runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-04:
Men jeg er jo enig med hr. Mikkel Bjørn i forhold til problemstillingen.
En af problemstillingerne med at sætte satire ind i lige § 266 b er jo, at den faktisk skal være alle de ting, som gør, at man så senere kan gå ned og sige: Fordi den er alle de ting, kan den være strafbar.
Den skal jo træde langt ud over grænsen.
Den skal ligesom trykke på nogle ting i mennesker for at få dem til at reflektere over det.
Det er jo det, jeg er bange for om vi mister nu, ved at der kommer en usikkerhed i samfundet om, hvad man egentlig kan tillade sig at sige og hvor.
Jeg bliver også nødt til at sige, at der er et spørgsmål om, hvornår det er til en videre kreds.
Det bliver vi også nødt til kigge på.
Vi er alle sammen digitale nu.
Al kommunikation foregår digitalt.
Hvornår er det til en videre kreds?
I gamle dage sad vi på drengeværelset tre mand og fortalte vittigheder.
Nu gør man det på en eller anden fælles tråd, og hvad så, hvis der er en, der sender noget videre til andre?
Så hvornår er det til en videre kreds?
Det ser vi ske.
Så vi bliver også nødt til at kigge på det i forhold til det med den videre kreds.
Der er så mange gummiparagraffer i lige § 266 b i forhold til noget, som er sådan lidt udefinerbart, altså om det er lærende, eller om det er stødende, som gør, at det her slet ikke hører hjemme i racismeparagraffen.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-04:
Det, der var min pointe med eksemplet fra »Terkel i knibe« var jo, at vi simpelt hen risikerer at miste et vigtigt værktøj for selvrefleksion i befolkningen.
Nogle vittigheder er enormt grove, altså Fede
Dorit-vittigheden er jo enormt grænseoverskridende, og alle synes, den er enormt ubehagelig, men skal det være lovligt at lave den slags vittigheder?
Ja, fordi det er et spejl på den måde, vi nogle gange taler om andre mennesker og behandler dem på.
Så jeg frygter virkelig, at vi risikerer at miste noget, og nogle af regeringspartiernes meget sådan kontante afvisning af, at der overhovedet er noget at komme efter, synes jeg er bekymrende.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-04:
Jo, men det er jo ikke, fordi vi ikke skal bekæmpe det hårdt, og jeg kan jo sagtens se tingene fra begge sider.
Det er jo en ting.
Jeg kan huske alle børnene-vittighederne.
Er du tosset, mand?
Det var jo handicappede, det var mænd, det var kvinder, det var alle, som bare fik: Så fik man ingen kage, fordi man ingen arme havde, og så fik man ingen hest, for det var den, man spiste.
Det er en vigtig ting i forhold til at forme os i forhold til hinanden i vores samfund.
Så er der ingen tvivl om, at man ikke skal gøre noget med stødende hensigt, eller for, at folk skal have dårlige liv, og det er jo der, hvor dilemmaet er.
Men jeg synes bestemt ikke, at satire hører ind under § 266 b.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-04-04:
Jeg må indrømme, at jeg ikke ved, hvordan den her sag er blevet til, men politiet har jo en handlepligt, hvis der kommer dem noget for øre, som kunne være et muligt kriminelt forhold.
Så det er måske det, der er baggrunden for, at man har rejst sagen, da man blev opmærksom på den.
Det vil jo til enhver tid være domstolene, der skal vurdere, hvad der er inden for skiven, og hvad der er uden for skiven.
Jeg tænker i hvert fald, at hvis det er forhånende og nedværdigende, må man jo vide med sig selv, at det vil være strafbart, for det falder ind under racismeparagraffen, også selv om det er vittigheder.
Men der er jo også en hel del, der bliver sorteret fra, og derfor tror jeg stadig væk, at der er ret vide muligheder, hvis man vil lave satire og komik.
Men vi kunne måske godt tydeliggøre det, for jeg tror, at der er mange, der i forhold til den her dom er blevet urolige over, hvad det så er, der er skillelinjen.
Men jeg mener ikke, at man behøver at være forhånende og nedværdigende; man kan sagtens lave satire uden at være det.
Steffen Larsen (LA), 2025-04-04:
Det er jo her, vi får et problem med subjektiviteten, der sniger sig ind, for vi kan ikke være sikre på, hvad folk ser som værende forhånende eller krænkende.
