runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-01:
Jamen jeg er stort set enig i den sidste kommentar, altså vi vil også gerne have strammet endnu mere op.
Vi tager konsekvensen af, at vi har været med til at indgå den her aftale, og så stemmer vi for, fordi vi ser det her som en udmøntning af en aftale, som vi har stået bag, selv om vi gerne ville have haft det strammere.
Nå, jeg vil gerne spørge hr. Morten Messerschmidt om noget.
Det Konservative Folkeparti foreslår, at vi indfører screeningssamtaler for statsborgerskabsansøgere, for det er ikke kun et spørgsmål om at leve op til nogle formelle krav om, hvor mange år man har været i Danmark, om at være selvforsørgende osv.
Det er også et spørgsmål om, om man f.eks. er islamist og ønsker at afskaffe demokratiet.
Kunne Dansk Folkeparti bakke op om screeningssamtaler?
Tak for Dansk Folkepartis kamp for at forhindre, at der er for mange, der bliver statsborgere i Danmark, som ikke burde være det.
Jeg har et par enkelte kommentarer, og så har jeg et spørgsmål til sidst.
Først vil jeg sige, at jeg måske undrer mig lidt over, at hr. Morten Messerschmidt får det til at lyde, som om det ville være uproblematisk at modtage en masse koptiske kristne fra Egypten.
Jeg synes måske, at man fokuserer for meget på religionen, når man fuldstændig glemmer, at der også er nogle kulturforskelle, som kan gøre det vanskeligt at fungere i Danmark.
Dernæst vil jeg sige, at Dansk Folkeparti jo har været med til at lave indfødsretsaftalen, som vi lavede for lidt over et år siden, og den lov, vi stemmer igennem nu, er jo en direkte konsekvens af den aftale.
For de krav, der er til, at man bliver optaget på det her lovforslag, har Dansk Folkeparti selv været med til at vedtage.
Derfor har jeg lidt svært ved faktisk at forstå, at man så stemmer imod aftalen her.
Jeg er med på, at man godt ville have haft det endnu strammere, det ville jeg faktisk også gerne have, men jeg synes alligevel, at man, når man er med i en aftale, hvor man har vedtaget de her krav, også bør acceptere, at så kommer der jo til at være et lovforslag, som de her mennesker står på.
Så det kunne jeg måske godt lige tænke mig at høre hr. Morten Messerschmidts kommentarer til.
Morten Dahlin (V), 2019-11-01:
Tak for det.
Sådan skrev den første formand for Folketingets Indfødsretsudvalg.
Det var Grundtvig i 1848 i det efterhånden kendte digt »Folkeligheden«.
Og hvem bedre at finde vejledning hos, når der skal tildeles dansk statsborgerskab, end hos netop Grundtvig.
For han siger det jo, præcis som det er: Skal man høre til et folk, skal man for det første føle sig som en del af fællesskabet; man skal regne og betragte sig selv som dansk.
Grundtvig nævner også, at man selvfølgelig skal kunne beherske det danske sprog, og det er for os i Venstre selvindlysende, at Grundtvig havde ret.
Det skal selvfølgelig være en forudsætning for at opnå dansk indfødsret, at man kan tale dansk.
Så nævner Grundtvig, at man for fædrelandet skal have ild.
Her er Venstre også helt enige med Grundtvig.
Men selv om den første del af Grundtvigs digt er langt den mest kendte, stopper hans tanker om indfødsret og fædrelandet faktisk ikke her.
Og det er jo mindst lige så vigtig en del som den første.
For den betyder, at folk, der bare ser Danmark som et sted, man kan udnytte, hvor man kan rage til sig, hvor man ikke behøver at bidrage, eller hvor man ikke behøver at acceptere de gængse danske værdier, kan altså ikke blive danske statsborgere.
Og her har Grundtvig igen igen fat i en vigtig pointe.
For med statsborgerskabet følger nogle helt særlige rettigheder, som kun er få mennesker i verden forundt, det er simpelt hen noget helt særligt at være borger i Danmark.
Så set fra Venstres synspunkt er det fuldstændig i Grundtvigs ånd, at vi stiller hårde krav til at opnå dansk statsborgerskab: krav om sprog, krav om kendskab til det danske samfund, de danske værdier, krav om selvforsørgelse og også fremadrettet krav om at deltage i en grundlovsceremoni.
For os er det nemlig vigtigt, at det danske statsborgerskab går hånd i hånd med en iver efter og en lyst til at leve efter danske normer og værdier.
