runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Ravn (S), 2016-09-06:
Men det er at se bort fra et stort flertal uden om regeringen.
Så må jeg spørge, om det er god skik, om det er god regeringsførelse sådan at tilsidesætte et politisk flertal i Folketinget, eller er det måske udtryk for disrespekt og magtarrogance fra regeringens side?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-09-06:
Altså, det der spørgsmål kan jeg overhovedet ikke forstå.
En regering har da lov at fremlægge den politik, som regeringen står for.
Det er oven i købet vores politik at overholde de forlig, som vi indgår, men da vi ikke er med i det forlig, er der jo ikke nogen forligsbinding for Venstre i den her sag.
Når man så spørger, om det er disrespekt for Folketinget, så må jeg sige nej.
Jeg har jo lige forklaret, at vi selvfølgelig er demokrater, så hvis der er et flertal her i Folketinget, der vil noget på et bestemt område, jamen så respekterer vi selvfølgelig det.
Karin Gaardsted (S), 2016-09-06:
Tak for det.
Vi bliver lidt i sporet, om jeg så må sige.
Kan ministeren bekræfte, at regeringen med forslaget om at annullere projekter i Togfonden DK, der bl.a. vil betyde timemodellens endeligt, nedprioriterer danske familiers muligheder for at bosætte sig i yderområderne og samtidig arbejde i byerne uden at være afhængige af to biler?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-09-06:
Jeg ved ikke rigtig, jeg tror, mine pædagogiske evner er opbrugt på det her område.
Det er ikke sådan, at vi udelukkende vil prioritere jernbanetrafik.
Der skal selvfølgelig foretages de investeringer i jernbanen, der gør, at den er moderne og energirigtig og miljørigtig og klimarigtig, og derfor foreslår vi jo også elektrificering af jernbaner og køb af ellokomotiver osv.
Men som jeg sagde før, synes vi, der er lige så stort et behov for at udbygge en række motorvejsstrækninger.
Jeg har forstået, at man i Jylland er meget optaget af at få udbygget motorvejsnettet.
I Kalundborg er man meget interesseret i at få en motorvej til Kalundborg.
Der må vi så bare sige, at vi prioriterer anderledes end Socialdemokratiet, som jo kun vil prioritere togdriften.
Karin Gaardsted (S), 2016-09-06:
Nu ved jeg jo ikke, hvor meget finansministeren kører i tog.
Jeg har en lille anelse om, at det ikke er alverden, men jeg vil dog alligevel spørge til et delelement i aftalen om Togfonden DK, nemlig beslutningen om langt bedre bredbånds- og mobildækning i togene på hovedstrækningerne.
Denne helt nødvendige forbedring ligger i dvale, man kommer ikke ud af stedet.
Jeg vil gerne høre, om finansministeren kan fortælle de frustrerede togpassagerer, om der er en løsning i sigte, og om der er afsat penge til den opgave.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-09-06:
Det kan jeg desværre ikke huske.
Men jeg mener, vi har talt meget om det, og jeg tror, at vi på en eller anden måde tager hånd om det der.
Jeg kan se, at hr. Benny Engelbrecht ved bedre, så det er bedre at spørge ham.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Jeg skal blot rette mig selv fra min ordførertale.
Jeg er kommet til at sige et forkert tal.
Jeg kom op på talerstolen med et forkert tal, og hvis man kan rette sig selv det samme sted, hvor man er kommet til at sige noget forkert, så er det et privilegie, som man må benytte.
Jeg sagde, da jeg var på talerstolen, at hvis Liberal Alliances skattepolitik gennemføres, vil en person, som tjener 2 mio. kr., stadig væk betale 16 gange så meget i skat som en person, der tjener 200.000 kr.
Det er et korrekt tal.
Men jeg sagde også, at sådan som skattesystemet er i dag, betaler personen, der tjener 2 mio. kr., kun 12½ gang så meget som personen, der tjener 200.000 kr., altså i det nuværende skattesystem.
Det var et forkert tal.
Jeg havde fået et forkert tal med herop.
Det er tilfældigvis også 16 gange så meget.
Uanset om det er det nuværende system eller det system, Liberal Alliance foreslår, så er det altså sådan, at den, der tjener 2 mio. kr., betaler 16 gange så meget i indkomstskat som den person, der tjener 200.000 kr. Alle andre tal var uangribelige.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-09-06:
Jamen jeg lytter altid til det, og jeg kan berolige med, at jeg er demokrat, så hvad et flertal vedtager her i Folketinget, bliver selvfølgelig vedtaget.
