runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-20:
Jeg er lidt nysgerrig, for nogle gange virker det lidt, som om regeringen stikker i tre forskellige retninger, og Socialdemokratiet lyder nogle gange en anelse hårdere, end særlig Moderaterne er.
Nu nævnte jeg i min indledende tale nogle eksempler, altså eksempelvis en familiefar, der er blevet trampet så hårdt i ansigtet, at han dør, og hvor gerningsmændene bliver idømt 6 års fængsel, en 73-årig mand, der får 3 års fængsel for voldtægt af en 13-årig pige, og en udlænding, der får 4 års fængsel og en advarsel om udvisning for næsten at have hugget hovedet af en 16-årig på en legeplads.
Er det eksempler på sager, hvor Moderaterne siger, at det er et fuldstændig uhyrlig lavt strafudfald for den form for personfarlig kriminalitet, eller er Moderaterne mere blødsødne på det område?
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-02-20:
Tak for ordet, og tak til Dansk Folkeparti for at have fremsat beslutningsforslaget og dermed sætte strafferammen for personfarlig kriminalitet til debat.
Denne kriminalitetsform har alvorlige konsekvenser for ofrene og skaber utryghed i samfundet.
Som det fremgår af »Regeringsgrundlag 2022« i afsnittet »Et mere trygt og retfærdigt Danmark«, vil vi i regeringen gennemføre en strafreform – det er også blevet italesat i dag af de andre ordførere – som netop skal sætte hårdere og mere konsekvent ind over for bl.a. personfarlig kriminalitet og særlig grov vold og voldtægt.
Det handler helt grundlæggende om, at kriminelle skal kunne idømmes straffe, der i langt højere grad afspejler forbrydelsens grovhed.
Derfor må jeg opfordre DF til at væbne sig med tålmodighed, indtil vi skal i gang med forhandlingerne om strafreformen.
Der er det blevet sagt af justitsministeren, at det er noget, vi er klar på, inden året er omme.
Men når vi skal skærpe straffene, vil vi også gerne have forhandlet en politisk proces omkring det igennem.
Derfor kan Moderaterne ikke på nuværende tidspunkt stemme for beslutningsforslaget.
Vi tror heller ikke på i Moderaterne, at hårdere straffe udelukkende er løsningen på problemet.
Vi bliver i lige så høj grad nødt til at undersøge, hvordan vi kan straffe med en resocialiserende effekt.
På det område burde vi lade os inspirere meget mere af lande som Finland og Holland, der har stor succes med det, for al forskning viser, at hårdere og længere straffe har nul effekt på tilbagefald til kriminalitet.
Det kan vi bare se på i forhold til Holland.
Det skyldes, at en forbrydelse, der f.eks. vil ligge i den høje ende af strafferammen for simpel vold, ofte i stedet bliver omfattet af en strengere bestemmelse om grov vold.
Summa summarum er altså, at vi får lavere straffe for nogle typer af personfarlig kriminalitet.
Derfor er udfordringen ikke kun selve strafferammerne, men de udmålte straffe, hvilket vi selvfølgelig skal kigge nærmere på.
Det er noget, der skal bearbejdes i forarbejderne, så domstolene kan tage udgangspunkt i det.
Moderaterne kan som sagt ikke støtte beslutningsforslaget på nuværende tidspunkt, men vi ser frem til den videre politiske drøftelse af strafniveauerne og den kommende strafreform.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-20:
Altså, det virker jo på en måde også bare, som om det er en tilgang, man gerne vil holde fast i, også om 10 år og om 20 år, når vi har gennemført endnu flere stramninger.
Kan hr. Preben Bang Henriksen forestille sig, at vi på et tidspunkt når et niveau, hvor hr. Preben Bang Henriksen faktisk vil være tilfreds, eller er det sådan en mærkesag i skuffen, som altid bliver trukket op, og uanset hvor meget vi strammer straffene, vil det altid være det første svar fra en Venstreretsordfører?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-20:
Okay, så vil jeg spørge ordføreren om noget.
Nu nævnte jeg i min indledende tale rigtig mange eksempler på strafudfaldet af grov personfarlig kriminalitet.
Er Liberal Alliance tilhænger af markante strafforhøjelser for den type personfarlig kriminalitet?
Steffen Larsen (LA), 2024-02-20:
Nej, det er vi ikke.
