runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Valentin (SF), 2024-01-31:
Helt grundlæggende synes jeg, at vi fra dansk side kan være stolte af, hvordan vi fra krigens start har stået med åbne arme over for vores ukrainske venner, stolte af, at vi fra start har været tydelige omkring, at ukrainske børn og voksne, der udsættes for eller trues af Putins krigsmaskine, selvfølgelig er velkomne i Danmark.
I SF har vi bl.a. støttet særloven for fordrevne ukrainere, fordi det har været vigtigt at sikre, at de ville få en smidig start i det danske samfund, hvad end det har drejet sig om at kunne komme ud på arbejdsmarkedet, få en tryg og sikker bolig eller kunne sende sine børn i daginstitution eller i skole.
Derudover har det ikke været til at ignorere, at Putins angreb har måttet ses i lyset af et europæisk asylsystem, der stadig den dag i dag er under hårdt pres.
Derfor har det været min holdning, at lande, der ligger tæt på konfliktzoner, har måttet påtage sig et mere konkret ansvar for at tage imod fordrevne krigsofre, og lige præcis derfor har vi taget et særligt ansvar, når det kommer til de fordrevne ukrainere.
En tredje ting, der har spillet ind på vores holdning til særloven, vedrører, hvordan det bedste aldrig må blive det godes fjende.
I SF stemmer vi oftest for aftaler, der forbedrer forholdene for de mennesker, de påvirker.
Man kunne spørge sig selv, hvorvidt forholdene kunne være bedre i det øvrige asylsystem, og det mener jeg helt bestemt at de godt kunne, og det vil SF fortsat arbejde for at de bliver.
Man kunne spørge til, hvorvidt nogle af elementerne af særloven burde være mere generelt gældende for alle med reel flygtningestatus, og ja, det mener jeg helt bestemt.
De ting kommer dog ikke til at skygge for SF's fulde opbakning til forslaget her.
For det første er det glimrende, at kommunerne sikres bedre mulighed for at planlægge og forberede modtagelsen af fordrevne ukrainere, samtidig med at det sikres, at ukrainere hurtigt har mulighed for at finde ud af, hvor de skal bo, hvilke institutioner der tager imod deres børn, og at voksne hurtigt får mulighed for at lære dansk og tage et arbejde.
For det andet er det også helt på sin plads at sikre bedre økonomiske rammer for ukrainske børn, der har måttet forlade skole og venner, og som stadig har en forældre/værge fanget tilbage i Ukraine
I SF støtter vi selvfølgelig, at ukrainske familier med børn, hvor den ene forælder er fanget tilbage i Ukraine, og som oftest ikke vil have reel mulighed for at bidrage økonomisk til barnets ve og vel i Danmark, nu får bedre mulighed for økonomisk støtte.
På samme måde støtter vi selvfølgelig også, at ukrainske familier, der tager sig af børn i deres husholdninger, de godt nok ikke har forældremyndighed over, men som omgives af kærlighed og omsorg, får ret til offentlig hjælp til forsørgelse af de børn.
Med de ord kan jeg meddele, at SF bakker op om forslaget.
Monika Rubin (M), 2024-01-31:
Jeg skal egentlig gøre det ganske kort.
Jeg tager den her tale for Mohammad Rona, og en hel del af hans tale handler om at remse op, hvad lovforslaget indeholder, og det tænker jeg efterhånden vi er på niveau med her, også ud fra de talere, der har været på talerstolen før.
Så jeg vil bare kort sige, at det jo er enormt vigtigt, at vi som samfund tager ansvar for de ukrainere, der er endt i Danmark som følge af den skrækkelige krig, der er nærmest lige i vores baghave her i Danmark.
Det har vi gjort, og nu gør vi endnu mere, for nu afhjælper vi også de udfordringer, som man har set der har været ved modtagelsen.
Det er jeg stolt af og det er vi i Moderaterne stolte af at vi tager ansvar for, både i regeringen, men altså også i Folketinget som helhed.
Derfor støtter Moderaterne naturligvis lovforslaget.
Tak for ordet.
Steffen Larsen (LA), 2024-01-31:
Tak, hr. formand.
I krigen i Ukraine står modige ukrainske mænd og kvinder ved fronten imod den invaderende russiske hær.
