runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-10-12:
Jeg kommer lige med et tænkt eksempel.
I sportsklubben, lad os sige i gymnastikklubben,
skal man have ansat en træner.
Til samtalen kommer der en fyr ind, og han sidder til samtalen og fortæller om, at han er homoseksuel osv.
Og dem, der så skal ansætte ham, tænker, at ham vil de simpelt hen ikke ansætte, ikke fordi han er homoseksuel, men fordi han sidder og pådutter dem viden om noget, der er så privat som hans egen seksualitet, i en jobsamtale.
Her skal han kun fokusere på, at han skal være træner.
Hans seksualitet kan han glemme hjemme hos sig selv.
Den kan han have der.
Så vi vil simpelt hen ikke være med til, at folk tager noget så privat som deres seksualitet ud i det offentlige rum.
Hvis man så afviser med begrundelse i, at man er ligeglad med, om vedkommende er homoseksuel eller swinger, men at vedkommende ikke skal sidde og sige det til en jobsamtale, vil man så efter den her lovgivning kunne blive dømt for det?
Samira Nawa (RV), 2021-10-12:
Tak, formand.
Det her lovforslag indeholder jo i virkeligheden to dele, som hver for sig er en kæmpe sejr og enormt vigtige for ligestillingen, og som er en kæmpe sejr for minoriteter i forhold til den diskrimination, minoriteter udsættes for.
Hvis vi tager den første del, som handler om lgbt+-personers rettigheder, så er det jo dokumenteret, at lgbt+-personer bliver diskrimineret.
Som det også står i indledningen til lovforslaget, er det næsten hver tredje danske lgbt+-person, som har oplevet at blive diskrimineret på baggrund af netop deres lgbt+-identitet.
Som jeg også nævnte i mit spørgsmål til Dansk Folkepartis ordfører, har bevægelsen Lev og lad leve indsamlet ikke mindre end et tusind vidnesbyrd, som netop viser, hvordan man som lgbti-person bliver udsat for had, diskrimination og vold.
Det er noget, som må gøre indtryk – det gør det hvert fald på os i Radikale Venstre.
Derfor har vi også trippet og ventet utålmodigt på lige netop det her lovforslag, som styrker og tydeliggør beskyttelsen af lgbt+-personer mod forskelsbehandling, hadforbrydelser, hadefulde ytringer, ikke alene på arbejdsmarkedet, men også uden for arbejdsmarkedet.
Samtidig giver det jo den her klageadgang til Ligebehandlingsnævnet, som vi også rigtig glade for.
Den anden del af lovforslaget vedrører, at personer med handicap får samme beskyttelse som personer, der udsættes for hadefulde ytringer på baggrund af deres etnicitet, deres nationalitet, deres tro eller deres seksuelle orientering.
Det kommer i rigtig god forlængelse af L 154, som vi behandlede tidligere i år, og som netop var den her strafskærpende omstændighed, hvis en kriminel gerning har baggrund i et offers handicap.
Så alt i alt er det to rigtig gode ændringer; to minoriteter, der virkelig bliver tilgodeset med det her lovforslag.
Og i Radikale Venstre bakker vi naturligvis op om det her.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-10-12:
I situationer, hvor man kan føle sig krænket over en måde, man bliver behandlet på, er det først og fremmest vigtigt, at man går til den pågældende person, som man føler har krænket en.
dér, hvor de rent faktisk opstår.
Hvis vi skal til at sygeliggøre nogle mennesker eller gøre nogle mennesker til ofre, vil de med den hjemmel i hånden klage dertil i stedet for at løse problemerne dér, hvor de er.
Hvis det er på en arbejdsplads, eller hvis det er på en fritidsklub, så lad os lige sætte os ned og snakke om det, i stedet for at vi med sådan en lovhjemmel er med til at grave grøfter mellem folk.
Pernille Skipper (EL), 2021-10-12:
Der er jo ikke nogen, der foreslår, at man ikke må sige bøh til homoseksuelle, eller at man kan få medhold i en klage uden dokumentation.
Altså, hvad er det for et lovforslag, ordføreren har læst?
Det er i hvert fald ikke L 18.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-10-12:
Jamen det er jo netop, fordi det er et eksempel på, at så bliver man bombarderet med sager som den her – fordi man oppe i sit hoved tolker, at det er på grund af ens seksualitet og ikke, fordi der er andre årsager til, at man er uegnet.