Men det skal jo ikke afholde mig fra at fortælle, hvad jeg synes, og jeg synes altså ikke, at det råderum, vi fremskaffer efter 2020, kun skal bruges til jernbaner.
Jeg vil rigtig, rigtig gerne også have, at infrastrukturen på vejområdet bliver løst.
Kaare Dybvad (S), 2016-09-06:
Selv om ministeren ikke svarede konkret på det, tolker jeg det alligevel, som at der er en del af de projekter, som man altså ikke vil afsætte penge til.
Men har ministeren hørt debatten i dag, og har ministeren tolket det på samme måde, som jeg har tolket det på, netop at der har været givet udtryk for, at man ønsker at fortsætte med at afsætte penge til at binde Danmark bedre sammen trafikalt, også i forhold til jernbaner?
Thomas Jensen (S), 2016-09-06:
[Lydudfald]
... Venstre og regeringen fremlægger et forslag, hvor boligskattestoppet er slut, at der er boligejere, der kommer til at betale mere i boligskat.
Så synes jeg også, det ville være ærligt over for boligejerne i Danmark, hvis finansministeren her i dag kunne give os et tal på, hvor mange boligejere det er, der kommer til at betale mere i boligskat.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-09-06:
Det er jo en af de ting, jeg ikke kan sige noget om.
Altså, nu fremlægger vi et nyt ejendomsvurderingssystem, og så tager vi diskussionen derfra.
Jeg er forbløffet over hykleriet i Socialdemokratiet i dag – at det virkelig er den linje, man forfølger, at man vil garantere noget som helst.
Men altså, det er noteret, og jeg skal nok vende tilbage til spørgeren i den sag.
Astrid Krag (S), 2016-09-06:
Det tror jeg lige jeg bliver nødt til at forfølge en lille smule, selv om jeg egentlig havde tænkt mig at snakke om de stakkels pensionister og deres boligydelse, men det, ministeren siger nu, er altså lige lidt for interessant til at lade fare.
For tidligere kunne vi forstå på ministeren, at regeringen faktisk er meget tæt på at kunne lægge et nyt system til ejendomsvurdering frem; det svarede ministeren til hr. Nicolai Wammen.
Nu står ministeren så og siger, at man ikke kan komme det nærmere, med hensyn til hvor mange boligejere der risikerer at skulle betale mere i boligskat.
Og hvis man er det, hvorfor kan ministeren så ikke svare mere klart på det ret enkle spørgsmål?
Det er faktisk temmelig bekymrende.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-09-06:
Nu beder jeg spørgeren om lige at anerkende, at det ikke er mig, der er skatteminister.
Det er ikke mig, der sidder med de her ting.
Så jeg takker for tilliden til, at jeg ved alting, men der må jeg desværre skuffe spørgeren.
Jeg mener bare for al sagligheds skyld: Lad os nu se det system, så fremlægger regeringen sine forslag til, hvordan vi løser det problem, og vi skal ikke betale mere i ejendomsskat.
Men når Socialdemokraterne driver det ud i den konsekvens, at ingen – ingen – boligejer skal betale mere, så er det i hvert fald bare en garanti, som jeg ikke kan give.
Astrid Krag (S), 2016-09-06:
Jamen jeg beklager, hvis finansministeren pludselig føler sig degraderet til skatteminister, men nu er det jo regeringens forslag til et ejendomsvurderingssystem, og en finansminister har immer væk et og andet at skulle sige i en regering.
Det er sådan set bare det ærinde, vi er ude i her i dag, nemlig at få finansministeren til så at komme med et slag på tasken, give os en eller anden idé om, hvad det er, der ligger forude, for det her er ikke en lillebitte ting.
Det her er et spørgsmål om grundlæggende tryghed for boligejerne, ligesom vi på et andet tidspunkt så må diskutere den grundlæggende tryghed for de pensionister – de omkring en fjerdedel af alle pensionister, der modtager boligydelsen – der nu igen skal kastes ud i en kæmpe usikkerhed.
Altså: Er finansministeren ikke med i udarbejdelsen af forslag til det nye ejendomsvurderingssystem, som skal forhandles af Folketingets partier?
