runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Preben Bang Henriksen (V), 2018-10-25:
Advokater har en særlig rolle i det danske samfund.
Advokater kan møde i retten for andre mennesker, har altså mødemonopol, og advokater kan opbevare andre menneskers penge på klientkonti, eksempelvis i ejendomshandler, hvor advokaten jo så også er den, der sikrer, at køberens penge, køberens udbetaling, ikke slippes, før han er sikker på at få et anmærkningsfrit skøde.
Det her glimrende forslag er med til at skabe større tillid til advokaterne.
Der bliver nemlig tale om et endnu mere grundigt tilsyn, end vi har i dag, men der bliver også tale om et risikobaseret tilsyn.
Det er nok ingen hemmelighed, hvis man ellers kigger 6.500 advokaters forhold igennem i Danmark, at det nok er en lille skare, der skiller sig ud med hensyn til overtrædelse af klientkontoregler og forhold, der er i strid med god advokatskik osv. osv., og det gør jo nok, at man kan slække lidt på kontrollen nogle steder og skærpe den andre steder.
Og det er det, der lægges op til her.
Det er en fornuftig udnyttelse af systemet.
Bøderammen sættes op, således at Advokatnævnet nu kan idømme bøder på op til 600.000 kr.
Det er samme niveau, som revisorerne må finde sig i.
Så hvorfor skulle der i øvrigt være en forskel der?
Nu bliver der tale om muligheden for at udstede et gult kort, altså at
gør du det igen, så mister du bestallingen, og det er jo også kun ganske naturligt og kan da forhåbentlig få nogle til at rette ind på dydens smalle vej på det her område.
Og der er ikke bare et gult kort.
Der er allerede i dag mulighed for at frakende bestallingen endeligt.
Det ved vi, men som noget nyt bliver det sådan, at hvis man går til domstolene med en frakendelse af bestallingen, har sagen ikke opsættende virkning for domstolene.
Det er det nye.
Sådan er det ikke i dag, og vi har set skrækkelige eksempler på, at nogle advokater kan trække det i langdrag i systemet og satse på, at frakendelsen af bestallingen i dag har opsættende virkning.
Fremover bliver det altså sådan, at den smutter, medmindre retten bestemmer andet.
Den smutter altså også under sagen.
Det sidste element her er gavemiljøet.
Jeg må sige, at der ikke er noget gavemiljø mellem forsvarsadvokater og fængselsindsatte.
Der er et gavemiljø mellem mig og mit barnebarn f.eks., men altså ikke mellem mig og en, jeg repræsenterer i et fængsel.
Vi har ikke noget at rende og give hinanden gaver for, undskyld, jeg siger det så ligeud.
For det bliver til en kamp om, hvem der kan give bedst mulig merchandise, og det duer ikke, specielt ikke i en situation, hvor den, der i realiteten betaler salæret til den her beskikkede advokat, er staten.
Så skal situationen ikke være sådan, at der ligesom opstår konkurrence om, hvem der kan give den fængslede størst mulige gaver og dermed kringle vedkommende som klient.
Vi ser skrækkelige eksempler omkring klientskifter, der i hvert fald ikke har nogen saglig begrundelse.
Men det kan vi komme tilbage til på et senere tidspunkt.
Venstre kan i enhver henseende støtte forslaget.
Peter Kofod (DF), 2018-10-25:
Tak for det.
Lovforslaget her udspringer jo af, at vi har set nogle utrolig triste sager, hvor man med rette har kunnet komme i tvivl om forsvarsadvokaterne og deres arbejde.
Det har ført et længere forløb med sig, og det munder så ud i det lovforslag, som justitsministeren her har fremsat.
Jeg vil starte med at sige, at Dansk Folkeparti er utrolig positive over for forslaget og de dele, der ligger i det.
De enkelte dele udspringer jo af revisionsvirksomheden EY's undersøgelse af området, og med forslaget lægger man op til et forbud mod, at advokater uddeler gaver til klienter eller klienters nærmeste omgangskreds, og det synes vi er rigtig fornuftigt.
Derudover indeholder forslaget et forbud mod tøj og reklameartikler.
Det er under alle omstændigheder rigtig godt at få det på det rene, og det er også rigtig fint, at justitsministeren adresserer det i forslaget her.
Man skærper også Advokatrådets mulighed for tilsyn; man gør det risikobaseret, og det synes vi også overordnet er fornuftigt.