Danmark er for dem, der kan og vil.
Med disse ord vil jeg gerne runde af.
I får en stor gave af det danske samfund, og den gave forpligter, men vi tror på jer.
Vi tror på, at I vil Danmark.
Vi tror på, at I kan leve op til vores tillid, så stort tillykke til jer.
Stort tillykke til os.
Og tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-11-01:
Og det er jo en aftale, som bestemt er bedre end det, der var tidligere.
Men når nu hr. Dahlin gjorde sig den ulejlighed at tale om dragedukker, altså dem, der netop ikke har ild for fædrelandet, elsker modersmålet, vil give det største offer for fædrelandet, kan hr. Dahlin så sige noget om, om han kan se, at der blandt de folk, der tidligere har fået indfødsret, skulle være sådanne dragedukker, og hvis han kan det, skulle vi så ikke gøre noget ved det?
Morten Dahlin (V), 2019-11-01:
Jeg skal jo ikke kunne forklare hr. Morten Messerschmidt, hvordan dem, der tidligere har fået statsborgerskab, føler, men jeg kan i hvert fald sige, at de regler, der tidligere har været for tildeling af statsborgerskab, har været for slappe.
Derfor har vi i Venstre været med til så sent som i 2018 at stramme op på kravene til at blive dansk statsborger, fordi vi føler, at det er en gave, man får af det danske folk.
Men det er altså en gave, man skal gøre sig fortjent til, og derfor står vi fuldstændig på mål for de stramninger af reglerne, vi har lavet igennem en årrække, senest i 2018.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-11-01:
Det glæder mig meget, at man nu også i Venstre igen er begyndt at læse og citere Grundtvig.
Det er, ligesom det har været yt de seneste 50 år.
Jeg mener, at et af de sidste vers lyder: »Præst og Adel, Borger, Bonde,/Konstner, Skipper, Skolemand/Kalde alt Udansk det Onde,/Værge Danskens Fædreland«.
Der vil jeg bare gerne spørge ordføreren, om alle disse mennesker, som nu igennem de seneste årtier med Venstres billigelse er blevet danske statsborgere – præster, adel, borger, bonde, skolelærer, skipper osv. – føler sig som en lige så naturlig del af det danske samfund som hr. Dahlin, undertegnede og den intention, der ligger i det udmærkede vers, som hr. Dahlin nævnte.
Morten Dahlin (V), 2019-11-01:
Tak for spørgsmålet til hr. Morten Messerschmidt.
Jamen det er jo helt tydeligt, at der er nogen, der tidligere har fået tildelt dansk statsborgerskab, som ikke lever op til det, vi forventer af folk, der er statsborgere i Danmark.
Derfor stemte Venstre jo også for ikke særlig mange dage siden for lovforslaget, der skulle gøre det lettere at fratage nogle af dem, der har dobbelt statsborgerskab, deres danske statsborgerskab, hvis de ikke lever op til noget af det, vi forventer af hinanden, herunder ikke at tage i krig og kæmpe for Islamisk Stat.
Rosa Lund (EL), 2019-11-01:
Jeg var ikke lige forberedt på den korte ordførertale.
Jeg skal forsøge også selv at holde en, der er lige så kort.
Da hr. Christian Juhl, som er Enhedslistens ordfører på området, desværre ikke kunne være her i dag, har jeg lovet at sige videre, at vi i Enhedslisten bakker op om det her lovforslag, da det efter vores bedste overbevisning giver mere medbestemmelse til Færøerne.
Balder Mørk Andersen (SF), 2019-11-01:
SF kan støtte det fremsatte lovforslag.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-01:
Først og fremmest velkommen, for det har jeg ikke haft lejlighed til at sige til Nye Borgerlige før, og tak for, hvad der tegner til, synes jeg, at blive et godt og fornuftigt samarbejde.
Jeg har noteret mig det råd, som ordføreren har givet mig.
Pernille Vermund (NB), 2019-11-01:
Tak for ordet.
Nu er vi jo i en ny situation i Folketinget.
Nye Borgerlige er i Folketinget, og jeg vil da gerne komme ministeren til undsætning i spørgsmålet om finansiering, som jeg kan forstå både ligger DF og de venstreorienterede partier på sinde, og det er jo fornuftigt nok.
Som jeg anførte i min ordførertale, bruger vi rigtig mange ressourcer på kriminelle udlændinge, som begår kriminalitet igen og igen.