Hvorfor vil han så ikke dele noget af den viden, han har, med os, når vi helt stille og roligt spørger om det her i Folketingssalen i dag?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-09-06:
For regeringen er det helt afgørende at skabe sikkerhed for boligejerne.
Det er det overordnede mål, vi har, med det nye ejendomsvurderingssystem og så vores forslag til at løse det.
Det vil være beskatningen, vi ser fra 2021, når det nye ejendomsvurderingssystem så træder i kraft.
Så tro mig, vi skal nok få nogle diskussioner omkring det her, og jeg undskylder, at jeg har svigtet spørgerens tillid, ved at jeg ikke lige kan svare på, hvor mange det ene og hvor mange det andet.
Rune Lund (EL), 2016-09-06:
Finansministeren og regeringen arbejder jo med en vækst i den offentlige sektor på 0,5 pct. frem mod 2025.
Kan finansministeren ikke bekræfte, at de penge, der er afsat, faktisk ikke engang er nok til at dække udgifterne til det stigende antal ældre, at velfærden derfor er underfinansieret frem mod 2025, og at det derfor er sådan, at hvis man skal finde udgifterne til det stigende antal ældre, jamen så vil man komme til at tage pengene fra andre velfærdsområder og dermed forringe servicen på andre dele af velfærden?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-09-06:
Nej, det kan jeg ikke.
De beregninger, der ligger, er jo nogle tekniske beregninger omkring udfordringen, men det er jo sådan, at der selvfølgelig kan effektiviseres i den offentlige sektor, selvfølgelig kan vi gøre tingene bedre, selvfølgelig kan vi løse flere opgaver.
Tag sundhedsvæsenet.
Det er et strålende eksempel på en effektivisering hvert år
, tror jeg, på 2,5 pct., som gør, at der nu kommer flere mennesker igennem, at der er flere, der nu bliver behandlet ambulant, som før i tiden blev indlagt, og sådan kan man jo hele tiden forbedre systemerne, sådan at man kan få mere for de samme penge.
Selvfølgelig kan vi løse det, og selvfølgelig skal vi løse det, ligesom vi har gjort indtil nu.
Rune Lund (EL), 2016-09-06:
Jeg synes, at sundhedsvæsenet er et ualmindelig dårligt eksempel.
Så jeg synes, at det er et meget, meget dårligt eksempel på en effektivisering.
Selvfølgelig skal der da effektiviseres i det offentlige.
Men det ændrer jo ikke ved, at når regeringen vil afsætte 0,5 pct. til vækst i den offentlige sektor, så er det mindre end det, der er behov for, bare for at imødegå de udgifter, der kommer, når der bliver en stadig ældre befolkning og et stigende antal ældre.
Det må finansministeren da kunne bekræfte.
Det fremgår af finansministerens egen plan.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-09-06:
Det kan jeg ikke bekræfte, for vi har dels afsat penge til et stigende offentligt forbrug, og dels opererer vi da med, ligesom den tidligere regering gjorde, at man kan effektivisere og dermed få mere for pengene.
Og så synes jeg ærlig talt, hr. Rune Lund, at omtalen af medarbejderne i sundhedsvæsenet er noget nedladende, at de administrerer et dårligere og dårligere system.
Det gør de altså ikke.
Så det billede, der bliver tegnet, ved jeg egentlig ikke rigtig hvad formålet er med.
Hvis der er problemer med arbejdsmiljøet et eller andet sted, så skal man selvfølgelig tackle det og leve efter de påbud, man får i den forbindelse.
Men at sige, at sundhedsvæsenet ikke løser sine opgaver, synes jeg er helt på månen.
Kaare Dybvad (S), 2016-09-06:
Så jeg håber, at det nu vil klæde ministeren, at jeg spørger til noget lidt andet end det her boligskattespørgsmål, som der ikke er blevet svaret på.
Men egentlig vil jeg bare spørge, om ministeren kan bekræfte, at man planlægger at annullere størstedelen af de midler, som er afsat til Togfonden DK og til de projekter, som skal binde Danmark bedre sammen trafikalt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-09-06:
Altså, vi havde jo nogle drøftelser om Togfonden DK her før sommerferien, og der kunne vi ikke komme til enighed.
Vi har så fremlagt en række forslag i finansloven om nogle elementer med elektrificering af nogle banestrækninger osv., og med de midler, der nu skaffes i kraft af et større råderum og plads til flere anlægsinvesteringer, bruger vi jo penge til at fylde det hul op, som den tidligere regering efterlod på investeringsområdet.