Disse mennesker står over for den værst tænkelige situation, som menneskelivet kan byde os, nemlig krigens gru.
De kan derfor ikke forsørge deres familier, de kan ikke være der for deres børn, og de kan ikke være der til at hjælpe deres partner, for de står i skyttegravene og kæmper for retten til at være et selvstændigt folk, en fri nation, og at deres familier og børn i fremtiden kan vokse op i et frit og uafhængigt Ukraine.
De kæmper, bløder og dør i det helvede, som den russiske aggression er.
Imens sidder der ukrainske børn her i Danmark uden deres far og nogle gange også uden deres mor, altså helt uden deres forældre.
De er måske sammen med andre familiemedlemmer eller venner af familien, fordi både faren og moren har pligter i Ukraine.
Derfor er det her lovforslag, der indeholder tre delelementer, meget kærkomment.
Det første af forslagene gør, at kommunerne kan yde tilskud til dækning af forsørgelsen af en fordreven mindreårig fra Ukraine, når forældrene opholder sig i Ukraine, og hvis den mindreårige bor hos en fordreven voksen fra Ukraine, der forsørger barnet, også selv om denne fordrevne voksne ikke har pligt til at forsørge barnet.
Det andet forslag gør, at en reelt enlig forsørger, da partneren er hjemme i Ukraine og derfor ikke kan hjælpe med at forsørge eller sikre sin familie, kan få beregnet sin ydelse, som om vedkommende er enlig forsørger, så deres fælles børn ikke stilles væsentlig dårligere end andres.
Det tredje forslag øger reelt blot fleksibiliteten i de forhold, hvor kommunerne overtager ansvaret for fordrevne ukrainere.
Alle forslag er ganske rimelige, så vi støtter i Liberal Alliance naturligvis forslaget og ser frem til at stemme for.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-01-31:
Tak for ordet.
Med lovforslaget her foreslår regeringen at afhjælpe de økonomiske udfordringer, der kan være for visse konkrete grupper af fordrevne fra Ukraine, samt at understøtte, at kommunerne bedre kan planlægge modtagelsen af de fordrevne og finde midlertidig indkvartering til dem.
I marts 2022 stemte et bredt flertal af Folketingets partier for særloven for fordrevne fra Ukraine.
Med særloven for ukrainere handlede Folketingets partier hurtigt, og som det ofte er tilfældet, når man handler hurtigt, har politikere i Folketingssalen været nødt til at rette særloven til løbende.
Det gør sig også gældende med dette lovforslag, så det finder jeg både nødvendigt og forsvarligt.
Det er vigtigt for os i Danmarksdemokraterne, at ukrainerne får stillet nogle rammer til rådighed for en så normal hverdag som muligt.
Derfor glæder det os, at lovforslaget imødekommer nogle af de økonomiske udfordringer for fordrevne mindreårige fra Ukraine, der er i Danmark uden deres forældre, samt for gifte ukrainere, der i praksis er i Danmark som enlige forsørgere.
Desuden skal kommunerne have de bedste rammer for at løfte den store opgave, de står over for, med de fordrevne ukrainere.
Derfor støtter vi lovforslaget, som imødekommer nogle af de planlægningsmæssige udfordringer, som modtagelsen af ukrainske flygtninge under særloven har medført i flere af landets kommuner.
I Danmarksdemokraterne støtter vi princippet om, at flygtninges ophold i Danmark skal være betinget af midlertidighed.
Derfor er vi også glade for, at de foreslåede bestemmelser i lovforslaget alene vil gælde for personer med opholdstilladelse efter særloven og alene, så længe opholdsgrundlaget efter særloven er gyldigt.
En bemærkning til lovforslaget er dog angående processen omkring lovforslaget.
Som Kommunernes Landsforening pointerer i deres høringssvar, er det meget uhensigtsmæssigt med en kort høringsperiode over jul og nytår, og det håber jeg ministeren vil tage til efterretning.
Men alt i alt vil jeg gerne sige, at Danmarksdemokraterne støtter lovforslaget.
Per Larsen (KF), 2024-01-31:
Tak for det, formand.
Jeg læser talen op for vores udlændingeordfører, fru Brigitte Klintskov Jerkel, som ikke har mulighed for at være til stede i salen.
