runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2023-12-07:
Justitsministeren er jo chef for anklagemyndigheden, for justitsministeren er en del af regeringen, som er den udøvende magt, og anklagemyndigheden er den udøvende magt.
Det, som vi ønsker at undersøge, er, i hvilket omfang justitsministeren og hans forgænger på posten har truffet aktive beslutninger for at føre Danmark ud i den fadæse, som vi her taler om, nemlig FE-skandalen, og i hvilket omfang statsministeren, som er justitsministerens chef, direkte har haft en hånd med i at udvikle denne fadæse.
Det er ikke nødvendigvis ulovligt, men det er det eneste, som justitsministeren vil undersøge, altså om der er foregået noget ulovligt.
Vi ønsker en redegørelse for, hvad der er foregået, sådan at offentligheden og Folketinget kan vurdere, om vi kan være tjent med denne regering og denne statsminister.
Peter Hummelgaard (S), 2023-12-07:
Jamen for at nå frem til en konklusion om, hvorvidt der måtte være enten foregået noget ulovligt eller taget usaglige hensyn, så kræver det jo, at kommissionen kaster sig over at danne sig et overblik over forløbet.
Så tror jeg derudover, at hr. Ole Birk Olesen og jeg er uenige om, hvori fadæsen består.
Jeg synes, at fadæsen, problemet, i det her sagskompleks har været lækagerne – et synspunkt, som jeg i øvrigt også deler med vores efterretningstjenester, som jo klart og tydeligt har været ude at kommunikere, at det er lækagerne, der skader efterretningstjenesterne, og ikke forsøget på at stoppe dem.
Karina Adsbøl (DD), 2023-12-07:
Tak for det.
Jeg står her med en artikel fra Politiken den 1. november, hvor overskriften er »Claus Hjort: »Hovedansvaret for sagen ligger i Statsministeriet««.
Den handler bl.a. om Claus Hjort Frederiksen, som ikke er her i dag, men jeg citerer, hvad han siger: »Hovedansvaret for sagen ligger i Statsministeriet.
For mig er der ingen tvivl om, at departementschefen Barbara Bertelsen må have været en drivende kraft, men jeg går ikke ud fra, at hun handler på egen hånd.
Det må på en eller anden måde være billiget af statsministeren.
Det er en kæmpe katastrofe for en regering at bevæge sig ud i sådan noget.
Hvis man aldrig før har talt om efterretningsvæsenet i Danmark, så kender Gud og hver mand til det nu.«
Derfor vil jeg gerne spørge ind til noget i forhold til Claus Hjort Frederiksens retssikkerhed, for ja, nu siger justitsministeren, at alle kan blive indkaldt i en undersøgelseskommission, men der er forskel på kan og skal .
Så hvorfor er det, at justitsministeren ikke har lavet en undersøgelseskommission, som siger, at man skal indkalde alle relevante vidner?
Peter Hummelgaard (S), 2023-12-07:
Først vil jeg sige, at jeg synes, det citat er helt ude på det spekulative overdrev.
Med alt det kendskab, jeg har til den sag her, og det er meget, for jeg har jo haft anledning til at læse mig ned i det, kan jeg klart afvise enhver af den type påstande.
Jeg synes, det er kedeligt, og jeg synes, det er bedrøveligt, at der er så store dele af Folketinget, som tilsyneladende abonnerer på det.
Når det er sagt, vil jeg sige, at noget af det, som vi har aftalt med SF, og som vi lægger op til, jo er, at man kan indkalde alle, både myndighedspersoner, ministre og departementschefer – hvem man måtte finde anledning til at snakke med.
Karina Adsbøl (DD), 2023-12-07:
Når det nu ikke har noget på sig, som justitsministeren siger,
Så kan justitsministeren jo bare sige, at alle, der er relevante, skal indkaldes i forhold til at afhøre og i forhold til vidner.
Når ministeren siger, at det ikke har noget på sig, kan man jo gøre det.
Altså, jeg er simpelt hen uforstående over for justitsministeren og regeringens handlemåde i hele den her sag; det må jeg bare sige.
Hvad er problemet så, justitsminister?
Peter Hummelgaard (S), 2023-12-07:
Men det er jo præcis også det, vi har lagt op til, altså at når kommissionen går i gang med sit arbejde og med sit udvidede mandat og danner sig et overblik over materialet, står det den frit for at indkalde dem, man nu engang gerne vil indkalde.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-12-07:
Jeg hører, at ministeren kritiserer oppositionen gevaldigt.
