runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2018-04-26:
Tak for det.
Med weekendens fantastiske statsborgerskabsdag i frisk erindring er det jo ekstra dejligt at stå her og kunne ønske tillykke til de borgere, der med lovforslaget får dansk statsborgerskab.
Lovforslaget omfatter 1.953 voksne personer og cirka 472 børn, der får indfødsret sammen med deres forældre, når vi om et par uger trykker på knapperne ved tredjebehandlingen her i salen.
Det er noget ganske særligt at få sit danske statsborgerskab.
De er blevet mødt med en lang række krav, vi stiller, om selvforsørgelse, det danske sprog, lovmedholdelighed, kendskab til vores samfundsinstitutioner og respekt for vores demokrati.
Og de har ventet, også i nogle tilfælde længere tid, end vi er helt stolte over, for sagsbehandlingstiden er desværre i nogle tilfælde meget lang, selv om ansøgningen og sagen synes ukompliceret.
Men nu er de så ved vejs ende, deres navn er optrykt i Lovtidende, og vi står her i dag, og til næste forår vil de være indbudt til en statsborgerskabsdag her i Folketinget som den, vi afholdt i søndags.
Det var en ganske særlig dag, ikke kun fordi solen skinnede, men også fordi rekordmange nye statsborgere havde takket ja til at komme og blive fejret her i Folketinget med tale fra folketingsformand Pia Kjærsgaard, med kulturelle indslag og møde med alle os i de politiske partier.
Samtidig var dagen i søndags en særlig mærkedag, som også Folketingets formand, fru Pia Kjærsgaard, bemærkede i sin tale, det var nemlig 100-årsdagen for, hvornår de første kvinder kunne stemmes ind i landets parlament.
Og netop det, kønnenes ligestilling, er jo en af de danske værdier, vi sætter allerhøjest, og det er noget af det, som de nye statsborgere har skullet studere nøjere, for de har nemlig skullet bestå en indfødsretsprøve, som kredser om de ting, som vi finder er en central fællesmængde for det danske – historisk, kulturelt og samfundsmæssigt.
Kære nye medborgere, nu er det ikke kun jeres ret at være med til at bestemme over Danmark, det er også jeres pligt at være med til at tilføre vores fælles diskussioner jeres egne erfaringer og tage aktiv del i samfundslivet og debatten, den politiske debat, der gjorde, at vi for 100 år siden fik gjort op med den forældede opfattelse, at kvinder var uegnede til at tage del i det politiske liv, og at manden selvfølgelig taler for kvinden.
Sådan er det ikke her.
I har jeres egen værdi, I har jeres egen ret, alle I 1.953, der står på lovforslaget, og jeres børn, og fra Socialdemokratiets side skal der lyde et stort tillykke med statsborgerskabet, og vi kan meddele Folketinget, at vi støtter lovforslaget.
Christian Langballe (DF), 2018-04-26:
Jeg er undertiden blevet stillet det spørgsmål, hvordan jeg overhovedet kan formaste mig til at stemme nej til et lovforslag om indfødsret og de mange statsborgerskaber; hvad bilder DF sig ind at tage de mange mennesker som gidsler, fordi partiet vil have markante stramninger af betingelserne for statsborgerskab og derfor stemmer nej?
Svaret er, at vi ikke kan andet, for det skylder vi Danmark og danskerne.
Hellere et statsborgerskab for lidt end et for meget
Vi er stærkt forargede over, at store flertal på nær DF her i Folketinget gennem tiden har kastet statsborgerskaber i grams, uden at man var helt klar over, hvem det egentlig var, man gav statsborgerskab til, og uden at man havde gjort sig helt klart, om de mennesker overhovedet var danske.
Man har optrådt som den glade giver, der gavmildt deler ud i øst og vest.
Man glemte bare, at det ikke er af ens eget, man deler ud, men at det sker på vegne af Danmark og det danske folk, og at der altså er en regning at betale.
De sidste mange årtier er der foregået en massiv indvandring fra Mellemøsten og fra de muslimske lande.
Det har skabt massive parallelsamfund, som eksisterer på sharialignende vilkår, og hvor en helt anden kultur end den danske sætter dagsordenen.
Man behøver blot at tage til Gellerupplanen eller til Vollsmose for ved selvsyn at konstatere, at det er sådan.
Man kunne i forbindelse med ghettoforhandlingerne spørge, om dannelse af ghettoer kunne have noget med religion at gøre.
