runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2023-10-05:
Tak for det.
Nu bruger hr. Søren Pape Poulsen begrebet gode samfundsborgere, og gode samfundsborgere betaler jo deres gæld til det offentlige.
Det her er mennesker, der har begået uhyrlig kriminalitet mod borgere i Danmark – borgere, som ikke kan få eftergivet gælden i forhold til de menneskelige omkostninger, de står med, de lidelser, de står med; det kan de ikke få eftergivet.
Jeg forstår ikke, at Det Konservative Folkeparti ønsker at eftergive gæld til mennesker, der har begået uhyrlig kriminalitet.
Hvorfor skal de ikke betale af på den her gæld?
Det kan de vel lige såvel som alle andre.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-10-05:
Man kan jo fremstille det her på mange måder.
Vi kan spørge os selv, om vi har et reelt ønske om, at man, når man har været i fængsel, har fået sin straf og kommer ud, så bliver en, må jeg bruge udtrykket god samfundsborger – for det kan man jo faktisk godt blive.
Og jeg håber, at spørgeren og jeg er enige om, at den interesse, vi som samfund i fællesskab må have, er, at når man har udstået sin straf og kommer ud, skal man ikke ud et sted, hvor man meget let kommer ud i at lave mere kriminalitet, men kommer et sted hen, hvor man kommer i job, hvor man forsørger sig selv, hvor man kan tage sig af sin familie.
Og hvis man i 5 år har gjort det, har jeg det sådan, at så kan vi godt se på at eftergive den gæld, der vedrører sagsomkostningerne.
Altså, det skal jo ikke være en dobbelt straf.
Vi har ikke en interesse i, at kriminelle bliver ved med at være mere kriminelle.
Det mener jeg simpelt hen ikke vi har en interesse i.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-10-05:
Tak for det.
Som hr. Morten Messerschmidt var inde på, var Konservative for nylig ude med et forslag om at eftergive kriminelles gæld, og det vil jo i princippet gælde en person, der har begået et voldsomt hjemmerøveri hos en ældre dame, der måske er blevet overfaldet og tæsket, eller en yngre kvinde, der er blevet voldtaget af en person, som så har været igennem en retssag og er blevet dømt og har nogle sagsomkostninger forbundet med den sag, som den person har været igennem.
Det Konservative Folkeparti vil nu eftergive den gæld, som de personer har til de danske skatteydere for at have været igennem en retssag.
Kan det virkelig passe?
Det Konservative Folkeparti plejer at slå sig op på at være hårde på retspolitikken, og nu vil man eftergive voldtægtsforbryderes og hjemmerøveres gæld til det offentlige.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-10-05:
På det spørgsmål står vi fast på de ordninger og reguleringer, der er i dag.
Så kan vi jo kigge på, hvordan man ellers gør det godt for pensionister, og hvordan man ellers kan gøre det, så det er muligt for dem at spare mere op.
Der er jo også nogle pensionister, der, inden man når en alder, hvor man ikke kan noget – med det, vi i fællesskab har gjort herinde, nemlig at fjerne modregningen, og det synes jeg er rigtig godt – kan få lov at tjene noget, også selv om man er blevet pensionist.
Victoria Velasquez (EL), 2023-10-05:
Sådan.
Jeg ved også, at nogle af landets folkepensionister har det på samme måde: at det kan være svært at trænge igennem.
Men så lad mig spørge lidt mere generelt.
En ting er at hæve folkepensionen – det går vi ind for – men hvad så med den mindreregulering, som der har været af ydelserne, og som jo særlig har ramt nogle af de fattigste pensionister?
Hvad tænker Konservative så der, hvis vi kigger mere generelt på det?
Vil man gerne ændre det?
Eller vil man konkret sørge for, at reguleringen, sådan at ydelserne faktisk følger priserne i vores samfund, rent faktisk følger med, så vi rykker dem frem?
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-10-05:
Jeg må med skam meddele, at det sådan konkrete forslag, som Enhedslisten har stillet, kender jeg ikke.
Partier herinde foreslår mange ting, og som partiformand bliver man lidt generalist.
Men så kan jeg gå til det andet omkring pensionisterne.
Jeg har det sådan, at hvis man kigger på, hvad rådighedsbeløbet og ældrechecken m.v. er, er det jo ikke, fordi man kan holde en stor fest som pensionist for det.
Men vi kommer ikke til at foreslå, at vi sådan skal hæve folkepensionen særligt.
