runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Selvfølgelig er der tale om midler.
Det er jeg da helt enig med spørgeren fra Enhedslisten i.
Men ser man det i forhold til det store, samlede budget, og det gør jeg, vil jeg sige, at ud fra den betragtning handler det altså også om, at det er noget med marginaler, når vi taler om 0,3 pct. eller 0,5 pct.
For mig er det ikke afgørende, det er ikke et kapløb om at få sat fleste penge af, for det løb kan vi aldrig vinde i den borgerlige lejr: Hver eneste gang vi sætter en milliard af, kommer der nok et ønske om, at det skulle have været to, og havde vi afsat to milliarder, skulle det nok have været tre.
Så vi er fokuseret på at sige: Hvilken kvalitet og hvilke rammer kan vi sætte op for bl.a. uddannelsesområdet, så vi kan prioritere inden for uddannelsesområdet og se, at vi kan få mere ud af pengene – og også sørge for, at de uddannede kommer ud i noget relevant arbejde efterfølgende og ikke ud til arbejdsløshed.
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Tak, formand.
Jeg vil godt vende tilbage til bemeldte kasseekspedient.
Jeg kender ikke den bemeldte kasseekspedient personligt, men har jo i hvert fald siddet i en tilsvarende stilling.
For det har fyldt meget både hos statsministeren, finansministeren og i regeringens publikationer, at der skulle findes en, må man forstå, typisk HK'er, som matcher nogle bestemte forudsætninger.
Derfor har jeg bl.a. efterlyst, om man kunne finde en HK'er, som matcher de bestemte præmisser.
Det har jeg ikke kunnet finde.
HK har heller ikke kunnet finde det.
Så jeg er næsten bare nødt til at spørge hr. Jacob Jensen, som tilsyneladende har en meget stor omgangskreds
: Kender hr. Jacob Jensen nogen eller bare et eneste menneske i Danmark, der opfylder de præcise kriterier, altså har en årsindtægt på 215.000, er enlig, er medlem af HK, og som også har en husleje på de der ca. 6.300 kr. om måneden?
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, hvis det skal være en diskussion om forudsætninger, for der er jo ikke nogen i Finansministeriet, i regeringen, i regeringspartierne, der har puttet med, hvad det er for nogle forudsætninger, hvad det er for et regneeksempel, hvad det er for nogle tal, der ligger til grund for det, der blev præsenteret.
Jeg har heller ikke hørt nogen overhovedet sætte spørgsmålstegn ved beregningerne, altså at førnævnte Annette ville få 5.000 kr. i skattelettelse, eller at direktøren i dag betaler syv gange det, som Annette betaler, for det kommer direktøren også til at betale efter gennemførelsen af den reform, som vi har lagt frem.
Så vi kan da godt tage en lang snak om forudsætninger og eksempler og procenter, men som hr. Karsten Hønge fra SF sagde meget fornuftigt, betaler man med kroner og ikke med procenter, og det vil jeg holde fast i som et princip.
Jeg kan i hvert fald sige så meget, at uanset om vi ser på en HK'er i den ene eller den anden situation, vil der gælde det, at HK'eren vil få mere i skattelettelse og kunne beholde flere af sine egne penge, end hvis det var det, som hr. Benny Engelbrecht ønsker skulle gælde for HK'eren.
For hr. Benny Engelbrecht ønsker nemlig ikke, at HK'eren skal beholde flere af sine egne penge.
Det er et rundt nul, der står på den konto.
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Så svaret er altså med andre ord et nej.
Hr. Jacob Jensen kender ikke en HK'er, som opfylder de betingelser, og det gør jeg heller ikke.
Som bekendt er der netop indgået den første delaftale i forbindelse med finanslovsforslaget, og den handler om udmøntning af Togfonden DK, en udvidelse af Togfonden DK.
Det er regeringspartierne, herunder Venstre, ikke en del af.
Derfor kunne jeg bare godt tænke mig at høre hr. Jacob Jensens svar, og det med statsministerens egne ord, på, hvor længe Venstre og regeringen vil stå på det ene ben og hoppe og sige nej, nej, nej til Togfonden DK.
Hvornår er det, at man melder sig ind i kampen og er med til i praksis at udmønte det, som et bredt flertal i Folketinget står bag?
