runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-09-09:
Tak til hr. Rasmus Jarlov for det spørgsmål.
Jeg vælger at tolke bemærkningen om, at det er en kedelig finanslov, som en ros og en opbakning til en stram finanspolitik.
Hvad angår vores forslag, er jeg sikker på, at hr. Rasmus Jarlov har læst det, men måske skulle man have læst den del, der faktisk handler om eksempelvis konsulentbesparelser.
Det er et område, hvor vi år for år har sagt til kommuner, regioner og staten, at vi skal bruge færre penge på managementkonsulenter, altså færre penge på konsulenter, så vi kan styrke den velfærd, som i højere grad er tæt på borgerne.
Hvis man så i øvrigt er på jagt efter prioriteringer, synes jeg også, man skal læse »Danmark kan mere I«, hvor vi jo meget klart siger, at vi kan gøre Danmark stærkere, mere retfærdigt og mere grønt og kan investere i uddannelse, men kun hvis vi er klar til at prioritere; klar til at prioritere vores erhvervsstøtte, tilbagerulle skattelettelser, der er givet til de mennesker, der får de største afkast på aktier, og klar til at prioritere i forhold til dimittenders dagpenge.
Så jeg synes, der er en balance mellem både investeringer og prioriteringer.
Jeg vil sige, at hvis man kigger på finansloven, har vi jo i fællesskab lavet aftaler for vel samlet omkring 50 mia. kr., både på energi, på grøn skattereform og på grøn vejtransport.
Det er aftaler, som også er finansieret i den her finanslov, og som vil blive finansieret i finanslove fremadrettet.
Vi har også samlet som Folketing fået lavet den mest ambitiøse klimamålsætning i verden, og vi er på 2 år nået halvvejs i forhold til at opfylde den klimaambition.
Så at tale om, at klimaet er glemt, er jeg ikke enig i, men jeg er enig i, at vi stadig væk skylder svar; jeg er enig i, at vi stadig væk skal føre en politik i fællesskab, lægge forslag frem, som gør, at den unge generation, som har en forventning om og en berettiget forventning om, at vi tager vare på den klode, som de skal bo på, får svar, hvad angår klimakampen.
Og noget af svaret er jo eksempelvis de forhandlinger, der foregår i Fødevareministeriet i øjeblikket, hvor vi skal sikre, at også landbruget bidrager til, at de får nedbragt deres CO 2 -udledning.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-09-09:
Jeg er også rimelig sikker på, at det at kalde det verdens kedeligste finanslov vil være en ros til regeringen og regeringspartiet.
Men nu kan man jo træde på bremsen på mange forskellige måder – man behøver ikke at holde op med at investere i grøn omstilling eller velfærd.
Og jeg siger ikke, at det er det, regeringen gør, men det behøver man jo ikke at gøre der.
Man kan jo også sige, at nu vil man virkelig sætte sig i spidsen for at finde et passende leje for grønne afgifter og CO 2 -beskatning og de andre ting, vi skal diskutere i efteråret.
Når der nu er så lidt indhold i finansloven, bliver vi jo nødt til at snakke om andre ting, og det er også det, ordføreren selv gør ved at henvise til det reformprogram, der har været spillet ud med.
Og uagtet at der er mange gode elementer, synes vi fra SF's side, at klimaet simpelt hen er fraværende.
Det er blevet en sådan lidt halvglemt krise her i kølvandet på corona.
De unge har brug for at vide, at vi gør alt, hvad vi kan, for også at sikre deres fremtid.
Derfor vil jeg gerne spørge: Hvad vil ordføreren sige at regeringspartiet gør for klimaet her i efteråret?
Troels Lund Poulsen (V), 2021-09-09:
Tak for det, og tak for talen.
Der var jo mange forskellige ting, man kunne kaste sig over.
Jeg kaster mig så over et tema, som der ikke var plads til, eller som ordføreren ikke sagde så meget om, nemlig hele spørgsmålet om udlændingepolitik og også om et udrejsecenter.
Vi har jo i den tekniske gennemgang i Finansudvalget kunnet konstatere, at der ikke er afsat penge til et nyt udrejsecenter i regeringens finanslov.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-09-09:
Regeringen har jo, som det vil være hr. Troels Lund Poulsen bekendt, foreslået et nyt udrejsecenter.
