runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Kronborg (S), 2021-11-18:
Som jeg redegjorde for i min ordførertale, synes jeg faktisk, det er meget fornuftigt, når man siger, at man ønsker mere viden om det her, at vi hen over efteråret og vinteren følger det her meget tæt i forhold til vurderingen af, om vi skal genoptage minkerhvervet i 2023.
Jeg tror sådan set ikke, der er nogen ud over de partier, der har tilkendegivet det, der er uenige i, at hvis minkerhvervet kan drives forsvarligt i forhold til folkesundheden, er det et fuldstændig lovligt erhverv.
Socialdemokratiet og Venstre er jo en del af den fælles aftale i forhold til kompensation og erstatning, hvor vi netop har lagt en dvalemodel ind i aftalen, hvis der er minkavlere, der ønsker at starte op igen.
Så jeg synes, vi skal følge det her meget, meget tæt, og det er jo også det, der bliver sagt fra sundhedsmyndighedernes side i forhold til det, som spørgeren spørger om.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-11-18:
Tak for det.
I maj bad Fødevarestyrelsen Dansk Veterinær Konsortium om at komme med en vurdering af, hvordan man på forsvarlig vis kunne genoptage minkavl i Danmark fra den 1. januar 2022.
Det synes jeg var en klog forespørgsel, men den blev annulleret, og i stedet har regeringen så alene lænet sig op ad den analyse fra SSI, som ordføreren refererer fra.
Anders Kronborg (S), 2021-11-18:
Jeg synes, at når der direkte står, og jeg citerer direkte, en risiko »for mennesker af ukendt størrelse« og det kommer fra en statslig styrelse, vores sundhedsmyndigheder, så er det jo altid en politisk vurdering, om det er en risiko, som man tør at løbe.
Når jeg får at vide, at der er en risiko af ukendt størrelse, vil jeg sige klart og tydeligt, at den risiko tør Socialdemokratiet ikke at løbe.
Det er selvfølgelig helt naturligt, og det er et politisk valg, hvis Dansk Folkeparti f.eks. tør at løbe den risiko, bl.a. over for vores ældre medborgere i Danmark.
Lise Bech (DF), 2021-11-18:
Så vil jeg gerne spørge om noget andet.
I år kommer anbefalingen, og ordføreren siger, at det kommer klart og tydeligt fra SSI.
Så vil jeg gerne have en definition på ordlyden: en sundhedsrisiko af ukendt størrelse – er det klart og tydeligt?
Anders Kronborg (S), 2021-11-18:
Jeg vil sige det fuldstændig klart og tydeligt: Der er jo ikke nogen, der har besluttet, at hold af mink skal ophøre.
Man har lavet et midlertidigt forbud mod hold af mink af hensyn til folkesundheden.
Det var det, et flertal af Folketingets partier også bakkede op om, og jeg giver klart fru Lise Bech ret i, at der lå en anbefaling fra SSI, der sagde, at det her indebar en risiko i forhold til folkesundheden og det indebar en risiko i forhold til kommende vacciner.
Så det er fuldstændig korrekt, at der er en anbefaling, og der har mit parti, Socialdemokratiet, sagt, at når der ligger en så klar og tydelig anbefaling fra Statens Serum Institut i forhold til folkesundheden – at det kan true folkesundheden – så så vi ikke anden udvej end at sige, at vi var nødt til at aflive minkene.
Og jeg redegjorde jo også for i min ordførertale, at vi ved, at mere end 4.000 personer blev smittet i den her periode med coronavarianten fra mink.
Mere end 60 pct. af dem, der var smittet i Nordjylland, havde varianten fra mink.
Det var alvorligt.
Smitten var ude af kontrol.
Lise Bech (DF), 2021-11-18:
Tak for det.
Jeg vil bare spørge ordføreren om noget, for ordføreren henviser i forhold til loven sidste år, L 77, til SSI, men er det ikke korrekt, at SSI i deres høringssvar bad om, at man skrev ind i bemærkningerne, at det var en politisk beslutning?
SSI ville ikke være med til, at det stod, som om det var SSI.
De skrev højt og larmende, at de ikke havde besluttet eller sagt noget om, at vi skulle ophøre med hold af mink.
Anders Kronborg (S), 2021-11-18:
Jeg synes sådan set ikke, at det er noget sludder.
Det er klart, at de mennesker, som vi nu laver det her forbud om minkhold for næste år frem til 2023, stadig kan være en del af den dvaleordning og så, hvis vi giver tilladelse til det, genstarte erhvervet i 2023.