Det tror jeg ikke man skal lytte særlig godt efter for at høre, for i al kritikken bliver det gennemgået, hvordan oppositionen agerer i forhold til at ønske alle de her undersøgelser.
Det er rigtigt.
Med minkskandalen og med FE-skandalen har vi snakket meget om, at de her skandaler skal undersøges til bunds og de skal undersøges ordentligt.
Jeg finder det besynderligt, at den øverste minister på det område så mener, at det er oppositionen, der ikke tager ansvar, som om den store skandale er, at oppositionen opfører sig sådan.
Vi havde en regering tidligere – og nogle fra den er også med i den nuværende regering – og under dens ledelse lavede man en ulovlig ordre, som kostede et helt erhverv.
Man har sigtet en tidligere minister for at have lækket statshemmeligheder, som så viste sig ikke at være statshemmeligheder.
Man har sendt en FE-chef i fængsel.
Og så mener man, at det er oppositionen, der skal kritiseres.
Man står ikke og forsvarer sig.
Peter Hummelgaard (S), 2023-12-07:
Jeg tror, man hørte kritikken forkert.
Jeg skal lade være med at bruge min taletid på at gå i rette med både det med ulovlige ordrer og det med statshemmeligheder, for begge dele var sagligt set forkert.
Det, jeg sagde, var »Folketinget« og ikke kun »oppositionen«.
I det lå der jo faktisk også en selvkritik.
Jeg synes, det er et grundlæggende problem, at vi i Danmark, hvor vi har en meget, meget stærk parlamentarisk tradition, for ofte, og oftere og oftere, i stil med mange andre lande og desværre også angelsaksiske lande osv., forfalder til at kræve undersøgelseskommissioner om det ene eller det andet, hver gang der er et politisk problem, man ikke lige synes man kan løse i Folketinget.
Jeg synes også – det synspunkt havde jeg også dengang – at det var en dårlig afslutning på det forløb omkring instrukssagen, at det overhovedet skulle ende i både en kommission og senere hen en rigsretssag, fordi det jo i virkeligheden slørede for, at Folketinget ikke var i stand til at bruge sine egne parlamentariske redskaber.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-12-07:
Man gav en ordre, man ikke havde hjemmel til.
Man lavede en sigtelse, som det viste sig der ikke var hold nok i til at føre videre.
Det kan godt være, at jeg ikke formulerede det rigtigt.
Men det er også ministerens kritik, at vi vil have dommere til at afgøre, om der er blevet truffet en dårlig beslutning, som ikke var ulovlig.
Vi ønsker en redegørelse af forløbet.
Vi vil ikke have dommere til at afgøre det.
Regeringen sidder som øverstbefalende og som udøvende myndighed, og hver gang efter et valg skal den samle mandater til at blive siddende.
Der har befolkningen brug for at vide: Kan vi have tillid til de her folk?
Er de dygtige nok?
Derfor er der behov for en redegørelse efter så store skandaler.
Kan man ikke se det fra regeringens side?
Peter Hummelgaard (S), 2023-12-07:
Men Folketinget har fået en redegørelse for hele forløbet inden for de rammer, Folketinget har besluttet at den her type af både forhold og omstændigheder skal holdes, nemlig i Kontroludvalget.
Det er Folketinget selv, der har besluttet, at det er den måde, hvorpå Folketinget og folketingsmedlemmerne skal have indseende og kontrol med det, der foregår i efterretningstjenesterne.
Pelle Dragsted (EL), 2023-12-07:
Tak for det, og tak til ministeren for at tage ordet.
Vi blev også i Enhedslisten tilbudt at tiltræde samme aftale som SF.
Der er nogle elementer i aftalen, jeg godt kunne tænke mig at spørge lidt ind til, for den er jo formuleret i meget brede vendinger.
Der er en formulering i aftalen, der handler om, at man skal se på tilsynets sammensætning.
I dag har vi jo et tilsyn, hvor der er, så vidt jeg husker, en landsdommer, som er uafhængig.
Hvad er det for nogle ændringer af tilsynets sammensætning, som regeringen og SF ønsker at gennemføre?
Peter Hummelgaard (S), 2023-12-07:
Det spørgsmål er ikke noget, der er drøftet færdigt.