Altså, det kan være et forfærdeligt bøvl, hvis folk gør det oppe i deres hoveder.
Hvis de har noget konkret at holde fast i, synes jeg, det er helt okay – altså, hvis man har et eller andet, man kan dokumentere.
Men ud fra det, spørgeren beriger mig med nu, lader det ikke til, at der ligger nogen dokumentation for det, og så viser det bare, at der kommer en masse af den slags sager.
Astrid Carøe (SF), 2021-10-12:
Ordførerens svar er netop grunden til, at vi skal have den her lovgivning.
For når man er en minoritet i Danmark, oplever man både hadforbrydelser og diskrimination.
Og nu finder vi ud af at have et sted, hvor de minoriteter kan gå hen.
Og hvis det så er noget, der foregår oppe i deres hoveder, så kan retsinstanserne jo finde ud af det.
Og jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvorfor Dansk Folkeparti ikke ser det som en positiv udvikling.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-10-12:
Jeg synes, det der er et meget godt eksempel på mennesker, der trækker offerkortet: Vi bliver afvist, fordi vi er homoseksuelle.
Nej, det kan de da ikke dokumentere; det kan ordføreren da ikke dokumentere.
Der står da ikke, at de er afvist, fordi de er homoseksuelle.
Det er noget, der foregår oppe i deres hoveder; det er noget, de selv tror.
Altså, det kan man jo ikke bruge som et eksempel på noget at klage til Ligebehandlingsnævnet over.
Der kan da være tusind andre parametre, der gør, at de er afvist.
Så netop sådan noget siger, hvor farligt det er, hvis vi vedtager det her lovforslag.
Pernille Skipper (EL), 2021-10-12:
Altså, jeg bliver simpelt hen nødt til igen at spørge ordføreren, hvad det er for et lovforslag, ordføreren har siddet og læst, for det er ikke det her.
Det er jo ikke nye love, der bliver indført.
Vi tilføjer nogle diskriminationsforbud i noget, som allerede eksisterer i forvejen.
Så jeg tror, at det, jeg måske egentlig gerne vil spørge Dansk Folkeparti om, er, om vi med den eksisterende ligebehandlingslov og den eksisterende ligestillingslov som eksempler, altså som jo forbyder diskrimination på grund af hudfarve eller køn, bare skal sløjfe det.
Skal vi fjerne den eksisterende lovgivning, så det også bliver lovligt at diskriminere på baggrund af køn; at man må ansætte nogen, fordi de er kvinder, eller fordi de er mænd, og at man må gøre det helt lovligt, og så skal man bare gå hen og tale om det bagefter?
Er det det, Dansk Folkeparti mener?
Astrid Carøe (SF), 2021-10-12:
Tak for det.
For et års tid siden, tror jeg det var, kom der en historie frem om to kvinder, der var gift og gerne ville ind i en andelsforening og blev afvist.
De var først blevet godkendt, og så blev de afvist, og de var ret sikre på, at det var, fordi andelsforeningen fandt ud af, at de var homoseksuelle.
Og de havde ikke nogen steder at gå hen og klage over den diskrimination, de havde mødt, fordi man ikke kan klage til Ligebehandlingsnævnet, hvis det er uden for arbejdsmarkedet.
Synes ordføreren ikke, at det er en fuldstændig vanvittig situation, at man bliver afvist i forhold til at få et sted at bo, fordi man har en bestemt seksualitet?
Og er det ikke godt, at vi lovgiver omkring det nu, sådan at man har et sted at gå hen og klage – og så skal retsinstansen selvfølgelig finde ud af, hvem der havde ret – altså, at man faktisk har et sted at gå hen og føre sin sag?
Fatma Øktem (V), 2021-10-12:
Mange tak – jeg var lige ved at byde den nye minister velkommen.
Regeringen ønsker med sit lovforslag her at styrke beskyttelsen af lgbti-personer mod forskelsbehandling, hadforbrydelser og hadefulde ytringer samt at beskytte personer med handicap mod hadefulde ytringer.
Det er et ønske og en intention, som vi deler i Venstre.
Forslaget er baseret på en gennemgang af lovgivning foretaget på tværs af en række ministerier igangsat i juni 2018.
Som man også kan læse i forslaget, er det ikke noget, der revolutionerer det, som lige nu er gældende i forhold til både forskelsbehandling, hadforbrydelser og hadefulde ytringer mod transpersoner, da det allerede er retspraksis at omfatte denne gruppe i den relevante lovgivning.