Så hvis ministeren parallelt med det her ville indføre en konsekvent udvisning af kriminelle udlændinge efter første dom, er der rigtig mange penge at spare.
Vi bruger mere end 30 mia. kr. om året på ikkevestlige indvandrere og efterkommere i Danmark, og på kriminalforsorgen bruger vi lidt over 1. mia. kr. alene på udlændinge.
Så der er penge at hente, og jeg kommer gerne Socialdemokratiet til undsætning, når pengene skal findes, hvis det handler om udlændinge.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-01:
Jeg tror, at man skal passe på med at bevæge sig derhen, hvor man kan have en forventning om, at man som parti kan komme igennem med alt, hvad man ønsker sig.
Pernille Vermund (NB), 2019-11-01:
Som ny i Folketinget bliver jeg nødt til at spørge om, hvad udtrykket noteret mig betyder.
Betyder det, at man har skrevet sig det bag øret og man tager det med ved den næste forhandling?
Eller betyder det, at man har skrevet sig det bag øret, og så kommer man til at vaske det af i aften og har glemt alt om det i morgen?
Nick Hækkerup (S), 2019-11-01:
Der kan jeg heldigvis betrygge ordføreren, hr. Peter Skaarup, med, at der allerede i finansloven for sidste år, altså den, der blev lavet sidste år, den, som vi er i nu, blev afsat 7 mio. kr. til det her forslag, og at der i de kommende år er afsat 11 mio. kr. Så med den finanslov, som vi står med, det grundlag, som vi står på, er der afsat penge.
Vi kommer jo også igennem andre lovforslag på retsområdet, og jeg synes i virkeligheden, at det er vigtigt, at vi, når vi har de her forslag, som betyder, at der alt andet lige er flere, der skal sidde i fængsel, så også husker, når vi fremlægger de forslag, at det med det pres, som vi kan konstatere der er på vores fængsler i øjeblikket, koster nogle penge, og at vi bliver nødt til at sætte de penge af, sådan at Kriminalforsorgen kan følge med og udføre deres arbejde.
Peter Skaarup (DF), 2019-11-01:
Det er bare lige et opfølgende spørgsmål om fremtiden for det her forslag, som Dansk Folkeparti jo støtter.
Vi kunne godt tænke os at gå længere på nogle områder, som nævnt i salen, men vi støtter forslaget.
Men det er der jo andre partier, der ikke gør, herunder partier, som måske kandiderer til at skulle stemme for finansloven og lave en finanslovsaftale.
Kan ministeren fortælle Folketinget lidt mere om det.
Hvordan agter regeringen at tackle det?
Nick Hækkerup (S), 2019-11-01:
Tak for de faldne bemærkninger, og tak for opbakningen til lovforslaget.
I virkeligheden er det jo sådan et lovforslag, hvor man får tegnet sig ud i de der yderpositioner – enten så er man til straf, hård straf, og det er man så af hensyn til ofret, sammenhængskraften i samfundet, eller også så er man til resocialisering, og så er man til samfundstjeneste – og sandheden er jo, at det her forslag i virkeligheden står inde midtpå.
Der har været en udvidelse af brugen af samfundstjeneste, men man kan bare konstatere, at udviklingen har været sådan, at i nogle af de tilfælde, hvor vi synes at her skal samfundstjeneste ikke bruges, er samfundstjeneste blevet brugt.
Derfor siger vi: Den der position midtpå skyder vi lige en anelse, sådan at det kommer bedre i overensstemmelse med det, der er Folketingets intentioner om, hvordan der skal straffes.
Og det vender tilbage til noget af det, som har været rejst et par gange, nemlig spørgsmålet om regulering: Må vi regulere?
Ja, det må vi godt.
Altså, hvis der bliver spurgt, om vi er på kant med grundloven, er svaret: Det er vi overhovedet ikke.
Der er ingen tvivl om, at vi med grundlovens § 3, som jo lægger den dømmende magt hos domstolene, men den lovgivende magt hos os – regeringen og Folketinget i forening – er på sikker grund.
Så kan man spørge: Bør vi regulere?
Ja, det skal vi jo gøre, hvis vi mener, der er behov for det, hvis vi mener, at i den situation, vi står i, er der sket urimeligheder, og det er der her.
Og det er derfor, at vi skal gennemføre det her forslag.
