runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stine Brix (EL), 2018-10-09:
Nej, jeg synes ikke, det er bedre at gå på det sorte marked, og det har vi sagt hele vejen igennem, da vi var det allerførste parti her i Folketinget, der stillede et forslag om at tillade medicinsk cannabis.
Men jeg synes, det er ret vigtigt, at vi, når vi laver en ordning, som vi står bag politisk, også sikrer, at de produkter, man får adgang til, er i orden patientsikkerhedsmæssigt, og det gør vi efter min mening ikke, hvis vi tillader pesticider i produktionen.
Jeg tror, at det er, fordi Venstres ordfører og jeg ser forskelligt på, hvad konsekvenserne vil være af at åbne op for import af pesticider i cannabis.
Jeg tror, at det vil bringe os længere væk fra, at den danske produktion kan levere det, vi har brug for, simpelt hen fordi man risikerer, at produktionen bliver udkonkurreret, har unfair muligheder for at kunne konkurrere med lande, som gerne må producere med pesticider.
Derudover synes jeg ikke, at man har forholdt sig til, at der rent faktisk tilsyneladende er mulighed for import af pesticidfri produkter.
Jeg medgiver, at det sagtens kan være, at vi ikke kan løse hele problemet nu, men jeg synes, at det er vigtigt at holde fast i patientsikkerheden frem for at løbe ad nogle veje, hvor vi risikerer at gamble med patienterne.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2018-10-09:
Det synes jeg er al ære værd, og jeg håber, at I har bedre held med det end med det med topskattelettelserne.
Laura Lindahl (LA), 2018-10-09:
Jeg tror ikke, det er sådan, at jeg kan stå her og på Liberal Alliances vegne sige, at man er villig til at stemme imod regeringen.
Det tror jeg ikke vi er.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-10-09:
Nu er jeg jo opmærksom på, at ordføreren selv er forælder.
Kan ordføreren sætte sig ind i, at det for småbørnsforældre kan gøre det meget lidt attraktivt at flytte ind i et boligområde, hvis det er sådan, at det, at man flytter ind i det pågældende boligområde, betyder, at så afskriver man sig med stor sandsynlighed muligheden for at få en daginstitutionsplads der, hvor man bor?
Vil det ikke være noget, hvor småbørnsforældre tænker sig om to gange, hvis man forringer sin egen mulighed for at få en daginstitutionsplads der, hvor man bor?
Laura Lindahl (LA), 2018-10-09:
Enhedslisten prøver at tegne et billede af, at der står rigtig mange familier og vil ind at bo i de her ghettoer – de står sådan set og banker på, men nu, fordi de ikke kan få lov til at få deres børn i ghettodaginstitutionen, så overvejer de, om de alligevel skulle lade være.
Det er jo ikke virkeligheden.
Virkeligheden er jo ikke, at der er rigtig mange middelklassefamilier, som gerne vil flytte ind i de her udsatte boligområder, og at nu er det lige præcis det, at de ikke kan få deres børn i daginstitutionen, som gør, at de afholder sig fra det.
Det er bare ikke virkeligheden.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-10-09:
Spørgsmålet er, om det er virkeligheden.
Altså, det billede forsøgte jeg sådan set ikke at tegne.
Jeg gjorde det modsatte.
Hvis nu det er sådan, at partier, f.eks. ordførerens parti, mener, at det er vigtigt, at vi får blandede boligområder, og at man derfor skal gøre det attraktivt for mennesker at flytte ind i de udsatte boligområder, mener ordføreren så, at det gør det særlig attraktivt, at man på forhånd så at sige afskriver sig muligheden for at få en daginstitutionsplads der, hvor man bor?
Gør det det mere attraktivt, eller gør det det mindre attraktivt for mennesker at flytte ind i de udsatte boligområder?
Laura Lindahl (LA), 2018-10-09:
Jamen sagen er jo, at det slet ikke er attraktivt for den målgruppe, som Enhedslisten taler om.
Det er ikke attraktivt for en børnefamilie fra middelklassen at flytte ind i et udsat boligområde, hvor størstedelen af dem, der bor omkring dem, ikke taler dansk og ikke er på arbejdsmarkedet.
Og det er heller ikke attraktivt, selv hvis du kunne få en plads i den daginstitution.
Det tror jeg faktisk de færreste ville ønske.