Det var sådan, at der i Folketinget ikke var opbakning til den placering, og derfor er det jo sådan, at så vil det udrejsecenter, som vi kender i dag, med den placering, som vi kender, fortsætte.
Det er også afspejlet i finanslovsforslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2021-09-09:
Jamen det er gået op for mig, i hvert fald at der skete noget på Langeland ret tæt på den der vindmøllefabrik, som jeg tror der blev talt om i starten af talen.
Men det var mere bare for fuldstændig at forstå det: Fordi det udrejsecenter, som regeringen og Socialdemokratiet lovede skulle laves, ikke etableres på Langeland, har man opgivet planerne om det.
Er det rigtigt forstået?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-09-09:
Den placering var der ikke opbakning til i Folketingssalen.
Det må vi jo tage til efterretning.
Vi er en mindretalsregering, som der er tradition for at have i Danmark, og derfor kan det ikke gennemføres med den placering.
Derfor må udrejsecenterstrukturen være, som den er for nuværende.
Det er jo et fælles ansvar.
René Christensen (DF), 2021-09-09:
Nu står vi jo med finansloven for 2022, og der er selvfølgelig nogle gode ting, men jeg vil fokusere på noget af det, der mangler.
I forlængelse af det, som Venstre også byder ind med, vil jeg sige, at det ikke er sådan, at man ikke ville have gjort noget for et udrejsecenter; man har i hvert fald købt et, man nu ikke skal bruge, for skatteborgernes penge.
Hvad mener regeringen egentlig om, at når man ikke har et udrejsecenter – det her er jo folk, der har lavet kriminalitet, og som er blevet pålagt, at de skal udrejse af Danmark – render de folk stadig frit rundt?
Vi havde sådan set også lavet regler for, hvordan vi kunne bure dem inde, hvis de ikke overholdt reglerne.
Vi ser stadig væk nu, snart 3 år efter, at de her mennesker render frit rundt ude i samfundet.
Nogle af dem har lavet alvorlig kriminalitet, mordforsøg og andet, og alligevel render de stadig frit rundt.
Det kan da godt være, at fordi man specifikt lige kunne finde én kommune, hvor der var en SF-borgmester, altså ikke en socialdemokratisk borgmester, skulle det ligge dér, og at det fik man ikke lov til.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-09-09:
Som jeg også sagde tidligere, lavede vi et ganske grundigt arbejde i forhold til at pege på en placering, og når vi også gennemførte et køb, var det jo for at sikre, at der på den anden side af den politiske drøftelse ikke skulle være en situation, hvor man skulle ud at handle til en pris, som helt åbenlyst ville blive meget højere, fordi der var truffet en politisk beslutning.
Så det mener jeg sådan set var rettidig omhu.
Men jeg bliver også nødt til at vende tilbage til mit svar, som jeg gav til hr. Troels Lund Poulsen, for det er lidt det samme svar, som hr. René Christensen får, nemlig at vi jo har fremlagt en løsning i forhold til et nyt udrejsecenter, men vi må også konstatere, at Folketingets partier ikke var enige i den placering, og derfor kan der ikke ske nogen ændring.
Vi lagde et forslag frem, som vi må konstatere at der ikke var opbakning til, og derfor kører den bygningsstruktur og geografiske placering, der er i forhold til udrejsecentersituationen, selvfølgelig videre, og det må man bare sige er et fælles ansvar, som Folketinget samlet må bære.
René Christensen (DF), 2021-09-09:
Det er rystende, hvad man skal høre på hernede i Folketingssalen.
Der var et forslag, som den tidligere regering og Dansk Folkeparti havde lagt frem; det ønskede man ikke.
Så kommer man med et forslag, som man næsten er sikker på man i hvert fald ikke kan få sine støttepartier til at stemme ja til, fordi man lige nøjagtig peger på et område, hvor man ved, at der i hvert fald er ét parti af sine støttepartier, der vil være imod det, og på Langeland også.
Jeg vil bare lige påpege, at de her mennesker, og det er dybt kriminelle mennesker, stadig går frit rundt derude.
De har fået en dom – de har fået en dom om at udrejse af Danmark – og alligevel vælger den her regering at lade dem gå frit omkring.
