runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-02-05:
Tak for ordet.
Vi har i Liberal Alliance har sammen med Danmarksdemokraterne, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti fremsat det her beslutningsforslag om et nationalt forbud mod bederum på offentlige uddannelsesinstitutioner.
Jeg vil gerne starte med at slå en ting helt fast.
Det handler ikke om at forbyde tro; det handler om at beskytte frihed.
Religionsfrihed er friheden til selv at vælge, om man vil tro, og hvad man vil tro på.
Ingen har krav på, at et offentligt universitet stiller lokaler til rådighed for religiøs praksis, og slet ikke, når de lokaler bruges til social kontrol.
Vi ved, at de såkaldte refleksions- og stillerum på universiteterne ikke bare er neutrale rum.
Vi ved, at de bruges til kønsopdelt bøn; vi ved, at der fastsættes religiøse regler for, hvem der må være hvor og hvordan; og vi ved, at der i nogle tilfælde har været ekstremistisk materiale til stede.
Det er ikke bare småting.
For nogle studerende er bederum ikke et frivilligt tilbud; det er et sted, hvor fravær bliver bemærket, hvor normer bliver håndhævet, og hvor man risikerer at blive målt og dømt af sine egne.
Særligt for unge, der forsøger at løsrive sig fra religiøse miljøer, kan bederum være et konkret redskab til negativ social kontrol.
Det er dem, der betaler prisen, og det er dem, vi har et ansvar for at beskytte.
Vores uddannelsesinstitutioner skal være et frirum, et sted for viden, dannelse og fri debat og ikke arenaer for religionsdyrkelse eller religiøst pres.
Alligevel har regeringen på trods af store ord valgt ikke at handle, men overladt ansvaret til de enkelte institutioner, og resultatet er et kludetæppe af løsninger, smuthuller og symbolpolitik.
Nogle universiteter lukker bederum, andre opretter nye, og imens står de studerende alene med konsekvenserne.
Det synes jeg ikke er rimeligt, og jeg synes heller ikke, det er ansvarligt.
Hvis vi mener kampen mod negativ social kontrol alvorligt, kan vi ikke nøjes med halve løsninger og lokale kompromisser.
Der er behov for klarhed, der er behov for konsekvens, og der er behov for, at vi i Folketinget også tager et ansvar.
Et nationalt forbud mod bederum på offentlige uddannelsesinstitutioner er ikke et angreb på religion.
Det er et værn om friheden – friheden til at vælge sit eget liv, friheden til at sige fra og friheden til at være studerende i Danmark uden et religiøst pres i rygsækken.
Heidi Bank (V), 2026-02-05:
Der blev jo sendt et fuldstændig klart signal fra Folketinget sidste år, allerede i april måned, hvor vi havde den her debat.
Der har også efterfølgende været dialog mellem ministeriet og universiteterne og de videregående uddannelsesinstitutioner.
Der er jo også mange, der har konstateret, at der er udfordringer på deres uddannelsesinstitution.
Og så har vi den her situation, hvor vi ser noget på CBS, som jeg simpelt hen ikke kan forstå, hvorfor ledelsen på CBS prøver at bortforklare.
Og det synes jeg klart man skal se ind i.
Det er jo ikke nok, at vi lovgiver; tingene skal jo også håndhæves efterfølgende.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-05:
Det var godt.
Man mener simpelt hen i Socialdemokratiet, at man skal gå ud og sige, at man ikke ønsker bederum, men man ønsker heller ikke at gå i Folketingssalen og gøre noget ved det.
Så er det ligesom slået fast over for vælgerne, at i 7 år har de snakket om at have en hård politik, og det har de tænkt sig at blive ved med, og nu har de så krydret det med det der med, at man er begydt at sende breve til folk.
Det fortsætter jo!
