runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-06:
Nej, det tror jeg ikke det kommer til.
Vi har i fællesskab stemt om regulering af finanssektoren, om skaldyrsfiskeri, om skatteforhold og om udenrigspolitiske anliggender, vi ikke havde nogen som helst anelse om hvad betød, i tillid til, at der var en kommissær og nogle kollegaer, som havde styr på det.
Det er jeg ret sikker på at hr. Jens Rohde kan bekræfte.
Og så må jeg bare sige, at med hensyn til den mistillid, han jo så trods alt viser den socialdemokratiske regering her, er det da lidt paradoksalt, at han havde større tillid til vores kommissærkollegaer og parlamentarikerkollegaer, som vi aldrig nogen sinde havde ført en eneste samtale med.
Altså, jeg har drukket betragtelig mere kaffe med den danske integrationsminister end med den gennemsnitlige EU-kommissær.
Jens Rohde (KD), 2021-05-06:
Jamen jeg ved godt, at hr. Morten Messerschmidt havde en markant anderledes måde at arbejde på i Europa-Parlamentet end mange af os andre, men fred være med det.
Nu er det jo bare sådan, at netop fordi man ikke har svar på de spørgsmål, der er helt centrale i det her, som vil få så store konsekvenser, og ikke engang har taget stilling til det, så kan jeg ikke forstå, at man stemmer ja til forslaget.
Det er at spille hasard med en masse menneskers skæbne.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-06:
Den nuværende asyllovgivning er både inhuman og dybt dysfunktionel, den understøtter menneskesmugling, og den hjælper de få på bekostning af de mange.
Adgangen til asyl har tiltrukket tusinde og atter tusinde af migranter, der hverken har viljen eller evnen til at leve fredeligt blandt os danskere, og det er hovedårsagen til de dybe skader, som vores samfund er blevet påført igennem de sidste 40 år.
I vid udstrækning fungerer den nuværende asyllovgivning som en magnet for migranter, der ikke deler vores værdier, ikke overholder vores love, og som direkte modarbejder vores frihed, demokrati og folkestyre.
Det betyder, at skaderne vokser år for år.
Der kommer flere danske ofre for kriminelle asylansøgere, og regningen til offentlig forsørgelse, de sociale myndigheder og Kriminalforsorgen forbliver massiv.
Vi skal ikke fortsætte med at skade vores land og støtte et inhumant asylsystem, og derfor ønsker vi at afskaffe retten til at søge spontant asyl i Danmark, og det kan gøres med relativt enkle lovændringer uden at komme i konflikt med de internationale forpligtelser og konventioner.
Udlændinge- og integrationsministerens forgænger sagde i maj 2019, at asylstop ikke strider imod Danmarks forpligtelser i forhold til FN's flygtningekonvention, og Dublinforordningen er som bekendt en frivillig ordning for Danmark, som vi på grund af vores retsforbehold kan opsige til hver en tid.
Det er med andre kun mangel på politisk mod og vilje, der står i vejen for at afskaffe adgangen til at søge spontant asyl i Danmark.
Men i februar 2018 fremlagde fru Mette Frederiksen sin ambition om at afskaffe spontant asyl og indføre et retfærdigt asylsystem med modtagecentre og asylbehandling uden for Europa.
Og i sin tale ved Folketingets åbning i 2019 lovede den nye statsminister at stille sig i spidsen for arbejdet med et nyt asylsystem.
Det, vi drøfter lige nu, er et forslag fra Dansk Folkeparti, som er en fremsættelse af det, som Mette Frederiksen, fremlagde for Socialdemokratiet i 2018.
I Nye Borgerlige mener vi grundlæggende set, at det ville være positivt med et asylcenter i tredjeland, hvor man først og fremmest kan sikre det juridiske grundlag til det, og hvor man også har mulighed for det.
Men alt andet lige vil vi gerne afskaffe retten til spontant asyl i Danmark.
Det her beslutningsforslag, vi behandler nu, bakker Nye Borgerlige op om, og så tager vi den samme sag lige om lidt igen, hvor det er regeringens lovforslag om noget lignende, vi skal behandle.
Men vi støtter forslaget her.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-06:
Det er jo lidt, ligesom når vi igen og igen bliver spurgt om, hvad vi synes om Rwanda, og om det skal være i Rwanda.
Alle de her spørgsmål er det jo ikke os, der skal svare på; det er jo ikke os, der er gået til valg på at ville lave et modtagecenter uden for Europa.