Det er jo ikke i orden.
Derfor har regeringen da et ansvar.
Regeringen er kommet med et forslag, der ikke har været flertal for.
Hvad er så det næste, regeringen vil gøre?
Er det at sidde på hænderne?
Er det det, ordføreren siger?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-09-09:
Det er jo to forskellige ting, vi diskuterer her, altså dels placeringen, dels den kamp, som den nuværende regering tager, og som den tidligere regering har taget, nemlig med at få hjemsendt kriminelle udlændinge, som er her på tålt ophold.
Der kan jeg bare sige, at der arbejder regeringen knaldhårdt på at få så mange sendt hjem og få så mange aftaler på plads som overhovedet muligt.
Det er en vanskelig kamp, og det tror jeg også tidligere regeringer vil give mig ret i.
I den anden diskussion, i forhold til hvor udrejsecenteret skal ligge, kan jeg ikke genkende billedet af, at vi kunne have forudset, at det ikke kunne gennemføres.
Vi kunne have forudset modstand, for det vil der være, uanset hvor man ligger et udrejsecenter.
Jeppe Bruus (S), 2021-09-09:
Jeg kan så afsløre, at det er mine tekniske begrænsninger.
Det skal jeg beklage.
Det anerkender jeg fuldt ud at jeg desværre har.
Men jeg stod så faktisk og fandt noget her fra 2002, og af det skattestop fremgår det jo, at hvis man f.eks. har stykafgifter i kronebeløb, skal de fastholdes i nominelle kronebeløb.
Så spørger jeg bare – og det er mit andet spørgsmål – om det i det skattestop, der fremgår af 2019, så er det samme for 2002.
Er det fortsat en del af Venstres skattestop, at indekserede miljø- og energiafgifter fastlåses i nominelle kronebeløb?
Det er jo så et afklarende spørgsmål.
Jens Rohde (KD), 2021-09-09:
Ja, undskyld at jeg kom til at le lidt før, men at kalde 1,2 mia. kr. ud af den samlede finanslov som en væsentlig del af finansloven, synes jeg en lille smule er en tilsnigelse.
Jeg vil ikke være bedre end de andre, så jeg tager et helt nyt område, som slet ikke er berørt i debatten indtil nu, nemlig psykiatrien.
Det, jeg læser af finansloven, er, at der er afsat 124-125 mio. kr. ekstra til psykiatrien – hvis jeg tager fejl, må finansordføreren rette mig – men synes finansordføreren, at det tal er specielt ambitiøst, ikke mindst over for børn og unge i en tid, hvor vi ved der er mange, der har efterveer psykisk oven på coronakrisen?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-09-09:
Jeg svarer meget gerne på spørgsmål, særlig fra hr. Jens Rohde, men også fra hele Folketinget, selv om de stikker i forskellige retninger.
Hr. Jens Rohde er jo i forhold til finanslovsprocessen bekendt med, at det, der ligger under forhandlingerne, er en meget stor finanslov, som har en række udgifter, som er forhåndsdefineret eller i hvert fald tæt på, fordi vi har et inkrementalistisk system, hvor vi ikke ændrer på hele finansloven fra år til år.
Derfor kan et beløb, som i den samlede finanslov måske ikke er meget stort, jo godt være et temmelig stort beløb, hvad angår den del af finansloven, som vi faktisk har en diskussion om.
Det er jo det, der er den lidt saglige forklaring på, at et beløb på 1,2 mia. kr. godt kan være et betydeligt beløb.
Hvad angår psykiatrien, er jeg enig med hr. Jens Rohde i, at vi har en betydelig udfordring, og at coronakrisen ikke har gjort den udfordring mindre.
Vi afsatte i en tidligere finanslov 600 mio. kr. til at løfte psykiatrien, så vi har gjort noget, og vi har også sagt, at vi vil have en 10-årig handlingsplan på det psykiatriske område, men der er behov for, at vi gør mere.
Jens Rohde (KD), 2021-09-09:
Ja, ja, men alt er jo relativt, som man siger, når man diskuterer størrelser, og fred være med det.
Jeg konstaterer bare, at forhandlingsreserven vel næppe nogen sinde har været så lille, som den er på nuværende tidspunkt.