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Jeg ved ikke, om det var en invitation til at indtræde i aftalen, eller hvordan jeg lige skulle opfatte det.
Jeg noterede mig selvfølgelig, at man med vanlig præcision og timing lavede en aftale her tidligere på dagen, og det er jo et flertals ret at gøre det, selvfølgelig er det det.
Som der var en, der sagde før, kan man jo kun bruge pengene en gang, og når pengene er brugt – i det her tilfælde på Togfonden DK – er de der ikke til anden form for infrastruktur.
Så det må være svaret.
Men jeg ved altså ikke, om det var en invitation, for det kræver, at forligspartierne ligesom er enige om, at der er andre, der kan træde ind, og i så fald vil jeg da lade stafetten gå videre til finansministeren for at få at vide, hvorvidt regeringen er af den opfattelse.
Jacob Mark (SF), 2017-09-07:
Tak for det.
I forhold til kassemedarbejderen i Brugsen i Køge kender jeg ikke den der brugs i Køge.
Jeg ved, at der ligger en Kvickly og en Netto, men så sad jeg og tænkte, at kassemedarbejdereksemplet jo er lige så realistisk som regeringens HK-eksempel, altså ikkeeksisterende.
Men det var faktisk ikke det, jeg ville spørge om, for jeg vil spørge ind til besparelsen på erhvervsskolerne.
Vi har lavet en erhvervsuddannelsesreform, som skal sikre, at flere bliver erhvervsuddannet i fremtiden.
Jeg har egentlig også haft fornemmelsen af, at der på tværs af partierne var en enighed om, at der var nødt til at være noget ro, også økonomisk, på det her område, for at man ligesom sikrede, at flere valgte den vej i fremtiden.
De sidste 2 år, hvor der har været et omprioriteringsbidrag på uddannelsesområdet generelt, har man haft en pulje til kvalitet, som lidt modsvarede omprioriteringsbidraget på erhvervsuddannelserne, på 150 mio. kr. om året.
Den bortfalder med den nye finanslov.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvad er det, der har ændret sig fra i år og sidste år til næste år, der gør, at erhvervsuddannelserne ikke længere behøver en pulje, der modsvarer besparelserne?
Josephine Fock (ALT), 2017-09-07:
Altså, det undrer mig jo bare, at fru Anni Matthiesen, Venstre, har været ude og tale for, at det var et rigtig godt middel, for man ved jo også, at det, vi måler på, vægter vi.
Men lad mig så fortsætte med et andet spørgsmål, for noget af det i regeringens finanslovsudspil, Alternativet i virkeligheden også har kigget på, er, hvilken betydning klimakonsekvenserne vil få for finansloven, altså, hvor meget ekstra CO2 der som konsekvens af den her finanslov udledes i forbindelse med udbygningen af den fynske motorvej E45 og beskæringen af DSB.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre – og nu er jeg med på, at finansordføreren ikke er specialist på det område – om det er noget, regeringen agter at svare os på, og om regeringen vil konsekvensberegne finansloven i forhold til CO2-udslip.
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Som jeg har svaret tidligere, handler det også om, hvad du har fået ud af de midler, og puljerne på de 150 mio. kr. er jo primært gået til at opdatere udstyr, redskaber og andet, altså selve indholdet, som man kunne præsentere og bruge i sin undervisning.
Uden at jeg skal gøre mig helt til ekspert, tænker jeg, at det udstyr, som man fik for et års tid siden, eller som man måske er i gang med at investere i, ikke er forældet til næste år eller næste år igen.
Desværre er der jo så også sket et fald i aktiviteten på erhvervsskolerne, i hvert fald mellem 2015 og 2016, og det er også det, der har medført, at man – kan man sige – har fået et lavere aktivitetstilskud.
Lea Wermelin (S), 2017-09-07:
Ja, det er godt nok en lidt bemærkelsesværdig øvelse, som Venstre her er ude i.
Men jeg vil nu erklære mig enig i det, som ordføreren startede med at sige, nemlig at der er to veje i dansk politik i forhold til, hvad vi gerne vil.
For det er det jo rigtigt nok at der er.
Men det er bare ikke de to veje, som ordføreren skitserer, for der er jo en forskel mellem, om man bruger pengene på skattelettelser, eller om man bruger dem på velfærd.
