runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-04-11:
Professionshøjskolerne advarer jo også om det faglige niveau, bl.a. på grund af erfaringerne fra videregående uddannelser, hvor man har undervisere, som kan undervise på engelsk, men hvor det faglige indhold falder i niveau, og hvor de studerende lærer mindre, fordi det ikke foregår på deres modersmål.
Det er jo en bekymring, som man har.
Får det ikke ordføreren til i sidste ende måske at hælde til det mere skeptiske og så stemme nej, når vi ved, det er sådan?
Jacob Mark (SF), 2023-04-11:
Den bekymring deler jeg egentlig, og det var derfor, jeg brugte billedet med de to vægtskåle.
Vi håber, at det her meget lille forslag kan føre til mere frihed, også på andre områder i den danske folkeskole.
Men jo, jeg er lidt bekymret for det her, og det er også derfor, jeg var lidt overrasket over, at det er et af de første forslag, vi skal behandle i den her samling.
Kris Jensen Skriver (S), 2023-04-11:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for en god og meget nuanceret holdning til det her.
Når jeg kigger på folkeskolen, tænker jeg, at ordføreren og jeg er helt enige om, at folkeskolen skal kunne løfte dem, der er fagligt udfordret.
For 5-6 måneder siden, altså før folketingsvalget, stod jeg selv med en 9. klasse.
Og derude i folkeskolen sad der bare et par elever i hver klasse, som også fortjente at blive udfordret ekstra, fordi de egentlig var rigtig godt med.
Jacob Mark (SF), 2023-04-11:
Der er da ingen tvivl om, at der vil være en gruppe af elever, for hvem det her er et rigtig godt tilbud – at det er fedt og sjovt og en ekstra udfordring.
Det er også noget, vi har besluttet i »Aftale om det fremtidige evaluerings- og bedømmelsessystem i folkeskolen«.
Altså, der er bare nogle elever, der bliver fuldstændig tabt i det der, for det, de har brug for, er egentlig en rimelig stabil skoledag, hvor man ved, hvad det er, man får, og det skal gerne være på dansk.
Jeg håber, at man ude lokalt sørger for at rumme begge type elever.
Kris Jensen Skriver (S), 2023-04-11:
I virkeligheden synes jeg jo at det her handler om at give et nyt værktøj til værktøjskassen, sådan at man netop ude lokalt kan gribe muligheden, hvis man vil.
Og synes man ikke, at man har kompetencerne på skolen eller ikke har muligheden for det, så kan man jo lade være.
Så jeg vil bare høre, om ordføreren anerkender, at det her er en mulighed for skolerne – det er jo ikke noget, man skal .
Jacob Mark (SF), 2023-04-11:
Det anerkender jeg; ellers havde SF heller ikke stemt for.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-04-11:
Tusind tak for en nuanceret tale.
Jeg har egentlig bare et enkelt spørgsmål, for jeg ved, at ordføreren ligesom jeg går meget op i elevernes trivsel.
Og jeg overvejer selv, hvad årsagen kan være til, at evalueringen her viser, at de faktisk får en øget trivsel.
Jeg har ikke selv et svar på det, men jeg tænker på, om ordføreren har nogen idé om, hvad årsagen kan være til, at evalueringen peger på, at der kommer en øget trivsel i de her udskolingslinjer, hvor det er internationalt.
Jacob Mark (SF), 2023-04-11:
Altså, jeg har jo ikke belæg for det, jeg siger nu.
Jeg er også politiker, så derfor siger jeg det alligevel.
Men det, jeg synes jeg typisk har set i den danske folkeskole, er, at når nogle skoler eller nogle kommuner aktivt selv går ind i et forsøg og siger, at det her vil de, og de har en masse gode idéer, så giver det bare en masse god energi, og det betyder også, at eleverne får bedre trivsel, for de kan jo mærke den energi, og de har måske endda været med til selv at tilrettelægge forsøget.
