runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Bach (LA), 2019-01-29:
Jo, ordførerens syn fejler stadig væk ikke noget, og det er jeg i øvrigt meget glad for at det ikke gør.
Er det en ulempe, eller er det en fordel?
Altså, det, der jo er en fordel i det her, er, at de her rammevilkår er fastsat internationalt.
De er fastsat på EU-niveau som et minimum for Danmarks vedkommende, sådan at det ikke giver konkurrenceforvridende effekter for danske landmænd eller for danske virksomheder.
Så vil det jo, kan man sige, potentielt være en fordel for danske virksomheder.
Det, der er afgørende, er, at det ikke bliver konkurrenceforvridende, sådan at vi bare får flyttet CO 2 -udledningen, får flyttet arbejdspladser osv. ud af Danmark, måske endda til lande helt uden for EU.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-29:
Jeg kan sådan set godt komme frem til at finde en løsning på det økonomiske inden for de der samlede EU-midler.
Det er bare en plov, man skal lade stå inde i laden og ikke bruge.
Det er ret lavteknologisk: ikke at udføre et stykke arbejde, og så har man permanent græs, og man løser et problem – fantastisk!
Så kan man måske have nogle husdyr, der kan græsse det af.
Altså, hvor svært kan det være?
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren om noget.
Der bliver snakket om, at der er nogle forpligtigelser osv.
Jeg synes ligesom, at det, at Liberal Alliance italesætter det som en forpligtelse, kan være en ulempe.
Jeg synes egentlig, at det i den her klimaomstillingstidsalder er en fordel, at man har nogle forpligtelser og nogle ting, som man udvikler, og bagefter kan man eksportere dem.
Kan ordføreren ikke se perspektivet i at have nogle gode forpligtigelser?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-01-29:
Vi lavede jo sådan set også et energiudspil sidste forår, som netop sagde, at vi i 2040 skal have lavet en reduktion på mindst 100 pct.
Det stemmer egentlig stadig væk meget godt overens med det, vi ved fra FN's klimapanel.
Men der skal jo sættes turbo på.
Da vi foreslog for 2 år siden, at man skulle stoppe for salg af fossile biler i 2025, var der jo en tidsplan for, hvordan det kunne lade sig gøre.
Og nu har man så udskudt det, fordi der ikke var nogen, der ville snakke om det i 2 år, og så kommer regeringen ind i det.
Så det, der er så farligt med de her måltal, er jo, at de nogle gange bliver en undskyldning, og at vi skubber dem foran os.
Vi skal i gang med handling også, og 2040, som ordføreren også selv var inde på i sin tale, er sådan set det mål, vi har arbejdet ud fra på den måde, vi har fremlagt politikken på.
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-29:
Ja, hvis det bliver til et frirum.
Det kan også betyde, at der bare vil være flere børn, der vil komme på muslimske friskoler, og så tror jeg, at vi er kommet et skridt tilbage og ikke et skridt fremad med integrationsarbejdet.
Men jeg vil godt understrege, at tørklædet ikke kun er udtryk for social kontrol ved alle piger, men det er et værktøj i værktøjskassen i nogle familier og i nogle miljøer, og derfor synes jeg, det er relevant også at diskutere, hvad man kan gøre for at forhindre den sociale kontrol, og den diskussion deltager Socialdemokratiet meget gerne i.
Vi vil bare ikke støtte et generelt forbud mod tørklæder i folkeskolen.
Martin Henriksen (DF), 2019-01-29:
Hr. Mattias Tesfaye siger, at Socialdemokratiet kun har gode dage.
Altså, der er jo ingen, der kun har gode dage, hr. Mattias Tesfaye, så allerede der ved vi jo, at det simpelt hen ikke er rigtigt.
Jeg kender ingen mennesker, som kun har gode dage, altid, alle dage, hele året rundt, så det passer jo ganske enkelt ikke.
Så det synes jeg bare lige, at folk skal tage ad notam.
Hvis det nu er, at Socialdemokratiet ikke ønsker f.eks. at forbyde det muslimske tørklæde i folkeskoler osv., men anerkender, at det kan blive brugt til at udøve social kontrol, og det bliver det brugt til, hvordan vil Socialdemokratiet så håndtere det?
Skal der så være noget ekstra undervisning i folkeskolen, eller hvad skal der være?
