runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2016-11-10:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg sige, at der ikke er ændret på vores opbakning til de klimapolitiske målsætninger, vi tidligere har aftalt.
Så de 40 pct. er selvfølgelig stadig væk det, vi sigter efter. Vi kan så også konstatere, at regeringen på en række områder, som SF's formand også siger, jo trækker i den forkerte retning og har gjort det sværere at nå de mål.
Og det er ekstremt ærgerligt, både i forhold til den nødvendige grønne omstilling, vi har, men også i forhold til at det bliver dyrere af det, tror jeg.
Og det var faktisk det, jeg sagde i min tale, altså at jeg synes, at den udfordring, vi står med på den ikkekvotebelagte sektor – som er det andet, fru Pia Olsen Dyhr spørger ind til – jo er ekstremt stor, og den bliver ikke mindre af, at man venter med at gå i gang med at løse den.
Vi ved godt, at det er vanskeligt at tage fat på transportområdet og landbrugsområdet, og det er jo lige præcis derfor, vi opfordrer regeringen til allerede nu at begynde at diskutere, hvordan vi kan gøre det på en sådan måde, at landbruget og transporten kan følge med, sådan at de faktisk kan blive en del af diskussionen om, hvordan vi sikrer det.
For vi er kommet rigtig langt på det energipolitiske område, men vi har stadig væk de to smertensbørn transport og landbrug, som vi skal gøre meget mere ved, og det kan vi bedre gøre, hvis vi aftaler det tidligere.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-11-10:
Det synes jeg er meget kloge betragtninger.
Nu har jeg hørt Venstres ordfører, men også klimaministeren, igen og igen sige det her med PSO'en, altså at når vi nu får afskaffet PSO'en, har vi nærmest løst alle problemer.
Er Socialdemokratiets klimaordfører enig med Klimarådet, eller er Socialdemokratiets klimaordfører enig i ministerens og Venstres meget fantasifulde udlægning af PSO-vurderingen?
Jens Joel (S), 2016-11-10:
Jeg tror, man må sige, at det er indiskutabelt, at hvis man fjerner PSO'en fra elregningen, vil der blive brugt mere el.
Og det er jo også rigtigt, at det fører til en større udledning, når man skal gøre regnskabet op.
Når vi synes, at det kan være fornuftigt at diskutere en fjernelse af PSO'en, er det jo bl.a., fordi vi på det grønne område faktisk ønsker en elektrificering – altså, vi vil gerne have, at man på en række områder får brugt mere el, fordi den el, der kommer fra vindmøllerne, faktisk er god at bruge i stedet for, også nogle steder, hvor den kan fortrænge kul og olie.
Så det er vi helt opmærksomme på.
Men det er selvfølgelig også klart, at hvis man laver en sådan aftale, skal man jo stadig væk gøre noget for at sikre energibesparelser og andre ting, som så på en måde bliver vanskeligere.
Mikkel Dencker (DF), 2016-11-10:
Jeg bemærkede, at ordføreren i sit ordførerindlæg kom ind på, at regeringen ønsker at droppe de kystnære havvindmøller.
Men ordføreren nævnte også, at hvis man dropper de kystnære havvindmøller, vil det koste 6.000 arbejdspladser, som de her vindmøller ellers ville have givet.
Jeg skal bare høre ordføreren: Anerkender ordføreren, at de arbejdspladser, der opstår, ved at man anlægger de kystnære havvindmøller, er midlertidige arbejdspladser og ikke blivende arbejdspladser?
Jeg anerkender fuldt ud, at der er nogle mennesker, der kommer i arbejde, når man sætter et anlægsprojekt i gang, uanset om det er jernbaner eller vindmøller, men når først det er bygget færdigt, så skal de mennesker jo lave noget andet.
Så anerkender ordføreren, at de arbejdspladser, der kommer ved anlæggelsen af de kystnære havvindmøller, er midlertidige arbejdspladser, og at når først vindmøllerne kommer i drift, vil det være ganske få mennesker, som er beskæftiget med dem?
Jens Joel (S), 2016-11-10:
Det er helt ekstremt vigtigt – ikke mindst i nogle af de områder, hvor vi gerne vil etablere vindmøllerne – at få skabt nogle nye arbejdspladser.
Og Dansk Folkepartis ordfører har jo helt ret i, at der er nogle mennesker, der kommer i arbejde.
Det er faktisk sådan, vi har gjort det på rigtig mange områder, når vi laver investeringer.
