runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-02-21:
Tak for ordet.
Lovforslaget her er jo en del af den politiske aftale om finansloven 2024, og den skal medvirke til, at den nuværende forsøgsordning med det sociale frikort bliver permanentgjort fra 2025 og frem.
Det sociale frikort er jo med til at understøtte socialt udsatte borgeres muligheder for at deltage i og bidrage til samfundets arbejdsfællesskab, og det giver øget trivsel, det giver livskvalitet, og det giver værdi i dagligdagen.
Samtidig giver det også muligheden for at tjene lidt ekstra penge, og det ved jeg i hvert fald at der er flere af de brugere af ordningen som er rigtig, rigtig glade for.
Så Det Konservative Folkeparti støtter selvfølgelig op om lovforslaget her, og vi er jo også en del af finanslovsaftalen.
Så det giver god mening.
Karina Adsbøl (DD), 2024-02-21:
Ja, og det er jo netop også noget, vi tit har diskuteret, når vi har siddet sammen enten i udvalget eller i ministeriet, altså beskæftigelses- og socialpolitik
Det er jo nogle af de diskussioner, der har været, og jeg synes faktisk, at det, der er vigtigt at holde sig for øje og huske på, jo netop er, hvad intentionerne var, da vi lavede det her, og hvorfor vi lavede det.
Det synes jeg bare er vigtigt at holde fast i.
Så det må vi jo følge op på i udvalget og også over for ministeren.
Torsten Gejl (ALT), 2024-02-21:
Men lad os prøve at få det trævlet op og finde ud af, hvad det handler om, og hvis det er sådan, at det i virkeligheden er en stor beskæftigelsesindsats, vi står her og taler om i dag, så synes jeg, vi skal få det på ret kurs igen, sådan at det er de mennesker, som vi retter det mod, der får glæde af det i fremtiden.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-02-21:
Det synes jeg da helt bestemt er relevant at få kigget på, hvis det bliver brugt på en anden måde end det, der egentlig var tiltænkt.
Så det vil jeg da meget gerne være med til at vi dykker mere ned i.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-21:
Nej, det kan jeg ikke se, og jeg synes egentlig, det er en lille smule grænseoverskridende, når Socialdemokratiet og bl.a. hr. Frederik Vad er gået foran i diskussionen om at sikre, at de danske jøder har mulighed for at bo her i landet uden at være truet konstant, og også har fået stor anerkendelse for det arbejde bl.a. fra det jødiske samfund.
Og så har man den frækhed at stå hernede i Folketingssalen og påstå, at Socialdemokratiet ikke gør noget for danske jøder.
Jeg synes egentlig, det er grænseoverskridende at komme med den påstand i Folketingssalen.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-02-21:
Hvordan vil ministeren sørge for at sikre afviklingen af den aktuelle sagspukkel med bl.a. klapningssagerne, der er opstået i de år, der er gået, siden Planklagenævnet såede tvivl om den gældende fortolkning af vandrammedirektivet?
Magnus Heunicke (S), 2024-02-21:
Det er der ikke nogen tvivl om, for vores erhvervshavne bliver, ud over at de jo bruges til skibstrafik – og det er jo på lange stræk fint, at fragten af varer bliver flyttet over til skibstrafikken – jo også brugt til udskibning af vindmøller, tagvindmøller m.m.
Så der er da ingen tvivl om, at vores erhvervshavne er vigtige, også for den grønne omstilling.
Det er en af de mange grunde til, at vi selvfølgelig har gjort os umage med at få lavet det arbejde, der skulle til, efter den afgørelse blev truffet af klagenævnet.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-02-21:
Er ministeren helt generelt enig i, at de mange manglende tilladelser til udvidelse af de danske erhvervshavne, som blev nævnt før, er med til at være bremsende i forhold til den grønne omstilling?
Magnus Heunicke (S), 2024-02-21:
Ja, det synes jeg også umiddelbart, når jeg hører den her beskrivelse.
Der er jo fuld armslængde mellem mig som minister og de afgørelser, der træffes, men jeg har her redegjort for årsagen til, at der er kommet den her pukkel.
Det var ikke lige det, spørgsmålet her handlede om i anden runde, men puklen er altså kommet, fordi Miljø- og Fødevareklagenævnet traf en afgørelse, som gjorde, at man måtte lave et nyt arbejde for at sikre, at man havde nogle vejledninger at gå ud fra.
