runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-01-21:
Jeg vil gerne kvittere for talen, for ministeren slutter jo af med at sige, at man er villig til at kigge på det, hvis der er behov for yderligere.
Og det kunne det godt se ud til, i hvert fald hvis man ser på mange af de henvendelser, som vi får som ordførere, men også bare, hvis man ser dagens B.T., hvor der jo er en af de her små selvstændige, som siger, at de er ved at knække nakken på, at de den 1. marts skal betale moms ind, penge, som de jo ikke har, fordi der er lukket ned og de derfor ikke får nogen omsætning.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-21:
Vi hører jo ude fra nogle mindre virksomheder, at de har problemer omkring Erhvervsstyrelsen og omkring indbetaling og frister ...
Nej, undskyld, ministeren er jo fungerende finansminister, men du er ikke fungerende erhvervsminister mere.
Men så beklager jeg, for det er noget med Erhvervsstyrelsen, i forhold til at små virksomheder har problemer med regnskabsfristen der.
Men ved du hvad, det skal jeg tage med den fungerende erhvervsminister i stedet for.
Jeg beklager meget, og så skal jeg ikke holde skatteministeren op med det.
Troels Ravn (S), 2021-01-21:
Det har jeg som sådan ikke rigtig noget svar til.
Jeg forsøger naturligvis altid at besvare spørgsmålene så fyldestgørende som muligt, også i det her tilfælde.
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-21:
Nu roser ordføreren den her aftale i brede vendinger, og i Alternativet skal vi også medgive, at der er mange gode ting i aftalen.
Det, som gør, at den alligevel får så stærk kritik blandt nogle af de grønne organisationer, f.eks. Rådet for Grøn Omstilling og CONCITO, er, at den kun sparer 2,1 mio. t i et meget, meget stort CO 2 -regnskab, hvor man jo mener, at lige præcis det her område skulle have stået for en langt, langt større besparelse.
Hvad tænker ordføreren om, at der er så stærk kritik fra de grønne organisationer i forhold til det helt overordnede, altså at den her aftale ikke er ambitiøs nok i forhold til CO 2 -besparelser?
Troels Ravn (S), 2021-01-21:
Altså, som jeg har sagt omkring mikrobilen, er argumentet dér, at det meget sjældent er en families primære bil, men bil nummer to eller bil nummer tre, og sådan, som vi har skruet afgiftssystemet sammen her, fjerner vi den favorisering, der hidtil har været, af de meget, meget dyre luksuselbiler, og i stedet gør vi det mere fordelagtigt at handle og købe mellemklassebiler.
Og som tidligere sagt tager det her forslag i meget høj grad hensyn til, at vi har forskellige kørselsbehov rundtom i Danmark, og det skal vi tilgodese.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-01-21:
Men hvad er logikken så i, at det lige præcis skal være en mikrobil, der skal stige ret kraftigt, hvis det er bil nummer to, som man alene bruger for at komme til arbejde, men ikke er den primære bil, man ellers bruger i weekenderne, når man skal på familiebesøg?
Altså, hvorfor er det dem, der skal straffes med det her?
Hvorfor skal folk, der bor i landdistrikterne eller bare har brug for en bil for at køre børnene i skole, eller hvad det kan være, betale 5.100 kr. mere for, at dem, der har rigtig mange penge, kan få over 170.000 kr. i rabat på en elbil?
Elbilen er jo ikke et alternativ, for køber man en benzinbil i mikroklassen forhold til at købe en elbil i mikroklassen, er forskellen stadig væk over 90.000 kr., så det er jo ikke et alternativ for dem at købe en elbil.
Troels Ravn (S), 2021-01-21:
Altså, i forhold til det her med det klækkelige synes jeg, det er moderate 20 kr. om måneden, 80 kr. om måneden eller samlet set 2.500 kr. om måneden i registreringsafgift.
Det er moderate prisstigninger, som gør det muligt for mennesker, også i landdistrikterne, at finansiere en bil og måske endda også at finansiere to biler.
Det er vigtigt at se på de forskellige kørselsbehov, som folk kan have, og samtidig altså også motivere til, at man skifter til en grøn bil: en lav- eller nulemissionsbil.