Så siger ordføreren, at på et tidspunkt er de sat op, og så skal der færre mennesker til at drifte dem.
Det er også rigtigt, og derfor skal man altid vurdere sådan nogle ting ud fra, om det faktisk er en fornuftig samfundsmæssig investering.
Når man investerer i infrastruktur, f.eks. jernbaner, vil denne jernbane jo, selv om den er bygget færdig, stadig væk give værdi til samfundet.
Og når man investerer i energianlæg, giver de stadig væk værdi til samfundet, selv om de er færdige.
Derfor er det, som er vigtigt for mig, jo at sige, at de steder, hvor vi kan træffe beslutninger her, som er gode for vores energiforsyning, og som samtidig får nogle mennesker i arbejde, skal vi da gøre det.
Og de steder, hvor vi kan skabe nogle styrkepositioner på det grønne område, er det en rigtig god investering, for det har jo vist sig år efter år at give nye arbejdspladser.
Og det støtter vi selvfølgelig op om, sådan som vi har aftalt det i energiforliget, i øvrigt også med Dansk Folkeparti.
Mikkel Dencker (DF), 2016-11-10:
Er vi enige om, at det er midlertidige arbejdspladser, der er tale om her?
Det skal bare have ordføreren til at bekræfte.
Jeg skal også have ordføreren til at bekræfte, at i det svar, vi har fået, i forbindelse med de forhandlinger om PSO'en, som vi begge to har deltaget i, siger Finansministeriets folk netop det samme: at der ikke er nogen varig beskæftigelseseffekt af at bygge kystnære havvindmøller.
Det anerkender ordføreren vel også.
Jens Joel (S), 2016-11-10:
Altså, når man sætter et projekt i gang, som giver arbejdspladser – hvad enten man bygger et hus eller sætter nogle vindmøller op – så holder det projekt op, når det er færdigbygget, og så er der færre, der skal til at holde huset i gang, altså drifte det, og der vil også være færre til at drifte vindmøllerne.
Så kan man jo afledt af DF's ordførers bemærkning spørge: Er det så ikke fuldstændig ligegyldigt?
Kan det så ikke bruges til noget?
Og der er det bare meget vigtigt for mig og Socialdemokratiet at slå fast, at de her arbejdspladser jo for det første får folk i arbejde nu og her – de kan så også få arbejde på noget andet grønt, som vi udvikler efterfølgende – men at de for det andet også giver værdi for samfundet, fordi det, vi skaber, faktisk er en god investering, også på sigt.
Carsten Bach (LA), 2016-11-10:
Tak til ordføreren for ordførertalen.
Jeg nåede desværre ikke at høre den omtalte meget gode indledning, som ordføreren havde, men jeg nåede lige at komme ind i salen, i det øjeblik
ordføreren snakkede om godt og dårligt købmandskab, og det fik mig lige til at trykke på knappen.
For jeg tænkte, at jeg egentlig godt kunne tænke mig at få ordføreren til at bekræfte, om ikke ordføreren er enig med undertegnede i, at vi faktisk er politikere og skal skabe nogle gode generelle rammevilkår for vores private virksomheder i Danmark og ikke selv drive virksomhedsdrift.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-10:
Tak for talen.
Jamen det er jo korrekt, at regeringen vil opnå et mål om en lavere pris på elregningen ved at afskaffe PSO'en.
Det, som bare er problemet i det, er, at det jo ikke er en intelligent måde at styre det på.
Det er sådan set en markedsstyring, som ordføreren taler for.
Det er altså nødvendigt, at vi har lidt mere styring på, hvornår vi omstiller, sådan at vi kan få mere elektricitet ind i vores varmeforsyning; sådan at vi kan få mere el ind i transportsektoren.
Jeg synes, at der mangler lidt selvrefleksion oven på den der glæde over, at elregningen nu bliver mindre.
For prisen bliver jo ikke så lav, at det kan betale sig at investere i de store varmepumper.
Thomas Danielsen (V), 2016-11-10:
I Venstre er vi sådan set enige med stort set alle partier i Folketinget – jeg tror faktisk, jeg kan sige alle partier i Folketinget – i, at vi skal have mere el ind som en del af vores løsninger, altså til at fortrænge olie og anden form for energi.
Og hvis vi skal det, bliver vi nødt til at sætte handling bag ordene – og ikke gøre ligesom i hvert fald store dele af den nuværende opposition, der kun har sat flotte løfter op i form af målsætninger osv.