Jeg er opmærksom på, at Miljøstyrelsen har forlænget sagsbehandlingstiden, som der spørges til, i en række sager, hvor der er ansøgt om klapning i vandområder, der ikke er i god tilstand for miljøfarlige stoffer.
Forlængelsen har en årsag, og den er, at Miljøministeriet som følge af en afgørelse fra Miljø- og Fødevareklagenævnet har været nødt til at suspendere og ændre en række vejledninger.
Styrelsen oplyser, at de altså allerede har gennemført dele af sagsbehandlingen, og det er altså nu kun de dele, der handler om miljøfarlige stoffer og derfor var omfattet af klagenævnsafgørelsen, der mangler.
Så det er ikke sådan, at sagsbehandlingen har stået stille, men man har måttet afvente det sidste element.
Miljøstyrelsen kan også oplyse, at de er opmærksomme på, at nogle sager har et særligt samfundsmæssigt hensyn, og de vil så vidt muligt prioritere disse, når det fulde grundlag for at træffe afgørelse er på plads.
Og styrelsen har oplyst, at når sagspuklen er afviklet, er forventningen, at gennemsnitssagsbehandlingstiden vil være tilbage på 9 måneder, før en sag er fuldt oplyst, og det var også det, sagsbehandlingstiden var inden den her klagenævnsafgørelse, som gjorde, at vi måtte suspendere vejledningerne.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-02-21:
Hvordan vil ministeren fremadrettet sikre en markant kortere samlet sagsbehandlingstid på miljøtilladelser i erhvervshavnene særlig i forhold til klapning, der er en essentiel del af den løbende havnedrift i langt de fleste erhvervshavne?
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-21:
I forhold til de gældende bestemmelser i straffelovens § 136 kan det sagtens i konkrete tilfælde vise sig, at det at råbe jihad eller andre ting i forbindelse med jihad er enten tilskyndelse eller billigelse af terror.
Så det, hr. Mikkel Bjørn siger, er ikke korrekt.
Det er jo noget, som selvfølgelig politiet og anklagemyndigheden på baggrund af enten egne observationer eller konkrete anmeldelser altid vurderer om hvorvidt der er grundlag for strafforfølgning for.
I forhold til vores lov vedrørende forbud mod utilbørlig behandling af religiøse skrifter: Der var engang, hvor Dansk Folkeparti bekendte sig til grundtvigianisme, i hvert fald i en eller anden udstrækning, og jeg synes egentlig, at den populære udlægning af Grundtvig sådan set også passer meget godt i det her tilfælde: Munden fri, men hånden bundet.
Det behøver ikke altid at være en uindskrænket ret til at destruere og ødelægge andre genstande, som betyder noget for andre, for også at kunne føre en legitim og i øvrigt rigtig kritik.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-21:
Ministeren har gjort sig til dommer ved eksempelvis at ulovliggøre, at den iranske kunstner Firoozeh Bazrafkan kan rive en koran på et rivejern som protest mod de hellige skrifter, som opfordrer til at henrette hende.
Det er den kritik, hun ønsker at udøve.
Den kritikmulighed har ministeren taget fra hende.
Samtidig ønsker ministeren ikke at tage retten til at råbe på jihad på åben gade fra de islamister, som gør det og har gjort det få dage efter et voldsomt terrorangreb på staten Israel.
Det synes vi i Dansk Folkeparti er en helt gal skævvridning.
Magnus Heunicke (S), 2024-02-21:
Miljøstyrelsen har fået tilført ekstra ressourcer til netop de her opgaver vedrørende klapning, og det er jo præcis det, der spørges til her.
Der ligger altså en pukkel her, og man har taget fat i en del af arbejdet, men man mangler bare lige det sidste, som afventer, at den her vejledning kommer.
I næste uge vil man kunne gå i gang med de første, og så vil der jo stadig væk være en pukkel, men der er altså tilført ekstra ressourcer til, at man kan få den nedbragt, og så vil man være tilbage på den her gennemsnitlig 9 måneders sagsbehandlingstid, som er det, man har haft tidligere.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-02-21:
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren foranlediget af Nordic Waste-sagen tage initiativ til, at der igangsættes en undersøgelse af, hvorvidt tilsynet med listevirksomheder er tilstrækkeligt, heriblandt om lovgivningen og vejledningerne stemmer overens med de EU-direktiver, der er lovramme for tilsynet, samt om tilsynsmyndigheden har tilstrækkelige midler til at prioritere og kvalificere tilsynet med listevirksomheder?
