runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2022-02-08:
[Lydudfald ]
... frisk at bede statsministeren om at undergrave det danske demokrati.
Det er nok meget godt, at statsministeren holder fast i de almindelige spilleregler, og det er jo altså, at en regering ikke kan træffe beslutninger selv; det kræver et flertal i Folketinget.
Og mig bekendt er det korrekt, at der er givet et tilsagn fra en række partier om at bruge penge, men det tror jeg sådan set der er givet et tilsagn om fra de fleste partier, men hvordan man skal finansiere det, tror jeg ikke vi har hørt meget til endnu.
Og sådan kan vi jo ikke lede et land.
Altså, uagtet hvor vigtigt det her er, kan man jo ikke bare blive ved, og vi ser det jo igen og igen, ikke mindst fra Venstres side, at man stiller sig op og siger: Vi vil gerne bruge flere penge.
Men pengene skal jo komme et sted fra.
Der skal føres en ansvarlig økonomisk politik.
Det kan vi godt i det her land, samtidig med at vi hjælper nogle af dem, der er blevet uforholdsvis hårdt ramt af de stigende energipriser.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-08:
Tak, formand.
Det er jo lidt af et slaraffenland som ny partileder her sådan pludselig at få lov til at møde, ja, hele regeringens ledelse, der er mødt frem – jeg bilder mig ikke ind, det er til min ære – men det er selvfølgelig i særlig grad en ære at få lov til at møde statsministeren.
Det er også noget, der har påkaldt sig en del refleksion, at man skal benytte sådan en mulighed hertil.
Der er jo forsvarsforliget, men altså, det har min ærede kollega jo allerede været inde på, og der bakker vi i øvrigt fuldstændig op om Venstres ønske om at få fremrykket tidspunktet for, hvornår vi kan komme i gang med de forhandlinger.
Om lidt er der jo en demonstration ude på Slotspladsen, hvor der er folk, der bekymrer sig for, hvad nye EU-regler kommer til at gøre for vores kæledyr osv., men sådan med øje for, hvordan regeringen har håndteret minkene, tør jeg slet ikke begynde at tale om kaniner.
Og så er der jo selvfølgelig et helt andet spørgsmål, nemlig om udlændingepolitikken, hvor det vil være oplagt at spørge: Hvordan går det med den der asylbehandlingslejr, som man havde lovet svar på osv.?
Men vi ved jo godt fra udlændinge- og integrationsministeren, at det får vi alligevel ikke noget svar på.
Så jeg tror egentlig, jeg vil lade mig inspirere af det, jeg for første gang oplevede i går, da jeg havde et af de få privilegier, som statsministeren ikke har, og det er nemlig at være inviteret til »Ring til oppositionen« i DR.
For noget af det, der blev spurgt rigtig meget til fra borgere derude, og som jeg derfor gerne vil være katalysator for at landets leder kan få lov til at forholde sig til, er, hvorfor man endnu ikke har fundet en løsning i forhold til de galoperende prisstigninger på især varmeregningerne rundtomkring i landet.
Det er mere end 4 måneder siden, at Dansk Folkeparti rejste det her over for klima-, energi- og forsyningsministeren.
Der er ikke fundet en løsning endnu.
Der sidder folk derude, som ikke har nogen idé om, hvordan de skal betale for deres gasregninger, sådan set også for deres elregninger, og det eneste, man hører, er sniksnak og fnidder og ingen løsninger.
Kunne statsministeren ikke træde i karakter og få den sag ordnet?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-02-08:
Tak for det, formand, og tak til statsministeren for indledningen om tre vigtige emner.
Det er ikke nogen hemmelighed, at jeg holder utrolig meget af det danske forsvar, og siden regeringsskiftet har der jo været et væld af dårlige sager, og det piner mig.
Der har været den kaotiske tilbagetrækning fra Afghanistan; der har været hele FE-sagen; der har været den manglende brigade; der har været den ensomme piratmission, hvor der manglede de lokale aftaler; der har senest været tilbagetrækningen af soldater fra Mali, nærmest umiddelbart efter at de var ankommet.
Der er noget helt, helt galt i det her, og det fortjener vores forsvar ikke.
