runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susie Jessen (DD), 2024-10-22:
Det var netop, fordi jeg blev bedt om at deltage i et radioprogram om finanslovsudspillet, som vi havde lavet i Danmarksdemokraterne.
Da jeg så henviste til vores finansordfører, fik jeg at vide: Nej, vi vil have dig, fordi du er en kvinde.
Jeg skal ikke deltage i nogen som helst debat, fordi jeg er en kvinde.
Jeg skal deltage i en debat, fordi det er mig, der passer til den debat.
Jeg deltager i ligestillingsdebatter, fordi jeg er ligestillingsordfører, og så skal vores finansordfører da overhovedet ikke fravælges, fordi han er en mand.
Og det er i øvrigt også det, som DR er i gang med netop nu på alle mulige parametre.
Jeg synes, det er så forkert.
Det er så forkert, at vi begynder at kønsdiskriminere mænd på den her måde.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-22:
Tak, og tak til ordføreren for en god tale.
Jeg er meget enig med ordføreren på det her område, og det tror jeg heller ikke er nogen hemmelighed.
Jeg bliver nødt til lige at følge op på Moderaternes ordførers spørgsmål her, fordi der bliver sagt, at det er absurd, at kvinder vil blive valgt bare på baggrund af deres køn.
Det vil de selvfølgelig ikke.
Det, vi laver her, skaber nemlig reaktioner derude, som fører til direkte diskrimination på baggrund af køn.
Jeg husker, at Danmarksdemokraterne for måske halvandet års tid siden havde lavet et finanslovsforslag.
Det var udarbejdet af jeres ordfører, som er en mand, og det var tydeligvis den mest kompetente til at udtale sig om det, for det var ham, der havde udarbejdet det her forslag.
Kan ordføreren oplyse, hvem der blev bedt om at deltage i en debat om det her emne, og hvorfor vedkommende var blevet bedt om at gøre det?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-22:
Herinde i Folketingssalen er diversitet, når man ikke må sige målmand længere, men skal sige keeper eller noget, for ellers træder man nogen over tæerne.
Men her hører vi en ordfører for et parti, der ikke står på mål for det.
Man siger ordret heroppefra, at man ønsker, at kvinder kommer længere frem i samfundet, og derfor har man lavet måltal, men det er da diskrimination.
Når man ønsker at lave måltal for, hvor mange der skal være et sted, er det jo, fordi man ønsker, at der kommer en holdning om og et krav om, at det er noget, man skal forholde sig til, når Pia og Poul er fuldstændig lige dygtige til stillingen.
Det er da diskrimination.
Hvordan kan Moderaterne ikke se det?
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-10-22:
Dette lovforslag indeholder flere gode elementer.
Vigtigst er det, at den grønlandske skatteforvaltning skal kunne trække oplysninger fra det danske indkomstregister i stedet for som i dag, hvor oplysningen udveksles med den danske forvaltning.
Det er en positiv ændring, og det vil utvivlsomt gøre de forvaltningsmæssige arbejdsgange bedre.
Derudover vil straffene, sanktionsniveauerne, også blive tilrettet, f.eks. straffen for passiv skattesvig med grov uagtsomhed.
Her er det jo vigtigt at sige, at selv om denne ændring giver et merprovenu for staten, skal det ikke i sig selv være en målsætning, at folk forbryder sig mod vores skattelovgivning.
Der ligger et ansvar på både borgerne og systemets skuldre for ikke at gå forkert af hinanden, når indkomst, afgifter m.v. skal indberettes.
Det sidste større element vedrører en modernisering af sanktionsbestemmelsen ved overtrædelse af reglerne om omkostningsgodtgørelse, og der kan jeg forstå på høringssvarene, at der ytres bekymring om, hvorvidt Skatteministeriet sidestiller en underhåndsaftale mellem rådgiver og klient om at fakturere et fuldt honorar med henblik på uberettiget at opnå adgang til omkostningsgodtgørelse med en helt almindelig og lovlig no-cure-no-pay-aftale.
Fra Det Konservative Folkepartis side vil vi gerne være sikre på, at man ikke sidestiller en lovlig praksis med en decideret ulovlig praksis.
Det er bare, så der er styr på det.
Men i det store og hele kan Det Konservative Folkeparti støtte forslaget.