Vi mener, at det ligger meget godt på det nuværende niveau.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-20:
Tak for det.
Jeg er bare nysgerrig på, om Liberal Alliance er tilhængere af en formildelse af straffen for simpel vold.
Steffen Larsen (LA), 2024-02-20:
Tak, hr. formand.
Det er et af de beslutningsforslag, jeg tror har været kortest, og som har krævet den hurtigste gennemlæsning endnu af et beslutningsforslag i den tid, hvor jeg har siddet i Folketinget, og jeg skal simpelt hen også gøre mit svar ganske kort.
Problemet med det her forslag er vel, at det er utrolig ukonkret.
At pålægge regeringen at hæve samtlige straffe for personfarlige forbrydelser er i min verden useriøst.
Vi er enige i, at straffene bør hæves på nogle områder, f.eks. for voldtægt og meget grove overfald, men vi er også af den overbevisning, at den er placeret på fornuftigt på andre områder, f.eks. simpel vold og lignende.
Så vi er overhovedet ikke enige i, at der skal foretages meget store stigninger i straffene for al personfarlig kriminalitet.
Det her forslag tager derudover på ingen måde stilling til de enorme ændringer, der vil være i hele den strafferetslige kæde på grund af det her forslag.
Vi taler jo ikke blot om, at det er domstolene, der skal til at dømme hårdere.
Vi taler jo også om, at resten af den strafferetslige kæde skal agere efter det.
Vi taler om, at anklagemyndigheden skal agere efter det, og vi taler om, at domstolene også skal omstille sig til måske at have flere nævningesager i stedet for domsmandssager.
Vi taler om rigtig mange ændringer, der vil komme af det her.
Det er ikke blot et spørgsmål om finansiering; det er også et spørgsmål om, om vi overhovedet har kapaciteten til det.
Derfor synes vi, det er et forslag, som vi ikke rigtig kan tage seriøst i Liberal Alliance.
Vi venter dog i Liberal Alliance indkaldelsen til forhandlinger om en strafreform med regeringen.
Det er noget, vi forventer den indkalder til.
Liberal Alliance er altså imod dette forslag.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-02-20:
Nej, jeg skal ikke stå her og sætte tal på det.
Jeg må bare sige, at vi har forsøgt med virkning fra den 1. april 2018 at stramme op på det her system.
Det er ikke os, der dømmer i de konkrete sager, men som folketingsmedlemmer har vi en forpligtelse til at se på, hvad der kommer ud af den lovgivning, som vi har vedtaget herinde, og der må jeg bare sige, at der bestemt ikke er kommet det ud af den, som jeg havde forventet, og derfor skal der ske noget nu.
Steffen Larsen (LA), 2024-02-20:
Vi vil gerne øge straffene for det, og jeg sagde også i min tale, at der er nogle steder, hvor vi gerne vil hæve dem.
Det kunne f.eks. være i forbindelse med voldtægt og meget grove overfald.
Der er vi absolut for, at man hæver strafferammerne, og også, at man hæver dem betydeligt.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-02-20:
Tilbage i 2018 kom Socialdemokratiet med en helhedsplan for udlændingeområdet, der hed »Retfærdig og realistisk«, og jeg vil gerne lige læse op herfra: »Socialdemokratiet vil arbejde for en reform af Schengen-samarbejdet.
Så udgangspunktet bliver, at det er de enkelte lande, der selv kan bestemme, hvornår og hvor længe man ønsker at kontrollere sine egne grænser.«
Så mit korte spørgsmål er: Hvordan går det med den reform?
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-20:
Generelt bliver der jo hele tiden i EU-regi drøftet ændringer af den fri bevægelighed.
Det er jo også noget, der er til diskussion i de kommende år her, når man skal diskutere potentiel udvidelse af EU, også selv om det har lange udsigter både med optagelse af Ukraine og andre lande.
Så den fri bevægelighed er jo hele tiden til diskussion, herunder også de enkelte landes mulighed for i endnu videre udstrækning end i dag inden for samarbejdets regler at kunne gøre brug af grænsekontrol.
Den situation, vi har i dag, er jo, at rigtig mange europæiske lande syd for Danmarks grænser rent faktisk har midlertidig grænsekontrol.
Det er jo også noget, vi tager bestik af, når vi vurderer behovet for at fortsætte med at have en midlertidig grænsekontrol.
Steffen Larsen (LA), 2024-02-20:
Mange tak, hr. formand.