Det har jo ikke været realistisk.
Det er jo Socialdemokratiet, der er gået til valg på det.
Så alle de her spørgsmål synes jeg da, at hr. Jens Rohde skulle stille til Socialdemokratiet.
Vi har bare sagt grundlæggende, at hvis det kan lade sig gøre, og hvis det er sådan, at man kan lægge en model på bordet, hvor det bliver gjort på en ordentlig måde – for at gentage det ord af hr. Jens Rohde – som vi kan se os selv i, så vil vi da gerne tage en snak om det.
Men det er jo Socialdemokratiet, der skylder at lægge deres plan på bordet, således at vi rent faktisk kan dykke ned i den og se, hvad den handler om.
Lige nu er det eneste, vi ved, at Socialdemokratiet hverken har be- eller afkræftet noget som helst.
Jens Rohde (KD), 2021-05-06:
Jamen det undrer mig jo ikke, at hr. Marcus Knuth når til den konklusion.
Men så vil jeg godt høre Marcus Knuth om, hvilke krav Det Konservative Folkeparti – vores lov- og ordenparti i dette land og fortaler for borgerlig anstændighed, hvis det stadig findes – stiller til sådan et land, som skal huse et modtagecenter.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er: Hvor synes Det Konservative Folkeparti at man skal søge asyl?
Altså, det her forslag, som man støtter, er asylbehandling i modtagecentre uden for Europa.
Hvor skal man kunne modtage asyl?
Og hvis man får asyl: Hvor skal man så placeres?
Altså, hvor skal den, der får asyl, placeres?
Er det i Danmark?
Hvad er den konservative holdning?
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-06:
Tak for ordet.
Vi har i dag et inhumant asylsystem, hvor menneskesmuglere tjener styrtende med penge på at lede tusindvis af flygtninge på farlige ruter over Middelhavet, og hvor alt for mange mennesker mister livet.
Det er ganske enkelt umenneskeligt, og sådan skal det ikke være.
Derfor skal vi have et mere humant asylsystem, og det vil Radikale Venstre gerne bidrage til.
Derfor ser Radikale Venstre helst, at EU sammen driver centre uden for EU, hvor man kan søge asyl, så vi en gang for alle får stoppet menneskesmuglernes forfærdelige forretningsmodeller.
For vi skal have et anderledes asylsystem.
Der står ikke, hvordan menneskerettighederne skal overholdes, hvordan regler om frihedsberøvelser eller anden magtanvendelse finder sted efter danske standarder; der står med andre ord ikke noget om, hvordan grundlæggende garantier er sikret, og derfor kan Radikale Venstre naturligvis ikke støtte beslutningsforslaget.
Carl Valentin (SF), 2021-05-06:
Tak for det.
Jeg synes ikke, forslaget her rigtig giver nogen mening.
Altså, én ting er, om man mener, at der skal være asylbehandling i et modtagecenter uden for Europa, det kan vi diskutere, og hvordan forholdene skulle være, for at man overhovedet kunne overveje et sådant.
Men at pålægge regeringen, at den inden udgangen af 2021 skal have sikret et modtagecenter uden for Europa, er i min optik rimelig absurd.
Altså, sådan en aftale ville jo skulle laves med et andet land end Danmark, og derfor kan vi i sagens natur ikke bare i Folketinget vedtage, at sådan en aftale skal være på plads i år.
Det er der flere om at bestemme.
Regeringen er i gang, det er jo helt tydeligt, og det har den understreget mange gange, og vi følger fra Socialistisk Folkepartis side i spænding udviklingen.
For os er kvaliteten af en aftale væsentlig vigtigere, end hvor hurtigt det går, når det nu er sådan et afgørende element i asylpolitikken.
Så vi kan ikke støtte forslaget her.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-06:
Altså, det kommer jo slet ikke bag på mig, at SF er imod forslaget, men det var begrundelsen, som fik mig til at tage ordet.
Hvorfor vil Socialistisk Folkeparti have flygtninge ud af landet?
Jeg troede, at hele idéen var at gøre Danmark så multikultiagtigt som muligt.
Så hvorfor er det, at man ikke bare siger, at det da er en dårlig idé?
Helt oprigtigt var det min opfattelse, at SF gik ind for, at jo mere indvandring des bedre.