Når det så bliver permanent og noget, alle kan gøre, og der måske ikke ligger den der energi i det, så kan jeg være bekymret for, om man vil se den samme trivsel, eller om det lige pludselig vil være kommunalpolitikere, der har en helt vildt stor drøm om, at det her skal blive til virkelighed, som så siger: Det her skal alle skoler gøre.
Det håber og tror jeg ikke, men det kan være min bekymring, og jeg tror, det er derfor, det har ført til øget trivsel.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-04-11:
Jeg tænker, at ordføreren har ret i, at der er det her med, at man køber ind på det, og at man kan selv præge det.
En anden tanke kunne være, at de jo så måske bliver udfordret på et niveau, der er højere, og oplever det, der i evalueringen kaldes en faglig trivsel.
Er ordføreren enig i, at det også er vigtigt for trivsel, at eleverne ligesom bliver udfordret på det niveau, de nu engang er på?
Jacob Mark (SF), 2023-04-11:
Ja, det er jeg fuldstændig enig i.
Og der synes jeg fortsat, at vi har en opgave foran os, for når det kommer til de stærkeste elever og de mest udsatte elever, er vi ikke gode nok til at være der for nogen af de to grupper.
Vi er ikke gode nok til at skabe de politiske rammer, der gør, at lærerne f.eks. sammen med pædagogerne har tid til at være der for de to grupper.
Karina Adsbøl (DD), 2023-04-11:
Tak for det, formand.
Med forslaget foreslås det at give kommunalbestyrelsen kompetence til at beslutte at oprette internationale linjer på 7.-9. klassetrin, hvor grundskoleeleverne i op til 50 pct. af den samlede undervisningstid modtager undervisning på engelsk.
Undervisningen på engelsk må primært finde sted i de naturvidenskabelige fag.
Der har siden skoleåret 2014/15 været mulighed for det som led i et rammeforsøg.
Formålet med forsøget har været at afdække, om fokus på den internationale vinkel med undervisning på engelsk i et vist omfang bidrager til at fremme elevernes faglige kompetencer, herunder fremmedsprogskompetencer, lyst til at lære, trivsel og alsidige udvikling.
Og med forslaget her vil man gøre forsøgsordningen permanent.
Den foreslåede mulighed for at oprette internationale udskolingslinjer er altså en mulighed og ikke et krav for de skoler, der har forudsætninger herfor, herunder også de rette lærerkompetencer.
Det er en forudsætning for forslaget, at der undervises på dansk i et omfang, så det sikres, at eleverne får tilstrækkelige forudsætninger for at aflægge test og prøver på dansk og dermed bestå folkeskolens afgangseksamen, der giver mulighed for at påbegynde en ungdomsuddannelse.
Undervisningen skal i øvrigt være tilrettelagt således, at indholdet i alle fag, også øvrige sprogfag, følger folkeskoleloven, herunder Fælles Mål.
I Danmarksdemokraterne er vi positive over for forslaget, for evalueringen af forsøgsordningen viser jo, at elevernes kompetencer og trivsel er blevet præget i en positiv retning.
Samtidig er det også positivt, at skolerne ikke pålægges krav, men får større frihedsgrader og bedre muligheder for at tilrettelægge undervisningen på baggrund af elevernes ønsker og faglige behov.
Der har været nogle af høringsparterne, som har stillet spørgsmål om muligheden for internationale linjer på fri- og privatskoler.
F.eks. skriver Danmarks Private Skoler – grundskoler og gymnasier, at de ønsker, at alle børn og unge i Danmark får samme muligheder for faglig udvikling og trivsel, og foreningen stiller sig derfor kritisk over for, at forslaget om en permanentgørelse af internationale udskolingslinjer ikke også indebærer en ændring i lov om friskoler og private grundskoler, altså at frie grundskoler ikke får de samme muligheder, som folkeskoler får med lovforslaget her.
Og så skriver de, at folkeskolen i denne kontekst får mere frihed til at tilbyde et anderledes undervisningstilbud for eleverne, end de frie grundskoler har.