Man kan ikke bruge de penge mere end én gang, og det går jeg sådan set også ud fra at ordføreren trods alt vil være enig med mig i.
Men der har været lidt forvirring om, hvem der så får noget ud af det finanslovsforslag, som ordførerens parti lægger ryg til.
For statsministeren og ordføreren selv gør sig jo utrolig stor umage med at tale om den her kassedame eller HK'eren, som skulle få rigtig meget ud af det her udspil.
Men nu er der jo blevet regnet på det efterfølgende, og jeg kunne egentlig godt tænke mig at få ordføreren til at bekræfte, at det udspil, der ligger, tilgodeser direktøren med en årlig indtægt på 1 mio. kr. mere end en gennemsnitlig HK'er, og det er altså både i kroner og øre og relativt.
Det synes jeg ville være rart at få på plads en gang for alle her i dag.
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Nej, det ved jeg ikke medgive, for igen, som vi har været inde på flere gange: Penge er ikke alt.
Jeg tror – det var, da hr. Bjarne Corydon sad i finansministerstolen – at selv hr. Bjarne Corydon havde et budskab om, at man kunne modernisere den offentlige sektor for, var det vist, 12 mia. kr. Jeg tror faktisk, det svarede nogenlunde lige præcis til det demografiske træk på det tidspunkt.
Så selvfølgelig kan man da hele tiden se en udvikling.
Der er da ny teknologi, der udvikler sig.
Der er da hele tiden nye muligheder, nye arbejdsmetoder, nye strukturer.
Der er da mange ting, der hele tiden udvikler sig.
Jeg har da ikke en forestilling om, at den menneskelige formåen har toppet præcis i dag.
Det har den da ikke i dag.
Derfor skal de ting jo også være i balance, så jeg medgiver ikke det, den præmis, der bliver stillet op, siger, og jeg vil insistere på at tale om velfærd i bred forstand – også den velfærd, som Annette, der sidder ved kassen i Brugsen i Køge, kan få ved at beholde 5.000 kr. mere til sig selv og sin familie.
Jeg takker sådan set for spørgsmålet og er egentlig også glad for, at Martin Lidegaard netop nævner den balance, der selvfølgelig også er i skattepolitikken.
For hvis man udelukkende havde det sigte at øge arbejdsudbuddet og ikke så på nogen sociale profiler eller noget som helst andet, så har jeg i hvert fald hørt økonomer sige – givetvis også set i Finansministeriets beregning, uden at jeg lige kan sætte fingeren på, hvilket notat det drejer sig om – at så skulle man tage topskatten og starte fra den side af.
Det er det, der ville give det største arbejdsudbud.
Det var givetvis også derfor, at Martin Lidegaard sammen med Socialdemokratiet lavede den reform netop med det sigte at lette på topskatten – godt nok finansieret ved at beskære kontanthjælpen, men alligevel for at øge arbejdsudbuddet.
Hvis det var det eneste sigte, skulle man have gjort sådan.
Men vi har bare i al beskedenhed et mere balanceret sigte med vores skattepolitik.
Vi har talt om den lavtlønnede, der sidder ved kassen i brugsen i Køge eller andre steder, og vi mener sådan set, det er fornuftigt og også retfærdigt, at de får en større gevinst, at de simpelt hen kan beholde flere af deres egne selvtjente penge, end de gør i dag, og at vi derved gør forskellen mellem arbejde og ikkearbejde en anelse større.
Martin Lidegaard (RV), 2017-09-07:
Og vi ønsker også at have et helt klart større fokus i bunden end i toppen, fordi vi anser det for vigtigere at få flere med ind på arbejdsmarkedet, end at dem, der allerede er der, arbejder mere.
Men det ændrer altså ikke på, at når man klatter pengene væk på registreringsafgiftsnedsættelser eller på at lette skatten for de største biler, er der ikke noget særligt socialt afbalanceret i det, og det er i hvert fald ikke den mest effektive måde at øge arbejdsudbuddet på – da slet ikke, hvis det handler om at få folk i bunden til at komme ind på arbejdsmarkedet.
Så prøv lige igen: Kunne man forestille sig en pakke, der var mere målrettet det, dansk økonomi har brug for, og som ikke var finansieret ved at skære ned på uddannelse og låne af vores børn, men ved at lave reformer?
