runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-03-15:
Tak for det.
Organiseret svindel med moms og afgifter er en udfordring for skattemyndighederne i Danmark og også i andre lande, og vi er sådan set optaget af, at vi styrker skattevæsenets mulighed for at udføre en bedre og mere intelligent kontrol.
Det er der bredt politisk lavet en aftale om i Folketinget.
Og det lovforslag, som vi nu behandler, udmønter et af tiltagene i den aftale, der er indgået, og det ligger også i forlængelse af regeringens fælles offentlige digitaliseringsstrategi.
Som de to foregående ordførere har været inde på, gives der med lovforslaget mulighed for at lave datadrevet kontrol bl.a. i forbindelse med registrering af virksomheder.
Ved stiftelse af virksomheder indledes registreringsprocessen hos Erhvervsstyrelsen, og derfor er det helt centralt, at en intelligent kontrol er placeret her.
Det giver mulighed for, at Erhvervsstyrelsen kan gribe ind over for virksomheder, allerede inden de registreres.
Således er der mulighed for at tage forholdsregler over for virksomheder, som anses for at have en forhøjet risiko for at begå svig med moms og afgifter.
Vi gør det, ganske som den socialdemokratiske ordfører var inde på, at vi med forslaget indfører mulighed for at bruge den nye teknologi, det, vi kalder machine learning, således at de data og de søgemønstre, der er, simpelt hen optimeres, således at vi får en effektiv, intelligent og datadrevet kontrolindsats, som skal være med til også at identificere nye typer af svigsmønstre.
Lovforslaget giver derudover hjemmel til at samkøre Erhvervsstyrelsens egne data mellem områder, således at styrelsen kan effektivisere brugen af egne data i kontrol- og tilsynsøjemed.
Det handler altså om, at vi der har et effektivt værn.
Så det er grundlæggende ganske fornuftigt, at vi gør brug af de data, der er, og at vi bruger nye teknologier til at optimere kontrollen, således at dygtige virksomheder, der passer deres arbejde, skal konkurrere med ligesindede, og at det dermed ikke er virksomheder, der snyder og svindler og unddrager sig skat og afgifter og moms, som vinder forbrugernes gunst.
Det skal være en fair og ordentlig og lige konkurrence, og det betyder selvfølgelig, at dem, der snyder på vægten, også skal vide, at der er en meget, meget stor risiko for, at de offentlige myndigheder får fat i dem, og at der ikke er nogen, der kan undslå sig at betale de skatter og afgifter, de skal.
Det er ganske fornuftigt, og det er teknologisk set fremme i skoene.
Vi er sådan set også begejstret for, at vi bruger de nye teknologiske muligheder til at optimere den offentlige sektor.
Derfor støtter vi naturligvis lovforslaget fra Venstres side.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-03-15:
Mange tak.
Jeg vil følge op der, hvor Socialdemokratiets ordfører slap.
Vi har jo også i Dansk Folkeparti læst de høringssvar igennem, som der har været, og vi synes selvfølgelig også, at der er nogle af dem, som giver anledning til, at vi får ministeren til at uddybe og præcisere, hvad det er, der er op og ned i forhold til de kritikpunkter, som bliver fremført.
Det er med til at give en større grad af samarbejde imellem SKAT og Erhvervsstyrelsen.
Det er alt sammen ganske fornuftigt.
Vi er fortrøstningsfulde og har også en tro på, at det vil kunne komme til at foregå.
Så vil jeg gerne sige, inden jeg afslutter, at det her er en ny lov, som jo kun gælder for Erhvervsstyrelsens behandling af data.
Vi har tidligere haft diskussioner om, at vi skal passe på med ikke at lave for mange forskellige individuelle lovgivninger i Danmark.
Der er jo andre styrelser og andre råd og andre nævn andre steder, hvor man også behandler data, som kan bruges i forhold til at udøve svindel og alt muligt andet, så derfor kunne man godt forestille sig, at der måske over tid ville kunne komme ret så mange forskellige love, alt efter de datakrav og tilladelser, som vi ville give.
Men som sagt er intentionen og indholdet ganske fornuftigt.
Vi kan støtte lovforslaget.
Merete Riisager (LA), 2018-03-15:
Det er jo et meget interessant spørgsmål, som vi skal huske at gemme for eftertiden.