Mikrobilen bliver nævnt her som eksempel, og det er rigtigt, at den er uforholdsmæssigt dyrere, og det er ud fra en vurdering af, at det som oftest ikke er familiens primære bil, men måske bil nummer to eller bil nummer tre.
Men vi har klart lavet en aftale, hvor det er de billige mellemklassebiler, der opnår den bedste fordel.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-01-21:
Jeg vil gerne spørge i forlængelse af det, Venstres ordfører spurgte om.
For det er sådan med det her, at en mikrobil, altså det helt lille segment, i gennemsnit stiger 5.100 kr. alene i registreringsafgift.
Køber man til gengæld en Tesla Model 3, får man en rabat på 176.000 kr.
Jeg tror, at rigtig mange stadig væk ikke har råd, også selv om der kommer en stor rabat, til en Tesla.
Så jeg vil egentlig bare høre, om den socialdemokratiske ordfører kan bekræfte, at det her jo rammer folk, der ikke har ret mange penge, og folk, der har brug for bil nummer to, fordi de måske bor på landet eller har langt til arbejde, altså at ganske almindelige danskere derude, som ikke har råd til at købe en stor elbil som alternativ, nu får en ret så klækkelig ekstra skatteregning.
Troels Ravn (S), 2021-01-21:
Det bliver marginalt dyrere at have en såkaldt sort bil, nemlig omkring 1.000 kr. dyrere om året, og for registreringsafgiftens vedkommende er det omkring 2.500 kr.
Nu skal jeg nok passe på med at sige det, som en tidligere statsminister engang kom til at sige, nemlig at 2.000 kr. ikke er et nævneværdigt beløb.
Jeg tror, at det var Lars Løkke Rasmussen, der kom til at sige, at 2.000 kr. ikke var et nævneværdigt beløb.
Det er det for mig, og det er det for Socialdemokratiet, men vi mener stadig væk, at der er social og økonomisk balance i det her forslag, og at vi tilgodeser forskellige kørselsbehov.
Så er det jo i øvrigt besynderligt, at Venstre ikke vil være med i den her aftale.
Venstre havde jo selv den ambition om en million grønne biler finansieret af råderummet.
Louise Schack Elholm (V), 2021-01-21:
Jeg er glad for, at ordføreren siger, at det bliver dyrere at købe en sort bil, for det er rigtigt, men det bliver jo også dyrere at have en sort bil.
Selv om du ikke skifter bil, stiger din vægtafgift, og der kommer til at ske noget med udligningsafgiften, der gør, at det bliver dyrere, særlig hvis det er en dieselbil, og brændstofafgiften stiger.
Alle de her ting gør jo, at det bliver dyrere for den ganske almindelige dansker, måske en arbejder, der bor på Stevns eller sådan noget, og som skal på arbejde i Fakse.
Det bliver dyrere for vedkommende at have en bil for at komme på arbejde, og det synes jeg bare at man skal være ærlig om.
Så kan det godt være, at man har en prioritering af, at det ikke skal være alt for meget dyrere, men dyrere bliver det.
Kan ordføreren bekræfte det?
Troels Ravn (S), 2021-01-21:
Med lovforslaget her giver vi nogle tydelige incitamenter til at omlægge til grøn transport og motiverer hermed også til, at man på sigt skifter fra en sort bil til en grøn bil.
De sorte biler bliver lidt dyrere, de grønne biler bliver billigere set over årene, og der har også været nogle klare overvejelser, hvad angår finansieringen.
Som jeg sagde i min ordførertale, er det helt nødvendigt af hensyn til klimaet, af hensyn til reduktionen af CO 2
Vi skal også have en aftale, hvor menneskers forskellige kørselsbehov bliver tilgodeset, og en ambitiøs målsætning om, at vi altså når 1 million lav- og nulemissionsbiler i 2030.
Louise Schack Elholm (V), 2021-01-21:
Nu siger ordføreren meget om, at det her skal tage hensyn til folk, der ikke kan få en grøn bil.
Men kan ordføreren fortælle mig: Kommer det med det her lovforslag her til at blive dyrere eller billigere at have en bil for den almindelige dansker, som ikke har råd til en grøn bil, og som måske bor et sted, hvor det er svært at have en grøn bil?