Det her er mænd og kvinder, som står op hver eneste dag og går på arbejde og risikerer deres liv for vores land, for vores frihed.
Samtidig er verden omkring os blevet mere usikker, som statsministeren også nævner.
Der er brug for et stærkt sammenhold på tværs af Europa.
Der er brug for et stærkt sammenhold på tværs af den vestlige verden.
Jeg glæder mig over, at statsministeren har ændret sin tone, også nu her i indledningen.
Der er et større fokus på at samarbejde i Europa.
Der er et større fokus på at engagere sig internationalt.
Det vil jeg bare sige at vi er fuldstændig enige i fra Venstres side.
Statsministeren har også udpeget en ny forsvarsminister, som tog over i dag, og jeg synes, det giver mulighed for en ny start for dansk forsvar.
Derfor vil jeg gerne række hånden frem, og jeg vil gerne foreslå, at vi mødes på tværs af Folketingets partier, for det her er noget, der haster, og at vi nu sætter gang i vores forhandlinger om det næste forsvarsforlig.
Jeg synes, at forsvaret fortjener et forlig, hvor vi ser fremad, hvor vi forpligter os til at have en realistisk og en langsigtet plan for, hvordan vi opfylder vores løfte til NATO.
Så vil statsministeren tage imod den fremstrakte hånd og fremrykke forhandlingerne og tage hul på et nyt kapitel for dansk forsvar?
Mette Frederiksen (S), 2022-02-08:
Det er rigtig godt at høre, at Venstre bakker op om den aktivistiske danske udenrigspolitik.
Det lægger jeg sådan set også til grund at Venstre gør.
Vi er i gang med forberedelserne til et nyt forsvarsforlig.
Jeg er personligt ikke et sekund i tvivl om, at vi kommer til at skulle bruge flere penge på dansk forsvar, ikke alene for at blive ved med at have Waleserklæringen som vores målsætning, men også fordi det er nødvendigt i den urolige verden, vi lever i.
Den nye forsvarsminister vil indkalde forsvarsforligskredsen til at påbegynde den fuldstændig nødvendige dialog og drøftelse om, hvordan vi går videre med det kommende forsvarsforlig.
Så ja, det bliver der sendt en invitation til.
Jeg vil gerne anholde én ting, og det er, at man står og siger, at der er noget helt, helt galt i dansk forsvar.
Det er jeg slet ikke enig i, og det fortjener vores soldater ikke at høre, det fortjener vores udsendte ikke, det fortjener dansk forsvar ikke.
Og her, hvor vi står over for den alvorligste situation i dansk udenrigs- og sikkerhedspolitik siden ophøret af den kolde krig, så er det slet ikke den rigtige tilgang – slet ikke.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-02-08:
Jeg synes, at vores forsvar fortjener at blive behandlet med respekt.
Jeg tror, at vores forsvar forventer at blive behandlet med respekt.
Det her er mænd og kvinder, der risikerer deres liv, hver dag de går på arbejde.
Det er mennesker, hvis arbejdsplads af regeringen beskrives som en styrelse, og som behandles så nedsættende og så stedmoderligt af regeringen, at man nu omsider har taget konsekvensen og skiftet ud på forsvarsministerposten.
Jeg synes helt ærligt, at der bør være plads til, at vi kan debattere og diskutere det politiske, og jeg glæder mig over, at man vil indlede forhandlingerne om et nyt forsvarsforlig – for det er det, jeg hører statsministeren sige – og at man vil gøre det nu.
Kan statsministeren bekræfte, at man nu vil indkalde til forhandlinger om det næste forsvarsforlig?
Mette Frederiksen (S), 2022-02-08:
Jeg kan bekræfte det, jeg allerede har sagt, nemlig at vi er i gang med forberedelserne.
Det kræver et stort stykke analytisk arbejde, og selvfølgelig ønsker regeringen at inddrage Folketingets partier i det, så vi kan forberede og få indledt forhandlingerne til et nyt forsvarsforlig på bedst tænkelig vis.