Lovforslaget handler om at afhjælpe konkrete udfordringer for modtagere af fordrevne fra Ukraine.
Det foreslås bl.a., at kommunerne kan yde tilskud til dækning af forsørgelse af en fordreven mindreårig fra Ukraine, når forældrene opholder sig i Ukraine og den mindreårige bor hos en fordreven voksen fra Ukraine, som forsørger den mindreårige, selv om vedkommende ikke har den retlige forsørgelsespligt over for barnet.
Derudover foreslås det, at en gift forsørger, der er fordrevet fra Ukraine, må anses som enlig, da ægtefællen opholder sig i Ukraine og derfor ikke er i stand til at forsørge sin ægtefælle og deres fælles børn, som bor i Danmark.
Ved beregning af sin ydelse sidestilles vedkommende med enlige forsørgere.
De foreslåede ændringer gælder for personer, der har opholdstilladelse efter særloven, og så længe opholdsgrundlaget vedbliver at være efter særloven og derfor er til stede som grundlag.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget helhjertet.
Tak for ordet.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-01-31:
Tak for det.
Lad mig starte med at sige, at jeg også er vikar og holder den her tale på vegne af Enhedslistens ordfører fru Rosa Lund, som ikke kan være til stede i salen i dag.
Vi har forståelse for, at der kan være grund til at yde hjælp til ukrainske børn, der er kommet til Danmark uden deres forældre, og til ukrainske mødre, der har deres børn med til Danmark, mens manden på grund af ukrainske regler er forhindret i at forlade Ukraine, fordi han forventes at deltage i krigen.
De her grupper er der grund til at yde en særlig hjælp, og det er det, vi gør med det her lovforslag fra regeringen.
Enhedslisten kan også støtte, at landets kommuner får bedre mulighed for at planlægge modtagelsen af krigsflygtninge fra Ukraine, og derfor støtter vi lovforslaget.
Når det er sagt, må vi konstatere, at krigen har vist sig ikke at være helt kortvarig.
Det gælder i øvrigt en lang række krige og konflikter rundtomkring på kloden.
Borgerkrigen i Syrien har eksempelvis stået på siden 2011, og de langvarige krige og konflikter og verdens sejlivede diktaturer har det budskab til os, at flygtninges behov for beskyttelse sjældent er kortvarigt.
Her står virkeligheden i skarp kontrast til regeringens og de borgerlige partiers budskab om, at flygtninges ophold i Danmark er og skal være midlertidigt.
Vi kan blive nødt til at se i øjnene, at de fordrevne ukraineres ophold i Danmark kan blive langvarigt, og mens de finder gode job i Danmark og deres børn får en dansk opvækst med danske kammerater og dansk uddannelse, mindskes deres motivation for at vende tilbage til Ukraine, når krigen forhåbentlig engang slutter.
Derfor er det sørgeligt, at et flertal her i Folketinget fortsat insisterer på, at ukraineres ophold i Danmark kun er midlertidigt, og at et flertal så sent som i sidste måned nedstemte Enhedslistens ændringsforslag til lovforslag nr. L 40 om, at ophold efter ukrainersærloven skal tælle med, når ukrainere engang om nogle år søger permanent opholdstilladelse.
Hvis vi virkelig vil hjælpe ukrainske krigsflygtninge, bør muligheden for en permanent opholdstilladelse være åben for dem, når de har været her nogle år.
Når alt det er sagt, ønsker vi, at alle flygtninge behandles lige så godt, som ukrainerne er blevet, og når vi stemmer for det aktuelle lovforslag, som vi behandler nu og her, betyder det ikke, at vi støtter den forskelsbehandling, den også er et udtryk for.
Faktisk burde den behandling, som vi som samfund giver ukrainerne, være et forbillede for, hvordan vi behandler flygtninge andre steder fra – det være sig Syrien og Somalia.
Med disse bemærkninger kan Enhedslisten støtter regeringens lovforslag.
Zenia Stampe (RV), 2024-01-31:
Tak for det.
Jeg skal gøre det ganske kort.
Det er jo et forslag, som forbedrer vilkårene for børn og forsørgere og kommunernes modtagelse af flygtninge fra Ukraine.
Det kan vi bakke fuldt op om.