Carl Valentin (SF), 2021-05-06:
Jeg kan ikke forstå, hvordan man kan få den opfattelse, at SF bare synes, at jo mere indvandring jo bedre.
Det er et absurd synspunkt, som jeg sådan set ikke tror der er nogen i Folketinget der har.
Jeg forholder mig til det konkrete forslag her, og vi har også tidligere været åbne over for, at man kan få et modtagecenter i et tredjeland, hvis det overholder nogle specifikke krav, som jeg gerne vil bruge masser af tid på at uddybe – vi skal også have en debat om det lige om lidt – men som handler om overholdelse af menneskerettigheder, og at mennesker skal kunne have nogle vilkår, der er tilsvarende dem, som man eventuelt ville have i Danmark osv.
Men jeg synes bare, at hele grundpræmissen for det her forslag er lidt mærkværdig, og det er derfor, jeg har fokus på det.
Og den større debat om det har vi jo også lige om lidt.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-06:
Grundpræmissen er jo at holde regeringen op på det, regeringen har lovet.
Det kan man godt kalde absurd.
Man kan jo sige, at regeringen indtil videre har excelleret i at stemme nej til alle de forslag, vi har fremsat, som pålægger dem at realisere det, de har lovet.
Med hensyn til det der med, at man skal have samme vilkår i den asyllejr, der så måtte blive oprettet i et tredjeland, som i Danmark, altså, hvad gælder det så?
Carl Valentin (SF), 2021-05-06:
Hvad det gælder?
Altså, det handler jo om, at vilkårene skal være i orden i forhold til at overholde menneskerettighederne, det handler om, at man skal sikre sig, at der ikke er nogen, der bliver diskrimineret på baggrund af deres seksualitet, eller lgbt+-personer bliver udsat for noget problematisk, det kan handle om, hvilke muligheder der er for at få noget ordentligt at spise, hvordan vilkårene er, altså at det er tilsvarende de danske forhold.
Det synes vi er helt centralt.
Så synes jeg faktisk ikke, det er rigtigt, at det her forslag bare pålægger regeringen det, som den selv har lovet.
For regeringen har i min optik ikke lovet, at den finder en løsning i 2021, men derimod at den prøver at finde en løsning, som den synes er passende.
Rosa Lund (EL), 2021-05-06:
Tak for det.
Jeg synes, at hele grundpræmissen om, at der er behov for at lægge et modtagecenter i et tredjeland, er fuldstændig forkert.
Jeg synes faktisk, det er direkte usmageligt, at man tænker, at nu kan Danmark købe sig fra sin del af ansvaret for de mange millioner mennesker, som er på flugt rundtomkring i verden, og derfor kan Enhedslisten simpelt hen ikke støtte det her forslag.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-06:
Det er fuldstændig rimeligt, og på det personlige plan må jeg jo beklage, at fru Rosa Lund på den måde føler, at det nærmest er en hetz, hun er udsat for fra Dansk Folkepartis side.
Jeg håber da, at man på en eller anden måde kan omorganisere det i Enhedslisten, så hun ikke skal bære den byrde.
Det, jeg bare vil bede hende bekræfte, er, at det forslag, som jeg har fremsat her, er et pålæg om fra regeringens side at realisere det, som man lovede i »Retfærdig og realistisk«.
Rosa Lund (EL), 2021-05-06:
Jeg kan da fint genkende, at det kommer derfra.
Derfor vidste vi jo også i Enhedslisten, at regeringen ville foreslå det her på et eller andet tidspunkt.
Det er jo så det, de gør i dag, med den forhandling, vi skal have lige om lidt, hvor jeg har en del mere tekniske spørgsmål.
Her ville jeg bare lige benytte lejligheden til at sige, at jeg synes, at selve idéen er usmagelig.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-06:
Tror ordføreren, at de socialdemokratiske vælgere, der har stemt på Socialdemokratiet i tillid til, at udspillet »Retfærdig og realistisk« ville blive realiseret, også morer sig?
Rosa Lund (EL), 2021-05-06:
Jamen jeg tror generelt – for at være ærlig, Morten Messerschmidt – at de socialdemokratiske vælgere sjældent morer sig.
Jeg har fået det samme spørgsmål i forbindelse med en række andre beslutningsforslag, som hr. Morten Messerschmidt har fremsat, og jeg må gentage det, jeg plejer at sige: Jeg har lidt svært ved at sætte mig ind i, hvorfor man stemmer på Socialdemokratiet.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-06:
Tak, hr. formand.