Man gennemfører en årlig afrapportering til Justitsministeriet på det her område, og så bliver der givet mulighed for, at myndighederne, ved at man bliver bedre til at udveksle oplysninger, kan give flere oplysninger til den her vigtige kontrol.
Nok så vigtigt får Advokatrådet fremover mulighed for at fratage en advokat sin beskikkelse, og det er jo alt andet lige en større konsekvens end det, der er muligt i dag, hvor man altså kan få bøder, hvis man ikke har overholdt det, man skal.
Så det er et fornuftigt forslag, og det vil vi da gerne kvittere for, så derfor støtter vi det.
Trine Bramsen (S), 2018-10-25:
Tak for det.
Lovforslaget her udspringer af en række rigtig ærgerlige sager om forsvarsadvokater, der på ingen måde lever op til det særlige ansvar, der følger med rollen.
Det har i hvert fald været muligt.
I Socialdemokratiet er vi positive over for forslaget her.
Vi er faktisk rigtig glade for, at forslaget er fremsat, og vi ser det som et meget nødvendigt initiativ i forhold til at have tillid til vores retssamfund, men jo også passe på de skattekroner, som vi herinde har ansvaret for at forvalte.
Det er harmdirrende, når forsvarsadvokater hæver store summer i forsvarssalærer fra det offentlige og samtidig giver gaver og uddeler reklameting til klienter og klienters venner og familie.
Det er det, der bliver sat en stopper for med forslaget her.
Med loven vil det fremover blive nemmere for Advokatrådet, der jo som bekendt fører tilsyn med landets advokater, at indhente og modtage oplysninger fra offentlige myndigheder, og på den måde kan Advokatrådet altså i højere grad fokusere på de brodne kar.
Samtidig indfører vi regler for, hvordan tilsynene skal udføres, ligesom Advokatrådet fremover skal afgive en årlig rapport til Justitsministeriet om de udførte tilsyn, simpelt hen for at sikre, at de finder sted, og at det er fintmasket nok.
Det er rigtig vigtige initiativer, og vi kommer til at følge dem tæt, for det er klart, at er det ikke fintmasket nok, så må vi jo se på andre metoder.
Men vi synes, det er rigtig vigtige initiativer.
Dog har det fra vores side været et stærkt ønske, at vi også, når vi nu ser på advokater, adresserer den såkaldte Schlütersag, hvor tre advokater svindlede med klienters penge for ikke mindre end et trecifret millionbeløb gennem et firma, som var oprettet ved siden af deres advokatvirksomhed, og hvor der var en høj grad af tillid.
Det viser jo, at der er et problem med advokaters sidebeskæftigelse, og derfor synes vi også, at den del skal med, og det har jeg også forstået på justitsministeren der er lydhørhed over for, når vi nu er i gang med at se på advokaters roller og beføjelser.
Derfor vil vi selvfølgelig også følge op på de ændringsforslag, der forhåbentlig kommer til forslaget her, hvor vi lige får den her sidste del med, altså hvad advokater må foretage sig ud over det oprindelige advokatarbejde.
Med de ord skal jeg sige, at vi støtter lovforslaget her.
Trine Bramsen (S), 2018-10-25:
Lovforslaget handler særlig om at styrke sikkerheden i landets fængsler og arresthuse ved at udvide rammerne for kriminalforsorgens sikkerheds- og efterretningsarbejde.
Og det er noget, som vi i Socialdemokratiet kun kan være enige i.
Lovforslaget er et led i implementeringen af flerårsaftalen for kriminalforsorgens økonomi 2018-2021, som vi sammen med regeringen og Dansk Folkeparti indgik tilbage i november, og som en række øvrige partier jo efterfølgende har tilsluttet sig.
For Socialdemokratiet er det særlig vigtigt, at sikkerheden øges, ikke mindst af hensyn til vores fængselsbetjente.
Og det er altså meget voldsomme ting, vi oplever lige nu i vores fængsler.
Vi ser ugentligt overfald på fængselsbetjente; vi ser også nogle mere makabre overfald, end vi tidligere har set, og en manglende respekt for fængselsbetjente, der jo i bund og grund bare går på arbejde for at sikre, at vi kan have et trygt samfund.
Og derfor er det altså ret vigtigt, at vi får adresseret det her.
