runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Vinther (RV), 2021-05-17:
Tak for det.
Som medarbejder i enhver sammenhæng, hvor man har ansvaret for andre mennesker, er man betroet en opgave, som er mere end ansvaret for en konkret opgave, men også betroet en opgave, som rækker ud over en selv og derved også for det billede, man tegner af det arbejde, man har, og det felt, man er på.
Derfor har vi dels konkrete love og regler, som gør, at man for en kortere eller længere periode kan blive sat fra bestillingen, dels at man som leder her i det offentlige er forpligtet til at tage gode referencer, når der skal ansættes nye medarbejdere.
Samtidig udgør det et sikkerhedsnet, hvor man som leder har redskaber til at sikre, at man har ansat medarbejdere, som er opgaven voksen eller – som det har vist sig – var opgaven voksen, for der er jo en første gang for alting, og så skal man kunne skride ind, også over for dårlig opførsel og forsømmelighed, når man ser det.
For det handler nok om den enkelte medarbejder og det ansvar, man hver især har, for samvittighedsfuldt at løse sin opgave, men det handler også om ledelse af medarbejdere, altså som leder at være tæt nok på opgaven og kunne give råd og sparring og skride ind, hvis ikke opførslen er i orden.
Løsningen er ikke yderligere straf – her ved at man alene på mistanke kan skride ind – men god ledelse, udvikling af et godt arbejdsmiljø og altså at bruge de nuværende regler, og vi kan derfor ikke støtte forslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
Tak for det.
Jeg ved, at ordføreren gerne vil have nogle spørgsmål, og derfor: Jeg bliver lidt bekymret, når vi snakker om ældreområdet og man så ser, at Nye Borgerlige jo ønsker besparelser i form af skattelettelser på 100 mia. kr.
Skattelettelser kan jo være gode nok, men altså, vi har jo også, må man sige, en værdig ældrepleje, vi skal tage os af.
Og vi skal jo i hvert fald sikre, at vores velfærdssystem fungerer.
Så derfor bliver jeg lidt bekymret: Hvor meget mener Nye Borgerlige at ældre selv skal betale for i forhold til pleje?
Og i forhold til den debat, vi har her i dag: Synes ordføreren ikke, det er en glidebane, at man f.eks. skal til at forsikre sig for at få en ordentlig og værdig ældrepleje, hvad vi jo har set, altså i forhold til forsikringer?
Og synes ordføreren ikke, at det må være sådan, at vi da som samfund i udgangspunktet skal sikre, at de ældre medborgere, der har bygget vores samfund op, får en værdig ældrepleje, uden at de skal hive pungen op af lommen?
Mette Thiesen (NB), 2021-05-17:
Jo, det er jeg sådan set meget enig med ordføreren i.
Nu skal jeg ikke gå ind i den evige debat med hensyn til det økonomiske spørgsmål.
Der står vi bare to forskellige steder: Dansk Folkeparti har en socialistisk økonomisk politik, og vi har en borgerlig økonomisk politik.
Så det er bare forskelligt, og der har DF jo selvfølgelig skiftet standpunkt siden slutningen af 1990'erne.
Sådan er det.
Men jeg vil nærmere sige, som jeg sagde til Socialistisk Folkepartis ordfører, at jeg mere synes, at det her er et tegn på, at systemet ikke fungerer.
Så jeg vil hellere se på at lave systemet om, og det er jo præcis noget af det, vi foreslår her, altså at pengene følger den enkelte ældre, sådan at man reelt har et frit valg.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
Dansk Folkeparti vil sikre ældre en værdig og ordentlig behandling.
Vi vil sikre en god og værdig ældrepleje, og vi vil faktisk også sikre, at vi som minimum har nogle gode standarder i et velfærdssamfund som Danmark, uden at man skal hive, kan man sige, egne midler op.
For vi får jo netop skabt et A- og et B-hold i forhold til dem, der har en ganske almindelig folkepension.
Og der kan jeg bare konstatere, at Nye Borgerlige vil skære hundrede milliarder på det system, vi har i dag.
De penge skal komme et eller andet sted fra, og det vil da komme til at gå ud over vores velfærdssamfund og vores ældre, hvis man, kan man sige, giver et så markant beløb i skattelettelser.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-17:
Jeg mindes med glæde, dengang Dansk Folkeparti var et borgerligt parti med en reel borgerlig økonomisk politik.
