runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2019-11-26:
Det er vist ikke nogen hemmelighed, at når vi skal forhandle erhvervspolitik, er det langtfra altid, at jeg er enig med flertallet eller enig med regeringen.
Men når det kommer til finansiel kriminalitet, når det kommer til hvidvask, er jeg fuldstændig lige så hård, som jeg er i forhold til al mulig anden kriminalitet.
Kriminelle forbrydere skal fanges, de skal bag lås og slå, hvis vi kan lykkes med det –
der er jeg bare nådesløs.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren for Det Konservative Folkeparti, som tidligere nævnte, at der jo er en masse balancer i hele den her hvidvaskdiskussion – ikke vedrørende det her konkrete forslag, som man kun kan bakke op om, men i forhold til alt det andet, som vi oplever i vores hverdag.
Og det tror jeg vi alle sammen oplever.
Min gode partifælle Peter Seier Christensen blev forleden hevet ind i et baglokale, da han skulle sælge en guldbarre, han har haft i mange år, for når man nu er politisk aktiv, kan man ikke gøre
sådan noget, uden at der er nogen, der skal spørge, hvor man har fået den fra, og hvad man skal bruge pengene til.
Min egen far, som er en lovlydig borger, blev ringet op af sin bank, efter at jeg var blevet valgt ind i Folketinget, og blev spurgt til alle mulige forhold i hans egen økonomi.
De spurgte ham: Du har en båd, hvad bruger du den til?
Den bruger jeg til at sejle i.
Du har et antal biler, hvad bruger du dem til?
Dem bruger jeg til at køre i.
Og sådan fortsatte det.
Det har ikke noget med det her at gøre, men det er bare for at sige, at man meget let kan lade sig rive med, hver gang man hører om de her åbenlyst kriminelle mennesker, som er ikke bare kreative, men fuldstændig ublu i forhold til andre menneskers penge og vores sådan lovlighed i samfundet i øvrigt.
Men der er også en bagside af medaljen, og den håber jeg vi tager med ind i alle de sammenhænge, hvor det er relevant.
Det er det dog ikke her, så der er fuld opbakning til forslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2019-11-26:
Mange tak.
Jeg skulle hilse fra min partileder, Uffe Elbæk, som er erhvervsordfører, og sige, at vi stemmer for det her forslag.
Formålet med forslaget er at gennemføre en række tiltag, som styrker indsatsen mod hvidvask og terrorfinansiering.
Med forslaget får Finanstilsynet bl.a. adgang til at udstede administrative bødeforelæg for overtrædelser af hvidvaskloven.
Finanstilsynet får derudover adgang til at udpege en sagkyndig person, som i en nærmere bestemt periode kan følge den daglige drift af institutterne med henblik på at afdække mulige risici for finansiel kriminalitet.
Desuden får Finanstilsynet mulighed for midlertidigt at påbyde helt eller delvis stop for optagelse af nye kundeforhold, hvis der er konstateret alvorlige overtrædelser af centrale hvidvaskregler i virksomheden.
Derudover indeholder lovforslaget en række skærpede sanktioner, der kan være med til at sikre, at bekæmpelse af hvidvask og anden finansiel kriminalitet bliver taget mere alvorligt og prioriteres højere i den finansielle sektor.
Lovforslaget gennemfører den politiske aftale af 27. marts 2019 om styrkelse af indsatsen mod finansiel kriminalitet og implementerer desuden det 4. og 5. hvidvaskdirektiv vedrørende de juridiske rammer for Hvidvasksekretariatets virksomhed.
Da det er sådan, at vi ser så mange store sager om finansiel kriminalitet og hvidvask, siger det sig selv, at Alternativet stemmer for det her forslag.
Og hvis forligskredsen gerne vil det, deltager vi gerne i forliget og er med til at tage ansvaret for det her utrolig vigtige arbejde.
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-26:
Det her er et rigtig vigtigt område, som vi i Enhedslisten er glade for at der bliver rykket på.
Et Finanstilsyn med stærkere bisser er noget af det, der skal til for at kunne afskrække og forhindre kriminelle i at lænse økonomien og nedbryde samfundet og knække den tillid, der tidligere er blevet talt om, og malke vores samfund.