De fleste har jo heldigvis sparet lidt op.
Det mener jeg også man skal gøre, hvis man overhovedet kan.
Det synes jeg vi skal som mennesker.
Har man ikke det, skal man selvfølgelig kunne have et fornuftigt livsgrundlag.
Men vi har ingen forslag på tapetet om sådan decideret at sætte folkepensionen op generelt, hvis det er det, spørgsmålet går på.
Victoria Velasquez (EL), 2023-10-05:
Tak for det.
Nogle gange, når vi har en diskussion herinde og vi hører regeringen, kan det næsten lyde, som om der ikke er inflation i vores samfund, og at det ligesom er løst i forhold til pensionister og andre, som får ondt i maven, når de skal betale varerne fra køledisken osv.
En del af Konservatives politik er bl.a. gerne at ville hjælpe fattige pensionister.
Det er noget, som optager Enhedslisten og mig rigtig meget.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvor Konservative står.
Vi er kommet med et fuldt finansieret forslag, hvor vi ikke lader mellemhandlerne slippe, som de ellers gør nu, med de gigantiske ekstraordinære profitter, som de har fået hentet hjem, og så bruger nogle af de penge på bl.a. at hjælpe de fattige pensionister i vores samfund, netop ved at sørge for, at reguleringen faktisk følger prisstigningen, som der har været, så vi faktisk giver et løft til folkepensionen.
Hvor står Konservative der?
Bakker I op om det forslag?
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-10-05:
Der er også mennesker i det her land, der også får gældssanering og andre ting, fordi de er kommet et sted hen, hvor det er sådan, at hvis de skal komme videre i livet, træder fællesskabet ind.
De har måske nok også selv været skyld i, at de fik en stor gæld, og der har vi også valgt at have nogle ordninger fra samfundets side.
Det er bare sådan, at fakta er, at rigtig mange kommer ud af fængslet og kommer tilbage i kriminalitet.
Hvis man nu havde den gulerod som en del af det, hvis man holder sig på dydens smalle sti, passer sit arbejde og er en god samfundsborger, har vi så ikke en fælles interesse i det, i stedet for at folk bliver ved med at være kriminelle?
Det synes jeg godt man kan mene uden at være den blødeste halaltype i retspolitikken.
Men jeg kan se, at vi ikke bliver enige.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-10-05:
Det er rigtigt, at der er nogle vilkår i Danmark, som gør, at det kan være godt at drive virksomhed.
Bl.a. har vi en god infrastruktur, og vi har en veluddannet humankapital og andre ting.
Men der er stadig væk en høj aktieindkomstbeskatning, og der kan være noget iværksætteribeskatning, der kan hindre, at virksomheder kan trives i Danmark, i hvert fald vælger de at flytte ud.
Vi kan i hvert fald se, at der i de sidste 30 år kun har været to virksomheder, hvor der er over 1.000 medarbejdere, og man kan jo sige, at vi også er interesseret i at skabe det næste Novo Nordisk.
Det er jo i lige så høj grad for vores børnebørns skyld, altså at vi netop kan sørge for at få en masse skatteindtægter, der kan sikre vores velfærd.
Pelle Dragsted (EL), 2023-10-05:
Først er her lige lidt fakta: Danmark ligger jo under middel i selskabsskat, og jeg tror, at det, ordføreren antyder, er, at vi skulle have en ringe konkurrenceevne, og at vi skulle være et dårligt sted at være virksomhed.
Men vi ligger jo øverst på de lister, der vurderer den slags, år efter år.
Altså, det amerikanske erhvervsmedie Forbes har jo placeret Danmark som det bedste sted at starte virksomhed.
Vores konkurrenceevne er jo så god, at vi har et vedvarende højt overskud på betalingsbalancen.
Så jeg har meget svært ved at genkende det her dramatiske billede af, at Danmark ikke skulle være et godt sted at drive virksomhed.
Til gengæld kan jeg se, at Danmark måske ikke længere er det bedste sted at være lønmodtager, fordi folk, ikke mindst i vores offentlige sektor, desværre flygter væk fra der, hvor vi har allermest brug for dem.
Måske var det det, vi skulle starte med at kigge på.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-10-05:
Mange tak.
7 ud af de 11 største virksomheder, der er startet i Danmark siden år 2000, er flaget ud af Danmark; de lægger deres skattekroner i nogle andre lande og bidrager til deres velfærd.