Trine Bramsen (S), 2026-02-05:
Vi har en meget klar forventning om, at man på de uddannelsesinstitutioner, hvor de her rum bliver brugt til bøn, tager ansvar og sørger for, at de bliver lukket ned.
Et af de steder, hvor der fortsat er et stillerum, har uddannelsesinstitutionen beskrevet stillerummet, som at det bliver brugt i begrænset omfang af sårbare unge, og at stillerummene anvises af studievejledningen, hvis en studerende har behov for det, og at det kan benyttes af medarbejdere, der har brug for fordybelse.
Men vi ønsker ikke, at der skal være bøn, og det er det, vi skal slå ned på.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-02-05:
Tak for det.
Jeg er bare nysgerrig på, hvorfor Socialdemokratiet opfører sig som islamisternes interessorganisation her i Folketinget.
Trine Bramsen (S), 2026-02-05:
Det gør vi ikke.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-02-05:
Jeg er sådan lidt i tvivl om, hvad Socialdemokratiet egentlig mener på det her område.
Vi har en statsminister, der går ud og siger, at man ikke mener, at der skal være bederum på uddannelsesinstitutionerne, og vi har også en ordfører på talerstolen, der står og siger det samme.
Kan ordføreren ikke fortælle mig: Hvis man ikke ønsker, at der skal være bederum på vores universiteter, hvorfor kan man så ikke støtte det her forslag?
Trine Bramsen (S), 2026-02-05:
Jeg synes egentlig, jeg har sagt det fuldstændig klart, men jeg gentager gerne for spørgerens skyld: Socialdemokratiet ønsker ikke , at der skal være bederum på uddannelsesinstitutioner.
Vi har en klar forventning om, at uddannelsesinstitutionerne tager ansvar for det her og lukker bederum ned.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-02-05:
Så vil jeg gerne høre, hvad Socialdemokratiet ville gøre, hvis uddannelsesinstitutionerne ikke lukker bederummene ned.
Trine Bramsen (S), 2026-02-05:
Vi har en klar forventning om, at uddannelsesinstitutionerne lytter til, hvad der bliver sagt i Folketinget, og at de selvfølgelig agerer efter det, som jeg også hører der er bred opbakning til, nemlig at der ikke skal være bederum på uddannelsesinstitutioner, og at uddannelsesinstitutionerne selvfølgelig har et ansvar for at sætte ind over for social kontrol, ligesom de i øvrigt har et ansvar for alt muligt andet ude på de enkelte institutioner.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-05:
Tak for det.
Man kan forstå på regeringen, at håb er blevet strategien.
Det hører vi på udlændingeområdet, og nu hører vi det på det her område.
Vi »håber«, at folk hører efter.
Jamen vi kan jo lige så godt nedlægge Retsudvalget i Folketinget, for for eftertiden skal vi bare sige, at »vi synes herindefra«.
Der er ikke brug for forbud, og der er ikke brug for regler.
Hvis bare vi synes, at I skal betale jeres skat, hvis bare vi synes, I skal køre langsommere på motorvejen, så løser alt sig jo, og der er enkelte, der ikke gør, så sender vi et brev mere.
Det er vildt at høre en ordfører fra Venstre stå og sige, at man ikke er imod bederum, men faktisk er ude på sin egen facebookside og sige, at de skal lukkes.
Jeg hørte faktisk også ordet forbud.
Og så er problemstillingen, sådan som jeg kan forstå det, at man så kan kalde det noget andet.
Kunne det tænkes, at der, hvis der var et forbud mod bederum, så også var forbud mod at bede i et rum.
For så er man jo ligesom kommet ret langt i forhold til at sige: Det er faktisk det, du ikke må, Kim.
Du må ikke gå ind i det her rum og bede, for vi vil ikke have bederum.
Vi vil gerne have et rum, Kim – i dag er der sikkert mange i Folketingssalen, der synes, at Kim skal gå ind og være stille – men du må ikke bede derinde.
Og ved du, hvordan man kommer i mål med det, ordfører for Venstre?