Peter Skaarup (DF), 2019-11-01:
Det er jo rigtigt nok, at den forudseende regering også tog hånd om økonomien, i hvert fald på det her punkt og også fremadrettet.
Men det, som jo stadig væk står tilbage, er, at hvis man siger ja til finansloven, jamen så siger man jo også ja til at afsætte de her midler i 2020 til, at flere kommer i fængsel i stedet for at komme i samfundstjeneste.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre ministeren, om det egentlig er en holdbar situation, hvis der er partier, som mener, at det her slet ikke går, men som stadig væk stemmer for finansloven.
Vil de i givet fald så ikke også stemme for alt, hvad finansloven indeholder, herunder at flere kommer i fængsel og færre i samfundstjeneste?
Nick Hækkerup (S), 2019-11-01:
Det er nok nærmest et sted derimellem.
Carsten Kudsk (DF), 2019-11-01:
Da Dansk Folkepartis færøordfører, hr. Søren Espersen, ikke kan være til stede i salen i dag, påhviler det mig at redegøre for Dansk Folkepartis holdning til lovforslaget.
Det bliver ikke noget længere indlæg fra min side, idet forslaget uden ændringer er identisk med L 231, som vi kort tid inden folketingsvalgets udskrivelse havde arbejdet med, men det bortfaldt lige netop.
Da forslaget handler om udlændinges adgang til kongeriget, har vi pr. rygmarv betænkeligheder, idet vi, som alle ved, er meget følsomme, når det drejer sig om at sikre en meget stram udlændingepolitik.
Men når det gælder de færøske myndigheder, har vi fuld tillid til overdragelsen, idet vi er overbeviste om, at de færøske myndigheder generelt deler Dansk Folkepartis betænkelighed i sådanne sager.
De færøske myndigheder har ønsket at overtage kompetencen til at afgøre visse sager om udlændinges længerevarende ophold på Færøerne.
Hvis loven bliver vedtaget, vil det betyde, at et eventuelt afslag på ophold på Færøerne skal indbringes for Udlændingenævnet og ikke, som det sker i dag, Udlændinge- og Integrationsministeriet.
Det betinges bl.a. af, at udlændinge har tilknytning til Færøerne.
Loven er allerede vedtaget på Færøerne.
Det skete i foråret.
Mads Fuglede (V), 2019-11-01:
Lovforslaget, vi behandler i dag, giver Færøerne øget selvbestemmelse over udlændingepolitikken.
Det synes vi i Venstre er ret og rimeligt, særlig fordi det sker efter Færøernes eget ønske.
Vi forsøgte faktisk tidligere i regeringen at lave den samme lovændring, men der var et folketingsvalg, der satte en stopper for den proces.
Så det glæder os, at vi nu kan komme videre ned ad det spor, vi selv har støttet tidligere.
En gennemførelse af lovforslaget og lovændringen skaber forudsætningen for, at Færøerne i fremtiden får både kompetencen og myndigheden til at træffe afgørelser i sager om udlændinges ophold på netop Færøerne i første instans.
Ministeren får samtidig bemyndigelse til at fastsætte de nærmere regler om, hvilke krav der stilles til personer, der fremover kan søge om tidsubegrænset ophold på Færøerne.
Det støtter vi i Venstre.
Jeppe Bruus (S), 2019-11-01:
Tak for det.
Folketingets Ombudsmand er jo en meget vigtig institution i vores demokrati.
Det er hele Folketingets Ombudsmand og arbejder på den måde også som repræsentant for vores samlede parlament.
Hver år afgiver Folketingets Ombudsmand så en beretning, som vi har lejlighed til at drøfte i Folketingets Retsudvalg, og vi afholder også oftest en høring, hvor vi drøfter de forskellige elementer.
Og så har vi så den her behandling i Folketingssalen, og der vil jeg gerne på vegne af alle Folketingets partier tilkendegive, at vi tager Ombudsmandens beretning til efterretning, og så har vi så en mere indholdsmæssig drøftelse af det i Retsudvalget og i åbne høringer, som jeg lige har nævnt.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-01:
Det er det samme spørgsmål, som bare er formuleret på en ny måde, og derfor er svaret det samme, nemlig at der er nogle hensyn at bruge, når man snakker samfundstjeneste, som har nogle fordele, men at der også er nogle andre hensyn, som skal vejes ind, herunder hensynet til offeret og sammenhængskraften i samfundet.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-11-01:
Regeringen har tidligere bebudet en overvågningspakke.
Nu ser vi forslaget nr. L 10 om mindre samfundstjeneste.
