordan det er hegnet ind.
Hvis det er sådan en wild west-bemyndigelse, vil jeg gerne have lov til at være lidt kritisk, for vi er generelt ikke så glade for alle de her ministerbemyndigelser; og specielt ikke, når det er gebyrskruen, vi er ude i.
Der skal vi have en lidt sikker hånd på det.
Med de kommentarer kan vi naturligvis støtte lovforslaget, men vi vil selvfølgelig lige forbeholde os retten til at se på det med gebyrerne.
Tak for ordet.
Marie Krarup (DF), 2021-11-30:
Tak for ordet – uden for talerrækken.
Dansk Folkeparti anser lovforslaget for rettidig omhu, og eftersom der ikke er tale om, som vi læser det, at man ønsker at lukke mere end højst nødvendigt, men kun at man vil have mulighed for at gennemføre nødundervisning, hvis det skulle være nødvendigt, støtter Dansk Folkeparti lovforslaget.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-30:
Det er lige i forlængelse af det her med at belyse alt, der er vigtigt, og på den måde tak til ordføreren for lige at give mig mulighed for at spørge igen.
Konservative og Venstre var jo foregangsmænd for at få nedlagt Irak- og Afghanistankommissionen, der tidligere skulle have undersøgt nogle af de her ting.
Det var jeg meget ked af.
Men nu står vi med en mulighed for at få lavet en ny redegørelse af Afghanistanforløbet, som ikke er lige så omfangsrig, som den ville have været med Afghanistankommissionen, men stadig væk, tror jeg, en god mulighed, drevet af eksterne forskere.
En af de ting, jeg synes er helt grundlæggende at få belyst, er bl.a. også, om man har haft ordentlig viden om, hvordan situationen i Afghanistan faktisk var, og om man har taget ordentlig bestik af det i forhold til den indsats, der er blevet lavet.
Og jeg vil bare gerne benytte anledningen til at spørge Konservative: Har Konservative tænkt sig at bakke op om den her undersøgelsesvej?
Jeg ved det simpelt hen ikke.
Jeg synes, det ville være dejligt, hvis Konservative ville bakke op om det, men det er med stor nysgerrighed herfra.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-30:
Det er et meget relevant spørgsmål.
Jeg kan fortælle ordføreren, at vi overordnet er positive over for det.
Der er nogle dele, der er meget vigtige for os, bl.a. har man, og nu siger jeg det fra hukommelsen,
lagt op til, at undersøgelsen skal starte i 2001, men vist åbenbart skal stoppe, da de sidste soldater forlader landet i juni, og ikke da den danske ambassade lukker i august.
Det er jo det, vi føler regeringen forsøger at sløre lidt ved at lave det her som en anden uvildig undersøgelse, som de selv har iværksat, af sig selv.
Men i forhold til 20-årsundersøgelsen er vi positivt stemt over for det.
Vi mener, at det skal være fra 2001, og til den danske ambassade lukker, og så har vi nogle andre indspark til det, men det synes jeg vi skal tage i den løbende dialog, der er.
Men det er vi åbne over for, for der er så meget, vi skal lære af det her, også i forhold til hvad vi skal gøre i eventuelle fremtidige indsatser.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-30:
Det håber jeg også Konservative vil være med til at bakke op om
faktisk er nogle af de ting, vi får kigget på, for det er en væsentlig del af at få sandheden og efterretningsniveauet hævet og også lagt frem for Folketinget.
Så lad os diskutere det videre.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-30:
Inden ordføreren glæder sig alt for meget, kan jeg så også sige, at vi overordnet er kritiske – eller rettere: Vi mener, at de partier, der skal være bag den her undersøgelse af de 20 år, er de selv samme partier, der bakkede op om de 20 år, og der mener jeg ikke at huske at Enhedslisten er med.
Men lad os tage det, når vi kommer til bunds i de sidste detaljer for den her redegørelse.
Jens Joel (S), 2021-11-30:
Det lovforslag, vi behandler i dag, handler i al sin komplekse enkelhed om at kunne sikre, at vi kommer bedst muligt igennem de nedlukninger, der måtte komme på vores skoleområde, i dagtilbud osv. som følge af covid-19.
Så det er et helt afgørende lovforslag, men da vi behandlede det for 14 dage siden, var der også enighed om, at det var uhensigtsmæssigt at skulle hastebehandle det, og derfor blev vi enige om, at vi vedtog lovforslaget midlertidigt gældende for en måned, mens vi så i mellemtiden kunne behandle det helt normalt, og det er det, vi gør i dag.
Det er, som vi også diskuterede i den sammenhæng, ikke det her lovforslag, der gør hverken fra eller til, i forhold til hvad der bliver nedlukket – det her handler udelukkende om, hvad man kan gøre, når noget bliver nedlukket.
Vi støtter selvfølgelig op om lovforslaget, der hermed gør det muligt at have den her nødlovgivning og de her muligheder frem til april med en mulighed for forlængelse til skoleårets slutning den 24. juni.