Der er altså tale om en eksplicitering og en anerkendelse af en udsat gruppes behov for beskyttelse.
Det er en god intention, som vi som sagt i Venstre er positive over for.
Der er dog nogle uklarheder i høringsnotaterne, i forhold til hvordan forslaget eksempelvis stiller kommunerne, idrætsforeningerne og arbejdspladserne, og der er en række høringsnotater, hvori man kommer med nogle bekymringer og nævner uklarheder.
Hvordan stiller det personer, som mener, at der kun findes to biologiske køn, og som hermed ikke vil anerkende begreber som kønsidentitet, kønsudtryk og kønskarakteristika?
Det er trods alt ikke kriminelt, og det skal det heller ikke være, at have den overbevisning.
Men det er ikke svært at forestille sig en situation, hvor det af nogle enten bliver set som at forskelsbehandle eller endda som hadefuldt at holde fast i den overbevisning, også selv om man gør det ganske fredeligt.
Som sagt ser vi mange gode hensigter i forslaget, men bekymringerne, spørgsmålene og uklarhederne gør, at vi gerne vil arbejde videre med det, og vi ser frem til et konstruktivt udvalgsarbejde.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-10-12:
Nej, jeg kan ikke se, at man ikke skulle kunne sige, at man er imod homoseksualitet.
Men når man taler om forhånende og grove generaliseringer og sådan noget, så kan det ske.
Og der har været nogle eksempler.
Nu kan jeg heldigvis ikke komme på nogen folkekirkepræster, der har sagt det, men der har jo været eksempler på det i forhold til Dansk Islamisk Trossamfund, der rigtig, rigtig mange gange har inviteret imamer til Danmark, som har været ekstremt forhånende over for homoseksuelle.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-12:
Men hvem skal vurdere, om den gruppe er blevet forhånet?
Altså, hvis der f.eks. er nogle kristne organisationer, som ikke anerkender f.eks. homoseksualitet eller transkønnethed eller andet, vil de så stadig væk have mulighed for at ytre den holdning, som de har, og som ikke er en ulovlig holdning at have, med den her nye lovgivning?
Eller kan man potentielt komme ud i noget, hvor det vil blive betegnet som ulovligt, hvis der er nogen, der føler sig forhånet over det?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-10-12:
Nej, det mener jeg bestemt ikke det vil.
Men altså, vi har jo haft nogle imamer, der ikke bare én gang, men gentagne gange har opfordret til drab på homoseksuelle.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-12:
Jeg kunne godt tænke mig at tale lidt om § 266 b.
Vil det efter ordførerens opfattelse med den nye lovgivning være forbudt at sige, at man mener, at der kun er to køn, og at folk, der mener, at der er flere køn, tager fejl?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-10-12:
Jeg synes, vi er på et kæmpe skråplan, når vi går ind og vælger nogle grupper i samfundet ud og siger, at her må man ikke diskriminere, men det må man godt alle andre steder.
Det må man godt, hvis du f.eks. er tyk eller rødhåret, eller hvad det kan være.
Jeg synes, det er så problematisk, at vi ikke bare kan sige generelt: Kære venner, had er had, og det er ikke i orden.
Om det er, fordi du er homoseksuel eller kvinde, eller hvad det kan være, er det bare ikke i orden.
Vi skal ikke kunne diskriminere.
Astrid Carøe (SF), 2021-10-12:
Tak for det, tak for ordet.
Det er dejligt, at der ikke er glas længere – det føles så rart.
I dag er en god dag, synes jeg.
Jeg har virkelig, virkelig længe haft et ønske om, at vi kan få ændret lovgivningen, sådan at paragrafferne om hadforbrydelser og adgangen til Ligebehandlingsnævnet også gælder for kønsminoriteter og personer med handicap.
Så det skal ikke være nogen hemmelighed, at jeg er meget glad for, at vi kan begynde folketingsåret med et forslag i Ligestillingsudvalget om netop det her.
Det er afgørende for offeret, og det er afgørende for forebyggelsen af hadforbrydelser.
Vi skal de her hadforbrydelser til livs, og det her er et godt skridt på vejen.
Jeg tror, de fleste af os herinde modtog en lille bog i vores dueslag før sommeren fra bevægelsen Lev og lad leve – de stod også og delte den ud ved Folketingets åbning i tirsdags – der illustrerer, hvor massivt et problem vi står over for på lgbt+-området, når det kommer til hadforbrydelser og diskrimination.
