runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Gade (ALT), 2016-12-13:
Tak for det, og jeg skal gøre det kort, nu når der er så mange samlet.
Grunden til, at jeg går herop, er, at vi egentlig sagde nej tak til Retssikkerhedspakke II af flere forskellige årsager.
Vi syntes, at man symptombehandlede her uden egentlig at tage fat i det reelle onde, altså den manglende investering i SKAT.
Nu er regeringen gået ind og har lavet en ambitiøs investering i SKAT.
Den er i Alternativets øjne ikke ambitiøs nok, men dog må man sige, at den er et rigtig godt skridt på vejen.
Derfor er vi også langt mere positive over for de udmøntninger, der er i det her lovforslag, af Retssikkerhedspakke II.
Det, der har været mest polemik om fra vores side – og grunden til, at vi har skubbet det – var den her godtgørelse, altså godtgørelsen på 100 pct. også over for selskaber og fonde.
Den har vi egentlig hele tiden sagt i Alternativet at vi var for.
Der skal være retssikkerhed for alle parter i det danske samfund.
Nogle vil så kunne sige, at det her måske er et oplæg til, at der er nogle, der kan afsøge grænserne i skattelovgivningen, og at nogle af de store selskaber så måske kan gå ind og spekulere i at teste det og gøre det, uden at de skal betale for det.
Men den kan man også vende rundt.
Der har også været eksempler på, at SKAT har været lidt for aggressive i deres testning af forholdene i virksomhederne.
Så vi vælger at vise tillid til de virksomheder og fonde, der kan gøre brug af det her, og samtidig vil vi også sige, at den tillid altså er nødvendig, for at vi kan få et andet blik på SKAT fremover, hvor vi ikke ser SKAT som en modpart, men som en medspiller.
Det er jo os her i Folketinget, der definerer, hvad SKAT skal gøre.
Så den her håndsrækning til selskaber og fonde tjener i den grad til, at vi igen kan have, at alle ser på SKAT med tillid.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-12-13:
Jeg tror, de fleste danskere vil være en kende bekymrede ved at modtage politisk ros fra hr. Christian Juhl.
Jeg ved ikke, om ordføreren deler den bekymring.
Til gengæld har jeg stor respekt for, at ordføreren mener, at bloktilskuddet er overflødigt.
Og derfor vil jeg spørge ordføreren, om han agter at stille et ændringsforslag om at reducere tilskuddet til 0 kr.
Hvis man følger med her i Folketingssalen i dag, vil man hurtigt kunne forstå, at vi nemt kan finde andre måder at bruge de betragtelige summer på.
Så er det bare en holdningstilkendegivelse, eller vil der også komme et politisk forslag ud af det, man har sagt fra talerstolen?
Thomas Danielsen (V), 2016-12-13:
Tak for det.
Og tak for ordførerens tale.
Jeg har bare et afklarende spørgsmål.
Mener ordføreren, at lovforslaget skal tilbage i udvalget mellem anden og tredje behandling, eller ville ordføreren egentlig bare sige, at han indstiller, at lovforslaget sendes direkte til tredje behandling?
Christian Juhl (EL), 2016-12-13:
Jeg vil modsat Konservative sige tak for redegørelsen.
Jeg synes, at det altid er godt at kunne stemme på et afklaret grundlag, og især at vide, at der er folk, der ligesom siger: Okay, det er egentlig ikke nødvendigt med de her penge, men vi siger pænt tak.
Det er, ligesom det er, når regeringen vil give skattelettelser til de rigeste i landet og der er ærlige mennesker, der står frem og siger: Nej tak, det synes vi er for meget, vi vil meget, meget hellere se, at I sørger for dem, der har sværest i landet, for vi klarer os fint.
Og det kan jeg kun sætte pris på, for det er med til at give en meget mere nuanceret debat end den, der næsten tager udgangspunkt i, at alle mennesker er grådige, og at alle mennesker bare vil rage til sig.
Så tusind tak for ordførertalen.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-12-13:
Bare vi kan være enige om, at det er efter færøsk ønske, at der er det her bloktilskud, og det ikke skal lyde, som om man fra færøsk side ligefrem bebrejder Danmark og det danske Folketing, at der gives et bloktilskud.
For det er lidt det indtryk, man sidder tilbage med efter at have hørt den her brandtale fra hr. Tórbjørn Jacobsen.
Det synes jeg personligt ikke er helt rimeligt.