Vi er også glade for at læse høringssvarene og konstaterer, at der i høj grad er blevet lyttet til de bemærkninger, der både er kommet fra KL og Røde Kors.
Med de ord kan jeg bare gentage, at vi støtter lovforslaget.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-31:
Tak for det, og tak til dem, der er mødt frem her i salen.
Vi har jo haft en diskussion ude i pressen om, hvorvidt regeringen haster forslag igennem, og at man gerne vil have bedre tid og grundighed til lovbehandlinger.
Det er jo dejligt, at der trods alt er en del partier, der er mødt op.
Der er også nogle partier, som ellers går meget op i udlændingepolitik og synes, at det er enormt vigtigt, men som ikke har fundet tid til at være her i salen til et regulært lovforslag.
Så man kan jo spørge sig selv, om der måske ville være endnu færre ordførere til stede, hvis der nu var flere og mere opdelte lovforslag, eller om man stadig ville have samme standhaftighed – men det er jo en anden diskussion.
Jeg vil sige tak til ordførerne for modtagelsen af lovforslaget og for debatten.
Jeg er glad for at konstatere, at der er bred opbakning til ændringen af særloven.
Det drejer sig om to økonomiske udfordringer for konkrete grupper af fordrevne og tidspunktet for, hvornår kommunerne skal overtage integrationsansvaret for fordrevne fra Ukraine.
Initiativerne vil gælde alene for personer med opholdstilladelse efter særloven, og alene så længe opholdsgrundlaget efter særloven er gyldigt.
Jeg vil ikke gennemgå det i detaljer her fra talerstolen, men bare fremhæve de tre dele, der er.
For det første er der hjælp til forsørgelse af fordrevne børn uden forældre i Danmark.
Nogle af dem, der er kommet fra Ukraine, og som er børn, er kommet hertil uden deres forældre og bor hos ledsagende voksne, som også er fordrevet og reelt forsørger barnet, selv om vedkommende ikke har forsørgelsespligt over for barnet.
Fremover kan man med den her ordning yde et særligt tilskud til den voksne, som har taget et fordrevet barn til sig, og kommunerne får mulighed for at udbetale tilskud til hjælp til barnets forsørgelse.
Det vil gælde, når forældrene opholder sig i Ukraine og ikke er i stand til at forsørge barnet.
For det andet er der hjælp til fordrevne, der er gift, men praktisk set er enlige forsørgere.
Den gruppe vil blive sidestillet med enlige forsørgere og dermed modtage en højere ydelse samt adgang til børnetilskud.
Så understøtter vi på den måde, at de fordrevne, som vi taler om her, har mulighed for at forsørge sine børn i Danmark, når ægtefællen opholder sig i Ukraine og ikke er i stand til at bidrage.
For det tredje er der ændring af fristen for kommunernes overtagelse af ansvaret.
Det har før været sådan, at man havde 4 dage, fra man fik tildelt en ukrainsk fordreven, til man overtog ansvaret.
Det vil vi forlænge til 15 hverdage.
Så får man bedre tid ude i kommunerne til at finde indkvartering.
Vi har bedre plads nu på vores asylcentre, end vi havde, dengang der kom mange ukrainere.
Den frist kan så løbende ændres, hvis vi oplever, at der er et andet pres, f.eks. større tilstrømning.
Jeg er glad for debatten, og jeg er glad for den gode modtagelse og støtte til de fordrevne fra Ukraine og muligheden for at tilpasse det, så de har mulighed for også at have et godt liv i Danmark, indtil krigen er overstået.
Det synes jeg også er et godt formål.
Så tak for debatten.
Per Larsen (KF), 2024-01-31:
Jeg synes bare som udgangspunkt, at det er en desavouering af Det Etiske Råds arbejde, når man efterfølgende vælger at nedsætte et udvalg med en erklæret tilhænger af aktiv dødshjælp i spidsen.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-31:
Jeg prøver bare lige at forstå det rigtigt i forhold til det her med en dansk model for en værdig død.
Er det noget helt nyt, der skal opfindes, eller er det noget, der så skal ske på baggrund af de anbefalinger, der kommer?
Kan ministeren prøve at uddybe det?
Sophie Løhde (V), 2024-01-31:
Altså, det er jo et udvalg, som er uafhængigt, som nu arbejder ud fra det kommissorium, som vi også har offentliggjort og lagt frem.