De gav os tusind beretninger om mennesker, der er blevet udsat for vold, nedsættende kommentarer og diskrimination på baggrund af deres seksualitet eller kønsidentitet.
Det synes jeg viser meget tydeligt, at lgbt+-personer er særligt udsatte, når det kommer til diskrimination og hadforbrydelser.
Og her er der jo tale om virkelig alvorlige ting.
Det synes jeg har været skræmmende læsning, og det har berørt mig dybt, og det er også derfor, jeg synes, at det er endnu mere præciserende, at vi behandler det her i dag.
Historierne om verbal vold og fysisk vold og chikane er mange, og jeg tror, at mørketallet er endnu større.
Nu får vi rettet op på det, sådan at det helt legit kan meldes som hadforbrydelse, hvis man har været udsat for et voldeligt overfald som transkønnet.
Det er fuldstændig afgørende, at vi kommer hadforbrydelser til livs, og jeg tror, at et af de første skridt er at ændre de her paragraffer.
På kort sigt vil det utvivlsomt gøre en enorm forskel for de enkelte ofre, som bliver set og hørt om deres oplevelser og er helt sikre på, at de faktisk kan melde det, de har været udsat for.
Men jeg tror også, at det på lang sigt vil reducere antallet af hadforbrydelser – det håber jeg virkelig.
Så er jeg også rigtig glad for, at vi får skrevet handicappede ind i de her paragraffer.
Jeg tror ikke, at alle hadforbrydelser forsvinder, fordi vi lovgiver på det her område, og det tænker jeg alle er rimelig enige om herinde.
Derfor håber jeg også, at regeringen forhåbentlig snart fremlægger en handlingsplan på det her område, så vi kan lave en effektiv indsats mod hadforbrydelser og diskrimination, som vi ser, at der er så meget af i dag i Danmark.
Det tror jeg er det, jeg vil sige.
Vi bakker op om det her forslag og ser det som et godt første skridt på vejen mod bekæmpelse af hadforbrydelser.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-10-12:
Det, vi gør ved at afvise det, er at sige: Had er ikke i orden, uanset hvem man er.
Og så skal vi overhovedet ikke begynde at pege på forskellige samfundsgrupper og sige, at de skal have særlige klageadgange.
Nej, det skal alle, for had er ikke i orden.
Samira Nawa (RV), 2021-10-12:
En anden del af det her lovforslag handler jo om, at mennesker med handicap nu også får samme beskyttelse som personer, der udsættes for hadefulde ytringer på baggrund af deres etnicitet, deres tro eller deres seksuelle orientering.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-10-12:
Jeg kan huske, at jeg som politiker fik et spørgsmål, som jeg ved ordføreren også har fået, i forhold til om man som kvinde føler sig seksuelt krænket af metoo-ting herinde på Christiansborg, og hvor jeg svarede nej.
Og jeg kunne nævne en række ting, som jeg har oplevet, hvor jeg er sikker på, at ordføreren eller nogen fra de andre røde partier ville føle sig dybt krænket.
Det er jo en personlig sag.
Jeg er meget interesseret i faktuelle ting, og jeg er lydhør, hvis der er nogen foreninger, der kommer og siger: Det her er simpelt hen en opgave, vi ikke kan løse, vi er nødt til at få jeres hjælp.
Men alt det her, med hensyn til hvad folk føler og sådan noget, kan det altså være meget svært at skulle lave lovgivning på baggrund af.
Samira Nawa (RV), 2021-10-12:
Mange tak.
Vi skal ikke grave grøfter, og had er had.
Det er noget af det, som ordføreren siger, og jeg er helt vildt enig, men at det så fører til en konklusion om, at diskrimination er noget, der foregår oppe i hovederne på lgbti-personer, som oplever den her diskrimination, forstår jeg simpelt hen ikke hvordan kan ske.
Ordføreren efterlyser, at der er organisationer, foreninger, som peger på, at der er noget galt her, men var det ikke mere relevant at se på, om der er nogle lgbti-personer, der selv har oplevet at blive diskrimineret?
For der kan jeg i hvert fald sige, at jeg da forleden dag fik stukket tusind vidnesbyrd i hånden fra mennesker, der har lgbti-baggrund, og som simpelt hen kunne fortælle om det had, som de møder i deres hverdag.