I modsætning til Enhedslisten synes vi grundlæggende, at tanken om et modtagecenter uden for Europa er en glimrende idé.
Skiftende danske regeringer har luftet idéen, også blå regeringer, men virkeligheden har altid været, at der ikke har været et kvalificeret land at samarbejde med.
Mange af de lande, man kunne overveje, har ganske enkelt selv for mange problemer med migration, til at man også vil huse asylansøgere på vegne af Danmark.
Jeg tror også, at der for ikke så lang tid siden var en rundspørge fra Jyllands-Posten, hvor det eneste land – i hvert fald da Jyllands-Posten spurgte – der sagde, at de måske godt kunne overveje det, var Rwanda.
Jeg har ikke nogen fine fornemmelser, for hvis det er sådan, at Socialdemokratiet kan gennemføre et modtagecenter uden for Europa, hvor andre ikke kan, så er det bare bravo til Socialdemokratiet.
Men de sidste 3 år har så bare været lidt af en skuffelse.
Vi har igen og igen spurgt regeringen: Hvor er resultaterne, er der noget konkret?
Og vi har ikke kunnet få nogen som helst form for svar.
Lige nu spekulerer hele Danmark så på, om Rwanda kunne være det her magiske land.
Alle spekulerer, alle debatterer, bortset fra Socialdemokratiet.
Man er faktisk lykkedes med at skabe en illusion, også hos bl.a. Enhedslisten, der kritiserer regeringen for at ville lave et modtagelsescenter i Rwanda, på trods af at regeringen på intet tidspunkt har sagt, at det er det, de har gang i.
Det eneste, vi rent faktisk ved, er, at Socialdemokratiet vil hente 200 afrikanske flygtninge fra Rwanda og flyve dem til Danmark, om end hele Danmark har det modsatte indtryk, nemlig at halvdelen af vores asylansøgere snart skal til Rwanda.
Om ikke andet vil jeg i hvert fald gerne rose regeringen for utrolig godt politisk spin, hvis det er sådan, at det hele i virkeligheden bare er et luftkastel.
Og om ikke andet synes jeg, det er på tide, at Socialdemokratiet lægger kortene på bordet.
Er det her rent faktisk én stor illusion, eller er regeringen vitterlig i gang med en konkret forhandling?
Jeg er i hvert fald meget, meget spændt.
Alle os her i Folketinget har ikke fået noget at vide, overhovedet.
Vi har ikke engang fået så meget som en souvenir fra Rwanda af udlændinge- og integrationsministeren.
Det havde ellers været meget hyggeligt.
Vi synes bare, at Socialdemokratiet skylder at levere både på deres valgløfte og på de mange spørgsmål, som vi forsøger at stille her i Folketinget.
Så vi synes i hvert fald, at Socialdemokratiet skulle indfri det løfte, som de kom med i 2018 i »Retfærdig og realistisk – en udlændingepolitik, der samler Danmark«.
Derfor støtter Konservative forslaget fra Dansk Folkeparti.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-05-06:
Fra os i Socialdemokratiet skal der lyde et stort tillykke til de personer, der fremgår af dette lovforslag om indfødsretsmeddelelse.
For personer, der har gjort deres pligt og lever op til de stramme betingelser for at opnå dansk statsborgerskab, skal selvfølgelig have tildelt dansk indfødsret.
I Socialdemokratiet mener vi, at vi skal stille høje krav til personer, der ønsker at blive danske statsborgere.
Det er nemlig et stort privilegium at få dansk statsborgerskab.
Derfor har vi for nylig indgået en aftale med Venstre, Konservative og Liberal Alliance om en opstramning af betingelserne for at opnå dansk statsborgerskab.
Det er helt i tråd med vores socialdemokratiske menneskesyn, at vi har høje forventninger til vores medmennesker.
Det har vi af respekt.
For lave forventninger vidner om ligegyldighed og disrespekt over for det enkelte menneske.
Da vi endnu ikke er kommet igennem pandemien, foreslås det, at håndtrykskravet fortsat suspenderes til grundlovsceremonierne, så længe sundhedsmyndighederne anbefaler, at man ikke skal give hånd.
Endnu en gang skal der lyde et stort tillykke til de kommende danske statsborgere.
I har gjort jeres pligt, udvist evne og vilje til at blive en del af vores fællesskab, og I kan nu inden længe kalde jer selv for danske statsborgere.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Morten Dahlin (V), 2021-05-06:
Tak for det, formand.