Og ja, det danske forsvar fortjener respekt; det gør hvert enkelt individ i det danske forsvar, og det gør forsvaret under et, og med al respekt er det derfor med den situation, vi står i i dag – jeg skal selvfølgelig ikke bestemme, hvad man debatterer i Folketingssalen – simpelt hen ikke tiden til at have den form for politiske debatter.
Jeg synes, at det, forsvarschefen gør i dag, med at styrke det danske beredskab er klogt.
Vi har allerede sendt vores bidrag til NATO og har et ønske om, at vi, hvis der er behov for det, bidrager yderligere.
Det, der er behov for i Vesten i dag, er seriøsitet, grundighed, ordentlighed og respekt for de mennesker, som udfører nogle af de sværeste opgaver for os, og så er det sammenhold og enighed – ikke alt muligt andet.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-02-08:
Vi har en anden situation i forbindelse med vores efterretningstjenester.
Vi har i øjeblikket den tidligere chef for Forsvarets Efterretningstjeneste siddende fængslet på tredje måned, uden at nogen ved hvorfor.
Vi ved kun, at det handler om straffelovens § 109 om landsforræderi.
Samtidig har vi et højt estimeret medlem af Venstres folketingsgruppe, hr. Claus Hjort Frederiksen, tidligere forsvarsminister, tidligere finansminister og beskæftigelsesminister i det her land – en mand, jeg har kendt nærmest hele mit liv, og som har viet sit liv til det her land – som er sigtet for landsforræderi.
Det tegner et billede i udlandet – både blandt vores allierede og blandt dem, der er det modsatte – af, at vi ikke helt har styr på det.
Jeg er helt enig med statsministeren i, at man ikke skal kommentere på indholdet i den her sag, men hvad vil statsministeren så gøre med hensyn til processen, for at der kommer en afklaring på det her for Danmark dybt skadelige forhold?
Mette Frederiksen (S), 2022-02-08:
Nej, det er lige præcis ikke en sag, der egner sig til Folketingssalen, og slet ikke i betragtning af at både spørger og svarer er bekendt med indholdet af sagen.
Det er netop sådan, at Venstres formand selvfølgelig er informeret om, hvad der er indholdet af den her sag, nøjagtig som det bør være i et demokrati, og jeg vil egentlig kraftigt anbefale, at man i den situation, vi står i, ikke politiserer dansk forsvar og slet ikke Forsvarets Efterretningstjeneste.
Ja, det er vores helt klare udgangspunkt.
Vi er et af de lande i verden, der har truffet allerflest beslutninger på det her område.
Vi er et af de lande, der er allerallerlængst i den nødvendige kamp mod klimaforandringerne.
Men vi har jo gjort det klogt, ikke mindst takket være nogle af de partier, der sidder tættest på, hvor vi sidder her i dag, fordi vi også har gjort det med et øje for den sociale sammenhængskraft, den geografiske sammenhængskraft og generationernes indbyrdes sammenhængskraft.
Og så venter der jo en myriade af svære spørgsmål, balancer og afvejninger, og det må vi tage i forhandlingslokalet, for det er der, vi nu går ind og taler CO 2 -afgift.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-02-08:
Det vil vi glæde os til i SF.
Det skal der ikke være nogen tvivl om.
Mit sidste spørgsmål handler om, hvor man lægger varmeregningen.
Hr. Morten Messerschmidt var jo inde på det her spørgsmål om, at mange danskere står og er bekymrede i forhold til deres varmeregning.
Jeg vil også nævne det, for jeg modtager ufattelig mange mails fra mange bekymrede mennesker, som hurtigt har brug for en hjælpende hånd.
I virkeligheden er det her en appel til alle Folketingets partier: Lad os nu finde en løsning, for der er jo sådan set blevet forhandlet rigtig længe.
Jeg synes bare, det virker mere, som om blå blok er mere optaget af generelle afgiftslettelser i stedet for at have et fokus på at give de mennesker, der har allermindst i vores samfund, en hjælpende hånd.
Derfor vil mit spørgsmål til statsministeren være: Er statsministeren enig i, at vi skal prioritere at hjælpe dem med de laveste indkomster, som ikke har mulighed for i deres budget lige at flytte rundt på deres penge, frem for at tørre hjælpen til varmeregningen sådan lidt tyndt ud på alle?