Det er jo desværre ikke tilfældet længere.
Det må jeg bare med skam konstatere.
Nej, det handler ikke om, at man skal skære ned i forhold til de ældre, når vi ønsker, at der skal være en mindre offentlig sektor, og at pengene reelt skal gå til kernevelfærd.
Det handler bestemt heller ikke om, at de ældre ikke skal have de bedste forhold, når vi siger, at danskerne skal have lov til at beholde langt flere af deres egne penge.
Det er bare ganske almindelig god borgerlig snusfornuft.
Men at pengene skal følge den enkelte ældre går vi hundrede procent ind for, altså hvad angår at de ældre skal have nogle ordentlige forhold.
Men vi kommer ikke til at være imod, at der er nogle steder, hvor man tilbyder noget ekstra.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-05-17:
Tak for det.
Og også tak for engagementet, som jeg sådan set også selv roste fra talerstolen.
Jeg undrer mig bare over forslaget, for når nu Venstre siger, at der er et for dårligt kendskab til friplejehjem eksempelvis, vil jeg sige, at den tidligere regering jo netop besluttede at indføre den her plejehjemsportal – Plejehjemsoversigten tror jeg den hedder, for at være helt nøjagtig.
Og jeg har faktisk forsøgt, også som optakt til det her forslag i dag, at lave en søgning på det.
Altså, hvordan ser det egentlig ud?
Hvor er informationen om, hvad det er for nogle muligheder, jeg har?
Og jeg må bare tilstå, at spørgsmålet om pris eksempelvis er stort set ikkeeksisterende, når man kigger i Plejehjemsoversigten.
Hvis det virkelig er så vigtigt og så svært at rekruttere ældre til private plejehjem, hvorfor bruger man så ikke sådan et redskab, som er fuldstændig frit tilgængeligt for alle plejehjemsledere?
Jane Heitmann (V), 2021-05-17:
Jeg står faktisk her og kommer lidt i tvivl om, hvorvidt portalen var et fælles satspuljeprojekt, eller om det var en klar VLAK-prioritering – det kan jeg faktisk ikke huske.
Og det er såmænd også lige meget, om det var det ene eller det andet.
Man kan i hvert fald sige, at uanset hvad, var plejehjemsportalen jo, hvad skal man sige, et forsøg på, at de ældre skulle have bedre muligheder for at orientere sig, når de skulle vælge et plejehjem.
Og det handlede sådan set ikke om privat eller offentligt, men det handlede om, at man skulle have bedre muligheder for at orientere sig.
Og der kan man sige, at der har plejehjemsportalen måske, måske ikke virket helt efter hensigten; der er stadig noget at gøre.
Men det ændrer jo ikke på, at de ældre stadig væk er i tvivl om, hvad det reelt er, de kan vælge imellem – hvad der er af fritvalgsmuligheder.
Der har vi et stykke arbejde at gøre, og det er sådan set derfor, at Venstre har fremsat et forslag, i forhold til at det kunne være tværkommunale ældrevejledere, som kunne oplyse de ældre, men også deres pårørende, om de muligheder, som der reelt er, når f.eks. den sidste bolig skal vælges.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-05-17:
Men jeg synes jo netop, at det var derfor, vi lavede plejehjemsportalen; altså, det var jo et forsøg på at give borgerne oplysning om, hvad der var af muligheder, hvis man skulle have en plejebolig.
I virkeligheden er problemet jo nok, at man sjældent får den bolig, som man ønsker sig, når behovet opstår, for den skal jo sådan set være ledig.
Altså, hvor mange ledige boliger har Venstre råd til skal stå tomme og vente på, at der er nogen, der skal vælge dem til?
Mette Thiesen (NB), 2021-05-17:
Tak for det.
Det deler vi bestemt, og der er virkelig meget at se til på ældreområdet i forhold til at gøre det meget bedre, end det er i dag.
Jane Heitmann (V), 2021-05-17:
Jeg er rigtig glad for, at man også hos Nye Borgerlige, præcis som hos os i Venstre, ønsker, at alle ældre skal have et reelt frit valg.
Jeg er også rigtig glad for, at vi tilsyneladende kan finde hinanden omkring friplejehjem og muligheden for, at flere ældre, også på plejehjemsområdet, skal have mere at vælge imellem.