At skærpe kravene til virksomheder og give Finanstilsynet flere beføjelser er fornuftigt, og derfor støtter vi selvfølgelig op om forslaget.
Jeg synes, at der er flere tiltag, som viser, at vi går i den rigtige retning i forhold til det, så ros til ministeren for det arbejde.
Vi synes også, at det er positivt med den nye mulighed for at udpege en sagkyndig person, der kan følge den daglige drift i virksomheder, hvor der skønnes at være en risiko for finansiel kriminalitet.
Og i den ombæring vil jeg gerne kort bemærke, at vi længe har arbejdet for at genindføre loven om samfundsrepræsentanter i finansvirksomheders bestyrelser – samfundsrepræsentanter, der efterlever fit & proper-kravene, og som har mulighed for at underrette ministeren eller myndighederne, hvis vedkommende opdager mistænkelige forhold.
Det er noget, der kunne være med til at bidrage til at forebygge kriminel eller ansvarsløs adfærd i finanssektoren, og det vil være endnu et godt skridt i retning af en ansvarlig finanssektor, der ikke tjener de få, men tjener flertallet.
Indtil 2012 var det jo faktisk lovkrav, at der i bestyrelserne for pengeinstitutter, realkreditinstitutter og forsikringsselskaber skulle sidde en offentlig samfundsrepræsentant.
En modificeret ordning, der i modsætning til den gamle ordning giver repræsentanten mulighed for at underrette myndighederne, vil være stærkt komplimenterende til de nærværende tiltag.
Jeg ser frem til det videre arbejde med forslaget.
Tak for ordet.
Karsten Hønge (SF), 2019-11-26:
Jeg skal først sige, at SF's sædvanlige ordfører, fru Lisbeth Bech Poulsen, ikke havde mulighed for at deltage.
Det var vist noget med nogle finanslovsforhandlinger, så jeg fik til opgave at pumpe cyklen.
Markedskræfterne er gode til mange ting, men de er bedre, når vi tøjler de værste udsving.
Grådigheden skal ikke have lov til at ødelægge samfundet.
For det, vi har set, har været en røver- og kasinokapitalisme for fuld udblæsning.
SF mener, at samfundsrepræsentanter skal ind i bankerne og skridte fronten af på direktionsgangene.
Den del af lovforslaget, der omhandler Finanstilsynets adgang til at udpege sagkyndige personer, der kan følge den daglige drift i bankerne, er så langt, som vi kunne komme i den her omgang.
Og på en god dag er det vel også, hvad vi kan kalde repræsentanter for samfundet, der skal føre kontrol med den praksis og den kultur, der er i bankerne.
Desuden er tilsynets mulighed for at udstede bøder en sejr for ønsket om at holde fast i kraven på bankerne, så de ikke går hen og får dårlige ideer og uheldige kammerater.
Katrine Robsøe (RV), 2019-11-26:
Tak for det.
Jeg vil forsøge at gøre det kort.
Lovforslaget er jo en del af en aftale, som vi i Radikale Venstre har været med til at indgå for at styrke indsatsen mod finansiel kriminalitet, og så er det jo også gennemførelsen af fjerde og femte hvidvaskdirektiv.
Der er ingen tvivl om, at vi desværre har set helt absurde sager om finansiel kriminalitet, og derfor er det også nødvendigt, at vi griber ind.
Den særlige position, som vores banker har, og den tillid, som vi bør kunne have til vores pengeinstitutter, har lidt et knæk.
Genoprettelsen af den her tillid er selvfølgelig et ansvar, som sektoren selv har, men vi er også nødt til som samfund at sætte et værn op til at beskytte os.
Det er den opgave, som jeg ser det her lovforslag i sammenhæng med.
Det er derfor naturligvis også vigtigt for os, at vi giver Finanstilsynet de redskaber, det har behov for, for at det kan arbejde både effektivt og hurtigt.
Jeg vil ikke gennemgå lovforslaget – det er blevet gjort rigtig fint af flere af de foregående ordførere – men jeg vil bare sige, at vi bakker op om den aftale, som vi selv har været med til at indgå, og om det samlede lovforslag, men jeg har dog behov for, at vi får set nærmere på de bekymringer, som flere høringsparter har givet udtryk for under høringen, om retssikkerheden i forbindelse med de administrative bøder, og den del ser jeg frem til under udvalgsarbejdet.