Det gør man ved at lave et forbud mod bederum.
Så én gang til: Hvordan pokker kan man sige ét på sine sociale medier og noget andet på Folketingets talerstol?
Heidi Bank (V), 2026-02-05:
Altså, jeg ville synes, det var enormt trist, hvis ordføreren for Danmarksdemokraterne var helt tavs.
Så ville vi jo ikke have en debat her, og det synes jeg er vigtigt, og jeg synes, at det er et vigtigt emne, vi får debatteret.
Nu får ordføreren sagt »forbud mod at bede«, og det er egentlig ikke det, jeg har opfattet, at det her forslag går ud på.
Det kan godt være, at vi alle sammen italesætter det som bederum, men jeg har egentlig indtryk af, at det, som ordførerne sådan set taler ind i, er noget mere alvorligt, og at det handler om det, der hedder salah, altså en muslimsk bøn og det med, at man ikke bare sidder stille på en stol og beder en bøn for sig selv, men at man udfører en større handling.
Men det kan være, jeg har misforstået, hvad det går ud på.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-05:
Jamen så vidste Venstre jo godt, hvad det var, man ikke måtte i det rum.
Så kan jeg ikke forstå, hvorfor man ikke bare er imod det, og så skriver da bare i forslagsteksten, at det gælder f.eks. den muslimske praktisering.
Det gælder også, at man har koder på døren for, hvornår der kun er kvinder derinde, og hvornår brødrene er der.
Altså, der er jo masser af ting.
Det kan vi jo gøre.
Men derfor kan vi godt lave forbud mod et bederum.
Venstre sagde, da støttede Mette Frederiksen – på trods af at det lovede de inden valget at de ikke gjorde: Så kan vi gennemføre noget.
Nu kan vi gennemføre noget.
Jeg har også hørt Venstre sige, de gerne vil gennemføre noget.
Så er spørgsmålet så: Er det Moderaterne, der sidder og siger, at det må I ikke gennemføre?
Og er man virkelig blevet sådan i Venstre, at når en fra Moderaterne siger »hop«, så siger man bare »hvor højt«?
Karin Liltorp (ALT), 2026-02-05:
Tak for det.
Jeg kan ikke lade være med at tænke, at der igen kommer det her.
Jeg hørte i hvert fald på ordføreren, at det lyder, som om beslutningsforslaget går på, at vi nu allerede har besluttet, at der skal være en forvaltningsdomstol.
Det eneste, vi ønsker, er, at vi siger, at vi nu bliver klogere på det.
Der var også nogle ting, vi i går blev klogere på, og jeg kan så love for, at den her konference var åben for alle.
Så jeg er da meget ked af, at ordføreren ikke kom til den.
For det var ikke en lukket fest, og vi havde faktisk inviteret til det.
Det, vi altså blev klogere på, var, at man i Tyskland, lige så snart en sag går i gang, ligesom sætter et stop for klokken, og man så ikke tager barnet lige med det samme, men at man siger, at det lige skal afgøres af en dommer, og de havde faktisk den faglige indsigt, som de bestræbte sig på.
Om det lige skal være den model, ved jeg ikke, men de kunne en masse ting, og vi beder jo udelukkende om, om man i Danmark ikke kunne kigge på det samme.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2026-02-05:
Jeg er overhovedet ikke i tvivl om, at man bare vil kigge på det, og at man ikke er forpligtet til fuldstændig at forandre vores administrative klagesystem til et domstolssystem.
Jeg kan ikke se, at vi i alle de sager, der handler om, at Ankestyrelsen hjemviser det, fordi der er en eller anden sagsbehandlingfejl, har brug for en forvaltningsdomstol.
Det tror jeg ikke vi har brug for den til.
Der er dog et område, hvor jeg igennem alle årene som gadejurist har kunnet få øje på at det kunne være fantastisk, f.eks. i forhold til en ny lovgivning.
