Pernille Skipper (EL), 2021-03-02:
Tak for ordet, og tak til de foregående ordførere.
Lovforslaget, vi behandler, vedrører jo en række ændringer af lov om Den Sociale Investeringsfond, som vi også havde igennem Folketingssalen i 2018.
Som det måske er fremgået af de korte bemærkninger, jeg har haft til de tidligere ordførere, der har været oppe, mener jeg ikke, der sådan er tale om ændringer, præciseringer og afklaringer, som det ellers står beskrevet i lovforslaget, og som flere ordførere har fremsat det.
Faktisk mener jeg, at det rykker grundlæggende ved nogle af de forudsætninger, som der var, og som i hvert fald blev fremført som forudsætninger og såkaldte vigtige værnsregler, da loven oprindelig blev vedtaget og fonden oprindelig blev stiftet.
Her mener jeg især, at forslaget om, at fondens bestyrelse kan indstille et tema for fondens arbejde, og forslaget om, at private investorer skal kunne vælge enkelte projekter at investere i frem for den nuværende regel om, at de skal investere i den samlede portefølje, er væsentlige og substantielle forandringer, som jeg bestemt vil dykke ned i i det lovarbejde, der skal ske efter i dag.
Da loven blev vedtaget, var det lige præcis de her principper, altså at fondens arbejdsområde skal være politisk udvalgt, og at det er investorer, der skal investere i den samlede fond, der blev fremhævet som de elementer i fondens konstruktion, som skulle modvirke det, som man kalder creaming, altså hvor det jo er de mest rentable eller de mest økonomisk sikre projekter, der får pengene udefra, af de private investorer, og dermed også får en bedre indsats – det var det, der skulle forhindre det.
Socialdemokratiets daværende socialordfører kaldte det også en vigtig værnsregel i fondens konstruktion for at undgå, at der kun skulle findes penge til de mest rentable sociale projekter.
I Enhedslisten var vi meget bekymrede dengang og endte også med at stemme imod forslaget, og imod var også en række social- og civilsamfundsorganisationer, af den grund, at den her måde at se socialt arbejde på, altså som noget, der er rentabelt, og noget, der skal skabe et overskud til private investorer, har vist sig også i andre lande at betyde, at der er nogle specifikke grupper, som får en bedre indsats end andre, ikke fordi de er mere værdigt trængende – sådan burde det i hvert fald slet ikke være i et velfærdssamfund – men fordi der er forskel på, hvad det er for nogle problemer, og hvad det er for nogle behov, vi har, som borgere i et velfærdssamfund.
Mennesker med handicap kan ikke bare blive bedre og skabe en eller anden udvikling, men der vil være nogle andre grupper, som det er nemmere at få til at rejse sig og komme længere frem i statistikkerne.
Det har skabt problemer andre steder.
Jeg synes, det er fundamentalt i et velfærdssamfund, at har man et behov for hjælp, uanset om det er, fordi man har et medfødt handicap, fordi man har en psykisk lidelse, som kan bedre sig, eller fordi man har et socialt problem, er der et sikkerhedsnet, der griber en, og hvilken indsats man får, skal ikke være afgjort af, hvad der er økonomisk rentabelt for private investorer.
Det skal være politisk valgt – noget, vi bestemmer som demokrati og som fællesskab.
Det er derfor, vi betaler skat og private virksomheder også betaler skat, og at vi dermed sammen forvalter de penge til at sikre den bedst mulige indsats.
Vi fik at vide dengang, at det var lige præcis det, der skulle sikre, at det var politisk bestemt, hvilken indsats man fik som borger, og hvilke projekter der blev satset på, og derfor var det her ikke et spørgsmål om, at man fik bedre indsatser afhængig af de økonomiske interesser.
Så er der meget få, der har vist interesse i at putte penge i projektet, og derfor vil man nu med det her lovforslag åbne op for, at man lige præcis kan cherrypicke de investeringsprojekter, som man synes giver mening.
Det bekymrer mig også, at den her værnsregel, som har betydet, at det er politikerne, der vælger, hvilke temaer der skal fastsættes, bliver blødet op, og som nu betyder, at fonden også selv kan indstille temaer.
For det betyder, at så kan man indstille temaer, på baggrund af hvilke investorer man ved er derude, altså det, som man kan sige er den modsatte version af cherrypicking, nemlig creaming.
På den baggrund kan Enhedslisten ikke støtte forslaget, men vi kommer bestemt til at deltage i den politiske behandling af det.