Vi sætter handling bag ordene ved at fjerne PSO-afgiften, som er en væsentlig årsag til, at en øget brug af elektricitet er alt for dyrt – uanset om vi taler om at tanke bilen op med el i stedet for benzin eller diesel eller om vi taler om opvarmning af husstanden.
Derfor er jeg sådan set meget stolt af, at vi nu endelig sikrer, at vi gør noget ved det og tager nogle af de største grønne fremskridt i nyere tid, sådan som jeg også nævnte det.
Så fik jeg ikke mulighed for at svare på ordførerens spørgsmål om varmepumper, men ordføreren følger jo op med et spørgsmål.
Værsgo.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-10:
Når nu ordføreren siger, at man lægger vægt på handling, må jeg bare konstatere, at regeringen ikke har et flertal for en PSO-løsning indtil nu.
Så der er altså ikke kommet noget handling.
Så vil jeg da godt igen give ordføreren chancen for at svare på, hvordan man vil komme frem til en løsning på at få fremmet varmepumper i det danske varmesystem.
Thomas Danielsen (V), 2016-11-10:
Det er attraktivt at afskaffe PSO-afgiften.
Det er attraktivt for den grønne omstilling at fremme brugen af varmepumper, fremme brugen af el i transport osv.
Og beregninger fra ministeriet viser også, at en eldrevet varmepumpe i flere tilfælde vil være konkurrencedygtig med f.eks. flisfyrede værker.
Derfor er det jo noget, der batter.
Og endelig har regeringen jo så nedsat en energikommission, som skal komme med nogle anbefalinger.
I fællesskab er der nedsat et udvalg, der skal komme med nogle anbefalinger i forhold til en tilskuds- og afgiftsanalyse.
Og i forlængelse af det må vi jo så forholde os til, om det er muligt at tage flere skridt i den her retning.
Jeg kan bare garantere for, at det er den nuværende regering, der har fremlagt forslag til at tage de største og mest ambitiøse grønne fremskridt.
Christian Poll (ALT), 2016-11-10:
Ifølge Klimarådet vil regeringens planer om at sløjfe PSO-afgiften jo føre til en merudledning på 3 mio. t CO2 om året, altså en 6-7 pct. af Danmarks samlede udledning, og det er jo derfor, at vi fra Alternativets side er bekymrede for den tilgang.
Hvorfor ikke kigge målrettet på, hvor det ville være fornuftigt at bruge mere el, altså især i varmepumper, som vi har snakket om masser af gange, i geotermivarmepumper, i store og små varmepumper og så lempe på noget afgift dér, så vi får det ledt derover, men bibeholder selve PSO-systemet med de justeringer, der skal til? Man kunne også vælge simpelt hen at lave en grøn målerafgift, som man har det i Tjekkiet.
Det vil jeg godt høre ordførerens kommentar til.
Thomas Danielsen (V), 2016-11-10:
Tak for det.
Jeg er helt bekendt med, at den tidligere regerings klimaråd er kommet med den her bekymring, men det, som man bliver nødt til at holde sig for øje, er, at når man laver vækstpakker, vil der være en merudledning af CO2, ligesom det også var tilfældet under de tidligere regeringer.
Vi laver så bare nogle meget ambitiøse vækstpakker og laver virkelig mange arbejdspladser, og det udfordrer selvfølgelig vores CO2-regnskab i en lidt negativ retning.
Så der bliver en lille udfladning i en kort årrække.
Det, der er værd at sige, synes jeg, er, at allerede i 2020 vil 80 pct. af den elektricitet, vi anvender i Danmark, være fra vedvarende energikilder, og derfor tager vi nogle kæmpe skridt frem, som vi selvfølgelig skal fortsætte med at understøtte.
Christian Poll (ALT), 2016-11-10:
Jo, men det er jo netop derfor, jeg foreslår, at man gør det målrettet, altså begavet, dér, hvor det kan give mening
Det, der ville være smart, var at sige: Hvor er det gode elforbrug, hvor kan det gode elforbrug i en varmepumpe erstatte noget fossil energi?
– og så lave en afgiftslempelse der.
Ville det ikke være det smarteste?
Thomas Danielsen (V), 2016-11-10:
Det er simpelt hen, fordi der er forskel på den grundlæggende tankegang, tror jeg.
I regeringen er vi ikke optaget af at lave symbolpolitik.
Vi er ikke optaget af at lave flotte klimamål for Danmark og så være ligeglade med, om produktionen flytter til udlandet.