Men jeg vil sige til hr. Søren Egge Rasmussen, at dyrevelfærd, dyreetik osv. er vi altid klar til løbende at tage en drøftelse af, uanset hvad det er for en type dyr, vi står med – om det er grise, mink eller andre dyr.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-11-18:
Det gør vi overhovedet ikke, for dvaleordningen er ikke en del af lovforslaget, så det er noget sludder.
Det her er et spørgsmål om, at man forlænger et forbud, så det er forbudt at holde mink i 2022.
Jeg synes ærlig talt, at man som politiker nogle gange godt kan rumme to gode argumenter, og her står vi altså over for, at der er folkesundheden, man kan forholde sig til, og noget dyreetik.
Kan ordføreren ikke se, at det, når nu der er kommet nye oplysninger fra Det Dyreetiske Råd, så er rimeligt, at det også indgår i Socialdemokratiets overvejelser over, om der kan være et minkerhverv i Danmark i fremtiden?
Anders Kronborg (S), 2021-11-18:
Tusind tak til ordføreren for et, synes jeg, både godt og meget relevant spørgsmål.
Jeg tror, det er meget vigtigt at skille tingene ad.
Det, vi står og behandler her i dag, forholder sig alene til smitten i forhold til en forlængelse af et forbud.
Der er det vigtigt at understrege, at Socialdemokratiet også før aflivningen af mink tilkendegav, at vi sådan set ikke havde noget imod minkbranchen.
Vi gjorde ikke det her for på nogen måde at nedlægge erhvervet.
Vi gjorde alene det her i lyset af smitten.
Der var nogle dygtige minkavlere, som varetog et lovligt erhverv, og som et hvilket som helst andet erhverv, når vi snakker dyreenheder, kigger man jo løbende på, hvordan dyrene har det, i forhold til hvordan de opbevares, hvordan de opdrættes osv.
Det er naturligvis fuldstændig legalt løbende at tage en drøftelse af det.
Det afviser jeg på ingen måde.
Jeg tror bare, at det i den situation, vi står i her, er meget vigtigt at adskille tingene.
Nu snakker vi om at forlænge en helt konkret dvaleordning.
Ida Auken (S), 2021-11-18:
Vi er bare helt uenige i, at vi skal opretholde uddannelser for at have udenlandske studerende, der kommer hertil for at tage en uddannelse i en kort periode og så enten tage hjem eller blive på dimittendsats og få dagpenge.
Der bruger vi også 375 mio. kr. om året på at betale folk, der kommer hertil, som har taget en uddannelse, og som er på dimittenddagpenge, og jeg forstår ikke, hvor Radikales økonomiske ansvarlighed er blevet af.
Det undrer mig simpelt hen, når man har haft en minister, der har sagt, at det her ikke må overstige 449 mio. kr.
Det var en radikal minister, det var hr. Morten Østergaard, der havde den ansvarlighed, og nu, hvor man så skal løse problemet, vil Radikale ikke være med.
Så siger de bare, at lad os opretholde det med at betale en masse mennesker for at komme hertil og tage en uddannelse og så rejse hjem igen.
Det kan jeg simpelt hen ikke se er den måde, vi skal lave et robust uddannelsessystem på.
Den kritiske masse skal jo netop sikres, ved at der er nogle studerende, også danske studerende, der vil tage uddannelserne i de områder.
Kathrine Olldag (RV), 2021-11-18:
Det er jo et glimrende oplæg til det spørgsmål, jeg har.
For en af de måder, som de her udbudssteder rundtomkring i landet har holdt sig oppe på, har jo faktisk været ved at udbyde uddannelser på engelsk, og det er jo, fordi der ikke er en kritisk masse til at søge ind på de dansksprogede uddannelser, der er.
Vi ser, at der er et faldende optag på alle de mellemlange videregående uddannelser, på erhvervsuddannelser osv.
Så derfor har man jo netop holdt sig oppe og opretholdt en kritisk masse på den her måde.
Hvorfor synes Socialdemokratiet, det er så bydende nødvendigt at lukke uddannelser ude i Provinsdanmark?
Anni Matthiesen (V), 2021-11-18:
Jo, det gør vi.
Nu må vi jo se, når det her bliver sat i værk af regeringen og de partier, der bakker op om det, men jeg tror desværre, at modellen her kommer til at ramme rigtig mange unge, som simpelt hen risikerer at blive tvunget til måske at gå på et gymnasium langt væk fra deres bopæl, som de rent ud sagt ikke ønsker at gå på.