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Jamen jeg ved ikke, hvad det er, hr. Martin Lidegaard refererer til i forhold til at skære ned på uddannelserne.
Altså, hele folkeskoleniveauet, grundskoleniveauet, er jo et kommunalt anliggende, og som jeg nævnte i min indledning, har kommunerne et større råderum til næste år, end de havde sidste år, jævnfør den kommuneaftale, der er lavet.
Så der kan man jo passende prioritere det i den kommunale valgkamp, hvis man synes, der er behov for det lige præcis i ens egen kommune.
I forhold til de videregående uddannelser og forskningsområdet i det hele taget kan man jo også der se, hvordan man kan bruge midlerne både mere effektivt og med en bedre prioritering.
Jeg hører i hvert fald om forskellige uddannelsestyper, som jeg har meget svært ved at se lige præcis være specielt velegnede til at skabe yderligere vækst i det danske samfund.
Og på den måde er der jo også muligheder både teknologisk, men også prioriteringsmæssigt for at få en større kvalitet.
Det handler ikke kun om midler, hr. Martin Lidegaard, det handler også om måden, man bruger midlerne på.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-09-07:
Jeg vil gerne spørge lidt ind til det her med børnechecken, altså som er blevet skåret ned for det tredje barn og fjernet for det fjerde barn.
Vil Venstres ordfører ikke fortælle lidt om regeringens planer på det her område?
For vi havde jo også den her diskussion sidste år.
Der fik vi nogle klokkeklare tal, og de har trods alt ikke ændret sig det seneste år.
Og de kommuner, som vi kan se vil blive hårdest ramt af det her, er jo Ringkøbing-Skjern, Herning, Favrskov, Skive, Tønder, Holstebro, Billund, Viborg, Lemvig, og jeg kunne blive ved.
Der er et fuldstændig klokkeklart billede, når man kigger på danmarkskortet, af, at det er Vestdanmark, der bliver ramt, det er landdistrikterne, der bliver ramt, og der får folk flere børn.
Det kan godt være, at Venstre ikke kan lide det, men det er altså de her steder, hvor folk har børnefamilier med tre og fire børn.
Det her betyder rigtig meget for familiernes økonomi, og så er det et lige lovlig frækt nok svar at sige, at så kan man lade være med at få så mange børn.
Det er da rigtig godt, at der bliver født børn i det her land.
Martin Lidegaard (RV), 2017-09-07:
Det tilsvarende tal for gammeldanskere, om jeg så må sige, er 80 pct.
Man kunne godt få det indtryk af ordførerens tale, at alle indvandrere er på overførselsindkomst, mens danskerne ikke er.
Men det var egentlig ikke mit ærinde.
Mit ærinde er et mere præcist spørgsmål: Vi er jo enige i, at økonomien og tiden kalder på nogle skattelettelser.
Men det, som regeringen lægger frem, giver en meget lille effekt på arbejdsudbuddet, i forhold til hvor mange penge man bruger.
Faktisk gav den aftale, vi lavede i vores regeringstid, og som Lars Løkke Rasmussen kaldte for en lille fin aftale, mere for et betydelig mindre beløb, end den her aftale gør.
Den her aftale kunne man kalde for en stor ufin pakke, fordi man klatter penge væk på registreringsafgiftsnedsættelser, frie mobiltelefoner og andre ting, som ikke lige så målrettet giver lige præcis de flere mennesker, der kan tage fat på arbejdsmarkedet.
Og så er den ovenikøbet finansieret ved at låne af vores børn, og den er finansieret ved at skære ned på uddannelse og alt det, der skal skaffe os kvalificeret arbejdskraft på lidt længere sigt.
Kunne Venstre ikke se sig selv i en anden pakke, der stadig væk lettede skatten socialt balanceret på arbejde, men som var finansieret på en ordentlig måde og på en måde, så der rent faktisk skete noget alvorligt med arbejdsudbuddet?
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Det sidste har jeg i hvert fald aldrig sagt, og jeg er i øvrigt en af dem, der selv har tre børn, så jeg bliver vel også et eller andet sted ramt, går jeg ud fra.
Men det klarer vi jo nok.
Nej, jeg håber simpelt hen ikke, at der er nogen i det her land – og det tror jeg heller ikke der er, men det lyder lidt sådan på debatten – der mener, at man får børnene, fordi man også kan få en børnecheck.