Men jeg vil da gerne løfte sløret for, at jeg tror, at man kunne få et stærkere, mere kompetent tilsyn og på den måde jo så også en stærkere kontrol med efterretningstjenesterne, hvis man rent faktisk også sikrede, at sammensætningen af tilsynet i hvert fald var sådan, at det havde nogle medlemmer, som på den ene eller anden måde havde en baggrund i eller i hvert fald en kvalificeret viden om, hvordan efterretningstjenester arbejder.
Pelle Dragsted (EL), 2023-12-07:
Men man kan jo godt blive lidt bekymret, hvis det så ligesom er folk, der har en baggrund i efterretningstjenesten, der skal undersøge folk i efterretningstjenesten.
Men jeg kan høre, at det ikke er noget, man er færdig med at snakke om.
Mit næste spørgsmål går på noget, som også har været drøftet her i dag, og det er et spørgsmål om Kontroludvalgets sammensætning, altså det problem, vi har med, at 3 ud af 5 medlemmer af Kontroludvalget kommer fra regeringspartier, som jo i nogle tilfælde måske kunne have en interesse – med al den tillid, man nu kan have, også til regeringspartier – i måske ikke at kunne få undersøgt sager så grundigt.
Nu vil man så styrke Kontroludvalget.
Det synes jeg er udmærket, og der er nogle spørgsmål der, jeg kunne stille, men det kan jeg ikke nå nu.
Men jeg vil spørge, om regeringen vil være indstillet på i de forhandlinger at udvide Kontroludvalget, sådan at f.eks. ikke bare de fem største partier, men f.eks. de syv største partier, eller hvad det nu kunne være, var repræsenteret i Kontroludvalget.
Peter Hummelgaard (S), 2023-12-07:
Vi er i hvert fald klart villige til at drøfte det, og vi har også noteret os, at det er et ønske.
Vi har ikke været parate til at konkludere på det.
Det har også været et ønske, der har været fremsat af flere partier i de drøftelser, vi har haft – også af SF, skylder jeg at sige.
Men vi har ikke været parate til at konkludere på det, fordi vi synes, det lige kræver lidt mere overvejelse, og det gør det mest af alt, fordi alt det, vi diskuterer her, jo grundlæggende handler om, om vi er i stand til at have hemmelige, lukkede rum, hvor der indgår højt klassificerede oplysninger.
Jo mere du breder de rum ud – og det er også, uanset om det er undersøgelseskommissioner eller det er alt muligt andet – desto flere får jo så indseende i alt det, der skal holdes på få hænder, og som er afgørende for, at vi kan sikre, at danskerne sover trygt om natten.
Men vi er bestemt ikke firkantet afvisende over for det.
Pernille Vermund (NB), 2023-12-07:
Tak for det.
Lad mig følge lidt op i samme spor, for når ministeren siger, at det her ikke er, som når man undersøger sig selv for at have begået utroskab eller lavet noget andet, kan det jo virke mærkeligt, at ministeren så insisterer på, at arbejdet skal ligge i Justitsministeriet.
Altså, hvis ikke det er sådan, at det er mistænkeligt, at man skal undersøge sig selv, hvorfor så ikke bare lægge det i Folketinget?
Der er jo noget, der ikke hænger sammen.
Hvis man virkelig har rent mel i posen, er der vel ikke noget problem i, at det er Folketinget, der bestemmer.
Man har jo også fra regeringspartiernes side flertal i Folketinget, så i virkeligheden har man mulighed for dér at få den indflydelse, man gerne vil gøre gældende.
Men når den ligger i Justitsministeriet, er det åbenlyst, at der både herfra, men også fra danskernes side formentlig vil være flere spørgsmål, end der kommer svar ud.
Peter Hummelgaard (S), 2023-12-07:
Jeg ved ikke, hvad det er for nogle andre forhold eller hensyn, man skulle bede dommerne om at lede efter, hvis ikke det er usaglige hensyn.
Det, der jo har været frembragt i den offentlige debat, og det, der er nogen, der har udtalt i pressen, hvilket jeg i hvert fald har noteret mig, var jo, at der var nogen, der skulle have ment dette eller hint om bestemte medarbejdere, og at det så skulle være motivet for, at de skulle hjemsendes.
Det ville jo klart være et usagligt hensyn.
Martin Lidegaard (RV), 2023-12-07:
Det kommissionsforslag, vi stemmer om i dag, har hele forløbet med.