Det er jo sådan noget, der gør indtryk på mig.
Gør det slet ikke indtryk på ordføreren?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-10-12:
Ja, selvfølgelig, og det er også derfor, jeg siger, at vi ikke har fantasi til at forestille os, hvor mange forskellige grunde der er til at drille hinanden.
Derfor synes jeg heller ikke, at vi skal gå ind og udvælge grupper og sige: Dem her er det synd for, men det er det ikke, hvis det sker for nogle andre.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-12:
Har ordføreren fantasi til at forestille sig, at nogle grupper i samfundet bliver diskrimineret mere end andre, f.eks. folk med en anden seksualitet eller mennesker med en anden hudfarve, mennesker med handicap?
Har ordføreren fantasi til at forestille sig, at de måske bliver diskrimineret væsentlig mere end f.eks. en mand som mig?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-10-12:
Det her er lige præcis spot on: Når de har følt sig diskrimineret på grund af seksualitet, skal vi så sidde og lovgive på baggrund af, hvad folk føler ?
Altså, så får vi godt nok meget at se til.
Det er det, jeg synes er problemet.
Vi skal da lovgive på baggrund af facts, på grund af det, der foregår ude i samfundet, og ikke, fordi jeg føler , det er sådan.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-12:
Når det er sådan, at hver tredje lgbt+-person har følt sig diskrimineret på baggrund af sin identitet, mener ordføreren så også, at det bare er noget, der foregår oppe i hovedet på dem, og som får dem til at trække et offerkort?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-10-12:
Ja, det håber jeg da, for jeg har ikke kunnet se specificeret her, hvad det egentlig er, det skal gælde over.
Jeg har heller ikke kunnet få specificeret, om man så også beskytter de mennesker, som bliver udsat for, at f.eks. homoseksuelle krænker dem ved at sidde og flashe deres seksualitet foran dem.
Det kan f.eks. være, at man sidder og spiser sin frokost i ro og mag på arbejdspladsen og en kollega sidder over for og siger: For øvrigt er jeg er homoseksuel.
Altså, seksualitet er noget af det mest private.
Hvad beskytter dem mod det?
Det har jeg ikke kunnet se ud af det her.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-10-12:
Men det er der jo eksempler på.
Der er jo eksempler på det.
Landsforeningen LGBT+ Danmark har faktisk eksempler på, at det her forekommer.
Så det synes jeg at ordføreren skal tage alvorligt, i stedet for at sige, at det er et offerkort.
Det her var jo ikke ting, der blev sagt i fjernsynet; det var ting, der blev sagt i moskéen eller et eller andet.
Men det er ligegyldigt.
Det er jo det der med, at der godt kan blive sagt nogle ting, som er så grove, at ordene faktisk har en betydning, og hvor man ikke trækker et offerkort.
Det handler jo ikke om, om man må sige, at der er to køn, eller at man ikke må flashe i priden eller et eller andet.
Det er jo langt, langt grovere ting, hvis det skal føre til en dom.
Anerkender ordføreren det?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-10-12:
Ja, selvfølgelig kan jeg forstå, at folk kan blive kede af det og føle sig stødt, hvis de bliver udsat for den slags ting.
Jeg synes, at hvis der opstår eksempler – og det er det, jeg simpelt hen ikke har kunnet se – på organisationer, der kommer og siger, at det her er helt galt, så skal vi tage det alvorligt og bekæmpe det.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-10-12:
Nu vil jeg gerne lige læse nogle citater op og så høre, om ordføreren mener, det er et offerkort, man trækker, hvis man som homoseksuel har svært ved det her.
Det ene er fra imam Muhammad Jamal i Skive, som sammenligner homoseksualitet med dyresex.
Vi har en Kamal El Mekki, der var gæst i Dansk Islamisk Trossamfund, og som har sammenlignet det med pædofili.
Altså, kan ordføreren forstå, at det ikke er at trække et offerkort, hvis man faktisk som homoseksuel bliver stærkt provokeret og meget stødt og meget ked af det, når nogen siger de her ting?
Jeg ved ikke, om det er samme forslag, vi snakker om.
Det her gør, at man får mulighed for at klage til Ligebehandlingsnævnet uden for arbejdsmarkedet.
Så vi snakker altså om folk, der bliver diskrimineret andre steder end på arbejdsmarkedet.
