runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Reissmann (S), 2018-01-26:
Vi har ikke nogen tiltag på vej med hensyn til at skulle værne om det danske sprog.
Vi anerkender, at Danmark er et lille land, som dog har et åbent og internationalt udsyn mod verden,
så selv om vi mener, at dansk er det primære sprog i Danmark – herom hersker ingen tvivl – så mener vi også, som ministeren var inde på, at engelsk er et verdenssprog, og at kompetencerne og kundskaberne til at kunne håndtere det engelske sprog såvel i skrift som i tale er nødvendige at have på et meget højt niveau for at kunne begå sig i alle de funktioner, som vi ønsker at personer, der uddannes på danske uddannelsesinstitutioner, skal kunne begå sig i.
Derfor er det klart, at der, ligesom Alternativets ordfører også tidligere har gjort opmærksom på, altså er visse fagområder, hvor det er særdeles vanskeligt alene at skulle tale dansk – det vil være helt naturligt at skulle inddrage engelske udtryk eller måske andre udenlandske udtryk inden for det fag, som man nu beskæftiger sig med og er uddannet inden for.
Men hvad angår, om vi skulle have særskilte initiativer til at værne om det danske sprog, så er det ikke noget, der ligger på tegnebrættet i denne sammenhæng.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-01-26:
Ordføreren sagde, at Socialdemokratiet gerne vil være med til at værne om det danske sprog, og det lyder jo godt.
Kunne ordføreren løfte lidt af sløret for, hvilke konkrete tiltag man har på vej for at værne om det danske sprog?
Søren Pind (V), 2018-01-26:
Jeg kan i hvert fald svare på regeringens vegne, at vores ambition ikke er at nedsætte engelskkundskaberne i Danmark.
Det er det bestemt ikke, for engelsk er et verdenssprog, som er det gængse, og det skal vi som et mindre land i verden, som købmandsnation med stærke videnskabelige traditioner, også kunne begå os på.
Jeg mener sådan set ikke, at det ene udelukker det andet, og det er det, den her diskussion i realiteten handler om.
Regeringens linje er på det punkt klar: Vi skal kunne begge dele.
Mads Fuglede (V), 2018-01-26:
Vi mener ikke, det skal detailstyres politisk, hvilke navne man har.
Vi mener, det ligger fint ude i bestyrelserne, som det gør nu, og når de kommer med et forslag, skal det godkendes i ministeriet, som det er nu.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-01-26:
Det var så et ja til den første del af beslutningsforslaget.
Så vil jeg spørge til den anden del, altså om ordføreren så også vil være med til at komme med forslag til, hvordan man kan sikre, at uddannelsesinstitutioner får danske hovednavne.
Mads Fuglede (V), 2018-01-26:
Vi vil altid gerne være i dialog med Dansk Folkeparti om reglerne på alle tænkelige givne områder og også på det her område.
Tak for ordet.
Jeg vil undlade at gentage ministerens tale og i stedet blot tilslutte mig ministerens beretning.
Venstre mener ligeledes, at det er vigtigt at værne om det danske sprog.
Vi har alle sammen en fælles opgave i at sikre, at engelsk ikke fortrænger det danske sprog på vores uddannelsesinstitutioner.
Omvendt mener vi ikke, at de engelske navne, som vi i dag ser hos uddannelsesinstitutionerne, er så stort et problem, at vi fra politisk hold bør sikre, at vi også lovgiver om det.
De regler, der findes, er gode nok.
Måske skal vi nogle gange herinde arbejde lidt mere med, at vi skal følge de regler, vi har i forvejen, i højere grad end at lave nye regler.
Jeg har tiltro til, at uddannelsesinstitutionernes bestyrelser med deres kendskab til de studerende, uddannelserne og de uddannelsessøgende, er i stand til at vurdere, hvilket navn der ude hos dem giver bedst mening for deres institution, og jeg har også tiltro til, at vi, hvis de finder på et navn, som nogle af os ikke synes er et godt navn, ikke er et mundret navn eller er direkte misvisende, så uden at lovgive videre om det, kan rejse en debat om det og påvirke det ad den vej.
Venstre kan på den baggrund ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Christine Antorini (S), 2018-01-26:
Nej, det skal det ikke, og jeg ved også godt, at ordføreren hørte, at jeg i min ordførertale sagde, at det jo er sådan, at det i sidste ende også skal godkendes i ministerierne.