Hvordan harmonerer L 10 med den tilgang, som vores statsminister, Mette Frederiksen, havde som justitsminister, hvor statsministeren flere gange klart og tydeligt sagde, at det bedste værn imod kriminalitet, den bedste måde at bekæmpe kriminalitet på, er forebyggelse og resocialisering?
Hvordan hænger det sammen med den tilgang, som regeringen nu har på det retspolitiske område, senest her med L 10?
Jeg har det indtryk, at ministeren er meget optaget af at bekæmpe kriminalitet, organiseret kriminalitet, og det vil jeg gerne takke ministeren for.
Hvordan hænger det sammen med det mål, ministeren har om at bekæmpe kriminalitet?
Morten Messerschmidt (DF), 2019-11-01:
Først lige i forhold til det med indfødsretsaftalen: Jeg anerkender fuldstændig, hvad den konservative ordfører siger.
Altså, der er f.eks. energiforliget, som også er en meget bred aftale, og der er det også almindeligt, at når der kommer delafstemninger, er der nogle partier, der vælger at undlade at stemme eller måske direkte stemmer imod.
Så det er ikke en metodik, der er fuldstændig ukendt.
Det er måske bare ikke noget, der er slået igennem hos De Konservative, og al ære og respekt for det.
Det svarer jo lidt til, at når en ung mand eller en ung kvinde gerne vil optages i en familie, fordi man har forelsket sig i et barn af familien, så kommer man selvfølgelig også hjem og møder de kommende svigerforældre og står der med lidt våde håndflader og tænker, at gud, hvordan skal det her nu gå.
Det er fuldstændig det samme billede, som man bør have på området indfødsret, altså at det handler om at blive optaget i en familie.
Så ja, det ville være en god idé med nogle samtaler.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-01:
Når jeg siger, man skal skamme sig som politiker, gælder det de politikere, der sidder i de partier, som var med til at vedtage den her meget, meget skadelige udlændingelov.
Det gælder ikke Dansk Folkeparti, og som min formand tidligere har udtalt, og som vi også jævnligt udtaler, er vi i Nye Borgerlige rigtig glade for, at vi har haft et Dansk Folkeparti og en Pia Kjærsgaard, som har kæmpet for det her område.
Problemet er bare, at når man har set, som jeg også nævner i min tale, at Dansk Folkeparti desværre også har stemt for en hel del af de her indfødsretslove – 14 ud af 34 tror jeg det er – jamen så er det selvfølgelig noget, der skal nævnes.
Og derfor var det også vigtigt for mig at nævne, at det er rigtig glædeligt, at Dansk Folkeparti stemmer imod den her lov.
Og jeg håber selvfølgelig, at den linje vil være noget, som også gælder fremadrettet for Dansk Folkeparti.
Andreas Steenberg (RV), 2019-11-01:
Jeg tror, at der gik lidt kuk i aftalerne.
Vi vil nemlig gerne have ordet i forbindelse med det her lovforslag og ønske de godt og vel 3.600 mennesker tillykke med at blive danske statsborgere.
Tillykke med, at I nu alle sammen kan blive en fuldbyrdet del af Danmark og også deltage i demokratiet.
Også tak for, at I alle sammen har valgt at blive så velintegrerede, at I kan leve op til kravene for at blive danske statsborgere: at være i beskæftigelse, holde sig væk fra kriminalitet, bestå en indfødsretsprøve og lære dansk.
Det viser, at I er blevet danske, og nu har I så også valgt at tage det sidste skridt og blive danske statsborgere og blive en fuldbyrdet del af Danmark.
Tak for det, og tillykke.
Jeg vil også benytte lejligheden til at nævne et par punkter, som vi godt kunne tænke os at få lavet om i forhold til det her med at opnå indfødsret.
Det første er, at vi synes, det er forkert, at en fartbøde eller en anden bøde på over 3.000 kr. medfører, at man ikke automatisk kan blive statsborger.
Så kan man så søge dispensation, og så kommer det op her i Folketinget i Indfødsretsudvalget, hvor vi kan se, at flere siden valget får afvist deres ansøgning om at blive statsborger på grund af eksempelvis fartbøder.