Derfor synes jeg simpelt hen, at man rammer alt for mange unge mennesker, fordi man vil løse det her problem.
Jeg tror, der kunne være andre løsningsmuligheder.
Marie Krarup (DF), 2021-11-18:
Jeg synes bare, at det er et tomt slag i luften, hvis man siger, at man gerne vil gøre det, men at man så ikke gør det, når der er mulighed for at gøre noget.
Det synes jeg er sølle.
Men jeg synes også, at det er ærgerligt, at Venstre ikke vil være med til at forsvare, at danskere aldrig skal kunne komme i mindretal på et dansk gymnasium.
Hvorfor er det, man ikke vil være med til at tvangsfordele elever med fremmed kulturel baggrund, muslimske elever, i storbyerne, sådan at danske elever kan undgå at komme i mindretal på et dansk gymnasium?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Går man ikke ind for gammeldags, fornuftig dansk kultur i Venstre længere?
Anni Matthiesen (V), 2021-11-18:
Jeg kan så betrygge Dansk Folkepartis ordfører i, at vi ikke har forladt det synspunkt i Venstre.
Vi synes faktisk, det er vigtigt at gøre en stor indsats i forhold til også at bevare uddannelser i landdistrikterne.
Men der er store dele af den her model, som vi ikke kan se os selv i.
Marie Krarup (DF), 2021-11-18:
Hvad er det, der gør, at Venstre ikke længere kan se, at det er en god idé at bevare de små gymnasier på landet?
Hvorfor har man forladt det synspunkt?
Og hvorfor vil man ikke være med til at føre det ud i livet?
Jeg kan måske godt forstå, at man har mindre interesse i eller måske ikke går så meget op i at sørge for, at danske elever ikke kommer i mindretal på islamisk dominerede gymnasier i storbyerne, men de små landdistriktsgymnasier burde Venstre da tage sig af og tage et ansvar for.
Anni Matthiesen (V), 2021-11-18:
Nej, det kan jeg ikke.
Jeg er helt enig i, at der desværre i dag er nogle, som ikke kan få deres første ønske opfyldt og dermed måske kan være nødt til så at tage deres andenprioritet.
Men jeg er helt sikker på, at modellen her kommer til at tvangsfordele flere unge, end man gør i dag.
Astrid Carøe (SF), 2021-11-18:
Nu gør vi det med en algoritme i stedet for.
Ordføreren nævner, at man vil skifte adresse eller alle mulige andre ting, men det er jo netop det, eleverne gør i dag.
I hovedstadsområdet er der 17 pct. af eleverne, der ikke vælger den førsteprioritet, de egentlig gerne vil have, fordi de alligevel bor så langt væk fra skolen, at de godt ved, at det ikke er realistisk, at de får den.
For hvis man vil på Rysensteen Gymnasium, skal man bo i en radius af 500 m til skolen for overhovedet at have en chance for at komme ind, og det er jo kun de allerrigeste mennesker, der har råd til en lejlighed i indre by.
Så det her giver jo mere frit valg.
Kan ordføreren ikke se det?
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-11-18:
Det stod mig lidt uklart i ordførerens svar, om ordføreren er enig i den del af lovforslaget, eller om ordføreren ikke er enig i det.
Noget andet, jeg gerne vil høre ordførerens kommentar til, er: Mener Venstre ikke, at det er et problem, at der er en mangel på mangfoldighed i elevsammensætningen på rigtig mange gymnasier?
Anni Matthiesen (V), 2021-11-18:
Det er sådan, at jeg godt er klar over, at det jo ikke er alle i dag, desværre, der får deres første ønske opfyldt.
Her synes jeg bare man går for langt.
Jeg synes simpelt hen, det kommer til at ramme alt for mange unge mennesker, som bliver tvangsfordelt ud fra noget, som de egentlig ikke selv har et ønske om.
Altså, hvor mange af de her unge mennesker vil faktisk forsøge at omgå de her regler?
Hvor mange vil faktisk forsøge at skifte adresse for at undgå at havne i den her situation?
Og hvad gør man ved de unge, som rent ud sagt siger nej tak til at blive optaget det sted, hvor de bliver tvangsfordelt til?
Astrid Carøe (SF), 2021-11-18:
Tak for det.
Ordføreren taler meget om tvangsfordeling, og derfor vil jeg bare gerne spørge ordføreren, om ordføreren ikke anerkender, at vi også har elevfordeling i dag, eller mener ordføreren, at der er et helt frit valg for eleverne i Danmark i dag?