Når vi så kommer hen efter 2020, synes vi, vil jeg gerne sige, at der er en forkert balance mellem alle de milliarder, der henlægges i jernbaner, i forhold til midlerne til motorvejsstrækninger og biltrafikken rundtomkring.
Vi kunne godt tænke os, at det råderum, der var, ikke kun blev beslaglagt af jernbaner, men at vi tænkte på en jysk motorvej, at vi tænkte på en motorvej til Kalundborg, en havnetunnel i København, som vi anser for lige så vigtige, som at man kan komme 4 minutter hurtigere til Aarhus.
Jeg vil bare sige, at der jo ikke er noget i den her helhedsplan, der svækker den grønne omstilling eller svækker vores klimaindsats.
Vi er stadig langt i spidsen i indsatsen på de her områder.
Josephine Fock (ALT), 2016-09-06:
Tak til finansministeren for at indlede med at takke de ordførere, der anerkender, at Danmark er udfordret.
Jeg ved bare ikke helt, om jeg skal regne mig selv med i den gruppe, men hvis jeg skal, siger jeg tak for det.
Men det er nok lidt andre udfordringer, jeg vil pege på, og som jeg også pegede på i min tale, for hvordan forholder finansministeren sig til, at Danmarks drivhusgasudledning ifølge Energistyrelsens basisfremskrivninger vil stige, medmindre nye tiltag iværksættes, og hvordan hænger 2025-planen sammen med, at vi har underskrevet Parisaftalen om, at vi skal sikre, at temperaturen på kloden ikke stiger?
Rune Lund (EL), 2016-09-06:
Hvis vi starter med det grønne bundfradrag, vil jeg sige, at det jo ikke er sådan, at alle de grønne afgifter er blevet fjernet, det er de ikke.
Der er stadig masser af grønne afgifter, og derfor giver det stadig mening med et grønt bundfradrag, sådan at vi både kan have nogle grønne afgifter, som skaber en adfærdsændring i retning af mindre forurening, og samtidig sikre, at det har en rød profil eller en social profil, som gør, at dem, der har mindst i det her land, får en kompensation.
Så det, ordføreren siger, er ikke rigtigt.
Så må jeg vende tilbage til noget.
Jeg synes altså, det er mærkeligt, at lige præcis én skat gør, at nogle mennesker får utrolig ondt i maven, mens andre ikke gør det.
Jeg har den holdning i forhold til børnechecken, at jeg synes, det er vigtigt, at familier med børn bliver hjulpet af samfundet, fordi vi ønsker, at der bliver født børn i det her samfund.
I forhold til boligskatter er alle økonomer faktisk enige om – f.eks. når vi snakker grundskyld – at grundskylden måske er den mest fornuftige skat, der findes, for hvis man vil sænke den, som Det Konservative Folkeparti vil, vil det lige med det samme blive kapitaliseret i højere boligpriser, og så får man alligevel ikke nogen effekt ud af det, som man måske i virkeligheden ønsker.
Så det handler i virkeligheden om, hvilke skatter der er fornuftige, og hvilke der ikke er fornuftige, men jeg kan bare ikke forstå, hvorfor Det Konservative Folkeparti har det sådan, at nogle skatter får man ondt i maven af, men ikke af andre, når vi f.eks. konkret kan se, at det går ud over konkrete familier.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-09-06:
Nu er børnechecken jo ikke en skat, det er en kompensation, vi giver til nogle familier.
Her får de nogle penge, mens husejerne betaler nogle penge.
Det er ligesom det, der er den ret store grundlæggende forskel.
Vi har et meget generøst velfærdssamfund, som vi står ved i Det Konservative Folkeparti, men hvis det velfærdssamfund skal overleve i fremtiden, bliver man nødt til at se på, hvem det er, vi hjælper, og det er ikke sådan naturgivet, at man, fordi man har 11 børn, så skal have børnecheck til 11 børn, når man er i store økonomiske problemer.
Men hvis den familie har store økonomiske problemer, må man jo hjælpe dem, og der har vi heldigvis et socialt system, som er indrettet til det.
Men vi mener ikke, at man automatisk bare skal give familier med mange børn rigtig mange børnepenge.
Karin Gaardsted (S), 2016-09-06:
Tak for det.
På Grønlandsudvalgets rejse i sidste uge var det altoverskyggende tema jo udsatte børn og unge.