Stofbehandlingsgarantien blev f.eks., tror jeg, gennemført af bl.a. hr. Karsten Hønge tilbage i starten af 00'erne, og jeg var jublende lykkelig.
Men da jeg så derefter kunne se, hvad der var praksis, år ud og år ind, med vidt forskellige kommunale forvaltninger af den bestemmelse, der skulle redde liv, var jeg bekymret.
Klagerne blev behandlet ved nævn, og der var på nogle helt afgørende og meget indgribende områder en praksis, som var vidt forskellig, og som pegede i alle mulige retninger, f.eks. når det drejer sig om et forsørgelsesgrundlag, der bliver trukket, eller en behandlingsgaranti, som gør, at man kan overleve.
Så her kunne det måske have sin ret.
Karin Liltorp (ALT), 2026-02-05:
Man kan jo nok bare sige, at vi kan løse det hele, og at vi bare kan lave nogle andre rettigheder.
Men nu har vi jo igennem rigtig, rigtig mange år set, at der var det her problem, og at folk gang på gang er blevet forsømt, og det her er et helt konkret forslag, der handler om, at de måske i andre lande har lidt færre problemer, og om vi i det mindste ikke kan undersøge det.
Kan vi ikke starte med at sige, at det godt kan være, at de ikke er snotdumme i Tyskland og Frankrig og alle mulige andre steder, og at de måske har nogle erfaringer, som vi kan bygge på, og se, om de faktisk har opnået en bedre retssikkerhed?
Det er ligesom det, der er ønsket, og det er jo derfor, jeg er fuldstændig uforstående over for, hvordan man kan sige nej til det her ønske.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2026-02-05:
Så prøver jeg at forklare det en gang til for fru Karin Liltorp.
Mit bud er, at det er forkert og mangelfuldt at skrue et beslutningsforslag sammen, som om løsningen er ét sted, i stedet for at kigge bredere på det, der skal til, for at retssikkerheden holder op med at bløde.
Så vil jeg her citere hr. Peter Plys for at sige, at man skal lede der, hvor tingene er, og ikke der, hvor de ikke er.
Så vi skal kigge bredere på det.
Men lad os snakke om det i udvalgsarbejdet.
Erik Veje Rasmussen (V), 2026-02-05:
Det er ikke for at være petitesserytter, men først sagde hr. Torsten Gejl, at § 63, stk. 2, pålægger os at lave en forvaltningsdomstol.
Det gør den altså ikke, men den giver mulighed for, at man kan lave en forvaltningsdomstol.
Når jeg hører det med, at man i Tyskland ikke kan fjerne børn med det samme, må jeg også sige, at det ikke passer.
Der er sådan nogle forskellige procedurer, hvor man kan fjerne børnene med det samme, hvis de er udsat for vold eller andet.
Jeg håber, at det løser en masse problemer, men jeg elsker ordførerens Peter Plys-citat.
For det er det, vi skal gøre, altså at se på problemerne der, hvor de er, og så komme i gang.
Louise Brown (LA), 2026-02-05:
Ja, undskyld, jeg blev bare inspireret, for jeg tog taget en uddannelse, hvor der var en historie om en mand, der gik rundt ude på gaden.
Han gik rundt under en gadelygte og kiggede ned i jorden, og så kom der en anden mand forbi og spurgte: Hvad leder du efter?
Jeg leder efter mine nøgler.
Okay, så kiggede de sammen, og der gik lidt tid, og så spørger den anden mand igen: Er du sikker på, at du tabte dem her?
Og så svarer manden: Nej, jeg tabte dem oppe foran min hoveddør.
Hvorfor er det så her, vi leder?
Jamen det er, fordi det er her, der er lys.
Jeg hører egentlig ordføreren sige, at vi skal kigge bredere og ikke kun, ligesom hr. Peter Plys siger: Der, hvor vi kigger, finder vi noget.