Det vil jeg bestemt mene at de har, og det begynder med »i« og slutter på »lam«.
Man kunne i tillæg spørge, om ghettodannelserne har noget at gøre med de statsborgerskaber, som store flertal i Folketinget rundhåndet har uddelt.
Sagen er, at der er skabt parallelsamfund af statsborgere, som ikke er danske.
For mig at se må et dansk statsborgerskab være betinget af, at man har taget Danmarks tusindårige kultur og historie til sig, taget den til hjertet.
I 2012 stillede partiet Islam op til kommunalvalget i Belgien.
Partiet gik til valg på at skabe en belgisk kalifatstat med sharia som herskende lovgivning, som bl.a. indbefatter kønsopdelt offentlig trafik.
De fik dengang fire valgt ind, og de stiller nu op i flere kommuner.
Kunne det ske i Danmark?
Ja, selvfølgelig.
Er det tænkeligt, at et sådant parti på et tidspunkt stiller op til et folketingsvalg, hvor kravet er sharialov og kønsopdeling og kalifat?
Ja, selvfølgelig.
Det skylder vi Danmark og danskerne.
Vi anerkender selvfølgelig, at der er sket markante stramninger, og man kan se, at de har virket, og det er godt.
Det er bare ikke nok.
Det er en klar forbedring, men inden vi får nogle stramninger, der virkelig batter, hvor vi sikrer os, at de folk, der bliver statsborgere, virkelig også bliver danske af hjertet, kan vi ikke stemme for.
Vi vil som bekendt gerne have et loft på 1.000, hvor det er indlagt som en grundlæggende præmis, at de, der får statsborgerskab, står vores kultur nær og har viljen til integration.
Tak for ordet.
Jeg vil godt spørge ordføreren: Bliver der givet for mange statsborgerskaber?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-04-26:
Tak for det, formand.
Jeg skal gøre det kort, for der er allerede sagt rigtig mange pæne ord i dagens anledning.
Så jeg vil indlede med bare at sige: Hjertelig tillykke til 1.953 nye danskere, hjertelig velkommen.
Vejen til at få sit navn på lovforslaget om meddelelse af dansk indfødsret er lang og også besværlig.
Ud over en indfødsretsprøve, som mange danskere faktisk ofte har svært ved at bestå, skal ansøgningen også via politiet og så til justitsministeren, og til sidst ender den her i Folketingssalen, hvor vi så stemmer om lovforslaget.
Jeg tænker, at der måske er mange derude, der faktisk ikke ved, hvor svært det er.
Men det ved de 1.953 nye borgere, som nu endelig kan kalde sig for danske.
Jeg håber, at I får glæde af statsborgerskabet og fortsat vil deltage aktivt i samfundet.
Endnu en gang: Stort tillykke!
Og SF stemmer selvfølgelig for forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2018-04-26:
Tak for det svar.
Er der så nogle lande, som fru Laura Lindahl mener man ikke bør have mulighed for dobbelt statsborgerskab i forhold til, fordi der måske er for store kulturelle forskelle?
Dansk Folkeparti mener jo ikke, at man skal have dobbelt statsborgerskab, men nu er jeg interesseret i at høre fru Laura Lindahls holdning.
Er der nogle lande, hvor fru Laura Lindahl mener at man ikke bør have mulighed for dobbelt statsborgerskab, for der er vi simpelt hen for forskellige kulturelt?
Laura Lindahl (LA), 2018-04-26:
Jeg må hellere lige slå fast, at Liberal Alliance er tilhænger af dobbelt statsborgerskab helt generelt.
Men jeg synes ikke, at der er noget i vejen for, at man kiggede på, at der var nogle lande, hvor vi deler kulturfællesskab, og at det måske primært var der, man tillod det.
Christian Langballe (DF), 2018-04-26:
Jeg ved næsten ikke, hvad jeg skal sige, men jeg synes, at der en gang imellem bliver holdt lige lovlig mange skåltaler om uddeling af statsborgerskab.
Det kan egentlig godt undre mig lidt, for er man sikker på, at de folk, man giver statsborgerskab, faktisk er danske?
Det var den diskussion, jeg havde med ordføreren for Alternativet.
Jeg synes, det mærkelige i den her diskussion er, at der ikke er nogen, der spørger: Har vi et ansvar for Danmark og for danskerne?
