runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Altså, det er sådan noget politikerpolemik.
Der er ikke nogen, der er mere skyldig i det end andre, det gælder også mit eget parti.
Men jeg kunne stille et modspørgsmål og spørge: Kan fru Lea Wermelin garantere, at Socialdemokraterne ikke vil gennemføre Alternativets forslag om en afgift på kød og alle mulige andre ting?
Altså, der er ingen, der ved, hvad der sker efter et folketingsvalg.
Lea Wermelin (S), 2019-03-13:
For sidste gang gik man ikke til valg på topskattelettelser.
Alligevel ville man gennemføre dem.
Den her gang siger ministeren, at de går til valg på præcis det samme som sidste gang.
Vil man så også gennemføre topskattelettelser efter et valg næste gang, hvis man får regeringsmagten?
Det er jo meget fair at svare på, og det er sådan set det, som jeg efterlyser.
Det er jo ikke, fordi ministeren vil få problemer med Liberal Alliance eller med De Konservative, for de har meldt klart ud og sagt, at de fortsat gerne vil have topskattelettelser.
Derfor falder det jo tilbage på Venstre.
Hvis man går i regering igen og Liberal Alliance og Konservative kommer og siger, at de gerne vil have topskattelettelser, vil Venstre så sige: Nej, det er en rigtig dårlig idé?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-03-13:
Tak for det.
Derfor beundrer jeg også ofte skatteministeren, for det synes jeg faktisk ministeren ofte er i stand til at være.
Jeg kan også godt forstå, at det kan være svært at have flere kasketter på, både som minister og som menig Venstremand og så som Venstremand, der rent faktisk har ment noget i en tidligere regering og nu er sammen med nogle andre.
Men jeg synes bare stadig, at vælgerne fortjener et mere ærligt svar: Hvis man stemmer på ministeren og på Venstre, hvad er det så, Venstre vil arbejde for?
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Nu ser vi i hr. Jesper Petersens sidste udsagn ærgrelsen i Socialdemokratiet over, at man ikke kan føre den skræmmekampagne, man har tænkt sig.
Jeg synes ærlig talt, at Socialdemokraterne skulle bruge deres tid på at præsentere deres egen politik i stedet for fejlagtigt at udlægge regeringens eller regeringspartiernes eller Venstres skattepolitik.
Så kan jeg sige til sidst, at både jeg selv personligt – jeg er så Venstremand – og som skatteminister står på mål for den skattepolitik, vi har ført.
Men vi er glade for de lettelser, I fik gennemført.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-03-13:
Det er en dejlig rummelighed.
Det virker bare, som om det er de øvrige partier, der får lov til at sige det, de rent faktisk mener, og at ministerens parti så mest af alt lægger sig der, hvor man tror, at man faktisk også kan gøre det til virkelighed.
Men det må så være en diskussion internt i regeringen.
Jeg studsede lidt over noget, ministeren sagde om, hvor pengene kommer fra, og hvad det er, der gør landet rigere.
Til gengæld har det, der har finansieret det, bl.a. været besparelser på uddannelse, som vel er noget af det, vi skal leve af.
Så vurderer ministeren faktisk, at ministerens skattepolitik er at sætte ind der, hvor pengene bruges bedst og giver den bedste effekt?
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Man kan jo altid diskutere, hvor pengene kommer fra, og hvordan man har skabt et råderum.
Men jeg tror, det er svært at lave de der kryds.
Polemisk kunne jeg også sige, at pengene til de lettelser af elafgiften, som Socialdemokraterne har stemt for, eller til de lettelser af PSO-afgiften, som Socialdemokraterne også har stemt for, er gået fra uddannelsespengene, og hvorfor er Socialdemokraterne gået med til det?
Men jeg synes egentlig ikke, at det er en rimelig diskussion eller sammenligning.
Der har været et råderum.
Vi har brugt masser af penge på velfærd, og vi har også brugt penge på at lette skatten – ikke i toppen, men for helt almindelige hårdtarbejdende danskere.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-03-13:
Nu var det bare ministeren selv, der rejste diskussionen om, hvor det er, pengene fungerer bedst, og hvor det er, skattelettelser kan gøre Danmark til et rigere sted, og så ville jeg bare anholde det at finansiere det ved at tage penge fra det, vi skal leve af i fremtiden, nemlig uddannelse, og jeg kunne også nævne vores børn.