Det kunne jeg da godt tænke mig at høre ministerens kommentar til, også i forhold til Frie Skolers Lærerforening, som hilser forslaget velkommen, men som også har en forventning om, at frie grundskoler får samme muligheder.
De mener, at muligheden for at fravige forudsætningen om, at undervisningssproget er dansk, bør tilfalde alle grundskoler.
Derfor henstiller foreningen til, at samme lovændring indarbejdes i friskoleloven, og det kunne jeg også godt tænke mig at høre ministerens kommentar til, når ministeren kommer herop på talerstolen.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-04-11:
For Liberal Alliance er det virkelig vigtigt, at vi får en bedre folkeskole, og det her lovforslag er et skridt i den rigtige retning; jeg tror, vi alle sammen herinde har læst den årlige statusredegørelse, der kom, omkring folkeskolen, hvor det sås, at ingen af de mål, man satte sig, da man lavede folkeskolereformen, var indfriet.
Jeg synes, vi bliver nødt til at tage hånd om folkeskolen nu og de mange udfordringer, de slås med til daglig, og vi behøver og vi skal heller ikke opfinde den dybe tallerken igen.
Vi skal kigge på vores lands mange velfungerende fri- og privatskoler, for frihed og ansvar virker, og i det her lovforslag er frihed og ansvar også grundstenen.
Derfor er det meget positivt, at regeringen ønsker at permanentgøre forsøget med de internationale udskolingslinjer.
Evalueringerne af forsøget har været overvejende positive.
F.eks. har de deltagende skoler oplevet, at der er flere, der har søgt hen til skolerne, og eleverne har oplevet større trivsel.
Derudover viser evalueringerne også, at eleverne fra internationale udskolingslinjer ser, at de klarer sig markant bedre i engelsk ved folkeskolens afgangsprøver.
Liberal Alliance støtter lovforslaget og håber, at regeringen vil fremsætte flere frisættende forslag på skoleområdet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-04-11:
Liberal Alliance har altid været en stærk tilhænger af friskoler og privatskoler, bl.a. sammen med Dansk Folkeparti.
Derfor undrer det mig lidt, at man stemmer for det her, for man gør det jo – hvordan skal jeg sige det på en pæn måde – lettere for forældre at fravælge en friskole med en international linje og så tilvælge en folkeskole med en international linje, for i folkeskolen er det gratis, mens man skal betale for at have sit barn på en friskole.
Hvordan kan man som et liberalt parti gå ind for, at skatteyderne skal hjælpe til med, at folkeskolerne får
internationale udskolingslinjer og dermed gør det sværere for friskoler og private skoler at tiltrække elever til deres internationale udskolingslinjer?
Jacob Mark (SF), 2023-04-11:
Tak for det.
Og det gør SF også.
Men jeg er nok ikke så jublende begejstret som de foregående ordførere, og det her er heller ikke noget, der har været meget vigtigt for SF.
Skolelederne, lærerne, KL og professionshøjskolerne synes alle sammen, at det er en god idé; det er alle sammen mennesker, som SF lytter til, og som vi synes man skal lytte til.
Det, der også taler for, er, at forsøget er gået rigtig godt, at det ligesom har fremmet elevernes motivation og trivsel, og at det har styrket deres sprogkundskaber.
Og den sidste og meget vigtige ting for mig er, at det øger friheden for skolerne til at lave den skoledag, man synes giver bedst mening for børnene.
Det, der taler imod, er egentlig nogle af de ting, som hr. Alex Ahrendtsen også er inde på.
Altså, vil det her egentlig give en bedre skole?
Vil det egentlig betyde, at man udvander det danske sprog, ligesom man har set det på nogle af de videregående uddannelser?
Vil det her være en type tilbud, som der er nogle børn, som måske ikke er så ressourcestærke, der ikke føler sig hjemme i?
Er det her i virkeligheden en mulighed for at sige: Vi ved godt, at det her tilbud, hvor man taler rigtig meget engelsk, tiltrækker én type børn og afskrækker en anden type børn?
