runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Mark (SF), 2018-11-08:
Jeg læste i år i pressen, at hr. Jens Henrik Thulesen Dahl lytter til de bekymringer, som fagpersoner rejser – og det, jeg nu sagde, var et citat – og at grænsen for, hvor mange besparelser man kunne lægge ned over dem, var ved at være nået.
Det blev jeg jo glad over.
Og så tænkte jeg, at så får vi nok en finanslov, hvor man så fjerner de der uddannelsesbesparelser.
Det, der virkede på sundhedsområdet, var jo, at oppositionen og DF gik sammen om at sige til regeringen: Nu vil vi have dem væk.
Det, der virkede på erhvervsuddannelserne, var, at oppositionen og DF gik sammen om at sige: Nu vil vi have dem væk.
Det lyder desværre som en resignation.
Man forventer ikke at få fjernet de uddannelsesbesparelser i finansloven; det synes jeg er ærgerligt.
Men jeg vil sige, at det er rigtigt, at jeg ikke forventer, at Dansk Folkeparti har et pengetræ, men at man næsten skulle tro det, når de har bidraget til, at der vil blive delt 20 mia. kr. ud til skatte- og afgiftslettelser.
Det, jeg så gerne vil spørge, er: Hvornår er grænsen nået?
Nu sagde ordføreren selv, at grænsen var ved at være nået på uddannelserne, men nu fortsætter de altså alligevel, så hvornår er grænsen nået – i 2022?
Som ordføreren selv siger, har man været igennem besparelser og risikerer fortsat at skulle igennem det.
Så hvornår er grænsen nået, hvornår kan man ikke spare flere procent?
Anni Matthiesen (V), 2018-11-08:
Tak, formand.
Først og fremmest tak til SF for at rejse den her forespørgsel i dag i salen.
Jeg vil sige, at som Venstres undervisningsordfører glæder jeg mig altid over at få mulighed for at debattere undervisning.
Det er nemlig noget af det, som ligger os i Venstre rigtig meget på sinde, fordi man kan sige, at uddannelse og også det med, hvordan vi sikrer, at vi får uddannet vores unge mennesker, er noget af det, som er rigtig vigtigt også i fremtiden.
Da vi kom i regering i 2015, viste det sig jo desværre, at der var færre penge i statskassen, end vi måske havde håbet på, og det betød også, at vi var nødt til at lave nogle politiske prioriteringer.
Det betød jo bl.a., at vi dengang også traf en politisk beslutning om at indføre omprioriteringsbidraget, som vi diskuterer her i dag, på både undervisnings-, uddannelses- og kulturområdet.
Med omprioriteringsbidraget bliver der frigjort nogle ressourcer, og det giver jo så nogle muligheder for også at flytte rundt med pengene til der, hvor de giver bedst mening.
Uden klare prioriteringer i den økonomiske politik havde der jo f.eks. ikke været råd til at lave en kræftplan, der havde ikke været råd til at finde ekstra penge til vores ældre og for den sags skyld heller ikke til politiet.
Så simpelt er det jo egentlig.
Man er nødt til at finde nogle penge, for at man kan begynde at bruge dem andre steder.
Vi har selvfølgelig ikke noget som helst ønske om, at der er nogle institutioner, som må lukke, og derfor følger vi jo selvfølgelig også udviklingen helt, helt nøje, fordi det, vi har øje for, jo egentlig er, at vi får effektivitet, men også kvalitet, samtidig.
Vi arbejder hårdt for, at vores uddannelsessystem har en høj kvalitet og en høj faglighed, og at der er gode studiemiljøer.
Det skal der simpelt hen ikke sås tvivl om, og jeg mener, at det også er passende at huske på, at vi jo har et fantastisk uddannelsessystem.
Så synes jeg også, at det er vigtigt med den beslutning, der netop blev truffet i mandags, at understrege, at her prioriterer vi jo sammen med Dansk Folkeparti at fjerne omprioriteringsbidraget på erhvervsuddannelserne fra 2019, og det gør vi, fordi vi ved, at på tværs af partierne her i Folketingssalen er vi enige om, at vi også helst skal have flere unge mennesker til at vælge en erhvervsuddannelse.
Det er jeg rigtig glad for at vi nåede i mål med i mandags.