Anni Matthiesen (V), 2021-11-18:
Hvor meget skal vi blande os i danskernes liv?
Det spørgsmål mener jeg også vi måske en gang imellem skal huske at stille os selv her i Folketingssalen.
Vi træffer hver eneste dag beslutninger, som rækker langt ind i borgernes liv, som når regeringen og de øvrige støttepartier eksempelvis er med til at bestemme, hvilket gymnasium vores unge mennesker skal gå på.
De har nemlig indgået en aftale om at begrænse det frie valg af ungdomsuddannelser i de store byer.
I stedet for vil man nu til at tvangsfordele eleverne fra skoleåret 2022-2023.
I Venstre er vi ikke med i den aftale, og det er vi ikke, fordi vi ikke ønsker at begrænse det frie valg for vores unge mennesker så meget, som den her aftale lægger op til, og fordi vi faktisk ikke mener, at der gøres nok for at hjælpe gymnasierne i de tyndt befolkede dele af vores land.
Det er afgørende, at man selv har indflydelse på at tage så vigtig en beslutning, som hvor det er, man kunne tænke sig at få sin ungdomsuddannelse.
Regeringen og de øvrige aftalepartier mener med den model, at de nu skal være med til at vælge på vores unges vegne.
Noget af det, som jeg især er ked af ved det her, er, at vi mangler at få nogle oplysninger om, hvordan modellen reelt vil komme til at virke.
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at vi behandler et lovforslag, hvor vi ikke kan fortælle de unge mennesker, hvilken betydning det her reelt får.
Der er ingen gennemsigtighed, i forhold til hvor mange unge det her kommer til at dreje sig om.
Hvor langt kommer de til at skulle køre til en anden uddannelse?
Hvor mange af deres ungdomsuddannelser, som ligger i nærheden, kommer de til at skulle køre forbi, for den sags skyld, for at blive placeret i en anden ungdomsuddannelse?
Alt i alt mener vi fra Venstres side, at man med modellen her – og jeg ved godt, at det her udelukkende er første skridt, og at selve det store lovforslag jo først kommer i 2022 –
fjerner for meget af det frie valg og laver en for stor tvangsfordeling.
Så har jeg lovet også at hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de ligesom Venstre kommer til at stemme imod det her lovforslag.
Jens Joel (S), 2021-11-18:
Tak for det.
Ja, vi synes også, det er problematisk, hvis man har meget skævt sammensatte skoler, også hvis det er muslimske private gymnasier.
Det er sådan set en generel holdning.
Men for os er det selvfølgelig vigtigt, at vi får blandede elevsammensætninger på alle skolerne, og at man ikke skal have den mulighed, at så flytter man bare sin skæve sammensætning et andet sted hen i privat regi og undergraver på den måde den mulighed, vi har nu for faktisk at skabe mere blandede elevsammensætninger og bedre sammenhænge på tværs.
Marie Krarup (DF), 2021-11-18:
Det er jo en anelse komisk, at man ikke tør bruge ordet mellemøstlig kultur eller islamisk kultur, for jeg mener, det er det, som det først og fremmest drejer sig om.
»Skævt« kan betyde meget – f.eks. noget med grader og geometri osv. – og det er jo ikke det, det i virkeligheden drejer sig om.
Det drejer sig om en indvandring, som har gjort, at der er en lang række fremmede, der ikke ønsker at blive del af den danske kultur, og som så isolerer sig på nogle skoler.
Jeg synes bare, jeg var nødt til at bede ordføreren om at præcisere, at det faktisk er det, man bekæmper med den her aftale.
Så Nye Borgerlige burde selvfølgelig støtte den – hvis de kan lægge to og to sammen.
Jens Joel (S), 2021-11-18:
Jeg er måske glad for den sidste præcisering.
For man kan jo sige, at når vi siger, at vi synes, man skal have blandede gymnasier og ungdomsuddannelser, og at det er en kvalitet at have ungdomsuddannelser i balance med blandet elevsammensætning, så er det selvfølgelig rigtigt, at når man så har en privat og i øvrigt fint fungerende privat sektor, så skal det jo ikke være sådan, at man kan fortsætte med at have pilskæve elevsammensætninger bare ved at oprette dem i privat regi. Og på den måde har ordføreren ret i, at når vi siger, at de private gymnasier, der eksisterer i dag, skal have mulighed for at eksistere, så er det jo ikke meningen, at man, om man så må sige, skal gå fra, at vi havde et pilskævt gymnasium, og til at man så bare laver sit eget pilskæve gymnasium.