Magnus Heunicke (S), 2024-02-21:
Det er helt afgørende for mig og for regeringen, at miljølovgivningen, herunder også miljøskadeloven, er indrettet på en sådan måde, at vi bedst muligt kan forhindre og imødegå sager som dem, vi altså har drøftet og været vidne til.
Derfor vil jeg også sige: Jeg er klar til at drage de nødvendige konsekvenser af den konkrete sag i Randers.
Det involverer også at se nærmere på de lovgivningsmæssige rammer for implementering af miljøansvarsdirektivet, og det gælder også regler for økonomisk sikkerhedsstillelse, som der henvises til i de to artikler, der er vedlagt det her spørgsmål.
Der er jo også tale om et område, må man sige, med stor kompleksitet.
Det er nødvendigt, at vi er sikre på, at de skridt, vi tager, er nogle, som forbedrer sikkerheden og miljøet.
Dertil vil jeg også sige, at arbejdet med en eventuel revision jo ville skulle bygge på Europa-Kommissionen, som har varslet, at de er i gang med en kommende evaluering af netop det her miljøansvarsdirektiv og også herunder vil få erfaringer fra andre medlemslande.
Hvornår den konkret foreligger, har Europa-Kommissionen ikke tilkendegivet endnu, så jeg kan ikke sige, præcis hvornår denne foreligger, men det er klart, at det jo vil være et væsentligt input.
Altså, hvad er der sket lokalt i Randers – det talte vi om i sidste spørgsmål – og hvad kommer der så fra EU, når de evaluerer?
Og den evaluering skulle faktisk have været i gang.
Som jeg forstår det, er den på trapperne, men jeg har ikke fået en præcis dato for det endnu.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-02-21:
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren tage initiativ til, at der udarbejdes et lovforslag, der korrekt implementerer de relevante miljøretlige EU-direktiver i dansk lovgivning, så Danmark i højere grad følger de rammer, EU har sat for vores miljølovgivning, samt at risikovilligheden for miljøkatastrofer for fremtiden minimeres?
Magnus Heunicke (S), 2024-02-21:
Den ene er IWS, hvor påbuddene er regnet ned over virksomheden, efter at Miljøstyrelsen har overtaget ansvaret, så der har altså været noget galt.
Det er for tidligt at drage konklusionerne på det arbejde, for det er stadig væk i gang.
Og så er der Nordic Waste, hvor vi har en igangværende truende miljøkatastrofe for vandmiljøet stadig væk, selv om jordskreddet har stabiliseret sig.
Det skal vi sikre os at vi lærer af, og lad os så samle kræfterne de steder, hvor vi ved at der er risiko.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-02-21:
Der står i regeringsgrundlaget, at I går ind for færre tilsyn og mindre hensyn.
Det er så den politiske linje, der ligger, og jeg kan godt se, at ministeren ikke vil bekræfte det, men det undrer mig bare, når det faktisk står i regeringsgrundlaget, at ministeren ikke kan tage den fulde konsekvens af, hvad det betyder, at regeringen går ind for færre tilsyn og mindre kontrol.
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-21:
Det er endnu en gang ikke korrekt, hr. Mikkel Bjørn.
Der er ingen kritik, som er blevet gjort forbudt i forbindelse med forbuddet mod utilbørlig behandling af hellige skrifter af en væsentlig betydning for et anerkendt trossamfund – ingen kritik!
Det er fuldt ud legitimt.
Det er fuldt ud lovligt på alle tænkelige måder at diskutere og kritisere det, der står i de religiøse skrifter.
Derudover har jeg konkret sagt i forhold til den konkrete situation, at jeg ikke kan gøre mig til dommer, men jeg forventer, at politiet og anklagemyndigheden vurderer, hver evig eneste gang der måtte blive sagt noget i forbindelse med den seneste tids demonstrationer eller andre steder, om det falder inden for straffelovens bestemmelser om enten tilskyndelse til terror eller billigelse af terror, for jeg mener selvsagt, at hvis der overhovedet er grundlag for at rejse sager, skal politiet og anklagemyndigheden også gøre det.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-02-21:
Jeg tror, at jeg gerne vil have, at vi løfter blikket lidt og ikke kun er optaget af de enkelte sager.