Lovforslaget strammer op og udvider bl.a. reglerne om fingeraftryk af indsatte, og det giver udvidet adgang til at undersøge elektronik, som indsatte er i ulovlig besiddelse af, og vi får en øget kontrol med terrordømte og radikaliserede indsattes kommunikation med omverdenen.
Det er fine forslag, som vi fra Socialdemokratiets side støtter.
Men vi tvivler på, at det er tilstrækkeligt i forhold til at øge sikkerheden.
Eksempelvis så vi jo, at en terrormistænkt i Vestre Fængsel for nylig byttede identitet med en besøgende og stak af.
Det er udtryk for, at der altså er nogle huller i systemet, og at det er nødvendigt at stramme gevaldigt op.
Og derfor skal vi have styrket sikkerheden yderligere – det handler både om mandskab, om uddannelse og om processer, både over for de indsatte, men sådan set også over for de besøgende.
Det er helt absurd, at en besøgende kan komme ind og bytte tøj og så blive siddende derinde, mens en indsat kan traske ud i det fri, som om intet var hændt.
Så vi bliver altså nødt til at sikre, at sådan noget ikke kommer til at ske igen.
Men lovforslagene, som ligger her, støtter vi og bakker op om.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-10-25:
Tak, og også tak til ordførerne i denne sag for en positiv modtagelse af lovforslaget.
Regeringen har jo, som det også har været nævnt, sidste år indgået en ny flerårsaftale for kriminalforsorgen sammen med hovedparten af Folketingets partier.
Aftalen skal skabe rammerne for en moderne og stærk kriminalforsorg, der skal bidrage til, at Danmark er et trygt og sikkert samfund.
Jeg er glad for den brede opbakning til den udmøntning af aftalen, som vi lægger op til med forslaget her.
Der sættes med forslaget fokus på at styrke sikkerheden for de ansatte i landets fængsler og på bekæmpelse af bandekriminalitet.
Der lægges i den forbindelse op til at styrke kriminalforsorgens sikkerheds- og efterretningsarbejde, så kriminalforsorgen bliver bedre i stand til løbende at vurdere trusler og risici og videregive oplysninger til bl.a. politiet.
For at understøtte det arbejde skabes der med lovforslaget en udtrykkelig lovgivningsmæssig ramme for kriminalforsorgens håndtering af oplysninger om indsatte og personer, som de har kontakt til.
Kriminalforsorgen har de senere år oplevet udfordringer med radikalisering og ekstremisme i landets fængsler.
Og derfor foreslår vi, at der indføres en øget kontrol med terrordømte og radikaliserede indsattes kommunikation med omverdenen.
Det bliver bl.a. muligt at overvære deres besøg og aflytte telefonsamtaler, og det skal jo være med til at modvirke, at de bliver fastholdt i et radikaliseret eller ekstremistisk miljø.
Lignende regler gælder allerede for kriminalforsorgens adgang til breve og andre optegnelser.
Vi foreslår derudover, at kriminalforsorgen får mulighed for at fotografere og optage fingeraftryk af alle varetægtsarrestanter.
Det er således afgørende, at den pågældende kan identificeres, hvis der f.eks. sker en undvigelse.
I flerårsaftalen er det desuden fastsat, at kriminalforsorgen skal overtage størstedelen af politiets opgaver med transport af bl.a. arrestanter.
Vi foreslår i den forbindelse, at kriminalforsorgens personale selvfølgelig skal have mulighed for at anvende magt over for alle de persongrupper, som de fremover skal transportere, så de f.eks. kan forhindre en undvigelse.
Vi foreslår desuden at ændre regler om erstatning i anledning af indgreb over for ansatte, så reglerne bedre tager højde for virkeligheden i fængslerne.
Forslaget indebærer, at adgangen til erstatning i visse tilfælde begrænses i forhold til de gældende regler.
Endelig indeholder forslaget nogle initiativer vedrørende forholdene for indsatte under 18 år med hensyn til undervisning og brugen af strafcelle, som begrænses for denne aldersgruppe.
Igen: Jeg vil gerne takke ordførerne for indlæggene, og jeg har noteret mig bemærkningen fra Alternativet og Alternativet på vegne af De Radikale, og fra Dansk Folkepartis side blev der også nævnt et spørgsmål; det var så om strafcellerne.
Det kan selvfølgelig foregå i udvalgsarbejdet.
Jeg synes, det er meget relevant, at vi på det kommende forligskredsmøde lige vender det her, og det kommende forligskredsmøde er her midt i november.
