Anna Falkenberg (SP), 2024-05-29:
Tak skal du have, tak for ordet.
Kigger vi i Folketingets kalender, fremgår det, at vi i dag behandler forespørgsel »Om den indenrigs- og udenrigspolitiske situation«.
I daglig tale kalder vi det jo for afslutningsdebatten, og det giver rigtig god mening, for i dag markerer vi afslutningen på et folketingsår.
Derfor er det ganske naturligt, at ordførerne kaster sig over emner, som er behandlet det seneste år.
Nogle vil sikkert, som vi også har hørt eksempler på i dag, også komme ind på andre emner.
Og jeg kan lige så godt gå til bekendelse med det samme og sige, at jeg også vil komme vidt omkring.
Jeg vil dog starte med et uddrag af, hvad jeg har kastet mig over det forgangne folketingsår.
På finansloven for 2024 er der bevilget 29 mio. kr. til fire initiativer, som jeg mener lever op til kriterierne om at gavne rigsfællesskabet i et større perspektiv.
Der er igen afsat penge til forskning i havstrømme i Nordatlanten; flere penge tilføres samarbejdsprogrammet for forskning inden for udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik; 6 mio. kr. er afsat til en undervisningspulje til folkeskolen om de moderne færøske og grønlandske forhold – aftalen er lavet i samarbejde med min grønlandske kollega fru Aaja Chemnitz; og højskolestipendiet er også endelig tilbage på finansloven.
I min verden er forskning altafgørende for, at vi kan træffe beslutninger på et oplyst grundlag.
Det, at man kan forske i havstrømme omkring Færøerne og i Nordatlanten, bidrager ikke kun til viden, som kan bruges lokalt, men så sandelig også på globalt plan.
Udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik har stort set ikke været behandlet på Færøerne.
Skal befolkningen og politikernes indsigt øges på området, kan det kun fås med viden, og en del af den viden kan komme fra forskningen.
Et andet flueben, vi i fællesskab har sat, er den indgåede filmaftale, hvor færøsk og grønlandsk nu er inkluderet som sprog i danskproducerede film og ikke som film med et fremmedsprog.
Det er et stort fremskridt, hvis I spørger mig.
I november sidste år var Sambandsflokkurin med i flerårsaftalen om domstolene.
Aftalen betyder flere midler til retten på Færøerne og begyndelsen på en tilgang, hvor it-systemerne løftes til samme niveau, som de er på i Danmark.
Aftalen er efter min mening ikke perfekt, men den er et skridt i den rigtige retning.
Justitsministeren fortjener derfor ros for at have et større fokus på ligestilling af justitsområdet på Færøerne, end nogen anden justitsminister har haft.
En anden, som også fortjener ros, er forsvarsministeren, som har haft en stor opgave med at koordinere arbejdet i forsvarsforligskredsen med et stort løft til forsvaret.
På Færøerne peger de fleste pile opad.
Vi har haft en økonomisk fremgang, som vi aldrig har oplevet før.
Befolkningsvæksten har buldret derudad, og aldrig har der boet så mange mennesker på Færøerne, som der gør i dag.
Vi befinder os i et smørhul, men der er også nogle skyer ude i horisonten.
Økonomer påpeger, at der er brug for gennemgribende tiltag, som kan sikre økonomisk holdbarhed på sigt.
Det kræver ansvarlige politikere.
Det kræver, at der bliver lavet nogle strukturelle reformer i form af brede forlig i Lagtinget.
Det kræver, at politikerne ændrer deres holdning til, hvordan man træffer de svære, men rigtige beslutninger.
I Lagtinget kan de brede forlig de seneste mange år kun tælles på en enkelt hånd.
Inden for de seneste måneder har mit parti, Sambandsflokkurin, som sidder i opposition hjemme på Færøerne,
lavet to forlig med den siddende regering.
Det er jeg rigtig stolt af, og jeg synes, at det er vejen frem, hvis man tænker langsigtet.
På Færøerne kan man lære rigtig meget af, hvordan man gør det her i Danmark i Folketinget og med regeringen.
For her i Danmark er der tradition for, at der laves brede forlig, som inddrager partier fra højre til venstre for at sikre stabilitet på fundamentale områder af samfundet.
Sådan er det at være i et fællesskab.
Man kan se, hvordan de andre gør, og det, der lykkes godt, kan man tage til sig.
Jeg føler jo, at jeg som kvinde og som en almindelig borger, der bor på Færøerne, har ret til at have min mening, og jeg udtrykker den også gerne her i Folketinget, selv om det ikke er her, vi i sidste ende tager beslutningen.
Lad mig også bare sige, at det her har været den tætteste afstemning, og at vi nu har været så tæt på, som vi nogen sinde har været.
Der har ikke været et forslag tidligere, fordi vi alle sammen vidste, at der var stor modstand, og det noterer jeg mig bare at der ikke er nu og heller ikke er i befolkningen.
Så det er kun et spørgsmål om tid, før lovgivningen bliver ændret, hvis du spørger mig.