Jeppe Bruus (S), 2024-01-25:
Tak for det, og tak til De Konservative for at sætte fokus på det fornuftige i at have en passagerafgift som en del af svaret på, hvordan vi omstiller flytransporten.
Forslaget er begrundet med, at der med aftalen med »Grøn luftfart i Danmark« indføres en passagerafgift, der delvis finansierer en forhøjelse af ældrechecken.
Som jeg tidligere har understreget, er det afgørende, at vores flyrejser bliver grønnere, så vi i fremtiden kan flyve uden at forurene.
Med aftalen om grøn luftfart i Danmark styrker vi den grønne omstilling af luftfarten, og der sættes skub på den grønne udvikling på et område, der fylder meget i CO 2 -regnskabet.
Aftalen sikrer bl.a., at der etableres en grøn indenrigsrute allerede fra 2025, og at hele indenrigsluftfarten i Danmark er grøn senest i 2030.
Det vil sige, at man kan flyve uden at forurene.
Regeringen er samtidig meget opmærksom på den betydning, som en passagerafgift vil kunne have for luftfartsbranchen i Danmark, og der er derfor også i aftalen afsat markante beløb til investeringer i grøn luftfart og midler til at støtte regionale lufthavne.
Samlet set afsættes der faktisk 4,3 mia. kr., det er på 2024-niveau, i støttemidler, der tilbageføres til branchen i perioden 2025-2033.
Når prisen stiger på mælk, på smør, på leverpostej, er det alt andet lige en større del af ens husholdningsbudget, hvis ikke man har så mange penge, som hvis man har mange penge, og de folkepensionister i det her land, ca. 300.000, som altså ikke har yderligere ud over folkepensionen og derfor også kan få ældrecheck, har ikke mange penge at rutte med, og derfor er jeg faktisk glad for, ja, nærmest stolt over, at vi med den her aftale også sikrer, at vi for første gang i over et årti er i stand til permanent at øge ældrechecken.
Det er fornuftigt.
Samtidig bidrager passagerafgiften altså samlet set positivt til den danske samfundsøkonomi.
For det er selvfølgelig fair at spørge – og det er vel også det, der ligger i bevæggrunden for beslutningsforslaget her – hvad en passagerafgift egentlig har at gøre med finansiering af en ældrecheck.
Normalt er det sådan med afgifter, at de ikke skal være fiskale, de skal altså i virkeligheden skabe den adfærdsændring og tage højde for de negative konsekvenser, der er ved den aktivitet, der udføres.
Det er selvfølgelig med usikkerhed, men det beregnes faktisk, at det her vil give en samfundsøkonomisk gevinst på 750 mio. kr. fra 2030.
Hvorfor så det?
Ja, det skyldes simpelt hen det enkle, at en stor del af den her afgift eller en del af den her afgift betales af udenlandske rejsende, hvis afgiftsbetalinger set i et dansk perspektiv altså kommer til at udgøre en samfundsøkonomisk gevinst.
Så vil man måske kunne huske, at de 750 mio. kr. i 2030 er mere end det, vi kommer til at bruge på at forhøje ældrechecken, også i 2030, og det vil sige, at man med en vis rimelighed kan sige, at dem, der betaler for og finansierer, at vi for første gang i et årti hæver ældrechecken, altså er de udlændinge, der kommer og rejser ud fra de danske lufthavne.
Det vil sige, at vi kan gøre to gode ting her: Vi kan sikre, at der er midler til at indfri det meget ambitiøse mål, vi har, om, at man allerede i 2025 har den første indenrigsflyvning, der er grøn, og at al indenrigsflyvning i Danmark er grøn i 2030, og samtidig give en tiltrængt hånd til de pensionister, som har mindst.
Ligesom der blev sat spørgsmålstegn i den debat, vi lige har haft, vil der formentlig også blive det i den her, nemlig at den danske indenrigsflyvning jo udgør forsvindende lidt, hvis vi kigger ud i verden på den samlede udledning af CO 2 .
Og det er jo fuldstændig rigtigt.
For de samme penge, vi bruger her, og for de penge, vi nu får ind fra passagerafgiften, kunne det da ikke bedre betale sig at hjælpe med at begrænse forureninger i Kina eller Malaysia eller Afrika eller andre steder, hvor vi kunne få flere CO 2 -reduktioner for pengene?
Det er jo isoleret set rigtigt, medmindre man tror på, at den klimalov, vi har vedtaget med et meget, meget bredt flertal i Folketinget, faktisk er fornuftig, og at den måde, vi har besluttet os for at gå igennem klimaforandringer sektor for sektor, er, at vi udvikler, og at vi ikke afvikler.
Vi viser resten af verden, at det i et af de mest velstående samfund i den her verden kan lade sig gøre at omstille, uden at det samtidig koster på den sociale balance, uden at det koster arbejdspladser.