runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-03-02:
Det sker allerede i stort omfang, og det er ikke bare nogle enkelte hollændere, der kommer herop og etablerer sig i Danmark.
Det er sådan set udenlandsk kapital, og jeg synes, det var rigtig godt, hvis vi via en udvalgsbehandling kunne få klarlagt det.
Den tidligere landbrugsminister kunne ikke lave en statistik over det, og det er nok, fordi det er meget svært.
Jeg synes, det er lidt mærkeligt at høre Dansk Folkepartis ordfører gå så meget imod, at staten skulle kunne eje noget jord, som så bliver forpagtet ud til nogen eller bliver drevet af andre.
Vi har jo f.eks. statsfængsler i Danmark, som ejer landbrug, og hvor det, at der er en landbrugsbedrift, er med til at resocialisere nogle kriminelle, som skal sluses ud i samfundet igen.
Og det går rigtig godt de steder.
Det er sådan et eksempel på, at man kan løse andre opgaver end den rene landbrugsdrift, at der også kan være andre hensigter med at have statsejet landbrugsjord.
Det, vi foreslår, er jo, at der kan være nogle jorder, som man opkøber via en fond, og hvor man har nogle krav til, at her skal der sikres grundvand, at her skal der plantes mere skov, at her skal der sikres noget natur.
Det er sådan set det, der er vores hensigt med det.
Der er altså ikke nogen tvang i det, og jeg kan garantere for, at de landmænd, der kommer til at forpagte de her jorder, også kommer til at arbejde hårdt.
Lise Bech (DF), 2017-03-02:
Jeg vil da håbe, ordføreren for forslagsstillerne kan høre, hvor dårlig en sammenligning det er mellem danske fængsler, der driver landbrug, og at staten i stor stil skulle drive landbrug.
Det er da ingen sammenligning at lave, det synes jeg simpelt hen ikke.
I Nordjylland og mange andre steder i landet starter de unge landmænd, ved at de lejer sig ind på en gård, fordi de ikke har kapital nok.
Jeg synes ikke, vi skal gå ind som stat og drive landbrug og eje jord.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-03-02:
Det er ikke kun danske statsfængsler, der er sådan set også nogle store gårde i Danmark, som er ejet af den danske stat og bliver drevet økologisk, for det vedtog et flertal i Folketinget, da Svend Auken var miljøminister.
Så det findes allerede.
Det her er så bare et forslag om, at vi skal tage noget mere jord og få det ind i en statsligt ejet jordbrugerfond, som så kan forpagte noget landbrug ud, f.eks. til nogle unge landmænd, der gerne vil i gang, så de ikke behøver gældsætte sig for at komme i gang med at drive landbrug.
Jeg kan ikke forstå, at ordføreren ikke synes, det er positivt, at vi beholder mere landbrugsjord på danske hænder.
Lise Bech (DF), 2017-03-02:
Jeg synes, at vi skal beholde så meget dansk landbrugsjord som muligt på danske hænder, men det er bestemt ikke på den her facon, at vi skal gøre det.
Erling Bonnesen (V), 2017-03-02:
Tak for det.
Dette forslag fra Enhedslisten er reelt en genfremsættelse af forslag om en start på nationalisering af dansk landbrug, og dermed er det faktisk også et angreb på den frie, private og liberale ejendomsret, og det er vi på ingen måde tilhængere af i Venstre.
Men vi støtter økologien, og i Danmark ser vi i disse år en stigning og en flot udvikling i salget af økologiske fødevarer, og vi har længe været et land, som andre lande kigger til, når der skal hentes inspiration til landbrugs- og fødevaresektoren.
Vi går forrest i Danmark på mange områder, og det betyder, at vi i dag er et af verdens førende lande inden for køb af økologiske fødevarer.
Hvad er årsagen til denne udvikling?
Jeg synes, at vi i høj grad skal give forbrugerne æren for det, for hvis efterspørgslen efter økologiske produkter ikke fandtes, ville et tiltag for at fremme markedet jo ikke give nogen mening.
Vi skal huske på, at af udbud følger efterspørgslen.
I Venstre bakker vi fuldt ud op om økologi, men det skal være på markedsvilkår, og vi vil ikke risikere, at de landmænd, som længe har kæmpet for at bevare og drive deres egne landbrugsejendomme, bliver ofre for ulige konkurrencevilkår.