Troels Ravn (S), 2021-01-21:
Jamen som altid i lovarbejdet lytter vi til interessenterne, vi læser høringssvarene, og vi prøver at imødekomme det på bedst mulig måde.
Og så er det jo så en aftale, der til sidst skal strikkes sammen og holde og finde et flertal.
Jeg mener, at vi har fundet en rigtig god balance her, også i forhold til det miljømæssige og netop den overordnede målsætning om, at vi skal nå en reduktion af CO 2 -udledningen på 70 pct. i 2030.
Vi ved, at vejtransporten er en af de store syndere i forhold til CO 2 -påvirkning, og derfor tager vi også et væsentligt skridt her.
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-21:
Ja, det var jo alt sammen fakta – altså en beskrivelse af fakta.
Det, jeg spurgte om, var: Hvad tænker ordføreren om, at aftalen møder så stærk kritik blandt nogle af dem, der har allermest forstand på CO 2 -udledning, og som siger, at det altså ikke er nok, hvis vi skal nå vores 70-procentsreduktionsmålsætning?
Troels Ravn (S), 2021-01-21:
Altså, jeg mener helt overordnet, at vi også med den her aftale bidrager til, at vi bevæger os mod det endelige mål om en 70-procentsreduktion af udledningen af CO 2 i 2030.
Med den her aftale reducerer vi med op imod 2 mio. t, og samlet set har vi med de initiativer, som regeringen har taget på miljøområdet i forhold til klimaet, allerede nået en tredjedel af det endelige mål.
Så aftalen her indgår i regeringens samlede bestræbelse på at leve op til den samlede målsætning om en 70-procentsreduktion.
Og det finder jeg er rigtig positivt.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-21:
Liberal Alliance støtter lovforslaget, og vi har ikke bedre argumenter end dem, der allerede er benyttet, så det var det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-21:
Det er krisetider for nogle virksomheder, og andre går det godt for.
Sådan er det i en krise.
Det skal være ordene herfra.
Malte Larsen (S), 2021-01-21:
I dag behandler vi et beslutningsforslag om byrdestop for erhvervslivet, og samtidig foreslår Liberal Alliance at tilbagerulle alle vedtagne eller aftalte skatteforhøjelser i denne regeringsperiode undtagen de øgede tobaksafgifter.
I Socialdemokratiet er vi enige i beslutningsforslagets hensigt.
Der er og skal fortsat være gode vilkår for at drive virksomhed i Danmark, også i den kommende tid, så virksomhederne har gode betingelser for at komme ud på den anden side af coronakrisen.
Det er derfor, vi investerer milliarder i at bringe danske virksomheder og arbejdspladser trygt gennem krisen.
Regeringen og et bredt flertal i Folketinget har lavet historiske hjælpepakker.
De mange genopretningstiltag bidrager til at genskabe væksten i samfundet i de kommende år.
Det har f.eks. betydet, at vi i 2020 oplevede færre konkurser end i de 4 foregående år ifølge Danmarks Statistik.
Vi mener dog, at et byrdestop vil låse Folketinget for meget med henblik på at føre en hensigtsmæssig økonomisk politik både under og efter coronakrisen.
I de kommende 10 år står vi f.eks. over for at skulle foretage en omfattende grøn omstilling af vores samfund.
Det ville ikke være hensigtsmæssigt, hvis ikke en eneste skat måtte stige eller regel måtte blive skærpet i den forbindelse.
Med aftalen om en grøn skattereform har vi f.eks. gjort det dyrere for forurenere, men samtidig lettet skatterne for særlig de mindre virksomheder, så de får mulighed for at investere i at omstille produktionen.
Vi har også fortsat en bunden opgave i at genoprette velfærden.
Derfor har regeringen bl.a. rullet nogle af de mest skæve skattesænkninger, som den forrige regering indførte, tilbage.
Vi har også en prioritet om, at danskere med lange, hårde arbejdsliv skal kunne trække sig værdigt tilbage fra arbejdsmarkedet ligesom alle andre.
Det kun retfærdigt.