Så med sløjfningen er omprioriteringsbidraget understøtter vi jo således erhvervsskolernes muligheder for en uddannelse af høj kvalitet, og der må jeg sige, at det mener jeg er et vigtigt skridt til, at vi forhåbentlig inden længe også kan lave en fælles aftale på hele eud-området.
Så de ændringer, der så efterfølgende kommer til at ske, er jo bl.a., at vi med vedtagelsesteksten i dag understreger, at vi også tager fat på at kigge på gymnasierne i yderområderne for at sikre, at vi får en mere stabil løsning for dem, og at vi ad den vej også sikrer uddannelse i hele landet.
Så afslutningsvis vil jeg sige, at jeg er rigtig, rigtig stolt af det danske uddannelsessystem.
Vores uddannelse er jo kendetegnet med både høj kvalitet og stor faglighed, og det bliver vi ved med at arbejde for i Venstre.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2018-11-08:
Det er sådan af ren nysgerrighed.
Hvad siger de hjemme i Vejen, på Vejen Gymnasium og HF, når du kommer ind til dem og med et stort smil forklarer dem, at de altså skal spare 17,2 mio. kr. svarende til 9.700 kr. pr. elev?
Jeg spørger af ren nysgerrighed.
Er der stående applaus, eller er det sådan lidt mere stille og roligt?
Anni Matthiesen (V), 2018-11-08:
Tak for det.
Jeg vil sige, at jeg jo faktisk er et af de folketingsmedlemmer, som er så heldige, at jeg har både Vejen Gymnasium at tage mig kærligt af og også Grindsted Gymnasium.
Jeg er så heldig at have to kommuner og heldigvis to Venstreledede kommuner.
Så vil jeg sige, at jeg er i tæt dialog med både de uddannelsesinstitutioner, der ligger i den sydlige ende af min valgkreds og i den nordlige ende af min valgkreds, og jeg ved, at måske især Grindsted Gymnasium har nogle udfordringer, men det skyldes ikke mindst, at der er en nedgang i antallet af unge mennesker.
Og det er jo desværre noget af det, som man kan sige boner ud på bundlinjen næsten med det samme, altså at hvis der er færre unge til stede i yderområderne, ja, så har man det også sværere som udkantsgymnasium.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2018-11-08:
Nu fik ordføreren jo et fantastisk flot valg ved folketingsvalget: 5.573 personlige stemmer alene hjemme i baghaven plus alt det løse rundtomkring.
Kan der være et par af de mennesker, som har stemt personligt på ordføreren, som forventer at ordføreren beskytter de lokale gymnasier i stedet for at slagte de lokale gymnasier?
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-11-08:
Med den her aftale får vi faktisk en meget mere decentral model, i forhold til hvordan de her midler prioriteres.
Hvad angår erhvervsfremmebestyrelsen, er det rigtigt, at der kommer til at ligge nogle centrale opgaver dér, hvor de – ligesom det gøres i dag i forhold til vækstfora under regionerne – skal vurdere ansøgninger, der kommer ind, om midler og støtte til de initiativer, man gerne vil have igennem.
Men man er nødt til at have et sted til at få de her ting undersøgt og få valideret, om de er tilskudsberettigede eller ej, og det kan kommunerne jo af gode grunde ikke selv sidde med.
Der er vi nødt til at have nogle til at sidde et andet sted – nogle, som ikke er kommunerne selv, og som skal beslutte, om man vil give eller man ikke vil give midler, om man vil støtte eller ikke vil støtte ønskerne fra de forskellige virksomheder.
Så derfor er vi jo nødt til at have en erhvervsfremmebestyrelse, som sidder med det, og det synes jeg er en meget, meget fin måde at gøre det på.
Og så decentraliserer vi i øvrigt yderligere, i og med at de andre ting, som tidligere har ligget og i dag ligger i væksthusene, nu bliver placeret lokalt de her 12 forskellige steder i Danmark.
Henning Hyllested (EL), 2018-11-08:
Det, der undrer mig, er jo, at Dansk Folkeparti ikke ligesom har øje for, at den erhvervsfremmebestyrelse også i høj grad har initiativretten over for det lokale, det kommunale led i det her.
Det er det, jeg ligesom anker over.