For det bliver jo brugt.
Og der kan jo ikke være nogen tvivl om, at hvis du eksempelvis siger, at i folkeskolen må du ikke bære religiøs hovedbeklædning, så vil der dér være et frirum for dem, som bliver udsat for den sociale kontrol, som tørklædet bliver brugt til.
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-29:
Socialdemokratiet har kun gode dage, og på de gode dage siger Socialdemokratiet, at vi ikke kommer til at føre udlændingepolitik med Det Radikale Venstre, hvis vi kommer i regering, uanset hvad forskellige journalister får vredet ud af en sammenhæng og placeret på forsiden af en avis.
Det vil jeg faktisk gerne understrege.
Jeg er selv en af dem, som i en del år efterhånden har prøvet at argumentere for, at den tilstrømning, der har været til Danmark igennem et par årtier, har været for stor, og at det er nødvendigt at have en rimelig fast hånd på rattet for at sikre, at udlændingeloven ikke skrider.
Det betyder, at der ikke skal skrives for mange opholdstilladelser, hverken når det gælder asyl, eller når det gælder familiesammenføring.
Til det andet spørgsmål om tørklæder vil jeg sige, at ja, jeg anerkender fuldt ud, at tørklæder er en del af det, der er i værktøjskassen i de familier og de miljøer, hvor der er for meget social kontrol.
Jeg vil også insistere på, at den sociale kontrol skal bekæmpes, også sådan som der stod i vores forslag til vedtagelse.
Jeg er bare ikke sikker på, at vi kommer det nærmere ved at forbyde tørklæder i den danske folkeskole.
Martin Henriksen (DF), 2019-01-29:
Tak for det.
Jeg synes, det er lidt svært at blive klog på Socialdemokratiets position i forhold til De Radikale, for den ene dag åbner man op, og den anden dag lukker man ned.
Så må man bare håbe, at hvis flertallet skifter på et eller andet tidspunkt – det håber jeg ikke det gør – at det er på en dag, hvor Socialdemokratiet har en god dag og ikke ønsker at lukke De Radikale ind i varmen.
Der er vi nogle, der er en anelse bekymrede.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til noget af det, som fru Marie Krarup også var lidt inde på i forhold til det muslimske tørklæde.
Er hr. Mattias Tesfaye enig i, at tørklædet bliver brugt til at afgøre, om en kvinde er værdig eller uværdig?
Er hr. Mattias Tesfaye enig i, at tørklædet, i hvert fald i en del muslimske miljøer, bliver brugt til at udøve social og religiøs kontrol over for andre?
Og hvis ordføreren er enig i det, hvad mener ordføreren så man skal gøre ved det?
Hvordan mener ordføreren så man skal håndtere det?
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-29:
Jeg synes, det bliver en lille smule fortænkt.
Altså, vi har ikke nogen konkrete forslag til at lave udlændingepolitik med Det Radikale Venstre.
Tværtimod har vi siden grundlovsdag – hvor vi annoncerede, at vi ønskede at gå i regering alene, uden Det Radikale Venstre – brugt lidt tid på at understrege hvorfor.
Det handler bl.a. om nogle uenigheder om den økonomiske politik, men det handler også om nogle uenigheder om udlændingepolitikken.
Jeppe Jakobsen (DF), 2019-01-29:
Man kan have ambitioner om mange ting.
Jeg har en stående ambition om, at jeg skal tabe mig lidt, og nogle gange går det godt med det, andre gange går det ikke så godt med det.
Men altså, i forhold til nogle af de her sådan enkelte eksempler, hvor man ikke lige kan garantere danskerne, at man ikke kommer til at lukke De Radikale ind i varmen: Kunne vi ikke få lov at blive lidt klogere på, hvad det er for nogle sådan små hjørner, hvor man tænker, at her kan De Radikale godt få indflydelse på udlændingepolitikken?
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-29:
Tak for spørgsmålet.
Vi har ikke nogen ambitioner om, at der skal føres udlændingepolitik med Det Radikale Venstre.
Vi har ambitioner om, at udlændingepolitikken skal føres ind over midten i dansk politik og at de tre store partier, som er i Folketinget og har den bredeste opbakning fra danskerne – dvs. Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti og Venstre – finder hinanden både på udlændingeloven og på integrationsloven.