Men det er muligt, at vi kan forhandle den op.
Vil regeringen møde et, skal vi sige ønske om at bruge nogle flere penge på psykiatrien for næste år?
Så kan vi altid finde ud af, hvor det skal være, for det er jo trods alt et bredt område, og jeg anerkender også de indsatser, som bliver lavet.
Vil man møde sådan et ønske med et åbent sind i forhandlingerne?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-09-09:
Når forhandlingsreserven er, som den er i år, er det jo, fordi det afspejler, at vi fremlægger en stram finanslov.
Det er det nødvendige svar på en højkonjunktur, så vi får et stabilt opsving.
Jeg synes tværtimod, at det er et sympatisk forslag, og det vil vi gerne drøfte.
Sådan er det, og særlig i år er det afgørende, fordi der er behov for, at vi letter foden fra speederen rent økonomisk.
Louise Schack Elholm (V), 2021-09-09:
Den her regering har jo i høj grad været rigtig god til at bruge penge, og derfor glædede det os, da der endelig kom et reformudspil, som gav 10.000 sæt hænder og 10 mia. kr. ekstra.
Men kan ordføreren bekræfte, at det stadig væk giver et negativt resultat på bnp'en i 2030 på 4 mia. kr., fordi man har lavet så mange ting indtil videre, hvor man har trukket penge ud af statskassen?
Så kan ordføreren bekræfte, at den her regering samlet set frem mod 2030 har leveret et negativt resultat på 4 mia. kr. på bnp-væksten?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-09-09:
Det, vi har sagt, er, at når vi eksempelvis i forbindelse med Arnepensionen trækker mennesker ud af den strukturelle beskæftigelse, vil vi også tage initiativer, som modgår det, og det er det, vi gør nu.
Jeg synes bare, at man for seriøsitetens skyld bør forholde sig til, hvad Arneforslaget faktisk er for et forslag.
Det, der er den væsentligste årsag til, at vi i de kommende år vil se en stigende strukturel beskæftigelse, er, at vi er blevet enige med hinanden og danskerne om, at pensionsalderen skal gå op.
Forudsætningen for, at vi lavede aftalen i 2006 om, at pensionsalderen skulle gå op, var, at der var en efterløn.
Den fjernede de borgerlige partier, og da man fjernede den, løb man også en betydelig risiko for at fjerne den folkelige opbakning til, at pensionsalderen stiger.
Det har vi ændret på ved at lave Arnepensionen, så vi både sikrer, at nedslidte kan komme på pension, og at vi samtidig bidrager til, at der i fremtiden vil være en folkelig opbakning til en stigende pensionsalder, som er fundamentet under dansk økonomi.
Louise Schack Elholm (V), 2021-09-09:
Det var sådan et typisk politikersvar, hvor jeg ikke fik svar på det, jeg spurgte om.
For ordføreren ville nemlig ikke give mig ret i eller afvise, at det indtil videre samlet set er minus 4 mia. kr., man leverer i 2030 fra den her regering på bnp-udviklingen.
Så det må ordføreren godt forholde sig til.
Så er det jo fint, at ordføreren så prøver at skyde løs i forhold til ting, som partiet i øvrigt selv har støttet i sin tid.
Men kunne ordføreren måske svare på spørgsmålet i stedet for?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-09-09:
Jamen når vi diskuterer den strukturelle bnp-udvikling i det her land, diskuterer vi jo det, der ligger nedenunder, nemlig det strukturelle arbejdsudbud.
Og der siger jeg bare, at vi har forpligtet os på, at hvis vi tager hænder ud af den strukturelle beskæftigelse, sætter vi også hænder ind.
Så laver vi i øvrigt initiativer, investeringer i uddannelse, investeringer i grøn teknologi og infrastruktur og på en lang række andre områder, som gør, at vi bliver rigere – altså, vi har en ambition om, at vi bliver rigere.
Jeg synes bare, at Venstre, når man diskuterer det her, ikke skulle forholde sig alene til tallene, men kigge på en større og samlet helhed, i forhold til hvad årsagen er til, at den strukturelle beskæftigelse stiger, og det er i høj grad den stigende pensionsalder.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-09-09:
Tak for det.