Det er uklart, hvilke børn det så er.
Det kan være, det er muslimske børn, det kan være, de børn er kristne, og det kan være nogle helt andre børn – det ved jeg ikke.
Jeg ved i hvert fald, at der er mange socialdemokrater, der også gør brug af den frihed, der ligger i at vælge en fri grundskole.
Det synes jeg de skal blive ved med, og jeg synes, det skal være op til folk selv, hvis de overholder loven, hvorvidt de vil vælge den ene eller den anden type skole.
Mange tak for den anerkendelse.
Det er flot at få sådan en anerkendelse – det er jeg meget glad for.
Det, vi er optaget af i regeringen, og som Dansk Folkeparti også er optaget af, er jo, om tingene virker – det er, om der faktisk sker en reel forandring.
Og det gør der i øjeblikket.
Vi er enige om, at vi ikke accepterer, at skoler fuldstændig undergraver de principper, som man må forvente at en friskole er funderet på – det vil vi ikke acceptere.
Og det er også derfor, at vi vedtager det her lovforslag i dag.
Ordføreren ved også, at jeg gør det med bævende hjerte, fordi jeg selvfølgelig er bekymret for, hvad der kan ske med de frie skoler, også fremadrettet, hvis der kommer en minister, hvis reguleringsiver er kæmpestor.
Og måske har vedkommende endda en målsætning om, at kun halvdelen af de børn, der går i den frie grundskole i dag, skal gøre det fremover.
Jacob Mark (SF), 2018-03-15:
Jeg tror, at det er noget, jeg gerne vil diskutere.
Men mit udgangspunkt i debatten vil være, at jeg synes, der skal være stærk kontrol med det.
Vi skal vide, præcis hvor det er, skolerne bliver støttet fra.
Altså, hvor kommer pengene fra?
Jeg synes, at når det er sådan, at vi bruger så mange milliarder på et skolevæsen som det frie og private skolevæsen, vi har, så må vi også vide, hvor det er, de får støtte fra, når de ikke kun får støtte fra staten.
Og jeg tror ikke, at det er den rigtige vej at forbyde det, når det er indenlands, men jeg vil argumentere for, at der fortsat skal være stærk kontrol med det.
Men det er jeg klar til at diskutere.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-03-15:
Det er altså befriende, når ordførere indrømmer, at man er blevet klogere, og også sætter ord på, hvorfor man er blevet klogere – her på grund af problemerne med de mange muslimske friskoler.
Det synes jeg andre her i salen kunne lære noget af.
Så tak for det.
Mit spørgsmål går på de udenlandske donationer.
Dansk Folkeparti har jo tidligere foreslået, at man forbyder udenlandske donationer til friskoler for at undgå, at ekstreme muslimske organisationer får kontrol over friskoler i Danmark.
Kunne SF være interesseret i at gå sammen med Dansk Folkeparti om et forslag om simpelt hen at forbyde udenlandske donationer til friskoler?
Anni Matthiesen (V), 2018-03-15:
I forhold til donationerne, hvis jeg også lige skal stille et spørgsmål om det, er jeg jo helt enig i, at der godt kunne være steder – i hvert fald i forhold til udenlandske donationer – hvor man kunne kigge det nærmere efter i sømmene; det er vi jo også blevet enige om.
Hvad er SF's holdning til det?
Jacob Mark (SF), 2018-03-15:
Altså, vi foreslog det faktisk i de forhandlinger, vi havde i den aftalekreds, der har ført til det her lovforslag.
Så jeg håber på, at det er noget, man kunne tage op i den aftalekreds.
Men jeg tror – i hvert fald efter at have snakket med friskoleforeningen – at det er nødvendigt med en form for kattelem, så man f.eks. kan få støtte fra EU – nogle af de penge, som de giver ud til projekter – eller fra andre fonde, som ligesom er godkendt.
Man kunne måske lave sådan en godkendelsesliste.
Nu står jeg bare og brainstormer fra talerstolen.
Men udgangspunktet er, at jeg ikke mener, at dansk skolevæsen skal finansieres af udenlandske fonde.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-03-15:
Altså, jeg er i gang med arbejdet, og når jeg er nået lidt videre, vil jeg kontakte hr. Jacob Mark, og så sætter vi os sammen.