Det er jo altså ikke for at genere Færøerne, at vi sender de penge derop.
Hører den her debat ikke rettelig hjemme i Lagtinget i stedet for i Folketinget?
Altså, fra dansk side er det jo ikke for at genere Færøerne, at vi sender et bloktilskud til Færøerne, og min personlige vurdering vil være, at hvis man på Færøerne blev enige om, at man ikke vil have de penge, ville det nok blive imødekommet af det danske Folketing.
Derfor synes jeg egentlig, det er lidt underligt sådan at forsøge at bebrejde Folketinget, at man sender penge, og føre debatten hernede.
I virkeligheden er det jo ikke særlig loyalt over for Færøerne, hvis hr. Tórbjørn Jacobsen på den måde går imod det ønske, der er fra Lagtinget, om at modtage de her penge.
Så jeg undrer mig over, hvorfor debatten skal tages her i stedet for i Thorshavn.
Kristian Jensen (V), 2016-12-15:
Altså, jeg vil sige, at jeg ikke gør mig nogen overvejelser om det ved mit skrivebord, på mit kontor, for det er ikke hos mig, det ligger.
Men jeg går ud fra, at man i Finansministeriet følger debatten, også debatten i andre nordiske lande, som vi måske er mest sammenlignelige med, i forhold til hvilke elasticiteter der kan være; man følger debatten blandt de forskere, der på basis af skatteændringer har fulgt, hvad virkningerne er – og vurderer, om det giver anledning til at spørge: Har vi det rigtige scope, altså omfang, med hensyn til hvad det er for virkninger, der er af adfærdsændringer?
Giver det den rigtige og ægte vurdering af, hvad man kan sige en adfærdsændring vil være, når man laver en ændring, f.eks. i marginalbeskatningen, uanset om det drejer sig om et løft af en grænse eller en ændring af en procentsats?
Erik Christensen (S), 2016-12-15:
Jeg kan garantere for, at jeg ikke stiller mig herop på vegne af Socialdemokratiet og siger noget, vi ikke mener oprigtigt.
Og jeg synes også, jeg sagde i mine bemærkninger, at vi rigtig gerne vil arbejde videre med det her.
Men i stedet for at bakke et beslutningsforslag op, som der ikke vil være flertal for, synes vi faktisk, at det her er en bedre vej at gå.
Beslutningsforslag nr. B 14, som er fremsat af SF, drejer sig jo om at nedsætte et ekspertudvalg med henblik på forbedring af Finansministeriets økonomiske modeller.
I bemærkningerne til forslaget fremhæver forslagsstillerne, at de nuværende økonomiske beregninger har den mangel, at de som hovedregel ikke indregner adfærdseffekter af bedre offentlig service.
Men forslagsstillerne anerkender i bemærkningerne dog samtidig, at det ikke vil være enkelt at regne på adfærdseffekterne af bedre offentlig service.
Jeg er sådan set sikker på, at alle Folketingets partier er interesserede i at finde frem til økonomiske beregningsmodeller, som er så retvisende og fagligt funderede som overhovedet muligt.
Samtidig skal vi selvfølgelig være bevidste om, at beregningsmodeller netop er beregningsmodeller, og derfor vil en hvilken som helst mode være behæftet med en vis form for usikkerhed.
Derfor vil vi foreslå, at Finansudvalget som en del af udvalgsbehandlingen af det her forslag afholder en eksperthøring om emnet, hvor diverse økonomiske eksperter og eksperter inden for de centrale velfærdsområder og de økonomiske vismænd kommer med input og belyser fordele og ulemper ved at inddrage adfærdsmæssige effekter i eventuelle fremtidige økonomiske modeller.
Hvordan en sådan høring skal skrues sammen, kan vi i første omgang drøfte på et kommende møde i Finansudvalget og eventuelt på baggrund af de økonomiske vismænds arbejde.
Uden at forhåndsdiskontere udkommet af en sådan høring kan man forestille sig, at udvalget efter høringen kan blive enige om en beretning med anbefalinger til, hvordan regeringen kan arbejde videre med det her tema.
Men vi bliver nødt til at sige, at på det foreliggende grundlag kan Socialdemokratiet ikke stemme for det fremsatte forslag.
Men som nævnt vil vi meget gerne, at der arbejdes videre med tankerne i udvalget, og vi er ikke afvisende over for, at det kan ende med en fælles beretning i udvalget.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-12-15:
Jeg vil gerne starte med at sige tak for svaret fra finansministeren.