Mads Fuglede (V), 2021-10-12:
Altså, hvis man i en tænkt situation har hjulpet Danmark og dermed er i livsfare, fordi man har hjulpet Danmark, og vi anerkender, at man har placeret sig i livsfare, fordi man har hjulpet Danmark, jamen så skal vi da så bestemt overveje også at hjælpe de mennesker.
I den situation, vi er i i Afghanistan, har vi kunnet hjælpe, ved at i det omfang, de er efterstræbt af Taleban og er flygtet ud af landet, hjælper vi dem her.
Og det er da bestemt ikke noget, jeg håber gentager sig, men hvis det skulle gentage sig, skal vi jo altid hjælpe dem, der er villige til at kæmpe sammen med danskerne og hjælpe danske soldater.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-10-12:
Mange tak for det.
Selvfølgelig kan vi ikke herinde være uenige om, at man skal behandle andre mennesker ordentligt uanset deres seksualitet.
Det er svært at tro, at der skulle være to meninger om det herinde.
Men det, som er relevant, er jo, hvornår man så skal lave et lovindgreb.
Derfor vil jeg gerne bede ordføreren om at give mig navnet på den eller de virksomheder, der har spillet fallit, og som simpelt hen ikke magter at håndtere problemerne selv, hvilket nødvendiggør et lovindgreb.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-12:
Jeg er lidt nysgerrig på, hvad det er for nogle principper, Venstre vil bygge vores engagement i udlandet på fremover.
Altså, er det således, at hvis vi er i konflikter ude i verden fremover, og det vil vi sandsynligvis være, og hvis der er nogle, der har været allieret med os, måske har hjulpet os, som Venstres ordfører siger, og de så er på den tabende side, vil de så skulle have adgang til Danmark?
Det er for at forstå, hvad det betyder, hvis man lægger det her ind som præmis, som ordføreren gør, at hvis man har hjulpet Danmark og man så er i fare i sit eget land, har man ret til at komme til Danmark.
Er det det nye princip, Venstre bygger udenrigspolitikken på?
Peder Hvelplund (EL), 2021-10-12:
Ja, det mener jeg bestemt man skal kunne.
Altså, det er jo sådan i Danmark, at vi har en retstradition for, at hvis du begår en forbrydelse og du har udstået din straf, er tavlen, om man så må sige, visket ren, og derfor skal du også have mulighed for at kunne opnå statsborgerskab.
Selv borgere, der har begået voldtægt, kan jo også senere vise sig at blive rehabiliteret og komme til at fortryde den handling, de har begået, og de kan dermed også blive borgere, præcis som hr. Morten Dahlin og jeg, i det danske samfund.
Morten Dahlin (V), 2021-10-12:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge lidt ind til Enhedslistens generelle politik om tildeling af statsborgerskab.
Lad mig tage et eksempel: Hvis man er dømt for voldtægt, skal man så kunne blive dansk statsborger efterfølgende?
Susan Kronborg (RV), 2021-10-12:
Mange tak for spørgsmålet.
Ja, det er udtryk for Radikales holdning.
Peder Hvelplund (EL), 2021-10-12:
Det gør jeg selvfølgelig også gerne, men jeg skal bare bede ordføreren bekræfte, at det, som ordføreren har tilkendegivet her i dag, er udtryk for den radikale holdning.
Morten Dahlin (V), 2021-10-12:
Tak for det meget ærlige svar om, at Enhedslisten mener, at voldtægtsforbrydere skal kunne blive danske statsborgere.
Susan Kronborg (RV), 2021-10-12:
Tusind tak for det interessante spørgsmål, hr. Peder Hvelplund.
Jeg vil rigtig gerne henvise til, at hvis man vil høre, hvad hr. Andreas Steenberg har af opfattelse, så stiller man spørgsmålet til hr. Andreas Steenberg.
Peder Hvelplund (EL), 2021-10-12:
Tak for det.
Og tak til fru Susan Kronborg for talen.
Jeg er sådan set i store træk enig i talens indhold.
Men jeg blev lidt bekymret, da jeg så, at Radikales politiske ordfører, hr. Andreas Steenberg, udtalte, at de regler, der var for permanent ophold og for opnåelse af statsborgerskab i dag, kunne Radikale i store træk bakke op om, da de er udtryk for sund fornuft, tror jeg han kaldte det.
Og jeg skal bare høre, om ordføreren kan bekræfte, at det ikke er tilfældet, at Radikale bakker op om de gældende regler for at opnå statsborgerskab og permanent ophold.