De statsborgere bliver faktisk indlemmet i et folk, men hvad så, hvis de overhovedet ikke vil have noget med det folk at gøre og lever i et parallelsamfund?
Så har vi da et kæmpeproblem, og det kan vi jo se at vi har.
Man behøver jo bare at sætte sig ind i, hvordan virkeligheden fungerer, i stedet for at fistre rundt på den der fjerne planet, som Alternativet gør.
Man behøver egentlig blot at sætte sig ind i, hvordan virkeligheden er.
Laura Lindahl (LA), 2018-04-26:
Liberal Alliance er tilhænger af dobbelt statsborgerskab og støttede det også.
Men jeg vil da sige, at jeg også synes, at der er nuancer i det.
Personligt ser jeg overhovedet ikke noget problem i, at man, hvis ens mor er nordmand og ens far er dansker, så føler sig lige så meget norsk, som man føler sig dansk.
Men det hænger måske også sammen med, at vi deler kulturfællesskab med Norge.
Så det er da ikke, fordi jeg mener, at man kan føle sig lige så dansk som noget andet, hvis ikke kulturfællesskaberne sådan helt grundlæggende minder om hinanden.
Christian Langballe (DF), 2018-04-26:
Jamen udgangspunktet for det, jeg siger, er spørgsmålet om, hvor hensynet ligger.
Er det hensynet til Danmark og til danskerne?
Eller skal vi bare give statsborgerskaber?
Altså, jeg synes, det er en væsentlig pointe, for når jeg ikke giver statsborgerskaber, er det sådan set ikke for at genere nogen.
Jeg mener bare, at jeg har det opdrag her i Folketinget – for der er så mange, der bare siger ja, det er fint og alt muligt andet – at sige, at det faktisk har nogle konsekvenser for Danmark og danskerne.
Det er det, jeg markerer i min tale.
Laura Lindahl (LA), 2018-04-26:
Hensynet for mig og for Liberal Alliance er også til Danmark og danskerne, Danmarks fremtid og de værdier, vi er fælles om her.
Det er helt klart det hensyn, vi tager, og det er sådan set også derfor, at vi er interesserede i at stramme yderligere på det her område, for vi mener, det skal være ekstremt svært at få dansk statsborgerskab.
Josephine Fock (ALT), 2018-04-26:
Tak for det.
Jeg vil rigtig gerne starte med at sige tillykke til alle de mennesker, der har fået statsborgerskab, og på det lovforslag, som vi behandler her, står jo 1.953 personer og cirka 472 børn, som får statsborgerskab sammen med deres forældre.
Jeg synes jo, at det er en god dag for Danmark.
Det er en god dag for Danmark, at vi har givet de her mennesker statsborgerskab.
Det betyder, at de nu endelig får de samme rettigheder som os andre.
Det betyder, at de kan stemme.
Det betyder, at de fuldt ud kan tage del i vores fællesskab.
Jeg havde den fornøjelse at deltage i statsborgerskabsdagen i søndags, og det har jeg heldigvis haft fornøjelsen af at kunne gøre nogle gange også før.
I søndags var der 3.300 mennesker til stede, tror jeg.
Fru Pia Kjærsgaard, som jo er formand for Folketinget, og som også er medlem af Dansk Folkeparti, bød hjertelig velkommen til de nye danskere.
Hun holdt en rigtig god tale, hvor hun omfavnede alle og præcist fortalte om, at nu er man fuldgyldigt medlem af det danske samfund og får de samme rettigheder og pligter som alle os andre.
Hun nævnte også i sin tale, at det var 100-årsdagen for den første kvinde i Folketinget, og det er der jo også grund til at fejre.
Det var godt tænkt, at hun tog det med, for det betyder jo noget for os danskere, at ligestilling og det at kunne tage del i demokratiet er et helt vigtigt og afgørende fundament, når man bliver dansk statsborger.
Jeg havde så fornøjelsen efterfølgende at være i lokalet herinde ved siden af, hvor Alternativet holdt til.
Vi havde bedt folk om at skrive, hvad statsborgerskab betød for dem.
Det var meget, meget rørende.
Så i Alternativet bakker vi naturligvis op om de her mange mennesker, der får statsborgerskab, og hilser dem hjertelig velkommen.
Og jeg skal også hilse fra Radikale og sige, at de naturligvis også bakker op om det her lovforslag.
Laura Lindahl (LA), 2018-04-26:
Jeg er lidt i tvivl om, hvad spørgsmålet er.