Vi vil langt hellere, hvis vi skal have et jernstøberi – vi skal trods alt have jernstøberier i verden fortsat – have, at det jernstøberi bliver placeret i Danmark og satse på, at det bliver udvidet i Danmark, fordi vi allerede i 2020 forbruger 80 pct. af vores energi som vedvarende energi.
Så er det langt mere miljøvenligt, klimavenligt for verdens klima.
Det der med, om det så pynter på Danmarks CO2-regnskab eller ej, tager vi altså ikke helt så nøje, som at det pynter på verdens CO2-regnskab.
Det er det, vi er optaget af.
Og der kan vi ikke regulere, hvor virksomhederne skal flytte hen, og så bare glæde os over, at nu er Danmarks regnskab flot, fordi de nu laver jernstøberi i Polen i stedet for Danmark.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-11-10:
Ordføreren sagde i sin besvarelse til hr. Søren Egge Rasmussen, at den her regering har taget det største skridt for den grønne omstilling i Danmark
nogen sinde
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hvad der så gør, at regeringen lægger op til, at man måske når 31 pct. CO2-reduktion i 2020 og ikke de 40 pct., som den tidligere regering lagde op til.
Jeg synes bare, det er sådan en sandhed med modifikationer at sige, at man har taget det største skridt for den grønne omstilling, så jeg vil bare spørge: Er det bedre kun at nå 31 pct. end at nå 40 pct.?
Thomas Danielsen (V), 2016-11-10:
Jeg sagde helt ordret, at vi havde stået for nogle af de største politiske fremskridt for den grønne omstilling.
Og præcis i forhold til SF's ordførers spørgsmål vil jeg sige, at det endnu en gang vidner om, at der er stor forskel på den nuværende og den tidligere regering, som var god til at lave symbolpolitik og sætte målsætninger, men uden at omsætte det til handling.
Under den nuværende regering er vi rent faktisk nået i mål med vores 40 pct. CO2-reduktion.
Så kan man spørge: Er det den nuværende regerings skyld?
Nej, det er det ikke.
Er det den tidligere regerings skyld?
Nej, det er det ikke.
Hvorfor ramte vi lige pludselig over 40 pct.?
Ja, det var, fordi det regnede mere i Norge, og fordi vi har brændt mere biomasse af.
Er vi så mere grønne?
Nej, det er vi jo ikke.
Føler man i ordførerens parti, at man så er nået i mål?
Nej, det går jeg ikke ud fra, for det skyldes jo egentlig flere forskellige omstændigheder i resten af verden.
Derfor er vi i Venstre optaget af, hvad det er for nogle politiske handlinger, man foretager.
Det er ikke et spørgsmål om, hvem der kan tænke på det højeste tal.
Det, jeg bare gør opmærksom på her, er, at der tager vi det første skridt.
Vi tager endda det første meget, meget store skridt, der nu i visse tilfælde rent faktisk gør eldrevne varmepumper konkurrencedygtige med et flisfyret værk.
Og det er sådan set det, jeg er stolt af.
Vi omsætter det til handling.
Vi har ikke bare et CO2-reduktionsmål uden handling bag det mål.
Mikkel Dencker (DF), 2016-11-10:
Jeg kan konstatere, at vi nok ikke har den samme opfattelse af, hvor mange penge der kan spares, og hvordan økonomien er i energibesparelser.
Tit er det jo sådan, at der, når man investerer i energirenovering af en bolig eller et nyt varmeanlæg, selvfølgelig er en investering, der skal betales til at begynde med, men til gengæld tjener det sig også ind igen, ved at man efterfølgende har et lavere forbrug.
Så det er den måde, der er god økonomi i det på, både for den enkelte boligejer, men også for samfundet på længere sigt, og der er i hvert fald bedre samfundsøkonomi i det end at subsidiere sig til en CO2-nedbringelse.
Thomas Danielsen (V), 2016-11-10:
Tak for det, formand.
Den klimapolitiske redegørelse for 2016 viser, at Danmark er absolut førende på området, både historisk, men også fremadrettet mod 2020, hvor vi klart ser ud til at overopfylde vores internationale forpligtelser.
Netop de internationale forpligtelser præger i stigende grad dansk klimapolitik.
Det er meget naturligt, da EU forhandler og forpligter sig samlet i FN's klimaforhandlinger.
I hele verden vil man bestræbe sig på at få så meget grøn omstilling for pengene som overhovedet muligt, hvorfor vi i Danmark skal have fokus på omkostningseffektive reduktionsløsninger.