Dette forslag går ud på at lade Gaza komme ind under den lovgivning, der reelt er kendt som syrienskrigerloven.
Det er en lovgivning, der skal straffe borgere, der er indrejst i udpegede konfliktzoner.
Lad os lige knytte et par ord til syrienskrigerlovens ræsonnement.
Under borgerkrigen i Syrien så vi en enorm tilstrømning til Islamisk Stats kohorter fra de europæiske nationer.
Vi så borgere med dansk ophold rejse til Syrien.
De tilsluttede sig de folkemorderiske barbarer, og de kæmpede for et kalifat.
De var en betydelig terrorrisiko, også for Europa, når og hvis de vendte tilbage, som vi så det med Bataclan i Paris, koncertbombningen i Manchester og flere andre anslag mod europæiske borgere.
Hovedparten af Islamisk Stats fremmedkrigere i Syrien døde heldigvis i forbindelse med deres modbydelige aktiviteter for kalifatet, men situationen i Gaza er jo ganske anderledes.
Jeg kan lige starte med at sige, at vi tager skarp afstand fra Hamas, og vi fordømmer på det kraftigste deres bestialske angreb den 7. oktober 2023.
Jeg kan også lige nævne en gang, bare lige for den historiske references skyld, at den 15. december 2015 blev den første unge mand tiltalt for at tilslutte sig Islamisk Stat.
Det er bare for at få det plads.
Men situationen i Gaza er en helt anden, end den var i Syrien, hvortil mange sørgeligt nok rejste fra Danmark for at tilslutte sig Islamisk Stat.
Det ser vi ikke i tilfældet med Gaza, i hvert fald ikke umiddelbart, altså at de rejser derned for at tilslutte sig Hamas.
Derudover vil det være således, at hvis de tilslutter sig Hamas, er det strafbart i forvejen.
Vi kan derfor ikke umiddelbart se en grund til, at Gaza kommer på listen over konfliktområder, hvor der er forbud mod indrejse og ophold.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-02-20:
Tak for ordet.
Jeg skal gøre det relativt kort, for jeg synes egentlig, det meste allerede er sagt i den her debat.
I SF har vi tillid til, at myndighederne siger til, hvis der er behov for at tilføje Gaza til listen over konfliktområder, hvor der er forbud mod at rejse ind og opholde sig.
På den baggrund kan vi ikke støtte forslaget i den udformning, det ligger her.
Jeg skal hilse fra Alternativet og sige, at Alternativet har samme holdning.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-02-20:
Tak for det.
Forslaget, som vi behandler i dag, går ud på at pålægge regeringen i indeværende folketingsår at tilføje Gazastriben til den liste over konfliktområder, hvor der er forbud mod indrejse og mod at tage ophold.
Jeg må gå ud fra, at det, der henvises til som baggrunden her, er reglen i straffelovens § 114 j, som blev indført i 2016, så vidt jeg i øvrigt kan se på baggrund af PET's anbefalinger, og på baggrund af at 135 danskere faktisk havde tilsluttet sig islamisterne i de her områder i Syrien.
Det medførte, at vi vedtog et lovforslag, hvorefter man ikke kunne rejse til det her område uden særlig tilladelse, og det er, som det også blev korrekt anført af justitsministeren, Justitsministeriet og Forsvarsministeriet, der administrativt finder ud af, hvilke områder vi taler om her.
Der er altså tale om et strafferetligt værn mod fremmedkrigere, et strafferetligt værn mod, at vi har danskere, der rejser til de her pågældende områder og får smag for terror, for nu at sige det på den måde.
Så vidt jeg erfarer fra Justitsministeriet, har PET ikke udtrykt det samme faglige behov med hensyn til Gazastriben.
Men nok så vigtigt er det, at vi løbende justerer og holder øje, så der ikke rejser danskere til konfliktområder, som så returnerer som terrorister eller terroristaspiranter.
Så Venstre kan ikke støtte forslaget.
Men jeg må samtidig sige, at det da er et område, vi skal holde øje med.
På tilsvarende vis skal vi selvfølgelig også holde øje med, at de regler, der er fastsat i straffelovens § 114 b om økonomisk støtte til terrororganisationer osv., overholdes.
Alternativet hedder 12 års fængsel.
