Karina Adsbøl (DF), 2020-05-12:
Jamen der har jo været en finanslovsforhandling, hvor Enhedslisten var med, under den her regering.
Derfor er mit spørgsmål, om Enhedslisten – da Enhedslisten gik til finanslovsforhandlinger her sidste gang – havde det her forslag med i tasken i forhold til at ville kæmpe for efterværn, altså at man vil give en rettighed.
Det er det, spørgsmålet går på.
For jeg hørte meget om normeringer, men jeg hørte ikke meget om de større børn i forhold til at give dem en hjælpende hånd.
Så det er sådan set det, spørgsmålet går på.
Nu er udfordringen jo nok, at jeg har for lidt tid til min kæmpe, lange ordførertale
I Dansk Folkeparti ønsker vi større retssikkerhed og kvalitet i forældrekompetenceundersøgelser.
Forældrekompetenceundersøgelser har ofte helt afgørende betydning i en anbringelsessag, og derfor er det et retssikkerhedsmæssigt problem, når forældrekompetenceundersøgelsen ikke er af tilstrækkelig høj kvalitet og ikke tegner et retvisende billede af forældrenes evne til at tage vare på deres barn.
Tvangsfjernelse af et barn er en meget indgribende foranstaltning, og derfor skal grundlaget være grundigt dokumenteret.
Undersøgelserne varierer bekymrende meget i kvalitet og er ofte er fejlagtige.
Det mener flere eksperter.
Ifølge advokat med speciale i anbringelsessager Thorbjørn Thomsen kan det dog være problematisk, at forældrekompetenceundersøgelser har så stor betydning for, om et barn skal anbringes.
Som undersøgelsen, siger han, bliver lavet i dag, er der for meget vilkårlighed, fordi de bliver udført på et utal af forskellige måder.
Der er simpelt hen en alt for stor mængde gråzoner i undersøgelserne i forhold til, at det at tvangsanbringe børn er så indgribende en handling.
Han har så også tidligere udtalt, at der ingen regler findes for, hvilke psykologer der må lave undersøgelser, eller hvilke typer af psykologiske test man skal bruge, blot nogle vejledende retningslinjer fra 2011, som kommunerne kan anvende.
Regeringen har jo meldt ud, at de ønsker, at flere børn skal anbringes, samt at flere børn også skal tvangsbortadopteres.
I Dansk Folkeparti handler det ikke blot om, at man skal anbringe flere eller tvangsbortadoptere flere; det handler for os om, at det er de rigtige børn, der bliver anbragt på et veldokumenteret grundlag, samt at hjælpe familierne som en enhed.
Den uafhængige tænketank Justitia lavede i 2018 en rapport, »Tvangsanbringelser – retssikkerhed i en kompliceret beslutningsproces«.
Her bliver det bl.a. foreslået, at man som forælder skal have mulighed for ud fra en liste af autoriserede psykologer med ekspertise på området at vælge, hvem der skal udarbejde en forældrekompetenceundersøgelse, samt at forældrene skal have krav på partshøring.
Vi har taget nogle af de gode forslag til os i Dansk Folkeparti, for det er rigtig godt, at vi får styrket retssikkerheden, men også uvildigheden.
Desværre hører jeg også om nogle, der føler, at undersøgelserne er bestilt.
Så anbringelsesområdet har vi fra Dansk Folkepartis side i flere år arbejdet på at forbedre.
Vi har efterspurgt kvalitetssikring i sagerne og styrket retssikkerhed i sagerne – både over for forældrene, men ikke mindst over for børnene, som ofte ikke bliver hørt i deres egen sag.
Derfor er vi jo kommet med en række forslag til, hvordan det kan gøres netop ved at give forældre mulighed for ud fra en liste over autoriserede psykologer at vælge, hvem der skal udarbejde den her undersøgelse, og give forældrene krav på en partshøring, altså når erklæringen foreligger, men inden den sendes til kommunen, så det sikres, at eventuelle fejl rettes, og at forældrenes kommentarer vedlægges; det er også noget af det, jeg ofte hører ikke sker.
Vi skal også give forældrene mulighed for at klage til Ankestyrelsen i tilfælde af afslag på udarbejdelse af en forældrekompetenceundersøgelse, hvis de selv har et ønske om at få lavet en.
Og vi skal give forældre og andre mulighed for at se, hvilke psykologer der gentagne gange fra Psykolognævnet har fået tildelt en afgørelse med kritik.
Kommuner og psykologer skal forpligtes til at følge Social- og Indenrigsministeriets vejledning »Retningslinjer for udarbejdelse og anvendelse af forældrekompetenceundersøgelser«, og så skal vi indføre den forældelsesfrist.
Af alle de henvendelser, jeg har fået, har jeg fået oplyst mange gange, at sådan en forældrekompetenceundersøgelse, som er ret gammel, altså ligger flere år tilbage, forfølger en.
Derfor synes jeg, det er uhensigtsmæssigt, at man aldrig nogen sinde får en chance for at rette op på det og blive en god forælder, hvis der først ligger en forældrekompetenceundersøgelse.
Kristeligt Dagblad – og jeg ved ikke, om I har fulgt med – har også haft en række serier om det her område, hvor der har været fokus på det, og vi har haft adskillige foretræder i Socialudvalget, som har problematiseret de udfordringer, der er på det her område.
Derfor synes jeg, at det er et område, som har så stor betydning for både forældre og børn, at det skal gøres ordentligt, og at vi simpelt hen bliver nødt til at sikre den kvalitet, der skal være, i de sager.
Jeg har hørt om, at man somme tider til de der forældrekompetenceundersøgelser skal sidde og kigge på sådan nogle blækklatter, og ud fra det bliver det lige noteret, hvordan og hvorledes.
Jeg synes, det virker meget underligt.