Mit spørgsmål gik på, om det ikke er rigtigt forstået, at når man kun fokuserer på usaglige hensyn, også i den igangværende undersøgelse, vil det kun være muligt for de dommere – for det er kun det, de må – at lyse efter de usaglige hensyn, som jeg i hvert fald personligt ikke tror er blevet varetaget.
Men så bliver vi bare heller ikke klogere på, hvordan det kunne være, man hjemsendte de her fire ledende medarbejdere uberettiget, og vi kan ikke lære af de fejl, der blev begået, så vi ikke begår dem igen eller kan indrette vores systemer bedre.
Jeg vil ikke hænge nogen til tørre, men jeg vil gerne undgå, at vi igen kommer i en situation, hvor vi skader vores efterretningstjenester på samme måde og der opstår mistillid til myndighederne.
Er det ikke rigtigt, at medmindre der er begået usaglige hensyn, får vi aldrig nogen sinde klarhed over, hvad det egentlig var, der skete?
Ole Birk Olesen (LA), 2023-12-07:
Det bliver jo mere og mere grinagtigt, når justitsministeren henviser til sine underordnede som bevis på, at han har ret.
Efterretningstjenesten er justitsministeren jo chef for – altså i hvert fald Politiets Efterretningstjeneste, og forsvarsministeren er chef for Forsvarets Efterretningstjeneste – og de giver altså deres chef, justitsministeren, ret i det, han siger.
Men det er jo ikke noget bevis.
Det, vi ønsker, er en undersøgelse af, hvilket ansvar de pågældende ministre har haft, sådan at hele verden, hele omverdenen, kan se, at det var der, statsministeren traf en dum beslutning, hvis statsministeren gjorde det, og at det var der, justitsministeren traf en dum beslutning, hvis justitsministeren gjorde det.
Det er det, vi ønsker, og det er det, regeringen ikke ønsker.
Peter Hummelgaard (S), 2023-12-07:
Nej, jeg tror, at det grundlæggende problem er, at vi har vanskeligt ved at forestille os, hvad det er.
Hr. Ole Birk Olesen ønsker sig en dommerundersøgelse for at vurdere, om politiske beslutninger kan være gode eller dårlige, eller om faglige skøn blandt embedsmænd er gode eller dårlige.
Nu ryster hr. Ole Birk Olesen på hovedet, og det må jo så betyde, at vi nok er enige.
For det, som hr. Ole Birk Olesen gerne vil frem til, er, om der er nogen, der har gjort noget, som klart er i strid med enten principper eller lovgivning, og det er i virkeligheden omfattet af den ret brede formulering, der hedder usaglige skøn.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-12-07:
Jeg vil egentlig bare spørge sådan helt principielt, om regeringen kan se problemet i, at det er regeringen, der designer undersøgelsen af, om regeringen har begået fejl – at regeringen kan afvise de ønsker, oppositionen har, om at komme til bunds i sagen i forhold til at få undersøgt regeringens ansvar og ageren i den her sag.
Er der ikke noget problematisk i, at man selv får lov til at bestemme, hvad der skal undersøges i en sag, hvor man selv er på anklagebænken, sådan i hvert fald i offentlighedens omdømme?
Peter Hummelgaard (S), 2023-12-07:
Altså, først og fremmest er det jo ikke rigtigt, at det er regeringen selv, der gør det.
Det er jo noget, regeringen har gjort i dialog med Folketingets partier.
Og vi har, som jeg redegjorde for før, i vid udstrækning imødekommet mange af de ønsker, krav, der har været fremsat både i offentligheden og også bag lukkede døre af Folketingets partier med undtagelse af to væsentlige spørgsmål.
Det er for det første: Hvordan skulle den her kommission arbejde?
Der mener vi, at det på alle måder er klogest, at man bruger den ramme for den igangværende FE-undersøgelseskommission, som hr. Rasmus Jarlovs parti i øvrigt selv har stemt for lovgrundlaget for og nedsættelsen af, og den ramme, den arbejder inden for.
Så er det for det andet spørgsmålet om, hvorvidt man også skal bede dommere om at vurdere faglige skøn foretaget af embedsmænd.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-12-07:
Vores veje skiltes på rigtig mange punkter: i forhold til hvilke vidner der skal afhøres; hvor meget der skal til af mistanke, for at man afhører et vidne; hvilket kildemateriale der skal gennemses; og om ministrene eksplicit skal undersøges, eller om det kun er embedsmænd.