Der er på forslaget til finanslov afsat et beløb til faglig understøttelse og til ekstra tilsyn.
Er det tilstrækkeligt?
Altså, når man i mål med den indsats?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-09-06:
Tak for spørgsmålet.
Det er korrekt, at det var noget, som alle medlemmerne af Grønlandsudvalget var meget optaget af på turen til Grønland her for nylig.
Og det er Grønlands ansvar, og det skal det blive ved med at være.
Men jeg synes, det er rigtig positivt, at man ser på, hvordan vi kan samarbejde om at finde en løsning, for det, vi gør i dag, er ikke godt nok. Og som sagt mener jeg, at der er en større erkendelse, end der har været tidligere, i forhold til at vi er nødt til at gøre noget mere.
Karin Gaardsted (S), 2016-09-06:
Ordføreren har jo af ganske naturlige årsager et særligt kendskab til grønlandske forhold.
Jeg er lidt nysgerrig, i forhold til om der er andre områder, som har brug for samme opmærksomhed som den, der nu er rettet mod udsatte børn og unge.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-09-06:
Jeg synes, at der, hvor opmærksomheden særlig bør ligge, er i forhold til grønlændere i Danmark, for der synes jeg vi har et ansvar, som vi ikke nødvendigvis lever op til i dag.
Vi kan som sagt se, at grønlændere i Danmark er overrepræsenteret i de sociale statistikker, og det koster jo både for den enkelte, men det koster også for samfundet.
Og derfor er der behov for at se på, hvordan vi kan øge den indsats, særlig med fokus på den helt tidlige indsats.
Desværre har vi fået at vide, at vi ikke kan deltage i satspuljeforhandlingerne, for der er jo afsat en stor pulje penge til netop at sikre nogle konkrete initiativer, som kan sikre en mere forebyggende indsats.
Christian Juhl (EL), 2016-09-06:
Tak for det.
Jeg tror nu ikke, det kun gælder satspuljen – det var meget bedre at bruge finansloven direkte, så det kom ind og var en integreret del af vores økonomi og ikke kun sådan nogle midlertidige projekter.
Jeg tror, der er brug for en langsigtet indsats i Danmark over for grønlændere – også over for andre.
Ordføreren sagde lidt om grønlændere, der kommer til Danmark og uddanner sig.
Nu har det jo været meget diskuteret i dag, hvad der vil ske, når danske unge mister noget af deres SU.
Hvordan ser det ud med de grønlandske unge i Danmark?
Vil det kunne hænge sammen, eller vil dette også forværre deres situation, når de uddanner sig i Danmark?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-09-06:
Først vil jeg sige tak for spørgsmålet.
Jeg er meget enig i, at der er behov for en langsigtet indsats.
Man løser ikke de sociale udfordringer, som er bygget op igennem mange årtier, på en nem måde og på en hurtig måde.
Så ja, der er bestemt behov for en langsigtet indsats.
I forhold til de grønlandske studerende i Danmark har vi jo ikke som sådan beregninger på, hvor meget det vil betyde for dem, hvor hårdt det vil ramme dem, og det er derfor, jeg synes, det er vigtigt også at tage debatten i Grønland og give en opfordring herfra til, at Inatsisartut, Landstinget, og naalakkersuisut, den grønlandske regering, også forholder sig meget mere aktivt til det her.
For ellers ender vi med, at de lidt mere end 500 grønlandske studerende, vi har her i Danmark, får rigtig svært ved at gennemføre deres uddannelse.
Og det er jeg dybt bekymret for.
På samme måde er vi også bekymrede for, at det risikerer at ramme socialt skævt, altså at der er nogle, der har mulighed for at studere, fordi deres forældre kan hjælpe dem, mens der er andre, der ikke har de samme muligheder.
Christian Juhl (EL), 2016-09-06:
Hvad angår de socialt udsatte børn i Grønland, er det selvfølgelig rigtigt, at det formelt set er Grønlands ansvar – det er jeg helt enig i – altså, det formelle juridiske ansvar, fordi det er hjemtaget.
Men jeg mener nu ikke, at vi kan sige os fri for at have et ansvar alle sammen.
Når vi har et rigsfællesskab, har vi vel også et fælles moralsk ansvar, når vi ser, at børn lider nød i det omfang, som det sker, bl.a. på østkysten og også oppe i nord; så må vi gøre noget i fællesskab.