Men jeg er jo enig med hr. Christian Langballe i, at det da er helt afgørende, at de mennesker, som vi giver statsborgerskab, er danske.
Derfor ved ordføreren jo også, at vi meget gerne vil se på yderligere stramninger, for vi mener ikke, at vi er i mål.
I forhold til det forslag, som Det Radikale Venstre er kommet med, om, at man skal have et statsborgerskab i eksamensgave, når man går ud af folkeskolen, er det jo slet ikke der, vi er.
Vi synes netop, at det skal være rigtig, rigtig svært at få statsborgerskab, og det er jo, fordi vi gerne vil hæve barren, så vi er sikre på, at dem, der får det, rent faktisk også er nogle, der er danske.
Martin Henriksen (DF), 2018-04-26:
Tak for det.
Fru Laura Lindahl talte om loyalitet, og så kunne jeg godt tænke mig at følge op på det spørgsmål, som jeg også stillede til Venstres ordfører, hr. Mads Fuglede, og som handler om, om Liberal Alliance mener, at man kan være loyal over for flere lande – det er jo i forbindelse med dobbelt statsborgerskab.
Er der nogen grænser for, hvor mange lande man kan være loyal over for?
Skal man brede det ud til, at man måske også kan have tredobbelt eller firdobbelt statsborgerskab, eller hvordan ser Liberal Alliance på det?
Christian Langballe (DF), 2018-04-26:
Grunden til, at jeg spørger, er egentlig, at hvis ordføreren mener, at der bliver givet for mange statsborgerskaber, må det vel sådan set også være ud fra en eller anden overbevisning om, at de folk, man giver statsborgerskab, er man ikke helt sikker på faktisk er danske.
Har jeg ret i den præmis?
Og hvis jeg har ret i den præmis, hvorfor stemmer Venstre så konsekvent altid for statsborgerskaber?
Mads Fuglede (V), 2018-04-26:
Hr. Christian Langballe har ikke ret i den præmis.
Præmissen er, at antallet betyder noget.
Vi kan ikke modtage et ubegrænset antal mennesker til det her land, uden at vi ændrer os til at være noget andet end det, vi er i dag.
Det antal er vi ikke i nærheden af i dag.
Derfor stemmer Venstre også med største selvfølgelighed for det her.
Men jeg anerkender, at antallet betyder noget, og hvis antallet var markant højere, ville vi også have en anden holdning til det.
Josephine Fock (ALT), 2018-04-26:
Tak for det.
Det bekymrer mig lidt, at ordføreren siger, at det ligger i den høje ende.
Nu ved jeg ikke, om ordføreren var til stede på statsborgerskabsdagen, men noget af det, som jeg også hæftede mig ved hos alle de mennesker, jeg snakkede med, var, at nogle af dem jo har boet i Danmark i 20 og 30 år.
Og hvis man ser på listen her over, hvilke nationaliteter de folk, der har fået statsborgerskab, har, så kommer de jo fra en lang, lang række forskellige lande.
Der er bl.a. et hav af tyskere, der har fået dansk statsborgerskab.
Så hvad er det, der får ordføreren til at sige, at det ligger i den høje ende?
Mads Fuglede (V), 2018-04-26:
Det var mere en personlig kommentar om, at jeg mener, at det at tildele nogen et statsborgerskab er en så stor gave til dem og en så stor potentiel ændring af dem, vi er, at det er noget, man skal gøre meget varsomt.
Når det ligger i den høje ende, ligger det derfor inden for noget, jeg kan acceptere, men jeg prøver at sende et signal om, at jeg ikke synes, det skal være meget højere end der, vi er nu.
Det ville jeg være rigtig ked af.
Josephine Fock (ALT), 2018-04-26:
Det vil så sige, at det også gælder, hvis de mennesker, der søger om statsborgerskab, lever op til de ting, vi kræver af dem.
Mads Fuglede (V), 2018-04-26:
Ja, selvfølgelig gør det det.
Hvis der med de regler, der er gældende nu, kom markant flere til Danmark, så tror jeg, at jeg ville arbejde for at kigge på de regler igen for at få dem yderligere strammet.
Laura Lindahl (LA), 2018-04-26:
Det er et kæmpe privilegium at blive dansk statsborger, og det er svært at blive.
Men tillykke til både Claudia, Hassan, Anna, James, David og alle jer andre, der fra i dag kan kalde jer danske statsborgere.