Jeg vil rigtig gerne stille et andet spørgsmål: Når en justitsminister får fremlagt af anklagemyndigheden, at der kan køres en sag mod eksempelvis hr. Claus Hjort Frederiksen, kan justitsministeren så sige nej?
Jeg spørger, fordi det hele tiden bliver fremlagt, som om det er helt automatisk, at man bliver nødt til at sige ja som justitsminister.
Nu vil jeg godt høre her fra talerstolen, hvor man skal tale sandt, om en justitsminister i den situation kan sige nej.
Peter Hummelgaard (S), 2023-12-07:
Man kan ikke som sådan sige nej.
Man har to valgmuligheder i den situation – eller man kan sige nej på to måder, kan du på en anden måde sige.
Man kan vælge at træffe beslutning om påtaleopgivelse, altså dvs. ikke bevidst følge anklagemyndighedens faglige, anklagerfaglige, indstilling, som man mener ville kunne føre til dom.
Det ville jo også i sig selv være kontroversielt.
Eller man kan beslutte sig for tiltalefrafald, som jo dybest set i praksis betyder, at man er kendt skyldig uden rettergang.
Det er de to muligheder, man har.
Rosa Lund (EL), 2023-12-07:
Jeg vil gerne spørge justitsministeren til den del af regeringens aftale med SF, som handler om sagen om Ahmed Samsam.
Justitsministeren ved, at det er noget, vi er meget optaget af i Enhedslisten, og tidligere har vi jo hørt fra justitsministeren, at det er en sag, som er præget af et tomrum af fakta, for at citere ministeren selv.
Så skal jeg bare spørge ministeren, om ministeren ligesom fru Karina Lorentzen Dehnhardt kan bekræfte, at tidligere medarbejdere i PET og FE også vil blive inddraget i den såkaldte undersøgelse, man vil lave, af Samsamsagen.
Peter Hummelgaard (S), 2023-12-07:
Altså, når det er, at tilsynet får den opgave, bliver det jo så op til tilsynet, der har mandat til fuldstændig enerådigt at beslutte, hvordan de vil kaste sig over at undersøge de her forhold, ligesom det i øvrigt er med undersøgelseskommissionen, som også selv får fuld råderet over alt materiale og så på den baggrund beslutter sig for, i hvilke retninger man vil kigge, på baggrund af det materiale, der foreligger.
Rosa Lund (EL), 2023-12-07:
Så der er altså ingen garantier for, at tidligere medarbejdere vil blive inddraget.
Det er interessant.
Så vil jeg gerne spørge justitsministeren: Nu står der jo i aftalen, at det, der skal undersøges, er de retlige rammer.
Men nu er det jo sådan, og det ved justitsministeren også godt, at der ikke findes nogen retlige rammer for agenter, der arbejder i udlandet, som Ahmed Samsam har gjort det.
Så hvad præcis, kære justitsminister, er det, der skal undersøges?
Det vil jeg gerne vide.
Peter Hummelgaard (S), 2023-12-07:
Jeg vil bare gerne lige dvæle lidt ved det første, for jeg synes, det er lidt frækt, at fru Rosa Lund konkluderer noget på baggrund af noget, jeg rent faktisk ikke siger.
Jeg svarer jo på spørgsmålet og siger: Det bliver tilsynets egenhændige, uafhængige opgave, fordi det er et uafhængigt tilsyn.
Det, vi jo forestiller os med det, vi har drøftet, og der, hvor vi gerne vil hen, er, at det også skal være et stærkere tilsyn – at de skal kaste sig over at tilrettelægge den undersøgelse.
Det vil sige, at de i princippet kan snakke med, hvem de vil.
Martin Lidegaard (RV), 2023-12-07:
Først og fremmest vil jeg egentlig gerne ønske justitsministeren og Socialdemokratiet tillykke med forhandlingsresultatet.
Jeg tror måske, Socialdemokratiet er det eneste parti, der sådan er rigtig glade i dag, og det er jo egentlig meget godt manøvreret igennem af Socialdemokratiet og justitsministeren.
Mit spørgsmål går på, at der jo er meget i den her sag, vi ikke ved.
Det hele starter med, at fire ledende medarbejdere bliver hjemsendt fra Forsvarets Efterretningstjeneste, og vi kan konkludere efter en hemmelig undersøgelse et år efter, at det ikke var berettiget.