Og det gælder sådan set, uanset hvad det er, man er pilskæv på.
Men vi vil have blandede elevsammensætning over det hele, ikke?
Marie Krarup (DF), 2021-11-18:
I det øjeblik den her elevfordelingsmekanisme sætter ind, vil det dermed gøre det svært – det vil gøre det umuligt – for fremmede, og det er primært muslimske elever, at samles på skoler, som så bliver domineret af en mellemøstlig kultur.
Er ordføreren enig med mig i, at det er en af de ting, man vil opnå ved at lægge et loft over optaget på private gymnasier?
Jens Joel (S), 2021-11-18:
Først til det politiske: Ja, vi mener faktisk, at det er en kvalitet at mødes på tværs af forskellige baggrunde og gå i skole med nogle, der ikke ligner en selv.
Det betyder, at man får venner fra andre samfundsgrupper, andre lag, og det øger jo også både sammenhængskraften og forståelsen på tværs af samfundet.
Apropos ideologiske korstog bliver jeg bare nødt til at anholde det, at ordføreren igen og igen kalder det her tvangsfordeling.
I den model, vi har lavet, kan man ønske en række gymnasier – konkret fire – og så får man et af sine ønsker opfyldt.
Det har da ikke noget med tvangsfordeling at gøre.
Det er jo tværtimod at respektere det unge menneske, og det første, man sorterer efter, er: Hvilket gymnasie ønsker det unge menneske at gå på?
Det er det første kriterie, man overhovedet kigger på, når man fordeler i forhold til den nye elevfordeling.
Anni Matthiesen (V), 2021-11-18:
Nu vil jeg gøre hr. Jakob Sølvhøj opmærksom på, at det ikke er selve modellen, vi behandler lige nu og her.
Det er ikke det lovforslag, vi står med i salen nu.
Det kommer formentlig, som jeg ser det, til foråret.
Så kan jeg i forhold til den del om at understøtte landdistriktsgymnasierne sige, at det har vi i Venstre altid stået for er utrolig vigtigt.
Det gør vi fortsat.
Så der har vi ikke ændret holdning.
Astrid Carøe (SF), 2021-11-18:
Jeg synes ikke, det er årtiers forfejlet udlændingepolitik, at børnene til de mennesker, der er kommet til Danmark, gerne vil gå i gymnasiet.
Det synes jeg faktisk er rigtig godt.
Det gælder både ude på Vestegnen, og det gælder også andre steder i landet.
I SF har vi den holdning, at man skal gå i skole med nogle, der ikke ligner en selv, fordi det er sundt for ens verdensopfattelse, og det er, uanset hvor man kommer fra eller hvilken religion man har.
Det er ikke det, der er vigtigt for os.
Men jeg synes, at det er flot, at der er flere mennesker, der vil i gymnasiet.
Mette Thiesen (NB), 2021-11-18:
Tusind tak.
I Socialistisk Folkeparti taler man rigtig tit om det her med, at man kæmper for børnene og de unge mennesker osv.
Hvordan har ordføreren det så reelt med, at man med det her lovforslag – med den aftale, der er lavet, men også det kommende store lovforslag – faktisk efterlader regningen for årtiers forfejlet udlændingepolitik hos netop de unge mennesker?
Det er dem, der skal betale regningen.
Hvad mener ordføreren om det?
Astrid Carøe (SF), 2021-11-18:
Det er rigtigt, at Køge Gymnasium ikke er med i fordelingszonen, men i afstandszonen.
Og det er jo to forskellige problematikker, om man er inde i byerne eller ude på landet.
Til gengæld har vi lavet det her med, at man får maksimumskapacitet, i forhold til at man ikke bare kan suge elever til sig fra landområderne.
Grænsen endte dér, og det tror jeg egentlig er ganske fint, sådan at vi ikke kommer til at sende et signal om, at hele Region Sjælland er hovedstaden, for det er det ikke.
Og så må vi jo se på, hvordan det fungerer, også med Greve Gymnasium osv., fremadrettet.
Anni Matthiesen (V), 2021-11-18:
Nej, og som jeg også sagde på talerstolen: Der er ikke hundrede procent frit valg.
Jeg er bare bange for, at der er væsentlig flere unge mennesker, der nu bliver tvangsfordelt.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren: Kan ordføreren give mig en forklaring på, hvorfor man har valgt at tage Køge Gymnasium ud?