Så tak for det.
Jacob Mark (SF), 2018-03-15:
Selv tak.
Annette Lind (S), 2018-03-15:
Tak for det.
Som jeg også sagde i min ordførertale, synes jeg, at det her er nogle udmærkede tiltag, og der er behov for, at der kommer nogle skærpninger på det her område.
Men som jeg også sagde i min ordførertale, synes jeg, at der er grænser for, hvor mange gange vi kan blive ved med at skærpe tilsynet med alle fri- og privatskoler.
Som Venstres ordfører, fru Anni Matthiesen, sagde, så er det jo sådan, at langt, langt de fleste fri- og privatskoler faktisk gør det rigtig fint.
Hvornår er det sådan, at ministeren vil tage fat om nældens rod og tale om de muslimske friskoler og lave tilsynet præcis på de muslimske friskoler og ikke ligesom skære alle fri- og privatskoler over en kam?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-03-16:
Helt grundlæggende er det vel en lille smule enkelt.
Altså, forureningsniveauet ude i vores havnatur og havmiljø er for højt og højere, end vi egentlig troede.
Vi er stadig væk langt fra at nå det mål, som vi ved vi skal ned på for at få en god økologisk tilstand, som vi er forpligtet til at opnå ifølge internationale miljøregler.
I sådan en situation kan jeg i hvert fald ikke engang forestille mig, hvordan man skulle nå derhen, hvor man kunne konkludere, at der var råderum for mere forurening.
Er ordføreren ikke enig i den betragtning?
Ida Auken (RV), 2018-03-16:
Tak for det.
Jeg er rigtig glad for, at Socialdemokratiets ordfører så klart siger, at det er meget svært at se, at der skulle være et miljømæssigt råderum derude, når det viser sig, at de målinger, man har fået taget, har ligget 10 pct. eller endnu mere for lavt.
Det har jo selvfølgelig ædt råderummet.
Men med hensyn til at ordføreren ligesom åbner lidt vindue for, at man alligevel vil gå med eller gøre det her, er der simpelt hen bare noget tidsmæssigt, som jeg vil høre, hvordan ordføreren vil løse, for i går sagde miljøministeren, at det kommer til at tage et år, før man kender konsekvensen, og før miljøministeren vil fortælle os, hvad konsekvensen af de her fejlagtige målinger er.
Vil det ikke være et krav fra Socialdemokratiet, at det kommer til at gå hurtigere end et år at få det her overblik, og at man ikke kan stemme for det her lovforslag, før man har fået afklaret, hvad konsekvensen af de fejlagtige målinger er ude i naturen?
Simon Kollerup (S), 2018-03-16:
Nu fremhæver den radikale ordfører jo selv et aspekt omkring rækkefølgen for, hvornår tingene opstår, og det gør sig jo også gældende i rækkefølgen, hvormed man stiller krav.
Jeg forventer da, at ministeren går på talerstolen lige om lidt og siger noget om den her problemstilling, og det vil jo så danne grundlag for, at vi får hul på nogle besvarelser.
Vi vil også stille skriftlige spørgsmål, vi vil komme til at have samråd om emnet, som jo så vil betyde, at vi vil afgøre, hvordan vores eventuelle krav vil se ud i den sammenhæng.
Det handler sådan set bare om at få vished for, hvad det er for et kæmpestort problem, som har gjort, at ministeren har rejst erstatningssager nu.
Hvad er det egentlig for et problem uden for erstatningslokalerne, men ude i miljøet, og er der rum til at gøre de ting, som er gjort, ikke bare med det her lovforslag, men jo sådan set med hele det lempelsesregime, der har været?
Jeg har ikke tænkt mig at forestille mig hverken det ene eller det andet.
Jeg rejser bare en problematik og siger ganske kort i resuméform: Der er sådan set fine elementer i det her lovforslag, vi i Socialdemokratiet godt kan være med på, som fremmer akvakulturen og også fremmer den i en retning, der er mere miljørigtig, og som skaber grundlag for en bedre eksport af teknologi osv., men der er bare nogle omstændigheder omkring lovforslaget, som vi har brug for at få yderligere klarhed over, og det vil vi forfølge i udvalgsarbejdet.