Og så ser jeg i øvrigt frem til den videre behandling her i Folketinget.
Naser Khader (KF), 2018-10-25:
Bandekonflikten har skabt stor utryghed og har vist, hvor hårdkogte kriminelle kan være i vores lille land.
Justitsministeren har foreslået at indføre en række initiativer, der skal bekæmpe den her hårde og voldelige kriminalitet.
Det har helt konkret betydet, at flere af de hårdkogte banditter sidder i forskellige fængsler i stedet for at gå på vores gader og stræder.
Og det er meget positivt.
Regeringen har også sammen med et bredt udvalg af Folketingets partier lavet en ny aftale for kriminalforsorgens virke de næste år.
Aftalen indeholder en række elementer, som vi også skal implementere ved lov.
Det gælder især kriminalforsorgens mulighed for at bedrive sikkerhedsog efterretningsarbejde.
Når de indsatte i så stor grad er organiseret, skal forsorgen også have værktøjerne til at håndtere det.
Det gælder ikke kun bandemedlemmer, men også dem, der er blevet radikaliseret, og dem, der er blevet ekstreme i fængslerne.
Kriminalforsorgen skal have mulighed for at holde øje med de allermest hårdkogte kriminelle og personer, der kan risikere at blive radikaliseret.
I fængslerne er det fængselsbetjente og kriminalforsorgen, der bestemmer.
Derfor skal de også have det retlige grundlag til at kunne holde øje med de indsatte.
Det er helt naturligt.
Desuden indeholder forslaget også en række bestemmelser om forsorgens daglige arbejde, herunder eksempelvis transport af fanger.
De ansatte i kriminalforsorgen skal have de bedste værktøjer, så de kan føle sig trygge, og så de kan bidrage til arbejdet med at forhindre radikalisering i fængslerne.
Alt i alt et udmærket lovforslag, som vi støtter.
Karsten Hønge (SF), 2018-10-25:
SF har tilsluttet sig flerårsaftalen for kriminalforsorgen, og derfor ser vi positivt på det her lovforslag.
Der er blandt nogle af høringssvarene nogle ting, som vi synes er relevante at få ind i arbejdet, og vi forventer, de bliver en del af udvalgsarbejdet.
Det, vi kigger på, er især tre ting.
Den ene er, at Advokatrådet peger på, at kriminalforsorgen bør godtgøre, hvorfor de konkret gennemfører et indgreb som f.eks. overvågning af besøg.
Den anden ting er, at Røde Kors skriver til os, at de ikke finder det nødvendigt at overvåge deres frivillige.
Og jeg synes, det kunne være relevant at få en diskussion om, om man kunne undtage den slags ngo'er.
Den tredje ting, vi kan se, er, at Børnerådet anbefaler et kontrolorgan til at sikre overholdelsen af menneskerettighederne.
Også det er vi positive over for.
Så en generel tilslutning til lovforslaget, men med den bemærkning, at vi i udvalgsarbejdet gerne vil bringe især de her tre elementer ind i debatten.
Karsten Lauritzen (V), 2018-10-25:
Ja, og det spurgte Jesper Petersen også om i sin ordførertale, og jeg skal beklage, at jeg ikke fik forholdt mig til det i min ministerbesvarelse, men det får jeg så mulighed for at gøre nu.
Altså, skæringsdatoen er valgt, fordi det er en rimelig frist, der er sat.
Men kunne selvfølgelig vælge at gøre den kortere eller vælge at gøre den længere, men det er min opfattelse, at dem, der er i klemme her, godt ved, at de er i klemme, og jeg tror også, de følger lovbehandlingen af lovforslaget.
Og jeg og beskæftigelsesministeren vil også svare på de borgerhenvendelser, som vi har fået, og meddele, når Folketinget har vedtaget lovforslaget, så folk bliver opmærksomme på det ad den vej. Så har vi også haft drøftelsen om annoncering, og når vi lægger op til annoncering hos Ældre Sagen, er det, fordi der er rigtig mange danskere, som er medlem af Ældre Sagen, og dem, der kunne være berørt på det her område, er nok medlemmer dér.
Og så er det også et spørgsmål om ikke at give det forkerte indtryk.
Altså, det er jo en attraktiv ordning, og den er udløbet nu, og vi giver ikke mulighed for genoptagelse for alle, der ikke opfyldte kravet om fuldtidsbeskæftigelse, men altså alene dem, der er kommet i klemme som følge af andres fejl.
