Morten Bødskov (S), 2020-04-23:
Svaret er nej.
Tak for det, formand.
Og tusind tak for debatten og den jo altså entydige opbakning her til lovforslaget.
Jeg vil gerne starte med over for Folketingets partier at kvittere for endnu en gang at støtte op om det, som alle jo er enige om er en helt ekstraordinær situation, og som selvfølgelig gør, at vi også bør – og dermed igen ros til Folketinget – kunne behandle de nødvendige initiativer efter en ekstraordinær hasteproces, som det her jo også er udtryk for.
Vi skal nok gøre vores til, at vi kan besvare de spørgsmål i udvalgsbehandlingen, der er rejst her i salen.
Det sikrer vi selvfølgelig.
Bl.a. har vi tilført virksomhederne hele 165 mia. kr. i ekstra likviditet ved at udskyde betalingen af skat og moms.
Udbruddet af den forfærdelige coronavirus sætter dansk økonomi under et helt ekstraordinært pres, som regeringen sammen med et bredt flertal i Folketinget hele tiden arbejder intenst på at afbøde.
Og nu er regeringen og flertallet så blevet enige om yderligere initiativer, der øger virksomhedernes likviditet med jo altså op til hele 35 mia. kr. ekstra.
Formålet med det her forslag er som sagt mere konkret at give virksomhederne ekstra likviditet ved at udbetale allerede indbetalt moms og lønsumsafgift som rentefri lån.
Samtidig afskaffes, som det også har været omtalt, loftet på skattekontoen i en midlertidig periode frem til den 1. april 2021.
Derudover foreslås betalingsfristerne for lønsumsafgift udskudt, og udbetaling af skattekreditter for indkomståret 2019 foreslås fremrykket fra november til juni her i år, altså i 2020.
Der er tale om en stor likviditetsindsprøjtning til virksomhederne.
Samtidig er det også første gang, at der gives lån fra statens side på baggrund af moms- og lønsumsangivelser.
Konkret foreslår regeringen, at små og mellemstore virksomheder rentefrit kan låne et beløb svarende til den moms, der er angivet i marts måned.
Samtidig skal låneordningen også omfatte virksomheder, der betaler lønsumsafgift efter den såkaldte metode 4, og som skal kunne få udbetalt et beløb svarende til angivelsen af lønsumsafgift for første kvartal 2020 og en fjerdedel af lønsumsafgiften for overskuddet, de havde, for indkomståret 2019.
Og lånet skal tilbagebetales den 1. april 2021.
Jeg vil gerne understrege, at det her jo er en meget stor ordning sammen med de andre, men vi har forsøgt at lave en så simpel lånemodel som muligt for at sikre, at erhvervslivet hurtigt kan få adgang til den her håndsrækning, samtidig med at vi skal forsøge at mindske statens tab på ordningen.
Der er derfor visse virksomheder, der afskæres fra ordningen, f.eks. fordi de ikke har indsendt de angivelser, de skal, eller fordi de tidligere er dømt for overtrædelse af skatte- og afgiftslovgivningen eller er under konkursbehandling.
For det første stilles der med den foreslåede låneordning som sagt i alt 35 mia. kr. til rådighed for erhvervslivet i op til 11 måneder.
Man kan f.eks. tage en mellemstor virksomhed med en omsætning på 30 mio. kr., som for 6 uger siden indbetalte 1 mio. kr. i moms for fjerde kvartal 2019.
Den her virksomhed vil således kunne få et rentefrit lån på 1 mio. kr. udbetalt og derved få styrket likviditeten tilsvarende i op til ca. 11 måneder.
For det andet foreslås det at forlænge betalingsfristen for virksomheder, der betaler lønsumsafgift efter metode 4, for andet og tredje kvartal.
Det gælder eksempelvis fysioterapeuter, ergoterapeuter, tandlæger og også taxavognmænd og andre af en lignende størrelsesorden.
Et eksempel herpå kunne være en mindre fysioterapeutvirksomhed med f.eks. fire ansatte og med en samlet lønsum på 3 mio. kr. om året, der afregner omkring 30.000 kr. i lønsumsafgift, altså i kvartalet.
Det her forslag vil så medføre, at der i forhold til afregningen på de her 30.000 kr. altså nu vil være længere betalingsfrister.