Jeg synes, at det var et rigtig godt svar.
Men så vil jeg spørge til, hvilke overvejelser man egentlig gør sig i Finansministeriet i forhold til at ændre f.eks. elasticiteter.
For der er efterhånden ret meget empiri for, at elasticiteterne, f.eks. ved ændringer i marginalskatten, er højere end det, som man regner med i Finansministeriet.
Det har Produktivitetskommissionen været inde på, og også flere førende danske økonomer har været inde på det, herunder de økonomiske vismænd: at der altså i den internationale økonomi-litteratur er belæg for at sige, at elasticiteterne er højere end det, man regner med.
Så hvad for nogle overvejelser gør man sig i Finansministeriet om at ændre modellen?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-12-15:
Undskyld, formand.
Jeg troede, jeg havde fået trykket på knappen i god tid.
Jeg vil bare gerne takke for bemærkningerne, og hvis der ikke er flertal for at udmønte forslaget, som det ligger, så må man jo tage det næstbedste.
Jeg håber bare ikke, og jeg har jo tillid til Socialdemokratiets ordfører, at det bliver endnu en syltekrukke.
Vi skrev det jo ind i regeringsgrundlaget i 2011, fordi der var et ønske fra Socialdemokraterne, fra SF, og jeg ved ikke rigtig med De Radikale, om at sige, at vi simpelt hen bliver nødt til at få noget mere og bedre viden, for ellers undervurderer vi investeringerne i velfærd, men overvurderer måske effekterne af skattelettelser og alt muligt andet.
Der blev jo lavet et stort projekt for nogle år siden, der hed »Udenforskabet«, hvor man kunne se, at på en ungdomsårgang med socialt udsatte unge osv., var der ud over de menneskelige konsekvenser omkostninger for 72 mia. kr., hvoraf de 50 mia. kr. kom fra de offentlige kasser, så at sige.
Så selv hvis man ikke tager det menneskelige aspekt, koster det her jo kassen, og derfor er der god grund til at investere i det.
Men vil ordføreren love mig, at man mener det oprigtigt fra Socialdemokratiets side, at vi også skal videre ad den her vej?
Josephine Fock (ALT), 2016-12-15:
Tak for det.
Vi synes jo i Alternativet, at man ud over det, der står her, også skal tage hensyn til miljøet; det vil vi gerne have ind i en sådan arbejdsgruppe.
Der ved vi f.eks., at Danmarks Statistik i øjeblikket sidder og er ved at finde ud af, hvordan man laver et grønt BNP – sådan tror jeg de kalder det – som ser på effekterne af, at vi udleder CO2 i miljøet, altså på, hvad det har af økonomiske konsekvenser.
Jeg synes da, at det må være i finansministerens interesse, at vi får så korrekte regnemodeller som overhovedet muligt, for det, vi bruger modellerne til, er jo at se ud i fremtiden.
Nu bider jeg mærke i, at finansministeren siger, at Finansministeriet ikke kan osv.
Men nu har vi jo en politisk debat, og det her drejer sig om, hvad finansministeren vil være med til som politiker.
Men det skal vi da lige præcis have udboret.
Så kan det være, at det skal være i et andet forum end et udvalg, men så må finansministeren jo foreslå, hvad det skal være – hvis finansministeren i øvrigt er enig i, at vi skal lave modellerne så retvisende, som vi overhovedet kan, vel vidende at fremtiden kan man aldrig forudse
hundrede procent.
Kristian Jensen (V), 2016-12-15:
Der kan både ske ændringer i dansk økonomi, i international økonomi og i borgernes præferencer og valg, der gør, at alt andet ikke er lige.
Men man laver vurderinger baseret på, hvad der er fagligt belæg for.
Hvad er der fagligt belæg for?
Og derfor er det, at det regnes med.
Som nævnt – det tror jeg at jeg nævnte tidligere – er det jo ikke sådan, at Finansministeriet afviser, at man kan inddrage andre adfærdsændringer, f.eks. spørgsmålet om et ændret uddannelsesniveau.
Det kan godt indregnes, for der er en klar sammenhæng, begrundet i empiri.
Om man så hamrede en kageopskrift ud på en stentavle og overlod den til mig, ville man ikke få den kage, man regnede med.
Men det skyldes nok min måde at bage på.