Og er statsministeren enig i, at det haster?
Mette Frederiksen (S), 2022-02-08:
Man vil altid kunne finde nogle enkeltsager i udlændingepolitikken og af dem uddrage, at udlændingepolitikken ikke er retfærdig, og jeg kommer aldrig nogen sinde til at påstå, at det at føre en stram udlændingepolitik ikke også betyder, at der er mennesker, der kommer i klemme, for det vil være konsekvensen.
Jeg er bare meget mere bekymret for konsekvensen af det, hvis man gør det modsatte, og jeg ville ønske, at vi, når vi diskuterer udlændingepolitik, både kan forholde os til det, hvis der er nogle konkrete hjørner af eller eksempler på, at der er noget, vi skal ændre, og det har jeg jo så bl.a. givet et tilsagn om i dag, men også at vi har alt det andet med.
Hvis de kvinder skal have en mulighed for at leve et liv med reelt lige muligheder, så skal der være styr på, hvor mange mennesker der kommer hertil.
Det ændrer ikke på, at der kan være nogle konkrete ting, vi skal kigge på, men vi skal holde fast i udlændingepolitikken.
Mai Villadsen (EL), 2022-02-08:
I Enhedslisten deler vi til fulde bekymringen for kvinder, mænd, folk, der bliver udsat for social kontrol, og jeg er rigtig, rigtig glad for, at vi har sat flere penge af i finanslovsforhandlingerne til krisecentre, til hjælp til minoritetsetniske borgere med lgbt-baggrund og meget andet.
Jeg bliver også nødt til at sige, at den måde, som der nogle gange bliver talt på af folk herinde på Christiansborg, tror jeg ikke bidrager til integrationen.
Jeg tror, den fremmedgør enormt meget.
Det kunne man høre i Debatten i torsdags i sidste uge, hvor en ung fyr på spørgsmålet om, om han føler sig velkommen i Danmark, meget fint får sagt, at ja, det gjorde han til en start, indtil han blev bedre til sproget og kunne høre, hvad der blev sagt på Christiansborg.
Det synes jeg er rigtig trist, og jeg tror virkelig, vi har behov for at sige tak til Sami, til Mishti og til alle dem, som faktisk bidrager.
Mette Frederiksen (S), 2022-02-08:
Det er jeg ikke uenig i.
Altså, jeg synes, vi skal passe på med generaliseringer.
Jeg synes, vi alle sammen skal efterstræbe at tale om det her, ligesom vi taler om andre politikområder og andre mennesker, men uden at det betyder, at vi lægger låg på debatten, som det var engang i Danmark.
Det var jo sådan engang i Danmark, at når almindelige mennesker stillede sig op og sagde, at de nu er den eneste med oprindelige danske rødder i deres opgang, og at de ikke synes, det er rart at bo der længere, eller når forældre i skoleklassen sagde, at der nu er tre børn tilbage med oprindelig dansk baggrund, at der ikke bliver talt dansk i frikvartererne, og at de synes, det er et problem, så blev de kaldt racister.
Det er jo lige så farligt.
Når jeg nævnte det her med kvindekrisecentrene før, er det jo ikke tilfældigt, at vi kalder det den glemte kvindekamp.
For jeg synes ikke, de her kvinder har en særlig stærk stemme.
Jeg hører ikke i lige så høj grad voldsomme fordømmelser i det danske samfund af den enorme undertrykkelse, der sker i mange hjem i dag i indvandrermiljøet, som jeg hører fordømmelse af regeringens udlændingepolitik, og måske især af hensyn til de piger og drenge, som skal vokse op og have de samme muligheder som andre, ville det være godt at være lige så grovkornet og lige så hård i kritikken i forhold til de forældre, der ikke kan finde ud af at lade deres børn vokse op på en ordentlig måde, som at kritisere alle mulige andre.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-02-08:
Tak for det.
Hvis man med bare en sætning skal forklare, hvad formålet med Folketinget og det arbejde, vi skal lave her, er, må det vel være, at vi skal samarbejde om at løse Danmarks og danskernes udfordringer.
Det tror jeg at danskerne forventer af os.