Som børneordfører har jeg brugt hele ugen på at diskutere, at vores daginstitutioner i hvert fald nogle steder er i dårlig gænge, fordi hverdagen ikke hænger sammen, og fordi der ikke er udviklende øjeblikke nok til vores børn.
Og her står vi så og diskuterer topskat uden at kunne få et reelt, ærligt svar på, om det faktisk er det, ministeren gerne vil med det her land.
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Jeg troede, vi diskutere De Konservatives skattepolitik, og jeg vil faktisk anbefale spørgeren, hvis man gerne vil vide, hvad De Konservative mener, at spørge De Konservative, enten nogle af de konservative ministre eller generelt her i Folketingssalen.
Jeg udlægger gerne De Konservatives skattepolitik, det har jeg gjort, men jeg synes faktisk, de gør det bedre selv.
Den skattepolitik, jeg står for, er regeringens, det er det, der står i regeringsgrundlaget, og det er det, vi har gennemført, og det er jo altså ikke en lettelse af topskatten.
Jesper Petersen (S), 2019-03-13:
Jeg er glad for, at skatteministeren igen til sidst siger, at den skattepolitik, han står for, er den, der står i regeringsgrundlaget.
Det svar, finansministeren gav tidligere, var også, at det, der står i regeringsgrundlaget, stadig væk er udtryk for regeringens politik.
Og det er jo altså en markant nedsættelse af topskatten.
Man siger, at topskatten skal spille en markant mindre rolle.
Det kunne jo f.eks. være ved at gøre det, som justitsministeren har foreslået, med, at 200.000 færre skal betale topskat.
Det minder lidt om det, regeringen selv har foreslået tidligere.
Det er så det, skatteministeren faktisk ender med her at stå ved.
Men alligevel vil han ikke rigtig være ved det, når vi spørger ham til, om det rent faktisk er hans egen holdning, så nu lægger vi flertalsdannelserne til side og alt muligt andet og spørger bare helt råt: Er skatteministeren egentlig politisk enig i, at det ville være en god idé, hvis han kunne få flertal for det og gøre, som hr. Søren Pape Poulsen foreslår, eller er det simpelt hen en dårlig idé?
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Jeg forstår godt, at spørgeren spørger, for jeg har også stået på den modsatte side, og det kunne være rigtig fint, men jeg bliver selvfølgelig nødt til at være loyal over for den regering, jeg er en del af, og i øvrigt også over for mit eget parti.
Jeg kan godt afsløre – igen en kæmpe afsløring – at der er masser af ting i regeringens politik, som jeg ikke er fuldstændig enig i.
Det gælder også i forhold til mit eget partis politik, men jeg er demokrat, og jeg bakker op om de beslutninger, som regeringen træffer, og jeg bakker op om de beslutninger, som mit eget parti træffer i forhold til vores partidemokrati.
Og jeg går ud og forsvarer det og kæmper for det, fordi det giver langt bedre politiske resultater, end hvis man kun repræsenterer sig selv og sidder og er løsgænger nede på bageste række.
Men det betyder så også, at man ikke altid kan give udtryk for, hvad man selv personligt mener – i hvert fald ikke som skatteminister.
Jeg kan sige både som skatteminister og som person, at jeg er glad for og stolt af den skattepolitik, den her regering har ført, og som fører til, at hende eller ham, der sidder nede i kassen i Fakta, får lov til at beholde flere af sine egne penge, og det er vedkommende vel undt.
Jesper Petersen (S), 2019-03-13:
Det hænger ikke sammen, hvad skatteministeren har svaret nu, og hvad han har svaret lige for et øjeblik siden i en tidligere besvarelse.
Der siger skatteministeren, at det er godt, hvad der står i regeringsgrundlaget.
Han mener også som Venstremand, at det, man foreslog, da man foreslog, at topskatten skulle sættes markant ned, var en god idé.
Det har skatteministeren lige sagt for få minutter siden.
Nu siger skatteministeren, at han som minister må forsvare regeringens politik, men som person er det ikke hans holdning.
Det stemmer simpelt hen ikke, hvad der er sket inden for de sidste få minutter, og jeg giver ikke en disse for, hvad skatteministeren nu påstår er hans holdning.
For forud for sidste valgkamp sagde man også, at man ikke gik til valg på at sætte topskatten ned, og det valg var dårlig overstået, før man foreslog det alligevel.