Men på det foreliggende grundlag kan Venstre ikke støtte forslaget.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-02-20:
Beslutningsforslaget lægger op til at pålægge regeringen at tilføje Gaza til listen over konfliktområder, hvor der er forbud mod indrejse eller ophold.
Der er nu voldsom konflikt og daglige kampe i Gaza, og det har givet ophedet debat og uro mange andre steder i verden, og det gør også, at vi i Danmark skal være yderst opmærksomme på danskerne og særlig det danske jødiske samfunds sikkerhed og tryghed.
De alvorlige begivenheder gør det selvfølgelig relevant at overveje, hvilke forholdsregler vi skal tage os i Danmark, herunder om det giver mening at udvide listen over konfliktzoner i straffeloven og dermed gøre det kriminelt at rejse ind i og opholde sig i Gaza.
Men som justitsministeren netop har berettet, er det PET's vurdering, at der ikke aktuelt er et fagligt behov for at sætte Gaza på listen og dermed kriminalisere indrejse og ophold i området.
Samtidig understreges det, at man følger situationen tæt, så man kan iværksætte foranstaltninger, hvis vurderingen skulle ændre sig og det skulle blive nødvendigt.
På den baggrund synes vi ikke, at det på nuværende tidspunkt er relevant at kriminalisere indrejse og ophold i Gaza.
Socialdemokratiet kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-20:
Det takker jeg for, og jeg tror, vi generelt, både som partier, som Folketing og som regering, jo selvfølgelig hele tiden skal være meget, meget årvågne, ligesom vores myndigheder også er det.
For vi er selvfølgelig også nødt til at holde os i hvert fald det for øje, at vi har set en række sager, som heldigvis af vores efterretningstjenester og sikkerhedstjenester rundtomkring i Europa er blevet optrævlet på et tidligt tidspunkt, og at det jo er sager, der stadig væk undergår en efterforskning, og som siden hen skal til domstolsbehandling.
Men det er ikke sådan, at vi kan udelukke, at konflikten i Mellemøsten ikke også trækker grimme tråde til de europæiske lande.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-20:
Det er bare en kort bemærkning om grunden til, at det kunne være en idé at lave et indrejseforbud.
Nu siger ordføreren det her med, at hvis de tilsluttede sig Hamas, ville det være strafbart, men udfordringen er jo, at det er svært at kontrollere det.
Folk kan jo tage derned og sympatisere med Hamas og deltage i terrorhandlinger, uden at vi får nogen beretninger om, hvad de har lavet dernede, fuldstændig ligesom det har været svært med mange af de personer, der tog til Syrien og kæmpede for Islamisk Stat, rent faktisk at dokumentere, hvad det var for nogle krigshandlinger, de medvirkede i, da de var dernede.
Det var bare en opklarende bemærkning, i forhold til at det jo er derfor, at vi ønsker at begrænse det her.
Det er, fordi vi ikke er overbevist om, at vi nødvendigvis vil kunne dokumentere, hvad de folk har foretaget sig, hvis først de rejser derned.
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-20:
Jeg vil sige, at jeg, i forhold til hvad der kan være af åben, tilgængelig international viden, ikke er stødt på noget, og at der i hvert fald mig bekendt indtil videre heller ikke er noget, der tyder på, at der er en stor rejseaktivitet.
Når det er sagt, er det jo klart, at både de danske efterretningstjenester og de udenlandske efterretningstjenester følger meget, meget nøje med i det her, og jeg tror ikke, at man kan afvise, at der enten er eller kan komme konkrete eksempler, og de konkrete eksempler vil der jo så blive orienteret om i Folketingets Udvalg vedrørende Efterretningstjenesterne.
Men mig bekendt er jeg hverken stødt på nogen internationale nyhedshistorier eller har viden om, at der skulle være herboende danske statsborgere, der er rejst ned for at slås i Gaza, men man kan selvfølgelig ikke udelukke det.
Derfor vil jeg også bare igen sige, at PET følger den her situation i Israel og Gaza meget nøje og også de afledte konsekvenser, det har i forhold til Danmark og personer, der er bosiddende i Danmark.
Mai Mercado (KF), 2024-02-20:
Jeg vil bare sige, at jeg deler den holdning, som justitsministeren også tegner et billede af i Folketingssalen.
Men jeg vil egentlig også bare stille det spørgsmål, og det er også fair nok, hvis man ikke kan sige noget om det som sådan, om der er noget, der tyder på, at Hamas sådan i vid udstrækning rekrutterer udlændinge, altså om man kan finde nogle tal på det internationalt eller lignende.
