Christian Juhl (EL), 2022-05-20:
Tak for det.
Jeg har nydt de sidste ugers historiske film – jeg synes, at det er en genial ny stil, som Danmarks Radio har fundet til at fortælle historier i.
Og så kan jeg da sige, at i den sidste runde af forhandlingerne om en medieaftale, der startede her kl. 13, er rigsfællesskabet nævnt i den tekst, jeg har set som den sidste.
Jeg skal ikke sige, hvem der har bragt teksten ind, ud over at den jo findes i aftalen nu og forhåbentlig også bliver der i de sidste forhandlinger.
Men der står jo også direkte understreget i public service-aftalen med Danmarks Radio, at man skal have særligt fokus på rigsfællesskabet og nordisk samarbejde.
Så på den måde er vi jo ret godt kørende, og jeg synes da også, at der er kommet meget godt ud af det.
Men ellers vil jeg sige om redegørelsen, at det er godt, at vi har fået sat et par tabeller ind i den, så vi også kan se lidt, hvordan det går.
Nu er det så kun tabeller om Færøerne og Grønland, men det andet er jo i hvert fald for os i Folketinget tilgængeligt.
Vi har fået en ny regering i Grønland, og der vil jeg så sige, at vedvarende energi, økonomi og international handel og klima jo er blevet stærkt placeret, og det synes jeg er rigtig, rigtig godt.
Med hensyn til klimaet vil jeg bare sige, at vi jo arbejder i lande, der opfatter sig selv, og som vi opfatter som udviklingslande, med noget, der hedder klimabistand.
Det giver vi, fordi det er vigtigt, at vi erkender, at det er de rige lande, der har skabt klimaproblemerne med vores ekstreme udledning af CO 2 , og så er der nogle lande, som er udfordret af det, som ikke altid har en særlig stærk økonomi.
Derfor synes jeg ikke, at man skal sige: Hvad gør I nu ved jeres biler i Grønland?
Det skal der nok komme en løsning på.
Men især det initiativ, som den nye regering i Grønland har taget i forhold til vedvarende energi, er jo værd at lægge mærke til.
Og der kommer sikkert også trusler fra klimaforandringerne i Grønland – det er der ingen tvivl om.
Jeg ved godt, at både Grønland og Færøerne har fiskerimæssigt gavn af klimaforandringerne i første korte omgang, og vi kan jo så glæde os over, at der også er lidt økonomi til de kommende udfordringer.
En ting, som jeg synes er spændende, er afsnittet om udlændinge.
Vi har jo tidligere diskuteret Færøernes og – så vidt jeg husker – også Grønlands ønske om at tage nogle af flygtningene, fordi de siger, at de har kapacitet til det.
Det er så blevet afvist af skiftende danske regeringer, fordi man mente, at de ikke var i stand til at håndtere det.
Men jeg synes jo, at det nu er en ny runde, vi får her, og jeg synes da også, at den danske regering skulle tænke på, at det måske er en meget bedre idé at diskutere med vores venner på Færøerne og i Grønland, om de har plads til eller brug for noget af den arbejdskraft, der kommer til vores land, end det er at diskutere modtagecentre i Afrika og sådan nogle ting – det er en meget mere positiv tilgang.
Hvorfor har vi så rigsfællesskabet?
Jeg mener, at det ligger et sted midt imellem hr. Karsten Hønges forklaring og så den forklaring, at vi jo har en historie og fortid sammen.
Der er både sikkerhedspolitiske interesser og økonomiske interesser for Danmark i at have et samarbejde med Færøerne og Grønland.
Det er forkert at sige, at det først og fremmest er en udgift, for der er en hel masse store, store fordele.
Og jeg synes da, at danske ministre i den grad rejser rundt og – hvad skal man sige – viser sig frem med, at vi er en stormagt, fordi vi arbejder sammen med lande, som gør sig i Arktis.
Og det skal vi da ikke lægge skjul på, for det er jo reelt, sådan det er.
Det, der så er vigtigt, er, at den udvikling, hvor Grønland og Færøerne får mere indflydelse på tingene, er helt, helt naturlig.