Camilla Fabricius (S), 2019-11-26:
Når man stadig væk er ny, kan man godt påberåbe sig retten til lige at være lidt småforvirret.
Og jeg troede faktisk, at det var ordføreren fra Dansk Folkeparti, der skulle fremlægge, fordi det var hende, der havde fremsat beslutningsforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2019-11-26:
Vi støttede også det her beslutningsforslag, sidste gang det var oppe, og vi glæder os til at komme i gang med at undersøge det her område.
Det, som jeg spurgte ministeren til, da ministeren var heroppe før, var, om den undersøgelse, som bl.a. bliver igangsat via den aftale, vi har omkring reserven, i virkeligheden undersøger det, som DF ønsker, plus noget mere.
Det bekræftede ministeren, og så synes jeg egentlig, vi skal gå den vej – det synes jeg er det mest enkle.
Så derfor glæder vi os til en undersøgelse, men vi stemmer nej til beslutningsforslaget.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-11-26:
Jamen jeg synes selvfølgelig, det er vigtigt, at vi, når vi skal undersøge området, inddrager nogle af de berørte parter på området.
Man kan sige, at KL selvfølgelig også er en part, det er vigtigt at høre.
Det er trods alt deres – hvad skal man sige – sagsbehandlere, der sidder ude i kommunerne med sagerne, så de har jo også en finger på pulsen i forhold til det, der foregår.
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-26:
Jo, men det, vi fik vedtaget, er jo ikke helt dækkende. Det her handler netop om, retssikkerhedsenheden skal gennemgå nogle af de her sager, men det handler jo ikke om, hvem det er, der træffer beslutningen.
Er børn og unge-udvalget de rigtige?
Er der også i forhold til sagsbehandlernes kompetencer behov for noget mere?
Det her dækker jo rigtig, rigtig bredt i forhold til hele retssikkerhedsområdet, men også i forhold til hvad vi skal have kigget mere på.
Den anden del, vi har fået igennem, er selvfølgelig noget af det, men det er jo langtfra så dækkende, som det her beslutningsforslag er.
Anni Matthiesen (V), 2019-11-26:
Det, vi ikke kan støtte, er, at man, så få dage efter at der nu er blevet sat gang i en arbejdsgruppe, en ekspertgruppe, der skal grave ned i de her ting, siger, at nu vil man gerne have nedsat en ekspertgruppe.
Jeg synes, at der er noget dobbelt i det.
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-26:
Jeg vil godt lige høre Venstres ordfører om noget.
Det er jo rigtigt, at vi fik noget kæmpet igennem, og også tak for opbakningen til Venstres ordfører, som også gerne ville kæmpe noget igennem med hensyn til reserven på det her område.
Så var det, som jeg sagde tidligere, bedre at få lidt end ingenting.
Så kan Venstres ordfører fortælle mig, hvad det præcis er i det her beslutningsforslag, man ikke kan støtte?
Hvad er det præcis for ting, der står i det her beslutningsforslag, man ikke kan støtte?
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-26:
Men anerkender ordføreren ikke, at der jo er forskel på, om man laver en undersøgelse med KL, hvor KL skal undersøge sig selv – det er bare for at sige, at vi ved, at der i de her sager er rigtig mange fejl og mangler – eller om man også har andre aktører på hele området med?
Jeg er helt bekendt med det, vi aftalte, for jeg synes jo, det er så utrolig vigtigt, at det er kommet på bordet.
Og så har man det også sådan som ordfører, at det er bedre at få noget end ikke at få noget som helst, så det er selvfølgelig rigtig godt, at vi fik de ting med, vi gjorde, men det kan vi jo gøre meget bedre.
Camilla Fabricius (S), 2019-11-26:
Tak for det.
Grundlæggende synes vi faktisk, at vi er kommet i mål med første step ved i sidste uge at nedsætte en arbejdsgruppe og ved, at ministeren også har redegjort for, at vi som udvalg bliver inddraget i en proces fremadrettet.
Så for mig at se giver det ikke mening, at man vedtager noget, hvor der i øvrigt er blevet nedsat en arbejdsgruppe.
Så på den måde synes jeg, det er modstridende.