Det er derfor, vi har aftalt, at finanssektoren skal yde et ekstra bidrag for at finansiere retten til tidlig pension.
Et strengt fortolket byrdestop vil altså stå i vejen for regeringens målsætning om at styrke velfærden, understøtte den grønne omstilling og skabe et mere retfærdigt samfund.
Politiske prioriteringer kræver finansiering, og vi står fuldt ud på mål for de ændringer, vi har lavet.
Forslagsstillerne vil finansiere de 5,5 mia. kr., forslaget koster, via det finanspolitiske råderum.
Det mener vi i Socialdemokratiet er en forkert og skæv prioritering.
Vi ønsker gode rammebetingelser for erhvervslivet i Danmark, men vi mener ikke, at et byrdestop er vejen frem, og vi kan ikke bakke op om den foreslåede finansiering.
Derfor kan vi ikke stemme for forslaget.
Jeg synes, at Liberal Alliances ordfører forsøger at italesætte en tænkt problemstilling, der ikke flugter med Socialdemokratiets ambitioner.
For det første har jeg selv været ansat i privat virksomhed, i private virksomheder oven i købet.
For det andet, når jeg tager rundt og snakker med virksomheder i dag, så siger de mere, at de mere har brug for veluddannet arbejdskraft og god infrastruktur end for skattelempelser.
Det er så den virkelighed, jeg færdes i.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-21:
Jeg har svært ved at forestille mig, at hr. Malte Larsen på sådan en rundtur til virksomhederne møder virksomheder, som siger, at de har brug for skatteforhøjelser.
Det er jo det, der diskuteres her, nemlig at skal vi have et stop for skatteforhøjelserne på virksomhederne, eller skal vi ikke have et stop?
Og der forstår jeg, at hr. Malte Larsen og Socialdemokratiet og regeringen ikke vil sætte et stop for skatteforhøjelser på virksomhederne.
Og der er spørgsmålet bare, om det set fra et lønmodtagerperspektiv så er gavnligt, at den virksomhed, man arbejder i, bliver pålagt skatte- og afgiftsforhøjelser.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-01-21:
I Venstre synes vi, at det er et rigtig godt beslutningsforslag, som Liberal Alliance har fremsat.
Der er ikke nogen tvivl om, at Venstre vil skabe ro om danske virksomheders økonomi med et skatte-, afgifts- og byrdestop.
Vi mener, at det hverken må blive dyrere at drive virksomhed eller dyrere at være dansker.
Venstre står vagt om skattestoppet.
Coronavirusset har kastet Danmark ud i en dyb og alvorlig økonomisk krise.
Mange danske virksomheder lider, og ledighedskøen er vokset.
Det er en ekstremt alvorlig situation.
Venstre ønsker derfor et skatte- og afgifts- og byrdestop, fordi vi har brug for, at der bliver skabt ro om danske virksomheders økonomi.
Vi skal passe på, at vi ikke beskatter virksomheder så meget, at det fører til jobtab og mistede indtægter.
Danmark har brug for, at vi har et velfungerende erhvervsliv, der kan bidrage med skattekroner i form af selskabsskat og skatter af medarbejdernes lønninger.
Sagen er jo, at beskattes virksomheder for hårdt, kan deres konkurrencekraft i forhold til udlandet blive så udfordret, at det vil medføre tab af arbejdspladser, flere røde bundlinjer og færre investeringer.
Og hvem skal så finansiere vores velfærd?
Der er ingen tvivl om, at den socialdemokratiske regering fører en politik, der gør Danmark fattigere.
Venstre vil en anden vej.
Vi vil gøre Danmark rigere og sikre, at flere bliver en del af det arbejdende fællesskab.
Vi kæmper for at mindske skaderne fra regeringens skadelige skattestigninger, for vi ønsker et skattestop, så der er ro om danske virksomheder og danskernes økonomi.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at Venstre står vagt om skattestoppet.
Venstre er et parti, der står ved sit ord, og når vi har sagt, at vi står ved et skattestop, så gør vi det også, når det gør ondt.
Det er der ingen tvivl om.