Så jeg vil gerne høre ordføreren, hvad ordføreren tænker om det med, at vi jo har OECD's højeste skattetryk, at vi har en rigtig høj erhvervsbeskatning, og om det kan have en sammenhæng med, at de her virksomheder flager ud af Danmark, og hvad Enhedslisten vil gøre for at øge rammevilkårene for iværksætteri, og for at virksomheder kan vækste i Danmark.
Pelle Dragsted (EL), 2023-10-05:
Vi vil klart have som en vigtig del af vores krav, at vi får gjort noget ved den ulighedskrise, vi har i vores samfund.
Altså, den rigeste procent af danskerne sidder på en større del af de samlede indkomster i Danmark end nogen sinde før.
Er det en god udvikling for vores samfund, er det en god udvikling for vores land?
Vi har lige set en meningsmåling, der viser, at over 80 pct. af danskerne ikke ønsker større ulighed, men alligevel stiger uligheden hvert år.
Men man skal i forbindelse med det med skat huske, at man kan lave skatteomlægninger.
Vi vil gerne sænke skatten for dem, der har lave indkomster, men så kan vi måske skrue lidt op for den for f.eks. arbejdsfrie indkomster.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-10-05:
I forlængelse af det samme – nu tænker vi så frem – vil jeg sige, at hvis vi forestiller os, at Enhedslisten en dag får mulighed for at agere støtteparti for en socialdemokratisk regering, vil man så stille det som krav, at de skattelettelser, der bliver gennemført nu, bliver rullet tilbage?
Pelle Dragsted (EL), 2023-10-05:
Jeg ved præcis, hvor spørgeren vil hen, og jeg vil faktisk gerne spille med på den leg.
Jeg tror, at det, ordføreren gerne vil have bekræftet, jævnfør den diskussion, vi har haft over for Liberal Alliance og andre, er, at Venstre faktisk har sikret nogle skattelettelser, og det er jo rigtigt.
Vi havde ikke accepteret at sænke topskatten, for vi synes virkelig ikke, at det i en situation, hvor vi har de forhold ude i velfærden, vi har, er en god idé, at en millionær, en direktør, der tjener 2 mio. kr., skal have 11.000 kr. ned i foret.
Det synes vi er en forkert måde at anvende pengene på, så det havde vi ikke accepteret.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-10-05:
Tak for det, og velkommen som ordfører til min gamle kollega fra kommunalbestyrelsen på Frederiksberg.
Mit spørgsmål til Enhedslisten handler om den her utilfredshed, som jeg har bemærket man har over for regeringen, ikke mindst Socialdemokratiets deltagelse og de skattelettelser, som indgår i regeringsgrundlaget, og de yderligere skattelettelser, man har talt om, og som forhåbentlig snart bliver gennemført.
Hvordan havde verden set ud, hvis Enhedslisten havde været støtteparti og Socialdemokratiet havde valgt at benytte sig af det røde flertal efter valget?
Havde vi så set skattelettelser i det omfang, som vi ser det nu?
Pelle Dragsted (EL), 2023-10-05:
Jeg tror ikke, der er noget, der løses med turpas og fritidsinteresser alene.
Jeg tror, det er en vigtig del af indsatsen, men det er klart, at kriminalitet også skal bekæmpes med politi og straf; det er også en del af det.
Det skal bekæmpes med forebyggelse og med beskæftigelse.
I forhold til spørgerens billede af, hvordan situationen er i Danmark, synes jeg spørgeren ser bort fra, at vi faktisk har en relativt positiv udvikling i Danmark, hvor f.eks. kriminaliteten blandt efterkommere af indvandrere er faldende, og hvor vi ser, at rigtig mange er kommet i arbejde de seneste år.
Jeg synes, det socialistiske svar på det her er det, som udenrigsministeren, tror jeg det var, kaldte en holistisk løsning.
Vi skal jo hele vejen rundt for at løse de her problemer.
Frederik Vad (S), 2023-10-05:
Men den der tro på, at hvis bare man får en bolig, en uddannelse, et arbejde og turpas til foreningslivet, skal det nok gå, er jo den mentalitet og tankegang, der har slået fejl.
Grunden til, at jeg bringer det svenske eksempel op, er, at vi ser den udvikling i hele Skandinavien og ser den i store dele af Europa.
Kan hr. Pelle Dragsted ikke godt se, at der er et problem her – at den magtkamp har socialismen ikke svar på?