Rosa Eriksen (M), 2024-10-22:
Så er det også diskrimination, at der lige nu er stilstand i, hvor mange kvinder der er i bestyrelser og ledelseslag, hvor der overvejende er mænd.
Den her diskussion kan jo blive ved.
Vi i Moderaterne tror på, at når vi herindefra sætter nogle måltal, sørger vi for at få øjnene op for, at man rekrutterer med diversitet, at man rekrutterer begge køn, og at man rekrutterer de mest kvalificerede, og det er uanset køn.
Men det er vigtigt, at man både har kvinder og mænd.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-10-22:
Tak for det.
Det er altså i den situation, hvor skattevæsenet undersøger en borger, og hvor det tegner til, at der er besvigelse af en eller anden art.
Tit og ofte, i hvert fald besvigelse for op til 500.000 kr., kan det afgøres administrativt.
Spørgsmålet er så, om vedkommende under sådan en undersøgelse og sigtelse hos skattevæsenet skal have beskikket en advokat.
Jeg vil lige vende tilbage til det centrale lidt senere og blot for nærværende præcisere, at der både kan beskikkes advokater i straffesager for retten, men også i straffesager, der kører administrativt ved skattevæsenet.
Som min kollega var inde på lige før, gælder den her regel nu også overtrædelser af toldlovgivningen, og den gælder også overtrædelser, der foretages af virksomheder.
Tidligere kunne de to elementer medføre, at man ikke fik beskikket en advokat.
Det kan man altså efter det her.
Det er udmærket.
Til sidst er der lige et lille problem, synes jeg i hvert fald, eller rettere sagt er det nok bare mig, der har misforstået noget.
Det er i hvert fald noget, jeg synes vi skal have præciseret.
Når man får beskikket en advokat, hvad end det er i retten eller i forbindelse med skattevæsenet, smøres advokaten jo ikke uden penge .
Det vil sige, at når sagen er færdig, er der en regning på 1.880 kr. i timen fra advokaten.
Den betaler det offentlige, hvad enten det er ved retten, eller det er ved skattevæsenet.
Er vedkommende blevet kendt skyldig og dømt på den ene eller den anden måde, kræver staten selvfølgelig pengene ind hos den dømte, sådan er det.
Så kommer vi til det centrale her, for der er åbenbart to situationer i § 2: »En sigtets anmodning om beskikkelse af en forsvarer rettes til told- og skatteforvaltningen, der indbringer spørgsmålet for retten.
« Det er til at forstå.
Hvis man er sigtet og gerne vil have en forsvarer, finder retten ud af det.
Så kender man også reglerne.
Det er de samme regler, som gælder i straffeloven, hvor man selv kommer til at betale, hvis man er blevet kendt skyldig.
Det er altså en situation, hvor den sigtede ikke selv har lyst til at få en forsvarer.
Kan det tænkes?
Ja, det kan sagtens tænkes i mange tilfælde, hvor det er mere eller mindre givet, at vedkommende har snydt i skat, og hvorfor skal han så have en tillægsbøde i form af en ekstraregning til en offentlig beskikket forsvarer?
Skåret ud i pap kan man spørge: Kan en sigtet, der af det offentlige og skattevæsenet får beskikket en advokat, sige, at det vil vedkommende under en administrativ straffesag ikke have, for det kan vedkommende godt klare selv, til gengæld får vedkommende så heller ikke en regning?
Det finder vi ud af under udvalgsbehandlingen.
Anders Kronborg (S), 2024-10-22:
Noget af det fantastiske ved at være skatteordfører er jo, at man bliver klog på mange ord i skattelovgivningen, og jeg har også selv anskaffet mig læsebriller, fordi der er enormt mange sider at læse.
Det her lovforslag er heldigvis ikke så læsetungt.
Det vil styrke retssikkerheden; det vil ikke svække retssikkerheden.
Det vil styrke borgernes og virksomhedernes retsstilling under Skatteforvaltningens behandling af en administrativ bødesag.
Med forslaget foreslår man en ændring af anvendelsesområdet.
Det betyder, at en overtrædelse af toldlovgivningen ikke længere generelt skal være undtaget mulighederne for, at der kan ske beskikkelse af en forsvarer til den, der er sigtet i en administrativ straffesag, som behandles af Skatteforvaltningen.