Men det er rigtigt, at vi ikke på forhånd kommer til at sige, at en kommende socialdemokratisk regering ikke under nogen omstændigheder kommer til at få støtte fra nogen af Folketingets partier.
Sådan er det jo også med den nuværende regering, som f.eks. er enige med Det Radikale Venstre, når det handler om at få udenlandsk arbejdskraft til landet.
Jeppe Jakobsen (DF), 2019-01-29:
Tak for det.
Jeg kan forstå på Socialdemokratiet, at man ønsker at lave sin egen regering, som så skal hvile på et grundlag af bl.a. Det Radikale Venstre.
Og jeg kan forstå på ordføreren selv – ud fra de udtalelser, ordføreren er kommet med i medierne – at man mener at kunne samarbejde med Det Radikale Venstre.
Kunne ordføreren ikke oplyse Folketinget og måske især danskerne, der sidder og lytter med, om, hvad man helt konkret forventer at ville kunne samarbejde med Det Radikale Venstre om på udlændingeområdet?
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-29:
Ja, og vi har også, vil jeg sige, i efterhånden mange år bakket op om, at straffeloven skal indrettes på en måde og udlændingeloven skal indrettes på en måde, hvor man mister sin opholdstilladelse, hvis man begår hård kriminalitet.
Det bakker vi fuldstændig op om.
Udfordringen er jo her, om vi også faktisk kan sikre, at folk bliver hjemsendt.
Det er straks sværere.
Jeg vil også godt sige, at jeg tror, at en af udlændingepolitikkens største udfordringer i de kommende år bliver at sikre en hjemsendelsespolitik, der betyder, at folk, der har fået inddraget deres opholdstilladelse, rent faktisk også bliver hjemsendt.
Det kommer til at kræve en rimelig fast hånd på rattet, hvis det skal sikres, at der ikke er nogen slinger i valsen, for det der med at få folk ud til lufthavnen og få dem fløjet hjem til deres hjemland er noget, vi i Folketingets skal hjælpe hinanden med, altså, at der kommer til at være bred opbakning til det, for ellers kan alt det her bare ende med at være tale uden handling.
Karina Due (DF), 2019-01-29:
Så vil jeg gerne høre, om ordføreren så også er parat til at gå skridtet videre.
Vi kan være enige et langt stykke hen ad vejen i, at vi skal have nogle skrappere regler og nogle højere krav til indvandrere for at blive en del af det danske samfund, men er man i Socialdemokratiet også villig til at gå derhen, hvor vi siger: Hvis ikke I lever op til de krav, vi stiller, er det ikke her, I skal være?
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-29:
Ja, hvordan går det egentlig?
Min opfattelse er, at glasset er halvt fuldt.
Jeg har en optimistisk tilgang til vores samfunds fremtid.
Jeg tror ikke på, at vi står på kanten af borgerkrig, sådan som man kan læse i romaner, der udkommer over hele Europa, som er rene dystopiske forestillinger om, hvad der kommer til at ske.
Sådan tror jeg faktisk ikke det kommer til at ske.
Det kræver to ting.
Punkt 1, at vi holder tilstrømningen nede, sådan at vi ikke får skabt for mange nye udfordringer for os.
Det er jo derfor, at vi har bakket op omkring f.eks. nye krav for ægtefællesammenføring, for vi mener, at det er rimeligt at stille større selvforsørgelseskrav, større danskkrav.
Det er derfor, vi har bakket op om indsatserne mod parallelsamfund, som jeg godt ved giver lidt debat rundtomkring, men jeg tror, at vi bliver nødt til at anerkende, at det der med at kradse lidt forsigtig i overfladen i nogle af de her boligområder slet ikke kommer til at løse noget. Der skal noget helt andet og langt mere kontant til.
Vi har bakket op omkring de her ting, for hvis vi håndterer integrationen, samtidig med at vi nedbringer tilstrømningen, tror vi godt på, at velfærdsstaten med al dens solidaritet kan leve sammen med en kontrolleret indvandring.
Karina Due (DF), 2019-01-29:
Tak for det.
Jeg fæstnede mig ved, at ordføreren snakkede om, at der skulle ro på for at sikre en god integration.
Når jeg kigger på det danske samfund i dag, er der parallelsamfund, der er ghettoer flere og flere steder, det skyder op med moskeer og minareter, to ud af tre par, der er på kontanthjælp, har ikkevestlig baggrund.