Vi ønsker, at de skal se på, hvordan vi kan skabe en dansk model for en mere værdig død.
Og det er derfor, vi har bedt dem om, at de i deres arbejde både skal inddrage det juridiske, men også de sundhedsfaglige konsekvenser af mulige tiltag i forhold til den allerede eksisterende tradition, vi har i Danmark, for pleje og behandling af palliative patienter, og jeg ser frem til, at udvalget også her senere på året afslutter deres arbejde og dermed også lægger deres beslutningsoplæg frem.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-01-31:
Tak for det.
Og tak til ministeren for talen.
Jeg anerkender fuldt ud alle de initiativer, der er sat i værk på det her vigtige område.
Ministeren var inde på det, som andre, inklusive mig selv, også har nævnt på talerstolen, nemlig at der jo er tale om andre patientgrupper end kræftpatienter.
Og det er vigtigt, så tak til ministeren for at anerkende det.
Som jeg forstod det, er det i kræftplan V, at der bliver sat midler af til den palliative hjælp, så mit spørgsmål er blot: Hvad tænker ministeren i forhold til andre patientgrupper?
Altså, misforstår jeg det, eller kommer det til at ligge under samme hat?
Eller hvad er tanken i forhold til andre patientgrupper end kræftpatienter?
Sophie Løhde (V), 2024-01-31:
Tanken er, at vi har bedt Sundhedsstyrelsen om at udarbejde et fagligt oplæg til, hvordan vi kan styrke det palliative område som helhed og dermed ikke kun den specialiserede del, men også den basale del.
Og det har vi gjort som led i arbejdet med en kræftplan V, men med den klare tilkendegivelse, at anbefalingerne jo ikke kun – i gåseøjne – skal koncentrere sig om kræftpatienter, fordi der også er andre patientgrupper, som rettelig og selvfølgelig også har behov for og brug for, at vi styrker det palliative område.
Så har vi afsat en ramme – de 600 mio. kr. årligt – til at arbejde med en kommende kræftplan V.
Det er for at sikre, at vi ikke sætter et stort arbejde i gang, og så er der ikke penge til også at kunne indfri nogle af de forventninger og ambitioner, der opstår som led i det, og som vi ønsker at sikre.
Og det betyder også, at det jo ikke er sådan, at fordi pengene er øremærket til kræftplan V, så kan de ikke også bruges til at sikre, at patienter, der ikke har kræft, også kan have gavn af, at vi styrker det palliative område som helhed.
Herudover har vi jo også historisk, kan man sige, fra Folketingets side arbejdet med det palliative område i regi af andre forhandlingsforløb og aftaler i øvrigt, hvad end det har handlet om finanslovsaftaler, SSA-aftaler eller noget helt tredje.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-01-31:
Tak for det.
Og tak for den forklaring.
Og så skal der selvfølgelig ikke komme for meget proces i det her, men blot hvad angår vedtagelsesteksten, skal jeg være sikker på, at jeg forstår det.
Jeg har ikke selv forhandlet teksten, men min forståelse var, at stridspunktet var indkaldelse til forhandlinger, men hører jeg ministeren sige, at der under alle omstændigheder vil blive indkaldt til forhandlinger i slutningen af året, eller vil der ikke?
Det er stadig væk lidt uklart for mig, for det var sådan set det afgørende for os i Radikale Venstre, altså at vi kommer til at handle på det her område, når nu der kommer en masse fagligt input her sidst på året.
Sophie Løhde (V), 2024-01-31:
Jeg kan berolige den radikale ordfører med, at vi ikke sætter gang i en masse arbejde fra regeringens side, uden at vi også ønsker at handle på det.
Når vi tager initiativ til en kommende kræftplan V, og når vi nedsætter Udvalget for en mere værdig død, så er det jo netop med henblik på at handle – og dermed også at sikre, at vi kan imødekomme flere menneskers ønsker til den sidste tid; sikre, at vi får forbedret det palliative område; og i det hele taget sikre, at vi også arbejder med de mange andre spørgsmål, der også er vigtige, når det er, at vi diskuterer ønsker til livets sidste tid.
Det er også bare i det lys, at man skal se Udvalget for en mere værdig død, og det kommer vi jo også til politisk at drøfte her i Folketinget ad flere forskellige omgange.