Vi skal samarbejde, vi skal gå på kompromis, og vi skal finde løsninger.
Virksomhederne forpasser chancen for at tjene rigtig mange penge.
Det går også ud over statskassen.
Og der er rigtig mange partier, der står i kø for at dele ud og dele ud til den såkaldte velfærd, man mener mangler.
Så kunne det måske også være en idé, at man fik mulighed for at tjene pengene, ved at man kan få den arbejdskraft, man har brug for.
Det skal vi løse.
Det er vores opgave.
Vi har ikke løst opgaven.
Situationen er gået i absolut hårdknude.
Regeringen har fremlagt det, de kalder en aftale, som der ikke er et flertal til at gennemføre.
Det er en sjov form for aftale, altså at man præsenterer en aftale, som man ikke kan gennemføre, fordi der ikke er et flertal for den.
Jeg tror, at mange forventer af os, at vi finder løsninger.
I 17 dage har vi borgerlige partier tigget og bedt om, at vi sætter os til forhandlingsbordet igen, for vi synes, at det her er vigtigt for vores land.
Vi kan mødes; alle må være villige til at strække sig.
Vi har fremlagt flere kompromisforslag.
Men man har nu fra regeringens side i 2 uger stået fast på ultimative krav, og lige nu har vi så ikke løst opgaven her i Folketinget.
Toppen af dansk erhvervsliv og Dansk Erhverv siger til jer, at opgaven ikke er løst.
Når vi nu er enige om at skulle samarbejde om at finde løsninger, er tiden så ikke kommet til, at vi igen kommer til forhandlingsbordet, så Danmark kan få den arbejdskraft, der er brug for?
Mette Frederiksen (S), 2022-02-08:
Men det er jo simpelt hen ikke rigtigt, at situationen er gået i hårdknude.
Sandheden om det her er, at der er en række partier – Radikale Venstre, SF, Kristendemokraterne, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet – der har valgt at tage ansvar.
Det Konservative Folkeparti gik ud ad den forkerte dør.
I skulle aldrig være gået ud ad den dør.
Hr. Søren Pape Poulsen skulle være blevet og gjort det samme, som hr. Søren Pape Poulsen f.eks. gjorde i forhandlingerne om politiet eller ved mandatgivningen til EU's budget eller ved aftalen om kriminalforsorgen, og ladet være med at lade Venstre, som i fuld flugt er på vej væk fra at være et ansvarligt parti, definere, hvad De Konservative skal.
Vi kunne sagtens have lavet en endnu bredere aftale om det her.
Jeg er meget glad for de partier, der tog ansvar.
Men hr. Søren Pape Poulsen kan da ikke bilde nogen ind, at Det Konservative Folkeparti ikke ønsker en aftale, hvor der kommer et øget arbejdsudbud, mere beskæftigelse, nogle ændringer på dagpengeområdet, et nyt råderum til fremadrettede investeringer, mere udenlandsk arbejdskraft, og hvor vi fjerner modregningen på pension.
Der er en aftale.
Der er nogle partier, der tager ansvar.
Jeg synes, at hr. Søren Pape Poulsen og andre skal overveje, om de ikke skal gå ind og stemme for det, der ligger – stille og roligt og i ordentlighed.
For virksomhederne, der står derude og mangler arbejdskraft, må da kigge på det her og tænke, at det gode gamle slogan med konservative stemmer, der arbejder, da ikke permanent skal blive til borgerlige stemmer, der modarbejder.
Det er situationen alt for alvorlig til.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-02-08:
Hvis man kan tælle til 90, vil man kunne tælle sig frem til, at der ikke findes 90 mandater bag den aftale om international arbejdskraft, som man påstår der er lavet, altså den aftale, man siger der er.
Nu hørte vi statsministerens svar til hr. Morten Messerschmidt tidligere, hvor statsministeren sagde noget i retning af, at hun ville respektere og anerkende de almindelige politiske spilleregler.
Der er først et resultat, når der er et flertal af politiske partier.
Så hvordan kan man på den ene side præsentere en aftale om international arbejdskraft, der ikke er et flertal for, men på den anden side som svar på et spørgsmål til hr. Morten Messerschmidt sige, at det kræver et flertal i Folketinget?