Så jeg vil gerne sige, at det ikke er den vej, vi skal gå ned ad.
Spørgsmålet er, hvad det så er, man kan indregne.
Jeg er klar til at ændre Finansministeriets måde at lave adfærdsberegninger på, hvis der ligger en tilstrækkelig fagligt funderet begrundelse bagved.
Der ligger bare ikke i dag en tilstrækkelig fagligt funderet begrundelse ved at tro, at man kan indregne adfærdsændringer i de offentlige udgifter.
Og det løsningsforslag om at nedsætte en arbejdsgruppe mener jeg ikke er svaret på den udfordring, der ligger.
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-15:
Mit spørgsmål var egentlig ganske enkelt, men jeg vil prøve at beskrive det på en anden måde.
Hvis jeg giver ministeren en kageopskrift, men sletter tre af ingredienserne, for dem kender vi ikke, og så laver ministeren kagen, men mangler de tre ingredienser, får ministeren så den kage, som er på billedet, eller får han en helt anden kage?
Det er jo det, der er problemet her.
Jeg anerkender, at vi mangler empiri på det her område – det er det, forslaget handler om – men det ændrer bare ikke ved, at når jeg så går ned og får målt på et politisk initiativ i Finansministeriet, så afspejler den samfundsøkonomiske konsekvensberegning ikke den reelle samfundsøkonomiske udvikling som følge af det tiltag, fordi vi mangler et meget vigtigt element i opskriften.
Kristian Jensen (V), 2016-12-15:
Jamen det er sådan, at både Produktivitetskommissionen, der blev nedsat af den daværende S-R-SF-regering, og nu senest Det Økonomiske Råd har været i gang med at arbejde med de her spørgsmål.
Det Økonomiske Råd er fortsat i gang med det, og de har tilkendegivet, at de vil belyse adfærdseffekterne yderligere, og der er kommet et kapitel om det i Det Økonomiske Råds rapport fra foråret 2017.
Jeg synes, det er glimrende, at der er nogle, der arbejder videre med det.
Men hvis spørgsmålet er, hvorvidt jeg vil ind og sige, at der nu skal ændres ting, der ikke er fagligt belæg for, så er svaret: Nej, det vil jeg ikke.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-12-15:
Altså, hvis S og DF støttede det, ville der jo være flertal, men lad nu det ligge.
Jeg har bare set, at vi igennem en årrække har diskuteret det her, og der er blevet nedsat sådan nogle arbejdsgrupper i Finansministeriet, og der er ikke sket det store.
Der er kommet lidt fremskridt på uddannelsesområdet, i forhold til hvordan man regner på det, men jeg vil da gerne takke for ordførerens bemærkninger, og så skal der også komme noget substantielt ud af det.
Hele meningen med beslutningsforslaget er jo ikke, at vi fra den ene dag til den anden ændrer modellerne, men at vi netop prøver at skaffe os viden og empiri, så det kan indgå på lige fod med effekterne af skattelettelser osv. Jeg er meget villig til at se på, hvordan vi kan komme videre ad den her vej, og jeg takker også ordføreren for bemærkningerne.
Erik Christensen (S), 2016-12-15:
Jeg vil sige, at fru Lisbeth Bech Poulsen jo selv sidder i Finansudvalget og derfor vil have mulighed for at være med til at påvirke, hvordan vi kommer videre med det, hvis det forslag, jeg har fremsat her, rent faktisk kan vinde gehør.
Kristian Jensen (V), 2016-12-15:
Jeg må skuffe hr. Pelle Dragsted med, at det ikke er nogen afsløring eller indrømmelse.
Det faktum, at der ved en skattelettelse både er en gulerodseffekt og en hængekøjeeffekt, har været offentligt kendt.
Det har vi ikke bare i den her regering indregnet, det gjorde vi også i regeringen før den forrige.
Jeg kan ikke huske, om det var tilfældet med den forrige.
Det er indregnet og fuldstændig åbent tilgængeligt i VK-regeringens skatteudspil, at der både er en gulerodseffekt og en hængekøjeeffekt.
Der er nemlig en klar sammenhæng mellem de ændringer, der laves lovgivningsmæssigt i Folketinget, og den konkrete virkning for hver enkelt dansker, man kan følge hele vejen igennem.
Det er der ikke på tilsvarende vis på de øgede offentlige udgifter, der spørges om.
Hvis man f.eks. ændrer på rammen for ældrepleje, hvad betyder det så?