Med statsborgerskabet følger både pligt om, at man kan tale dansk, at man har viden om danskerne, at man er loyal over for grundloven, og at man overholder den danske lovgivning.
Til gengæld følger der med statsborgerskabet nogle særlige rettigheder, herunder bl.a. retten til at tage del i demokratiet ved at stemme.
Jeg har et håb om, at de 1.953 personer og de 472 børn, der i dag får indfødsret, vil engagere sig og tage aktivt del i det fællesskab, vi har sammen i Danmark.
I Liberal Alliance støtter vi forslaget.
Mads Fuglede (V), 2018-04-26:
Antallet af statsborgerskaber betyder noget i min optik.
Man kan ikke bare sådan tildele dem i flæng.
Nu er vi på et antal, som er lavere end det, vi har set tidligere, og personligt så jeg det gerne endnu lavere.
Så mit svar må være, at det vel ligger sådan i den høje ende, men vi har fulgt de regler, der er på området, og det skal vi selvfølgelig respektere.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-04-26:
Først vil jeg sige, at jeg ikke giver Ældre Sagen og FOA skylden.
Altså, jeg havde bare håbet på, at der var kommet nogle mere konkrete eksempler.
Det er derfra, vi har vores konklusioner, og det er dem, vi har arbejdet videre med.
Det synes jeg sådan set ikke er så mærkeligt.
Så er det rigtigt, at vi skal arbejde videre med det.
Som jeg sagde før, er det her første step, og vi skal jo følge op på det.
Og der kommer jo opfølgning på det via regeringens samlede indsats på det her område.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-04-26:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Ordføreren gør meget ud af at fortælle, hvor vigtigt frit valg er, men ordføreren står også her og undrer sig over, hvor afbureaukratiseringsforslagene er.
Og så får jeg jo lyst til at pege på særlig ét forslag, som var meget tydeligt i den rapport, som ministeren har fået udarbejdet i forhold til afbureaukratisering.
Der peges faktisk på et område, hvor man kan afbureaukratisere – netop på privatisering af ældreplejen.
Det kunne så også reducere antallet af konkurser.
Kunne det være, at ordføreren og ordførerens parti ville genoverveje, om det er den rigtige kurs med meget privatisering på ældreområdet?
May-Britt Kattrup (LA), 2018-04-26:
Nu vil vi så ikke privatisere det, vi vil gerne udlicitere det.
For forsyningspligten skal stadig væk være i kommunerne.
Men vi vil gerne af med alt det overflødige bureaukrati, der er.
Der er noget arbejde ved udbud og ved hele frit valg-processen, det vil jeg gerne medgive, men jeg mener ikke, det er overflødigt, når man tænker på, hvor stor en andel af de ældre der ønsker og værdsætter det frie valg.
Så det er nogle af de områder, hvor vi må sige, at her er det nødvendigt at gøre et arbejde for at give så meget værdi, som vi overhovedet kan, til borgerne.
Astrid Krag (S), 2018-04-26:
Jeg tror nu, det er lige kækt nok at give Ældre Sagen og FOA skylden for, at der ikke kom flere anbefalinger.
Det tror jeg nok også de gerne vil have sig frabedt.
Ordføreren siger, at hun da også er skuffet over, at man ikke kunne pege på nogle flere dumme regler, man kunne fjerne, og så havde man frigjort ressourcer til de ældre.
Men det er jo ikke nok bare at være skuffet, eftersom en stor del af Liberal Alliances politiske program bygger på en påstand om, at man roligt kan give skattelettelser og pøse penge ud på det, fordi vi bare kan gøre det smartere i den offentlige sektor, og så kan vi sagtens klare det med nulvækst eller minusvækst.
Det har jo vist sig ikke at være rigtigt.
Så kan ordføreren vel ikke bare stå og være skuffet?
Så må det vel også få nogle konsekvenser for den politik, Liberal Alliance kan formulere fremadrettet?
May-Britt Kattrup (LA), 2018-04-26:
Det lød ret modsatrettet.
Altså, hvis man kun har kommunen og man så samtidig har mere frihed til at vælge, skal man så vælge mellem kommunen og kommunen?
Altså, hvis man skal have et frit valg, skal der jo være noget at vælge imellem.
Og det synes jeg bestemt er rigtig vigtigt, når man tænker på, hvor mange der ønsker det på trods af de konkurser, der har været.