Jeg har lige en historisk rettelse: Der er ikke nogen, der har afskaffet efterlønnen.
Og det kunne måske være hjælpsomt, hvis den socialdemokratiske finansordfører kunne fortælle, hvem der var beskæftigelsesminister og fremsatte det lovforslag, som begrænsede efterlønnen, bare så vi lige har det på plads.
Det tror jeg måske ikke helt fremgik af det svar, som ordføreren gav.
Og så vil jeg sådan set fortsætte i det spor: Når regeringen siger, at Danmark kan mere, kan ordføreren så bekræfte, at konsekvensen af den førte politik og en en til en-gennemførelse af det, regeringen har præsenteret, er, at Danmark kan mindre i 2030, end hvis den her regering ikke havde haft magten de sidste 2 år?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-09-09:
Det, der er sandheden bag det der lidt drillende spørgsmål, er jo, at vi forud for valget i 2015 gik til valg på ikke at lave, lad os så kalde det en de facto-afskaffelse af efterlønnen.
Det valg tabte vi, hvad angår det spørgsmål.
Men vi valgte at gennemføre en lang række andre fornuftige ting, men acceptere, at der ikke var flertal for vores position, hvad angik efterlønnen.
Derfor måtte vi selvfølgelig udleve det, der var et flertal i Folketinget der ønskede.
Det er jo her i 2021 ikke nogen afsløring, som sådan får de gule bjælker frem hos Ekstra Bladet eller B.T.
Jeg skal gerne bekræfte, at det var sådan, det gik til, men så er det heller ikke en større afsløring.
Hvad angår vores udspil, kan jeg bekræfte, at når vi trækker den strukturelle beskæftigelse ned, forpligter vi os også på at styrke den, og vi bruger i øvrigt de penge, der bliver som konsekvens af det, til at investere i at gøre Danmark rigere.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-09-09:
Det blev så ikke mere korrekt af, at ordføreren sagde, at det var i 2015.
Det var i 2011.
På det konkrete spørgsmål om, at man kan mere, og at hvis man skal kunne noget mere, er det, fordi velstanden er vokset, svarer ordføreren fuldstændig udenom.
Faktum er, og det bedes ordføreren bekræfte, at bnp er 4 mia. kr. lavere med den her regerings politik.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-09-09:
Nu vil jeg forsøge at holde mig til finanslovsforslaget, som er det, vi diskuterer i dag, og som er statens budget for 2022.
Hvis der så bliver lavet nogle reformer ved siden af, som kommer til at gælde efter 2022, er det jo fint, men nu har vi et budget for staten for 2022, og dér er der altså stadig væk noget, der slår mig.
Det er rigtigt, at der er nogle programmer i gang, eksempelvis vil man forsøge at spare noget på nogle konsulenter – det var allerede i gang sidste år, så der er ikke noget nyt i det.
Det er derfor, jeg tænker: Der er gået et helt år, og har man ikke i løbet af det år fundet ud af, at der måske var nogle steder, hvor man kunne spare nogle penge, i forhold til da man fremlagde finansloven for sidste år?
For ellers synes jeg ikke, man leder grundigt nok, når man har så stort et budget.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-09-09:
Der er intet i FN's klimarapport, der beroliger mig – tværtimod!
Det er foruroligende læsning, og det er læsning, som gør, at vi skal handle, og det er også læsning, som fortæller mig, at det var rigtigt, da vi lavede den mest ambitiøse klimamålsætning i verden – en klimamålsætning, som vi nu i fællesskab er ved at opfylde.
Det er også en rapport, som understreger behovet for, at vi bliver ved med at prioritere klimaområdet, og dermed er det også en rapport, som underbygger, at vi på reformsporet har afsat et milliardbeløb til fortsat at investere i den grønne omstilling.
Torsten Gejl (ALT), 2021-09-09:
Jeg oplever det ikke som et ja.
Jeg oplevede ikke det, som ordføreren sagde, som et ja til, at den her finanslov helt sikkert er grønnere end den, vi havde sidste år.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-09-09:
Altså, det er rigtigt nok, at værktøjet i forhold til konsulenter er det samme, men besparelsen på konsulenter vil år for år stige, fordi vi bliver ved med at stille krav til både os selv i staten, men også til kommuner og regioner i forhold til at finde besparelsespotentialet, så vi kan styrke vores velfærd.