Hvordan synes ordføreren selv det går?
Alt det her er noget, der er bygget op igennem den tid, hvor bl.a. Socialdemokratiet har haft regeringsmagten.
Hvordan synes ordføreren selv det går, og hvordan forestiller ordføreren sig en bedre integration skal ske fremover?
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-29:
Tak for spørgsmålet.
Altså igen: Jeg tror, det er vigtigt, at vi ikke får gjort islam eller Koranen til vores fjende.
Sådan betragter jeg det ikke.
Det er demokratiet, der er vores ven.
Og hvis vi ser sådan på det, mener jeg ikke, at tørklædet i sig selv er udtryk for noget antidemokratisk.
Det mener jeg faktisk ikke.
Det mener jeg burkaen er, fordi den afindividualiserer kvinder i det offentlige rum.
Det at opfatte mennesker som individer er fuldstændig grundlæggende for en liberal opfattelse af, hvad demokrati er.
Men jeg mener ikke, at et tørklæde er udtryk for noget antidemokratisk, og derfor ser jeg ikke nogen grund til at indskrænke muligheden for at bære tørklæde i folkeskolen.
Peter Kofod (DF), 2019-01-29:
Tak for det.
Jeg er sådan nysgerrig i forhold til det her med, at vi jo snart skal have et folketingsvalg.
Lad os sige, at det skete – det håber jeg ikke – at venstrefløjen kunne samle flertal efter sådan et valg.
Så sidder fru Mette Frederiksen der og skal finde ud af, hvordan det her skal foregå, og så kommer hr. Uffe Elbæk og fru Pernille Skipper – og på en dårlig dag for Socialdemokratiet kommer hr. Morten Østergaard måske også – og siger: Jamen fru Mette Frederiksen, du kan godt blive statsminister, det kræver bare følgende indrømmelser på udlændingeområdet.
Hvad er så den socialdemokratiske melding til det?
Er det, at man vil indgå i en dialog med venstrefløjen om at rulle stramninger på udlændingeområdet tilbage, eller vil man møde med en klar reaktion og sige, at det her vil man ikke forhandle om, og at udlændingepolitikken står fast?
Hvad er meldingen?
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-29:
Det er ikke Folketingets mindretal, der bestemmer, hvad der skal stå i udlændingeloven.
Det er det, min formand, fru Mette Frederiksen, kalder mandaternes logik, og det vil vi holde ret hårdt fast i.
Men jeg kan da godt se på vores naboland, som bruger lidt mere tid end sædvanlig på at danne regering, at ikke kun indvandrerspørgsmålet, men også indvandrerspørgsmålet har været med til at trække tingene i langdrag, og det kunne man måske også godt forvente kommer til at ske i Danmark.
Jeg er selv valgt på Vestegnen, hvor jeg jo bare kan åbne vinduet og se, hvad udfordringerne er, hvis ikke vi får styr på det her.
Så derfor kommer det til at blive med ret fast hånd på rattet, at en kommende regeringsdannelse kommer til at ske.
For vi vil ikke være med til, at udlændingepolitikken kommer ud af kontrol.
Pernille Bendixen (DF), 2019-01-29:
Så er det jo i virkeligheden muslimerne, der skal lære noget af jøderne, og ikke os.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvad tænker ordføreren så om den selvvalgte danske politiske korrekthed – altså at det er os, der skal sige undskyld, fordi den danske sang er en ung, blond pige; at det er os selv, der vælger at lave kulturdage i stedet for julemarked på Nørrebro?
Og så har vi en bekymring angående vores nationalret, fordi den består af svinekød, og kunne den dog ikke godt bestå af kebabmad, for så anstøder man ikke nogen muslimer?
Det vil sige, at man tager forskud på nogle problemer, der ikke er der.
Mads Fuglede (V), 2019-01-29:
Vi skal jo værne om de værdier, der er i grundloven.
En af dem er retten til at tro på det, man vil tro på.
Og når vi taler om det her med at have en lovreligion, der skal passes ind i et samfund, hvor man nogle gange støder ind i det samfunds andre regler, har jeg altid kigget meget til det jødiske mindretal i Danmark, der også i en vis udstrækning har strikse regler på et område uden at have problemer med at integrere sig fuldbyrdigt i det danske samfund.
