Magni Arge (T), 2019-03-01:
Det er lovforslag nr. L 168, der har til formål at gøre det ens, hvilke oplysninger der skal medsendes ved pengeoverførsler og anmodningsudkast, og at sætte hvidvaskloven i kraft for Færøerne, der førstebehandles.
Og da vi ikke er medlem af EU, kan det i sig selv medføre den upraktiske situation, at Færøerne får status som tredjeland i forhold til EU, hvad angår pengeoverførsler, og det samme er så også gældende for Grønland.
Derfor har vi også et ønske om at opgradere standarden for pengeoverførsler, så også Færøerne får en styrket regulering og indsats mod kriminelles adgang til at misbruge det finansielle system.
Dette lovforslag iværksætter så de samme regler, som udtrykkes i bestemmelserne i Europa-Parlaments og Rådets forordning 2015/847/EU.
Men erhvervsministeren får også bemyndigelse til at fastsætte ændringer af bestemmelserne, så de tilpasses de færøske forhold eller grønlandske forhold.
Loven vil sikre finansielle virksomheder på Færøerne mulighed for at overføre og modtage pengeoverførsler på lige fod med Danmark og undgå yderligere krav, der stilles til tredjelande.
Men idet sagsområdet for finansiel regulering på Færøerne ikke er hjemtaget endnu, er der behov for en dansk lov for Færøerne, hvormed bestemmelserne i den her forordning kommer til at gælde for Færøerne.
Det er om ikke umuligt, så i hvert fald svært for en lægmand at forstå de efterhånden meget komplekse regler, der gælder for finanssektoren, så jeg vil nødig rode mig længere ind i de tekniske diskussioner, men blot erkende, at finanssektoren efterhånden reguleres efter centrale forordninger fra EU, som også videreimplementeres i andre samarbejdslande.
Føroya landsstýri nærer et ønske om, at lovgivningen vedrørende de færøske banker er så opdateret som muligt, men man har også gjort opmærksom på, at det nogle gange går for langsomt med at få de relevante lovforslag implementeret for Færøernes vedkommende, og det kan give problemer, når lovgivningen ikke er opdateret.
Denne lovgivning vedrørende hvidvask er et eksempel på det.
Det kan man rette op på ved at styrke det eksisterende samarbejde mellem de danske og de færøske myndigheder på området og inddrage de færøske myndigheder i lovgivningsprocessen på et tidligere tidspunkt.
De etablerede faglige kompetencer i Færøerne som risikorådet, Føroya váðaráð , og landsbanken, Landsbanki Føroya, bidrager gerne til denne proces og vil også være nyttige i forbindelse med justeringer af lovgivningen på det finansielle område, så det passer bedst muligt til de færøske forhold.
Det gælder både for lagtingslove, kongelige anordninger og rigslove.
Den færøske minister for finanser har i et brev gjort opmærksom på, at det desværre er sket mere end en gang, at love er blevet vedtaget i Folketinget, uden at de i det hele taget har været fremsat i Lagtinget.
F.eks. blev lov om finansiel stabilitet ændret fem gange mellem 2012 og 2015, uden at lovforslagene blev tilsendt Færøerne til behandling i Løgtingið.
Desværre må vi så også konstatere, at ændringen af § 117 i lov om finansiel virksomhed, der blev vedtaget i Folketinget den 18. december 2018, heller ikke blev forelagt Løgtingið.
Det må der rettes op på, for de skal som sagt behandles i Løgtingið, før de kan træde i kraft for Færøerne.
Så med disse pragmatiske ønsker om et styrket samarbejde, en tidligere inddragelse i lovgivningen og et grundigt eftersyn og opstramning af proceduren vil jeg varmt anbefale Folketinget at støtte det fremsatte lovforslag, L 168, der gælder for Færøerne, om oplysninger, der skal medsendes ved pengeoverførsler.
Jeg kan dertil også oplyse, at det samme forslag er blevet fremsat i Lagtinget i går, og man gør sig umage for at afholde en parallel behandling i begge parlamenter.