Hvis man ændrer på rammen for børnepasning, hvad betyder det så?
Ja, det afhænger først og fremmest af, hvorvidt man har børn i den alder, hvorvidt man bruger de offentlige tilbud, og det afhænger af, hvordan kommunen vælger at omsætte det her.
Derfor er der ikke en sammenhæng, der gør, at man på samme måde kan inddrage effekterne.
René Christensen (DF), 2016-12-15:
Vi vil sådan set gerne, at der kommer noget konkret ud af det, men det er sådan i næste etape.
Vi vil faktisk gerne bruge noget politisk kapital på at diskutere det her, for vi synes, det er interessant, hvordan vi finansierer velfærden, om det nogle gange kan betale sig at investere i velfærden, fordi man egentlig får et meget godt afkast af de penge, man investerer.
Det med den hjemløse, som jeg nævnte, kunne være et af de eksempler, hvor man sagde, at der kunne man faktisk godt investere nogle penge, og så ville man også få noget tilbage.
Det, der så er udfordringen – og det er dér, det bliver svært – er jo, hvornår man så skal stoppe.
Det er også derfor, jeg siger, at nogle gange skal man jo også mene.
Når Liberal Alliance gerne vil have registreringsafgiften væk, tror jeg, at Liberal Alliance ville have den mening, ligegyldigt om der var dynamiske effekter eller ikke dynamiske effekter.
Det vil man gerne.
Sådan har vi det også med nogle ting.
Der har vi et politisk standpunkt, fordi vi vil ud ad den vej.
Om der er dynamiske effekter eller ej, vil vi ud ad den vej.
Sådan er politik jo også, og der skal man passe på, at vi ikke alle sammen prøver at få nogle regnemodeller og noget, vi kan gemme os bag, hver gang vi kommer med et politisk ønske.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-12-15:
Jeg nævnte lige over for finansministeren det her med, at man for et års tid siden ændrede i ADAM-modellen, hvilket affødte en kraftig kritik fra Danmarks Statistik, hvor kontorchefen udtalte: »Det er ikke lykkedes os med statistiske metoder at nå samme resultat, som Finansministeriet arbejder ud fra« .
Det er også noget med:
Eller hvad bliver arbejdsudbuddet, hvis man indfører et kontanthjælpsloft osv.?
Så ordføreren har fuldstændig ret i, at der er enormt meget politik i, hvordan man laver modellerne.
Men det er jo også derfor, jeg er lidt bekymret for, hvis det kun skulle ligge i Finansministeriet, for de har ikke vist vilje til at udvikle sig, synes jeg.
Det kan vi være politisk uenige om.
Hvis Liberal Alliance siger, at de gerne vil afskaffe topskatten, og at det er stort set selvfinansierende, jamen så trækker man lidt på skuldrene, for det er efterhånden sådan, det er.
Hvis Dansk Folkeparti siger, at man gerne vil give 1 mia. kr. til de ældre, at man tror, det er nogenlunde selvfinansierende, fordi de kan blive brugt på måder, der forbedrer de ældres livskvalitet og sikrer, at de ikke bliver så syge og dårlige – altså også en økonomisk gevinst – så griner folk.
Det, jeg hørte ordføreren sige, er, at der er en enorm diskrepans, i forhold til – og nu taler jeg ikke om menneskelighed og alt det her – om man investerer i det ene eller det andet, med hensyn til hvad det giver af økonomisk effekt.
Og derfor vil jeg også gerne spørge ordføreren, om det er oprigtigt ment, at der skal komme noget konkret ud af det her og ikke bare endnu en eller anden snak eller et udvalg.
Erik Christensen (S), 2016-12-15:
Jeg må sige, at jeg på stående fod har svært ved at følge tankegangen lige omkring det, hr. Carsten Kudsk nævner.
Carsten Kudsk (DF), 2016-12-15:
Ja, jeg vil sige, at jeg mente høring.
Men jeg synes, det kunne være interessant at undersøge, for vi får hele tiden nogle meldinger om, at man er ved at lave nogle beregninger på, hvad udlændingepolitikken betyder, hvilke konsekvenser det har, men det kunne være fint nok at få nogle eksperter ind, som i forhold til de beregninger går ind og kigger på, hvad det betyder for retspolitikken, hvad det betyder for arbejdsmarkedspolitikken, og hvad det kommer til at betyde for kommunerne.