Selvfølgelig gør man ikke det.
Det er et bidrag i forhold til de udgifter, der selvfølgelig er forbundet med børnene, så det kan løbe rundt.
Men jeg må modsat spørge, om SF slet ikke har noget ønske om, at der skal være en eller anden form for loft for, hvor mange børn man kan få børnecheck til.
Altså, er det lige meget, om man har fem børn eller ti børn eller noget andet?
Er der ikke et eller andet sted, hvor man også fra SF's side vil sige, at nej, nu er der nok noget synergi dér?
Det er f.eks. ikke nødvendigt, at man skal købe en ny barnevogn til hvert eneste barn.
Det kunne godt være, at der var lidt at hente der.
Jeg ved det ikke, men det kan være, at fru Lisbeth Bech Poulsen kunne løfte lidt af sløret for det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-09-07:
Der er altså for det første ikke ret mange børnefamilier i de her kommuner, hvor gennemsnitsindkomsten er den samme som et folketingsmedlems.
For det andet vil jeg sige, at hvis du får tre eller fire børn, køber du jo ikke en ny barnevogn til hvert eneste barn.
Det her er simpelt hen ikke rimeligt.
Det er også de her steder i landet, hvor der er blevet skåret ned på en masse andre ting.
Det her er familier, der ikke ligger i den højeste ende af indkomstskalaen.
Der er blevet lavet masser af undersøgelser om det her.
Men man prøver at flytte debatten hen til at dreje sig om, at det sikkert er nogle, der har et fremmedklingende navn, der får de her børn.
Det er 95.000 danske familier, der bliver ramt.
Hvordan hænger det sammen med regeringens ønske om et Danmark i balance?
Det er jo geografisk hamrende skævt.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-09-07:
Jeg er helt med på, at der er et sprogligt sådan badutspring for tiden for at forsøge at gøre velfærd til noget andet, end det vi jo i hvert fald i årtier, måske endda i et halvt århundrede har betragtet det som i det land her.
Fred være med det.
Men når vi snakker om det offentlige forbrug, hvor Finansministeriet forudsætter, at det offentlige forbrug, for at man kan følge med den demografiske udvikling, skal stige med 0,7 pct., og når man har lagt op til, at det næste år skal stige 0,5 pct. og fremadrettet 0,3 pct., vil ordføreren så ikke medgive, at det vil føre til besparelser, og vil ordføreren ikke medgive, at det vil føre til en ringere sundhedsbehandling i lige præcis den region, han selv stiller op som regionsrådsformand i?
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Jeg er altså helt sikker på, at hvis fru Josephine Fock stiller et konkret spørgsmål, er jeg også med på, at Finansministeriet givetvis vil være parat til at regne på, hvad der kan regnes på, og også give de svar, der skal gives.
Men jeg vil bare fastholde, at vi også ser de her ting.
Nu nævner fru Josephine Fock bl.a. udvidelsen af motorvejen over Vestfyn.
Det er også mit indtryk, at der er forskellige andre partier, herunder Socialdemokratiet, som er af den samme opfattelse; det hører jeg i hvert fald, når jeg lytter til lokale borgmestre rundtomkring i landet, det kan være i Næstved, det kan være i Kalundborg, det kan være i Østjylland, det kan være mange steder.
Der er mange, der ønsker den mobilitet.
Men det er under den falske præmis, at der så er sat mindre af på den her finanslov – mindre til den fælles velfærd.
For jeg forstår, at Socialdemokratiet har en definition af velfærd som det, der er den fælles velfærd.
Det er ikke noget med, hvad den enkelte familie må beholde til sig selv, eller hvordan den må have mulighed for at købe en lille bil eller tage på en lille ferie eller tage i Tivoli – nej, det er ikke velfærd.
Jeg forstod også på hr. Morten Bødskov, at det at sikre tryghed og sikkerhed i vores gader med politi og forsvar heller ikke sådan direkte var velfærd, det var noget individuelt, noget andet noget.
Vi ser samfundet som et hele, og den velfærdsaftale, som der blev lavet, herunder også de skatteaftaler, vi indgik sammen under den tidligere regering, er jo selvfølgelig med til, og det har jeg også kvitteret for over for skiftende regeringer, at sikre, at vi også fremadrettet kan have nogle muligheder og fremadrettet kan øge det offentlige budget.