Når man nu er et parti, som slår sig for brystet, når det gælder Det Skæve Danmark, så kan det godt undre mig.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-11-08:
Der er meget, der kan undre folk, har jeg kunnet forstå.
Altså, hvis man kigger på sammensætningen af erhvervsfremmebestyrelsen, er der jo faktisk taget hånd om, at både regionerne, kommunerne, arbejdsgiverorganisationerne og arbejdstagerorganisationerne, fagforeningerne, får plads, og der bliver også plads til folk fra den gruppe, der er den allerbedste at få ind, nemlig folk, som kender noget til at drive virksomhed i Danmark.
Så siger hr. Henning Hyllested, at der kun er 17 medlemmer.
Jamen havde Enhedslisten forestillet sig, at det skulle være sådan et politbureau på 100 mennesker, der skulle sidde og forvalte de her ansøgninger?
Jeg ser et skrækscenarie for mine øjne, må jeg sige.
Jeg synes altså, at 17 personer, som favner så bredt, som de gør, kan man bestemt godt være tilfreds med, også som medlem af Enhedslisten.
Thomas Jensen (S), 2018-11-08:
Jeg vil spørge ordføreren, hvad der skal ske, når den her centraliseringsøvelse går i gang den 1. januar, ved at de kommunale erhvervsservicer lukkes ned og skal flyttes til de her regionale erhvervshuse.
Hvor skal virksomhederne gå hen?
For det, der jo skal stå i stedet for den lokale erhvervsservice, er det her nye it-system, der skal udvikles.
Men det fremgår af lovforslaget, at det først skal åbne medio 2019.
Det vil sige, at efter man har lukket ned for noget, starter det, der skal erstatte det, først et halvt år efter.
Hvor skal virksomhederne gå hen i det halve år?
Henning Hyllested (EL), 2018-11-08:
Når man ser på den rolle, som en kommende dansk erhvervsfremmebestyrelse skal indtage, så må man jo sige, at de får en ganske, ganske væsentlig rolle.
Det er jo nærmest dem, der har initiativretten, også i forhold til den lokale indsats.
Det er dem, der skal lave en udviklingsstrategi for også den decentrale indsats, de skal foruden landsdækkende programmer også udarbejde lokale programmer, og de skal tildele midler til lokale turismeprojekter.
Det er da i hvert fald efter vores mening – og det undrer mig, at Dansk Folkeparti ikke har øje for det – en kraftig centralisering, når man samtidig piller hele det regionale ben ud af erhvervsfremmesystemet.
Thomas Jensen (S), 2018-11-08:
Nu har vi jo en lidt træls tradition i Danmark med offentlige it-projekter, nemlig at de ofte går lidt i vasken, og at al begyndelse er svært for dem, så jeg har bare et kort og klart spørgsmål til hr. Hans Kristian Skibby.
Det er: Tror hr. Hans Kristian Skibby på, at det her it-projekt bare kommer til at køre på skinner, og er hr. Hans Kristian Skibby sikker på, at vi efter et par år har et fuldt udviklet system, der bare er til gavn for alle virksomheder i Danmark?
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-11-08:
Nu ved jeg jo godt, at hr. Thomas Jensen har meget høje tanker om hr. Hans Kristian Skibby, men altså, at spå om fremtiden skal man nogle gange passe på med at gøre.
Det råd synes jeg også jeg vil give videre til hr. Thomas Jensen selv.
Jeg tror på, at folk vil tage opgaven på sig, og at man vil løse den så godt, som man kan.
It-projekter
– ja, vi kan finde mange it-projekter og statslige indkøb, som har været forankret hos Socialdemokratiet, eksempelvis indkøb af nye tog.
Det har jo ikke været nogen succes, og det var under hr. Poul Nyrup Rasmussen, man gjorde det.
Og man kan finde andre eksempler, Amanda og andre computerprogrammer.
Vi har også et nyt på listen i øjeblikket i forhold til sundhedsområdet med portalen der, hvor folk får den forkerte medicin osv.
Så selvfølgelig kan jeg ikke give nogen garantier for, at tingene virker til ug med kryds og slange og alt muligt andet fra dag et, men sådan må tingene altså nu gå deres gang.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-11-08:
Mange tak.
Jeg skal ikke komme med den store indflyvning til forslaget.
Jeg synes, at Enhedslistens ordfører var meget god til netop at beskrive, hvad de her forslag går ud på, og også pege på de store svagheder.