Det er det ikke i dag, og det er det heller ikke i morgen, men det er jo det, vi gerne vil have det skal være på sigt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-10-09:
Det er korrekt.
Nogle gange er det også meget godt at reflektere over ting og sådan reflektere over, om det lovforslag, som man er på vej til at vedtage, er det helt rigtige, og om nødvendigheden af den dispensationsmulighed, man nu har puttet ind, fordi man åbenbart godt kunne se, at lovforslaget var alt for vidtgående og havde alt for negative konsekvenser for en række boligområder, hvis man gennemførte det.
Der er så en dispensationsmulighed nu.
Så jeg vil godt appellere til, at man er lidt åben over for at se på, om det her lovforslag stadig væk ikke er for vidtgående.
Laura Lindahl (LA), 2018-10-09:
Tak for opfordringen til at tænke sig om.
Det har vi gjort.
Vi har også været vidne til i årtier, hvordan man har ladet stå til.
Og jeg har ikke hørt Enhedslisten komme med et eneste forslag til, hvordan vi tager et opgør med parallelsamfundene.
Min opfattelse er, at hvis det stod til Enhedslisten, ville man lade stå til; så ville man lade generation efter generation af børn vokse op uden at kunne tale dansk, uden at kunne indgå som en del af det fællesskab, som man indgår i i folkeskolen, når man er på samme faglige niveau, når man får sig en ungdomsuddannelse, får sig et frit og godt liv, hvor man kan efteruddanne sig og få et godt job.
Jeg har ikke hørt Enhedslisten have nogle bud på, hvordan vi bryder det mønster.
Vi har et konkret bud på det: Vi må følge det tæt; det er ikke sikkert, vi kommer i mål alene med det her, men det en start.
Anni Matthiesen (V), 2018-10-09:
I forhold til det med forskelsbehandling, diskrimination, kan man vel i bund og grund finde eksempler på det i måske de fleste kommuner.
Og der kan man vel så også ud fra det, som Alternativets ordfører siger, tale om forskelsbehandling – eller hvad?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-10-09:
Jeg er ikke helt sikker på, jeg forstod spørgsmålet.
Jeg tror, det er, fordi kommunerne jo har forskellige regler for, hvor meget man kan ønske af plads.
Nu fik vi jo lovændringen tidligere på året i forhold til at kunne vælge de daginstitutioner, man vil, men de fleste steder har man jo måske tre valgmuligheder, og så må man sige nej en gang, men så skal man sige ja til det næste tilbud eller et eller andet.
Det er jo ikke, som jeg kender det, geografisk bestemt, som jeg kender det i mange kommuner.
Men jeg kan ikke se, hvordan det taler imod det, jeg siger, i forhold til at det her lovforslag er decideret forskelsbehandling mellem de socialt udsatte boligområder og så resten.
Laura Lindahl (LA), 2018-10-09:
Det er jo en god pointe, og det er jo fuldstændig rigtigt, at vi skal være rigtig opmærksomme på, hvordan kommunerne kommer til at anvise fremadrettet.
Man har jo også et kommunalt ansvar selv derude.
I min kommune, Frederiksberg Kommune, hvor jeg sidder i kommunalbestyrelsen, har vi jo lavet et loft på maks. 30 pct. tosprogede, og det kunne man jo også godt have valgt at gøre her, så får vi bare ikke inkluderet de børn, som ikke er tosprogede, men som også vokser op i udsatte boligområder med mor og far på kontanthjælp og også har brug for hjælp.
Så det var ligesom den udfordring, man stod i, men selvfølgelig skal vi være opmærksomme på, hvordan der bliver anvist fremadrettet.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-10-09:
Tak for det, og tak for anerkendelsen af, at det ikke er et tænkt eksempel, men at det her eksempel faktisk eksisterer.
Hvad med de boligområder, hvor den eneste børnehave i området ligger lige udenfor, og i alles øjne vil det være ghettobørnehaven, om jeg så må sige?
Det vil alle i lokalområdet sige, f.eks. Motalavej i Korsør, der ligger lige uden for matriklen.
Hvorfor er det, at forældrene fra Svenstrup eller et andet oplandsområde ikke skal have den samme beskyttelse mod at få en plads i den børnehave som dem, som bor i nærheden af et udsat boligområde, hvor daginstitutionen ligger inde på matriklen?