Det ændrer sig.
I 1990'erne var der jo ingen i Danmark, der så de ting, der skete, som værende super krænkende.
Den politiske korrekthed havde jo ikke oversvømmet landet fuldstændig.
Det har vi oplevet på det seneste.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-04-04:
Jeg tror bare, at hvis man alene – hvilket jeg føler der lidt ligger i spørgsmålet –
kigger på hensigten, vil det blive utrolig svært administrerbart.
Så vil der netop være mange, som siger: Jamen det var bare for sjov.
Der var nogle, der havde lavet sådan en og gik rundt i Haderslevs gader med den.
Men fordi det netop drejede sig om asyl, vurderede man, at det ikke gik på race og hudfarve.
Så jeg mener faktisk, at der stadig er vide rammer for, hvordan man kan bedrive satire.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-04:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Ordføreren siger, at en af de ting, som ligesom underbyggede, at den her dom var o.k., var, at hjemmesiden var lavet for profittens skyld.
Og så siger ordføreren efterfølgende, at komikere ikke skal frygte, for dem kæmper vi for skal have lov til det, men de facto gør komikere jo tingene for at tjene penge.
Altså, de er sjove og laver vittigheder for at tjene penge.
Det argument hænger ikke sammen for mig.
Hjemmesiden skal frygte SF, men komikere skal ikke, og argumentet var, at noget af det, der gjorde, at den her dom var o.k., var, at man tjente penge på hjemmesiden.
Kan ordføreren ikke bare lige forklare mig det?
Men jeg vil næsten garantere, at hvis vi står her om et år og vi bare kigger på, hvad der er blevet sagt på komikscenen i løbet af det år, vil jeg godt kunne finde ytringer, der kan være forhånende og nedværdigende, hvis jeg vælger at tage brillerne enten som mand eller som kvinde eller som noget andet på.
Det kan jo også være på grund af mit køn, det er det samme.
Så hvor går grænsen?
Jeg tror, at hr. Steffen Larsen har fuldstændig ret i, at det eneste, der er nyt under solen her, er, at tyskerne fik ondt i maven, og så reagerede den danske anklagemyndighed.
For de har sikkert en lovgivning, der vil slå helt anderledes hårdt ned på det her.
Det, vi så bare beder om nu, er, at vi lige stikker fingeren i jorden og går tilbage til det, vi havde, og så siger, at det ikke er noget, man får en dom for.
Man kan godt blive hængt ud som tåbelig, hvis man siger de her vittigheder, men det er ikke tyskerne, der skal bestemme, hvornår en dansk komiker skal dømmes.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-04-04:
Det står jo enhver frit for at anmelde et forhold, og derefter skal politiet foretage en vurdering af sagen.
Så vi vil sikkert også i fremtiden støde på, at der vil være domme, som på en eller anden måde blotlægger, hvad nogle kunne opfatte som, hvad kan man sige, en ny retning.
Vi så det jo også med flagloven: Det er først, når der er nogen, der anmelder en mand, som har et flag på siden af sin mur i Kolding, at det fører til en sag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-04-04:
Ja, det er jo det, der står i dommen, som jeg citerede fra.
Det synes jeg er det, der er det afgørende, og det er det indhold, der falder inden for racismeparagraffen.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-04:
Det kan jo godt skræmme mig lidt, for hr. Steffen Larsen er sådan en, som jeg tænker om: Hr. Steffen Larsen er helt sikkert domsmand
et eller andet sted
Altså, han er helt sikkert typen, som vi har som domsmand, og så er jeg jo på den allerede dér.
Og det illustrerer rigtig godt, hvorfor noget, som er så personligt, og som bliver kommunikeret med én hensigt og kan tages ned på en anden måde, ikke skal være under en paragraf, hvor det er en subjektiv vurdering, der ligger til grund for, om det, man siger, er lovligt eller ulovligt.
Steffen Larsen (LA), 2025-04-04:
Jeg kunne også godt tænke mig lige at fordybe mig lidt i det her med netop komikerstandens problemer for tiden, for nu har vi jo haft den her paragraf i rundt regnet 90 år, og den har ikke før fundet anvendelse mod noget, der mindede om vittigheder.