Og det er jo egentlig synd, når man stod med et spørgsmål, som alle var enige om der skulle gøres noget ved, netop hvordan man kunne forenkle et system, at man så har valgt at lave en løsning i en meget, meget smal og lille kreds, som desværre skaber centralisering i stedet for også at decentralisere.
Det er jo egentlig underligt, når man ser på, hvad regeringen og Dansk Folkeparti ellers laver med udflytning af statslige arbejdspladser, som skulle give mening i forhold til balance i landet, at man så laver en erhvervsstøtteordning, der ser ud på den her måde.
Alt i alt må vi bare sige, at for os at se er det desværre noget, der skal laves om, når der forhåbentlig kommer et andet flertal, og det er jo synd, for netop erhvervsfremme burde være noget, hvor man tænkte langsigtet og skabte stabilitet for erhvervslivet i stedet for noget, der skal laves om.
Så jeg synes, det er synd, at regeringen valgte at lave så smal en aftale, som den har gjort.
Som hr. Henning Hyllested vil jeg også gerne netop pege på det høringssvar, der er kommet fra Sammenslutningen af Danske Småøer, for jeg synes, at det er en ret vigtig problematik, de rejser.
Jeg er bekymret for, at de små iværksættere osv. bliver glemt, når man centraliserer systemet, som man gør.
Så jeg håber i det mindste, at vi kan få nogle ordentlige svar på det høringssvar, der er kommet, fra Sammenslutningen af Danske Småøer, for jeg synes, det er en problematik, der ikke bliver besvaret ordentligt i det her forslag, så det vil jeg glæde mig til at tage op under udvalgsbehandlingen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-11-08:
Der findes forskellige mottoer i Danmark, og et af dem er, at begyndelse kan være svært.
Det er jo altså sådan, at man ikke bare lige kan omdanne de her ting, sådan at den 1. januar, punktum, er alt på plads.
Jeg er sikker på, at det er i gode hænder hos de kommuner, som skal håndtere opgaven, og også hos de medarbejdere, der er der.
Så er det rigtigt, at der er en udfordring på it-området, i og med at man ønsker den her digitale løsning, som selvfølgelig tager længere tid at få på plads.
Og i den mellemliggende periode vil man selvfølgelig kunne få sine oplysninger, som man også får dem i dag.
Jeg må jo bare sige til De Radikale, at de løber med en halv vind – det er jo bare en konstatering – fordi man ikke har været med i forhandlingerne.
Borgmestrene i de pågældende 19 kommuner, som spørgeren refererer til, har afgivet høringssvar den 13. august.
Det Radikale Venstre har jo valgt ikke at være med i forhandlingerne, og det er sådan, at når man ikke er med i forhandlingerne, afskærer man sig altså også fra indflydelse.
De Radikale vil gerne være med til at bruge pengene, de 150 mio. kr., som der bliver sparet på den her aftale, og dem har man gerne villet være med til at forhandle, men man vil altså ikke være med til at påtage sig et ansvar.
Og der synes jeg måske nok, at det rammer hr. Andreas Steenberg lidt med en boomerang – det må jeg sige.
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-11-08:
Vi har lavet en aftale tilbage i maj måned, hvor det blev fordelt, og ja, der måtte vi bøje os ind mod hinanden.
Nogle ting fik vi opfyldt, andre gjorde vi ikke, og jeg afslører nok ikke nogen statshemmelighed ved at sige, at Venstre gerne havde set, at der havde været et erhvervshus i Herning.
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-11-08:
Tak for det.
Man kan godt undre sig over, at Socialdemokratiet kun kritiserer.
Socialdemokratiet er jo grundlæggende – lader det til – enig i analysen af, at der er for meget overlap, det nuværende system er for uigennemskueligt, det er for udbudsdrevet, der er for lidt fokus på virksomhedernes reelle behov, der er overlap, og der er for mange aktører, der bevæger sig i det samme felt.
Men at komme med løsninger kniber det gevaldig med.
Regeringen og Dansk Folkeparti har lagt løsninger frem, har sikret, at der bliver et mere enstrenget erhvervsfremmesystem, som ikke centraliserer, fordi kommunerne kommer til at spille en større rolle i vores erhvervsfremmesystem fremover end i dag.
