Dennis Flydtkjær (DD), 2024-09-10:
Tak for ordet.
Det kan jo lyde lidt skørt, men det skyldes altså, at det er der, man kan se, hvad finansieringsforslagene er i et politisk udspil.
For efter mange år i Folketinget ved man, at det svære ikke er at bruge penge, men udfordringen er altid at finde penge.
Så det samme gjorde jeg i år, altså slog op på sidste side i regeringens finanslovsudspil, kiggede under afsnittet finansiering, og til min store overraskelse stod der jo blot, at finanslovsforslaget for 2025 er tilrettelagt inden for ansvarlige økonomiske rammer.
Det lyder jo flot, men dækker også over, at der ingen finansieringsforslag er i regeringens udspil.
Eller jo, der er noget med 1.000 medarbejdere til 0,5 mia. kr., men det vender jeg tilbage til senere i min tale.
Som finansordfører kan det jo godt undre mig, hvordan man kan lave et finanslovsudspil uden finansieringskilder.
Eller sagt med andre ord: Er der ingenting i statens budget, man kunne lave anderledes?
Er der ikke noget, der kan omprioriteres?
Svaret er jo, at naturligvis er der det.
Men hvordan kan man så lave et udspil som regering, hvor man ikke prioriterer noget som helst?
Svaret ligger jo faktisk ligefor, for regeringen har ganske enkelt travlt med at bruge skatteborgernes penge.
Man kan jo egentlig se det på deres egne offentliggjorte tal.
For når man kigger på væksten i det offentlige forbrug, er den i år på hele 3,3 pct. Næste år er den igen historisk høj på 2,5 pct.
Det kan lyde noget teknisk, men det er altså vækstrater, som selv den tidligere formand for SF Villy Søvndal ville være grundig misundelig på.
Man lavede jo dengang et udspil, der hed »Fair Forandring« med en vækst på 1,4 pct.
Jeg kan i øvrigt nævne, at gennemsnittet siden år 2000 har været på 1,1 pct.
Eller hvad med den røde Thorningregering, som havde en 2025-plan, hvor man foreslog en vækst på 0,6 pct. frem mod 2025?
Så når der næste år er en vækst på 2,5 pct., er det altså ekstremt højt og fire gange så højt som det, Helle Thorning-Schmidt-regeringen foreslog i sin tid.
Grunden er som sagt, at man bruger løs af råderummet og lader den offentlige sektor vokse meget mere, end økonomien generelt gør.
Så her har I forklaringen på, hvorfor der på den sidste side i finanslovsforslaget ikke er nogen finansieringsforslag.
Man kunne sådan set forstå det med en rent rød regering, men jeg må sige, at jeg er lidt skuffet over, at man har en regering, som borgerlige Venstre sidder i, og at man nu har fået kæmpet sig frem til en vækst i det offentlige forbrug, der er fire gange højere end under nogen tidligere rød regering.
Men nu har man så åbnet for kassen, så hvad bruges pengene så på?
Ja, kort sagt kommer der flere penge til Afrika, end der kommer til Nordjylland.
For igen i år er der et manglende fokus på at få et land, der hænger bedre sammen.
Man kan jo bare kigge på eksemplerne i forslaget.
Puljen til landsbyfornyelse bliver mindre.
Bredbåndspuljen står til at blive mindre.
Der er ingen penge til forbedring af den kollektive transport i landdistrikter.
Der er godt nok en reform af tilskudsmodellen til ungdomsuddannelser, som har som mål at sikre de små uddannelsessteder i landdistrikterne, og vi er sådan set enige i målet, men modellen, man har lagt frem, rammer bare ved siden af skiven.
For det, der står tilbage, er, at flere skoler står med en mindre økonomi, end de ellers ville have.
Man kan jo se det på det, vi havde sidste år, hvor vi fik sat et tilskud af til udkantsgymnasier; der var tale om 31 gymnasier.
Selv om man laver den her model, der står til at skulle redde dem, så står 9 faktisk til stadig væk at få en besparelse.
Så sidste år kæmpede vi bl.a. sammen med Radikale Venstre for at få det her særtilskud til gymnasierne ind i finansloven.
Det lykkedes, men jeg må bare sige, at den kamp står vi så til at få igen i år.
Så er der også det, der mangler i regeringens forslag.
Det er jo bl.a. udflytning af statslige arbejdspladser.
Der er kommet 10.000 flere fra 2015 til 2022 alene i København.
Der er brug for en bedre fordeling af uddannelser.
Vi synes, der skulle sættes en pulje af til at bevare landsbyskoler i mindre byer, som står til at blive lukket eller i hvert fald er lukningstruede.
Vi kunne også godt tænke os et større fokus på, at man fik sat solceller op på tagene, i stedet for at man nu skulle trække god landbrugsjord ud af drift, som jo er det, der foregår hen over landet.
Jo, regeringen er da godt nok kommet med et hæfte, man kalder et landdistriktsudspil, men vi ser det lidt som et plaster på et halvvejs amputeret ben.
For det, man glemmer, når man kigger på regeringens finanslovsudspil, er jo, at der næste år også kommer en vejafgift på lastbiler, der kommer en højere dieselafgift, der kommer en flyafgift, og at der er en CO 2 -afgift på landbruget på vej, og det er jo alt sammen noget, der rammer hårdere der, hvor der er længere mellem husene og byerne.
Det er der altså brug for at få lavet om på.
Først vil jeg sige, at jeg står fuldt på mål for den aftale, vi har lavet, hvor vi sænkede generationsskifteskatten for virksomhederne.
Vi synes faktisk, det er supergodt, at vi bevarer dem på danske hænder.
Det er jo alle virksomheder, men altså, det er jo klart, at er man kæmpestor, får man selvfølgelig en større rabat, når det er i procent, end man gør, hvis man er mindre.
Men at vi bevarer virksomheder på danske hænder, er vi sådan set enige i er godt, og det står vi på mål for.
Så var der det med partiregnskabet.
Vi er jo faktisk ikke forpligtet til, hvilket vi selv var overrasket over, som helt nyt parti at offentliggøre vores regnskaber over, hvad vi har fået i støtte, og hvad vi har haft af indtægter, men det har vi faktisk valgt at gøre, altså selv om der ikke var lovkrav om det.
Det er faktisk noget af det, vi synes burde laves om – det er jo ikke ret tit, der kommer nye partier; det ved jeg godt.
Men vi har faktisk lagt frem, hvad vi har fået i støtte, selv om vi ikke var forpligtet til det.
Nu blev der nævnt mange ting, men jeg tror simpelt hen ikke, at det, at man plastrer landdistrikterne til med solceller, er noget, man er superglade for derude.
Jeg bor selv derude.
Jeg er opstillet i Ringkøbing-Skjern Kommune, og når jeg afleverer min søn på Bork Havn Efterskole, kan jeg, når jeg står 1 km derfra, se ikke mindre end fem mølleparker.
Det er det, der er i dag, og så har man planlagt at sætte 3.000 ha solceller op ud over det.
Hele den del af kommunen bliver jo stort set ubeboelig.
Jeg tror altså ikke, at man sidder og tænker, at det her er noget, der kommer til at gøre, at man vil kunne skumme fløden eller få masser af penge ned i lommen.
Der er jo ingen, der vil bo der mere.
Jeg synes bare ikke, det er til gavn for vores landdistrikter, at man på den måde klistrer alt til.
Så nej, jeg tror ikke på, at det her er som et olieeventyr i Saudi-Arabien, hvor det vælter ind med penge.
Det kommer ikke til at ske.