Venstre har simpelt hen så stor sympati for forslaget og er helt enig i kritikken af regeringen, og vi vil også gerne rulle regeringens skadelige skattestigninger tilbage.
Det eneste er lige, at vi godt kan komme i tvivl om, hvor meget det her kommer til at koste.
Og når jeg siger det på den her måde, er det jo, fordi vi ikke rigtig helt kan finde ud af, hvor mange ulykker den her regering kan finde på at lave også fremadrettet.
Så derfor kan det her blive en rigtig, rigtig dyr regning.
Derfor står vi jo bare sådan lige lidt og siger, at ah, vi vil gerne gøre alt, hvad vi overhovedet kan, men hvad kommer det til at koste?
Det er den eneste ting, hvor vi lige tænker hm.
For vi er simpelt hen rigtig positive over for det her beslutningsforslag, og vi synes, det er super skønt, når andre partier vil føre vores politik og føre den ud i livet.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-21:
Det er jo lidt spøjst at opleve at få at vide, at vi med det her beslutningsforslag vil føre Venstres politik, men Venstre vil alligevel ikke stemme for det.
Altså, Venstre vil ikke stemme for sin egen politik.
Det her er åbenbart ikke Venstres politik alligevel, for ellers kunne man jo stemme for det.
Det, der undrer mig lidt, er det der med, at man er imod skatteforhøjelser, men hvis man kommer til magten, så vil man ikke fjerne de skatteforhøjelser igen, andre har indført.
Hvordan hænger det sammen?
Hvis nogen gør det, man er imod, så vil man da gerne rulle det tilbage igen, vil man ikke, eller går der lidt for meget taktik og strategi og meningsmålinger og sådan noget i det for Venstre en gang imellem?
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-01-21:
Det er overhovedet ikke det, jeg tænker på.
Det, jeg tænker på, er, at vi har en regering, og hver gang de kommer med et forslag, så er den eneste måde, de kan finansiere det på, ved at lave en masse skattebashing: Vi hæver skatter, vi hæver afgifter, vi gør en masse ting.
Liberal Alliance har foreslået, at vi tager af råderummet for at finansiere det her.
Problemet er også, at vi har en eller anden form for demografisk træk, for der bliver flere og flere ældre.
Derfor er det, vi siger, at vi vil føre alt det tilbage, som vi overhovedet kan, og Liberal Alliance hører mig heller ikke sige, at vi er imod forslaget.
Jeg siger bare, at vi lige skal finde ud af, hvad det her kommer til at koste.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-21:
Der står lidt i forslaget om, hvad de forventer, at det kommer til at koste.
Vi behandlede et forslag her forleden, hvor Liberal Alliance, Konservative, Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige alle sammen var enige om, at det var fornuftigt at sænke selskabsskatten.
Der sagde Venstre nej til at sænke selskabsskatten, fordi det blev finansieret via det økonomiske råderum.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om man ikke med ordførerens ord kan finansiere et udgifts- og byrdestop via det økonomiske råderum?
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-01-21:
Problemet ligger jo i, er der er rigtig mange beslutningsforslag lige p.t., som andre partier vil have, at man skal finansiere via det økonomiske råderum.
Hvor stort er det råderum?
Vi står lidt heroppe og siger, at vi i Venstre også vil have plads til velfærd,
længere er den jo sådan set ikke.
Vi kommer bare med et lille forbehold om, at hvis vi skal føre alting tilbage af samtlige af regeringens ulykker, så kan det godt blive dyrt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-21:
Okay, så Venstre har stadig væk den politik, som de gik til valg på, nemlig at man vil bruge hele det økonomiske råderum på øget velfærd – er det korrekt?
Morten Bødskov (S), 2021-01-21:
Bestemt – hvis der er nogle af dem, der ligefrem er gakkede.
Jeg tror bare, vi er lidt uenige om, hvad gak, gak måske er her.
Derfor handler det også om politik.
Men det er jo ikke bare tobaksafgifterne, Venstre har været med til at forøge.
Så inden man starter den her diskussion, synes jeg, man skulle fortælle sandheden om, hvad det er, man selv har været med til, og måske også fortælle, hvad man gjorde sidst, man havde ansvaret, således at man får det fuldstændige billede af det.