Og der mener jeg at en lille ting jo kunne være at sikre, at der var socialarbejdere nok i Grønland, og at få uddannet det nødvendige antal socialarbejdere.
Kan det foregå i Grønland, eller er det nødvendigt også i Danmark at tage ekstra initiativer?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-09-06:
Tak for spørgsmålet.
Vi ser jo bl.a. i Kommune Kujalleq, som Grønlandsudvalget også havde mulighed for at besøge, at de har lavet en samarbejdsaftale med Aarhus Kommune om sagsbehandlere.
Og de initiativer og de erfaringer, som der bliver gjort i Kommune Kujalleq, bliver interessante at følge, for der er ingen tvivl om, at det her også kræver en langsigtet indsats, men det kræver i høj grad også en forankring i det grønlandske samfund, hvis det skal holde på længere sigt.
Så jeg synes, der er nogle initiativer, som er interessante, og der er som sagt en større erkendelse af, at det her er vi nødt til at få styr på.
Vi er nødt til at sikre nogle ordentlige forhold for vores børn og unge.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-09-06:
For det første er det sådan, at alle offentlige ydelser jo ikke bare er låst fast i granit.
Det håber jeg da heller ikke Enhedslisten synes.
Man må hele tiden se på, hvordan man bruger pengene, og vi kan altid diskutere, hvor stor den offentlige sektor skal være, men i lyset af de udfordringer, vi har som samfund – og vi mener oprigtig talt, vi skal gøre noget mere for dem, som har det hårdest i Danmark – så må man se på, hvor det er rimeligt, man prioriterer.
Jeg synes f.eks. ikke, at det gør noget, at der er større forskel på at være i arbejde og ikke at være i arbejde.
Det er til gavn for os alle sammen, at der er større forskel.
Den grønne check, som jeg nævnte over for hr. Rune Lunds kollega hr. Pelle Dragsted, var en kompensation for nogle afgifter, som nu er blevet fjernet.
Hvis vi tager børnechecken, står jeg ved, at Det Konservative Folkeparti også før sommerferien foreslog, at man skulle lave en næsten tilsvarende model af den model, som regeringen har lagt op til, for man må jo se på, hvordan man bruger de offentlige ydelser bedst.
Jeg synes, vi skal hjælpe dem, der virkelig har brug for hjælp i det her samfund, men det er ikke at hjælpe dem, der virkelig har brug for hjælp, bare at sige til folk, som har mange børn, at de bliver ved med at få børnepenge for alle børnene.
Der er det altså et spørgsmål om at sende nogle signaler om, at vi er nødt til at prioritere de ressourcer, vi har i den offentlige sektor.
Vi skal se på, hvad der er ret og rimeligt at give penge til, og jeg synes ikke, det er ret og rimeligt, hvis man får penge til f.eks. 11 børn.
Det synes jeg ikke.
Rune Lund (EL), 2016-09-06:
Hr. Brian Mikkelsen har talt meget om at have ondt i maven, når boligskatterne stiger, og det får mig til at tænke lidt over, om der er nogen skatter, som får en til at få mere ondt i maven end andre skatter.
Eller hvis det grønne bundfradrag – det, som også bliver kaldt den grønne check – bliver forringet, får man så ikke også ondt i maven, når man oplever, at ens indtægtsgrundlag bliver fjernet, sådan som Det Konservative Folkeparti f.eks. ønsker det?
Hvis man går så meget op i at sikre almindelige mennesker et grundlag at skabe sikkerhed omkring deres økonomiske situation, hvorfor er der så nogle skatter, som giver ondt i maven, mens andre ikke gør det?
Brian Mikkelsen (KF), 2016-09-06:
Hvis vi ikke får sikret boligejerne fra Konservatives side, vil pensionistægteparret i Brønshøj måske ikke kunne blive boende i deres hus.
Så vil den unge familie i Ballerup ikke kunne blive boende i deres hus.
Det er ligesom den konsekvens, der er.
Så det er den redningsaktion, vi laver for familierne, så man kan få lov til at blive boende det sted, man har valgt at bo med sin familie.
Karin Gaardsted (S), 2016-09-06:
Jeg nu tænkte mere på, hvilke konsekvenser det ville få for regeringen.
Det kan være, at ordføreren har en kommentar til det.
Derudover vil jeg også gerne høre: Hvor er De Konservatives grænse for forbedringer for boligejerne?
Med andre ord: Hvad vil De Konservative nøjes med?