Det handler jo netop om, at anklagemyndigheden på foranledning af den tyske anklagemyndighed lige pludselig siger: Nu må vi nok hellere sigte ham.
Og det er måske her, problemet kommer, altså at den danske anklagemyndighed er villig til at starte en sag på foranledning af deres tyske kollegaer, for pludselig finder man en ny anvendelse for § 266 b, som man ikke har haft i 90 år.
Det er nok den nye anvendelse, som er det skræmmende, for paragraffen har jo eksisteret hele tiden.
Komikerne har, hvilket vi har haft rigeligt med eksempler på her i salen i dag, haft masser af racistiske vittigheder igennem tiderne, men nu kan de så risikere at blive straffet for det, fordi det er første gang, anklagemyndigheden mener, at det er strafbart.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-04-04:
Jeg har siddet og læst nogle af de mange vittigheder, og jeg synes, at de er utrolig grove.
Så jeg tror, det er helt på sin plads, at dommen er faldet ud, som den er, og at den er, som den skal være.
Men jeg lytter mig til, at der i hvert fald er nogle, der er blevet usikre på, hvad man så egentlig kan, og det er bare der, hvor jeg siger, at det skal vi jo selvfølgelig være opmærksomme på.
Måske kan vi gøre noget for, hvad kan man sige, at berolige komikerstanden, for jeg mener også, at der er en vid frihedsgrad i forvejen.
Og hvis man læser dommen, kan man jo også se, at der i forhold til de her vittigheder jo rent faktisk nogle, der er taget ud, f.eks. der, hvor man skriver asylansøgere eller migrant; de falder så uden for racismeparagraffen, fordi de ikke handler om hudfarve eller om race f.eks.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-04:
Jeg vil gerne spørge hr. Kim Edberg Andersen og Danmarksdemokraterne, om man mener, det skal være lovligt at kalde jøder for rotter, skadedyr og parasitter.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-04:
Jeg bliver nødt til at svare på en anden måde.
Jeg bliver nødt til at sige: Okay, ville jeg have det godt med, hvis jeg gik ud og sagde det?
Nej, det synes jeg ikke, for jeg er opdraget til ikke at synes, at jeg skal kalde nogen rotter, om det er muslimer eller jøder.
Det synes jeg ikke man skal, men det er jo en opdragelse, jeg har.
Mener jeg, det er strafbart, hvis jeg har så dum en holdning, at jeg har lyst til at sige det?
Ja, det kommer jo an på, om jeg har en intention om enten at nedgøre eller forhåne lige den enkeltperson, jeg står over for.
Men hvis det bliver lagt ind i en vittighed, hvor jeg dybest set ikke ved, om vittigheden er lavet for ligesom at gå over grænsen og få mig til at reflektere og lære, at det kalder man ikke andre mennesker, så er det jo svært.
Det er jo svært.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-04:
Det synes jeg var et svar, der var meget svært at forstå.
Jeg kunne ikke forstå det på anden vis, end at ja, det skal være lovligt, og det har jeg egentlig bare lyst til at få hr. Kim Edberg Andersen til at gentage.
For det tror jeg egentlig vil komme bag på ret mange, der følger Danmarksdemokraterne og Danmarksdemokraternes kamp mod antisemitisme – at det er et parti, der mener, at det skal være lovligt at komme med de mest hadefulde, nedværdigende ytringer mod danske jøder, som jo historisk er blevet fremsat.
Lige præcis de her ytringer er blevet fremsat og brugt til at instrumentalisere og fyre op under et had mod jøder.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-04:
Der falder Radikale Venstre lige nøjagtig i den socialdemokratiske suppe, hvor man er antisemitisk, hvis man synes, at satire kan have en eller anden form for berettigelse i forhold til at sætte nogle grænser og noget eftertænksomhed i gang, og hvis man mener, at det også er o.k., at folk siger åndssvage ting.
Den præmis køber jeg ikke ind på, og jeg nægter at tro på, at der er en eneste dansker, der kan være i tvivl om, at fru Inger Støjberg på ingen måde gør andet end at kæmpe for de jødiske samfund.
Jeg har svært ved at se det, ud over at man har lyst til at få sin vilje, i forhold til at det skal under racismeparagraffen, hvis der er nogen, der fortæller en vittighed, som der er nogen der subjektivt kan tage ned og offergøre sig selv med.