Det er jo det, man har set på nogle ungdomsuddannelser, hvor man har noget lignende.
Dét er min bekymring: Altså, giver det en bedre skole?
Men jeg er bekymret over det, og jeg ønsker egentlig også aktivt at holde øje med det, og derfor har vi det tilbud til Dansk Folkeparti, at hvis man ønsker f.eks. at lave et ændringsforslag om at skrive ind i loven, at det her er noget, man skal følge, eller at der skal være en revision af loven efter en periode, så vil SF være åbne for det.
Jeg er ikke sådan jublende begejstret for, at det der med specialiserede linjer sniger sig ind i den almene skole alle mulige steder på alle mulige mærkelige måder.
Så jeg er nok lidt skeptisk over for det her forslag, men synes trods alt, at med de her mange kloge mennesker, der taler for det, og fordi forsøget er gået godt, så må vi se, hvordan det går.
Så ja, vi kunne godt være friske på en revision af loven, og jeg er lidt skeptisk.
Så vil jeg sige, at KL jo har lavet det glimrende forslag, at man, når man nu er i gang med at give mere frihed på udskolingslinjer med hensyn til internationale sprog, også giver mere frihed i forhold til praktisk-musiske valgfag, og at man i det hele taget giver mere frihed i udskolingen.
Der synes jeg måske, at man er startet småt ved at give frihed på det her område, og der kunne jeg måske godt tænke mig, at man – med de mange rosende ord og de mange bemærkninger om, at frihed er godt – lige gik skridtet videre, og derfor ville jeg også være åben for, at når man alligevel havde sækken åben, så også åbnede for mere frihed på f.eks. valgfagene.
Det er et tilbud til de mange partier, der er i salen, og det tror jeg skal være min sidste bemærkning, og at SF altså bakker op om forslaget.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-04-11:
Umiddelbart ser jeg ikke den konflikt.
For det, de bliver undervist i på engelsk, er jo trods alt stadig væk det naturvidenskabelige.
Derudover fremgår det også, at det er op til 50 pct., så der vil jo stadig væk også være undervisning i naturvidenskabelige fag på dansk.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-11:
Jeg vil godt sige, at som udgangspunkt er vi for forslaget, men jeg synes faktisk, at ordføreren glider lidt nemt hen over de her analyser, der tidligere blev lavet på universitetsniveau, der netop viste, at når danske undervisere forsøgte at undervise en klasse på engelsk og danske elever, nu på universitetsniveau, skulle modtage undervisning på engelsk, så blev fagligheden faktisk sat sådan lidt ud på et sidespor.
Det er nok det, der er min bekymring i forhold til det her, nemlig om man, når ordføreren er så uklar i sin melding om det, så i det hele taget har gjort sig klart, at den her faglighed er lige så vigtig at få med, som at der gives undervisning på engelsk og mulighed for en international udskolingslinje.
Kris Jensen Skriver (S), 2023-04-11:
Jeg deler ikke den her bekymring for, at man på den måde får nogle dårligere kompetencer ved det her.
Jeg ser det her som en mulighed for en skole, hvis man vurderer, at man kan lave det her tilbud kvalitativt godt; så får man netop den mulighed.
Det er jo også en del af den frisættelsesdagsorden, hvor man får et ekstra værktøj i værktøjskassen, ligesom man i dag kan lave internationale linjer inden for eksempelvis sport.
Derfor anerkender jeg ikke den præmis.
Jeg glæder mig over, at Nye Borgerlige bakker op om forslaget, som jeg tror kan blive rigtig godt for nogle af de elever, der særlig mangler nogle ekstra udfordringer ude i folkeskolen.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-11:
Jeg føler stadig væk, at ordføreren glider lidt af på det.
Det er en reel bekymring i forhold til et forholdsvis godt forslag, men det ser ud, som om det er vigtigere at få gennemført forslaget, altså at koble engelsk på i forbindelse med at frisætte.