Det danske statsborgerskab er noget helt særligt.
Det er noget unikt.
Derfor er det heller ikke noget, man skal have pr. automatik som udlænding.
Det er noget, man skal gøre sig fortjent til, og derfor støtter vi i Venstre, at der bliver stillet nogle strenge krav til dem, der ønsker at blive en del af den danske familie.
Man skal kunne det danske sprog, man skal holde sig på den rigtige side af loven, man skal være i beskæftigelse og bidrage til det danske samfund og opfylde en lang række andre helt fair og rimelige krav, som vi stiller til dem, der har et brændende ønske om at hente det rødbedefarvede pas nede på kommunekontoret.
Derfor har vi for nylig været med til at indgå en aftale sammen med regeringen, Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance med klare Venstreaftryk på en lang række områder.
Hele den aftale er ikke trådt i kraft endnu, det er der kun dele af den der er i forhold til det her lovforslag.
Men vi går som sagt ind for, at der skal stilles strenge krav til dem, der ønsker at være en del af det danske fællesskab.
Lever man så op til de krav, skal man til gengæld også have tildelt det danske statsborgerskab.
Det tager vi jo et skridt nærmere at gøre ved at førstebehandle lovforslaget i dag, og derfor vil jeg gerne på Venstres vegne sige tillykke til dem, der nu er ét skridt tættere på at kunne kalde sig danskere.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2021-05-06:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen, og især tak, fordi ordføreren slutter talen med at ønske tillykke til dem, der nu er kommet et skridt nærmere.
Men det var mere det, at ordføreren også siger, at hvis man opfylder betingelserne, skal man naturligvis have statsborgerskab.
Det er så ikke helt tilfældet her, for der er jo faktisk 16 borgere, som har opfyldt betingelserne, men som nu er blevet pillet af med baggrund i en aftale, der er blevet indgået, selv om de faktisk var kommet på lovforslaget.
Nu er Venstre normalt et parti, der også hylder retsstatens principper, og derfor vil jeg godt høre ordføreren, om ikke det er en lidt underlig situation at sætte de borgere i, som jo har opfyldt de kriterier, vi har stillet for dem, men som nu alligevel, umiddelbart før de egentlig skulle have tildelt statsborgerskab, så må opleve, at det kan de ikke få nu.
De får så i øvrigt heller ikke muligheden for at kunne gøre det igen senere.
Morten Dahlin (V), 2021-05-06:
Selvfølgelig siger jeg tillykke til dem, der nu er et skridt tættere på at blive danske statsborgere.
Det er jo noget nær den fineste gave, man kan få.
I forhold til den anden del: Der står i grundloven, at dansk statsborgerskab gives ved lov.
Der gælder de regler, der gælder, når lovforslaget bliver vedtaget.
Og vi synes, det er helt fair at sige, at hvis man har begået kriminalitet af en sådan karakter, at man får en fængselsdom, kan man som udgangspunkt ikke blive dansk statsborger.
Så det har vi ikke nogen kvababbelser i forhold til.
Det ville klæde Enhedslisten at tilslutte sig kredsen af aftalepartier, der har lavet en fornuftig aftale med et godt skridt i den rigtige retning.
Peder Hvelplund (EL), 2021-05-06:
Det er jo rigtigt, at der gælder nogle helt særlige regler her, for hvis der ikke gjorde det, var det her jo uden tvivl lovgivning med tilbagevirkende kraft – noget, som vi normalt afholder os fra at gøre.
Det er det så ikke, fordi det her netop er et lovforslag og der er de helt særlige regler.
Det er jo ikke det, der er tilfældet her.
Det er jo fair nok at ændre cirkulæret, men så må det være sådan, at de folk, der så søger, ved, at nu er det på det grundlag, de søger.
Så vil ordføreren ikke anerkende, at det her er en form for lovgivning med tilbagevirkende kraft?
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Tak, formand.
Og tak til ordførerne for modtagelsen af lovforslaget.
Jeg er glad for at kunne konstatere, at der er et flertal for lovforslaget, og lad mig starte med at sige det, som det er: Det her er, som det er blevet sagt, et typisk alt godt fra havet-lovforslag med flere forskellige ændringer af både udlændingelov, integrationslov og indfødsretslov.