I Venstre mener vi ikke, at vi skal stifte en fond, som skal købe landbrugsejendomme og forpagte dem ud til landmænd med krav om økologisk landbrug inden for 1 års drift.
Det strider imod Venstres synspunkter, og det strider imod de frie markedskræfter.
Landmænd skal konkurrere på lige markedsvilkår ligesom med så meget andet, og det skal være op til forbrugerne selv, hvad de vil lægge i indkøbskurven og på tallerkenen.
I Venstre siger vi ja tak til økologi på markedsvilkår, men nej til, at staten skal opkøbe jorden, og Venstre stemmer imod forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-03-02:
Tak for det.
Jeg havde ikke forventet, at Venstre fuldt ud ville støtte vores forslag om at komme frem til at etablere en statslig jordbrugerfond, men jeg synes dog, det var positivt, at Venstre udtrykte sin positive holdning over for økologien.
Men det er jo udelukkende en markedsdrevet økologi, som Venstre tænker på.
Jeg synes, det er lidt tankevækkende, at man i mange kommuner og regioner sådan set har prioriteret økologien, altså at man har prioriteret det i den bespisning, der foregår på hospitaler, i daginstitutioner og på skoler.
Der er det offentlige sådan set med fremme i skoene og er med til at præge, at der kommer et større forbrug af økologiske varer, og at der bliver en sund bespisning i det offentlige.
Vi er jo oppe på, at der omsættes for knap 10 mia. kr. økologiske fødevarer i Danmark, og cirka 1,5 mia. kr. kommer fra det segment, der drejer sig om offentlige kantiner og større virksomheder.
De har økologi i deres kantiner, og det synes jeg egentlig er ret flot.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ikke det også er positivt, at kommuner og regioner er med til at være drivende for at få mere økologi i Danmark.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
I forhold til frit marked betyder det så, at ordføreren mener, at de eksternaliteter, som det konventionelle landbrug medfører, skal internaliseres i priserne?
For først dér kan vi jo reelt tale om et frit marked.
Så vil jeg gerne vide, om Dansk Folkeparti er enige i den liberalisering af landbrugsloven, der kom i 2010, som har muliggjort, at udenlandske kapitalfonde kan overtage danske landbrug og ansætte en landmand som forpagter.
Men når vi kommer med et forslag om, at landbrugsjorden skal blive på danske hænder – og så kan der ansættes en landmand som forpagter – så er Dansk Folkeparti meget imod.
Vil Dansk Folkeparti hellere have udenlandske ejere ind i dansk landbrug, end at det bliver på danske hænder?
Lise Bech (DF), 2017-03-02:
Enhedslisten fremsætter her et beslutningsforslag om oprettelse af en økologisk jordbrugerfond med det formål at opkøbe landbrugsejendomme.
I Dansk Folkeparti støtter vi økologi, og vi støtter den positive udvikling, der er inden for økologi, og den fastholdes bl.a., ved at vi prioriterer en stadig stigning i det økologiske areal.
Men økologi skal være markedsdrevet.
Det skal være forbrugerne og landmændene, der bestemmer, hvilke produkter der produceres.
Det her forslag, har jeg jo så fundet ud af, har været fremført flere gange her i Folketinget, og det vil jo bl.a. tvinge landmænd til økologisk drift, og det vil bestemme størrelsen på landbrug, samtidig med at der står i forslaget, at vi med en jordbrugerfond vil få frie og demokratiske landbrugere, samt at en sådan ordning vil gøre forpagteren til reel jordbrugsbesidder.
Dansk Folkeparti mener ikke, at en statslig økologisk jordbrugerfond er vejen at gå.
Det er ikke den måde, vi skal hjælpe landbruget på.
Der kan også ske det, at jordbrugerfonden bliver prisdanner og så ødelægger det frie marked.
Der er jo også allerede andre spillere på banen, bl.a. Dansk Landbrugskapital, og her har alle landbrug mulighed for at ansøge om lån.
Jeg tror faktisk heller ikke, at der er ret mange landmænd, der ville være særlig begejstret for Enhedslistens forslag.
Landmænd er et hårdtarbejdende folkefærd, og de foretrækker altså selv at bestemme og tilrettelægge produktion og arbejdsliv.