Så det er bestemt ikke sidste gang, at vi kommer til at drøfte det her.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-01-31:
Tak for det, og også tak for at uddybe, hvad regeringen tænker i forhold til den palliative indsats.
Men undskyld, minister, man kan vel ikke blive forundret over, at der er nogen, der tænker, at regeringen først og fremmest tænker palliativ indsats i forhold til kræftpatienter, når man netop kobler det til kræftplan V.
Jeg tror måske, at det er det, man godt kan komme til at støde sig en lille smule på, hvis man er en almindelig borger og tænker, at palliation jo er meget mere end kræftbehandling.
Derfor har det også været vigtigt, at ministeren nu så mange gange har understreget, at det er palliation i en bred forstand.
Det kan godt være, at jeg ikke har forstået, hvad Udvalget for en mere værdig død i forhold til en dansk model er, men jeg har lyttet mig til, at det faktisk er en model for aktiv dødshjælp.
Det giver vel heller ikke mening at drøfte i en sag, hvor vi faktisk taler om passiv dødshjælp.
Sophie Løhde (V), 2024-01-31:
Det er der i hvert fald ingen grund til at støde sig på, for vi har sådan set sagt tydeligt fra start af, altså da vi igangsatte arbejdet med en kommende kræftplan V, at når vi snakker palliation, er det ikke afgrænset til kræftpatienter.
Så den forståelse har ikke mindst Sundhedsstyrelsen, der sidder og laver det faglige oplæg, og den har aktører på området i øvrigt også.
Så er det jo kun godt, at vi, hvis der var tvivl blandt Folketingets partier, da i hvert fald har fået ryddet den af vejen i forbindelse med debatten her i dag.
For jeg tror, vi alle sammen er enige om, at spørgsmål omkring adgang til palliation ikke kan eller skal begrænses til enkelte patientgrupper.
Ikke desto mindre synes jeg, det er relevant, at vi i forbindelse med arbejdet med kræftplan V nu har valgt at sige: Kære Sundhedsstyrelse, vil I ikke også gerne som led i det faglige oplæg se på, hvordan vi kan styrke palliationsområdet?
Det er i øvrigt en fremgangsmåde, som har været anvendt flere gange før, i forbindelse med at Folketinget også historisk har forbedret palliationsområdet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-01-31:
Tak for det.
Ja, det kan godt være, at de fleste af Folketingets partier ikke har forstået rækkevidden af, hvad det er, man har bedt Sundhedsstyrelsen om i forhold til det.
Jeg tror i øvrigt også, at der er bred enighed blandt Folketingets partier her.
Derfor ville det også give mening, at vi måske fik lejlighed til at drøfte det nærmere.
Men når Rigsrevisionen peger på, at det ikke går godt nok – det går bedst for kræftpatienter, men det går dårligere for andre patienter – så kan man nok let komme til at misforstå det, når regeringens oplæg så læner sig op ad, at kræftplan V skal sikre palliationen.
Så måske skal det bare tages ud af kræftplan V og generelt løftes som et behov for at styrke den palliative indsats.
Sophie Løhde (V), 2024-01-31:
Jeg synes efterhånden, vi er ved at være derhenne, hvor det bliver en strid om ord.
Jeg har ikke som ansvarlig minister tænkt mig at sætte arbejdet med at styrke det palliative område i stå, fordi det sker som led i, at Sundhedsstyrelsen nu laver det faglige forarbejde til kræftplan V, når det samtidig har været med klart opdrag til, at det ikke kun skal omfatte fokus på kræftpatienter, men også øvrige patientgrupper.
Det synes jeg er det rigtige og ansvarlige at gøre, altså at vi nu ser, at vi får et fagligt oplæg, også politisk, at tage stilling ud fra og drøfte videre og arbejde med politisk.
Det er sådan set vigtigere for mig, end at der i en vedtagelsestekst skal stå, om der skal indkaldes til forhandlinger eller alt muligt andet; bare vi sørger for at handle på det her område.
Hvis det blot er en strid om ord, kan det jo være, at vi måske alle sammen kunne stemme for regeringens vedtagelsestekst, altså hvis vi er så enige, som ordføreren giver udtryk for.
Hvem ved?
Men tak for bemærkningerne.