Det er ikke modstridende, med hensyn til at emnet er relevant og centralt.
Det handler om, at der i virkeligheden er blevet spillet ud, og at vi i virkeligheden er nået i mål med dele af det.
Så endnu en gang skal der lyde en stor anerkendelse af ordføreren med hensyn til præciseringen i B 8.
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-26:
Og tak til ordføreren for den konstruktive tale, men også for anerkendelsen af en modparts arbejde.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Man siger, at man er enig i beslutningsforslaget, netop med hensyn til at den her kulegravning skal inddrage alle elementer i forhold til retssikkerheden for de berørte, at der også skal kigges på kvalitetssikringen i sagerne, og at den også skal belyse, om børn- og ungeudvalget er de rigtige til at træffe de beslutninger, de gør, når vi taler om anbringelse.
Socialdemokratiet siger, at det ikke er godt nok, og at der skal mere til – og det er vi jo altid villige til at kigge på i Dansk Folkeparti – men så er det jo i dag muligt, at man kan lave et ændringsforslag, hvis man vil have mere med i et beslutningsforslag.
Det har man jo mulighed for i dag.
Så hvad er det præcis, Socialdemokratiet ikke kan støtte i det her beslutningsforslag?
Camilla Fabricius (S), 2019-11-26:
Det tror jeg faktisk at dem, der lytter med derhjemme, er rigtig glade for at formanden kan hjælpe mig og resten af Danmark med, så det sætter jeg stor pris på.
Som både B 8 her og ministeren beskriver, er det, vi oplever rundtomkring i Danmark, helt hjerteskærende.
Jeg kan sige, at jeg selv har arbejdet på en stor specialskole i Viby i Aarhus, hvor vi havde op til flere børn, som gik på skolen, og som var anbragt på nogle af de døgninstitutioner, der er i Aarhus, og her oplevede jeg, hvor svært det var for dem at finde ro og tryghed til i virkeligheden at præstere i forhold til de ressourcer, de egentlig havde intellektuelt, og hvor pressede de var til at skabe venskaber og til at danne relationer i de foreninger, som vi forsøgte at knytte dem til.
Jeg har også for nylig været på besøg i Baglandet i Aarhus, som er en organisation, der varetager interesser for mennesker, som har været anbragt på et tidspunkt.
Baglandet er et åbent tilbud, som tilrettelægger netværk, også for dem i en høj alder, for – som de siger – man har altid en udsathed, når man har været anbragt, fordi man ikke har det samme stærke netværk.
Hvis der er noget, der shaker lidt i en periode af ens liv – hvis man har en skilsmisse eller man skal flytte til en anden by for at læse – har man altid brug for nogen, som træder til.
Og derfor vil jeg gerne have lov til at anerkende forslagsstilleren meget for et meget stærkt fokus, ikke bare med det her, men for en ihærdig kamp for at sætte fokus på det.
Jeg har lagt mærke til ordføreren for Dansk Folkeparti, allerede inden jeg fik lov til at betræde talerstolen, have en særlig opmærksomhed på udsatte børn.
Jeg synes, at det også er ret tydeligt, at vi med de forhandlinger, vi afsluttede i sidste uge, netop er kommet i mål med at gøre det, som B 8 i virkeligheden vil, nemlig at skabe et meget markant overblik over det.
I virkeligheden synes jeg, at vi står her på et sted, som er meget fornuftigt og meget godt, fordi vi kan se os selv i øjnene og se, at B 8 i virkeligheden er kommet rigtig langt.
Derfor giver det ikke mening for Socialdemokratiet at tiltræde det, men vi vil følge det rigtig godt.
Og endnu en gang vil jeg give en stor anerkendelse for det, og jeg synes også, at vi skal holde ministeren op på, at hun vil inddrage udvalget i den videre proces og prøve at give udvalget lov til at være en stærk del af den proces med det afsæt at skabe en bedre hverdag for de børn og de unge, som er anbragt uden for deres hjem, og hvor vi tager de erfaringer med os.
For alle børn, uanset hvor henne de måtte være, har ret til en god barndom og en god ungdom og til at udnytte de potentialer, de måtte have.
Tak for det.
Jeg synes faktisk, at Karina Adsbøl i den grad har sat en dagsorden her.