Pelle Dragsted (EL), 2023-10-05:
Hvis det er magtkampen mellem nogle familieklaner og bander i det svenske samfund og alle dem, som kriminaliteten går ud over, vil jeg sige, at jeg ikke tror, der findes en folkevalgt herinde, som ikke synes, at den slags skal have al den modstand, det kan få.
Det går ud over helt almindelige mennesker, og i øvrigt går det ikke mindst ud over mennesker med anden etnisk baggrund i Sverige.
Det er jo dem, der er de primære ofre for den her bandekonflikt.
Integrationen i Sverige er gået skævt; det er jo helt tydeligt.
Det gælder ikke alt, men i høj grad.
Og det er jo dårlig politik.
Noget af det, vi har set i Sverige, er, at man har samlet de mennesker, der er kommet dertil, i store boligblokke uden for bl.a. Stockholm.
Her har der været store grupper, som har haft lavere beskæftigelse og dårligere tilknytning til arbejdsmarkedet, og det er jo sådan noget, som kan være med til at skabe den her udvikling.
Nu er min tid løbet ud.
Frederik Vad (S), 2023-10-05:
Magtkamp taler hr. Pelle Dragsted meget om, og i går i dagbladet Politiken var der et interview med en svensk politibetjent, Mustafa Panshiri, med afghanske rødder, som fortalte, hvordan han rejser rundt og holder foredrag om, hvordan man sikrer, at unge, voksne og ældre med anden etnisk baggrund i Sverige overholder loven.
Han siger, at førstegenerationsindvandrerne, han møder, gerne vil have lukkede grænser, strammere udlændingepolitik og mere politi, men at anden og tredje generation vender sig, siger han, mere og mere mod svenske værdier og mod Sverige.
Vi ser den magtkamp i hele Skandinavien: nye magthavere lokalt over for nye magtesløse.
Hvad er, hr. Pelle Dragsted, det moderne socialistiske svar på den magtkamp og på den magtesløshed?
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-10-05:
Vi har så meget, vi skal gøre.
Vi har også været ude at foreslå her på det seneste – det gjorde jeg også i min landsrådstale – at vi måske laver en særlig indsats omkring vores kystbeskyttelse, som jo virkelig er en udfordring rigtig mange steder, altså at kommunerne får en større hjælp til det, for det er en kæmpe, kæmpe udfordring.
Så er jeg i øvrigt enig i, at vi nok skal se at komme lidt hurtigt i gang med både at have et biodiversitetsråd på lige fod med Klimarådet og en biodiversitetslov, så vi kommer videre med alt det, der venter.
Marianne Bigum (SF), 2023-10-05:
Tak, det er helt okay.
Ordføreren nævnte selv, at vi skal arbejde videre med en naturlov.
Jeg glæder mig også og håber, at det samarbejde vil indebære, at vi i det her folketingsår kan samarbejde om naturnationalparker og en indsats for havmiljøet.
Er ordføreren enig i det?
Nikoline Erbs Hillers-Bendtsen (ALT), 2023-10-05:
Jeg er helt enig i, at vi skal have mere fleksibilitet igennem livet, så man kan vælge at arbejde, når det giver mening at lægge en større arbejdsindsats.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-10-05:
Det her med, hvordan vi arbejder og arbejdstid, synes jeg i bund og grund at jeg vil overlade til arbejdsmarkedets parter – det er bare lige for at sige det.
Altså, vi kommer ikke til at sige, at vi skal have en generel nedsættelse af, hvad det er at arbejde på fuld tid.
Det, vi taler meget for, er jo, at du i din familie igennem livet kan have forskellige ønsker om, hvornår du giver den fuld gas på arbejdet.
Jeg synes, vi skal være fleksible.
Jeg forstår godt, hvis der er en familie, der siger: Nu har vi to børn på 1 og 3 år; vi har godt nok brug for, at der er en af os, der ikke lige er på fuld speed i øjeblikket.
Og så kan det være, at nogle år senere er man begge to på fuld speed.
Det skal man helt selv afgøre.
Jeg synes bare, det er vigtigt, at familien kan træffe det valg.
Og med det valg følger så også den konsekvens, at hvis man arbejder lidt mindre, vælger man også i familien at tjene lidt mindre.
Men jeg mener, at familien skal have det valg, og at de ikke skal slås i hovedet, hvis de tager det valg.