For dem er jeg sikker på at systemet nok skal tage sig af.
Det, jeg synes er den relevante politiske diskussion, handler om, hvordan vi vægter forskellige risici i den administrative praksis, der ligger i bl.a. Miljøstyrelsen, men selvfølgelig også andre steder i kommunerne.
Så jeg spørger bare, hvad regeringens politiske linje er i henhold til det, der står i regeringsgrundlaget, hvor den politiske linje er: mindre kontrol, mindre tilsyn.
Så mit spørgsmål er bare, om det er den politiske linje.
Det stemmer ikke særlig godt overens med, at ministeren samtidig siger, at vi også skal gøre alt, for at vi har de tilstrækkelige tilsyn.
Så det er derfor, at jeg spørger ind til den politiske linje.
Hvad prioriteres?
Er det miljøet og sundheden på den ene side, eller er det virksomhedernes ret til at forurene?
Magnus Heunicke (S), 2024-02-21:
Det betyder helt konkret, at når vi har fået kortlagt den her sag og lært de læringer, der er, må vi finde ud af, om det er den rigtige skillelinje, f.eks. den, der er, mellem, hvad der er kommunens ansvar, og hvad der er Miljøstyrelsens ansvar.
Jeg kan sige, at på min vagt har Miljøstyrelsen jo overtaget ansvaret for virksomheden, der tidligere hed RGS Nordic, nu IWS, ved Stigsnæs, som er kendt for norsk oliespildevand m.m.
Der har Miljøstyrelsen overtaget, og jeg må konstatere, at det var klogt, for der er kommet en række påbud, der ikke var kommet tidligere, og et stort, stort oprydningsarbejde er i gang der, så det mener jeg var klogt.
Men vi er nødt til at komme til bunds i den her sag for at finde ud af, hvad der er det rigtige at gøre, for det vil jo have store konsekvenser for alle landets kommuner og virksomheder.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-02-21:
Jamen jeg er tilfreds med, at ministeren siger, at han gerne vil overveje det og han gerne vil lære af det og vil gøre alt, og derudover også mener, at mange virksomheder tager ansvar.
Spørgsmålet er, hvad det her gør, altså betyder.
Det her spørgsmål handler jo slet ikke om Nordic Waste, det er bare foranlediget af det.
Det kunne også have været foranlediget af stålvalseværket eller nogle andre sager, som foregår løbende.
Så det er jo en generel diskussion om, hvad vi gør med landets mest forurenende virksomheder.
Har vi det tilstrækkelige tilsyn?
I det hele taget handler spørgsmålet også om, hvad den sådan administrative praksis er.
Men hele pointen med kontrol og tilsyn er jo netop, at vi ikke ved, hvor forureningen sker, og hvilke risici der er.
Så jeg vil gerne spørge igen: Hvad betyder ministerens svar, hvor han siger, han vil gøre alt, hvis det ikke også handler om at kigge på den administrative praksis og den her politiske prioritering og vægtningen af miljøhensyn og borgernes sundhed versus virksomhedernes ret til at forurene?
Magnus Heunicke (S), 2024-02-21:
Jordskreddet ved Nordic Waste er en sag, som fortsat er alvorlig, men også en sag, hvor der er gjort et stort arbejde med at afværge miljøskader på vandmiljøet og arter i Alling Å – et arbejde, som vi kan se af GEUS-rapporten, der blev offentliggjort i går, har haft en betydning i forhold til at adskille det forurenede vand fra de rene vandmasser i åen.
Derfor er det afgørende, at vi lærer af sagen og kommer til bunds i, hvordan det kunne ende så galt, og hvad vi skal gøre for at undgå det fremover.
Og derfor vil jeg tilkendegive, at vi skal gøre alt for at undgå, at vi i Danmark står med en lignende sag igen.
Det er store konsekvenser, det kan have for natur og lokalsamfund, og selvfølgelig også store økonomiske konsekvenser.