Jeg synes, det er meget vigtigt at holde KL op på, hvordan de undersøger sig selv, og jeg synes, det er meget vigtigt, at vi får gennemgået de sager og får taget ved lære af det, der virker, og det, der ikke virker.
Jeg synes i hvert fald, at både jeg som ordfører og ministeren hele vejen igennem har anerkendt det.
Jeg synes, at vi skal bide til bolle, selv om det ikke er fastelavn, og rykke på det her.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-11-26:
Tak for den her debat og det her forslag.
Jeg er enig med de øvrige talere i, at det er meget fint, at fru Karina Adsbøl har bragt det her forslag op.
Jeg bakker fuldt op om hensigten.
Vi ved jo desværre, at der forekommer fejl i anbringelsessager, og det må der selvfølgelig ikke.
Vi vil alle sammen børnene det bedste, og vi skal tilstræbe den allerhøjeste kvalitet i de her meget følsomme sager.
Vi er jo i gang med – og det er vi forhåbentlig altid – at kigge os selv i kortene.
Det er i meget høj grad vores ansvar, for vi gør det helt tydeligt ikke godt nok i dag, og vi har jo, som det også er fremgået af debatten, allerede aftalt flere undersøgelser.
Jeg vil gerne takke ministeren for at stå ved, at vi skal forbedre os i forhold til det her, og at vi simpelt hen ikke bare skal fortsætte det, vi gør i dag.
Når vi kommer til debatten om efterværn, der har fundet sted i dag, må jeg også sige, at jeg opfatter det, vi gør i dag, som helt utilstrækkeligt.
Jeg havde en forfærdelig oplevelse for nylig på et herberg, hvor der var en afdeling for folk, der kom direkte fra anbringelse til et herberg, som så var deres første bopæl uden for hjemmet, om jeg så må sige, i voksenlivet.
Det er jo oplagt helt galt og også en af grundene til eller et symptom på, at de anbragte børn i deres voksenliv fylder så meget i de forkerte statistikker og så lidt i de rigtige.
Så noget må gøres.
Jeg værdsætter meget det her forslag og håber, at vi kan finde en ordentlig tekst, der kan bringe os videre på den rigtige måde.
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-26:
Så må jeg spørge ordføreren: Når man skal have kulegrave det her område, hvilke aktører mener ordføreren så det er vigtigt skal høres og skal komme med anbefalinger til de ændringer?
For ét er, at KL undersøger sig selv, og at man kan få nogle anbefalinger fra retssikkerhedsenheden, men vi mangler alle aktørerne på det her område.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-11-26:
Nu er det jo sådan, at det var i torsdags, at vi indgik en aftale om satsreserven, og det indgår netop i den aftale, at vi skal undersøge anbringelsesområdet, og det satte vi nogle penge af til.
Den aftale er vi tro imod.
Vi vil gerne have undersøgt anbringelsesområdet.
Det mener vi bestemt er vigtigt at få gjort.
Og så vil vi gerne se resultatet af den undersøgelse, når vi har fået afdækket området.
Så vi må se, hvad den afdækning giver anledning til, når vi står med resultatet i hånden.
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-26:
Så må jeg spørge ordføreren, om ordføreren mener, at det, vi fik aftalt i den aftale, som vi lavede omkring reserven, er dækkende, eller om ordføreren mener, at der er brug for noget mere.
Nu er det jo sådan, at ministeren også har sagt, at der er brug for noget mere, og så kan man jo altid lave et ændringsforslag, og man kan også skrive en beretning for at tilføje, hvad mere der præcis er behov for.
Det her beslutningsforslag rejser jo en række spørgsmål, som det også er nævnt tidligere, bl.a. om børn og unge-udvalget er de rette til at træffe de her beslutninger om, hvordan vi sikrer kvaliteten og retssikkerheden i de her sager.
Det er det også, i forhold til hvordan vi sikrer, at dem, der sidder med de her sager, er fagligt klædt på til det.
Så bare at skyde det ned, som den konservative ordfører gør, synes jeg ikke er rimeligt, for vi kunne jo opnå at lave en fælles beretning, hvor der kunne opnås endnu mere.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-11-26:
Først og fremmest tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte beslutningsforslaget.