Nikoline Erbs Hillers-Bendtsen (ALT), 2023-10-05:
Tak, og tak for talen og det generelle fokus i løbet af i dag fra ordføreren på mere tid til familien.
Det støtter vi i Alternativet, ligesom vi også generelt støtter, at man skal arbejde lidt mindre, så man kan få tid til fritidsaktiviteter, fællesskaber og fleksibilitet i sin arbejdsdag.
Tiden kalder også på det.
Vi ser også, at lande som Island og Storbritannien har forsøgt sig med en 30-timers arbejdsuge eller en 4-dages arbejdsuge, som har virket godt, har vist gode resultater og har vist, at sygefraværet er faldet, produktiviteten er forblevet den samme eller er steget, og at man har fået mere tid til det, som faktisk gælder i en hverdag.
Derfor vil jeg spørge ordføreren, om Det Konservative Folkeparti kunne være med på at kigge ind i, om man kunne skabe et incitament til, at flere satte arbejdstiden ned, både i det offentlige, men også i de private virksomheder.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-10-05:
Jeg er aldrig blevet beskyldt for at være blød i retspolitikken, men en gang skal jo være den første.
Jeg har det faktisk sådan, at det er meget, meget vigtigt for mig, at den gæld, vi taler om man kan eftergive, er som følge af sagsomkostningerne.
Hvis der er nogle ofre, der skal have en erstatning, nogle ofre, der skal have penge, skal man selvfølgelig ikke kunne få eftergivet det.
Det siger sig selv.
Og så skal man være i arbejde eller uddannelse, og man skal ikke have begået ny kriminalitet.
Og det er klart, at svaret på, hvordan man afgør, om man har begået ny kriminalitet, selvfølgelig er, om man er dømt for det eller ej, for sådan må det dog være.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-10-05:
Tak for den beroligelse.
Det er jeg glad for.
Min bekymring er bare, at det jo, hvis man gør det, sender et underligt signal måske især til ofrene – folk, der har været udsat for de forbrydelser, som der er tale om her, der så oplever, at man slipper lidt lettere.
Det kan være okay, hvis der går 5 år og man kommer ind på en ordentlig livsbane osv., men hvem skal så afgøre det, og hvad er en ordentlig livsbane?
Betyder det, at man bare har afholdt sig fra kriminalitet i de 5 år eller rettere, at det ikke er blevet opdaget?
Altså, jeg forstår godt hensynet til resocialisering, som det hedder.
Jeg vil bare advare mod at blive lidt for blød i knæene her, for det handler altså også om de ofre, der sidder derude med ar på sjæl og krop.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-10-05:
De tanker, der ligger bag det forslag, er, at der jo er nogle indsatte, der, når de kommer ud i virkeligheden igen, har en meget stor gæld med sig som følge af sagsomkostninger.
Vores forslag går ikke på, at det skal eftergives, hvis de skal betale erstatning til andre mennesker, men det er de sagsomkostninger, de har med sig.
Hvis de, 5 år efter de er kommet ud, er i arbejde og ikke har lavet mere kriminalitet, vil vi gerne se på, om man så kunne eftergive dem den gæld, så de ikke bliver fastholdt i en form for kriminalitet, og så de kan komme videre i livet.
For jeg har faktisk et ønske om, at selv om du måske har været i fængsel en gang i dit liv, skal du ud og være en del af fællesskabet igen.
Så det er i den sammenhæng, man skal se vores forslag om at kunne eftergive den gæld.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-10-05:
Ja, vi skal gøre en hård indsats.
Det er jeg enig i, og traditionelt har Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti jo også, tror jeg, kunnet finde hinanden i retspolitikken.
Derfor var jeg lidt overrasket, da jeg den anden dag kunne se, at Det Konservative Folkeparti mener, at man skal imødekomme kriminelle, der har fået gæld som følge af deres kriminalitet, altså at det ligesom skal løftes væk fra dem, at man skal eftergive dem deres gæld.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-10-05:
Ja, det er jeg helt enig i, og det handler selvfølgelig også om, hvad det er for nogle værdier, man får med i sin opvækst.
Så er der nogle familier i dette land, der ikke evner at give deres børn de værdier, og der må vi jo så som fællesskab træde til for at hjælpe.
Det må vi diskutere i forhandlingerne om bandepakken.
Stående her har jeg ikke overblik over, hvordan ressourcerne er fordelt og alt det her, men vi skal både gøre den forebyggende indsats og selvfølgelig lave en hård indsats over for de bandekriminelle.