Og det betyder, at de navne, vi har i dag, er godkendt, og det er med udgangspunkt i, at bestyrelserne har diskuteret det, at de er godkendt.
Det, der må ligge som konsekvens af Dansk Folkepartis forslag, vil så i givet fald være, at så skulle ministeren så tage initiativ til, at samtlige uddannelsessteder, hvor man ikke syntes navnet passede, hvordan det end skulle defineres, blev taget op og diskuteret med bestyrelserne. Men det synes vi ikke er den rigtige måde at gøre det på.
Vi vil meget gerne tage diskussionen om genkendelighed omkring uddannelsesstederne, men det skal altså ikke være ministeren, der har ansvaret for at beslutte, hvilke navne der passer ind i, hvad der måtte være dansk, hvad der passer til udenlandske betegnelser.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-01-26:
Jo, det er faktisk noget, som ministerierne bruger tid på, og det burde fru Christine Antorini egentlig vide, for navne skal i dag godkendes i ministerierne
Skal jeg forstå Socialdemokratiet sådan, at man ikke synes, at navne fremover skal godkendes, men at det alene er et anliggende for bestyrelser?
Det vil da være et nybrud.
Christine Antorini (S), 2018-01-26:
Jeg synes ganske enkelt ikke, at det er lovgivere, herunder en minister, der skal bruge tid på at gå ind og beslutte, hvilke navne der skal være.
Og vi er ikke enige i, at det er den måde, det skal håndteres på.
Det er også derfor, at den tilkendegivelse, vi giver herfra, er, at det her beslutningsforslag vil vi ikke støtte, men intentionen, i forhold til hvordan man kan diskutere rammer, hvordan man kan opfordre, hvordan man kan have en diskussion om, hvad det skal være, er vi enige i.
Men det er altså ikke noget, en minister skal sidde at bruge tid på.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-01-26:
Tak for det.
Nu er Hansenberg Erhvervsskole jo et dansk navn.
Det er lige ud ad landevejen.
Absalon kunne så kalde sig selv Absalon University College, når de henvender sig til udlandet, for det forhindrer det her forslag ikke.
Lad mig lige læse op, hvad der står: Folketinget pålægger regeringen at gennemgå reglerne for navngivning af uddannelsesinstitutioner.
Socialdemokratiet vil ikke være med til at gennemgå reglerne.
Det næste er så at komme med forslag til, hvordan man kan sikre, at de uddannelsesinstitutioner får danske hovednavne, men det vil man så heller ikke være med til, selv om fru Christine Antorinis kollega i Socialdemokratiet Mattias Tesfaye vidt og bredt i medierne har sagt, at det er et problem, at uddannelsesinstitutioner i stigende grad tager engelske hovednavne.
Så hvorfor ikke bare være med til at gennemgå reglerne og sikre, at vi får danske hovednavne?
Eva Flyvholm (EL), 2018-01-26:
Fra Enhedslistens side kan vi simpelt hen ikke støtte det her forslag.
Jeg mener, det er bedst overladt til uddannelsesinstitutionerne selv at beslutte, hvad de skal hedde.
Jeg synes, den procedure, der allerede ligger, også for godkendelse i ministeriet, er tilstrækkelig, så jeg mener ikke, der er nogen grund til at støtte det her.
Efter min mening er det at kalde en professionshøjskole university college ikke nødvendigvis det mest mundrette, men netop derfor er der jo også nogle af professionshøjskolerne, som kalder sig professionshøjskoler, og så er der andre, som bruger betegnelsen university college, fordi de synes, det fungerer bedre.
Og jeg tror simpelt hen, at de ude på institutionerne er bedre i stand til at vurdere, hvad der fungerer for dem og for deres elever, end vi er her fra Folketingets side.
Så helt grundlæggende synes jeg ikke, at vi skal blande os i det eller detailstyre så meget.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-01-26:
Og trenden er faktisk – som Dansk Folkeparti også selv har været inde på med Absalon – at man går i den retning.
Det er den jo også på restaurationsområdet og på alle mulige andre områder.
Men lad nu de mennesker, som er sat til at have ansvar for det, vurdere det ude på institutionerne.
Det er da ikke noget, vi skal lovgive om her i Folketingssalen.
Hvis vi så fik en anden regering, så ville de have, at alt skulle være engelsk.
