Peter Skaarup (DD), 2023-05-12:
Tak for ordet.
Tak til statsministeren for redegørelsen om rigsfællesskabets muligheder og udfordringer.
Redegørelsen er jo sådan en gennemgang af, hvordan det er gået i Grønland og på Færøerne i 2022, og vi har læst den med stor interesse i Danmarksdemokraterne.
Vi synes faktisk, at man nævner mange gode ting i den her redegørelse.
Den er også ret grundig, mere grundig, end man tit ser, synes jeg, i forhold til nogle af de andre emner, vi har oppe i Folketinget, og det er jo godt.
En af de ting, som vi synes er positive, er det her med, at man tilskynder børn og unge til at lære om rigsfællesskabet.
Det er jo vigtigt, rigtig vigtig faktisk, at det sker.
Det er også glædeligt, at økonomien begge steder tegner godt.
Der er højkonjunktur med høj beskæftigelse og lav ledighed.
Begge steder er der også, må man sige, trods de positive takter her selvfølgelig nogle udfordringer med det, man kalder finanspolitisk holdbarhed, på den lange bane.
En af udfordringerne er, som vi kender det fra mange steder i den vestlige verden, nemlig demografien – at der er flere ældre og færre unge.
Det er en udfordring for ethvert samfund, men det er godt, at man begge steder er opmærksom på udviklingen, og det synes vi også i Danmarksdemokraterne er rigtig godt, for det betyder, at man forhåbentlig i tide kan få lavet nogle foranstaltninger, så man kan tage godt om fremtiden og udviklingen.
På Færøerne kigger man bl.a. på pensionsalderen, og det er jo rigtig vigtigt, at man er opmærksom på den, ligesom vi har været det i Danmark.
Statens tilskud til Færøerne har i en årrække været på 641 mio. kr. årligt, men efter ønske fra landsstyret reduceres det nu med 25 mio. kr. årligt fra 2023 og frem.
Samtidig ønsker Færøerne at overtage sagsområder som lufttrafikkontrol, fyrvæsen og søret, og vi synes egentlig, det er flot, at man vil det, for det viser, at der er et ønske om mere selvstændighed, og samtidig vil man også tage et større ansvar for økonomien.
Det er flot, det vil give yderligere 100 nye arbejdspladser.
Man kan sige, at modsat Færøerne er den grønlandske økonomi meget afhængig af Danmarks tilskud til landskassen.
Tilskuddet er på de her godt 4 mia. kr. årligt – det har også været fremme under debatten – og udgør halvdelen af de samlede indtægter i Grønland.
Grønland har nogle udfordringer.
Specielt hvis man kigger på det sociale område, har man nogle udfordringer med udsatte børn og unge i Grønland, og det er også tilfældet med udsatte grønlændere i Danmark.
Der er også nogle udfordringer, som man forhåbentlig kan sætte nogle initiativer i værk for at løse.
Vi må dér igen håbe, at udviklingen kommer til at hjælpe os, sådan at man bliver bedre til at håndtere de udfordringer.
Så er der nogle muligheder for erhvervsudvikling – det nævner man også i redegørelsen – både det ene og det andet sted.
I Grønland har man igennem nogle år haft store forventninger til et mineralpotentiale.
Det er så desværre ikke rigtig kommet i gang, kan man godt sige.
Her ligger der nogle rigtig store muligheder for Grønland for at skabe varige indtægter, der kan bane vejen for en bedre økonomi og mere selvstændighed.
Fælles for Grønland og Færøerne er, at de begge steder har muligheder for at tilbyde nogle store naturoplevelser, og flere ordførere har jo været inde på, at det er helt vildt flot at besøge de to lande.
De her naturoplevelser kan man med fordel dele med andre via en udvikling af turismen.
Ikke mindst er der jo nogle muligheder for ikke bare i Grønland og på Færøerne, men også for mange andre, inden for turisme for velhavende amerikanere, japanere og kinesere og selvfølgelig også for sådan mere almindelige turister, der efterspørger de her naturoplevelser, man tilbyder i Grønland og på Færøerne.
Man har rigtig meget at byde på på den front, og det er jo bare en fantastisk ting.