For specielt for kommunerne er det sådan, at der jo er mange kommuner, der sætter sig ned og siger: Det er dejligt, at vi kan få finansieret alle udgifter efter 3 år.
Men der er jo også mange kommuner, som spørger: Hvad sker der så efter de 3 år?
Så kunne det ikke også være interessant at se på, hvordan man kunne tackle de problemstillinger, som kommunerne eventuelt kommer ud for?
Erik Christensen (S), 2016-12-15:
Nu er det ikke en konference, men en høring.
Og så vil det jo være sådan, at det er Finansudvalget, der beslutter sig for, hvordan vi sammensætter det, og hvad det er for emner, vi tager op.
Carsten Kudsk (DF), 2016-12-15:
Det lyder faktisk interessant i forhold til en konference, men er det så også noget, man vil tage højde for i forhold til udlændingepolitikken – altså i forhold til udlændingepolitikken at kigge på, hvilke tiltag der kan være i forhold til retspolitikken og arbejdsmarkedsområdet, altså en konference, hvor man går ind og kigger på noget ekspertbistand, der kommer ind og siger: Hvilke konsekvenser har det for udlændingeområdet i forhold til de andre ting?
Erik Christensen (S), 2016-12-15:
Nu synes jeg, at hr. Pelle Dragsted bliver mere politisk end faglig.
Det, vi snakker om, er rent faktisk, at hvis der skal indføjes adfærdseffekter i vores nye modeller, er vi nødt til at gøre det på et fagligt funderet grundlag.
Og der må jeg bare sige, at jeg ikke føler mig overbevist om, at det findes på nuværende tidspunkt.
Det vil jeg gerne være med til at få frembragt.
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-15:
Så kan man diskutere, hvor fagligt funderet det empiriske grundlag er for de antagelser, man har, men det vil jeg vende tilbage til i min egen ordførertale.
Men mener ordføreren ikke, at det er et alvorligt problem, at vi baserer vores økonomiske politik her i landet på nogle effekter, som vi indregner, altså, når vi vedtager en lovgivning, indregner vi nogle effekter af, hvad det koster?
Det vil sige, at hvis der er nogle andre omkostninger i form af f.eks. lavere produktivitetsudvikling og andre dynamiske effekter i form af f.eks. lavere arbejdsudbud, fordi folk ikke kan få passet deres børn, bliver det ikke indregnet, og så mangler pengene jo i kassen.
Det vil sige, at vi i princippet lovgiver i blinde, når vi ikke har det fulde billede.
Erik Christensen (S), 2016-12-15:
Nu skal jeg jo ikke stå her og gøre mig til økonom og gøre mig klog som økonom, men det er jo klart, at selvfølgelig har de beregningsmodeller, der er i dag, nogle mangler.
Det vil fremtidige modeller også have.
Ligegyldigt hvilken model vi finder frem til, vil der jo være mangler i modellerne.
Jeg har stået her i dag og har sagt, at vi synes, det ville være fornuftigt, hvis vi kunne finde frem til metoder, som er fagligt funderede, så vi kan få de adfærdsmæssige effekter med.
Men på nuværende tidspunkt må vi jo sige, at der ikke findes fagligt funderet materiale, der gør, at vi kan gøre det.
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-15:
Mit spørgsmål er egentlig ganske enkelt.
Mener ordføreren, at de samfundsøkonomiske beregninger, vi får, er retvisende?
F.eks. viser en beregning, som vi fik for kort tid siden, at den dynamiske effekt af at sænke registreringsafgiften skulle være en adfærdsændring, som får folk til at arbejde mere, og at prisen derfor bliver mindre.
Mener ordføreren, at det er retvisende, når man ikke samtidig ser på, hvor pengene bliver taget fra?
Lad os nu sige, at pengene kom gennem et lavere offentligt forbrug, f.eks. fra børnehaverne, som så fik en kortere åbningstid, flere lukkedage, eller fra ældreplejen, så pårørende oftere skal tage fri for at gå med ældre til lægen.
De effekter er jo ikke indregnet, for slet ikke tale om de enorme produktivitetseffekter, der er, ved at vi overhovedet har et ordentligt velfærdssystem.
Mener ordføreren overhovedet, at vi kan bruge de konsekvensberegninger, altså de beregninger, vi får fra Finansministeriet, til noget som helst, når de ikke medtager, om jeg så må sige, den ene halvdel af de effekter, som der må være af et økonomisk tiltag?