Så jeg vil bare kvittere for den meget positive tilgang.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-05-17:
Tak for det.
Jeg lyttede meget interesseret til ordførerens forslag om, hvad sådan en ældrevejleder kunne bruges til.
Jeg tror, jeg hørte ordføreren sige, at det f.eks. kunne være råd og vejledning, i forhold til om det egentlig var en plejebolig, man havde behov for, eller om man måske bare havde brug for mere hjælp.
Og tænker ordføreren, at vi har udfordringer med de råd og vejledninger, som visitatoren giver til borgere rundtomkring i landet, også i forhold til hvilke muligheder de har for at vælge eksempelvis en privat leverandør?
Bliver det ikke lidt dobbeltkonfekt?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-05-17:
Det kunne man jo mene.
Men vi må jo også bare se de tal, jeg læste op lige før.
Der viste det sig jo, at faktisk mellem en tredjedel og halvdelen af de ældre, der er visiteret, slet ikke kender deres muligheder for, hvad de kan gå ind med.
Det svarer ligesom til, at du går til din egen læge, der siger: Du skal have den her type medicin – men du har det faktisk rigtig skidt med den.
Men du ved ikke, at der er andre muligheder.
Så er der mange ældre, det tror jeg i hvert fald – mange af de ældre, jeg kender, også mine egne forældre – der er meget beskedne, så de siger: Nå, men det er også meget fornemt; tak for det.
De ved ikke, at de har muligheden for frie valg.
Det er jo det, ældrevejledere skal gå ud og understøtte og forklare de ældre om, altså hvor deres muligheder er, og hvad de kan.
Jeg er ikke ekspert på ældreområdet, jeg er bare standin her, men det er i hvert fald det, vi ser, nemlig at der i hvert fald er en større udfordring.
Derfor er vi meget positive over for Venstres forslag, der siger: Vi har brug for ældrevejledere.
Hvis det så en dag helt har løst sig selv, kan det jo være, man kan stoppe ældrevejledningsordningen.
Men i forhold til hvor vi står i dag, synes vi, der er behov for det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-05-17:
Jeg synes bare, ordføreren kredser netop om noget helt andet, nemlig at borgere ikke nødvendigvis bliver visiteret til det, som de rent faktisk har behov for, og at de i beskedenhed, og fordi de ikke kender området, så bare siger: Nå, jamen så er det nok sådan, det er.
Og det har jeg respekt for.
Det kan være svært at finde rundt i.
Vi kan jo se, at jo flere ældre, der kommer, jo sværere bliver det at blive visiteret til et plejehjem.
Vi har jo ikke fået flere plejeboliger, selv om der er kommet forholdsvis flere ældre.
Så er det i virkeligheden ikke bare en udsultet økonomi i ældreplejen, der er årsagen til de problemer, som ordføreren fremfører som argument for, at vi nu skal have ældrevejledere og ikke flere til at hjælpe de ældre?
Jane Heitmann (V), 2021-05-17:
Jamen det, der er afgørende for os i Venstre, er sådan set, at der er noget at vælge mellem.
Og der ønsker vi – og det vil jeg bestemt ikke lægge skjul på at vi ønsker – at der skal være friplejehjem i alle kommuner, så alle ældre reelt har et frit valg.
Og det er jo, fordi vi i Venstre synes, at det er en kæmpe ulighedshedsfaktor, når det kun er få, der reelt har noget at vælge imellem, mens andre ikke har.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-05-17:
Nej, ikke nødvendigvis, for der er jo også mange muligheder for at vælge private tilbud.
Det er også en mulighed.
Det er der rigtig mange der heller ikke er klar over at man kan.
Men det er klart, at vi har en løbende udfordring fremadrettet med hele vores ældreforsorg, fordi vi jo naturligvis og heldigvis bliver ældre, men udgifterne ude i kommunerne vokser også meget hastigt.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-17:
Frihed og frie valg har desværre trange kår i Danmark anno 2021.
Vi lever i et land, hvor systemet er præget af kassetænkning, hvilket ødelægger det for den enkelte dansker.
Vi så det i en meget omtalt og hjerteskærende dokumentar på TV 2, hvor man så, hvordan plejehjemsbeboerne Else og Niels, der begge er mennesker med demens, blev ydmyget og svigtet på det groveste af plejepersonalet på to kommunale plejehjem i henholdsvis Aarhus og Randers.