Vi skal huske, at det er folkeskoleelever i 7.-9. klasse, der i forvejen er ved at lære engelsk, som nu skal lære at tale om naturfag på engelsk.
Så jeg synes faktisk, at ordføreren måske skal italesætte det her problem i udvalgsbehandlingen og finde en løsning på at sikre kvaliteten.
Kris Jensen Skriver (S), 2023-04-11:
Jeg anerkender fuldstændig, at der skal være kvalitet i det her tilbud, og der er det, jeg har tiltro til det dygtige personale, der er ude i skolerne, altså i forhold til at sikre den kvalitet, der skal være i det.
Anni Matthiesen (V), 2023-04-11:
Tak for det, formand.
Med dette lovforslag permanentgøres forsøget med internationale udskolingslinjer i folkeskolen.
Evalueringer af forsøget har nemlig vist, at eleverne på de internationale linjer klarer sig bedre i engelsk ved afgangsprøven, og faktisk trives de også bedre socialt.
Det mener vi egentlig er rigtig positivt, og man kan også sige, at forsøget har opnået sit formål.
Jeg synes faktisk, at det er rart, når vi ser, at der er forsøg, der nu har været afprøvet rundtomkring, at vi så også gør det til virkelighed fremadrettet.
Det betyder også, at med lovforslaget her kan de skoler, som ønsker det, fortsætte med de her linjer, og skoler, der vil prøve kræfter med de her internationale linjer, får friheden til at oprette dem.
Det er intet krav, at skolerne skal oprette internationale linjer, og det er vigtigt at sige, at der jo er den her frihedsdagsorden i det, at det er noget, den enkelte skole tager stilling til.
Så Venstre kommer til at stemme for forslaget, og især synes vi, at det er et godt skridt på vejen mod en skole med mere frihed til lokal forankring.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-04-11:
Venstre er jo et liberalt parti.
Hvordan har ordføreren det med, at man nu med dette lovforslag, hvis det går igennem, ved hjælp af skattekroner får mulighed for at konkurrere med private foretagender?
På privatskoler og friskoler er der jo internationale linjer, og der er mange forældre, der er glade for det.
Hvordan har ordføreren det med det som medlem af et liberalt orienteret parti?
Anni Matthiesen (V), 2023-04-11:
Tak til Dansk Folkepartis ordfører for spørgsmålet.
Jeg må sige, at jeg har det sådan, også som et liberalt menneske, at jeg egentlig synes, at på den her måde kommer der måske en mere lige konkurrence, kan man sige.
Jeg ved godt, som Dansk Folkepartis ordfører siger, at der på en eller anden måde er nogle skattekroner med.
Men det er jo helt generelt sådan, at ja, vi støtter folkeskolen med skattekroner, og det, at man nu også giver rigtig mange skoleelever i folkeskolen mulighed for at få de her muligheder, synes jeg faktisk ikke er et problem.
Måske ordføreren også har læst høringssvarene fra Friskoleforeningen.
Der ser jeg heller ikke, at de har bekymringer i den retning.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-04-11:
Så det er ikke noget problem, at en kommune, en folkeskole kan give et gratis tilbud om internationale udskolingslinjer, og at der i samme kommune så er en friskole, hvor forældrene delvis skal betale for undervisningen i det internationale.
Det sætter jeg pris på.
Synes ordføreren ikke, at det er et problem, at man bruger naturvidenskabelige fag til sprogundervisning – for det er jo egentlig det, som bliver undersøgt og vægtet i de her undersøgelser – i stedet for at man vægter det faglige indhold, nemlig det naturvidenskabelige?
Er det ikke et problem i sig selv, at man gør flere fag til sprogfag?
Jeg kan godt forstå, at eleverne bliver bedre til engelsk, når de får flere konfrontationstimer på engelsk, men det må være det naturvidenskabelige indhold, der er det afgørende, og ikke det sproglige.
Ellers blander man jo tingene sammen.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-04-11:
Jeg deler egentlig dine tanker om, at det kan være svært for nogle studerende.