Jeg vil sige to ting: Når Konservative møder op, drøfter vi gerne forslag, også forslag, som kan tilvejebringe flere penge til at investere i noget af det, vi kan blive enige om.
Men omvendt er der også tale om en regering, som i modsætning til den tidligere borgerlige regering er optaget af at styrke velfærden, og det afspejles også i finansloven.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-09-09:
Og politiet i Afghanistan er jo Taleban eller i hvert fald styret af Taleban.
Det tror jeg godt vi kan blive enige om er situationen nu.
Og så spørger jeg bare, hvorfor regeringen vil give 80 mio. kr. til politiet nede i Afghanistan, altså til Taleban.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-09-09:
Vi har som verdenssamfund og land en betydelig interesse i, at vi både internt i Afghanistan, men også i landene udenfor sikrer en stabilitet og sikrer, at vi faktisk hjælper de mennesker, som i øjeblikket er på flugt.
Den vigtigste lære af Syrienkonflikten var, at da der udbrød krig i Syrien, flygtede et kæmpe antal ulykkelige mennesker til nærområderne.
Der blev de faktisk i den periode, hvor vi var i stand til at tilvejebringe ordentlige skoler og okay leveforhold.
På et tidspunkt stoppede den betalingsvillighed, og så satte flygtningene sig i bevægelse imod Europa.
Den fejl må vi ikke begå igen.
Derfor har vi en opgave i at sikre stabile forhold internt i Afghanistan og også sikre, at der er forhold omkring Afghanistan, som gør, at de her mennesker ikke sætter sig i bevægelse.
Om der er en udvikling i øjeblikket på jorden i Afghanistan, der gør, at vi skal kigge på den bevilling igen, må vi tage en drøftelse af.
Men det er det, der er hovedsagen og årsagen til vores prioriteter.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-09-09:
For der står direkte, at det er, for at man skal sikre befolkningens retssikkerhed.
Og nu står regeringen og siger, at 80 mio. kr. til Taleban, som står for politiet i Afghanistan, vil sikre borgernes retssikkerhed i Afghanistan.
Virkelig?
Taleban, borgernes retssikkerhed?
Jeg tror, at dem, som taler imod systemet dernede, f.eks. kvinderne, har en lidt anden opfattelse af retssikkerhed end den, som regeringen og Taleban åbenbart har.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-09-09:
Nu tror jeg ikke, vi skal gøre det mere fjollet, end det behøver at være.
Vi vil selvfølgelig i forbindelse med udbetalingen af midler fremadrettet i hele verden sikre os, at vi ikke udbetaler til regimer og organisationer, som bruger pengene på at undertrykke deres befolkning.
Det vil også være tilfældet, når vi skal kigge på, hvordan vi rent faktisk implementerer den her finanslov.
Jeg er helt med på og har fulgt det tæt og tager det ekstremt alvorligt, at situationen i Afghanistan ændrer sig dag for dag i den her tid.
Situationen på jorden vil ses afspejlet i den måde, vi rent faktisk implementerer finansloven på.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-09-09:
Vi behandler et finanslovsforslag, som jo er budgettet for staten for 2022, og det budget bygger på nogle forventninger om, hvordan dansk økonomi er, baseret på de strukturer, som dansk økonomi har, og de konjunkturer, vi har, osv.
Derfor har der jo også tidligere, især når der har været blåt flertal i Folketinget,
været en tradition for, at man ikke kun er sammen om at bruge penge, men også er sammen om at sikre forudsætningerne for, at der er nogle penge at bruge af.
Der kan jeg forstå, at der nu er kommet den praksis her, at det røde flertal i Folketinget, når vi laver finanslov, kun kan bruge penge.
Når man skal sikre rammerne for, at der er en økonomi også i fremtiden, så er det ligesom uddelegeret til nogle andre forhandlinger, hvor de blå kan være en del af det.
For man kan ikke lave det med det røde flertal.
Er det en god måde at gøre det på, altså at man, når man har ansvaret som et flertal her i Folketinget, kun tager ansvar for at bruge penge, ikke for at sørge for, at der også er en god økonomi at bruge af?