Jeg stoler ikke på det.
Selvfølgelig er det stadig væk Venstres politik.
I har ment det hele valgperioden.
Jacob Jensen (V), 2019-03-13:
Jeg tror aldrig – uanset om man taler ældreområdet eller børneområdet, om uddannelse, sundhed, eller hvad det er – at man får en situation, hvor man siger: Så har vi nok penge, nu er der simpelt hen så mange penge, at vi ikke kan bruge en krone mere.
Det tror jeg ikke.
Så jeg tror, at vi – eller vores efterfølgere her i huset såvel som folk ude i kommunerne – alle dage vil komme til at skulle prioritere inden for en given økonomiramme.
Det er da den vej, vi skal gå, og vi skal ikke lade os måle alene på, hvor mange milliarder eller millioner, eller hvad det nu er, vi bliver målt på, som vi kan bruge herinde fra huset.
Astrid Krag (S), 2019-03-13:
Så det var ikke sådan en makrovurdering.
Men for de borgere, som er blevet visiteret til en vis mængde hjælp ud fra en samlet sundhedsfaglig vurdering af deres behov, kan man godt gøre den tildelte hjælp mindre, også selv om der ikke er nogen sundhedsfaglig begrundelse for det, men alene en økonomisk begrundelse.
Det er jo ikke nok til at give klarhed over den større diskussion, som vi har i forlængelse af hele Assenssagen, og det sagde ældreministeren også tydeligt, da vi havde hende i salen.
Hun kan ikke svare på, om det, man har gjort i Assens, er lovligt eller ej.
Det venter vi vel alle sammen i stor spænding på at få en eller anden afklaring af.
Så vil jeg sige, at jeg generelt mener, at man skal være varsom med at indføre minimumsstandarder, fordi mennesker er forskellige, og jeg tror sådan set, at vi i vores ældrepleje i højere grad har behov for at kunne tage højde for, at folk er forskellige, har levet forskellige liv og har forskellige ønsker.
Og vi kan jo også hurtigt risikere, at minimumsstandarder så bliver det niveau, der er overalt.
Peder Hvelplund (EL), 2019-03-13:
Jamen nu taler vi så også om minimumsrettigheder.
Jeg kunne da godt tænke mig lige at høre definitionen af, hvad forskellen er på at have nogle kvalitetsstandarder og så at have nogle minimumsrettigheder.
For minimumsrettigheder er vel mere individuelt orienterede og kan netop afspejle, at folk er i forskellige livssituationer, og at det er forskellige ting, de har brug for hjælp til.
Astrid Krag (S), 2019-03-13:
Det kommer vel an på, hvem der formulerer, hvad det er for nogle rettigheder.
Det, vi diskuterer her i dag, er jo også de kvalitetsindikatorer, som vi forhåbentlig kan få lavet, og som kan gå på tværs af landet.
Det er dem, jeg mener kan være en krog til at få den her diskussion om, hvad der så ligesom er bundniveauet i forhold til vores lovgivning, altså sådan at de kvalitetsindikatorer kan hjælpe os med at få en bedre forståelse af, hvad der er bundniveauet for kvalitetsstandarderne i kommunerne.
Hvis det ikke stod klart, at det var det, jeg mente, så håber jeg, at det giver mere mening for ordføreren nu.
Peder Hvelplund (EL), 2019-03-13:
Tak for det, og tak til fru Astrid Krag for ordførertalen.
Heldigvis kunne jeg høre, at der er rigtig mange ting, vi er enige om, i forhold til at vi skal have investeret i en bedre ældrepleje, når regeringsmagten skifter her efter næste valg.
Det, jeg godt lige vil spørge lidt ind til, er det der med kvalitetsstandarder og sådan noget, for der ligger jo faktisk en dom fra Køge, som siger, at der ikke er nogen nedre grænse for, hvor meget kommunen må skære af økonomiske hensyn.
Der har vi jo tidligere haft diskussionen om muligheden for at indføre nogle minimumsrettigheder, og man kan sige, at det afspejles lidt i det, ordføreren er inde på i forhold til kvalitetsstandarder.
Men vil Socialdemokratiet være åben over for at indføre nogle minimumsrettigheder – altså ikke sådan at folk skal tvinges til noget, men sådan at de har ret til at kunne få en vis form for hjælp?
Astrid Krag (S), 2019-03-13:
Tak for det.