Så skulle vi lovgive om det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-01-26:
CBS hedder stadig væk Handelshøjskolen – det er bare som en lille orientering.
Den godkendelse, der er i dag, er jo ikke et gummistempel – man kan jo ikke forlange hvad som helst.
Men godt, lad os tage det der med økonomien som argument.
Hvis vi nu anerkender, at der er nogle skoler, der hedder, hvad de hedder, kunne man så forestille sig – og ville Alternativet være med til det – at vi i fremtiden sikrer, at nye uddannelser skal have et dansk navn?
Pernille Schnoor (ALT), 2018-01-26:
Nu synes jeg først og fremmest, at jeg lige vil sige, at alle ord jo skal ses i den kontekst, vi er i.
Og jeg mener, at det at kalde CBS for en højskole nu vil være taget ud af en historisk kontekst, som de fleste ikke ville kunne forstå.
Så derfor synes jeg ikke, at det vil gøre det mere forståeligt at kalde det for en handelshøjskole.
Så det er min egen, personlige mening, som jeg jo har ret til at have.
Det, som det her forslag i yderste konsekvens kunne betyde, var jo, at NEXT ikke måtte hedde NEXT, og at CBS ikke måtte hedde CBS.
Og det ville betyde millioner af kroner til udskiftning af navnene, og det synes jeg simpelt hen er helt urimeligt.
Så ja, jeg anerkender, at man lige nu skal sende det ind og have det godkendt.
Og det virker, som om det har fungeret fint indtil nu.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-01-26:
Altså, handelshøjskole er jo rent sprogligt set slet ikke misvisende, det er et levn fra nordismen.
I Sverige hedder en videregående uddannelse stadig væk högskola, så det er slet, slet ikke misvisende.
Det er bare godt nordisk.
Vi har handelshøjskoler, ligesom vi har folkehøjskoler, som betyder noget andet.
Så det er faktisk et rigtig godt ord.
Og jeg synes da, at fru Pernille Schnoor skulle bruge det noget oftere.
Det er mundret, og alle kan forstå det – også Alternativets vælgere.
Anerkender ordføreren det?
Pernille Schnoor (ALT), 2018-01-26:
Jeg vil gerne lægge ud med at slå fast, at vi ikke støtter forslaget.
Vi er uenige i, at en uddannelsesinstitution skal have et dansk navn, for at det kan være dækkende og retvisende for, at der er tale om en dansk uddannelsesinstitution.
For hvem er det, der ikke forstår, at NEXT er en dansk uddannelsesinstitution; hvem er det, der ikke forstår, at Copenhagen Business School er en dansk videregående uddannelsesinstitution?
Er det børnene og de unge, der skal gå der?
Er det Dansk Folkepartis medlemmer af Folketinget?
Hvem er det, og hvad er problemet?
Helt grundlæggende er jeg af den opfattelse, at vi allerede, som jeg også nævnte ved det tidligere beslutningsforslag, blander os i alt for meget i de forskellige uddannelsers dagligdag her i Folketingssalen.
Det her forslag mener jeg er et eksempel på en detailstyring, der er helt uacceptabel.
Vi ønsker at sætte institutionerne mere fri og give dem mere selvbestemmelse – ikke at trække flere rigide regler ned over hovedet på dem og indskrænke de enkelte institutioners frihed til selv at træffe valg.
I forhold til de danske elever og studerende er det jo også en måde at markere på, hvis man f.eks. vælger et internationalt navn, at man kan tage del i et internationalt samfund og uddannelsesnetværk.
Jeg har selv været på udveksling i London på et universitet.
Min søn, der læser på CBS, har været på udveksling på en businesschool i USA.
Jeg siger bevidst en »businesschool«, fordi jeg altid har syntes, at »handelshøjskole« er ret misvisende.
Er det en højskole, man går på, når man går på en handelshøjskole?
Nej, det er det selvfølgelig ikke.
Så danske navne kan også være misvisende.
I Alternativet vil vi godt sætte institutionerne fri, som jeg lige har sagt, og jeg synes, vi skal stoppe med utidig indblanding i detailting.
Jeg tænker også, at hvis det bliver en realitet, at der skal ændres på alle de navne, som vi ikke finder smagfulde her i Folketingssalen, så koster det millioner af kroner i it-arbejde.
Der skal skiftes logoer på alle bygninger, der skal skiftes brevpapir.
