runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-03:
Jeg tror ikke, jeg har gjort mig til talsperson for en logik om, at man var nødt til at udhule det ene eller det andet.
Jeg tror, at jeg grundlæggende har det synspunkt, at vi er nødt til at holde tungen lige i munden, når vi snakker om ægtefællemodregning, for så vidt angår kontanthjælpsmodtagere og andre pensionsydelsesmodtagere.
For grundlæggende er det jo sådan, at folk, der er på kontanthjælp, er på vores underste sikkerhedsnet, fordi de til syvende og sidst ikke kan finde et arbejde.
Jeg synes, det er vigtigt – det er også noget, der pågår i de også svære drøftelser, vores to partier har med hinanden omkring ydelsessystemet generelt – at der er en økonomisk gevinst ved at være i arbejde, ligesom det også er vigtigt, at der er et fornødent incitament til at forsikre sig selv mod arbejdsløshed i en a-kasse.
Og de balancer skal man holde sig for øje, når vi diskuterer de her ting.
Jette Gottlieb (EL), 2022-05-03:
Men det kan jo ikke gælde førtidspensionisterne.
Kan det?
Jamen så kan man alligevel undre sig, for al statistik viser jo, at de kommer i arbejde.
De er en lille smule længere om det, og er det jo, bl.a. fordi de er uerfarne.
Og rigtig mange arbejdsgivere bruger som argument for ikke at ansætte dem, at de er uerfarne, men hvordan bliver man erfaren, hvis man ikke bliver ansat?
Så der ikke er nogen logik i at sige, at dimittenderne ikke får arbejde.
Det får de.
Så snart de har været i systemet et stykke tid, er ledighedsprocenten jo ikke større blandt dimittenderne end blandt andre.
Så jeg forstår ikke rigtig andet, end at logikken er, at det er smartest og nemmest at tage fra dem, som i øvrigt kommer til at gå ned i løn for manges vedkommende, fordi de mister alle de fordele, de har haft som studerende.
Hans Andersen (V), 2022-05-03:
Det håber jeg bestemt ikke.
Og det, vi bare kan konstatere, er, at der er job at få derude.
Det er rigtigt, at det kan være, at det ikke er drømmejobbet, man får i første omgang, men så må man jo tage et af de andre ledige job og ad den vej bevæge sig hen mod drømmejobbet.
Jeg synes, det er helt rimeligt, at vi ændrer på dimittendsatsen, både i forhold til perioden og beløbet, og sikrer, at der er mere rimelighed i det her.
Henrik Møller (S), 2022-05-03:
Lige nu tager jeg udgangspunkt i den virkelighed, der er, og virkeligheden er jo, at vi fra alle sider bliver angrebet, kan man sige, i forhold til manglen på arbejdskraft, og der er også noget, der indikerer det fremadrettet.
Altså, nogle af de prognoser, som vi jo har set, er, at vi i samfundet kommer til at mangle faglært arbejdskraft, så jeg mener, at vi på trods af de analyser omkring de fremtidsudsigter, der er, stadig væk står med nogle udfordringer, hvor vi skal sikre, at der i og for sig er arbejdskraft nok.
Så kan det være, at de prognoser, som hr. Lars Boje Mathiesen beskriver her, kan tage toppen af noget af det, men det er jo ikke noget, der løser de her problemer eller på nogen måde vil skabe en situation, hvor vi kommer til at stå meget, meget dårligt set med danske briller.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-03:
Det er, fordi ordføreren sagde noget om, at dansk økonomi havde det godt, og at vi ser ind i en god tid for dansk økonomi.
Når man kigger på økonomiske redegørelse fra regeringen selv, kan man se, at den taler om en bnp-vækst i 2024 på 1 pct. og en vækst i bnp i 2025 på 0,8 pct.
Man taler om en beskæftigelse, som er stagnerende eller måske endda lidt faldende.
Er det, hvad ordføreren vil betegne som gode nøgletal for dansk økonomi?
Henrik Møller (S), 2022-05-03:
Jamen jeg mener jo rent faktisk, det er det, vi gør i forbindelse med de 3 måneders ekstra dagpengemulighed, der er for den her gruppe af folk, der er inde på arbejdsmarkedet, og som forhåbentlig kun har en kortere periode af ledighed.
Dermed sikrer vi rent faktisk, at der er en ordentlig dækning; vi sikrer, at det kan betale sig for folk at være med i en a-kasse i forhold til det her solidariske princip.
