Karsten Hønge (SF), 2021-05-27:
Udfordringen er jo tydelig for enhver.
Med forskellige beregninger, nu senest med beregningerne fra AE, er der jo ikke nogen, der kan slippe uden om at tage stilling.
I fremtiden bliver der brug for flere faglærte, og vi får et markant overskud af ufaglærte.
Så gad vide, hvad løsningen er?
Ja, det er jo uddannelse.
Ud over aftalen fra juni har man med flere aftaler og særlig med finansloven for 2021 haft et stærkt og helt nødvendigt fokus på opkvalificering, ligesom der i øvrigt lige i de her dage forhandles om en pakke til langtidsledige, hvor vi også vil have fokus på opkvalificering.
Men der er lang vej igen, før den politiske indsats matcher det reelle behov for opkvalificering.
Vi står stadig ved bjergets fod.
Voksen-, efter- og videreuddannelse gennem hele livet er en af de helt store udfordringer.
Opgaven er stor, men til gengæld ligger der her nogle af svarene på, hvordan vi fastholder et dynamisk og fleksibelt arbejdsmarked, og hvordan arbejdslivet indrettes, så man har en chance for at kunne holde frem til pensionsalderen.
Vi skal videre ad samme spor, og jeg synes, der skal være flere muligheder for uddannelse på akademi- og diplomniveau på en række uddannelsesinstitutioner, ligesom amu-kurserne ikke kun skal omfatte ufaglærte og faglærte.
Mere uddannelse til alle er helt nødvendigt for et stærkt samfund.
Det er godt for den enkelte, som får flere muligheder, når det kommer til valg af job og chancen for en bedre løn; det er godt for virksomhedernes konkurrenceevne, når de har kvalificerede og fleksible ansatte; og det er godt for samfundet med en bedre uddannet befolkning og stærke virksomheder.
Vi skal lokke og friste folk i alle aldre, så de får de kompetencer, som efterspørges på det omskiftelige arbejdsmarked.
Det er en investering, at Danmark kommer klogere og hurtigere videre.
Men der skal altså også på nye og andre måder gøres plads til, at man kan lære på mange måder, hvor praktisk arbejde kan fylde en større del af uddannelsen, og hvor man stadig væk fastholder kontakten til sin virksomhed, så man ikke skal direkte af sted til en egentlig uddannelsesinstitution hele tiden.
Arbejderbevægelsens Erhvervsråd har jo regnet på tre forskellige planer for den grønne omstilling.
De tre planer er forskellige og kræver ikke samme mængde arbejdskraft, men de peger samstemmende på, at den grønne omstilling giver flere og ikke færre jobs.
Helt konkret skønner planerne, at omstillingen vil skabe imellem 200.000 og 400.000 årsværk.
Den grønne omstilling vil især trække på den faglærte arbejdskraft.
Der er markant jobskabelse i alle grupper, men i alle planerne ligger den helt store jobvækst blandt erhvervsuddannede.
Det er f.eks. elektrikere til at sætte ladestandere op, tømrere, glarmestre og vvs-montører til at renovere boliger og vindmølleoperatører til vindmølleproduktionen.
Derfor er det indlysende, at det giver store problemer og har store konsekvenser for samfundet, hvis vi ikke får skabt mulighed for, at flere tager en faglig uddannelse.
Et af forslagene er at udvikle et grønt prognoseværktøj.
Idéen er, at man skal kunne vurdere, hvilke typer uddannelser til hvilke ledige og hvilke kompetencer der bliver brug for.
Jeg tror, at der er brug for, at vi fjerner endnu mere af bureaukratiet i forhold til voksenlærlingeordningen.
Jeg tror, det er en rigtig god idé, at vi fjerner kravet om 3 måneders ledighed for faglærte for at bruge ordningen.
Vi skal udvide retten fra 6 til 32 ugers jobrettet uddannelse, så flere kan få en uddannelse på akademi- og diplomniveau.
Vi synes også, at retten skal gælde ledige med en kort eller mellemlang uddannelse.
Jeg tror, at det at hæve svu-satsen fra 60 pct. til 100 pct. kan være det, der kan skubbe tingene i gang, og så tror vi meget på, at jobrotationen kan være med til at gøre, at der bliver plads på virksomhederne.
Nogle kommer på uddannelse, og andre kommer i job.
Den sidste ting skal være, at mere brug af revalidering i kommunerne også kan få flere folk i gang med uddannelse.