Medmindre der er begået usaglige hensyn, finder vi aldrig ud af, om det var en fejl fra tilsynets side, fra regeringens side eller fra FE's side.
Altså, ved at lave så lille en lommelygte i det mørke rum, at det kun gælder usaglige hensyn, sætter man meget snævre grænser for, hvem man kan afhøre, og hvad man overhovedet må lyse på som dommer, for dommeren må jo kun lyse på det, der står i kommissoriet.
Peter Hummelgaard (S), 2023-12-07:
Men lige præcis det spørgsmål er jo det, som den igangværende FE-undersøgelseskommission allerede er i gang med at undersøge, nemlig spørgsmålet om, hvorvidt der blev varetaget usaglige hensyn i forbindelse med hjemsendelsen af de ledende medarbejdere i Forsvarets Efterretningstjeneste.
Det har jo ikke noget at gøre med det her, hverken det beslutningsforslag, der bliver behandlet i dag, eller alt det, der i øvrigt fulgte efter.
Så det, hr. Martin Lidegaard spørger ind til, mener jeg faktisk i vid udstrækning er dækket ind.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-12-07:
Nu er der mange gange blevet sagt, at jeg jo har siddet meget længe i Folketinget.
Jeg har trods alt kun siddet her i 12 år.
Men jeg har alligevel oplevet så meget af den slags bagen rævekager og forløb, hvor man kører dobbeltspil osv., at jeg ikke bliver så overrasket over det længere.
Jeg har et løbende arbejde med at trykke mere på pytknappen, når folk overrasker negativt, og det arbejde forsøger jeg at vedligeholde, også i den her sag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-12-07:
Jamen hvis det er en sag, der er opstået i pressen, vil man jo altid have mulighed for at sige, at her ville vi kunne lave en kommissionsundersøgelse.
Det er klart, at man ikke ville kunne bruge oplysninger, som man eventuelt har fået i en eller anden sammenhæng, eksternt, men min vurdering er, at man i hvert fald vil kunne gøre det i nogle sammenhænge.
Men det er jo rigtigt, at den viden, man får der, kan man ikke bruge til noget, forstået på den måde, at man ikke kan tage den ud i det offentlige.
Men det er jo sådan, at når man sidder i sådan et udvalg, er regeringen også repræsenteret, og hvis der er en direkte ulovlighed, har jeg simpelt hen ikke fantasi til at forestille mig, at regeringen vil sige: Det vil vi ikke gøre noget ved.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-12-07:
Jeg vil også sende en ros for, at man i dag går op på talerstolen og forsvarer sit synspunkt, om end jeg ikke er helt enig med ordføreren.
Jeg er dog enig i noget af det, som ordføreren sagde i sin tale.
FE-sagen er jo ikke kun i vores optik en skandale, men uden for landets grænser skriver man også om den her skandale, og selvfølgelig skal den undersøges.
I den forbindelse nævner ordføreren i talen, at vi ikke kan leve med denne mistillid, og at der er behov for solide konklusioner, og ordføreren siger så lige bagefter, at det forventer man at man får med den aftale, som SF har indgået med regeringen.
Jeg går ud fra, at SF ikke mener, at man skal undersøge tingene mere end nødvendigt, men jeg vil bare lige høre, om SF mener, at den aftale, som SF havde før aftalen med regeringen, altså den aftale, som vi har, er for vidtgående.
Er den forkert?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-12-07:
Som jeg sagde tidligere, har jeg ikke fortrudt, at vi har lavet et granskningskommissorium, for det er sådan set fint.
Det, der er problemet med det kommissorie, er, at det ikke har en kinamands chance for at blive vedtaget.
Så har regeringen jo indbudt til forhandlinger, og dem er vi gået af sted til, og vi har, synes jeg selv, fremsat nogle relativt ublu krav.
Vi har forlangt, at Samsamsagen skal undersøges, hvilket regeringen jo har afvist indtil flere gange, og vi har krævet en styrkelse af tilsynet; noget, som vi ikke har kunnet opnå i den samme grad, som det ligger i den her aftale, igennem de seneste 20 år.
Så nej, jeg har ikke fortrudt det kommissorie, der ligger her.
Jeg har bare taget bestik af, at det ikke bliver til noget.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-12-07:
For ordføreren nævner, at vi skal komme den her mistillid til livs, og at vi skal have nogle solide konklusioner, ergo at SF's aftale med regeringen er tilstrækkelig.
Mener SF, at oppositionens bud er forkert?