Jeg kan ikke sige andet, end at det jo lige præcis er den sagsgang, der har været, i hvert fald før vi i Folketinget har fået kendskab til de her fejl, der har været.
Og så kommer det her lovforslag.
Jeg tror, at landbrugspakker og alle mulige andre ting har en meget større volumen, men det er helt givet, at vi selvfølgelig i udvalgsarbejdet jagter nogle solide, troværdige svar på, hvor det der råderum måtte være henne, for hvis det viser sig, at de fejl, der er lavet, som er så grove, at ministeren nu også rejser erstatningssager mod de virksomheder, der har haft med det her at gøre, sådan set trækker tæppet væk under lempelsesmulighederne, så står det her lovforslag jo også med et problem.
Så det kommer vi til at følge meget nøje og grundigt i udvalgsarbejdet.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-03-16:
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at der intuitivt set er et eller andet her, der er helt galt.
Man kan også sige, at det her lovforslag i hvert fald blev sat på lovprogrammet, før vi vidste, at der var så store fejl i de målinger ude i vores natur og vores miljø.
Så er ordføreren ikke bare helt grundlæggende enig med mig i, at i en situation, hvor forureningsniveauet er langt højere, end vi troede, bliver det meget kreativt at begynde at diskutere, at der skulle være et råderum for mere forurening?
Esben Lunde Larsen (V), 2018-03-16:
Nu har fru Ida Auken jo altid mange hvis'er, og det er det samme med den bekymring, som fru Maria Reumert Gjerding altid har.
Det er ikke en bekymring, jeg deler, men jeg vil gerne sige, at skulle det mod al sandsynlighed vise sig, at der var grund til bekymring, så kan vi drøfte det.
Men der ligger jo nogle ret klare rammer i den her aftale, og jeg tror ikke, at man bør være bekymret.
Ida Auken (RV), 2018-03-16:
Tak for det, og jeg er glad for, at ministeren vil svare på de spørgsmål, der bliver stillet.
Men jeg vil måske også høre, om man vil være velvilligt indstillet over for, at man får rettet op på det, hvis det viser sig, at det, at man så har ret til at sætte dem på en bygning, og at de gerne må ses over lange afstande, faktisk kan gå imod de her landskabelige hensyn.
Vil man være velvilligt indstillet, hvis det er sådan det ender?
Hvis det andet kan vises, har vi jo ikke nogen bekymring.
Vil ministeren være åben over for, at vi får boret ud, hvor meget det her med, at skilte skal kunne ses på lang afstand, vil have af betydning.
Man kan sige, at det godt kan være, at det er på en bygning, men hvis den faktisk kan ses mange, mange kilometer væk, kan det jo godt være noget, der faktisk går imod et andet hensyn, nemlig at det ikke må skæmme landskabet.
Så vil ministeren være med til, at vi går lidt dybere ned i den del og måske ændrer lidt på det, hvis det viser sig, at det faktisk er noget, der går imod det andet hensyn, nemlig at det ikke må skæmme landskabet?
Det er et rigtig godt svar, for Socialdemokratiet vil gerne vide, hvordan det ser ud i virkelighedens verden og ude i vandet, før man giver de her tilladelser, og det synes jeg er et rigtig godt udgangspunkt.
Ministeren har bare sagt, at det får vi ikke at vide før om et år.
Så medmindre ministeren ændrer på det her med, at de målinger får vi først konsekvenserne af og får det rigtige at vide om et år, kan Socialdemokratiet vel ikke stemme for det her lovforslag, medmindre man får speedet den proces op, hvis det skal være rigtigt, at man er optaget af, hvad der sker ude i miljøet og i virkelighedens verden.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-03-16:
Vi vil naturligvis gerne svare på den slags i udvalgsbehandlingen, så medlemmerne får en klarhed over, hvad mulighederne er i dag, og hvad mulighederne er fremadrettet.
Jeg tror personligt, at det er en bekymring, man ikke nødvendigvis skal have, og derfor gør vi selvfølgelig gerne det aktivt.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-03-16:
Vi er forpligtet til at nå et mål, der hedder god økologisk tilstand, hvor vi ved, at kvælstofforureningen skal ned på et bestemt niveau.
Vi kender antallet af ton, der må udledes fra landbrug og spildevand og havbrug.