Så synes vi også, at det er forkert, at især unge mennesker, som er født og opvokset i Danmark, har boet her hele deres liv, har taget folkeskolen, har bestået folkeskolen og måske også har taget en ungdomsuddannelse, ikke automatisk kan blive danske statsborgere, når de bliver 18 år, men skal bruge 3 år på først at søge permanent ophold og derefter søge statsborgerskab og også skal op til en prøve i at vide nok om Danmark, selv om man har gået i folkeskole i Danmark hele tiden.
Vi må tro på, at folkeskolen lærer folk nok om Danmark – ellers er det da helt galt.
Derfor synes vi godt, at man kunne give de her mennesker indfødsret, hvis de er født og opvokset her og i øvrigt har holdt sig væk fra alvorlig kriminalitet.
Med de ord kan vi støtte lovforslaget og endnu en gang ønske de her mange mennesker tillykke med, at de får statsborgerskab og får stemmeret.
Tak for, at I har valgt at blive en del af Danmark og leve op til alle de her krav.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-01:
Man skal generelt skamme sig, når der bliver vedtaget en lovgivning, som ikke er til gavn for Danmark.
Og det kan man ikke på nogen som helst tænkelig måde sige at udlændingeloven i 1983 er.
Jeg er heldigvis i et parti, som tager det meget alvorligt at værne om Danmark, og vi vil derfor heller ikke kaste om os med danske statsborgerskaber, som det desværre har været kutyme igennem alt for mange år.
Og vi kan desværre også se, at rigtig mange af de partier, som ellers bryster sig af at have en hård udlændingepolitik og være strammere på udlændingeområdet, også bliver ved med det.
Det er selvfølgelig rigtig, rigtig ærgerligt.
Jeg ville ønske, at de partier også fulgte deres fine ord op med handling.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-01:
Fru Mette Thiesen gik i sin tale helt tilbage til udlændingeloven fra 1983 og sagde, at vi skulle skamme os over den.
Men fru Mette Thiesen har selv været medlem af Det Konservative Folkeparti og har selvfølgelig meldt sig ind, lang tid efter at udlændingeloven i 1983 blev vedtaget, og det har jeg også selv.
Jeg meldte mig ind i 1997.
Vi har begge to været medlem af samme parti.
Hvordan kan det være, at jeg skal skamme mig mere over, hvad der er blevet vedtaget af nogle andre mennesker i 1983, end fru Mette Thiesen skal?
Mette Thiesen (NB), 2019-11-01:
Tak skal du have.
Jamen det her handler jo sådan set om de politikere, der har siddet i Folketinget og været med til at vedtage alle de her ting – som har stemt for igen og igen, at udlændinge skulle have dansk indfødsret.
Det gør, at vi desværre står i en situation nu, hvor alt for mange har fået dansk statsborgerskab – alt for mange, som aldrig nogen sinde burde have haft det.
Når både Socialdemokratiet og Venstre og Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance også stemmer for det her lovforslag, er det jo bekymrende, fordi det er nogle partier, som normalt slår sig op på at have en stram udlændingepolitik.
Så det er altså bekymrende, og det hænger slet ikke sammen.
Det her med, at ordføreren taler om at passe på Danmark, følges bare desværre ikke af handling.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-11-01:
Jeg er også meget historisk interesseret, og derfor kan jeg jo ikke lade være med også at spørge ordføreren i forhold til det, der er sket.
Nu nævner ordføreren året 2011 – altså, jeg meldte mig ind i mit parti i 1997, da jeg var 16 år.
Så jeg brugte faktisk mere end halvdelen af mit liv på at kæmpe for en stram udlændingepolitik, sørge for, at der ikke sker en vækst i antallet af muslimer i Danmark osv. osv.
Og derfor vil jeg bare høre, hvad fru Mette Thiesen sådan foretog sig der fra 2011 til 2015, da de her skammelige love blev vedtaget.
Bare lige for historiebøgernes og selvfølgelig Folketingets protokols skyld kunne det være rart at få præciseret.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-11-01:
Det er bestemt ikke det, der alene gør det.
Men langt de fleste – langt de fleste – vil samfundet, langt de fleste er en aktiv del af samfundet.
Det viser den nye medborgerskabsundersøgelse, som lige er udkommet, og vi mener, at det er det, man skal have i fokus, og ikke den lille, lille del, som træder ved siden af og ikke vil samfundet.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-11-01:
Medgiver ordføreren så, at der gennem tiden har været folk, der har fået dansk statsborgerskab, som ikke er særlig integreret, eller – hvad kan man sige – som lever lidt deres eget liv, selv om de har dansk statsborgerskab, og at det ikke alene er det, der har løst det?