For jeg deler jo egentlig ministerens opfattelse af, at man der tilbage i 2015 virkelig kunne se, hvordan der var et rekrutteringsgrundlag, hvor nogen enten rejste ud eller havde et ønske om at rejse ud i hellig krig, og jeg synes egentlig bare, det kunne være interessant at se, om der ligger nogle internationale tal, som kan oversendes, i forhold til om der er nogle bekymringer, man skal gøre sig relateret til Hamas og den måde, de eventuelt måtte rekruttere internationalt til deres terrororganisation på.
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-20:
Men det er jo heller ikke i Folketinget, at vi lovgiver om, hvad det er for nogle områder, der skal udpeges.
Lovgivningen er indrettet på den måde, at de områder, som er forbudsbelagt, udpeges administrativt af justitsministeren efter forhandling med Udenrigsministeriet og Forsvarsministeriet og ved bekendtgørelse.
Det omfatter så aktuelt to områder i Syrien.
Når det foregår på den måde, er det selvfølgelig, fordi det sker efter en faglig, velbegrundet indstilling om, hvad det er for nogle områder, der skal forbudsbelægges, og ikke en politisk forhandling.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-20:
Grunden til, at jeg spørger, er, at det vel ikke er normal praksis, at PET på den måde kommer med en anbefaling til lovgivning her i Folketingssalen.
Altså, de opridser de faktiske omstændigheder, og så er det politikernes opgave at tage stilling til, hvad der er fornuftigt set i lyset af de faktiske omstændigheder.
Det er bare det, jeg er nysgerrig på.
Foreligger der ikke ifølge PET nogen risiko, ved at mennesker, der eventuelt sympatiserer med Hamas, rejser til det område og vender hjem med nye krigs- eller terrorkundskaber, som de ikke havde, inden de rejste derned?
For det er jo ikke PET, der kommer med anbefalinger til lovgivning.
Den tilrettelægger vi her i Folketinget, og det er det, vi har gjort med det her beslutningsforslag.
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-20:
Til det første spørgsmål må jeg være hr. Mikkel Bjørn svar skyldig.
Han er altid velkommen til at oversende sit spørgsmål på skrift.
Jeg kan ikke her redegøre for, hvad der indgik som begrundelser i forhold til lovbehandlingen dengang.
Det, jeg dog kan erindre efter ren hukommelse, er, at da vi stod i 2016, var der adskillige – jeg vil endda sige snesevis – konkrete eksempler på herboende borgere i Danmark, der i de foregående år var rejst til konfliktområder i Syrien for bl.a. at tilslutte sig Islamisk Stat.
Det var det, der var genstand for, at man lavede det her rejse- og opholdsforbud.
Jeg kan ikke til det andet spørgsmål her i Folketingssalen dele oplysninger om tilrettelæggelse af konkrete efterretnings- og efterforskningsindsatser eller uddybe spørgsmål om konkrete oplysninger.
Jeg kan henholde mig til, at PET på nuværende tidspunkt ikke fagligt set vurderer, at der er behov for at udvide listen over lande, hvor der er et rejse- og opholdsforbud, til Gaza.
Mai Mercado (KF), 2024-02-20:
Ja, og selvfølgelig kan man aldrig udelukke det, for der kan altid være sådan en lonely woolf, som får et ønske om at tage af sted.
Jeg er bare ikke selv stødt på, at Hamas på samme måde, som vi så det med Islamisk Stat, har en decideret propagandamaskine for at rekruttere udenlandske ikkepalæstinensere og heller ikke palæstinensere bosat i andre lande til at komme ind og være en del af den her væbnede kamp.
Så det var egentlig bare det, mit spørgsmål gik på, og jeg synes, at ministeren har besvaret det meget fint.
Derfor var det bare en kommentar.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-20:
Regeringen har i 2016 besluttet, som også tidligere nævnt, at indføre et indrejseforbud i udvalgte konfliktområder i Syrien og Irak.
Dansk Folkeparti ønsker med det her forslag at pålægge regeringen at tilføje Gaza til listen over områder, som der er forbud mod at indrejse til og tage ophold i.
Årsagen til det er, at Gaza i lighed med de tidligere eksempler efter alle definitioner er et område, hvor en terrororganisation har magten, og hvor der i øjeblikket udspiller sig en væbnet konflikt, hvor jihadister i form af Hamas kæmper mod Israel.