Og igen snakker vi i forhold til dimittenderne om nogle, som jo endnu ikke har været ude på arbejdsmarkedet, men som forhåbentlig meget hurtigt kan komme derud og optjene de her rettigheder og så blive en del af de nye forbedringer, vi laver.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-03:
Den sidste del håber jeg godt nok heller ikke på.
Men altså, jeg tænker bare, at det er noget af det, der gør, at unge ikke kommer i arbejde hurtigt.
Mange af dem bliver uddannet på samme tid; der er flaskehals, og det er jo ikke sådan, at alle arbejdsgivere søger nogle lige præcis samme sted.
Så går der noget tid, og noget af det, flere får at vide, når de ikke får et arbejde, er, at de f.eks. mangler erfaring.
Så kunne modargumentet jo bare være: Jamen dem, der har været på arbejdsmarkedet i lang tid, har jo erfaring.
Vi ved, at noget, der virkelig påvirker beskæftigelsen, er konjunkturer.
Hvorfor er det, at Socialdemokratiet her går væk fra, at vi selvfølgelig skal sikre et økonomisk grundlag og en økonomisk tryghed?
Og at det skal gå ud over de unge, forstår jeg simpelt hen ikke.
Henrik Møller (S), 2022-05-03:
Jeg køber ikke helt præmissen.
Jeg synes lidt, det er at sammenligne æbler med pærer.
Altså, her snakker vi om folk, som er nyuddannede, som ikke har været i beskæftigelse, og som ikke har været inde i et dagpengesystem.
De bliver sammenlignet med nogle, der har skullet være i beskæftigelse forinden og i øvrigt været forsikret igennem længere tid i forbindelse med det her.
Så jeg mener simpelt hen ikke, man kan sammenligne de to ting.
Og så vil jeg bare sige, at jeg hverken håber eller tror på, at vi får en borgerlig regering næste gang.
Så for mig er det i den grad et hypotetisk spørgsmål.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-03:
Tak for det.
Jeg forstår faktisk ikke helt strategien fra Socialdemokratiet, når man lige nu indlejrer argumenterne og lader, som om det her pludselig er blevet ens politik.
Altså, hvad er det – et år siden eller sådan noget – at vi stod side om side og selv ministeren afviste, at man skulle angribe unges dagpenge på den her måde?
Jeg synes, man skulle være ærlig og så sige: Vi har ikke flertal alene; det her er noget, der har været nødvendigt for vores parlamentariske grundlag De Radikale – eller et eller andet i den dur.
Altså, en alvorlig ting er at skære i ydelsen, men noget andet, som Socialdemokratiet jo også gør her, er, at man forkorter den periode, de unge kan være på dagpenge.
Hvad vil Socialdemokratiet gøre, hvis de borgerlige pludselig efter et valg bliver inspireret og så vil forkorte perioden for alle dagpengemodtagere?
Altså, har man så tænkt sig at stå totalt selvmodsigende tilbage og så sige: Nja, men det er kun de unge, der skal speede processen op, fordi det for de voksne ikke duer på den måde, og konjunkturerne går op og ned?
Men gør de ikke også det for de unge?
Altså, det bliver jo virkelig forvirrende for folk så at forstå, hvad Socialdemokraternes politik på dagpengeområdet er.
Henrik Møller (S), 2022-05-03:
Jeg vil sige tak til hr. Bent Bøgsted, for jeg kan bekræfte det og sige, at det er korrekt.
Bent Bøgsted (UFG), 2022-05-03:
Tak for det, og tak til hr. Henrik Møller.
Hr. Henrik Møller har været lidt inde på det, men jeg skal for en god ordens skyld have hr. Henrik Møller til at bekræfte – for der har været nogle misforståelser udeomkring blandt lærlinge og nyuddannede fra universiteterne – at den her nedsættelse ikke gælder for de faglærte, der har haft løn under uddannelsen, og den gælder ikke for universitetsuddannede, der har haft et job ved siden af, hvor de kan godtgøre, at de har haft indtægt og beskæftigelse.
Det her lovforslag gælder ikke for dem, hvis de har haft indtægt og beskæftigelse nok sideløbende med en uddannelse.
Og for alle faglærte, der får løn under uddannelsen, gælder det her ikke, selv om de også bliver kaldt dimittender.
Kan hr. Henrik Møller bekræfte det?
Henrik Møller (S), 2022-05-03:
Jeg synes et eller andet sted, at der i det her også ligger et signal om, kan man sige, at speede processen op.