På asylområdet indeholder lovforslaget bl.a. en tydeliggørelse af hjemmelen for iværksættelse af separat indkvartering af gifte eller samlevende mindreårige udlændinge i asylsystemet.
Instrukskommissionen har måske som bekendt fundet, at Udlændingestyrelsens praksis for iværksættelse af separat indkvartering ikke har den fornødne lovhjemmel.
Den vurdering deler ministeriet ikke, men for at sikre en højere grad af forudsigelighed i retsstillingen for både myndigheder og de berørte parter tydeliggør vi nu alligevel hjemmelsgrundlaget.
Udlændingestyrelsens nuværende praksis vil altså blive videreført.
Med lovforslaget indfører vi også klare regler for, hvilken myndighed der er ansvarlig for fuldbyrdelse af børn og unge-udvalgets afgørelser om tvangsanbringelser af uledsagede mindreårige, og vi sikrer, at politiet kan bistå, så der ikke opstår tilfælde, hvor afgørelse om anbringelse ikke bliver effektueret, fordi der er tvivl om politiets mulighed for at yde bistand; det er noget, jeg har været i dialog med en borgmester, som står med de her udfordringer til daglig, om.
På asylområdet foreslår vi endvidere en række forskellige justeringer af reglerne for beskæftigelse, privat indkvartering og indkvartering i egenfinansieret bolig for asylansøgere, herunder for udlændinge på tålt ophold.
På visumområdet retter vi bl.a. op på en uhensigtsmæssig anvendelse af reglerne om Schengenvisum, og vi sikrer, at der sker en ensartet kontrol af diplomater, der skal til Danmark for at bo og arbejde.
Vi indfører en ny mulighed for at give karens i 3 år for opnåelse af visum til Danmark for dem, der tidligere ikke har været ærlige over for de danske myndigheder; det kan f.eks. være kvinder, der tidligere har benyttet et dansk Schengenvisum til at indrejse i Danmark og føde et barn her i landet, uden at de har oplyst de danske myndigheder om graviditeten.
Ligeledes indfører vi almindelig klageadgang i alle kategorier af visumsager for at sikre en mere hensigtsmæssig brug af myndighedernes, Udlændingestyrelsens, ressourcer på klagesagsbehandling.
Derved får tidligere danske statsborgere og deres mindreårige børn mulighed for i en fornyet periode at kunne generhverve deres danske statsborgerskab på samme betingelser, som gjaldt ved den erklæringsordning, som udløb i efteråret.
Endelig indeholder lovforslaget en ændring af integrationsloven i form af en berigtigelse af integrationslovens bestemmelser om dansk bonus.
Med de ord vil jeg sige tak for debatten i dag om de – og det erkender jeg – mange forskellige initiativer i lovforslaget.
Og jeg er selvfølgelig glad for at høre, at der er opbakning til lovforslaget.
Morten Dahlin (V), 2021-05-06:
Nej, det vil jeg ikke anerkende.
Og jeg synes jo sådan set, at hr. Peder Hvelplund fremfører noget, der er en ren tilståelsessag.
Man må sige, at det her er anderledes end andre afgørelser.
Det er at tildele statsborgerskab, og det gør vi altså efter grundlovens paragraffer, som foreskriver, at det skal ske ved lov.
Derfor har vi ikke gjort noget med tilbagevirkende kraft; derfor har vi gjort det på den måde, man har gjort, lige siden den første formand for Indfødsretsudvalget, der hed Grundtvig, sad i stolen og sagde: »Til et Folk de alle hører,/Som sig regne selv dertil,/Har for Modersmaalet Øre,/Har for Fædrelandet Ild;«.
Det er en god guideline også i dag for, hvordan Venstre ser på indfødsretsområdet.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-05-06:
Tak til ordføreren.
Jeg vil spørge fru Marie Krarup til det, hun siger, om, at man gerne vil have det opdelt efter landegrupper, og at Dansk Folkeparti så vil stemme nej, hver gang det er en ansøger fra et muslimsk land, altså hvis jeg forstod det korrekt.
Vil det sige, at en kristen fra Irak partout ville blive diskrimineret og aldrig kunne få dansk statsborgerskab?
For det synes jeg da ville være enormt ærgerligt.
Jeg synes også, det er ærgerligt, hvis man ser det sådan, at ingen muslimer kan blive integreret.
Altså, skal det forstås sådan, at en kristen iraker aldrig ville kunne få et dansk statsborgerskab?