For det offentlige budget bliver jo som bekendt øget, det bliver ikke skåret ned.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-09-07:
Tak for det.
Nu var hr. Morten Bødskov jo inde på det historiske med velfærdsforliget tidligere, og jeg kunne sådan set bare tilføje til det, at man jo i virkeligheden brød den samme type løfte til vælgerne, da den daværende og også nuværende statsminister Lars Løkke Rasmussen valgte at stille danskerne i udsigt, at hvis vi langsomt gradvis udfasede og afskaffede efterlønnen, var det også med det henblik at kunne finansiere fremtidens velfærd.
I den nytårstale, hvor statsministeren på det tidspunkt lancerer, at vi nu skal afskaffe efterlønnen, siger han jo, at vi skal have et robust grundlag for hele tiden at udvikle vores velfærd.
Vil ordføreren ikke medgive, at præmisserne både for velfærdsforliget dengang i 2006 og for den sags skyld også for, da man selv i 2011 vælger gradvis at udfase efterlønnen, hele tiden har været, at man har stillet danskerne i udsigt, at man gjorde det med henblik på at kunne fremtidssikre finansieringen af velfærdssamfundet?
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Jamen jeg skal ikke gøre mig klog på – men det kan fru Lisbeth Bech Poulsen så fortælle mig – hvor lige præcis geografien er i det.
Det her er et forslag, der er geografiblindt set med vores briller.
Og jeg hørte ikke – men det er måske heller ikke rimeligt, at fru Lisbeth Bech Poulsen i sine spørgsmål skal give et svar til mig; det kan jeg så selv spørge om senere – om ikke der skulle være et eller andet loft for, hvor mange det skal gælde.
Vi har jo selv hørt eksemplerne på familier, der havde, jeg tror, det var otte, ni, ti børn.
Og det hørte jeg, i hvert fald på det tidspunkt, en enorm forargelse over herinde: Det kan ikke være rigtigt, at vi skal finansiere så meget børnecheck til den slags familier.
Derfor er det bare, at vi forsøger at lægge et loft ind et eller andet sted med det her forslag.
Så vil jeg sige, i forhold til at det er geografisk skævt, at der insisterer jeg på igen at se politikken i en sammenhæng.
Det her er ét element, men der er så sandelig rigtig, rigtig mange andre elementer, som vi har ført frem – udflytning af arbejdspladser, landbrugspakke, og hvad det hedder alt sammen, som jo understøtter udviklingen i landbrugssegmentet – ja, både i landbrugssegmentet, men også i landdistriktssegmentet, som fru Lisbeth Bech Poulsen her henviser til.
Tingene skal ses i en sammenhæng og ikke bare isoleret set som en silo.
Karsten Lauritzen (V), 2017-10-03:
Der er ikke mere at foretage i dette møde.
Folketingets næste møde afholdes i morgen, onsdag den 4. oktober 2017, kl. 13.00.
Jeg henviser til den dagsorden, der fremgår af Folketingets hjemmeside.
Mødet er hævet.
Anni Matthiesen (V), 2017-10-05:
Jamen det glæder mig, for det er noget af det, som vi i hvert fald igen og igen hører, nemlig at man ikke mener de frie skoler tager nok socialt ansvar.
Den sociale koblingsprocent, som er foreslået fra regeringens side, skal jo netop sikre, at også børn med særlige behov får en mulighed for det frie skolevalg og for den sags skyld for at kunne gå på en fri skole. Så jeg hører egentlig SF's ordfører bakke op omkring det, og at SF vil stemme for en sådan social koblingsprocent.
Tak til SF's ordfører for talen.
Jeg kunne godt tænke mig, at vi lige bevæger os lidt ind og taler om friskoler.
Jeg kunne godt tænke mig at høre SF's ordfører om det med, at regeringen har foreslået, at vi skal have en social koblingsprocent.
Hvad er SF's holdning til det?
Altså, normalt plejer vi jo gerne at høre, at i hvert fald en del af de røde partier siger en masse om, at de frie skoler ikke tager socialt ansvar nok.
Er det noget, som SF stadig mener?
Og kunne det så ikke netop være en idé nu at lave den her sociale koblingsprocent til de frie skoler?