Hvorfor er det, der skal være den forskel i beskyttelse mod at komme ind i den der børnehave, som man jo tydeligvis ikke har lyst til at ens børn skal gå i?
Jacob Mark (SF), 2018-10-09:
I SF deler vi intentionerne i forslaget og er også med i aftalen, og jeg tror rigtig meget på, at den her aftale kan være med til at skubbe i en retning.
Men at vi også risikerer at skulle rette op undervejs, hvis vi oplever, at kommunerne har meget store problemer med at indfri intentionerne – og jeg mener, kommunerne skal presses.
Nu siger fru Carolina Magdalene Maier, at vi skal reparere på et dårligt lovforslag om 5 år.
Hvis det er sådan, at der nu er noget, der bare ikke fungerer og decideret er i modstrid med intentionerne om at få mere blandede daginstitutioner – og vi har også den her dispensationsadgang – vil ordføreren og Venstre i det hele taget så være med til at kigge på det her og sørge for, at vi får lavet en lovgivning, der kan lade sig gøre ude i praksis?
Anni Matthiesen (V), 2018-10-09:
Jeg vil sige, at jeg altid har det sådan, at selvfølgelig skal ting ikke være støbt i beton fra nu af og i al evighed.
Vi ved godt, at det her, hele parallelsamfundsudspillet, er et kæmpe, kæmpe tiltag, og det kræver virkelig, at også netop kommunerne tager et stort medansvar for at få det til at fungere.
Heldigvis synes jeg egentlig som sagt, at langt de fleste kommuner også har erkendt, at det her er nødvendigt.
Og de har allerede nu taget fat på den her store opgave.
Så jeg har det også sådan, at det jo kan være, at der skal flere ting til.
Det kan være, der er mange af sådan nogle ting.
Og der synes jeg da helt klart, at vi også skal lytte til kommunerne, hvis de melder sig på banen og siger, at der er noget, der ikke fungerer.
Eller hvis
Anni Matthiesen (V), 2018-10-09:
Hr. Jacob Mark taler om indskrænkning af friheden.
Ja, sådan kan man måske godt vælge at læse lovforslaget, men jeg tænker bare på, om Enhedslisten ikke mener, at det også kan indskrænke friheden, hvis man ikke også sikrer, at væsentlig flere børn får muligheden for at lære det danske sprog og for den sags skyld møde den danske kultur i dagtilbuddene.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-10-09:
Om hr. Jacob Mark taler om indskrænkning af friheden, vil vise sig, når han får ordet – Jakob Sølvhøj gør det.
Det er helt i orden – vi Jakobber må jo lide med navneforbistringen i fællesskab.
Men det skal stå helt klart, at for Enhedslisten er det rigtig vigtigt, at vi har daginstitutioner, der i størst mulig omfang giver mulighed for, at vi møder hinanden på tværs af sociale skel og på tværs af etnicitet, og derfor synes vi også, det er rigtig vigtigt, at kommunerne – går jeg ud fra – arbejder meget intenst med at finde ud af, hvordan man kan sikre en mangfoldig sammensætning af børnegrupperne i institutionerne i udsatte og alle mulige andre boligområder.
Så jo, vi synes, det er vigtigt, at der gøres noget, men vi mener ikke, at man løser opgaven ved tvang og straf, som der lægges op til her.
Nej, vi vil på ingen måde lade stå til.
Altså, dels rummer lovgivningen jo allerede en mulighed for, at man kan arbejde med visitationsdistrikter, sådan at man planmæssigt arbejder på at få en mere blandet sammensætning i institutionerne, og der arbejdes givetvis med det.
Derudover mener jeg, det er rigtig vigtigt, at vi prøver at gøre nogle af de institutioner, hvor der er rigtig mange børn fra udsatte boligmiljøer, så attraktive som muligt, ved at vi højner deres kvalitet, ved at vi satser på sociale normeringer, og ved at vi satser på, at der er ekstra meget personale med pædagogisk uddannelse.
Så jo, vi kan gøre rigtig meget for at løfte kvaliteten i uddannelserne og også gøre institutioner i de områder særligt attraktive, men at tvinge børn væk derfra, løser simpelt hen ingen problemer.
Laura Lindahl (LA), 2018-10-09:
Tak for det.
Bedre fordelinger i vores daginstitutioner er en vigtig dagsorden.