Hvis man sådan skal se på den her problemstilling, tror jeg, at vi kan lære meget af det jødiske mindretals måde at være i Danmark på, uden at det er et problem for sammenhængskraften i det danske samfund.
De erfaringer er nogle, der i højere grad skal bruges til at bryde den parallelsamfundskultur, der er herhjemme.
Pernille Bendixen (DF), 2019-01-29:
Tak for det.
Hvis man virkelig ønsker at bekæmpe parallelsamfund, er man nødt til at tage fat om nældens rod.
Og nældens rod er kulturen.
Det er simpelt hen den opdeling, der er, i rigtigt og forkert, altså halal og haram.
Og der er man jo nødt til at tage fat i det helt essentielle, altså halalmad, tørklæde og kønsopdeling, og så lave et forbud mod det.
Det er Venstre ikke villige til, og det forstå jeg simpelt hen ikke.
For Venstre siger selv, at man er interesseret i at bekæmpe parallelsamfund, og at man godt er klar over, hvor skoen trykker.
Alligevel er man ikke villige til at tage det afgørende skridt.
Mads Fuglede (V), 2019-01-29:
Venstre støtter de bestræbelser, der foregår i EU-regi, på, at vi får taget hånd om det her i en EU-kontekst.
Og så tror jeg slet ikke, der bliver behov for Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Martin Henriksen (DF), 2019-01-29:
I forlængelse af det vil jeg spørge om noget.
Statsministeren sagde jo, da statsministeren havde ordet, at antallet af asylansøgere gerne skulle ned på nul, altså så tæt på nul som muligt.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Mads Fuglede, om Venstre så kan støtte Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse, som lægger op til, at antallet af asylansøgere kommer meget tæt på nul, al den stund at vi lægger op til at afvise dem på grænsen.
Det er jo en meget effektiv måde at få tallet ned på nul på, i hvert fald meget tæt på nul.
Så når nu statsministeren har sagt, at det er en ambition, at det skal så tæt på nul som overhovedet muligt, så ligger det vel lige for, at Venstre støtter Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse.
Mads Fuglede (V), 2019-01-29:
Ja, vi er enige i, at når der er flere her i landet, som kommer fra en anden kulturkreds og har islam med sig, så bliver de udfordringer, der måtte være med dem, der har en radikal læsning af islam, nødvendigvis stigende.
Og en lang række af de vedtagelser, vi har lavet – alle sammen sammen med Dansk Folkeparti på det her område – handler jo netop om, hvordan vi håndterer de udfordringer, der kommer derfra.
Det er derfor, vi har lavet pakker om parallelsamfund.
Og det er derfor, at vi har været så omhyggelige med at se på, at tilstrømningen til Danmark bliver så lav som muligt, fordi det her spørgsmål er noget, som ikke bare handler om kultur, men som også handler om antal.
Og i det omfang, der er et problem, ganger vi det op, når antallet er stort.
Marie Krarup (DF), 2019-01-29:
Tak for svaret.
Jeg er glad for, at den socialdemokratiske ordfører godt vil sige, at det selvfølgelig er den islamiske ideologi, der truer friheden i Danmark for øjeblikket – det er den elefant i rummet, som ikke ret mange tør sætte navn på.
Det tør vi i Dansk Folkeparti, og vi har konkrete forslag til, hvordan man kan begrænse reklame for den islamiske ideologi, f.eks. ved at sige, at man ikke skal bruge det islamiske tørklæde, når man underviser i den danske folkeskole eller i gymnasium, eller når man er dommer eller sygeplejerske eller på andre måder er en del af den offentlige sektor, for så er man en reklamesøjle for en frihedsfjendsk ideologi, som truer vores fællesskab.
Er Socialdemokratiets ordfører ikke enig med mig i, at det er forkert at lade folk, der arbejder i den offentlige sektor i Danmark, som bygger på frihedstraditioner, gå rundt og være reklamesøjler for en frihedsfjendsk ideologi?
Martin Henriksen (DF), 2019-01-29:
Jeg kunne godt tænke mig at høre – også i forlængelse af det, som fru Marie Krarup var inde på her – om ordføreren er enig i, at Danmark som land og som samfund gradvist bliver mere og mere muslimsk, altså at islam gradvis kommer til at spille en større og større rolle i det danske samfund.