Jeg synes bare, der er en modsætning i det, for det her forslag lægger jo netop op til at kigge bredt.
Det lægger jo netop op til, at man afsøger noget og ikke lægger sig fast på noget bestemt.
Og jeg oplever egentlig, at ordføreren kun vil kigge der, hvor der er lys i forvejen, og reparere på noget.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2026-02-05:
Så opfatter spørgeren mig helt forkert.
Vi skal have sat lys på det hele, og nogle af de temaer, vi skal sætte lys på, er da noget, vi har talt om.
Vi skal også fokusere på en informationsindsats, så dem, der har brug for hurtigt at få, hvad de har brug for og ret til, kan efterspørge det, de har ret til.
Med så kompleks en lovgivning, som vi har i dag, står du dig bedst med en gadejurist ved din side.
Vi skal have et skærpet blik under sagsbehandlingsprocessen på overholdelse af de grundlæggende sagsbehandlingsregler.
Vi kan tænke helt anderledes, markant anderledes, i forhold til den genvurdering, som jo foregår, når man klager.
Frem for at det nærmest forekommer at være et gummistempel, så kunne det være en decideret second opinion.
Så der er mange andre steder, man kan kigge.
Vi skal også kigge på sagsbehandlernes forhold.
Det er jo et problem med den måde, hvorpå man har puttet afgørelseskompetencen langt ind i kommunerne i visitationsudvalg frem for der, hvor sagsbehandleren kender borgerne.
Louise Brown (LA), 2026-02-05:
Men det ene udelukker vel ikke det andet.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2026-02-05:
Nej, men hvorfor skal vi kun kigge på forvaltningsdomstole?
Det er det, det handler om.
Jeg synes, det er spændende, hvad en forvaltningsdomstol kan; det vil jeg rigtig gerne se.
Jeg havde gerne modtaget en invitation.
Jeg så på hr. Torsten Gejls facebookside, at der var møde, dagen før – inspireret af Frederik Waages opslag.
Jeg synes, det er ærgerligt, at vi taler så lidt sammen, at vi ikke engang inviteres til hinandens arrangementer og konferencer.
Så kunne vi måske være nået lidt videre med det her.
Men vi har et problem, og det skal vi have løst.
Vi skal ikke på forhånd lægge os for fast på, hvad løsningen er.
Det glæder mig usigeligt at være på linje og hold med hr. Erik Veje Rasmussen.
Denne ordfører ønsker at løse problemet med en blødende retssikkerhed.
Der er ingen grund til på forhånd at beslutte sig for kun at kigge på én model, men det kunne vi jo se på i udvalgsarbejdet, altså om man kunne kigge andre steder, så folk får den hjælp, de har brug for og ret til at få hurtigt.
Jeg vil lige komme ind på det, jeg ikke fik sagt før, og det er, at vi har en uhyrligt lang tradition for et administrativt klagesystem i Danmark.
Det er ikke så almindeligt andre steder.
Så der er også andre forskelle, der gør sig gældende, end om man har en forvaltningsdomstol eller ej.
Torsten Gejl (ALT), 2026-02-05:
Det er da verdens største gang whataboutism.
Der kan peges på ét eksempel fra en tysk forvaltningsdomstol i Stuttgart som har haft for lang ventetid, ja, men hvis ordføreren havde sagt ja til det her, kunne ordføreren have hjulpet med at se på, om vi kunne lave en dansk forvaltningsdomstol, som svarer til den, vi hørte om i går, hvor der var korte ventetider på børnesager.
Vi har ikke sagt, at det løser alle problemer, men hvorfor dog ikke se på noget, der kunne være en del af en løsning, når ordføreren går ind for retssikkerheden?
Karin Liltorp (ALT), 2026-02-05:
Jeg vil gerne takke for det altid gode samarbejde og for en god tale.