Vi har været igennem en underfinansiering af velfærden de sidste år med Lars Løkke Rasmussen som statsminister, og vi kan nu se på nye tal fra VIVE, at kommunerne selv med den finanslov, som ordføreren har gennemgået nu, kommer til at spare på ældreområdet, fordi der er udgifter, der presser sig på fra det specialiserede socialområde og fra sundhedsområdet, som jo er lovbundet.
Ældre Sagen har jo været ude at flage en meget stor bekymring om, at alle de nye sundhedsopgaver, der skal rykkes ud, kommer til at have en gøgeungeeffekt i forhold til ældreplejen.
Når man med de sundhedsopgaver, der ligger kommunalt, allerede nu kan se, at de tager pladsen fra de investeringer i ældreplejen, så vil jeg bare spørge ordføreren, hvad han har at sige til den bekymring fra Ældre Sagen – jeg deler den sådan set også – om, at ældreplejen kommer til at blive endnu mere klemt i fremtiden, når langt flere sundhedsopgaver skal rykkes ud.
Jacob Jensen (V), 2019-03-13:
Skulle jeg forstå det sådan, at Socialdemokraterne er imod, at man flytter sundhedsopgaver ud og tættere på borgerne?
For mig bekendt er sundhedsområdet også noget, som virkelig betyder meget for ældre mennesker.
Alt andet lige er det de ældre medborgere, som jo, kan man sige, også trækker på sundhedsområdet, og når man er ældre, er man ovenikøbet i mange tilfælde også mindre mobil, og derfor er det da kun en kæmpe fordel for de ældre, at sundhedsområdet bliver flyttet tættere på.
Så handler det efter min vurdering også om – ligesom det er på andre områder – at man tilrettelægger en sundhedspolitik, hvor man selvfølgelig kan få løst opgaverne, men hvor de penge, der skal med, også flytter med, og det er også det, jeg kan se der ligger i det udspil fra regeringens side i forhold til en sundhedsreform.
Der er en prioritering af, at man vil flytte opgaverne tættere på, og det er jo, når vi nu i dag taler ældreområdet, i den grad noget, der vil gavne de ældre, men midlerne flytter selvfølgelig med.
Så jeg kan ikke se, at der skulle være nogen form for gøgeungeeffekt.
Så bliver jeg bare lige nødt til at sige, at jeg i min ordførertale glemte at sige, at jeg skulle hilse fra De Konservative og sige, at de også støtter det forslag til vedtagelse, som hr. Jeppe Jakobsen læste op før.
Astrid Krag (S), 2019-03-13:
Men det er jo netop det, der er problemet.
For Venstres ordfører siger, at pengene selvfølgelig skal følge med, men det er jo ikke en del af regeringens plan.
Der siger regeringen, at de penge nok skal komme over årene, og bare tag det roligt, stol på os.
Det er jo det, der bekymrer.
For det er jo ikke små manøvrer.
Vi går meget ind for at få skabt et mere nært sundhedsvæsen, men strukturen og pengene skal være på plads, før man begynder at flytte behandlinger ud.
Det er 500.000 behandlinger, der ikke længere skal være på sygehusene, og det er klart, at det bekymrer enormt, når man ser, hvad det har betydet i kommunerne med de opgaver, der presser sig på på det specialiserede socialområde og sundhedsområdet allerede i dag.
Så der er ikke noget selvfølgeligt ved, at de penge er med.
Astrid Krag (S), 2019-03-13:
Han gentog i hvert fald præcis det samme indlæg, han holdt før, så jeg kan jo ikke give så meget andet end det samme svar.
Vi dækkede samlet set det demografiske træk.
Da vi forlod regeringskontorerne, blev der brugt flere penge på velfærd, end da vi gik ind i dem.
Vi afsatte Danmarks første ældremilliard, vi lavede den første klippekortordning, der siden er blevet udbygget, ikke så meget på grund af regeringen, men på grund af Dansk Folkeparti i finanslovsforhandlingerne – og tak for det, det har været vigtigt for ældreområdet de seneste år, at I har været der i de forhandlinger.
Og så står vi altså i en økonomisk situation nu, hvor der er råd til at holde hånden under velfærden og ældreplejen.
Det er sådan set det, jeg prøver at række hånden ud om og sige: Skulle vi ikke blive enige om det i dag?