Det foreslås, at en sigtet, som ikke har en forsvarer, sikres en ret til at kunne få aktindsigt i straffesagernes materiale.
Det vil lette sagsgangene og komme virksomhederne og borgerne til gavn.
Jeg har været lidt tilbage i historikken omkring det her lovforslag, og jeg kan se, at sidste gang, man var inde at lave det, var i 1980'erne.
Det vil sige, at det er lige så lang tid tilbage som til dengang, hvor jeg blev født, og jeg er omkring 42 år på nuværende tidspunkt – og så er det vel sådan set meget fornuftigt at sende et forslag på værksted.
Så det ser jeg meget frem til.
Jeg kan også meddele de ærede medlemmer af Folketinget, at det ser Alternativet også meget frem til, for Alternativets ordfører har dags dato kontaktet mig og bedt mig meddele, at ligesom Socialdemokratiet kan støtte det her lovforslag, kan Alternativet også støtte lovforslaget.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-10-22:
Tak til ordføreren for de kommentarer.
Jeg deler sådan set ordførerens behov for, at der netop er den der demokratiske debat, og derfor er det jo også vigtigt, at vi finder en løsning i forhold til tolkning, men det er noget, som er op til Præsidiet.
Jeg kan som kommende formand for Grønlandsudvalget, for der er det her formandsskifte den 1. november, sige, at jeg i hvert fald vil gøre, hvad jeg kan, både i forhold til det her specifikke lovforslag, men også i forhold til at vi får en afklaring på hele tolkesituationen.
For det har en rigtig stor betydning, at der selvfølgelig kan være den her demokratiske debat om de her vigtige lovforslag, som også vedrører Grønland.
Anders Kronborg (S), 2024-10-22:
Ja, det er der, og jeg trykkede mig sådan set også ind ved den tidligere ordfører.
Nu kan Præsidiet jo ikke vide, om jeg kan tale grønlandsk.
Det kan jeg så oplyse at jeg ikke kan, men jeg havde sådan set ønsket at deltage i debatten.
Det er jo lidt svært, når jeg ikke kan forstå grønlandsk.
Så der er jo bare en udfordring, når vi har de her lovforslag i salen.
Det er der for den, der taler grønlandsk, og jeg har stor forståelse for, at man fra Grønland gerne vil tale sit modersmål på Folketingets talerstol, men man må også bare anerkende, at der er en stor udfordring for os, der skal modtage det, fordi vi jo ikke kan forstå, hvad der bliver sagt.
Så jeg håber bare, at man tager den udfordring yderst seriøst, og så vil jeg bare tillade mig over for den nuværende ordfører at takke for, at der i hvert fald er en tilkendegivelse af, at man også tager det her i Grønlandsudvalget, for det er en seriøs sag, der vedrører Grønland.
Og så ved jeg, at det er omkring den 1. november, at der kommer en ny formand for Grønlandsudvalget, så jeg synes, at vi i Skatteudvalget skal bestræbe os på at prøve at være fleksible i forhold til en tidsplan, så Grønlandsudvalget har de bedste forudsætninger for at være en del af den her lovbehandling.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-10-22:
Tak for ordet.
Inuit Ataqatigiit i Folketinget bakker op om, at Grønland får adgang til oplysningerne i indkomstregistreringen.
Det vil lette sagsbehandlingen og skabe muligheder for at udvikle de administrative sagssystemer, som der er i Grønland, så vi siger tak for lovforslaget til regeringen og til ministeren.
Oplysningerne er særlig relevante i forhold til de grønlandske medarbejdere, som har danske arbejdsgivere, og det er mere end 10 pct. af de beskæftigede i Grønland.
Så det er et betragteligt stort mindretal, kan man sige, blandt dem, der er ansat i det grønlandske samfund.
Selv om skattemyndighederne i Danmark normalt ikke giver den her form for adgang til skatteforvaltningssystemer til andre lande, er der her tale om en helt særlig situation, fordi Grønland og Danmark indgår i et rigsfællesskab.
I høringen kan vi se, at Datatilsynet sår tvivl om det her med overførselsgrundlaget, og det hænger sammen med, at EU endnu ikke har truffet en tilstrækkelighedsafgørelse i forhold til Grønland.