Altså, kunne det ikke have været med til på en eller anden måde at gøre opgaven lettere, eller hvad?
Astrid Carøe (SF), 2021-11-18:
Så der er jeg bare glad for, at vi med aftalen har taget forskud på det og skrevet det ind.
Så vil jeg sige, at jeg sådan set synes, at den måde, vi har svigtet og gamblet med eleverne på, er, at vi først laver den her aftale nu.
Altså, de har råbt og skreget på en løsning i årevis, og det har vi ikke givet dem.
Nu giver vi dem en løsning, og det er rigtig godt, men jeg ville ønske, vi havde gjort det længe før.
Og så vil jeg bare lige endnu en gang understrege, at der heller ikke var et frit valg før den her aftale.
Vi elevfordeler også i dag.
Anni Matthiesen (V), 2021-11-18:
Tak for ordførertalen.
Jeg kunne jo høre ordføreren, i hvert fald mod slutningen af talen, sige noget om, at man så må tilpasse den og udvikle den undervejs, hvis den ikke virker.
Tænker ordføreren ikke, at der er en risiko for, at det faktisk er lidt et forsøg, man nu sætter i gang, hvor man så egentlig bruger de unge mennesker som forsøgskaniner, så man dermed, kan man sige, frarøver dem det frie valg, fordi man nu skal have afprøvet, om det her kommer til at virke?
Astrid Carøe (SF), 2021-11-18:
Tak for det.
I sommers landede vi aftalen om elevfordeling på gymnasierne, og jeg og resten af SF var både glade og stolte over den aftale, for det var fuldstændig afgørende, at vi fandt en ny model for elevfordeling.
Det var det, både fordi vi selvfølgelig skal holde hånden under de gymnasier, der har været lukningstruede, så vi kan sikre ungdomsuddannelser i hele landet, også fremadrettet med faldende ungdomsårgange, og også så man møder mennesker, der ikke ligner en selv, på den uddannelsesinstitution, man går på i Danmark.
For nu handler det ikke længere om at have det laveste postnummer for at kunne komme ind på de mest søgte gymnasier i København, og vi sikrer, at vores unge ikke klumper sig sammen efter socioøkonomi eller kultur, men tværtimod begår sig i mangfoldige miljøer, der afspejler det samfund, de lever i.
Så ja, i SF er vi glade og meget tilfredse med den her aftale.
Når vi nu står her i dag, er det jo, fordi der lige går et år, før algoritmen er på plads og aftalen kan træde i kraft, men udfordringerne på området venter ikke.
Så vi skal selvfølgelig afhjælpe dem i mellemtiden.
Derfor skal vi udskyde solnedgangsklausulen endnu en gang, men med den væsentlige forskel fra sidst, at vi nu har en aftale, og det er vi rigtig glade for i SF.
Samtidig ligger der i det her lovforslag, at vi skal afskaffe ventelisterne på gymnasierne allerede nu.
Det er en kæmpe sejr for os i SF.
Ventelisterne har været med til at skævvride gymnasierne og skaber dårlige miljøer på de mindre søgte gymnasier.
For os at se er det med til at skabe dårlig trivsel og en svær begyndelse for vores unge, og derfor er vi rigtig glade for, at det er en del af forslaget allerede nu.
Den skæve fordeling har som bekendt også medført, at nogle gymnasier har haft meget faldende søgetal og været i en dårlig spiral.
De gymnasier vil vi i SF gerne hjælpe lidt ekstra, så de kan komme ud af den her spiral igen.
Det er også en rigtig fin løsning, for vi skal have mere fokus på de mest udfordrede skoler, og vi skal hjælpe dem med at komme på fode igen.
Det tror jeg vil give skolerne og de unge ro på, og jeg tror, det vil sikre, at den nye aftale lige får lov at lande uden at skabe unødig panik.
Så i SF er vi selvfølgelig for det her forslag, og så glæder vi os til, at elevfordelingsaftalen træder i kraft, og til det fremtidige samarbejde med at videreudvikle og tilpasse den nye model, for vi ved jo, at med al ny begyndelse vil der være bump på vejen.
Der vil være nogle børnesygdomme, som vi skal finde en kur til, og derfor er det vigtigt, at vi herinde fortsat lytter til gymnasierne og eleverne og holder debatten kørende, så vi kan sikre den bedst mulige løsning sammen med dem, og det har vi jo heldigvis også sikret os i den aftale, nemlig at vi vender tilbage og kan justere, hvis det er nødvendigt, løbende.
Som sagt bakker vi op om lovforslaget.