Som medforslagsstiller kan jeg stadig væk høre, at der er lidt misforståelser rundtomkring: Der er en snak om, at vi gerne vil have noget, der er identisk med Tyskland, fordi vi har hørt en tysk dommer tale i går.
Vi hørte en tysk dommer i går, og vi blev begejstret for nogle af de læringer, de havde dernedefra.
Jeg kan ikke lade være med at tænke: Prøv at tænke på, hvor kloge vi kunne blive, hvis vi også kaldte nogen ind fra Spanien, fra Frankrig og alle mulige andre steder og så fandt en model.
Det eneste, vi siger lige nu, er, at der er store problemer med retssikkerheden.
Vi bliver nødt til at gøre noget ved det.
Så jeg vil bare gerne have ordføreren til også at bekræfte, at forslaget ikke handler om, at vi skal lave en tysk model af forvaltningsdomstolen.
Vi skal faktisk bare lave en undersøgelse om, hvad der kunne fungere her i Danmark.
Louise Brown (LA), 2026-02-05:
Det kan jeg bekræfte, og det er lidt ligesom et deja-vu at stå her, for ordføreren, der lige har haft ordet, og jeg selv har fremsat et lignende forslag, hvor vi også anmodede om, at man undersøger noget, inden man tager stilling.
Det lader til, at vi har en regering lige nu, som ikke har lyst til at blive klogere, eller som i hvert fald tror, at de er så kloge, som de kan blive, og at det i øvrigt er os, der bør vide bedre.
Erik Veje Rasmussen (V), 2026-02-05:
Jeg skal bare bede ordføreren om at hilse Katrine Daugaard og sige tak for en dejlig tale.
Louise Brown (LA), 2026-02-05:
Jeg kan så fortælle ordføreren, at den tale har jeg selv skrevet.
Men jeg vil gerne hilse Katrine Daugaard alligevel.
Erik Veje Rasmussen (V), 2026-02-05:
Jeg vil sige undskyld.
Jeg forstod, at det var sådan en vikaropgave.
Men det var en flot tale.
Louise Brown (LA), 2026-02-05:
Det var en vikaropgave, men jeg har selv skrevet talen.
Tak for komplimentet.
Torsten Gejl (ALT), 2026-02-05:
Tak for talen.
Alle ved, at jeg har en meget, meget stor respekt for ordføreren og ordførerens arbejde, også på gaden, og at jeg normalt er meget enig med ordføreren, men jeg må godt nok sige, at jeg den her gang ikke forstår særlig meget af ordførerens tale.
Jeg er meget, meget uenig, og det må man jo også gerne være.
Ordføreren refererer til en forvaltningsdomstol som et eller andet religiøst.
Ordføreren fortæller om, hvordan retssikkerheden bløder, og ordføreren har arbejdet med det i hele sit liv.
Så siger vi, at der er så uendelig meget retsløshed på så mange områder, og ordføreren ved præcis, hvad jeg snakker om – hun ved det måske bedre end mig – og vi foreslår, at vi måske kunne kigge på en model, som fungerer i resten af EU, og så siger ordføreren, at hun ikke er sikker på, at det fungerer.
Nej, men med den viden, hvorfor vil ordføreren så ikke være med til at kigge på sådan en model?
Nanna W. Gotfredsen (M), 2026-02-05:
Ordføreren her savner det brede blik, der kunne rumme løsningerne på de egentlige problemstillinger.
Det er det, denne ordfører savner.
Man har et fuldstændig snævert blik for en model, der kører andre steder, og som ikke kommer til at dække det, vi har brug for.
Det, vi har brug for, er, at mennesker med svære udfordringer får hjælp hurtigt, og ikke lange sagsbehandlingstider, som hr. Erik Veje Rasmussen var inde på.
Det, man har brug for, når man søger, er, at man hurtigt får den hjælp, man har brug for og ret til.
Det tror jeg ikke at forvaltningsdomstole kommer til at levere.