Karin Nødgaard (DF), 2019-03-13:
Det er der, jeg synes, det kunne være rigtig interessant at komme lidt mere ind på, hvad Socialdemokraterne egentlig gerne vil her.
Det kunne jo være, at Socialdemokraterne på et eller andet tidspunkt i fremtiden fik regeringsmagten, og hvad er det så, man har gjort sig af overvejelser?
For én ting er at snakke om fortiden, noget andet er at snakke om fremtiden.
Det er der, jeg godt kunne tænke mig, at vi fik et eller andet overordnet vue, og at vi heller ikke kørte for meget rundt i enkeltsager, selv om de selvfølgelig ofte kan give os et overblik over, hvad der egentlig sker på ældreområdet.
Men kunne ordføreren ikke lige prøve at præcisere meget klart og enkelt, hvad Socialdemokraterne egentlig kunne tænke sig at der skulle ske på det her område, for at sikre, at der fremover er en værdig hjemmehjælp og en værdig ældrepleje – at alt er værdigt i forhold til de ældre?
Astrid Krag (S), 2019-03-13:
Tak for det.
Det er et meget stort spørgsmål at nå på de 30 sekunder.
Jeg vil sige, at indførelsen af kvalitetsindikatorer kunne sikre den samme kvalitet, og det kunne forhåbentlig også bruges til at løfte kvaliteten de steder, hvor det, der foregår hos vores ældre, ikke er ordentligt.
Det bakker vi fuldt op om.
Det var vel den første aftale på satspuljeområdet, der blev lavet med den her regering.
Der afsatte vi penge til at få udviklet de her kvalitetsindikatorer.
Det kan jo godt ærge mig lidt, at vi står her 4 år senere og ikke er kommet videre, for en del af nøglen her er helt klart at blive meget klogere på, hvad det egentlig er for en pleje og omsorg, man leverer, og hvad det egentlig er, vi mener, når vi snakker om værdighed, så vi også på den måde kan sørge for, at den er at finde alle steder.
Så vil jeg sige til Dansk Folkeparti, at jeg godt kender diskussionen om og logikken i forhold til, om vi skal øremærke midler eller ej.
Vi øremærkede jo selv vores ældremilliard.
Det betyder sådan set også, og det er jeg ikke bleg for at indrømme, at det kan være en nødvendig og mulig vej at gå, men det har vist sig, og der kunne jeg være interesseret i at høre, hvad Dansk Folkeparti tænker, at det kun virker i den afgrænsede årrække, som pengene er øremærket til.
Det er jo også et problem, vi må forholde os til.
Jamen det er faktisk en af de tanker, der ligger i vores selvstyrereform – finansminister, den hedder ikke fingrene væk-reformen, men selvstyrereformen – og det er en ny tilgang også til det her med øremærkede projekter, som er puljefinansierede eller aftalefinansierede, men hvor vi har hånd i hanke med det.
Nu sagde hr. Jeppe Jakobsen, at der jo ikke er 220 ansat på forvaltningsgangene i Holbæk, og godt for det, til at lave ansøgninger.
Der er jo en enkelt eller en halv eller en kvart eller et par stykker, og så er der alt det bureaukrati, det også medfører ude i hverdagen, når man skal afregne.
På den måde er der jo noget ulykkeligt ved det, når vi bliver nødt til at følge tingene så tæt, for det er tid, der går fra de ældre.
Omvendt anerkender vi jo også behovet, men jeg tror, vi skal have en ny styring på det, og den kan jeg ikke uddybe her, men det kan vi snakke om over en kop kaffe eller et eller andet.
Karin Nødgaard (DF), 2019-03-13:
Der er ingen tvivl om, at det er en udfordring, men der ligger jo også et ansvar hos den enkelte kommune for at fortsætte med at køre nogle initiativer – hvad skal man sige – i hus, når det gælder om at sikre en værdig ældrepleje, og det er på rigtig mange parametre.
Såfremt vi vil opleve en situation, hvor vi fortsat vil se kommuner, der ikke prioriterer området, og som måske endda ikke efterlever den lovgivning, der er på området, hvad forestiller ordføreren sig så med hensyn til sanktioner over for kommunerne?
Astrid Krag (S), 2019-03-13:
Helt overordnet tror jeg på, og det er også det, jeg hører mange borgmestre sige, at hvis de kunne få dækket det demografiske træk og ikke skulle starte hvert år med sparebudgetter, kunne de også tage hånd om de ældre på en værdig måde.