Så det er en balance – altså, hvis vi annoncerer meget, tror rigtig mange, at de pludselig kan få seniornedslag, og derfor har vi forsøgt at balancere det sådan, som vi har.
Christina Egelund (LA), 2018-10-25:
Mange tak.
Regeringen indgik sidste år en flerårsaftale med kriminalforsorgen.
Med lovforslaget, som vi behandler, udmønter vi en række initiativer fra den aftale.
Vi indfører bl.a. øget kontrol med terrordømte og radikaliserede indsattes kommunikation med omverden, ligesom kriminalforsorgen får mulighed for at fotografere og optage fingeraftryk af alle varetægtsfængslede.
Vi giver hermed kriminalforsorgen nogle redskaber, som styrker deres arbejde, øger sikkerheden og sikrer, at der kan sættes konsekvent ind over for indsatte, som ikke respekterer fængslernes regler.
Det er positivt, det er gode redskaber, og Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-10-25:
Tak for det.
Det lovforslag, der ligger foran os, er jo et lovforslag, der allerede udmønter en aftale, en flerårsaftale for kriminalforsorgens økonomi, en aftale, der har været debatteret og publiceret i vidt omfang hidtil.
Jeg har jo hørt mine to forgængere her på talerstolen i den grad gå i detaljer på fin vis omkring forslaget her, så derfor bliver det en kort summarisk gennemgang.
Jeg kan i hvert fald sige, at fra Venstres side hilser vi med glæde, at kriminalforsorgen får mulighed for at styrke efterretningsarbejdet og også at bruge og dele de oplysninger, man får ind, også omkring besøgende.
Det er vigtigt.
Lige så vigtigt er det, at vi får styrket politiet mest muligt, og det gør vi jo bl.a. ved at give kriminalforsorgen arrestanttransporten, også det er med her.
Det gælder, uanset om det er via telefon, skrift, møder eller lignende.
Også det er der taget højde for.
Endelig har velsagtens den seneste Olsen-bande-sag, hvor man byttede med en indsat, jo gjort, at der nu skal være mulighed for at optage fingeraftryk.
Det virker også helt naturligt.
Og endelig begrænser man den sædvanlige erstatningsadgang for folk, der bliver udsat for forskellige former for tvangsindgreb.
Det må man også finde sig i, når man har skiftet bopæl til en fængselscelle.
Karsten Lauritzen (V), 2018-10-25:
Jeg vil gerne takke for modtagelsen af lovforslaget.
Jeg er som skatteminister grundlæggende af den opfattelse, at vi i det omfang, det kan lade sig gøre, skal undgå bøvlede og byrdefulde afgifter.
Og som en række ordførere har været inde på, er det netop det, vi gør med det her forslag.
Vi justerer, præciserer og rydder op i afgiftsjunglen, så virksomheder og borgere ikke pålægges uhensigtsmæssige økonomiske eller administrative byrder.
Derudover indeholder lovforslaget en række andre forskellige ændringer af regler, hvilket flere ordførere også har været inde på: dagsbeviser til deltidsbrandmænd og andet.
Jeg tror, noget er borgerhenvendelser, og andet er ting, som er blevet bragt op over for Skatteministeriet og over for mig som minister, hvor der er behov for at justere lidt i lovgivningen, og hvor man må sige, at det ikke giver mening.
Og det gør vi så også med det her forslag.
Den centrale del af forslaget er jo udmøntningen af aftalen om erhvervsog iværksætterinitiativer fra 2017.
Og i den sammenhæng foreslås der også flere mindre lettelser og forenklinger på motorområdet, som er til gavn for både borgere og virksomheder.
Fælles for forslagene er, kan man sige, at de gør det billigere at være dansker og lettere at drive virksomhed i Danmark, og for mig som skatteminister er det vigtigt, at der er fokus på at rydde op i bøvlede og byrdefulde afgifter.
Og samtidig er det også vigtigt for mig, at vi, når der kommer henvendelser til Skatteministeriet fra borgere og virksomheder og brancheorganisationer, lytter til det, der bliver påpeget, og justerer.
Og det gør vi så her i forslaget.
Og som jeg hører ordførerne, er der også opbakning til det meste af det, der er foreslået.
Så er der et ønske om at dele lovforslaget op.
En deling er jeg som skatteminister som udgangspunkt altid positiv over for.