Det er jeg med på at man ikke alene er afhængig af, men jeg synes også, der bliver givet det signal, at mens man er under uddannelse, før man bliver dimittend, er vi rimelig klare i kravene og rammerne ved at sige: Der er et år her, hvor muligheden er til stede, og det vil sige, at så ligger der en tilskyndelse her til i hvert fald måske at være lidt hurtigere.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-03:
Tak for det.
Jeg bliver bare lidt nysgerrig på den her aversion imod dagpengene – om ordføreren egentlig også har den i forhold til private lønforsikringer, eller om det i højere grad egentlig handler om, at dagpengene er en solidarisk lønforsikring, hvor man som samfund bidrager til at sikre, at det, at du mister dit arbejde, får en fyreseddel i hånden, ikke skal betyde, at din hverdag skal brase fuldstændig sammen, og at det mere er det der med, at det er solidarisk og noget, man gør igennem staten, som man egentlig er imod.
For de argumenter, der er imod dagpengene, kunne man vel lige så godt fra Liberal Alliances side bruge imod den private lønforsikring.
Vil ordføreren sætte lidt ord på det?
Jette Gottlieb (EL), 2022-05-03:
Ja, selvfølgelig.
Det, der sker i praksis, er, at der er en karensperiode, som ordførerne måske ved, hvis man først melder sig ind de 14 dage, man har til at melde sig ind, efter at man er afgået fra en uddannelse, og den kan man omgå, ved at ens dagpenge bliver betalt den første periode, hvis man har været medlem i mindst et år.
Det med et år er sådan indarbejdet.
Men jeg siger bare, at for at det kunne blive beregnet af ens lærlingeløn, skal man have været medlem i en længere periode, og det skal folk så vide, for det kræver så en ekstra vejledning at finde ud af det.
Det gælder sådan set alle uddannelsessøgende, men det er klart, at det er nemmest at se for lærlingene.
Bent Bøgsted (UFG), 2022-05-03:
Det er, fordi fru Jette Gottlieb lægger op til, at der skal stilles spørgsmål.
Jeg skal bare lige høre fru Jette Gottlieb, når hun snakker om, at de skal være medlem i 2 år: Jeg går da ud fra, at Enhedslisten og fru Jette Gottlieb anbefaler lærlinge, at de skal være med i en a-kasse hurtigst muligt og ikke bare vente til det sidste år med at blive medlem?
Jette Gottlieb (EL), 2022-05-03:
Jeg siger ikke, at de er hurtigt i job.
Jeg siger, at de er langsommere i job end gennemsnittet, men når der er gået 1 år, er de lige så ledige eller lige så ikkeledige som almindelige dagpengemodtagere.
Når man hele tiden har snakket om det der med, at dimittenderne nu udgør en fjerdedel af samtlige ledige og sådan nogle ting, så har man altså ikke medtaget i den sætning, at det altså har betydning, at antallet af dimittender er blevet væsentlig forøget i den samme periode.
I forhold til spørgsmålet om, om man kan komme ind fra sin lærlingeløn, vil jeg sige, at det jo er rigtigt, at man kan beregne det.
Jeg siger, at man kan ikke beregne det til en normalsats.
Man kan godt komme højere end dimittendsatsen, det er rigtigt, men det kræver, at det samlede beløb, de 244.000 kr., man skal have tjent, er en del af det, og derfor skal det være i hele medlemsperioden.
Det vil sige, at man nu skal finde ud af, at man skal være medlem i mere end 1 år.
Bent Bøgsted (UFG), 2022-05-03:
Jamen det burde fru Jette Gottlieb jo være begejstret for, altså at de skal være medlem i 2 år, for på den måde kan fru Jette Gottlieb jo promovere, at der kommer flere medlemmer til a-kasserne.
Er det ikke bare et spørgsmål om at tage fat i de lærlinge og fortælle dem, hvad konsekvenserne er, og hvilke fordele der er, hvis de melder sig ind?
Det må jo lige være guf for Enhedslistens folk at gå ud og promovere det.
Jette Gottlieb (EL), 2022-05-03:
For det første vil jeg sige: Jo, det kan godt blive beregnet i forhold til ens lærlingeløn, men det kræver nogle ting.
Det kræver f.eks., at man er medlem i mindst 2 år, for ellers har man ikke indkomst nok til at komme ind i systemet på det minimumsniveau, der skal til.