Det er det, der er problematisk i det her.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-04:
Jeg tager i virkeligheden bare ordet, fordi jeg blev lidt forvirret over ordførerens tale, når ordføreren siger, at man er indstillet på at kigge på paragraffen, fordi den har skabt noget bekymring i komikerkredse, og derefter siger ordføreren så, at man egentlig mener, at den her sag, som vi snakker om i dag, er omfattet af racismeparagraffen.
Så kunne jeg egentlig bare godt tænke mig at vide: Hvad er det så for nogle konkrete eksempler eller domme, der er faldet over for komikere, som gør, at fru Karina Lorentzen Dehnhardt og SF mener, at racismeparagraffen pludselig er blevet en trussel mod satiren og komikken i Danmark?
For jeg husker ikke, hvilke andre sager det kunne være, men det hører jeg gerne.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-04-04:
Vi synes ikke, at racismeparagraffen skal ændres.
Den ligger fint, hvor den gør.
Men som jeg har læst debatten, tror jeg, at der er mange, der er blevet usikre på, hvad man så kan.
Det vil jo altid til enhver tid være domstolene, der afgør, hvad det egentlig er, man kan.
Så måske er der behov for – det ved jeg ikke – initiativer, som kan tydeliggøre det, i forhold til at satire og magtkritik selvfølgelig også er noget, som vi rigtig gerne vil have.
Jeg ved ikke præcis hvordan.
Så det er egentlig bare de tanker, jeg har omkring det.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-04:
Det beroliger mig heldigvis, for det betyder jo så, at ordføreren gerne vil være med til at berolige komikerstanden en lillebitte smule i forhold til at sige, at racismeparagraffen jo ikke er en overhængende trussel mod ytringsfriheden, og det er jeg enig i.
Vi har jo haft den i relativt mange år.
Hvis man mener, at den dom og den sag, som er anledningen til diskussionen i dag, er helt uden for skiven, så kan jeg godt forstå, hvis man synes, det er et problem for komikerstanden.
Men hvis ordføreren ikke mener det, handler det måske i virkeligheden mere om et fælles oplysningsprojekt til komikerstanden om, at der stadig væk er en meget høj grad af frihed i forhold til ytringsfriheden, også hvis man er komiker.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-04:
Det vil jo heldigvis ikke være mig, der skal gøre mig til dommer over det.
Det vil være en domstol.
Men det er rigtigt, at det vil være noget, som man sikkert kan rejse en sag om, fordi vi har en racismeparagraf.
I det øjeblik vi ikke har en racismeparagraf, er der frit slag.
Så kan man sige præcis, hvad man vil, også sådan nogle ting.
Men om det i dag vil falde for racismeparagraffen, ved jeg ærlig talt ikke.
Det er jo derfor, vi har et retssystem og en tredeling af magten.
Det er der en domstol og en dommer der vil afgøre.
Det er ikke mig.
Men det kan blive en sag.
Det ville det aldrig kunne blive uden en racismeparagraf.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-04-04:
Jeg synes jo bare med al respekt, at det er en underfundig og lidt besynderlig strategi at lægge for dagen for et ellers rimelig fødevarepolitisk orienteret parti som Alternativet.
Der er det altså lige en kende for morsomt, at man går ind og laver den her form for smagsdommeri.
Så jeg synes ikke, at Alternativet skal »pære« ved andres æbler; det er jo det, man lægger op til med det her forslag.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-04:
Nu var det ikke et særlig konkret svar fra fru Zenia Stampe, for spørgsmålet var meget konkret, om fru Zenia Stampe mener , at det skal være lovligt – ikke, om der vil falde dom i sagen.
Nu har hun stået her og gjort sig munter over, hvad alle mulige andre mener skal være lovligt, men vil ikke selv redegøre for, hvad Radikale Venstre mener skal være lovligt.
Mener Radikale Venstre, at det skal være lovligt at sige, at sorte i Afrika kun spiser banan og ligner aber osv. osv.?
Hvis ikke fru Zenia Stampe mener, det skal være lovligt, betyder det pr. definition, at »Rejsesangen« bliver ulovlig, »Terkel i knibe« bliver ulovlig, »Klovn« bliver ulovlig.