Nu skal det ikke lyde, som om forholdene er sådan på alle kommunale plejehjem, men det her problem stikker altså dybere end bare de to plejehjem i Aarhus og Randers.
Der er simpelt hen tale om, at systemet ikke er godt nok.
Derfor er der brug for, at de ældre og deres pårørende får langt bedre mulighed for at stemme med fødderne.
Kort sagt skal de have et reelt frit valg, både til at vælge til og til at vælge fra.
I Nye Borgerlige går vi ind for, at pengene skal følge den enkelte ældre, så de ældre og deres pårørende selv kan bestemme det plejetilbud, de ønsker, for det er en væsentlig del af en værdig alderdom, at systemet ikke umyndiggør den ældre.
Derfor skal ordninger, hvor kommunen visiterer til eksempelvis en plejehjemsplads, mad og rengøring, gives som direkte tilskud på et bevis, som den ældre selv kan disponere over.
Det vil ganske naturligt lukke de plejehjem, der ikke leverer et højt nok plejeniveau, og dårlige ledere og medarbejdere vil ikke bare blive omplaceret.
Så ønsker vi også, at langt flere plejehjem skal være friplejehjem, for det skaber bedre plads til initiativ og individuelle løsninger uden om offentlige regelværk og kommunale bånd.
På friplejehjem kan idéer langt lettere og hurtigere omsættes til praktiske tiltag og bedre livskvalitet for beboerne, og det er der hårdt brug for.
Hvis man indrettede hele ældreområdet, som jeg foreslår her, ville man faktisk komme helt uden om den problematik, som det her beslutningsforslag adresserer.
Vi skal give de ældre, der har været med til at bygge vores land op, en ordentlig og omsorgsfuld alderdom og et reelt frit valg.
Det synes jeg faktisk de fortjener.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-05-17:
Tak for det.
Jeg elsker, når borgerne stemmer med fødderne, og jeg synes, det er helt fair, at man som ældre ligesom kan vælge til og vælge fra, i forhold til hvad man selv synes man har brug for.
Men et eksempel, fru Mette Thiesen: På et privat plejehjem i det område, jeg kommer fra, kunne man så vælge at købe sig til den hjælp, som ikke var inden for de rammer, som kommunen nu havde udstukket.
Det fortolkede det her private plejehjem på den måde, at borgerne fik tilbud om, at når de skulle have vasket hår, kunne de også vælge at købe sig til hårmassage.
Jeg har selv spekuleret meget over, hvordan i alverden man bærer sig ad med at vaske hår uden også samtidig at give hårmassage.
Men her var det altså blevet en tilkøbsydelse.
Det var jo ikke sket på et offentligt plejehjem, for der havde man fået vasket hår, med hvad der nu følger af hårmassage, for der kan man ikke lave tilkøbsydelser.
Er der ikke bare en kæmpe udfordring, i forhold til at man risikerer at booste tilkøbsydelser, mere end at man sikrer, at borgerne får præcis den hjælp, som de har brug for?
Mette Thiesen (NB), 2021-05-17:
Jeg synes, det er mere uhyggeligt, at Socialistisk Folkeparti vil stavnsbinde ældre mennesker til dårligere service i stedet for reelt at lade dem vælge frit.
Jeg kan simpelt hen ikke se noget problem i, at der er nogle plejehjem, der tilbyder det.
Man kan jo sagtens have en almindelig hårvask, hvor der er en lille smule hårmassage, og så kan man tilkøbe yderligere.
Det kan også være, hvis man går til frisøren og man skal have en hårkur, at man så også får en yderligere hovedbundsmassage.
Jeg kan simpelt hen ikke se noget problem i, at man gør det muligt.
Jeg synes, det er mere problematisk, at man fra Socialistisk Folkepartis side tilsyneladende hellere vil stavnsbinde borgere til en dårligere service.
For vi kan jo se, at systemet ikke fungerer, som det er i dag.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-05-17:
Jeg kender rigtig mange ældre mennesker, som synes, at håret skal vaskes ordentligt, når det bliver vasket, og at det også indebærer, at man faktisk får hårmassage, men som ikke nødvendigvis har råd til at købe sig til den her ekstra hårvask.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-17:
Jamen altså, som udgangspunkt synes jeg jo, at alt det, som ordføreren nævner nu, netop er beviser for, at systemet ikke fungerer.