Martin Lidegaard (RV), 2023-10-05:
Det glæder mig.
Jeg er helt med på, at de tidlige forebyggende indsatser bliver nævnt, men vi kan ikke finde ressourcerne til det.
Og det her handler jo også om, om der følger noget med.
Det er jo rigtigt, at det mindst lige så meget er socialpolitik og familiepolitik, kan man sige, som det er sådan det, vi normalt forstår ved retspolitik.
Men jeg er glad for, at De Konservative er enige, for så kunne vi måske stå skulder ved skulder om at få det element ind.
Vi synes i hvert fald – og vi har jo strammet op og forhøjet strafferammerne – at vi stadig væk har nogle ret store problemer derude, så noget kunne tyde på, at vi måske skulle tilbage til nogle af de gamle dyder også.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-10-05:
Tak for det.
Jeg har læst regeringens udspil til en bandepakke, og jeg må nok sige, at jeg sad og tænkte: Er der ikke noget her, jeg kan være lidt uenig i?
Det har jeg ikke lige fundet endnu.
Jeg synes, det er rigtig godt.
Som jeg husker det, mener jeg, at punkt 1-6 faktisk er forebyggende tiltag – som jeg lige husker det – og jeg tænkte, at det var smart af regeringen lige at starte med det.
Jeg er i hvert fald enig med spørgeren i, at den forebyggende del – og jeg har jo selv arbejdet inden for SSP-samarbejdet – er utrolig vigtig, for det er forhåbentlig det, der gør, at vi ikke skal have så mange bl.a. bandemedlemmer.
Nu er det så lige den hårde del, vi taler om her.
Vi er nødt til at finde en vej til – når de hårde bandemedlemmer er blevet sat i fængsel, som vi jo er lykkedes med i mange år – at arbejde med brødrene, for jeg tror, det er 25 eller 26 pct. af folk, der er involveret i bandekriminalitet, der har et familiemedlem, der også bliver det.
Derfor skal vi ind og have den tidlige indsats, og den tidlige indsats er ikke, når de er 13 år; det er, når de er 8 år.
Den tankegang skal vi altså bruge lidt kræfter på.
Martin Lidegaard (RV), 2023-10-05:
Tak til hr. Søren Pape Poulsen for en virkelig god tale og for hans oprigtige og De Konservatives oprigtige optagethed af familien og generationskontrakten, som vi også er optaget af i Radikale Venstre.
Men jeg vil spørge om noget, vi ikke har snakket så meget om, nemlig i retspolitikken.
Vi skal jo til at forhandle en ny bandepakke, og i den pakke, der er lagt frem fra regeringen, synes vi, der er utrolig lidt forebyggelse.
Nu er det den tidligere justitsminister, der står på talerstolen, så han ved jo godt, ligesom vi gør, at noget af det, der virkelig virker, er de forebyggende indsatser, altså SSP-samarbejdet mellem skole og socialrådgivere og politiet – det at tage fat i de der lømler, mens de børn, og inden de bliver unge kriminelle.
Det kunne vi bare godt tænke os at der blev lidt mere fokus på, for den bedste kriminalitet er jo den, der slet ikke bliver begået.
Så skal vi heller ikke bruge så mange ressourcer på at straffe folk bagefter.
Kunne det være en fælles sag for Det Konservative Folkeparti og Radikale Venstre?
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-10-05:
Nej, det vil ordføreren ikke.
Og jeg glæder mig over, at nu ser det langt om længe ud til, at der kommer motorveje omkring Viborg, og det var så sandelig da også på tide; at det ikke er sket før, er jo en kæmpe skandale, men nu kommer det.
Når det så er sagt, vil jeg også godt sige: De grønne biler skal jo have noget at køre på – de skal jo have noget at køre på.
Jeg tror, vi kommer til at se et arbejdsmarked, der byder på mange forskellige konstellationer.
Vi ser det jo allerede i dag, hvor nogle virksomheder gør det på én måde og nogle jobtyper kan gøre det på én måde.
Vi ser nogle, der forsøger sig med nogle arbejdsuger, hvor du har en 4-dages arbejdsuge, der så er længere, og så har du fri 3 dage.
Det er helt fint med mig.
Jeg synes, det skal passe ind i, hvordan man som lønmodtager og arbejdsgiver kan aftale sig frem til det, og så skal du tage en beslutning i din egen familie om, hvordan du vil strikke din hverdag sammen.