Vi mener ikke, at Danmark har en interesse i, at herboende palæstinensere og personer, der er sympatisk indstillet over for den palæstinensiske stat, indrejser i Gaza med henblik på potentielt at tage del i den væbnede konflikt i landet på Hamas' side.
Det vil udgøre en sikkerhedsrisiko for danskere, for fremmedkrigere kan opbygge militære kundskaber i Gaza, som vil kunne bruges i terroroperationer i Danmark.
Vi mener desuden ikke, at Danmark har nogen interesse i – og at der er dermed heller ikke er nogen gode argumenter imod at indføre det her forslag – at herboende udlændinge bidrager til krigshandlinger på Hamas' side.
Samtidig understreger vi i forslaget, at såfremt indrejse eller ophold sker som led i en udøvelse af dansk, udenlandsk eller international offentlig tjeneste eller hverv, vil det stadig være muligt at indrejse i området.
Men det er for os ikke et spørgsmål om politik, det er et spørgsmål om sikkerhed.
Sikkerheden for danske borgere, både herhjemme og i udlandet, skal altid være vores højeste prioritet.
Vi står i solidaritet med ofre for terrorisme og alle dem, der kæmper for fred og retfærdighed, og at tilføje Gaza til listen over forbudte områder er et skridt i retning af at beskytte vores borgere og sende et klart signal om, at Danmark ikke vil tolerere terrorisme eller støtte dem, der deltager i den.
Det handler ikke om at vende ryggen til dem, der lider under konflikten i Gaza.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-20:
Tak for det.
Vi kan ikke støtte forslaget og vil egentlig lægge os i slipstrømmen af regeringen.
Og jeg er glad og lettet over at høre i dag, at det ikke er regeringens og PET's vurdering, at der er en trafik fra Danmark til Gaza, i forhold til at der er folk, der gerne vil kæmpe sammen med Hamas.
Hvis det var tilfældet, var situationen jo en anden, og den trafik ville vi også være interesseret i at stoppe.
Så vi mener på ingen måde, at nogen med tilhørsforhold til Danmark skal kæmpe sammen med Hamas.
Jeg vil også gerne bruge anledningen til på det kraftigste at tage afstand fra Hamas og udtrykke min medfølelse og min forfærdelse over det, der skete den 7. oktober 2023.
Jeg mener så også, at stort set hver eneste dag siden den 7. oktober har været en sort dag i den her konflikt, som jo er så frygtelig ulykkelig på begge sider.
For lige så frygteligt det er at læse om og se og høre om terrorangrebet den 7. oktober, lige så frygteligt er det jo at høre om børn, der skal graves døde ud af ruinerne.
Det er frygteligt.
Jeg må også sige, at jeg og mit parti jo er af den holdning, at regeringen slet ikke gør nok for at afhjælpe den humanitære katastrofe i Gaza og afhjælpe palæstinensernes situation.
Jeg blev selv glad, da jeg hørte fru Mette Frederiksen tale om Gaza i sin nytårstale og udtrykke et ønske om, at det internationale samfund skulle agere mere i den her sag.
Vi må bare konstatere, at det var ord, for der har ikke været sat handling bag ordene.
For det internationale samfund er jo os, og mig bekendt har Danmark ikke gjort noget særlig aktivt for at løse situationen og skabe bedre humanitære forhold for palæstinenserne.
Men nu handlede det her forslag jo kun om at stoppe trafikken til Gaza.
Den er efter regeringens udsagn ikkeeksisterende, og derfor er det jo ikke et problem, vi skal løse.
Derfor – for at gøre en lang historie kort – kan vi ikke støtte det her forslag.
Rosa Lund (EL), 2024-02-20:
Jo, det mener jeg bestemt at vi bør tale om.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-20:
Tak for det.
Fru Rosa Lund fra Enhedslisten siger, at det eneste, vi bør tale om herinde, er, hvordan vi kan hjælpe folk i Gaza.
Er det ikke noget, Enhedslisten mener at vi bør tale om herinde i Folketingssalen?
Steffen Larsen (LA), 2024-02-20:
Hvis og såfremt det måtte ske, må vi selvfølgelig tage vores position til genovervejelse, men som det er lige nu, er det ikke det, vi ser, og derfor må vi stille os tvivlende over for, om det her er nødvendigt.