For hvorfor er det, man føler behov for at skulle tilkøbe ting?
Det er, fordi man ikke får det ud fra de mange penge, der lige nu bliver postet ud i kommunerne, og som vi bare kan se går til tilsyneladende også alt muligt andet end det, der ligesom er kernevelfærd.
Så jeg vil bestemt ikke angribe, at der er nogen, eksempelvis private plejehjem, der gerne vil lave tilkøbsydelser til dem, som bor der, så de har mulighed for at få de her goder.
Det kunne jeg aldrig nogen sinde drømme om at stille mig i vejen for.
Men jeg vil hellere angribe det system, som er fuldstændig forkert skruet sammen, og hvor pengene ikke følger den enkelte ældre i dag.
Og det er det, vi ønsker i Nye Borgerlige – at pengene følger den enkelte ældre, for de kan godt vælge selv.
Marie Bjerre (V), 2021-05-17:
Nej, altså, beboere på socialområdet er ikke mindre værd end patienter i sundhedsregi, men det, der er afgørende for Venstre, er, at retssikkerheden gælder, når man er dømt.
Det er jo det samme, der gælder i forhold til børneattester.
Der er heller ikke noget på børneattesten, før man har været igennem en strafferetlig sag og er blevet dømt.
Og det her forslag vedrører jo kun dem, der er tiltalt eller under mistanke.
Jeg synes sådan set, der er mange af de forslag, som ordføreren er inde på at arbejdsgruppen skal se på, som kunne være meget fornuftige, men det må vi jo så se på, når vedkommende er blevet dømt, og derved vil det så også være et retspolitisk beslutningsforslag og ikke et socialpolitisk.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
Tak for det.
Jeg ved ikke, om ordføreren har set den dokumentar, der var om sygeplejersken Christina, som jo nu er blevet tiltalt for en række mord, kan man vel godt sige, hvor patienterne fik sovemedicin.
Men synes ordføreren så, at man, når der er så grel en mistanke som i det eksempel, så simpelt hen skal kunne fortsætte med at arbejde inden for faget, altså indtil man er dømt?
Eller synes ordføreren, at man skal finde en løsning på, hvordan man sikrer nogle af de mest sårbare udsatte på en eller en måde, hvor man kan sikre begge dele?
Marie Bjerre (V), 2021-05-17:
Nej, selvfølgelig skal man ikke kunne fortsætte med at arbejde inden for socialområdet eller inden for sundhedsområdet, hvis man bevidst forsømmer sit arbejde eller udøver grov vold, men sagen er jo, at de kompetencer har vi allerede i dag.
Jeg forventer da sådan set, at lederen bortviser den pågældende medarbejder, som opfører sig på den måde.
De kompetencer er der jo allerede i dag.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-05-17:
Tak for det.
Jeg vil lige starte med at sige tak til fru Marie Bjerre for hendes hilsen.
Jeg er selv uddannet socialpædagog og har arbejdet på bosteder, og det er rigtig dejligt at få den anerkendelse.
Det er jeg helt sikker på at mange af mine kolleger også er glade for, og det er også rigtig vigtigt, at vi tager det med her i dag.
Dansk Folkepartis beslutningsforslag adresserer også et reelt nok problem.
Med beslutningsforslaget foreslås det, at man i sådanne sager midlertidigt bør kunne fratage retten til at arbejde inden for socialområdet, hvis der er en begrundet mistanke om grov forsømmelighed, og det er vi i SF imod.
Vi ser det som problematisk, at forslaget gør det muligt, at man ved en anklage om vold kan blive frataget retten til at arbejde, selv om vi endnu ikke ved, om man er skyldig, eller om man bliver frikendt.
I stedet mener vi, at arbejdsgiveren har et stort ansvar i forhold til at vurdere, om en medarbejder er i stand til at udføre en opgave.
Det er et ledelsesansvar, og der er rigtig mange redskaber, en ledelse kan tage i brug.
Lederne har i dag allerede et stort ansvar for, at medarbejderne er rustet til jobbet, og der skal bl.a. indhentes straffeattester, når sociale tilbud, som hører under socialtilsynet, ansætter personale, vikarer og ledere.