Nu er jeg jo nok nogle gange sådan lidt for direkte, men det her forslag handler jo i bund og grund om, at Enhedslisten ved tvang vil omlægge dansk landbrug til økologi med statens hjælp, og jeg synes ikke, at det er statens opgave på den her måde.
Så derfor kan vi ikke støtte det her forslag.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Jeg er faktisk enig i, at vi skal have et mangfoldigt ejerskab af landbruget, og at det er en rigtig god idé.
Jeg er meget bekymret for den liberalisering, man lavede i 2010, hvor man åbnede for, at alle mulige udenlandske kapitalfonde kunne gå ind og overtage dansk landbrugsjord.
Så det ville også være dejligt, hvis vi kunne mødes om at få lukket det hul, sådan at vi i Danmark kan lave en mangfoldighed af ejerformer, men også at vi er enige om, at vi ikke skal have kinesiske kapitalfonde til at eje en stor del af dansk landbrugsjord.
Kan vi være enige om det?
Simon Kollerup (S), 2017-03-02:
Det, der er vigtigt med landbruget, og det, der også er det geniale ved konstruktionen, er jo, at produktionen ligger der, hvor landbruget ligger, og derfor vil produktionen være i Danmark, uanset hvor midlerne kommer fra.
Selvfølgelig skal vi være opmærksomme på den udvikling, som ordføreren nævner der, men jeg mener ikke, at vi skal sige, at det ikke skal være muligt at investere i dansk landbrug, for det viser jo kun, at vi har et attraktivt landbrug, hvis også andre vil investere.
Men jeg kan godt forstå de latente bekymringer, der kan ligge i en eventuelt accelererende udvikling, og derfor skal vi selvfølgelig holde øje med det, men jeg mener ikke, vi skal afskære tilførsel af udenlandsk kapital til dansk landbrug.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-03-02:
Jeg vil også gerne være med til den der videre dialog mellem Socialdemokratiet og Enhedslisten, og vi kan lige så godt komme til nogle konklusioner, der er positive, for det her forslag vil ligge øverst i den grønne skuffe, første gang vi skal lave en finanslov sammen med en socialdemokratisk ledet regering.
Så I kan lige så godt vænne jer til, at det her er noget, vi mener alvorligt, og det har vi gjort hele vejen.
Jeg kan ikke se, at det er så slemt, at det skulle være landbrugsarealer, der er ejet af staten.
Det har vi jo allerede.
Der er en række fængsler i Danmark, som driver landbrug; vi har nogle godser – Hald Ege, Kalø, Fussingø – som er statsligt ejet, og som bliver drevet af staten, så jeg kan, ud fra hvad der sker ude i virkeligheden, ikke rigtig se, at man ikke skulle kunne lave en statslig fond, som er med til at købe nogle landbrug op.
Det er ikke et forslag om, at vi skal købe samtlige landbrug, der går konkurs, men at vi skal købe nogle landbrug op og løfte dem over i en fondsdannelse.
Jeg vil gerne høre ordføreren, om vi ikke kan komme frem til en løsning inden for 2 år, så vi er klar til næste finanslov.
Simon Kollerup (S), 2017-03-02:
Jeg vil starte med at sige, at der forhåbentlig ikke går 2 år, før vi skal have den debat.
Det kan jo klares allerede til efteråret, hvis regeringsmagten skifter.
Men jeg vil også gerne understrege, at lige så alvorligt som Enhedslisten mener det her forslag, lige så alvorligt mener jeg det sådan set også på Socialdemokratiets vegne, når jeg siger, at vi ikke synes, at staten skal ind og drive jordbrugerfonde.
Vi synes, at konstruktionen er fornuftig, at der er fornuftige tanker bag det, og det er jo også derfor, vi bifalder det de steder, hvor vi ser at det udbredes.
Det er jo der, hvor vi så må sige, at vores vækstplan for fødevarer og den liberalisering, der har været af ejerformerne, har muliggjort, at fællesskabet i højere grad kan komme ind og være med til at eje og tage ansvar for dansk landbrug – det synes jeg er positivt.
Men jeg deler ikke intentionerne om at skulle skyde statslig kapital i sådan en fond og dermed være med til på det store fællesskabs vegne at tage ansvaret for de landbrug, som jo er, forstår jeg, gået nedenom og hjem, og at det så er dem, der skal opkøbes.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-03-02:
Der vil jo ske en refinansiering af sådan et landbrug, der går ned, og så vil man kunne starte på en frisk.
