Pelle Dragsted (EL), 2024-12-11:
Tak for det.
Jeg er her, fordi vores finansordfører, Trine Pertou Mach, desværre er syg i dag.
Jeg kan meddele til at starte med, at vi kommer til at stemme imod det her finanslovsforslag, og det handler grundlæggende om, at vi simpelt hen ikke mener, at den svarer på en eneste af de store udfordringer, som vi som samfund står over for.
Uanset om vi snakker om vores klimakrise, eller om vi snakker om den galoperende ulighed, som igen slog rekord i de sidste målinger fra 2023, så er finanslovsforslaget ikke et finanslovsforslag, der svarer på de udfordringer.
Det er vigtigt at huske, når vi snakker om finanslovsvedtagelse, at det jo ikke bare er finanslovsaftalen, man vedtager, altså det lille hæfte, som er forhandlet mellem regeringen og SF og Radikale.
Det er jo hele regeringens finanslovsudspil med de ændringer, der ligger i det.
Og det her finanslovsudspil indebærer jo bl.a. også skattelettelser for omkring 10 mia. kr., som ikke overraskende, som det jo har for vane, indebærer de allerstørste lettelser til dem, der har meget og måske ikke har behov for mere, bl.a. altså en annulleret skat på sådan nogle som Blackstone og andre ejendomsinvestorers lagerbeskatning og også nogle meget store personskattelettelser til dem, der tjener mange penge.
Så selve aftalen er jo en meget lille del, og den indeholder sådan set nogle gode elementer.
Jeg synes, det er godt, at man laver et forsøg med skolemad.
Det havde været flot, hvis man havde indført skolemad og ikke bare for nogle få elever.
Ser man på det større finanslovsforslag, er der tale om et finanslovsforslag, som meget afspejler det, som er regeringens linje, nemlig at være en regering, der først og fremmest tilgodeser den økonomiske elite i det her samfund.
Det ser vi med det, der ligger bag omkring skat, og dem, som modtager de skattelettelser.
Altså bare sådan
det her med en sænkelse af aktieindkomstskatten vælger man så at lave på en måde, hvor det kun er dem med rigtig store aktieindkomster, som får glæde af den, ikke den almindelige lille opsparer.
Så det er egentlig ikke så overraskende, for det er jo det, vi oplever at den her regering mere generelt gør: Den stiller sig på de mennesker side, som måske ikke er dem, der har mest brug for, at politikerne stiller sig på deres side, nemlig dem, som nok klarer sig rimelig godt af sig selv i forvejen.
Vi prøver at stå på almindelige danskeres side, uanset om det er folkepensionister eller førtidspensionister eller de mennesker, som går på arbejde og skaber værdierne i det her samfund hver eneste dag, for det skal der også være nogen der gør.
En af de ting, jeg synes er mest urimelig og problematisk med den her finanslov, er, at det efterlader rigtig mange danskere økonomisk på perronen, og det er de danskere, der lever af forskellige former for offentlige ydelser, særlig vores folkepensionister, over en million, som på grund af den her finanslovs meget lave regulering af folkepensionen og førtidspensionen og alle de andre offentlige ydelser kommer til at opleve også næste år at stå med færre penge i købekraft, end de havde, før inflationskrisen ramte.
Når man står nede i supermarkedet, vil pengene altså række kortere i 2025, end de gjorde før inflationskrisen.
Det synes jeg ikke vi kan være bekendt.
De har betalt for min og mange andre af Tingets ærede medlemmers uddannelse.
Førtidspensionister er mennesker, der f.eks. er ramt af en arbejdsskade eller andet og ikke er i stand til at arbejde, og det gælder sådan set også folk på kontanthjælp, på dagpenge og på andre ydelser, som er ramt af sygdom eller arbejdsløshed, og de er altså den gruppe, vi efterlader på perronen.
Mens vi andre har indhentet vores købekraft stille og roligt, efterlader vi altså store grupper på perronen.
Vi havde stillet et ændringsforslag fra Enhedslistens side om at øge reguleringen af de ydelser med ekstra 5 pct. oven i den normale regulering, og det ville bringe dem cirka op på niveau med den velstandsudvikling, som lønmodtagerne gennemsnitligt oplever.
Det ville have betydet, at en folkepensionist f.eks. ville få 5.500 kr. ekstra om året ud over den øvrige regulering, og at en førtidspensionist ville få omkring 7.500 kr. ekstra om året.
Vi foreslog at finansiere det her ved at udskyde de skattelettelser, som skal træde i kraft i 2025, så de i stedet for trådte i kraft i 2026, hvor reguleringen af de her ydelser så kommer af sig selv, kan man sige; der er jo tale om en engangsudgift.
Det synes vi ville være helt rimeligt.
Jeg kan personligt godt vente på at få en skattelettelse et år mere, for at en fattig folkepensionist ikke skal stå og vende hver en krone nede i supermarkedet.
Det ville være udtryk for ansvar og solidaritet og noget af det, som jeg ligesom også forbinder Danmark og den danske model med.