Det, de nye målinger har vist os, er, at forureningen ligger langt højere.
Det vil sige, at vi er meget længere væk fra det mål, end vi egentlig troede vi var.
Erling Bonnesen (V), 2018-03-16:
Det er vigtigt at slå fast – og det tror jeg gælder alle politikere – at når man vil sætte mere produktion i værk på den her facon, f.eks. også på det her område, så skal vi stadig væk passe godt på miljøet.
Som det også er spørgeren bekendt, ligger der jo regler og direktiver for den slags, altså ikkeforringelsesregler osv.
Så kort og godt: Vi skal passe godt på miljøet.
Så er der nu også kommet en situation ind fra siden, kan vi kalde det, hvor der har været foretaget nogle fejlmålinger.
Men det gør jo ikke, at verden bare går i stå her.
Som det også er markeret – og det er jeg ret sikker på spørgeren også er fuldt bekendt med, selv om man ikke er med i det – er der lavet en landbrugs- og fødevarepakke, og der er lavet nogle forskellige beregninger og forudsætninger i det.
Der er et råderum, således at man også kan iværksætte initiativer på akvakulturområdet uden at komme i konflikt med ikkeforringelsesreglerne.
Og det er jo de ting, vi kan sige giver et grundlag for at komme videre med det.
Det her lovforslag er, som jeg også markerede i min ordførertale, en udmøntning af de her kvælstofpuljer.
Det er et hjørne af det.
Men en klar understregning herfra af, at vi selvfølgelig skal passe på vores miljø.
Det gør vi også.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-03-16:
Sagen er jo, at forudsætningerne har ændret sig, efter at vi er blevet bevidste om, at der er blevet målt forkert.
Så viser det sig, at forureningsniveauet højere.
Er ordføreren sikker på, at det ikke er i strid med de internationale forpligtelser, vi er underlagt, f.eks. i vandrammedirektiv og nitratdirektiv, at vi nu, når vi har erkendt, at vores forurening af miljøet og naturen er højere, vedtager et lovforslag, som vil øge forureningen endnu mere?
Kan ordføreren garantere det?
Erling Bonnesen (V), 2018-03-16:
Noget af det, som den danske fødevareproduktion er verdenskendt for, er høj kvalitet og lav miljøbelastning.
Sådan en anerkendelse kommer ikke af sig selv.
Det er en kombination af dygtige producenter og de rigtige politiske rammer til at understøtte erhvervet.
På verdensplan er akvakultur et område i vækst.
Det er til gavn for vores klima, da fiskens høje effektivitet til at omdanne foderet til vækst og dermed spiseligt kød gør det til noget af det mest klimavenlige kød.
Det vil også være til gavn for Danmark, at vi får en andel af markedet, hvilket vi har gode forudsætninger for.
Men den nuværende regulering af vandmiljøet gør det svært for producenterne at udvide deres produktion.
Reguleringen, som den er i dag, er stort set en vækstdæmper.
Med det lovforslag, som vi førstebehandler her i dag, muliggør vi indfasning af en kvælstofpulje på i alt 423 t for perioden fra 2018 og frem til 2021.
Puljen er et vigtigt redskab til at understøtte, at akvakultursektoren bliver mere ressourceeffektiv og får en markant mindre miljøbelastning pr. produceret enhed, fordi ressourceeffektive dambrug med høj anvendelse af miljøteknologi prioriteres.
Dermed bliver det muligt, at alle eksisterende dambrug får en miljøgodkendelse – noget, der i en årrække har været et mål i miljøreguleringen.
Med lovforslaget går vi på intet tidspunkt på kompromis med vores vandmiljø.
Det er vigtigt.
De 423 t er allerede indregnet i vandområdeplanerne for 2015-2021, og tildelingen af kvælstof vil kun ske inden for rammerne af hensynet til ikkeforringelse og gradvis forbedring af tilstanden for det pågældende vandområde, og uden at det hindrer opnåelsen af fastsatte miljømål.
På den måde viser regeringen igen, hvordan valget ikke står imellem enten produktion eller miljø, men at man kan prioritere begge dele på samme tid.