Vi eksporterer årligt for mere end 70 mia. kr. i energiteknologi, og vi skal derfor sikre, at vores virksomheder får de bedst tænkelige rammevilkår.
Vi skal sælge fortællingen om en rentabel grøn omstilling, og vi skal vise de gode eksempler.
Vi skal udnytte, at hele verden i højere grad skal til at gå i den grønne retning, som Danmark gør.
Derfor nedsatte regeringen Energikommissionen til at komme med anbefalinger til, hvordan vi omkostningseffektivt indretter Danmarks grønne omstilling, der samtidig overholder de internationale reduktionsforpligtelser.
Endvidere har regeringen foreslået at afskaffe særafgiften for en grøn omstilling, altså PSO'en, og finansiere den via finansloven.
Det er der meget store potentialer i.
I regeringen vil vi gøre el til et mere konkurrencedygtigt alternativ til opvarmning, transport m.v.
Det er eksempler på, at regeringen sætter handling bag ordene med grøn realisme frem for en grøn symbolpolitik.
Vi ønsker netop, at Danmarks styrkepositioner fastholdes, og vi ønsker, at de danske virksomheder kan konkurrere på et internationalt marked.
Vi skal gøre el billigere, så vi får råd til smarte grønne energiløsninger, så vi kan udnytte vores eksportpotentialer, og så vi agerer inden for de internationale klimaforpligtelser.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-11-10:
Jeg tror, jeg med sådan en oversættelse af det her newspeak fra ordførerens side vil tillade mig at sige: Nej, I har ikke taget det største grønne skridt.
Det gjorde den tidligere regering, og det er jeg sådan set enig med ordføreren i.
Ordføreren har flere gange sagt, at han gerne vil gøre mere for varmepumperne ude på landets kraftværker, og at en afskaffelse af PSO'en automatisk vil betyde flere varmepumper.
Jeg er helt enig i ambitionen om, at vi skal have flere varmepumper ude på fjernvarmeværkerne.
Det var derfor, vi havde den her tilskudsordning.
Kunne regeringen f.eks. forestille sig en lettelse af elafgiften – altså differentiere den yderligere, for det må man i dag – lige præcis i forhold til pumperne, så vi får flere af dem ude på varmeværkerne?
Mikkel Dencker (DF), 2016-11-10:
Til at begynde med vil jeg sige tak til hr. Carsten Bach for anerkendelsen.
Så kan jeg sådan set bekræfte de konklusioner, som spørgeren refererer til.
Jeg fornemmer, at spørgeren har læst den her rapport for ikke så længe siden, mens det for mit eget vedkommende nok ligger 2-3 år tilbage, at jeg læste i den sidst.
Men jeg erindrer de samme tal, og at Det Miljøøkonomiske Råd faktisk frarådede at gå videre ud af det grønne spor med de investeringer, der havde været hidtil, og at man, hvis man investerede pengene anderledes, så faktisk kunne få flere arbejdspladser ud af de investerede penge.
Om det lige var 5.000, kan jeg ikke huske, men konklusionen er den samme.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-10:
Det er omkring de her PSO-modeller, som Dansk Folkeparti har draget ind i forhandlingerne.
Jeg kan læse, at Dansk Folkeparti ikke vil være glade for, hvis dansk PSO-støtte ligesom skulle gå ud af landet.
Det er det, jeg har noteret mig.
Der er blevet lavet en dansk-tysk solcelleaftale, som sådan meget konkret betyder, at der kan være 2,4 MW solcelleanlæg, som får dansk PSO-støtte og er ejet af tyske selskaber.
Når den tyske støtte så er på et højere niveau end den danske støtte, kan jeg umiddelbart se, at det kunne blive en rigtig god forretning.
Ikke nok med, at de anlæg, som får tysk støtte og er dansk ejet, er langt større end det modsatte.
Niveauet på den tyske støtte er også højere, og så synes jeg det er en ren win win.
Så jeg vil godt høre Dansk Folkepartis ordfører, om det ikke kunne være i orden at gå efter sådan nogle mellemstatslige aftaler, hvor man sådan set åbner sit marked lidt, ligesom den solcelleordning, der er indgået.
Mikkel Dencker (DF), 2016-11-10:
Jeg vil da starte med at sige, at vi i Dansk Folkeparti var irriterede, da Europa-Kommissionen kom og blandede sig og sagde, at den hidtidige PSO-model, vi har haft, måtte vi ikke længere have.
Men det måtte man så ikke ifølge Kommissionen, og nu er vi så begyndt at se på en ny finansieringsform til de grønne teknologier.