Vi fører en politik, som er med til at sikre, at Danmark forhåbentlig kommer mere sikkert igennem den krise, vi er i nu, og at vi får lagt grundlaget for, at vi kan få vækst og fremgang efter krisen igen.
Det er det, der er regeringens politik.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-21:
Socialdemokratiet forsøger ofte at se tingene meget isoleret fra et lønmodtagerperspektiv, og derfor vil jeg prøve at komme med et lønmodtagerperspektiv for hr. Malte Larsen.
Hvis nu hr. Malte Larsen arbejdede på en virksomhed og virksomheden af den nye regering blev pålagt at skulle betale noget mere i skat og afgift af den produktion, som virksomheden har, ville hr. Malte Larsen så være i tvivl om, at denne skatte- eller afgiftsforhøjelse ville være til skade for hr. Malte Larsens mulighed for at have et godt job i virksomheden, eventuelt få en lønforhøjelse eller få nogle flere kolleger eller lignende?
Rune Lund (EL), 2021-01-21:
Tak, formand.
Enhedslisten er med i aftalen bag det her lovforslag, og derfor stemmer vi også for.
Vi synes, det er vigtigt, at vi i en usikker periode med fortsatte nedlukninger og restriktioner holder hånden under små og mellemstore virksomheder.
Vi er også glade for, at der bliver ført en krisepolitik, som sigter på konkret hjælp til de virksomheder, der har problemer med likviditet som et resultat af nedlukninger.
Det sikrer, at arbejdspladser ikke tabes i stort omfang, og det er en krisepolitik, der i det hele taget bliver ført, som er langt mere aktivistisk end den, vi så de borgerlige føre efter finanskrisen.
Det har indtil videre sikret os mod den massive stigning i ledigheden, vi netop så efter finanskrisen.
Vi vil dog også benytte lejligheden til at understrege vigtigheden af, at disse lån jo kan medføre tab for statskassen, hvis virksomheder ikke betaler deres lån tilbage, og derfor er det selvfølgelig vigtigt – og det ved jeg også andre skatteordførere har fokus på – at vi løbende holder øje med dette, og at vi også skal være opmærksomme på, at ressourcerne til kontrol er til stede.
Sluttelig er der også i det her lovforslag en udskydelse vedrørende indbetaling af registreringsafgift for bilforhandlerne, og det er en fornuftig løsning, fordi der jo bliver et likviditetsdræn ude hos bilforhandlerne, i forbindelse med at den nye bilaftale om grøn transport er blevet aftalt, og som vi så også skal behandle i det næste lovforslag, L 129.
Uanset på hvilken måde dette lovforslag måtte blive delt op eller ikke delt op – i forlængelse af, hvad ordføreren for Venstre sagde – så er det dog et element, vi har tænkt os at støtte.
Carl Valentin (SF), 2021-01-21:
Tak for det.
Jeg synes, at der er blevet sagt en del fornuftige ting allerede.
Lovforslaget her kommer som led i forhandlingerne om kompensation til erhvervslivet under coronakrisen.
Der bliver givet mulighed for et lån til den 1. november, efter at ordningen har været åbnet ad to omgange.
I forlængelse heraf udskydes også betalingsfristen for registreringsafgiften af motorkøretøjer til den 15. november for at gøre overgangen til den grønne omstilling nemmere for bilbranchen.
Det er fornuftigt og vigtigt.
SF støtter det her forslag.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-01-21:
Nu synes jeg, det er sådan lidt søgt, at skatteministeren hele tiden kommer ind på tobaksafgiften, for det har jo ikke rigtig noget med det her at gøre.
Det havde noget med forbrugerens sundhed at gøre.
Grunden til, at jeg spurgte, som jeg spurgte, er jo, at der f.eks. har været et glimrende beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti med hensyn til at fjerne gakkede afgifter, og jeg ved ikke hvad.
Der fik man indtryk af, at regeringen selv havde noget på vej, men der er ikke rigtig kommet noget.
Så derfor spørger jeg lige igen: Hvilken vej vil regeringen med det her?
Kan man ikke se, at der er noget fornuft i, at man fjerner skatter og afgifter?