Den specialiserede faglige viden, dommerne ved en forvaltningsdomstol er nødt til at have, for at det kan have relevans, er jeg også usikker på – og jeg kender mange jurister.
Så havde jeg en ting mere, men det kan jeg komme ind på senere.
Mette Thiesen (DF), 2026-02-05:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at sige noget.
Det er ved at være sent, og det sner udenfor osv.
Men jeg er simpelt hen bare nødt til at sige, at det er noget vrøvl, hvad ordføreren står og siger.
Jeg har ekstremt stor respekt for ordførerens faglighed i forhold til særlig udsatte, men ordføreren står og taler i øst og i vest.
Det her forslag handler om at undersøge og blive klogere på, om man kan lave en model for en forvaltningsdomstol i Danmark.
Vi har ikke lagt os fast på, at der skal være en eller af anden speciel model.
Det her er netop for at være nysgerrig og alle de der ting, som ordføreren står og siger.
Så ud fra det, som ordføreren står og siger nu fra talerstolen, burde ordføreren og Moderaterne stemme ja til det her beslutningsforslag.
Men alligevel står ordføreren og siger et hel masse andet, og spørger, hvorfor det ikke handler om alt muligt andet, og hvorfor det kun handler om det her.
Men det er jo sådan, vi fremsætter beslutningsforslag herinde.
Vi ser et problem, og vi finder en løsning.
Så må man jo sige: Jeg synes, det her er en god løsning, men den kan ikke stå alene; vi foreslår noget andet også.
Jeg er simpelt hen nødt til at sige det, for så sent er det heller ikke.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2026-02-05:
Der fremsættes meget ofte meget reduktionistiske beslutningsforslag, ja.
Vi er enige om, at der er et problem.
Alle er enige om, at retssikkerheden lider, og at den oplevede retssikkerhed lider endnu mere.
Der er et problem, så lad os afsøge, hvilke løsninger der kunne være.
Og et delelement kunne være en forvaltningsdomstol.
Skal vi så have et beslutningsforslag igen om et år, hvor vi kigger på at justere genvurderingen markant og kvalificere den – og om et år og om endnu et år.
Lad os da kigge bredt.
Mette Thiesen (DF), 2026-02-05:
Tusind tak for rosen.
Det er en vigtig del af Dansk Folkepartis dna.
Vi er blå bloks bløde hjerte, og det har vi altid været, så tak for det.
Jeg vil også personligt sige, at jeg altid har haft et fantastisk samarbejde med hr. Torsten Gejl og med Alternativet på de områder, hvor vi har kunnet mødes.
Nogle gange er det ting, hvor det er åbenlyst, og nogle gange er det ting, hvor man sådan tænker: Gud, hvor vildt, at vi kan mødes om det her.
Og det er jo også det, der er så fantastisk.
Så bare tak for samarbejdet, og tak for samarbejdet også om det her beslutningsforslag.
Det er jo der, hvor det hele går op i en højere enhed.
Det er, når vi faktisk kan mødes om at sige: Vi ved, der er et problem her, lad os undersøge det sammen, og lad os finde en løsning.
Erik Veje Rasmussen (V), 2026-02-05:
Jeg sidder lidt og har samme følelse, som jeg indimellem har, når jeg sidder herinde i salen.
Vi havde en dag, hvor alle roste hinanden for at være nogle gode mennesker.
Jeg tror, vi også somme tider skal passe en lille smule på, når vi står og breder de her fantastiske historier ud, som jo er meget sigende og meget rammende.
Det må også være voldsomt stigmatiserende, hvis man er en socialrådgiver, der sidder og hver dag kæmper med at få de her paragraffer og regler til at hænge sammen, når vi indimellem herinde sidder og taler om dem, som om de er nogle uhyrer, der egentlig bare prøver at tage hjælpemidlerne fra dem, som er handicappede.
Men ellers synes jeg, det var en fin tale.