Vi har ventet længe på afgørelsen, og indtil da vil databeskyttelsesforordningen fortsat skabe problemer i Grønland, også det, vi kalder persondatalovgivningen, og som vi kæmper for at få ændret, fordi Grønland og Danmark i så fald bliver et usikkert tredjeland.
Så derfor vil det også være et fokusområde.
Så vil jeg sige som kommende formand for Grønlandsudvalget her i Folketinget, at jeg vil tage de kommentarer, der er kommet fra de forskellige partier, bl.a. fra Socialdemokratiets ordfører og fra Liberal Alliance, med, og at der selvfølgelig bliver mulighed for, at vi laver en betænkning i Grønlandsudvalget.
Så der vil vi tage alle de her ting med.
Med det vil vi bare sige tusind tak, og at vi bakker op om lovforslaget.
Mange tak.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-10-22:
»Qujanaq, siulittaasoq.
Folketingimi maanna L 29
pillugu inatsisissatut siunnersuut eqqartorparput, tassa Kalaallit Nunaanni Akileraartarnermut taavalu isertitaqarnermut nalunaartarneq pillugu aaqqiissuussutissannik siunnersuut, tassanilu aamma nunatta oqartussaaffii annerusumik akisussaaffinnik peqataatinneqarnerulersinnaanissaanik aaqqissuuseqataasussaq.
Tamanna aporfinnik nukittorsaaqataasinnaasutut isigaarput.
Tassa aporfiit piiarneqarsinnaasut.
Qujanaq.«
[Ovenstående er en helt uredigeret gengivelse af talerens eget manuskript som modtaget af Folketingets Administration den 22. oktober 2024.
Der tages således forbehold for mulige fejl og mangler].
»Tak Formand.
Vi er her i Folketinget i gang med at drøfte L29, som vedrører forbedringer i Skatte & Indkomstregistrering i Grønland, herunder også forhøjelse af ansvaret for området i Grønland.
Vi anser dette forslag som overdragelse af større ansvar.
[Ovenstående er en helt uredigeret gengivelse af talerens eget manuskript som modtaget af Folketingets Administration den 22. oktober 2024.
Der tages således forbehold for mulige fejl og mangler].
Samira Nawa (RV), 2024-10-22:
Mange tak.
Det var i 2021, at Grønlands daværende departement for finans og ligestilling anmodede om, at skatteforvaltningen i Grønland får adgang til relevante oplysninger i indkomstregisteret, og det er et af elementerne i det lovforslag, vi nu står med og behandler.
Dertil kommer elementet om en sanering af sanktionsbestemmelserne i skatte- og afgiftslovgivningen.
Endelig er der også et element om, at Skatteforvaltningen skal kunne indhente oplysninger hos tredjemand til brug for kontrol vedrørende indeholdelse af kildeskat.
Tilsammen er der jo tale om en oprydning, sanering og tilpasning af lovgivningen, som giver bedre muligheder for Grønland, og det bakker vi op om i Radikale Venstre.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-10-22:
Jeg vil næsten sige, at jeg som ordfører for Danmarksdemokraterne i hvert fald ikke har den samme kasketforvirring i forhold til straffesager, som Venstres ordfører har med sin baggrund inden for det juridiske.
Så vi andre føler os i sådan rimelig trygge hænder i forhold til den udvalgsbehandling, der jo vil komme i gang nu, og i forhold til at hr. Preben Bang Henriksen nok skal sørge for at få stillet de her spørgsmål de steder, hvor der kan stilles spørgsmål.
Omvendt vil jeg også sige, at jeg nu også mener, at vi med det her lovforslag er i rimelig god gænge.
Det er i hvert fald vores vurdering, i forhold til at man har taget langt de største og fleste indledende svømmeøvelser for at komme i mål med en ny hovedlov, den såkaldte skattestraffesagslov, som jo så skal afløse forsvarsbistandsloven, som er den, der har været gældende indtil nu i forhold til de her dele.
Formålet med lovforslaget er jo at styrke borgeres og virksomheders retsstilling under Skatteforvaltningens behandling af de her administrative bødesager, som der måske nok, kan man forvente, vil komme flere af, fordi man har åbnet op for den her praksis, i forhold til at mindre straffesager kan ordnes på den her administrative facon.