Jeg har bare svært ved at se, hvordan det kan blive en centralisering.
For Venstre har det været afgørende, at nærhed og lokalkendskab er vigtigt, og derfor styrkes kommunernes rolle.
Men jeg undrer mig bare over ordførertalen, for hvad var Socialdemokraternes bud på en løsning?
Thomas Jensen (S), 2018-11-08:
Socialdemokraternes bud på en løsning er, som jeg også indledte med at sige, at analysen med, at vi i dag har et uoverskueligt erhvervsfremmesysstem, er rigtig, og derfor skulle vi også sørge for at luge ud i nogle af de enslydende tilbud, der er rundtomkring i erhvervsfremmesystemet.
Men vi stod meget fast på, som ordføreren nok kan erindre fra forhandlingerne, at vi rent faktisk mener, at det er en stor kvalitet i Danmark, at vi har et regionalt led, i særdeleshed i forhold til at holde det der overblik over et arbejdsmarked, der er lidt større end en kommune og kommunegrænsen, holde et overblik over samarbejdet mellem vidensinstitutioner.
Tag f.eks. ordførerens eget område, Nordjylland, med Aalborg Universitet, som har et forbilledlig godt samarbejde med det nordjyske erhvervsliv. Det med at have den der forankring, som sørger for, at det, der virkelig er med til at skabe vækst og produktivitet i dansk erhvervsliv med et tæt samarbejde mellem vidensinstitutioner og det lokale og regionale erhvervsliv, kunne blive opretholdt.
Det har været et af hovedelementerne for Socialdemokratiet, men det kunne vi desværre ikke få med i den her aftale.
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-11-08:
Det gav jo ikke rigtig noget svar på, hvad det var, Socialdemokratiet ville have luget ud.
Det bliver igen en analyse, og så lyder det, som om den eneste måde at håndtere erhvervsfremme på er via regionerne.
Jeg synes bare, det er lidt ærgerligt, at selv om man deler analysen om, at der er for mange overlappende indsatser, har man faktisk ikke noget konkret bud på, hvordan man rydder op i det.
Det har vi, og det er det, vi har aftalt.
Det kan godt være, at ordføreren synes, at den kronik, der er i Børsen i dag, er munter, men det er da trods alt Dansk Industri, Dansk Erhverv og Landbrug & Fødevarer, som roser den aftale, vi har indgået.
Det er jo ikke en ros, de står alene med, for der er rigtig mange i dansk erhvervsliv, der bakker varmt op om, at vi får lavet den her reform, og som jo sikkert også ærgrer sig over, at Socialdemokraterne var så fokuseret på regionerne i stedet for at være fokuseret på erhvervslivets behov, for vi laver altså det her for erhvervslivets skyld og ikke for regionernes skyld.
Thomas Jensen (S), 2018-11-08:
Det, der er min erfaring fra optakten til forhandlingerne og fra processen omkring forhandlingerne, er, at erhvervsorganisationerne, bosat i København, kan vade direkte ind til erhvervsministeren og snakke med ham på hans kontor.
De er meget positive over for det her.
Men kommer vi ud i landet og taler med medlemsvirksomhederne og de erhvervsorganisationer, så er det en anden snak.
Der har vi prøvet at lytte til de virksomheder, som jeg også nævnte i min ordførertale, der ligger ude i Produktionsdanmark, og der har tilfredsheden ikke været lige så stor, som den er hos selve erhvervsorganisationerne.
Andreas Steenberg (RV), 2018-11-08:
Vi er jo mange i Midt- og Vestjylland, der har lidt svært ved at forstå, at Dansk Folkeparti åbenbart har haft som en meget vigtig mærkesag, at der ikke skulle være et selvstændigt erhvervshus i Midt- og Vestjylland.
I er blevet kaldt Østdansk Folkeparti af en konservativ viceborgmester i Midt- og Vestjylland.
Det passer måske meget godt.
Alle kommuner i Region Midtjylland, inklusive den kommune, hvor hr. Hans Kristian Skibby er valgt til byrådet, indstillede, at der skulle være to erhvervshuse.
Der skulle laves selvstændige strategier for de to områder, Østjylland og Midt- og Vestjylland, fordi der er forskel på erhvervslivet i de to områder.