Derfor stemmer Venstre selvfølgelig også for lovforslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2018-03-16:
Men det er min klare opfattelse, at ja, vi har en merforurening i en periode, og derefter – på baggrund af den målrettede regulering – får vi en mindre forurening, end vi tidligere har haft.
Og det bliver mere målrettet der, hvor det rent faktisk har en gavnlig effekt, frem for bare at sige, at alle skal gøre det samme.
Simon Kollerup (S), 2018-03-16:
Jeg har ikke tænkt mig at spænde snubletråde ud for mig selv i den her debat, og derfor bliver mit svar selvfølgelig også, at vi jagter nu at få nogle svar på de spørgsmål og de bekymringer, vi har, og dem håber vi at man kan svare tilfredsstillende på.
Men jeg vil da så sige ved siden af det, som handler om det konkrete lovforslag, at det da kan undre mig, at man skal lave en midtvejsevaluering i forbindelse med den nye aftale om en målrettet regulering allerede til sommer i år for at se, hvordan landbrugspakkens effekter har været negativt på miljøet, men ikke er i stand til at sige, hvordan miljøet har det.
Der burde man egentlig nok have et sammenfald mellem de to evalueringer.
Ida Auken (RV), 2018-03-16:
For ude i virkelighedens verden fjernede man randzoner og efterafgrøder, man ophævede begrænsningen via gødningsnormer, og man var meget eksplicit om, at man lavede ekstra forurening med landbrugspakken.
Så lavede man nogle skrivebordsøvelser, der fik det til at se lidt mindre skidt ud.
Men i virkelighedens verden – ud over nogle frivillige efterafgrøder og nogle kollektive indsatser, der slet ikke står mål med det andet – lavede man jo kun tiltag, der skabte mere forurening.
Det har jeg dog endnu ikke hørt nogen af ordførerne sige.
Jeg skal lige forstå Dansk Folkepartis ordfører: Man mener altså, at man med landbrugspakken skabte mindre forurening?
Pia Adelsteen (DF), 2018-03-16:
Så prøver jeg at sige det på en anden måde, for jeg mener ikke, at de to ting har noget med hinanden at gøre.
Det er sådan, at da vi lavede landbrugspakken, har vi lavet en reduktion i kvælstofmængden, som giver en mulighed for at udlede mængden af kvælstof et andet sted, nemlig her under akvakulturen.
Så er det rigtigt, at der er nogle målinger, som har været forkerte over en 10-årig periode, som gør, at vandtilstanden åbenbart er anderledes, og det er så noget, vi ser på, men det ændrer ikke på, at det råderum, som vi har lavet med landbrugspakken, kan vi bruge her.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-03-16:
Det tror jeg så bare jeg slet ikke forstår.
Nu står vi her i dag med et lovforslag, der vil øge forureningen endnu mere, og sagen er jo, at forureningen ude i havmiljøet skaber algeopblomstring, det skaber iltsvind, det skaber fiskedød.
Det kan jo næsten ikke undgå at påvirke de fiskere, der fisker fisk derude, negativt.
Så kan det godt være, at man får nogle fordele ved dem, der opdrætter fisk i store bure på land og på havet, men ordføreren må da på en eller anden måde kunne se sammenhængen imellem et for højt forureningsniveau nu og et lovforslag, der vil øge den forurening.
Pia Adelsteen (DF), 2018-03-16:
Jeg tror, at jeg meget officielt har udtalt, at det ikke var noget, jeg faldt på halen over i forhold til de her målefejl, der har været igennem 10 år.
Men jeg mener bare ikke, at det har noget med det her forslag at gøre.
Så at der er fejl i målemetoder i en periode, skal vi selvfølgelig se på.
Ministeren har sat en undersøgelse i gang, men jeg mener ikke, at det hænger sammen.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-03-16:
Tak for det.
Jeg er lidt interesseret i at høre, hvilke overvejelser ordføreren gør sig i forhold til det, der er kommet frem, om, at vi har målt for lavt i forbindelse med den kvælstofforurening, der er i vores havmiljø, altså, at vi simpelt hen har troet, at vi var nået længere i at nedbringe kvælstofbelastningen, og at vi faktisk i virkeligheden ligger et godt stykke over.
Hvilke refleksioner gør ordføreren sig til den viden, også i forhold til det her lovforslag, som jo sådan set vil øge forureningen endnu mere?