I Liberal Alliance er vi ligesom de øvrige partier naturligvis optaget af, at børn har så gode rammer som overhovedet muligt, og at de har mulighed for at udvikle sig både sprogligt, fagligt og socialt.
Børn i udsatte boligområder har en større risiko for ikke at udvikle sig alderssvarende med hensyn til de dansksproglige kompetencer end de børn, som er bosiddende uden for udsatte boligområder.
At børn i udsatte boligområder har større risiko for at vokse op i parallelsamfund med meget lidt tilknytning til det danske samfund, at der er en høj andel af voksne uden for arbejdsmarkedet, og at der i de områder begås mere kriminalitet, er jo et faktum, som vi er nødt til at forholde os til.
De her børn har brug for deres sproglige udfordringer, men de har også brug for hjælp i form af en tilværelse i nye og bedre omgivelser.
Derfor er vi sådan set
i Liberal Alliance glade for det her forslag, som forsøger at komme de her udfordringer til livs ved at sikre, at der højst må optages 30 pct. børn fra udsatte boligområder i hver enkelt daginstitution.
Som sagt mener vi, det er uhyre vigtigt, at børn fra udsatte boligområder møder andre børn uden for de udsatte boligområder.
Det handler jo grundlæggende om, at de børn skal have en bedre start på livet, og at vi får nedbrudt parallelsamfundene.
Vi mener, at det her lovforslag er et skridt i den rigtige retning, og derfor støtter vi lovforslaget.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-10-09:
Tak for det.
Hvis der ligger to daginstitutioner nærmest dør om dør, hvor den ene ligger på en matrikel, der hører under et såkaldt udsat boligområde, og den anden ligger på nabomatriklen, altså uden for det udsatte boligområde, og de to daginstitutioner ellers har den samme andel af børn, som kommer inde fra det udsatte boligområde,
hvad er det så, der gør de to daginstitutioner forskellige sådan, så hvis man bliver anvist en plads til den ene, får man et alternativ, men hvis man bliver anvist en plads til den anden, må man bare tage imod?
Laura Lindahl (LA), 2018-10-09:
Det er jo klart, at man sagtens kan have det teoretiske eksempel at turnere rundt med, altså at der kunne ligge to så tæt op ad hinanden, hvor den ene er omfattet af det her lovforslag og den anden ikke er, men hvor deres børnesammensætning er nogenlunde ligelig.
Det er rigtigt nok, at Mjølnerparken er et konkret eksempel, og derfor har vi jo netop også sikret, at hvis man som familie udefra skal visiteres, kan man ikke visiteres ind i en ghetto uden også at få et andet alternativ.
Det område synes jeg da vi skal følge tæt.
Vi skal da følge med i, hvordan kommunerne anviser familier fremadrettet, for vi er heller ikke interesseret i, at familier uden for de udsatte boligområder bliver visiteret til en på matriklen, og den anden er så den, der ligger lige uden for matriklen, som de facto er ligesom den inde på matriklen.
Selvfølgelig er vi ikke interesserede i det, så det skal vi da holde øje med.
Anni Matthiesen (V), 2018-10-09:
Kunne Enhedslistens ordfører – hr. Jakob Sølvhøj – komme lidt ind på, hvad man egentlig vil gøre fra Enhedslistens side for at løse det her problem?
Jeg sagde også i min ordførertale, at det her jo ikke er let, men nogle gange er det også let – og måske lettest – bare at stå uden for og kritisere, så jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren kunne sige lidt mere om, hvorvidt Enhedslisten bare vil lade stå til og lade det fortsætte, som det er i dag, eller hvad man ellers vil gøre.
Men i lovforslaget her er det jo også sådan, at man får tilbudt to muligheder.
Derfor er man jo allerede i dag også nødt til nogle gange at lave distrikter.
Hvad er forskellen i forhold til det, vi gør her, hvis Alternativet skal give et bud?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-10-09:
Nu forstår jeg spørgsmålet.
Jamen det er jo helt klart, at sådan som jeg læser det her, er muligheden for at sige nej tak til en plads alene bestemt af, at det er en plads, som er inde for et socialt udsat boligområde.
Hvis man nu som forældre bor inde i København K og får to pladser, som ikke er i et socialt udsat boligområde, kan man ikke sige nej.
Men det kan man, hvis man bor i et socialt udsat boligområde.
Det er da forskelsbehandling.