Men det ændrer ikke på, at vi også i Danmarksdemokraterne har en forventning om, at uanset om man er en juridisk person eller en civil person, en borger, skal man naturligvis have ret til at kunne forsvare de sager, der skal forsvares, og at man også har hjemmelen til at kunne tilbyde hjælp de steder, hvor det skal gøres.
Det er det, som vi skal i mål med i forhold til den lov, der nu er til behandling her, og der synes vi i Danmarksdemokraterne også, at det naturligvis er på sin plads, at vi får stillet de spørgsmål, som også hr. Preben Bang Henriksen jo var inde på.
Men overordnet set er vi i Danmarksdemokraterne rimelig trygge ved at støtte det her lovforslag.
Serdal Benli (SF), 2024-10-22:
Tak for ordet.
Vi står her i dag for at behandle et lovforslag, der vedrører borgeres og virksomheders retsstilling, nærmere bestemt i administrative bødesager på skatteområdet.
Som jeg læser lovforslaget, er det klart, at det entydigt øger retssikkerheden, både for borgere og virksomheder.
I SF mener vi, at det er helt afgørende, at retssikkerheden er i top, og at lovgivningen selvfølgelig løbende tilpasses for at sikre, at der ikke er smuthuller eller mangler, der kan svække borgernes, men også virksomhedernes rettigheder i forhold til Skatteforvaltningen.
Dette er vigtigt for at sikre, at alle borgere og virksomheder, der måtte stå over for sager på skatteområdet, har adgang til ordentlig juridisk bistand.
Retten til forsvar er en af grundstenene i vores retsstat, og dette forslag, må man jo sige, er med til at styrke dette.
Samtidig bemærker jeg også, at de økonomiske konsekvenser af lovforslaget vurderes at være relativt beskedne.
Det er med andre ord et forslag, der øger retssikkerheden uden at påføre staten unødige omkostninger.
Så på den baggrund kan vi i SF støtte forslaget, og vi ser det som en fornuftig og nødvendig opdatering af lovgivningen på skatteområdet, der styrker retssikkerheden og sikrer, at borgernes og virksomhedernes rettigheder bliver bedre beskyttet.
Så skal jeg også hilse fra Enhedslisten, som ikke kunne være her i dag, og sige, at de på lige fod med SF støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Rasmus Stoklund (S), 2024-10-22:
Jeg vender tilbage.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-10-22:
Jeg takker ministeren for det mundtlige svar, der er kommet her, og jeg imødeser det kommende skriftlige svar.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-10-22:
Med L 31 vil man sikre bedre retssikkerhed for sigtede, bl.a. ved overtrædelser af toldlovgivningen, så man kan sørge for, at de får beskikket en advokat ved administrative straffesager.
Generelt set
Det er også godt, at juridiske personer kan få samme ret til beskikkelse af en sagfører, og at sigtede, der ikke har en forsvarer, selv kan søge aktindsigt i sin sag.
Der er så et enkelt spørgsmål fra Det Konservative Folkeparti, og det drejer sig egentlig om alt det her med forsvarerpålæg – at der kan anvendes forsvarerpålæg, såfremt der verserer en anden straffesag for sigtede.
I mit parti tænker vi, at det er værd lige at spørge ind til, hvad begrundelsen er for, at man siger, at man går ud fra retsplejelovens bestemmelser og ikke ud fra forsvarerbistandsloven, i forhold til at man vil give mulighed for forsvarerpålæg, såfremt det findes nødvendigt.
Der er forskel på, om det er nødvendigt, eller om det undtagelsesvis, hedder det, skal gøre sig gældende.
Hvad er begrundelsen for, at man er nået frem til, at det skal være nødvendigt og ikke det andet?
Men i det store hele kan Det Konservative Folkeparti støtte forslaget.
Mohammad Rona (M), 2024-10-22:
Der er sådan set blevet sagt mange gode ting i dag.
Det her er jo en gennemgang af regler fra 1980'erne, hvor man nu styrker retsstillingen for borgere og virksomheder i behandlingen af straffesager.
Det er en ny hovedlov, der skal erstatte den nuværende, så den lever op til, hvad der aktuelt er brug for.