Så det kræver altså, at man er blevet vejledt til, at man skulle melde sig ind, 2 år før man dimitterer.
Så det er den ene del af det.
Det andet er, at man også kun kan blive medlem på baggrund af studiejob, man har ved siden af.
Men jeg vil ikke anbefale studerende, at de har fuldtidsjob ved siden af det studie, de har – ikke generelt i hvert fald.
Så det er en vanskeligere situation.
Det er den ene del af det.
I forhold til den anden del af det, om det der med, om der er en ny situation, fordi man har en højere sats de første 3 måneder, vil jeg sige, at hvis man følger den kurve, som man følger, når man kommer ind, eller den kurve, man følger, hvis man skal i arbejde efter at have dimitteret, er der to knæk i den.
Det ene er efter 3 måneder, det andet er efter 6 måneder.
Det er sådan, at det er rigtigt, at der selvfølgelig er en mulighed ved, at man ser, at nu går satsen noget ned, men det kommer man ikke automatisk mere i job af, hvis det i øvrigt er rigtigt, hvad jeg siger, i forhold til at alle dimittender er meget interesserede i at få arbejde.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-03:
Var det et flugtforsøg, vi anede fra ordføreren der?
Der var lige et par spørgsmål, som jeg lige vil efterspørge dokumentation for.
Det første er det her med lærlingelønningerne; det er vel ikke rigtigt.
Altså, hvis man beregner ud fra lærlingelønningerne på de sidste trin, ryger man da over dimittendsatsen.
Man ryger ikke op på de højeste dagpenge, men man ryger da over dimittendsatsen.
Ordføreren sagde det, som om det gjorde man ikke.
På langt de fleste lærlingelønninger giver det en beregning, der ligger over dimittendsatsen.
Det var det ene.
Det andet er med hensyn til det her med at bruge STAR's undersøgelse i forhold til den her adfærd, som man havde, sidst man satte dimittendsatsen ned.
Vil fru Jette Gottlieb ikke lige tilføre debatten det, at det jo er et helt andet udgangspunkt, man har den her gang?
Dengang blev dimittendsatsen nedsat generelt.
Altså, man manglede det incitament, der kommer, når man nærmer sig en skrænt.
Men det har de her unge, så det er jo to vidt forskellige situationer, som ordføreren her blander sammen.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-03:
Så tillader jeg mig at konkludere: Man kan få beregnet sin dagpengesats efter sin lærlingeløn.
Det er klart, at man skal have været medlem i den periode, og der vil man ende over dimittendsatsen.
Så det kan man altså.
Så er der punkt 2: Jeg tillader mig også at konkludere, at den STAR-undersøgelse, som fru Jette Gottlieb henviser til, ikke kan bruges til at vurdere den situation, der opstår, når vi laver en 3-månedersperiode, hvor der så kommer en skrænt, hvor adfærden typisk blandt den her meget ressourcestærke gruppe ville være anderledes i en situation, hvor man sænker det generelt for alle.
Det spørgsmål, jeg dog ville stille konkret, er: Når fru Jette Gottlieb netop siger, at de her dimittender er hurtigt i job, hvorfor er det så et problem, at vi sætter det ned til 1 år?
Jette Gottlieb (EL), 2022-05-03:
Det er ganske glimrende, men det er lidt sværere for dem, der er på andre typer uddannelser, at forstå, at de skal være medlem i en lang periode, hvor de går på en almindelig skole f.eks. – og det er, uanset om det er en mellemlang uddannelse eller en lang uddannelse, eller hvad det er.
Det kan gælde det samme i deres fritidsjob og deres brug af fritidsjob til at komme ind i systemet.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-05-03:
Tak for det.
Lovforslaget her rummer to elementer.
Det ene handler om, at studerende, som i nogle år har levet på en su-sats på cirka 6.500 kr. om måneden, ikke længere skal have fordoblet deres indkomst, når de er færdige med at studere og overgår til ledighed på dagpengenes dimittendsats.
Der sker jo over en fordobling af den offentligt betalte indkomst, når man som studerende går fra su til dagpenge, og det er ikke befordrende for, at de unge mennesker tager det arbejde, de kan få, i stedet for at vente på det drømmejob, de håber på.
Så det er en god ting, at lovforslaget her begrænser dimittendsatsen.
Det, der ikke er en god ting i lovforslaget, og som gør, at vi ikke kan stemme for lovforslaget, er, at man øger de maksimale dagpenge i 3 måneder, så de kommer helt op på 23.000 kr. i dagpenge til folk, som er ledige.