Institutionerne er i forvejen presset af 2-procentssparekravet, så jeg synes, det grænser til at være lidt en hån mod de uddannelsesinstitutioner, der hver dag kæmper for at give vores unge en god fremtid.
Og jeg skulle også hilse fra De Radikales ordfører og sige, at de heller ikke stemmer for beslutningsforslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-01-26:
Skal jeg så forstå det sådan, som også Enhedslistens ordfører og andre har været bannerførere for, at den der godkendelse i ministeriet egentlig bare er et gummistempel?
Altså, hvad de finder på derude i landet blandt nogle ganske få mennesker, nemlig bestyrelsesmedlemmer, er faktisk ikke nødvendigt at godkende – vi kan bare fjerne den der godkendelse i dag.
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Henrik Dahl (LA), 2018-01-26:
Helt overordnet har jeg den opfattelse, at skiftende regeringer og adskillige generationer af folketingspolitikere har blandet sig alt, alt for meget i, hvordan universiteterne og de højere læreanstalter fungerer.
Det er den lærde republik.
Jeg betragter nu afdøde Jesper Langballe som en fantastisk uddannelsespolitiker, fordi han holdt fast i de her ting, og derfor tror jeg, at meget firkantede regler ikke er vejen at gå – men at håne latterlige navne vil jeg gerne være med til.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-01-26:
Som så ofte med hr. Henrik Dahls ordførertaler er der stor velvilje over for Dansk Folkeparti, men når det så kommer til stykket, kan man ikke stemme for.
Men ville hr. Henrik Dahl måske være med til at gennemgå reglerne for navngivning af uddannelsesinstitutioner, så vi eventuelt ad den vej kunne hjælpe danske uddannelsesinstitutioner med at blive bedre til at navngive, end de er i dag?
Henrik Dahl (LA), 2018-01-26:
Tak for ordet.
Jean de France er det franske navn for Hans Frandsen i en komedie af Holberg fra 1722.
I mindst 296 år har det altså været sådan, at der var almindelig enighed om, at det er latterligt at snobbe for alt, hvad der ikke er dansk, og hitte på imponerende udenlandske navne som Jean de France.
Derfor har jeg naturligvis en meget stor sympati for forslaget om, at uddannelsesinstitutioner får danske hovednavne.
Minervamodellen er et dansk segmenteringsværktøj, som er opfundet af en arbejdsgruppe ved markedsanalyseinstituttet ACNielsen under ledelse af mig.
ACNielsen er og var en amerikansk virksomhed, og vi havde på det tidspunkt i 1990'erne, hvor modellen blev opfundet, filialer i næsten 100 lande.
Derfor var jeg under et meget stærkt pres for at give modellen et engelsk navn, men dengang mente jeg, og det gør jeg stadig, at mange engelske produktnavne er popsmarte og lyder dumme, og så tænkte jeg, at det eneste brugbare alternativ var latin.
Det er jo ofte sådan, at det er der på romerske og navnlig græske guder, men Minerva er ren, hende kunne vi godt bruge.
Jeg tror langt mere på hån, spot og latterliggørelse.
Det er jo ikke uden grund, at vi efter næsten 300 år stadig husker Jean de France, og det er en metode, der kan bruges i mange andre sammenhænge.
Jeg spurgte engang en italiener, om udtrykket Vero Moda nogen sinde under nogen omstændigheder kunne blive til korrekt italiensk.
Svaret var nej, og det skal man da selvfølgelig holde frem og more sig over.
Jeg synes, at man skulle have oplyst alverden, hvad DONG også kan være slang for på engelsk.
Jeg synes, at man skal le højt og hånligt, når Aarhus, som er min kære fødeby, ikke længere vil være smilets by, men absolut er nødt til at erklære sig selv for »Danish for progress«.
Ad hånens vej kommer vi længst i disse tilfælde.
Jeg stiller mig gerne til rådighed for forslagsstillerne med hån, spot og latterliggørelse, dersom det ønskes, men vi kan altså ikke bakke forslaget op.
Tak for ordet.
Søren Pind (V), 2018-01-26:
Jeg kunne godt tænke mig en mere principiel ramme om drøftelserne for de her spørgsmål, og så synes jeg egentlig, vi skal tage det der.
Jeg udelukker med andre ord ikke noget på forhånd.