Siden der blev indkaldt til den her forespørgsel, er der kommet en ny undersøgelse fra VIVE, der viser, at kommunerne også i det næste år kommer til at underfinansiere ældreområdet, og når man kigger ned i det og ser, hvorfor de gør det, er det, fordi kommunerne bliver presset af det specialiserede område for børn og unge og for voksne og af sundhedsudgifterne.
Og jeg er da vældig bekymret for, hvad de mange flere sundhedsopgaver, der bliver lagt ud i kommunerne, kommer til at betyde for netop ældreområdet.
Pernille Bendixen (DF), 2019-03-13:
Jeg vil godt lige følge op på fru Karin Nødgaards spørgsmål.
Og det kan man sådan set også overføre til børneområdet.
Det er et stigende problem, at kommunerne ligesom lidt gør, som det passer dem, uden at det har konsekvenser.
Astrid Krag (S), 2019-03-13:
I forhold til den konkrete situation må jeg sige, at jeg jo har haft ældreministeren i salen med hensyn til diskussionen om kvalitetsstandarden i Assens for at høre hende, om ikke man kan nå til et punkt, hvor man bryder loven, som du netop spørger om, altså hvor kvalitetsstandarden er blevet sænket så meget, at man faktisk ikke lever op til de forpligtelser, man har ifølge den sociale servicelov.
Det kunne ministeren jo ikke svare på.
Når selv en minister med hele embedsapparatet i ryggen ikke kan svare på det, bliver det jo en meget abstrakt situation, vi har her.
Så det synes jeg da er noget af det, der må afklares, og det håber jeg ministeren er i gang med, for det tror jeg da vi alle sammen har brug for at vide, altså hvad er servicelovens krav værd, i forhold til hvad grænserne for, hvor lav en kvalitet der kan være, er.
For lige nu, og det hører man jo også finansministeren stå og sige, bliver diskussionen meget subjektiv, altså for mig ville det være dybt uværdigt aldrig at få vasket gulv og kun få gjort rent hver femte uge.
Det er meget subjektivt.
Nu er jeg ikke jurist, men det er jo ikke sådan, at man kan vurdere, om lovgivning er overholdt eller ej, i forhold til hvordan man subjektivt har det med det.
Vi kender også situationen fra bade, hvor der er nogle ældre herrer, der ikke skal nyde noget af at blive hevet i bad i tide og utide, det har de klaret et langt liv uden
, osv.
Derfor håber jeg, at de her kvalitetsindikatorer, når de kommer, kan hjælpe os med at komme nærmere på det her med, at der altså er nogle grænser for, hvor lav kvaliteten kan blive.
Pernille Bendixen (DF), 2019-03-13:
I forhold til de her ting, der er prioriteret, altså klippekort, værdighedsmilliard og andre ting, vil jeg sige, at der jo er en grund til, at vi øremærker dem, og den grund er jo lige præcis, at vi kan se, at kommunerne simpelt hen prioriterer at bruge de penge på noget andet.
Det er jo ikke, fordi vi synes, det er sjovt at øremærke pengene, det er, fordi vi kan se, at ældreområdet ikke bliver prioriteret.
Og der sker jo også det, at når de her perioder er udløbet, bliver pengene også taget og brugt til noget andet.
Det sker jo også i kommuner, hvor der sidder en socialdemokratisk borgmester for enden af bordet.
Er det noget, man har tænkt sig at gøre noget mere ved, sådan at vi kan sikre os, at de ting, vi har prioriteret herindefra, også fortsat bliver prioriteret, selv om de faktisk ikke er øremærket ude i kommunerne?
Jacob Jensen (V), 2019-03-13:
Men intuitivt kan man, når man flytter opgaver ud, jo meget konkret se på – og det er ligesom det, der lægges op til i sundhedsudspillet, hvor man siger det – at ved at kunne få behandlet flere mennesker, kronikere og andre, tættere på og undgå, at de skal ind på de specialiserede sygehuse, er det simpelt hen også en billigere løsning.
Altså, vi ved, at når nogen kommer ind på sygehuset, er det simpelt hen en dyrere løsning pr. patient i gennemsnit, end hvis man – om man så må sige – kan beholde patienterne ude lokalt.
Så det er jo det helt simple regnestykke, som ligger til grund, bl.a. for det sundhedsudspil, som regeringen har lagt op til.