Og på trods af at de ikke altid får informationer om det, er der alligevel ca. 60 pct., der ønsker det.
Det synes jeg da bestemt at vi skal respektere.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-04-26:
Ældre Sagen har faktisk også lavet en undersøgelse på det her område.
Den viser, at de ældre sætter rigtig stor pris på at få indflydelse på, hvad det er for nogle opgaver, der skal løses – meget mere, end de er optaget af logoet på uniformen.
Kunne det ikke få ordføreren til at overveje, om det er den rigtige vej at blive ved med at privatisere, når vi nu er enige om, at det skaber meget bureaukrati, og i stedet for satse på mere frihed til selv at bestemme, hvad der skal udføres af opgaver?
May-Britt Kattrup (LA), 2018-04-26:
Først vil jeg sige, det er rigtigt, at der er nogle ting, som Finansministeriet har taget højde for.
De har nemlig taget højde for delvis sund aldring i deres fremskrivning, men mig bekendt ikke nogen af de andre faktorer.
Jeg vil da sige, at jeg også er skuffet over, at der ikke kom endnu mere frem, end der gjorde, gennem det arbejde, der er sat i gang for afbureaukratisering.
Det har jo været kommenteret af bl.a. Ældre Sagen og FOA, som vi også har hørt, og vi havde håbet på, at de var fremkommet med nogle flere eksempler på, hvor det her bureaukrati, som de selv har omtalt flere gange, konkret er henne.
Og det er da skuffende, når man tager tyren ved hornene, hvis man kan sige det sådan, at de så ikke fremkommer med nogle mere konkrete eksempler.
Det havde vi da håbet på.
Men dertil kan jeg så også sige, at nu er det her jo begyndelsen på et længerevarende arbejde.
Altså, der er jo sat noget i gang, hvor hele den offentlige sektor skal moderniseres og afbureaukratiseres og der skal laves enklere regler.
Det her er jo bare begyndelsen, så jeg håber da på, at der kommer mere.
Men når nu normeringen ligesom er til stede, når der i gennemsnit på dage er 2,9 beboere pr. medarbejder, mener ordføreren så, at det er en opgave, at vi skal sidde herinde og planlægge i forhold til vagtplanerne og lave normeringen på, hvor mange der skal være om aftenen og dagen, og hvor mange der skal være på de forskellige plejehjem, alt efter sammensætningen af beboere?
Er det ikke dem, der er derude, som arbejder der hver dag, og som kender det, som bør lave den fordeling?
Stine Brix (EL), 2018-04-26:
Jeg synes, det ville være dumt og helt utidigt, hvis vi skulle sidde herindefra og lægge vagtplaner for det enkelte plejehjem.
Det ville ikke give nogen mening, og det har vi sådan set heller ikke foreslået på noget tidspunkt.
Det, som jeg mener, der skal til, er jo et generelt løft af området, så der er de ressourcer, der skal til.
Altså, det forhold, at der er flere, der har brug for at bo på plejehjem, og der også er flere af dem, som har forskellige sygdomme med sig, gør jo, at der er brug for flere ressourcer.
Der, hvor vi synes at man skulle gå ind og gøre noget her fra Folketingets side i forhold til normeringen,
er specifikt i forhold til at undgå alenearbejde.
Der synes jeg faktisk vi skal skride ind, fordi det af hensyn til personalet og beboerne efter min mening ikke er sikkert, at man er alene med ansvaret for så mange mennesker.
Det ser vi ikke bare eksempler på, men det ser vi er udbredt.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-04-26:
Ligesom jeg spurgte Venstres ordfører, vil jeg også spørge Liberal Alliances ordfører
: Hvad er Liberal Alliances forventninger eller udspil eller ideer om, hvad der skal prioriteres på ældreområdet i forbindelse med næste års finanslov?
May-Britt Kattrup (LA), 2018-04-26:
Vi har, ligesom Venstre, heller ikke diskuteret detaljerne i vores udspil endnu.
Så det kan jeg ikke svare ordføreren helt konkret på.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-04-26:
Så har jeg samme opfølgende spørgsmål: Kan ordføreren for regeringens næststørste parti leve med et finanslovsudspil, som ikke adresserer de mange flere ældre, der kommer?
Kan man acceptere, at der ikke er nogen prioritet i forhold til at tackle de meget store udfordringer, som vi ved der er, og som også er en del af regeringens egen redegørelse?