Og på den måde siger vi også indirekte til de mennesker, der bor i de socialt udsatte boligområder: Det er ikke så fint at komme hos jer, og derfor har vi besluttet, at forældrene godt kan sige nej.
Det er det, som jeg synes er forskelsbehandlingen.
Lotte Rod (RV), 2018-10-09:
Det er egentlig smukt, at det er Enhedslisten, der i den her debat kæmper for forældrenes frie ret.
Jeg tror faktisk, at jeg som radikal har det sådan, at jeg lige præcis, når det kommer til at sikre, at vi har blandede institutioner i hele Danmark, faktisk er villig til at gå ret langt, for at de også i kommunerne kan gøre meget for at blande dem på forskellige måder, så vi når vores mål.
Men jeg er stadig væk helt enig i det, der var det første, som Enhedslistens ordfører sagde, nemlig at det ikke giver mening, at det bliver opgjort på postnummer, om man lige præcis bor på den ene eller den anden side af stregen.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-10-09:
Nu kunne det her jo hurtigt blive en debat mellem Alternativet og SF, men lad os ikke gøre det til det her i Folketingssalen i dag, hvor vi behandler et lovforslag, som vi alle skal forholde os til.
Min pointe var, at hvis ordføreren mente, at vi har gjort nok indtil videre i forhold til at få mere sammensatte boligområder i Danmark, så er jeg uenig. Nu sagde ordføreren, at målet helliger midlet, og at ordføreren er meget optaget af barnets tarv.
Men når man læser høringssvarene til det her lovforslag, ser man, at BUPL, KL, forældrenes landsorganisation FOLA, Børnerådet, Børne- og Kulturchefforeningen alle sammen er ude med nogle alvorlige advarselslamper i forhold til det her lovforslag.
Så jeg forstår måske ikke helt, at ordføreren siger, at det er barnets tarv, vi tager hensyn til, når man så læser høringssvarene, for så tænker man: Hold da op, det her har jo alvorlige negative konsekvenser for barnets tarv, når vi lytter til de høringssvar.
Bekymrer det ikke ordføreren?
Jacob Mark (SF), 2018-10-09:
For det første: Nej, vi har ikke gjort nok for de almene boligområder.
Det har jeg ment, allerede før jeg kom i Folketinget, og det er derfor, at vi er med i mange af de her aftaler, der skal styrke de udsatte boligområder, sådan at folk kommer til at bo mere blandet i Danmark.
Vi har overhovedet ikke gjort nok, og vi har heller ikke gjort nok med de aftaler, vi har lavet nu.
I forhold til den her del af pakken, som handler om, at børn skal gå i mere blandede daginstitutioner, har jeg læst, at der er rigtig mange, der er bange for, at der er daginstitutioner, der kommer til at lukke.
Jeg deler ikke frygten.
Jeg tror også, at hele den pakke, vi har lavet, vil betyde, at befolkningssammensætningen vil ændre sig.
Og så bliver man jo ikke ramt af den her lovgivning.
Så det er det ene.
Det andet er, at BUPL også anbefaler, at vi investerer i de udsatte daginstitutioner.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-10-09:
Jamen det sidste er jeg jo fuldstændig enig i, og det sagde jeg også oppe fra talerstolen.
Men jeg bliver nødt til bare lige at vende tilbage til mit spørgsmål.
For som jeg hører ordføreren, siger ordføreren, at han sådan set er uenig i det, som BUPL, FOLA, Børnerådet skriver i deres høringssvar.
Er det rigtigt forstået?
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-10-09:
Det er også til den praktiske side af forslaget.
Jeg forstår, at ordføreren ikke er bekymret for, at institutioner vil lukke, men når lovgivningen nu er skruet sådan sammen, at der i de udsatte boligområder højst må være – hvad der i øvrigt også gælder i alle andre institutioner – 30 pct. fra området af dem, der nyindskrives, hvordan forestiller ordføreren sig så overhovedet, at det vil være muligt at indskrive syv børn uden for de her områder for hver tre, der bliver indskrevet fra området, når det er sådan, at man har lavet nogle visitationsbestemmelser, så man reelt ikke kan visitere børn uden for området til de her institutioner?
Hvordan pokker skulle det kunne lade sig gøre?
Jacob Mark (SF), 2018-10-09:
Jamen for det første – og det vil jeg være ærlig og sige –
havde jeg gerne lavet strammere visitationsregler.