Og det er jo ikke, fordi det er hr. Simon Kollerup eller andre politikere, der skal drive de her landbrug; det er jo landbrug, der bliver forpagtet ud, f.eks. til nye, unge landmænd, som har svært ved at komme i gang.
Hvis man skal etablere sig på selv en lille gård til 5 mio. kr., skal man jo selv have omkring 20 pct. i egenkapital, så bare for at starte op med en lille gård, skal man have 1 mio. kr. Og det er jo nogle af de der unge landmænd, som vi gerne vil hjælpe frem ved at lave en fond.
Jeg vil gene høre ordføreren, om det perspektiv med at have flere redskaber, som kan sikre, at vi får unge ind i erhvervet, ikke er værd at gå efter.
Simon Kollerup (S), 2017-03-02:
Det er jo også en del af den socialdemokratiske landbrugspolitik at være med til at forbedre mulighederne for et generationsskifte i dansk landbrug.
Vi mener bl.a., at vi har gjort det med Dansk Landbrugskapital, med vækstplanerne i fødevare- og vækstudspillet i 2015, og med økologiplanen får man jo også – hvis man gennemfører den, og det gør den nuværende regering så ikke, men det vil Socialdemokratiet jo så arbejde for at gøre, hvis vi måtte blive betroet ansvaret igen – skabt en efterspørgsel, der er med til at løfte et erhverv, så det bliver nemmere at træde ind i det.
Så jeg mener, at paletten af initiativer, der kan bringes i anvendelse for få yngre kræfter ind i landbruget, sådan set er rigelig stor, og at vi skal blive ved med at udvide den, men det konkrete forslag er vi bare ikke enige i.
Carsten Bach (LA), 2017-03-02:
Jeg kan så afsløre over for hr. Simon Kollerup – det kommer muligvis ikke som nogen overraskelse – at undertegnede i hvert fald ikke håber at komme til at se en kommende finanslovsdrøftelse mellem S og Enhedslisten, hvis det pågældende forslag, vi behandler her i dag, ligger øverst i bunken hos Enhedslisten.
Men jeg vil så til gengæld spørge hr. Simon Kollerup, om hr. Simon Kollerup og Socialdemokratiet mener, at der skal være mere eller mindre landbrugsjord på offentlige hænder, end der er i dag.
Simon Kollerup (S), 2017-03-02:
Jeg vil starte med at sige, at på den måde, som den nye trekløverregering er kommet fra start, kan det jo godt være, at ordførerens bekymringer må udleve sig tidligere end forventet.
Det er i hvert fald et sælsomt forløb at sidde og følge sådan lidt på sidelinjen, men lad det nu være det.
Jeg siger bare, at det forslag, vi behandler her, om en statslig jordbrugerfond mener jeg ikke er den rigtige måde at anvende midlerne på, og jeg mener ikke, at staten skal løbe den risiko, som er ved sådan en fond.
Carsten Bach (LA), 2017-03-02:
Tak for svaret.
Så vil jeg gerne vide, om hr. Simon Kollerup og Socialdemokratiet mener, at der skal være flere eller færre dyrkningsrestriktioner på den landbrugsjord, som det offentlige allerede i dag ejer.
Simon Kollerup (S), 2017-03-02:
Det er ikke et forhold, som jeg har arbejdet med i forbindelse med forberedelsen til det her beslutningsforslag, men ligesom jeg gerne sætter mig ned og drikker kaffe med fru Maria Reumert Gjerding, kunne det jo være, at man skulle gøre det med hr. Carsten Bach også.
Jeg kan næsten fornemme, at ordføreren har holdninger til sagen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-03-02:
Det er jo den helt almindelige måde, at man under lovbehandlingen kigger på, hvad man kunne tænke sig at få af ændringer.
Jeg synes egentlig, hr. Mogens Jensen farer lidt vild i procesjunglen.
Tag dog udgangspunkt i det, der er det afgørende, nemlig om vi kan få en lavere undergrænse.
Jeg hører hr. Mogens Jensen sige, at det ikke er skåret ud i granit, og dermed lægger hr. Mogens Jensen jo også op til, at vi måske kan få en lidt lavere undergrænse, og har dermed selv lagt op til, at vi gør noget ved det, og det synes jeg da er glimrende.
Det takker jeg for, og det håber jeg at hr. Mogens Jensen lever op til, når vi forhandler.