Man kan selvfølgelig sige, det ville være værre, hvis det var for alle; hvis det var igennem alle år, man er ledig på dagpenge, at man kunne få 23.000 kr.
Det er kun 3 måneder trods alt, men det er også slemt nok i sig selv.
F.eks. er der nogle brancher, hvor det nærmest synes, som om lønmodtagere og arbejdsgivere har indgået aftaler om, at man ikke nødvendigvis kan finde beskæftigelse til lønmodtagerne nogle måneder om året, og hvor man så har det, der hedder sæsonledighed eller vejrlig osv.
Og hvis man i de perioder har en dagpengesats på helt op til 23.000 kr., er der ikke store tilskyndelser for lønmodtagere og arbejdsgivere til at finde ud af, hvordan man kan nyttiggøre medarbejderne i de måneder, hvor der ikke er arbejde at få i det ordinære arbejde.
Så jeg frygter en meget, meget større udbredelse af det, vi kalder sæsonledighed i Danmark efter det her, fordi folk kan få næsten lige så meget, som når de er i arbejde.
Derudover er der folk, som bliver reelt ledige i deres arbejde, og som, hvis de ikke fik en meget høj dagpengesats, nok godt kunne finde ud af i den mellemliggende periode, indtil de finder nyt arbejde inden for deres egen branche igen, så at finde et andet arbejde, indtil de får et job der, hvor de gerne vil have et job.
De vil også få mindsket tilskyndelse til at være i arbejde, når de kan få helt op til 23.000 kr. i dagpenge.
Så resultatet af det her er jo, at der er flere mennesker, der er ledige i længere tid.
Det er jo også derfor, man skal bruge penge fra nedsættelsen af dimittendsatsen til at finansiere, at man forhøjer dagpengene her, både for at forhøje dagpengene, men også fordi der er flere, der vil være ledige som følge af det her.
Det kan vi ikke se nogen grund til at gøre, og derfor stemmer vi imod lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-03:
Jeg vil lige opfordre ordføreren til at gå ind og læse vores økonomiske politik.
Der indgår ikke et kontanthjælpsbeløb, som ligger på 6.000 kr., og jeg ved det, for jeg har lavet politikken.
Derudover tror jeg også, at vi vil se nu – nu kommer vi snart ind i en valgkamp – at Enhedslisten vil stå og sige, at dem, der har mindst, skal have mere, samtidig med at man i 3 år har støttet en politik, som går den modsatte vej.
Man vil stå og sige, at der ikke må være mere ulighed i samfundet, samtidig med at man har støttet en regering, som går den vej.
Så når alt kommer til alt, er det jo ikke andet end floskler.
Det vil jeg gerne være med til, men det vil Enhedslisten ikke.
For når alt kommer til alt, handler det mere om magt end om at hjælpe folk derude.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-03:
Tværtimod bygger det jo ikke på et flertal, når Nye Borgerlige vil sænke kontanthjælpen helt ned til 6.000 kr.
For uligheden skal ikke vokse.
Så selv om det har været den tid, hvor der er kommet historisk flest investeringer i velfærd – der er blevet finansieret til 1.000 ekstra sygeplejersker, minimumsnormeringer i daginstitutionerne, 1.000 ekstra uddannede og ansatte i ældreplejen, lærere, og sådan kunne man simpelt hen fortsætte listen – og det jo hjælper både dem, der ikke har råd til at betale privathospital osv., og også dem med de mindste indkomster, og, ja, selv om der er sket rigtig meget godt, er vi langtfra i mål endnu.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-03:
De lovforslag, som er kommet igennem fra den her regering, har ramt dem, der har mindst, mest.
Det er et faktum, ligegyldigt hvordan man vender og drejer det.
Det er jo den politik og den regering, som Enhedslisten støtter, og her efter 3 år kan man altså ikke blive ved med at løbe fra, at det er det, der er sket.
Tilmed er uligheden steget lidt.
Det bryder Enhedslisten sig heller ikke om.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-03:
Jeg tænker også, at det kan Nye Borgerlige jo ikke vide, for de var ikke med i forhandlingslokalet der.
Men vi foreslog faktisk, at man skulle lave skattelettelser til dem i bunden, simpelt hen lette skatten også for dem, som har lavindkomstjob osv.
Men det afviste regeringen desværre.
Så vi er egentlig klar på at gøre det, hvis der skulle vise sig at være et flertal herinde.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-03:
Tak for det.