Jeg havde gerne sagt, at man skal kunne anvise ind i det område, fordi det er godt for kommunen, og det er godt for børnene at møde børn fra alle samfundslag.
Jeg mener, at der er flere ting, der gør, at man kommer til at arbejde derhenimod.
De skønne dagtilbud kommer til at have sociale normeringer, og mon ikke også at kommunerne, for at undgå lukninger, kommer til at investere ekstra.
Det kommer til at være steder, hvor man måske kommer til at bygge om, så der kommer til at være bedre faciliteter.
Jeg siger ikke, at det ikke kan blive et problem.
Jeg er måske også den første, der har sagt, at det også godt kan være, at der er nogle, der lukker, fordi vi vil have, at børnene bliver mere blandet.
Jeg tror bare ikke, at jeg deler den så store frygt, som der står i høringssvarene,
jeg tror, at vi får nogle mere attraktive dagtilbud i boligområderne af det her.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-10-09:
Jeg håber sådan set, at hr. Jacob Mark får ret, for det vil være rigtig skidt, hvis der lukker institutioner i de her områder.
Derfor vil jeg godt høre: Er det sådan, at SF vil kræve loven genforhandlet, hvis der begynder at lukke institutioner?
Jacob Mark (SF), 2018-10-09:
Jeg har sagt, at vi vil kigge på loven løbende.
Det skal man, når man laver en lov, der er så kompleks.
Og så vil jeg sige, at jeg stadig tror, at langt de fleste daginstitutioner vil klare den, fordi der bliver investeret ekstra i dem.
Så siger ordføreren, at det er skidt, hvis nogle daginstitutioner lukker.
Jeg vil sige, at hvis der ikke er blevet investeret i en daginstitution, hvis det er gamle bygninger, og den ligger et sted, hvor man bare ikke har en børnegruppe, som er blandet, og det ikke er gået godt, så har man jo allerede set i nogle udsatte boligområder i dag, at man faktisk lukker af hensyn til pædagogikken, og så er jeg ikke sikker på, at det er så skidt.
Men man må tage det fra sag til sag.
Nej, det, som jeg sagde, var, at jeg i hvert fald ikke deler frygten.
Altså, meget af det, som jeg læser fra dem, er, at man er rigtig bange for, at udsatte daginstitutioner vil lukke.
Og jeg er ikke sikker på, at det går den vej.
Jeg tror, at alt det, vi gør nu for de udsatte boligområder, også det, man vedtager på torsdag, og med ny lovgivning for boligområderne, med sociale normeringer, med den her pakke, faktisk vil gøre, at man løser nogle af de problemer, vi har i dag.
Jeg tror ikke, at så mange, som de her høringssvar siger, kommer til at lukke.
Men vi kommer selvfølgelig til at snakke med de mennesker, der har skrevet høringssvarene, undervejs.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-10-09:
Det er klart, at den overvejelse bør man altid gøre sig.
Hvis tingene går i den rigtige retning, er vi med.
Her synes vi, at man går i den forkerte retning.
Frygter ordføreren ikke, at der vil opstå en mistillid og mistro blandt mange mennesker, der bor i de udsatte boligområder, når de oplever, at der lovgives på en sådan måde, at forældrene i det omkringliggende samfund har fået en styrket ret til selv at bestemme, men lige præcis fordi de bor i et udsat boligområde, får de indskrænket deres frihed til at vælge?
Tror ordføreren ikke, at det i virkeligheden modvirker hele hensigten, fordi folk bliver forbitret på lovgiverne?
I stedet for at få en oplevelse af, at lovgiverne faktisk fremmer integrationen, vil det give et indtryk af, at vi gør det modsatte, når vi laver den slags forskelsbehandling over for mennesker.
Er ordføreren ikke bekymret for det?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2018-10-09:
Tak for det.
Jeg er meget enig med ordføreren i den fine fortælling om den stærke indsats i forhold til at få folk til at bruge folkeskolen i København.
Der er rigtig mange gode indsatser, som faktisk er lykkedes, og som betyder, at vi i dag har en folkeskole med lokal opbakning og blandede børnegrupper, og det er rigtig godt.
Men det kræver vel som udgangspunkt, at befolkningen, der bor i det område, også er blandet, hvilket jo i sagens natur ikke er tilfældet i de tilfælde, vi taler om her.
Hvordan ser ordføreren sammenhængen i de to ting?