Det er jo i sidste ende op til udvalget og Folketinget at beslutte det, men det ser jeg ikke nogen problemer i, men må bede dem, der ønsker det, om at fremsætte en formel anmodning via Skatteudvalget. Så skal jeg sige – og det er der ikke så mange ordførere der har været inde på – at der er en lille flig af Justitsministeriets område i lovforslaget.
Vi gennemfører nemlig det såkaldte CBE-direktiv, så de øvrige medlemsstater får onlineadgang til politiets oplysninger i Køretøjsregisteret om f.eks. ejerforhold, således at det bliver nemmere at behandle sager om færdselslovsovertrædelser.
Så med det lille kuriosum til sidst på Justitsministeriets område og med de bemærkninger, jeg har noteret mig her i salen, håber jeg, at forslaget vil få en god udvalgsbehandling i Folketingets Skatteudvalg og kan blive vedtaget, når vi kommer så langt.
Anders Johansson (KF), 2018-10-25:
Tak for det.
Lovforslaget her indeholder, som flere af de foregående ordførere har nævnt, en hel række forskellige elementer.
For det første er der i forslaget endnu en udmøntning af vores erhvervs- og iværksætterpakke, som vi lavede sidste år.
Det handler helt konkret om at ophæve pvc-afgiften og emballageafgiften på pvc-folier, fordi det vurderes, at afgifterne ikke længere har nogen sundhedsmæssig og miljømæssig begrundelse, mens det giver en masse administrativt bøvl ude i virksomhederne.
Så indføres der en bagatelgrænse for registrering og betaling af afgifter, så virksomheder, som kun i begrænset omfang handler med afgiftspligtige varer, kan spare både tid og ressourcer.
I Danmark har vi alt for mange gakkede afgifter, som giver mere bøvl og administration, end de giver mening.
I Det Konservative Folkeparti arbejder vi for, at det skal være nemt at drive virksomhed i Danmark, og derfor er vi glade for, at vi med det her lovforslag får lavet endnu en sanering af nogle af de afgifter, som danske virksomheder slås med.
På den måde bliver det mere håndterbart hos både borgerne og virksomhederne og ikke mindst myndighederne.
De her afgiftslettelser er et lille skridt på vejen.
Derudover indeholder lovforslaget et par andre elementer.
På motorområdet åbner man f.eks. op for, at virksomheder ikke fremover skal betale registreringsafgift af køretøjer, som anvendes til f.eks. at afprøve udstyr, og det giver selvfølgelig også rigtig god mening.
Og der er også en del andre elementer, som har været nævnt af de foregående ordførere, og dem vil jeg ikke også liste op her.
Jeg vil bare sige, at vi selvfølgelig støtter det samlede lovforslag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-10-25:
Jeg kan også sige relativt kort, at årsagen til, at vi ikke kan stemme for det her forslag – først og fremmest, i hvert fald – er forslaget om at fjerne pvc-afgiften.
På Miljøstyrelsens hjemmeside, altså en statslig styrelse, står der, at pvc er noget, der er meget skadeligt for miljøet, fordi der, når det bliver brændt af, bliver frigivet saltsyre.
Og når man skal bruge det til bløde produkter, så at sige, f.eks. hr. Dennis Flydtkjærs regntøj, så skal man bruge ftalater til at blødgøre det. Ftalater er sundhedsskadeligt for mennesker, og der er mindst tre ftalater, som bevisligt skader fostre hos gravide.
Så det er altså et ret farligt stof, og det er alvorligt at fjerne den her afgift.
Og det er hovedårsagen til, at vi ikke kan stemme for forslaget.
Som flere af mine kolleger har været inde på, er der også en masse ting, som bare er sund fornuft og giver god mening, for det er jo et stort forslag, f.eks. forslaget i forhold til brandmænd, som ikke er professionelle dag til dag-brandmænd.
Nu er jeg selv fra Sønderjylland, og der er de fleste af vores brandmænd frivillige, så det giver jo bare rigtig god mening.
Men det er ærgerligt at pulje et forslag, der indeholder ting, som bare er sund fornuft og giver rigtig god mening, med noget, som i hvert fald de grønne partier i Folketinget er meget optaget af at undgå.
Det gælder også os, der går op i sundhed, og som siger, at vi under ingen omstændigheder kan være med til at fjerne pvc-afgiften.
Så SF kan ikke støtte lovforslaget.