Der er ikke et flertal for den aftale om international arbejdskraft.
Og der siger vi bare så mindeligt: Hvis ikke I vil samarbejde med os om alt muligt andet, så lad os da finde en aftale om den internationale arbejdskraft, så virksomhederne kan få deres arbejdskraft.
Mette Frederiksen (S), 2022-02-08:
Men hov, hov, ikke samarbejde om alt muligt andet – på hvilke områder har regeringen tilkendegivet, at man ikke ønsker et bredt politisk samarbejde?
Vi har aldrig sagt det, vi har heller ikke ført politik efter det.
86 pct. af de politiske aftaler, der er indgået under den her regering, er indgået hen over den politiske midte og ofte med forskellige politiske partier.
Jeg tror, det er 86 pct.
Vi har kun et ønske, og det er at få så brede flertal som overhovedet muligt bag den førte politik.
Men jeg troede faktisk ikke, at der var nogen, der i deres vildeste fantasi havde forestillet sig, at et parti som De Konservative i en situation, hvor dansk erhvervsliv står og siger, at der er behov for mere arbejdskraft, og vi laver en aftale, der giver mere arbejdskraft, der giver mere arbejdskraft, dansk arbejdskraft, udenlandsk arbejdskraft, så siger, at af hensyn til sammenholdet i blå blok, eller fordi det skal være hyggeligt, når man holder formandsmøder, eller hvad der nu er begrundelsen, så stemmer man imod.
For hvis man går ned i salen og stemmer imod, stemmer man direkte imod dansk erhvervsliv, og det kan man ikke være bekendt, synes jeg.
Mai Villadsen (EL), 2022-02-08:
Men jeg er dog glad for, at statsministeren står ved, at man i den her sag med lige præcis det her barokke eksempel skal se på at ændre reglerne.
Et andet eksempel, jeg gerne vil hive frem – og jeg har helt respekt for, at man ikke kommenterer på enkeltsager, men det illustrerer det alligevel meget godt – handler om tilbagesendelsen af syriske flygtninge, hvor vi jo i Danmark har fået kritik fra EU, fra FN, fra mange instanser.
Her kunne man i sidste uge høre historien om Sami, en mand, som arbejder på Danfoss og har købt et hus i Aabenraa, som arbejder og bor i Danmark, og som på ingen måde er et eksempel på den udlændingepolitik, som regeringen prøver – synes jeg – i det tidligere svar at tegne et billede af, men han fik at vide, at han skulle sendes tilbage til Syrien.
Sagen er blevet omgjort, men jeg vil appellere til, at regeringen lytter til EU, til FN og også til den store del af befolkningen, som faktisk synes, at det her er en helt, helt forfejlet udlændingepolitik.
Mette Frederiksen (S), 2022-02-08:
Altså, det der er også regeringens udgangspunkt, ikke forstået sådan, at vi nødvendigvis kun skal have et fokus på eksempelvis landets pensionister, hvoraf en del er i en sårbar situation, men hvor nogle heldigvis ikke er, fordi man måske bor i en almen bolig, som er fjernvarmeopvarmet, og hvor der ikke er gas involveret.
Spørgeren kender jo alt til tallene, der ligger nedenunder, nemlig at det er lidt skævt fordelt, hvem det er, der får den varmeregning, som tynger nogle.
Men man kan jo også godt være en helt almindelig dansk familie, hvor måske både mor og far har en lav indtægt, men går på arbejde, og hvor varmeregningen også kan være med til at underminere det økonomiske råderum, man har behov for.
Så jeg synes, man skal have flere forskellige elementer med ind til forhandlingerne.
Men det er jo sådan i Danmark, at der er en mindretalsregering, og regeringen kan ikke træffe beslutninger, hvis ikke der er et flertal Folketinget, og det er jo Folketingets partier, der, når vi sidder i lokalet, har ansvaret for – selvfølgelig sammen med regeringen; det siger sig selv – at finde det flertal til at træffe de beslutninger, som er nødvendige.
Og jeg tror da, at der er nogle danskere, der gerne vil have en afklaring på det her spørgsmål, hvad jeg i øvrigt godt forstår.