Peder Hvelplund (EL), 2023-04-21:
Det synes jeg var ret præcist og ret rammende, for jeg synes, det er det, vi har oplevet i forhold til hele spørgsmålet omkring offentlighedsloven eller mørklægningsloven, at det gang på gang kommer i syltekrukker, der gensidigt dækker over hinanden.
Men også en stor tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte det her beslutningsforslag og for, at Dansk Folkeparti i den her sag står sammen med Enhedslisten på åbenhedens side.
Vi synes jo i Enhedslisten, at det er fuldstændig afgørende, at vi sikrer offentlighed i forvaltningen.
Og vi synes også, at den sidste tid bestemt har vist, at der er brug for netop åbenhed og gerne mere af den i stedet for mindre af den.
Derfor er det også godt, at vi får debatten i Folketingssalen her i dag.
For det er jo sådan, at i forhold til åbenhed i forvaltningen og omkring magthaverne er vi inde i kernen af, hvad forvaltning er, altså i ministerierne og departementerne, og der er forudsætningen for, at vi kan have et demokrati, at offentligheden og dermed borgere og folkevalgte politikere kan kontrollere den måde, som magthaverne udøver deres magt på.
Det er også derfor, vi kalder pressen for den fjerde statsmagt, altså fordi den netop er et element, som indgår i det at kunne kontrollere magtudøvelsen.
Og jeg tror faktisk, som vi også drøftede under det tidligere beslutningsforslag, at den mistillid, vi oplever nu mellem politikere, beslutningstagere og befolkning, den afstand, vi oplever, kan mindskes betragteligt, hvis det er sådan, vi øger gennemsigtigheden ind i magtens rum.
Den nuværende offentlighedslov eller mørklægningslov, om man vil, blev indført af en række partier for snart 10 år siden.
Og det, der primært skaber lukkethed i forvaltningen, som det også fremgår af det brev, en samlet opposition har sendt i dag, er jo de ændringer, der er foretaget af § 22, § 24 og § 27, stk. 2. Og der findes jo eksempler på mange sager, som ikke ville være kommet frem, hvis der før 2013 havde været den samme offentlighedslov, som vi har i dag.
Det er alt sammen eksempler på sager, som ikke var kommet til offentlighedens kendskab, hvis vi ikke havde haft den nuværende offentlighedslov.
Jeg synes også, de seneste års debat og kommissionsundersøgelser om coronahåndtering og minkskandalen kunne have været undgået, hvis vi havde haft en offentlighedslov, der gav adgang til netop det arbejde og de beslutninger, der blev taget.
Der må man konstatere, at Socialdemokratiet trods alt har været mere konsistente i deres holdning og har været mere afvisende over for at lave ændringer og i hvert fald ikke har haft noget hastværk med at gøre det.
Derfor synes jeg også, at svigtet fra Venstres side er så meget desto større.
Men det må så også bare betyde, at det må være op til resten af Folketinget at sikre, at ved næste folketingsvalg er der mulighed for at stemme på partier, som ønsker en større åbenhed og en større gennemsigtighed, og det er den fælles henvendelse jo et udtryk for, altså den henvendelse, der er kommet fra den samlede opposition.
Jeg vil også gerne understrege, at fra Enhedslistens side så vi gerne, man gik videre, og som Karina Lorentzen Dehnhardt også har været inde på, er der allerede i forhold til den aktindsigt og offentlighed, der i forhold til miljølovgivningen er sikret gennem Århuskonventionen, langt videre adgang til at sikre offentligheden indsigt i de beslutningsgange, der er, og de beslutninger, der bliver truffet.
Og det så vi netop også gerne som en rettesnor for, hvor vi skal ende henne.
Det er i hvert fald det, Enhedslisten vil fortsætte med at kæmpe for.
Men tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte beslutningsforslaget, og vi bakker selvfølgelig op om det.