Henrik Dahl (LA), 2018-01-26:
Det skal forstås sådan, at jeg synes, at universiteternes selvstyre er vigtigt, men der er ingen forskningsminister, der ville få vrøvl med mig, hvis hun eller han anlagde en aktivistisk linje og spurgte bestyrelserne, om de her latterlige navne var strengt nødvendige, når navneforslagene bliver indsendt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-01-26:
Men ministeren og Folketinget har jo også ansvaret over for befolkningen, at institutionerne lever op til, hvad man kan forvente af en dansk institution.
Lad mig derfor spørge på en anden måde: Nu, hvor der er sat et analysearbejde i gang og regeringen arbejder på et udspil, vil det så ikke være oplagt, at vi også inddrager den lille ting, nemlig at institutionerne, der er finansieret af skatteyderne, har et dansk hovednavn, som er mundret, og derefter et engelsk navn, som de kan bruge til kommunikationen med udlandet?
Ville det ikke være oplagt også at inddrage det i analysen og eventuelt i udspillet og i samarbejde med Dansk Folkeparti?
Jacob Mark (SF), 2018-01-26:
Jeg synes, at det er en rigtig god idé, at de studerende, der kommer udefra, får noget danskundervisning.
De tilbydes danskundervisning, og jeg mener også, at de bør gå til det, men jeg er ikke sikker på, at det er hensigtsmæssigt at stille krav.
Altså, det, jeg har forberedt mig på i dag, er jo et beslutningsforslag, der handler om, om vi skal lave dansksprogede eksamener på engelsksprogede uddannelser.
For at jeg kan svare noget, jeg mener er kvalificeret, med hensyn til om vi skal stille krav til, at de skal gå til dansk, vil jeg faktisk gerne undersøge, hvor mange der tager imod det der tilbud om dansk.
Hvad er det for tilbud?
Hvad koster det, hvis vi forventer, at alle lige pludselig skal gå til det?
Og hvad vil det have af konsekvenser?
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-01-26:
Jeg må indrømme, at jeg ikke helt forstår hr. Jacob Marks logik.
Lad os tage fat i eksemplet med ingeniørerne fra udlandet, der kommer hertil, hvor 60 pct. bliver og 40 pct. tager tilbage igen.
Argumentet for at stemme imod forslaget er så, at ordføreren er bange for, at de ikke kommer, men med hensyn til de 40 pct. er der jo ikke nogen grund til, at de kommer, når de alligevel tager tilbage igen, for så får vi jo ikke gavn af dem.
Så er det jo de 60 pct., der bliver tilbage, og de skal jo kunne begå sig i Danmark, de skal lære dansk, og derfor må det da være en god ting, at de så også får noget danskuddannelse i forbindelse med deres engelsksprogede uddannelse.
Ville det ikke være en god idé for dem, der bliver?
Jacob Mark (SF), 2018-01-26:
Det er rigtigt, at det lidt var et politikersvar, men det er, fordi – som jeg sagde i min ordførertale – jeg faktisk er bekymret for, hvis man bare stiller sådan nogle krav dér, at der er studerende, som vi får brug for i fremtiden, som måske ikke vil komme.
Derfor kan jeg ikke bare stå og sige fra talerstolen: Ja, lad os bare gøre det – før man har undersøgt konsekvenserne af det.
Jeg kunne så også omvendt spørge den anden vej: Er ordføreren ikke bange for, at der er nogle studerende, som ikke vil komme til Danmark?
I forhold til at styrke det danske sprog på de videregående uddannelser sagde jeg faktisk, at jeg synes, at vi skal sende et klart politisk signal om, at vi er bekymrede over den udvikling, der er.
For det første, er jeg bange for, at det vil betyde, at der er nogle studerende, der fravælger Danmark, når de skal vælge uddannelse – igen nogle studerende, som vi har brug for.
For det andet er jeg også bange for, både hvad det vil koste, og hvad det vil have af konsekvenser, altså om det vil gøre livet svært for nogle af de studerende.
Men jeg synes egentlig, at det her er så interessant, at jeg gerne vil diskutere det videre.
Jeg synes egentlig også, at jeg deler det mål, at når de så bliver i Danmark, skal de kunne dansk.
Men jeg vil gerne diskutere det videre.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-01-26:
Jeg indledte med et forslag: Lad de videregående uddannelser komme med deres bud; sæt de folk sammen, der virkelig ved noget om det; lad dem komme med et bud på, hvordan vi kan fortsætte med at levere uddannelser på allerhøjeste niveau med den højeste kvalitet, forskning, der kan begå sig i hele verden, studerende, der kan begå sig i hele verden, og samtidig udvikle, dyrke og bevare det danske sprog generelt og også på de videregående uddannelser.