Det er jo derfor, vi har den her debat, og derfor er den der påtagede forargelse fra fru Zenia Stampe i virkeligheden meget pinlig.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-04-04:
Det er også lige præcis derfor, at den her mad- og måltidsstrategi laver nogle anvisninger og har nogle visioner for, hvad det er for nogle mål, man skal have, og så er det op til den enkelte.
Som ministeren selv er inde på, er økologi et rigtig, rigtig godt eksempel på, hvordan vi har brugt de offentlige måltider tidligere til at drive en udvikling, som vi i dag alle sammen er utrolig stolte af, nemlig at vi er det land i verden, har den største andel af økologi i vores landbrugsproduktion.
Vi er jo enige om at være et grønt foregangsland, tænker jeg, og det her er jo også en god driver til at ændre på en landbrugsproduktion, så de små og mellemstore økologiske producenter og for den sags skyld også de store har en mulighed for at få afsat deres grønne fødevarer.
Hvordan ser ministeren offentlige måltider som en driver dér?
Jacob Jensen (V), 2025-04-04:
For at fortsætte i en positiv stemning – og det er det oprigtigt talt – vil jeg sige, at jeg synes, at der er rigtig mange initiativer, der allerede bliver taget rundtomkring, som på en eller anden måde har et afsæt i og omkring det at få skubbet en mere sund og mere klimavenlig madkultur ud i det danske samfund.
Jeg er fuldstændig enig i, at der kan de offentlige køkkener, de store kantiner osv. have noget for sig.
Så jeg vil gerne være med til, at vi prøver at samle, hvad der ligger.
Jeg har i hvert fald noteret mig adskillige initiativer på min liste, og jeg fik nævnt et par af dem i min tale, og måske kan man på en anden måde samle det sammen til en mere fælles vision eller en fælles strategi for det, sådan at vi får skabt synergi blandt de mange forskellige initiativer, der allerede er, men med skyldig hensyntagen til den fleksibilitet og de lokale forhold, der skal være.
Kim Aas (S), 2025-04-04:
Tak for ordet.
Jeg vil lige starte med at sige, at jeg vikarierer for Kris Jensen Skriver, som normalt er ordfører på det her område.
Tak for ordet, og tak til Alternativet for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Jeg vil gerne starte med at understrege, at vi i Socialdemokratiet og jeg personligt også, selv om det ikke lige er min normale gebet, hilser debatten om det gode måltid meget velkommen.
Vi ved, det er afgørende for vores sundhed, at vi indtager nogle ordentlige fødevarer, og derfor er dagens debat også god.
For vi har et særligt ansvar, f.eks. når vi skal tage ansvar for vores børn i daginstitutionerne eller på skolerne eller de ældre, når de ikke selv kan klare madlavningen.
Nationalt er vi også opmærksomme på, hvordan vi kan styrke og fremme det gode måltid.
Lad mig nævne bl.a. de betydelige midler til Fonden for Plantebaserede Fødevarer, der skal gøre det lettere og mere attraktivt at gå til plantebaseret kost.
Lige nu arbejdes der med at lave et nationalt klimamærke, så forbrugerne på de offentlige institutioner får bedre mulighed for at sætte det rigtige klimaaftryk i forhold til fødevarer, så de ved, hvad de bruger.
Jeg vil også gerne nævne, at der er stærkt fokus på, hvordan vi styrker og hjælper dem, der producerer de lokale fødevarer.
Her tror jeg der ligger nogle rigtig gode muligheder, som vi skal forfølge.
Der er en stor værdi i det i forhold til det sundhedsmæssige, hvis vi i højere grad indtager fødevarer, der er produceret lokalt.
For mig, og det er det også for Kris Jensen Skriver, er det en dejlig bebuder, når sommeren kommer, at man kan se vejboder, som er noget, der fylder rigtig meget på Fyn, hvor man på vejen hjem så kan købe nogle friske ærter og jordbær, og så kan man spise sundt, og det er lokalt.
Jeg kan se, at man her i Københavns Kommune har en strategi for, hvordan man vil bruge måltiderne i det offentlige køkken.
Det synes jeg er rigtig positivt, og der er mange gode takter i den strategi.
Dog bærer det også præg af, at det fungerer i en storby.
Samtidig er det også min overbevisning, at vi ikke herindefra skal diktere, hvordan strategien så skal være i alle 98 kommuner.