Vi har nu i nogle timer haft endnu en debat i det danske Folketing, hvor venstrefløjen siger, at det er forfærdeligt, at dem, som har mindst i samfundet, ikke har nok.
Alligevel er det den her side af Folketinget, som står bag landet med verdens højeste skattetryk.
Der findes ikke nogen steder, der beskatter deres borgere lige så hårdt som her i Danmark.
Hvis venstrefløjen reelt set havde et ønske om at hjælpe de her mennesker, om at gøre det bedre, for at folk havde lidt mere i lommen, så ville man jo fjerne nogle af de skatter og afgifter.
Der er en lang række afgifter, hvor den sociale pil peger nedad, og som rammer dem, der har mindst, hårdest.
Lad os da fjerne dem.
Men de forslag ser vi ikke mange af.
Så står vi i en situation, hvor inflationen galopperer derudad, hvor rådighedsbeløbene bliver udhulet, men herinde i Folketinget er det eneste sted, hvor man ikke lige skal spinke og spare, nej, det må borgerne derude selv ligge og rode med.
Nu er der så et forslag, som på nogle områder gør noget godt, skaber noget øget arbejdsudbud og hjælper lidt på økonomien.
Til gengæld bruger man pengene på noget, som går den modsatte vej.
Det bliver sådan lidt haps for haps: Vi kan godt støtte den ene del, og den anden del er vi ikke tilhængere af.
Hvis det bliver delt, kan vi godt stemme for den ene del.
Hvis det ikke gør, må vi jo så stemme imod det.
René Christensen (DF), 2022-05-03:
Tak for det.
Så står vi her med lovforslaget, og vi synes til gengæld, at det er et ganske udmærket lovforslag.
Der er to dele i det.
Det er først det omkring dimittendsatsen, hvor man går fra 2 år til 1 år, og det tager vi sådan set med fuldstændig ro i maven.
Vi er ret sikre på, at vores unge eller generelt dem, som har taget en længerevarende uddannelse, og som står i en situation, hvor de er færdige med det, også i løbet af et år kan komme ud på arbejdsmarkedet og få fodfæste der.
Så det har vi ikke nogen udfordring med.
Man skal også huske, at her er der en trappemodel, hvor man egentlig får en kort periode med en lidt højere ydelse, inden man trapper ned.
Det var den del af det.
Så er der den anden del af det, nemlig det omkring dagpengene, og der kan jeg sådan på flere partier, som ikke er en del af aftalen, forstå, at de mener, at man med det her forgylder nogen.
Nej, det gør man faktisk ikke.
Vi er i Dansk Folkeparti slet ikke i tvivl om, at hvis dagpenge ikke har en værdi for den enkelte, begynder overenskomsterne at få et andet sigte.
Så er der ingen tvivl om, at fagbevægelsen vil begynde at forhandle sig frem til nogle andre ting.
Det vil f.eks. være regler om, at det bliver sværere at blive afskediget osv. osv., og så mangler vi den fleksibilitet, som vi har i den danske model.
Det er en enorm styrke for det danske arbejdsmarked, både for arbejdstagerne og for arbejdsgiverne, at vi har så mange jobåbninger, og det har vi, fordi vi har et forsikringssystem.
Det er nemt at blive ansat, men det er også nemt at blive fyret, og det giver den her mulighed for fleksibilitet for begge parter.
Når man nu i en kort periode på 3 måneder får en lidt højere dagpengesats, op til 23.000 kr. om måneden – en forhøjelse, som, hvis det bliver det fulde beløb, er på 3.649 kr. – så tror vi sådan set også på, at det giver en anden positiv effekt, og det er jo, at man, hvis man bliver ledig, allerede har et sigte 3 måneder ude i tiden, og at det er vigtigt, at man kommer i beskæftigelse forinden.
For ellers når man sådan et punkt, hvor man måske endnu mere mærker, at man er blevet ledig.
Så der tror vi sådan set, at det er positivt, at dagpengesystemet får mere værdi, men det giver også en mulighed for, at den enkelte ledige har den her forholdsvis korte periode på 3 måneder til at være meget aktivt jobsøgende, imens man har et forholdsvis højt forsørgelsesgrundlag.
Så vi støtter meget den her del af aftalen, og vi er faktisk rigtig godt tilfredse med begge dele.
Selv om andre ordførere har været noget skeptiske over for det, synes vi sådan set, at det her er godt for det danske arbejdsmarked.