Jeg er også enig i, at jordskreddet ved Nordic Waste kan give anledning til at overveje, om hele systemet er indrettet godt nok i forhold til at føre tilsyn med virksomheder, som kan handle uforsvarligt.
Det skal vi selvfølgelig overveje nøje.
Det er også sådan, at vi er i en situation, hvor langt størstedelen af virksomhederne i Danmark tager ansvar for at overholde vores miljøregler og sikre en forsvarlig drift.
Men på baggrund af den her sag er vi i gang med at tilrettelægge en kommende undersøgelse af, hvordan det kunne gå så galt, herunder også af Randers Kommunes rolle som myndighed.
Og jeg vil også sige, at vi er parate – jeg er parat, og det er regeringen også – til at drage de nødvendige konsekvenser af denne undersøgelse.
Det er helt afgørende, at vi lærer af sagen og kommer til bunds i, hvordan det kunne ende så galt.
Det er en fejllæsning af regeringsgrundlaget, at der skulle være nogen som helst skridt i retning væk fra miljø og sundhed og over til noget andet.
Det har intet på sig.
Det er på ingen måde det, som er den her regerings politik.
Så det kan jeg fuldstændig afvise.
Den linje, der er lagt – det har jeg også gengivet her –
handler om, at vi skal lære af de sager, der går galt.
Det er rigtigt, at vi jo så skal lære af dem, så vi kan forebygge, at det går galt i andre sager.
Så må vi se, om der er noget, vi skal ændre.
Er der noget, der er gået galt?
Er det en systemisk fejl, eller er det et lokalt svigt – hvis der er begået et svigt?
Noget tyder jo på, at der kan være det i nogle tilfælde, siden det er gået galt; der må i hvert fald være nogen, der har svigtet.
Så hvor er der svigtet, hvad er der sket, hvad kan vi så lære af det, og hvordan kan vi forebygge, at det sker fremover i andre lignende sager?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-21:
Det passer jo ikke.
Jeg har snakket med iranske flygtninge, der selv ser det som en massiv indskrænkning af deres ret til at udøve kritik af de islamiske kræfter, som opfordrer eksempelvis til at piske kvinder på åben gade, hvis de har været utro, og mange andre uhyrlige ting mod vantro og meget andet.
Det er den kritik, som ikke længere er legitim at ytre omkring de islamiske skrifter, som opfordrer til jihad.
Samtidig siger ministeren, at det skal være fuldt lovligt og tilladt for islamiske jihadister at gå rundt på åben gade og opfordre til jihad.
Det er da en helt gal skævvridning, i forhold til hvem der er, man tager hensyn til, og hvis sikkerhed og tryghed det er, man prioriterer.
Netop.
Og jeg kan jo bare sige, at som skolelærer er det afgjort min erfaring, at der i samfundet generelt – i skolen og også mange andre steder – er en kæmpe berøringsangst over for at skride ind over for den adfærd, som vi på ingen måde bør tolerere.
Men det er der, hvor jeg er nysgerrig på, hvad ministeren har tænkt sig at gøre for at indskærpe over for offentlige myndigheder, i det her tilfælde politiet, at de faktisk har et skærpet ansvar for ikke at tillade eksempelvis vielser af mindreårige piger og selvfølgelig for at skride ind, når de oplever det.
Sophie Løhde (V), 2024-02-21:
Jo, og det er sådan set også derfor, jeg nævner en lang række initiativer, som den her regering leverer på, og som også er at finde i forhold til det udspil til en bedre sikring af alment praktiserende læger i hele landet, som Venstre kom med forud for valget
Der kan jeg nu sætte flueben ved adskillige af de initiativer.
Og vi stopper ikke her.
Vi kommer til at præsentere endnu flere initiativer til at sikre en bedre lægedækning i hele Danmark, for det er afgørende, at man har sikkerhed for at kunne have en læge tæt på, hvor man bor, uanset hvor man bor henne i Danmark, og snart kommer vi så med et landdistriktsudspil, hvor jeg også her og nu annoncerer at sundhedsområdet selvfølgelig også kommer til at spille en vigtig rolle.
Susie Jessen (DD), 2024-02-21:
Der er rigtig meget af Venstres tidligere politik fra før valget, som vi kan se os selv i, og som vi også håber at Venstre nu vil følge til dørs i regeringen.