Anbringelsesområdet er et meget vigtigt område, da det jo gælder børn og unges opvækstvilkår, deres trivsel, omsorg og udvikling.
Vi mener derfor ikke fra konservativ side, at vi skal have flere parallelle processer kørende, og det er faktisk grunden til, at vi ikke kan bakke op om det her beslutningsforslag – netop med henvisning til vores aftale i sidste uge om satsreserven.
Jette Gottlieb (EL), 2019-11-26:
Da vores ordfører, Pernille Skipper, ikke kan være her, så vil jeg fremføre vores synspunkter og vil starte med at sige Dansk Folkeparti tak for dette beslutningsforslag om at nedsætte en ekspertgruppe på anbringelsesområdet og for deres store arbejde i øvrigt med at forbedre vilkår for anbragte børn og deres familier.
Det kan der ikke være tvivl om.
Derfor er det også meget alvorligt, at der er så mange fejl i behandlingerne i et alt for stort antal anbringelsessager.
Det er dokumenteret af bl.a. Justitia, Københavns Kommune og Institut for Menneskerettigheder, hvis undersøgelser der også henvises til i beslutningsforslaget.
Enhedslisten hilser derfor forslaget om at nedsætte en ekspertgruppe til at kulegrave anbringelsesområdet velkommen.
Der er i høj grad brug for at få klarlagt, hvordan antallet af fejl i anbringelsessager kan nedbringes, så vi styrker retssikkerheden både for børn og biologiske forældre og plejefamilier, men også for at sikre den størst mulige trivsel og tryghed for de børn, der desværre må anbringes uden for hjemmet.
Vi hæfter os særlig ved, at ekspertgruppen ikke alene skal bestå af juridisk og socialfaglig ekspertise, men at den også skal tælle tidligere anbragtes erfaringer med systemet.
Det finder vi meget positivt.
Ligeledes bifalder vi ekspertgruppens fokus på forebyggelse og sikring af faglig kvalitet i sagsbehandlingen.
Bemærkningerne til beslutningsforslaget indeholder ikke overvejelser om finansiering og ej heller en vurdering af de forventede omkostninger forbundet med forslaget.
På den baggrund støtter Enhedslisten forslaget, forudsat selvfølgelig at der findes en rimelig finansieringskilde.
Trine Torp (SF), 2019-11-26:
Så derfor står jeg selvfølgelig inde for den aftale, og som jeg siger, tror jeg ikke, vi har undersøgt det her område til bunds.
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-26:
Ét er nu, at KL skal undersøge de her sager, de selv begår fejl i.
Det er én ting.
Den anden ting handler om retssikkerhedsenheden.
Hvad er det så, de skal undersøge?
Og dér synes jeg jo godt vi fra Folketingets side kan anbefale retssikkerhedsenheden alle de elementer, som man synes at man skal have med i det – netop også i forhold til hvordan vi sikrer, at dem, der sidder med de her sager, er klædt godt nok på til også at udføre dem.
Hvordan sikrer vi kvalitetssikring?
Jeg vil bare sige, at hvis man stemmer for det her, får man jo hele pakken, så jeg tror ikke, ordføreren skal være så bekymret for det.
Trine Torp (SF), 2019-11-26:
Ja, den er jeg helt bekendt med.
Og i virkeligheden kan det næsten være værre at samtykke med hånden omme bag ryggen, fordi man jo dermed ikke får den samme retssikkerhed og den samme adgang til advokatbistand osv., som man egentlig gør, hvis det er uden samtykke.
Så den er jeg helt med på.
Altså, jeg ønsker faktisk, at vi kommer ordentlig til bunds i det, men på en systematisk måde.
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-26:
Tak til ordføreren.
Så den del er også utrolig vigtig, og det er jo rigtigt nok, som ordføreren siger, at noget af det kom med i forbindelse med satspuljen.
Det er jo så én del.
Men så mangler vi jo faktisk den anden, nemlig hvornår der foreligger samtykke.
Hvorfor er det, man giver samtykke, og hvorfor er det, man ikke samtykker?
Vi har endda haft samråd om det, altså at mange føler sig truet af forældrene, for at de skal have deres barn anbragt.
De siger, at det faktisk næsten er frivillig tvang at sige, at her samtykker vi.
Er ordføreren med på den problemstilling, jeg også rejser her?