Det er en udfordring og en omvæltning for mange, og i det perspektiv tænker jeg egentlig, at det her jo faktisk kan klæde dem bedre på til universitetet og til, at der er den store forventning om, at de faktisk er rigtig dygtige til engelsk.
Der tænker jeg egentlig, at det her kan klæde dem på til det.
Så rejser du også en bekymring i forhold til undervisernes kompetencer, og der tænker jeg umiddelbart – det fremgår også af de evalueringer, der har været – at det, der har været problemet, er at finde nogle lærere, som faktisk har kompetencerne til det, og vi skal jo så sikre, at der findes de her lærere, og det har jeg indtryk af at de lykkedes med på forsøgsskolerne.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-04-11:
Hvordan har ordføreren det med, at analyser og rapporter fra videregående uddannelser viser, at studerende, når de bliver undervist på engelsk, får mindre ud af undervisningen, end hvis den var på dansk, og at undervisere, der underviser på engelsk, ofte har sværere ved at forklare komplicerede sammenhænge end på dansk?
Man må gå ud fra, at det samme gør sig gældende i folkeskolen og måske endda med en større effekt, fordi det drejer sig om børn og unge.
Anni Matthiesen (V), 2023-04-11:
Det er jo sådan, at der egentlig er nogle gode muligheder i dag.
Og fru Lotte Rod ved også udmærket godt, at vi i Venstre holder af de frie skoler, men jeg synes egentlig ikke, at det er noget, der har været efterspurgt af Friskoleforeningen.
Og ja, hvis de kommer med nogle forespørgsler, tager jeg gerne en snak med dem.
Lotte Rod (RV), 2023-04-11:
Hvad er Venstres holdning til, om friskolerne skal have den samme mulighed for at lave internationale udskolingslinjer som folkeskolen?
Anni Matthiesen (V), 2023-04-11:
Nej, jeg synes ikke, det er et problem.
Det er klart, at hvis man som Dansk Folkepartis ordfører ønsker at tage de negative briller på, så kan man jo altid kan finde et eller andet hår i suppen.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-04-11:
Mange tak for ordet, formand.
Fra skoleåret 2014/15 har det været muligt at etablere internationale udskolingslinjer som led i et rammeforsøg, og med det her lovforslag tilsigter vi så at permanentgøre den mulighed, så de skoler, der forsøgsvis har etableret de her internationale linjer, kan fortsætte som hidtil, og så nye skoler også har mulighed for at oprette dem, hvis de ønsker det.
Formålet med rammeforsøget har siden etableringen været at styrke elevernes faglige kompetencer, herunder fremmedsprogskompetencer, og deres lyst til at lære samt at styrke trivsel, alsidig udvikling og uddannelsesparathed, og evalueringen peger på, at en del af de her mål faktisk opnås.
Skolerne i rammeforsøget oplever derudover et mindre frafald og en større søgning.
Alt i alt peger det på, at ordningen altså har positive effekter.
I Moderaterne vægter vi internationalt udsyn højt.
Vi bor jo 5,8 millioner mennesker i en verden med 8 milliarder, så det er vigtigt, at vi udstyrer fremtidige generationer med kompetencer til at kunne begå sig internationalt.
Derfor vil jeg gerne takke ministeren for at fremsætte lovforslag L 100, som vi i Moderaterne støtter.
Tak for ordet.
Preben Bang Henriksen (V), 2023-04-11:
De her vagter kommer jo tæt på situationer, som er noget tilspidsede, kan man sige.
Derfor vil jeg godt høre, om justitsministeren kan bekræfte, at de pågældende vagter vil være en personkreds, der er omfattet af straffelovens § 119, altså ligesom offentligt ansatte, der udfører hverv med deraf følgende skærpet straf, hvis der sker dem noget.
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-11:
Det kan jeg svare kort på.
For ja, det kan jeg bekræfte: Dem, der arbejder som eller udfører funktion som kommunale tryghedsvagter, vil være omfattet af straffelovens § 119.