Men det er så åbenbart Dansk Folkeparti, som har forhindret det.
Hvorfor?
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-11-08:
Jeg har jo ikke kunnet undgå at notere mig den frustration, der har været, også i radikale kredse.
Der er ikke nogen mærkesag, som hedder, at man ikke ønsker det godt for Herning.
Der er ikke nogen mærkesag, som siger, at man ikke ønsker, at der skal være erhvervsudvikling i Midt- og Vestjylland.
Det er korrekt, at der er to borgmestre, der har underskrevet en henvendelse efter høringsperiodens afslutning omkring en deling af den rent fysiske del af det erhvervsfremmesystem, hvor man så ønsker at opgradere i Herning.
Det kan der være respekt for, men jeg synes jo også, at når man har en aftale, skal man stå ved den.
Og jeg synes også, det er vigtigt at pointere, at såfremt man havde lavet et erhvervshus i Herning, ville man have kunnet få 5,8 pct. af den økonomiske ramme, hvilket svarer til omkring 9,5 mio. kr. Og det kan man ikke drive et velfungerende fuldt ud integreret erhvervshus for til gavn og glæde for alle iværksætterne og de lokale virksomheder i Midt- og Vestjylland.
I forvejen har vi jo 14 ansatte på kontoret i Herning.
Med den her aftale kommer de til at være flere, men hvis man så oven i det skal til at lægge udgifterne til husleje, it, administration, sekretærhjælp, ny direktør, ny direktionssekretær og i øvrigt også en professionel bestyrelse, må jeg bare sige til De Radikale, at så er alle pengene altså desværre væk.
Derfor har vi stået fast på en aftale, som sikrer, at pengene går til virksomhedsudvikling, til gavn for virksomhederne og ikke til gavn for politikerne.
Og det står vi gerne på mål for.
Andreas Steenberg (RV), 2018-11-08:
Men det er jo ikke sådan, det er.
Det er lidt underligt, for erhvervslivet vil gerne have det, og det er jo, fordi det betyder rigtig meget, også om der bliver lavet en lokalt forankret strategi for et erhvervsliv i Midt- og Vestjylland, som altså er anderledes end det, der er i Østjylland.
Så erhvervslivet ønsker det jo selv.
Og man kommer til at skulle leje lokaler i Herning alligevel, og jeg noterer mig jo så også, at der er en lang række politikere, der har tilbudt at sidde i den bestyrelse gratis, hvis det nu er det med pengene, som hr. Hans Kristian Skibby er så bange for.
Så kan man også bare notere sig, at der er kommet en filial i Horsens, så der vil man jo altså gerne fra hr. Hans Kristian Skibby og Dansk Folkepartis side bruge penge.
Det giver jo ingen mening.
Som hr. Torsten Schack Pedersen ved, har jeg kritiseret, at man ikke har lavet et selvstændigt såkaldt erhvervshus i Midt- og Vestjylland.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad Venstres ordfører og Venstre som parti synes: Ville I have været klar til at lave et selvstændigt erhvervshus i Midt- og Vestjylland, hvis I kunne have fået flertal for det inden for den aftalekreds, I valgte at lave?
May-Britt Kattrup (LA), 2018-11-08:
Tak for det.
De tre lovforslag, som bliver behandlet, har til formål at implementere aftaler om forenkling af erhvervsfremmesystemet.
Man så en lang række af ens konkurrerende tilbud.
F.eks. så man en række offentligt finansierede erhvervsklynger, som dækkede det samme område.
At have mange forskellige tilbud, som skal løse det samme problem, er dårligt økonomisk, da man bruger for mange penge på dobbeltadministration.
Det er også skidt for virksomhederne, der oplever tilbuddene som forvirrende og uoverskuelige.
Med forslagene fjerner vi helt erhvervsfremme fra det regionale niveau.
I stedet oprettes tværkommunale erhvervshuse, der varetager den specialiserede erhvervsrådgivning.
Kommunerne kan fortsat lave erhvervsfremme, det skal bare ikke være et overlap af det, som tilbydes i erhvervshusene, og det må heller ikke være konkurrenceforvridende.
Liberal Alliance ønsker at bruge færre penge på offentlig administration og flere penge på aktiviteter efterspurgt af virksomhederne, og vi støtter derfor lovforslaget.