Torsten Gejl (ALT), 2022-04-29:
Tak, formand.
Jeg tror, at jeg har prøvet det tre-fire gange på 7 år.
Så det havde jeg nok ikke forventet.
Når det er sådan, at man ikke gør det, er det jo rart, at der kommer en konstruktiv debat, og at man ser på, hvordan vi kunne komme videre i den her retning på en eller anden måde – på en måde, så alle kunne se sig i det.
For det er jo et forsøg på at skabe lidt frihed til, at vi kan gøre det lidt mere, som vi selv gerne vil, med vores børn.
I Alternativet vil vi gerne i højere grad give ansvaret for danskernes liv tilbage til os selv.
Vi kan godt føle, at det her systemsamfund bliver lidt for trangt en gang imellem, lidt for formynderisk.
Så selv om vi elsker fællesskabet, selv om vi er imod økonomisk ulighed, selv om vi går ind for miljømæssige og klimamæssige og naturmæssige forbedringer, og at folk skal have det ordentligt på deres arbejdsplads, jamen så kan man faktisk godt have en frihedstrang, som gør, at vi i højere grad mener, at folk skal lidt ud af den her systemmæssige spændetrøje.
Jeg synes nogle gange, at vi har et lidt for velreguleret samfund, hvor den enkelte har for lidt at sige om vigtige ting i sit eget liv.
En af måderne at gøre det på er at give os mere ansvar, i forhold til hvordan vi passer vores børn.
Vil vi sende vores børn i daginstitution?
Vil vi passe dem selv?
Vil vi etablere forældregrupper og foreninger, hvor vi går sammen om at passe børnene?
Vil vi danne legegrupper for børnene på ugentlig eller daglig basis?
Med det her forslag kan forældrene selv få de skattekroner, de betaler for at få deres barn passet i dagtilbud.
Beløbet vil være forskelligt fra kommune til kommune, da kommuner har forskellige udgifter til at drive deres dagtilbud.
Men efter vores beregninger kunne det f.eks. blive 8.000-9.000 kr. i kommune X. Alternativets beslutningsforslag her støtter en udvikling, som allerede er i gang.
I dag er der stor interesse blandt kommunerne og børnefamilierne i forhold til at lade pengene følge barnet.
I 2017 lod 39 ud af 98 kommuner pengene følge barnet.
I 2020 er det tal steget til 61 kommuner.
Her er det dog kun muligt at lade børnene benytte ordningen i minimum 8 uger og højst et enkelt år.
Kommunalbestyrelsen kan selv fastsætte størrelsen på tilskuddet, og det kan maksimalt komme op på 85 pct. af tilskuddet.
Her er det, at vi i Alternativet vil lave en lille justering, der faktisk skaber en stor frihed.
Vi vil lade 90 pct. af pengene følge barnet, så kun 10 pct. går til administration.
Og helt afgørende er, at vi vil gøre det til en rettighed.
Det skal være en ret, som alle forældre i Danmark har adgang til inden for den nuværende lovgivning.
Forslaget har flere forskellige fordele.
Dels skaber det som sagt mere frihed og selvbestemmelse for børneforældre, hvor flere sandsynligvis vil passe deres børn hjemme eller sammen med andre i børnenes tidligste år, dels vil presset på dagtilbuddene falde, hvis flere forældre finder alternative pasningsformer til deres børn.
Og så skaber det også en ligestilling mellem kommunerne, hvis ordningen bliver landsdækkende.
Lige nu søger børnefamilierne jo mod de kommuner, som giver bedst mulighed for, at man kan passe børnene selv i starten af barnets eget liv.
Jeg vil gerne sige tak til Konservative for at se positivt på det.
Den her detalje omkring finansieringen tror jeg godt vi kan løse.
Og jeg kunne mærke på Nye Borgerlige, at de var positivt indstillet.
De har været nødt til at gå, så jeg tør godt sige tak til dem.
Og så vil jeg i det hele taget sige tak for en god debat, hvor folk faktisk har været i stand til at bidrage med konstruktive forslag til, hvordan man så kunne gøre det på en anden måde og en tredje måde og en fjerde måde.
Men idéen om, at børn skal trives, samtidig med at vores samfund skal fungere ligestillingsmæssigt, arbejdsmæssigt osv., er jo et fælles håb, vi har her i Folketinget.
Så tak for en god debat.