Der er den model, som hr. Søren Egge Rasmussen lægger op til, ikke en, som vi støtter.
Vi foretrækker, at støtten til de grønne teknologier lægges ind som en del af finansloven og dermed finansieres af skatter og afgifter, som man gør med alle andre offentlige udgifter.
Og dermed kommer den også til at indgå i en prioritering, hvor det er sådan, at hvis man får lyst til at lave en ny havvindmøllepark, skal det så prioriteres op imod forbedringer af sygehusvæsenet eller en forhøjelse af ældrechecken.
Der er vores prioritering nok en anden end Enhedslistens.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-10:
Jeg kan forstå, at Dansk Folkepartis ordfører tidligere her i debatten har lagt vægt på, at der bare skabes midlertidige arbejdspladser, hvis man opfører de kystnære møller, altså de der 6.000 arbejdspladser.
Men så er der Kriegers Flak, som jo tidsmæssigt kommer lige i forlængelse af de kystnære møller, hvis man gennemfører begge dele, og så er det 9.000 arbejdspladser.
Mikkel Dencker (DF), 2016-11-10:
Jamen jeg anerkender fuldt ud, at det er godt, at mennesker har arbejde.
Jeg anerkender også, at når man sætter et anlægsprojekt i gang som Kriegers Flak eller kystnære havvindmøller eller jernbaner eller motorveje, så er der nogle mennesker, der bliver beskæftiget, mens byggeriet er i gang.
Men det er sådan med anlægsprojekter, at det er midlertidige arbejdspladser, og det, jeg forsøgte, da jeg havde mine korte bemærkninger til Socialdemokratiets ordfører, var at påpege og få venstrefløjens ordførere til at anerkende, at det er midlertidige arbejdspladser og ikke blivende, som det tit kommer til at lyde som om, når venstrefløjen argumenterer for investeringer i grøn teknologi.
Martin Lidegaard (RV), 2016-11-10:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om hr. Mikkel Dencker egentlig anerkender, at vindmøller i dag er den billigste energiform – især vindmøller på land, men noget tyder på, at havvindmøller er meget tæt på – når det handler om at producere el.
Det viser studier fra DTU, og det viser flere udbud ude i verden, f.eks. i Bahrain, hvor man bare har udbudt for at få mere energi, og det viser sig altså, at vindmøller faktisk er det billigste i dag.
Anerkender Dansk Folkeparti det?
Mikkel Dencker (DF), 2016-11-10:
Jeg anerkender i hvert fald, at prisen er for nedadgående for vindmøller – det er jeg fuldt ud klar over.
Der har været nogle udbud det sidste stykke tid, som har vist meget faldende priser – det anerkender jeg fuldt ud.
Men jeg må så også sige, at det er dyrere at investere i ny kapacitet end at bruge eksisterende kapacitet.
Så jeg vil da stadig væk holde fast i, at hvis man anvender de eksisterende kulværker i den tid, som de kan holde til det, er det den billigste måde at producere elektricitet på.
Og så har de jo også den fordel i forhold til vindmøller, at man selv kan bestemme, hvornår de skal producere.
Martin Lidegaard (RV), 2016-11-10:
Så kunne jeg godt tænke mig at stille et andet spørgsmål, nemlig om Dansk Folkeparti mener, at Danmark skal være selvproducerende med energi, eller om Dansk Folkeparti mener, at vi skal gøre os mere afhængige af at importere energi.
For hvis man mener, at vi skal være selvforsynende, giver det sig selv, at når vi har en masse kapacitet, som udgår over de næste 10 år, både sort og grøn, så bliver man altså også nødt til at bygge noget nyt.
Anerkender Dansk Folkeparti det?
Jens Joel (S), 2016-11-10:
Men jeg synes jo netop, at styrken i den grønne omstilling og noget af det, vi har været i stand til i Danmark, er, at vi på ryggen af nogle brede aftaler har kunnet skabe rigtig mange arbejdspladser til vores 3F'ere, metalarbejdere og ingeniører alle mulige steder i landet ved faktisk at udvikle nogle styrkepositioner.
Mikkel Dencker (DF), 2016-11-10:
Som jeg allerede har sagt mange gange før i dag, anerkender vi da, at det kaster arbejdspladser af sig, når man investerer så massivt i en sektor, som det er sket.
Vi har en grøn industri i Danmark, som producerer, som giver arbejdspladser, og som eksporterer.
Det er godt, men det er jo kommet, fordi vi har subsidieret og hjulpet på vej.