Britt Bager (V), 2017-03-02:
Hovedformålet med det her lovforslag er at modernisere biblioteksloven, så forfattere fremover modtager biblioteksafgift for net- og lydbøger på samme måde som for fysiske bøger.
Med forslaget foreslår regeringen at indføre biblioteksafgift for e-bøger og netbøger og nedsætte bagatelgrænsen for udbetaling af biblioteksafgiften, og at beløb, der ikke udbetales som følge af undergrænsen, i fremtiden vil blive fordelt til de forfattere, som ellers ville have fået højst 5.000 kr. i afgift.
Alle partier er bekendte med detaljerne i forslaget her, så dem vil jeg afholde mig fra at gentage.
Helt overordnet vil jeg dog sige følgende om forslaget: For så vidt angår biblioteksafgift på e-bøger og netlydbøger, giver det kun god mening at modernisere ordningen, så den stemmer overens med den udvikling, vi ser i dag.
Forfattere bør, uanset om de udgiver fysiske bøger, lydbøger eller e-bøger, modtage støtte på lige vilkår i form af biblioteksafgift. For så vidt angår bagatelgrænsen for udbetaling, vil en sænkelse betyde, at flere forfattere fremover vil modtage støtte, og det vil især gavne de nye forfattere, der i større omfang vil kunne få udbetalt biblioteksafgift.
Det er absolut positivt, ikke kun for de berørte forfattere, men også for bogmarkedet og for læserne.
Samtidig sikrer vi, at biblioteksafgiften fortsat er målrettet de forfattere, der har forfattergerningen som deres primære virke.
Alt i alt er Venstre på linje med de øvrige partier meget positive over for det her forslag, dels fordi forslaget indebærer en nødvendig modernisering af den nuværende lovgivning, dels fordi forslaget sikrer mere lige vilkår for fordelingen af afgift til forfatterne.
På den baggrund støtter vi forslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2017-03-02:
Jeg er jo i virkeligheden enig med fru Britt Bager om det med minimumsgrænsen og også argumentet for, at den ikke skal længere ned.
Men jeg vil bare lige i sandhedens interesse i forhold til det spørgsmål, fru Britt Bager stillede før til hr. Alex Ahrendtsen, høre, om fru Britt Bager ikke kan bekræfte, at Udvalget til Beskyttelse af Videnskabeligt Arbejde, forkortet til det mundrette UBVA, faktisk i deres høringssvar plæderer for en nedsættelse af minimumsgrænsen, altså en udbetaling uden omfordeling ned til en administrativ bagatelgrænse, som de skriver.
Så der er faktisk nogle, der i høringssvarene er kommet med det, ligesom der er andre, der har gjort det i forhold til den modsatte ende af skalaen.
Britt Bager (V), 2017-03-02:
Det kan jeg bekræfte.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-03-02:
Jeg vil egentlig bare benytte lejligheden til at takke for ordførertalen og den der åbne tilgang, som ordføreren har til hele det her lovforslag.
Jeg glæder mig meget til udvalgsbehandlingen og håber, at vi måske kan nå frem til en eller anden form for enighed om nogle få ændringer.
Så ordføreren skal have tak.
Søren Søndergaard (EL), 2017-03-02:
Så kan det jo kun blive godt.
Leif Mikkelsen (LA), 2017-03-02:
Tak for det.
Det her har jo været noget tid undervejs.
For 5 år siden blev der nedsat et udvalg, og de fremkom så med en rapport for 2 år siden med en række anbefalinger, som jo tog højde for den udvikling omkring e-bøger, netlydbøger osv. – så derfor er der tale om en helt naturlig justering.
Så har kulturministeren nu lagt et forslag på bordet, og vi har i Liberal Alliance for vane at være ret enige med kulturministeren.
Derfor har jeg ikke behov for at tilføje så meget, andet end at vi synes, at kulturministeren også her har haft en heldig hånd med hensyn til at lægge et fint forslag på bordet, som så danner grundlag for det udvalgsarbejde, der nu går i gang.
Så det er en markering af, at vi sådan set bakker kulturministeren op.
Zenia Stampe (RV), 2017-03-02:
Det korte budskab heroppefra er, at vi støtter forslaget, og jeg kan indledningsvis sige, at jeg også skulle meddele fra både Alternativet, som ikke er her, og SF, at de også støtter forslaget.