Der er selvfølgelig folk med muslimsk baggrund, som er fornuftige mennesker, men det er jo klart, at når antallet stiger, har det også betydning for, hvordan samfundet er indrettet, og betydning for, hvilke værdier og principper som er styrende for i hvert fald store dele af samfundet.
Derfor er det jo relevant at spørge, om Venstre er bekymret for, at Danmark som samfund og nation bliver mere og mere muslimsk.
Er man enig i, at det er sådan, det forholder sig, og hvis man er det, er det så en bekymrende udvikling?
Det synes vi i Dansk Folkeparti.
Mads Fuglede (V), 2019-01-29:
Jeg er helt enig i, at hvis man læser religiøse regler sådan, at de står over grundloven herhjemme, så er man på kollisionskurs med det danske samfund, og så vil man nok aldrig kunne finde sig rigtig til rette her, og jeg har heller ikke rigtig forståelse for, at man har fundet behov for at komme hertil.
Men jeg er også sikker på, at langt de fleste er i stand til at dyrke den tro, de nu har, uden at det er i strid med grundloven.
Men i det omfang, det er et problem, er den type islamisering jo selvfølgelig noget, vi skal bekæmpe med alle midler.
Marie Krarup (DF), 2019-01-29:
Islam er udtryk for en ideologi om, at mennesker ikke kan lave lovene, at lovene er lavet på forhånd.
Det er antidemokratisk, og det er problematisk på en lang række områder.
Det er derfor, at jeg anser islamisering for en af de største trusler mod vores frihed i dag, og det er derfor, vi er nødt til på en eller anden måde at begrænse den islamiske indflydelse i det danske samfund.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at islamisering af det danske samfund er en trussel mod de danske værdier og en trussel mod den danske frihed?
Mads Fuglede (V), 2019-01-29:
Jeg fornemmer lidt, at det, fru Marie Krarup er inde på her, er lidt det samme som i det spørgsmål, som blev stillet til Mattias Tesfaye, om tørklædets betydning for social kontrol af især muslimske piger, og vi ved jo, at det er en meget stor udfordring, som vi skal tage hånd om.
Vi er jo allerede gået så langt, at vi har sagt, at den sociale kontrol, der ligger i at skulle gå med burka og niqab, byder os imod, og at det er en nulstilling af kønnet, som er i strid med de danske værdier.
Det er al anden social kontrol af kvinder også, og det er jo en debat, vi skal tage meget alvorligt.
Det er noget, vi skal bekæmpe med alle midler.
Skal vi ud at lave forbud mod tørklæder, eller skal vi lave flere forbud på det her område?
Det tror jeg ikke.
Jeg tror, vi har brug for i højere grad at bekæmpe de parallelsamfund, der nærer den her sociale kontrol og forestillingen om, at man kan leve her i et parallelt univers.
Marie Krarup (DF), 2019-01-29:
Der var også rigtig mange ting i den her tale, som jeg sagtens kunne være enig i, men jeg manglede det afgørende – det, som vi i Dansk Folkeparti mener er den største trussel imod den danske frihed i dag, nemlig islamiseringen.
Det er det, som udfordrer os.
Før i tiden var det kommunisme.
Under den kolde krig var vi nødt til at have et meget stærkt forsvar og være med i NATO, og man diskuterede meget, hvordan man skulle undgå indoktrinering i skolen, og når man talte om det, mente man kommunistisk indoktrinering.
Det er jo noget, vi er enige med regeringen om, selv om vi i Dansk Folkeparti godt mener, at man kunne gå længere, og det skal vi forhåbentlig også gøre på et tidspunkt.
Men vi har efter min mening ikke et stærkt nok værn imod den islamisering, som sniger sig ind i vores offentlige institutioner, bl.a. ved, som vi lige har talt om ved den forrige ordfører, at man kan få lov til at være en omvandrende reklamesøjle for islam, når man underviser i den danske folkeskole, som bygger på frihedsværdier, der bl.a. kommer fra kristendommen.
Jeg tror ikke, man i 1970'ernes Danmark kunne have fået lov til at undervise indsvøbt i et rødt flag med hammer og segl på – det tror jeg man havde fået en anmærkning for.
Hvad vil ordføreren stille op med truslen fra islamisering i de danske institutioner?