Derudover kan jeg se, at der ikke er nævnt økonomi i forslaget her, hvilket er endnu en årsag til, at vi ikke kan stemme for det.
Jeg er som sagt enig i intentionerne med forslaget, men jeg er ikke enig i, at vi skal diktere strategien på landsplan for alle landets kommuner, og derfor kan jeg meddele, at Socialdemokratiet afviser beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-04-04:
Tak til ordføreren.
Jeg kan forstå, at man også fra Socialdemokratiets side er sympatisk – eller hvad det er for et ord, man bruger – indstillet over for forslaget, men man ønsker ikke at stemme for, for man ønsker ikke en central diktering herindefra.
Hvad er det præcis i mad- og måltidsstrategien, der lægger en standardisering eller en diktere herindefra ud til kommunerne, ud over at den bare er ambitiøs i forhold til at få et virkelig stærkt grønt område, som vi jo er enige om at skulle have?
Som ordføreren selv nævner, handler det gode grønne måltid både om folkesundhed, men også om miljø og klima, som vi er enige om er vigtige dagsordener.
Så hvad er problemet ved lige præcis det her forslag i forhold til det, som ordføreren taler for?
Kim Aas (S), 2025-04-04:
Nu vil jeg ikke bruge Kris Jensen Skrivers ord, men jeg har selv været i den kommunalpolitiske verden i mange år, og der er en udfordring, hvis vi kommer til at diktere et lovforslag.
Som ministeren også ganske rigtigt giver udtryk for, er det meget vigtigt, at vi giver mulighed for, at hver enkelt kommune finder ud af det med de rammer, der nu er.
Jeg kommer selv fra en landkommune, hvor rammerne er ganske anderledes end her i København.
Der har man jo allerede taget nogle af de her gode løsninger, der ligger i det grønne køkken og i det mere sunde køkken, ind.
Men det der med at lave en lov her på Christiansborg, som gør, at der skal være én løsning, der ligesom skal passe til det hele, tror vi ikke på i Socialdemokratiet.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-04-04:
Jeg kan ikke se, hvorhenne man dikterer eller standardiserer noget fra Christiansborgs side, som man ikke vil kunne løfte både i små kommuner, landkommuner og bykommuner.
Det, der jo lige præcis er pointen, er, at man skal kunne gøre det, så det passer ind i kommunen, men at man har et nationalt sigte og er enig om, at det her er en vigtig dagsorden.
Kim Aas (S), 2025-04-04:
Det er ganske rigtigt en rigtig vigtig dagsorden, som vi også løfter i Socialdemokratiet, og det er jeg sikker på at den nye ordfører på området også kommer til at gøre.
Det, der bare er vigtigt for Socialdemokratiet på nuværende tidspunkt, er, at vi ser på de ting, vi allerede har sat i gang.
Der er, som jeg også nævnte i min tale, rigtig mange ting, som er iværksat.
Vi har samtidig også afsat midler til nu at prøve det her med skolemad på flere skoler.
Så vi vil gerne have det til at virke lidt, inden vi kan træffe en beslutning om, hvilken strategi der er den rigtige
Jacob Jensen (V), 2025-04-04:
Jeg vil så gerne kvittere modsat, hvad jeg også afsluttede med at sige, ved at sige, at jeg synes, at der er nogle rigtig spændende overvejelser at gøre sig i det her forstået på den måde, at jeg er fuldstændig enig i, at offentlige køkkener og kantiner osv. kan være og har vist sig også på andre områder – eksempelvis med hensyn til økologi tilbage i tiden – som en driver for en udvikling af madkulturen rundtomkring.
Det er rigtig, rigtig mange tusind måltider, der bliver serveret dagligt rundtomkring i den slags kantiner m.v. Jeg tror bare, og det er det, der i hvert fald er min bekymring, at der sådan set ikke er noget til hinder for, at man kan gøre det i dag.
Der kommer jo et kommunalvalg lige om lidt, og der er i hvert fald mange partier, der så kan slå sig op på at sige, at de gerne vil indføre det som en del af deres lokale prioritering med de lokale tilpasninger, der vil være.
Der er nogle, der nærmest har en enkelt medarbejder, og andre, der er kæmpekantiner.
Også det forhold skal man i hvert fald tænke ind i, hvordan man laver en strategi, sådan at man også kan implementere den ude i den virkelige verden.