Så vil jeg knytte et par enkelte ord til det som forklaring på, hvorfor vi støtter forslaget.
Vi synes, det er rigtig fornuftigt, at der sker en sådan modernisering, og at biblioteksafgiften i højere grad bliver platformsneutral.
Men der er ingen tvivl om, at når man på den her måde ændrer betingelserne for, hvordan man skærer en kage, og hvem der får noget, kan det have store konsekvenser.
Det er også derfor, vi gør det.
Det er sådan set for at belønne dem, som skriver e-bøger.
Jeg tror ikke, der er nogen herinde, der synes, det er retfærdigt, at man ikke får nogen penge, fordi ens værk er blevet udgivet som e-bog og ikke som fysisk bog.
Det er jo ubetinget til deres fordel og helt fair og retfærdigt.
Men der er jo ingen tvivl om, at der også sidder nogle i den anden ende og tænker, hvad det betyder for dem.
Derfor synes vi også, det er rigtig fornuftigt, dels at der bliver lagt op til en gradvis indfasning, dels at der bliver lagt op til en evaluering i forbindelse med indfasningen.
Det handler dels om fordelingen mellem de digitale medier og de fysiske, men det handler også om det pointsystem, der skal laves for uddeling af midler til de digitale udlån.
Det er jo bekendtgørelsesstof, men også noget, formoder jeg, vi vil beskæftige os med: Hvordan skal det her pointsystem stykkes sammen?
Skal det være hundrede procent afhængigt af udlån, eller skal det som på det fysiske område have nogle forskellige vægte?
Det kan jeg ikke sige nu, men jeg kan bare sige, at det selvfølgelig er noget, som vi vil dykke ned i, og som jeg også tror alle andre her vil have en interesse i at dykke ned i, for formålet er jo, som det også bliver sagt heroppefra, ikke bare at kompensere den enkelte forfatter.
Det er også at give kunststøtte, og der kan vi så diskutere, hvad vi gerne vil støtte, og hvordan det skal give sig udslag i de forskellige point og vægte.
Med de ord vil jeg igen konkludere, at vi støtter forslaget, og det gør SF og Alternativet også, hvilket de har bedt mig om at meddele.
Naser Khader (KF), 2017-03-02:
E-bøger indeholder den samme tekst som den trykte bog.
Vi bruger alle sammen elektroniske apparater til at læse nyheder, og mange bruger dem også til at læse e-bøger på.
Derfor er det også kun retfærdigt, at forfatterne også modtager penge for, at deres bøger lånes i en elektronisk version.
Den elektroniske tekst har jo samme indhold som den trykte udgave, og der er gjort det samme arbejde med at skrive bogen.
En forfatter skal derfor ikke straffes for at have læsere, der foretrækker at læse den elektroniske version.
Personligt foretrækker jeg den gammeldags måde at læse bøger på, men det er en smagssag, og selvfølgelig skal forfattere, hvis læsere foretrækker e-bøger, også belønnes for det.
Derudover støtter vi, at biblioteksafgiftens undergrænse nedsættes fra 2.137 kr. til 1.250 kr.
Det er et kompromis, som et flertal står bag – det styrker mindre læste forfattere og giver et incitament til at skrive bøger, selv om man ikke er en meget læst forfatter.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Mogens Jensen (S), 2017-03-02:
Jamen man kan altid gå ind og ændre noget under en lovbehandling, men det, jeg blot anholder her, er, at vi har siddet i ordførerkredsen og haft lange diskussioner om det her og har overvejet niveauer frem og tilbage, hvorefter man så finder hinanden i et kompromis.
Og så fordi hr. Alex Ahrendtsen ikke er med i forhandlingen, men der er en anden ordfører fra DF til stede, som jo accepterede det kompromis, så skal tingene lige laves om, når hr. Alex Ahrendtsen kommer tilbage.
Altså, jeg synes ikke, det er en ordentlig måde at arbejde på, og jeg skal bare gentage, at for os er det her ikke skåret i granit, men vores udgangspunkt vil være det kompromis, som alle har siddet og nikket til, og som lægger et niveau, der altså er en halvering af det niveau, som vi har haft tidligere.
Så det vil være vores udgangspunkt i forhandlingerne.
Men jeg må spørge hr. Alex Ahrendtsen igen, om han synes, det er en rimelig måde at arbejde på politisk.