Fremover vil man kunne få beskikket en forsvarer, også ved overtrædelse af toldlovgivningen, ligesom vi åbner op for muligheden for, at man får beskikket en forsvarer, når den sigtede er en juridisk person.
Den nye og samlede hovedlov betyder også, at vi indsætter en bestemmelse om aktindsigt for en sigtet i sager, hvor man ikke har en forsvarer.
I min optik er det her faktisk en rigtig god opgradering, man ikke kan være imod, tværtimod.
Her stiller vi en masse borgere og virksomheder bedre.
Det hilser vi velkommen, og vi støtter lovforslaget.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-10-22:
Tak for det, formand.
Hos Liberal Alliance er vi altid meget optaget af at sikre retssikkerhed og fairness i mødet med myndighederne, og det gælder i særdeleshed også i mødet med skattevæsenet.
Det kan man jo desværre ikke altid sige er tilfældet, men med L 31 kommer vi et lille skridt i den rigtige retning med beskikkelse af forsvarer i situationer, hvor det i dag ellers ikke er tilfældet.
Så det kan LA godt stemme for.
Og så skulle jeg hilse fra Radikale Venstre og fra Dansk Folkeparti og sige, at de også stemmer for.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-10-22:
Det er bare, så mit spørgsmål bliver formuleret ordentligt.
Mit spørgsmål gik på, hvorfor man er nået frem til den konklusion, at man vil forbeholde sig muligheden for at lave et forsvarerpålæg, såfremt det findes nødvendigt, og ikke ved bestemmelsen, som findes i forsvarerbistandsloven, om, at det undtagelsesvis gøres påkrævet.
Det er spørgsmålet.
Peter Kofod (DF), 2024-10-22:
Tak for det, formand.
Tidligere ordførere har jo redegjort rigtig fint for indholdet af det her lovforslag, og jeg skal bare meddele, at vi helt klart regner med at kunne støtte det.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-22:
Jeg finder det forunderligt, at man ikke kan sige: Ja, jeg er enig i, at sådan kan det forholde sig.
I forhold til det med repræsentation vil jeg sige, at hvis det er et formål med vores ligestillingslovgivning, skal vi til at ændre nogle formålsbestemmelser, for det er altså ikke det, der står i formålsbestemmelserne at lovgivningen skal sikre.
Mener ministeren ikke, at man kan repræsentere andre end sit køn?
Jeg føler mig f.eks. mere repræsenteret af en liberal mand, end jeg gør af en socialistisk kvinde.
Magnus Heunicke (S), 2024-10-22:
Ligestilling handler om lige muligheder, men det handler også om repræsentation, og det kan jeg høre på debatten at vi nok ikke er enige om.
Det er jo helt i orden, men jeg synes, at man skylder, når man stod som ordfører og hyldede, at der de seneste 50 år er sket mange fremskridt på ligestillingsfronten, at sige, at det jo ikke kun skyldes lovgivningen, for den lovgivning, der forhindrer diskrimination, har vi jo sådan set haft i lang, lang tid; det er jo også den meget, meget afgørende vigtige repræsentation.
Repræsentationen er også et vigtigt mål for mig, og det er jo ikke kun for mig.
Utallige forskere og utallige private virksomheder arbejder også med repræsentation og ikke kun det rent formalistiske og juridiske med, at der er lige muligheder.
Det handler også om repræsentation, og det mener jeg også er et vigtigt mål, når vi skal måle, hvordan det går med ligestillingen.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-22:
Mange tak, og velkommen til den nye ligestillingsminister i den livlige debat, der altid er, når vi har lovforslag på ligestillingsområdet i salen.
Det, jeg oplever er grunden til, at den altid bliver livlig, er en uenighed om, hvad ligestilling er.
Derfor vil jeg benytte anledningen til at spørge ministeren, om han helt grundlæggende er enig i følgende: at ligestilling betyder, at folk skal have lige muligheder, at man ikke skal diskriminere på baggrund af køn, og at man derfor også anerkender, at der på en arbejdsplads, hvor der er en 50-50-fordeling, sagtens kan forekomme forskelsbehandling på baggrund af køn, og at der omvendt i en virksomhed, hvor der ikke er en ligelig fordeling, godt kan være ligestilling, så man behandles ens, uanset om man er mand eller kvinde.
Er ministeren enig i det?