Altså, ordføreren ved udmærket, at fordi jeg siger, at jeg er imod det her forslag på de præmisser, skal man ikke slutte omvendt.
Det er faktisk lidt snyd.
Så nej.
Jeg prøvede faktisk at komme omkring argumenterne, for jeg siger, at hvis det er et delmål bare at få færre udenlandske studerende, er jeg imod det.
Men jeg mener også, det er en fordel, at uddannelserne kan tilrettelægge uddannelser på engelsk, og også for danske studerende er det en fordel.
Jeg er enig med ordføreren i, at de argumenter, som Dansk Sprognævn har, skal vi tage alvorligt, og jeg er enig i, at det er en balance.
Og det er derfor, jeg siger: Hvorfor støtter vi ikke udviklingen af det danske sprog og måske nedsætter en kommission for det danske sprog og finder ud af, hvad det er, vi skal støtte?
Der er blevet skåret ned på højskoletilskuddet, der er blevet skåret ned på kulturen.
Er det ikke noget af det, der også i høj grad er med til at understøtte det danske sprog og sprogudviklingen?
Det mener jeg i meget høj grad det er – i langt højere grad end tilrettelæggelsen af videregående uddannelser.
Men jeg synes, at de videregående uddannelser spiller en rolle og skal spille en rolle her, og jeg vil gerne høre deres bud.
Jeg tror ikke, det her er det rigtige.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-01-26:
Konservative deler ønsket om, at dansk ikke skal marginaliseres.
Hvis ikke vi har parallelsproglighed på universiteterne, risikerer vi, at kun få kan bruge dansk i fagligt krævende sammenhæng.
Derfor skal dansk ikke marginaliseres.
Men nogle gange giver det mening at udbyde uddannelser på engelsk og have internationale studerende.
Hvis man ønsker en international uddannelse i international business og marketing, er det måske ikke smart at have en uddannelse med fag og eksamen på dansk.
Vi skal værne om det danske sprog, men det er også vigtigt, at uddannelsesinstitutionerne har et globalt udsyn og kan drage nytte af og finde glæde og indsigt i fremmedsprog.
Derfor skal dansk og engelsk kunne fungere parallelt.
Som ministeren var inde på tidligere, er regeringen ved at få analyseret området og arbejder på et udspil om de engelsksprogede uddannelser med en række initiativer.
Det udspil vil vi gerne afvente og kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Søren Pind (V), 2018-01-26:
Kravet lyder jo ofte: Gør bare, kom nu her, nu her, bare gør.
Jeg mener sådan set, vi bør se det i en helhed, og det må vi jo overveje hvordan vi gør, og det vil jeg gøre, når den undersøgelse, vi talte om sidst, foreligger.
Historikken for f.eks. University College er jo den, at der har været flere forskellige ministre.
En har fundet på begrebet University College, en anden har f.eks. fundet på begrebet professionshøjskoler, og med hensyn til at kaste sig ud i en tredje betegnelse ved jeg ikke rigtig.
Men under alle omstændigheder er det min opfattelse, at det er noget, vi bør se i en helhed.
Jeg har ikke lagt skjul på, at jeg synes, at uddannelsesinstitutionerne bør anvende et dansk navn, når de agerer inden for landets grænser, og den holdning tilkendegiver jeg ofte, både her fra Folketingets talerstol, men også over for institutionerne.
Jeg har så også den principielle tilgang, at jeg synes, man skal være tilbageholdende med at regulere institutioners forhold, når der sidder en ansvarlig bestyrelse, som har bedre kendskab til de lokale forhold, end jeg alt andet lige måtte have som minister.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-01-26:
Det er jo lidt skuffende.
Vil det derfor ikke være oplagt for ministeren at kigge på det her, som forslaget jo beder om, og så sikre, at vi får de her mundrette danske hovednavne, når det nu er ministeriernes ansvar at sikre, at der er nogle ordentlige navne?
Så kan de have et engelsk sidenavn til kommunikationen med udlandet.
Ville det ikke være helt oplagt at gøre det?
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor regeringen ikke imødekommer os på det her område.
Det er jo faktisk en lille ting, og det kunne man gøre i dag.