Yderligere har lederen mulighed for at bortvise en medarbejder, hvis han eller hun væsentligt har misligholdt sit ansættelsesforhold.
Dog er vi i virkeligheden optaget af muligheden for en autorisation.
Det vil vi gerne se mere på.
SF mener ikke, at en fratagelse af retten til at arbejde ved begrundet mistanke om grov forsømmelighed er en god løsning.
Det vil ramme alt for mange helt forkert, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
Tak for det.
Anerkender ordføreren, at der er udfordringer i dag, og at vi jo gentagne gange kan læse i avisernes spalter, at der er udfordringer netop i forhold til den situation, at selv om nogle er blevet bortvist, kan de arbejde inden for faget, bare et andet sted?
Så de værktøjer, der er i dag, er jo simpelt hen ikke gode nok til ligesom at finde de her brodne kar.
Og så er vi jo helt enige i, at der findes rigtig mange gode medarbejdere.
Det her handler sådan set også kun om dem, der ikke gør det godt nok, og som jeg mener ikke skal være i faget.
Hvad kan en arbejdsgruppe skade i forhold til at belyse fordele og ulemper?
For det er jo rigtigt, som ordføreren siger, at på sundhedsområdet har man autorisation, så derfor kan man fratage dem retten, også midlertidigt, i forhold til det.
Det kan man ikke på det her område.
Og det er jo også sådan på det her område, at det heller ikke altid nytter at have en straffeattest med, heller ikke i det her tilfælde, for det er jo ikke sikkert, at der er begået noget tidligere.
Det ville man jo gøre for at forebygge det fremadrettet – det ved ordføreren også at vi i Dansk Folkeparti har kæmpet for mange gange.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-05-17:
Jeg anerkender, at der er rigtig mange meget dygtige ansatte på bostederne.
Jeg anerkender, at hver evig eneste gang der sker et overgreb på en borger, er det en alvorlig fejl, og at det er helt forfærdeligt, når det foregår.
Men jeg vil også høre, om spørgeren kan anerkende, at der faktisk også ret ofte sker ubegrundede anklager eller kommer forskellige anklager, hvor der i virkeligheden ikke kan rejses en sag, i forhold til om man er skyldig.
Og det handler ikke om, om man skal slippe af sted med det, men det handler faktisk også om, at der er nogle medarbejdere, der har en retssikkerhed.
Og jeg ved, at Dansk Folkeparti er meget optaget af retssikkerhed, men retssikkerhed handler jo også om, at medarbejderen kan blive behandlet på en ordentlig måde, og at man ikke bliver dømt skyldig, før man er blevet dømt skyldig.
Og derfor er vi ikke med på lige præcis den her løsning, men som jeg siger til Dansk Folkeparti, vil vi rigtig gerne arbejde videre med forskellige løsningsforslag i det her, og en autorisationsordning synes vi faktisk kunne give god mening.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
Ja, vi er helt klar på at finde løsninger, og det har vi faktisk kæmpet for i ret lang tid på det her område
Det her handler ikke om de dygtige medarbejdere.
Det her handler om nogle få brodne kar, som vi skal have stoppet, og som ikke skal være inden for det her fag.
I forhold til retssikkerheden er det jo rigtigt nok, men når der foreligger en video af, at man har udsat en for vold, synes jeg jo egentlig ikke, at man skal fortsætte med at kunne udøve vold over for andre.
Og hvis vi kigger på sundhedsområdet, er der jo bare andre regler for dem i dag, end der er på det sociale område, så de er ikke beskyttet på samme måde, som man er i sundhedsregi.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-05-17:
Det er rigtigt, at i forhold til medarbejdere, der begår overgreb, skal vi have det stoppet.
Men problemet er jo lidt, at hvis vi vil detailstyre alting herinde fra Christiansborg, får vi lavet politik for de få, der går ud over de fleste.
Og der er der altså en problematik med medarbejdere, der bliver beskyldt for en masse ting.
Hvor er deres retssikkerhed?
For det er jo også en kæmpestor krænkelse og katastrofe for den enkelte medarbejder, hvis man bare bliver bortvist ud fra en mistanke og den pågældende faktisk ikke har gjort noget.
Så derfor mener vi ikke, at det er den rigtige vej at gå.