Og det er jo så også derfor, jeg spørger helt specifikt til det her valgløfte, som Venstre kom med før valget i deres landdistriktsudspil om at eftergive uddannelseslægers su-gæld.
Det spørger jeg bare helt konkret til, og jeg kunne rigtig godt tænke mig et svar fra ministeren på, om det er noget, som man vil følge til dørs.
Når man har haft det i et landdistriktsudspil før valget, har man så ikke også en interesse i at følge det til dørs nu?
Det er bare et helt kort svar, jeg har brug for, synes jeg: Ja eller nej?
Sophie Løhde (V), 2024-02-21:
Jeg beklager, at jeg ikke nåede at svare på alle spørgsmålene, henset til at formanden ligesom illustrerede tydeligt, at nu var tiden udløbet, så jeg skal fortsætte min besvarelse her.
Først og fremmest vil jeg gerne kvittere for, at det jo er dejligt, at Danmarksdemokraterne er enige i så meget af Venstres politik og bakker op om så mange af de forslag, som Venstre er kommet med.
For noget af det, Venstre også gik til valg på, var bl.a. spørgsmålet: Skal der ikke være mulighed for at kunne give ligesom en ekstra økonomisk gulerod til læger de steder, som er lægedækningstruede, altså områder med lægemangel?
Og det er noget af det, der senest er gennemført lovgivningsmæssige initiativer til.
Vi kommer ikke til at stoppe her.
Vi kommer til at fremlægge en række forskellige initiativer, og vi har jo også her for nylig meldt ud, at vi kommer til inden for kort tid at lancere et landdistriktsudspil, hvor der også vil være en række forskellige initiativer målrettet sundhedsområdet.
Susie Jessen (DD), 2024-02-21:
Tak for det svar.
Nu spurgte jeg sådan helt specifikt i den her runde ind til Venstres forslag før valget, i 2022, i deres landdistriktsudspil om at eftergive uddannelseslægers su-gæld.
Det er noget af det, som lokale kandidater stadig taler om, og det er noget af det, vi har haft med i vores finanslovsforslag.
Så lige specifikt i forhold til den del kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren igen, om man nu som Venstreminister vil følge sit valgløfte til dørs og eftergive uddannelseslægers su-gæld.
Mads Olsen (SF), 2024-02-21:
Vil regeringen i forlængelse af den store kritik, som Rigsrevisionen lægger op til i forhold til ventetider til udredning og behandling i børne- og ungepsykiatrien, indføre en akutpakke svarende til den, de har indført på kræftområdet, så man på sigt både kan få sikret tilstrækkelig støtte og behandling, men også hjælp til de forpinte børn og unge og deres pårørende, før de er tilstrækkeligt udredt?
Susie Jessen (DD), 2024-02-21:
Tak for svaret, og jeg er også glad for, at det lyder, som om der hos regeringen er en ambition om at få løst det her problem.
Jeg er selv nede fra Region Sjælland, og det er jo det område i landet, hvor man kan sige at der er allermest lægemangel, og hvis man kigger på tallene, kan man jo se, at kun 40 pct. af stillingerne i Region Sjælland blev besat i 2022, og at to ud af tre lægeklinikker i Danmark som helhed ikke kan tage flere patienter ind.
Så der er jo, kan man sige, nogle huller i vores danmarkskort og områder, hvor det kan være rigtig, rigtig svært at få en helt basal adgang til en praktiserende læge, som man kunne det før i tiden.
Vi ved, at der skal mere til for at sikre, at der også er læger, der har lyst til at have praksis ude i landdistrikterne, og vi har jo foreslået det her med en rekrutterings- og fastholdelsespulje, og det er også noget af det, som Iben Krog nede på Lolland-Falster kigger ind i.
Den har vi afsat 50 mio. kr. til, og så har vi også foreslået en eftergivelse af uddannelseslægers su-gæld, og lige i forhold til det sidste med at få eftergivet uddannelseslægernes su-gæld ved jeg også, at det er noget, som Venstre tidligere har fremlagt.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens betragtninger om, om det her med at få eftergivet uddannelseslægers su-gæld stadig er et mål for Venstre, som ministeren jo er en del af, og om man i så fald ikke bare vil følge det til dørs; man behøver ikke nødvendigvis at vente på en Sundhedsstrukturkommission for det.