runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Møller (S), 2021-08-26:
Jeg synes egentlig, jeg sagde i min indledende tale, at det ikke kun handlede om løn.
Men når jeg siger, at det ikke kun handler om løn, handler det selvfølgelig også om løn.
Så jeg er jo med på, at det er de samlede rammer for at kunne udfylde sit job.
Og der er det bare, jeg siger, at vi, når vi har snakket kommuneaftaler og regionsaftaler, bl.a. har været inde og lave nogle af de bedste aftaler i de sidste 10 år om det her – det mener jeg SF også har været med til.
Det har jo været et forsøg på både at løfte normeringsmæssigt, men også at skabe nogle bedre rammer for rent faktisk at kunne skabe nogle bedre arbejdspladser.
Så jeg synes faktisk ikke, det er, fordi vi har siddet på hænderne og ingenting gjort.
Men det her kan man bare sige er sket i et regi, hvor man har forhandlet om det, og nu får vi så nedsat den her lønstrukturkomité, der så skal kigge på det og sige, hvad det er, der skal til, for at kunne prøve at komme noget af den her uligeløn til livs.
Signe Munk (SF), 2021-08-26:
Ordføreren siger om lønstrukturkomitéen, at Socialdemokratiet vil følge arbejdet nøje.
Den skal kigge på uligeløn, men hvad er egentlig regeringens forpligtigelse til at følge op på anbefalingerne, til faktisk at smække nogle penge på bordet, så vi kan få løst det her problem?
Henrik Møller (S), 2021-08-26:
Jamen det er der, hvor jeg siger, at jeg synes, det er at forhåndsdiskontere og på forhånd lave en konklusion om, præcis hvor meget det er, vi snakker om i forhold til det.
Derfor synes jeg, at det er alt for tidligt at begynde at snakke om konkrete tal i den her forbindelse.
Vi bliver simpelt hen nødt til at se, hvad resultatet er i forhold til det her.
Men jeg synes, at det da er tydeligt nok, at vi har tænkt os at følge op på det her.
Det vil sige, at hvis anbefalingerne er, at man skal rykke økonomisk, så bliver det jo svært fuldstændig at se bort fra det.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-08-26:
Jeg tog ordet, da ordføreren nævnte det her med, at tjenestemandsreformen ikke har retsvirkning længere.
Det tror jeg egentlig de fleste er ligeglade med, for det er jo konsekvenserne af den historiske tjenestemandsreform, som vi mærker i dag, og som gør det fuldstændig umuligt at rette op på det her blandt arbejdsmarkedets parter.
Og den ene arbejdsmarkedspart er regionerne, som ikke kan opkræve skat eller har deres egen selvstændige økonomi, for de skal jo forhandle økonomi med finansministeren.
Og når det er, som mange andre har sagt, et politisk resultat fra 1969, som vi ser i dag, så kan det også kun løses politisk.
Det er jo derfor, vi er nogle, der appellerer til at finde en løsning, for uanset om man tager det forslag, som Enhedslisten har lagt frem, eller det, som SF har lagt frem, om finansiering, så er der jo lagt forslag frem om finansiering til at løse det her.
Vi hører det ene tidspunkt, at man ikke vil blande sig i arbejdsmarkedets parter, og så vil man ikke diskutere finansiering, og nu får vi at vide, at vi skal bringe det op i finanslovsforhandlingerne.
Det sidste vil jeg meget gerne vide, for så vil vi i hvert fald skrive det på vores liste til finanslovsønsker.
Henrik Møller (S), 2021-08-26:
Det, jeg prøver at sige, er, at man vil afskaffe tjenestemandsreformen.
Det er bare for lige at sige, at så virker den jo sådan set ikke.
Men det bliver en underlig diskussion, for det, vi lige præcis gør, er, at vi nedsætter en lønstrukturkomité, og det er jo det, jeg siger er udfordringen, nemlig strukturerne fra den reform, som vi sådan set skal have kigget på.
Det er sådan set også det, der ligger i en lønstrukturkomité omkring det her.
Så jeg synes sådan set, at vi italesætter den udfordring, der er.
Men det, vi så ikke gør, er, at vi ikke på forhånd lægger os fast på den konklusion, der kommer, eller byder ind på, hvad vi præcis skal gøre.
Jeg vil sige som udgangspunkt, at da vi havde hele diskussionen, var det jo heller ikke Socialdemokratiets opfattelse, at regionerne ikke skulle have skatteudskrivning, men det er ikke, efter hvad jeg i hvert fald er bekendt med, noget, der ligger lige på tegnebrættet.
Men jeg anerkender jo de udfordringer, der er i den måde, som det offentlige i forhold til den danske model er bygget op på.
Dog tror jeg ikke, det bliver skatteudskrivning til regionerne.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-08-26:
Jeg står her og bliver lidt nysgerrig, for det lyder nærmest, som om SF og Enhedslisten er i opposition til regeringen, men de er jo støttepartier til regeringen, og det er jo dem, der sikrer, at regeringen kan sidde der.
De har jo vidst, at de her overenskomstforhandlinger ville komme nu, og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, om Enhedslisten og SF i de to finanslove, som der har været, har sat det som et krav – og et must-krav – at der skulle findes en pose penge, som man så kunne bringe ind i de her forhandlinger.
Man har jo siddet og forhandlet to finanslove, så man har haft rig mulighed for at sige, at de her penge altså skal puttes ind.
Har Enhedslisten og SF gjort det, altså sat det som et krav?
Henrik Møller (S), 2021-08-26:
Jeg tror, at det, der er vigtigt at understrege, er, at det jo bliver parterne, som skal være med til at lave kommissoriet for lige præcis den her undersøgelse.
Det bliver så en af opgaverne at være præcise i forhold til det kommissorium, der er.
Og der vil dem, der er en del af aftalen her, sådan set også være med inde over det her.
Så det tror jeg.
Astrid Carøe (SF), 2021-08-26:
Det er godt at høre, hvis man så vil forpligte sig til at gøre noget ved det problem, vi godt ved hvad er, og det vil konklusionen nok også være for den her lønstrukturkomité.
Noget af det, jeg også frygter, er, at man endnu en gang så vil sige, at det er parterne, der skal løse det.
Altså, at man, når svaret fra lønstrukturkomitéen så kommer, vil sige: Nu kommer der en overenskomstforhandling igen lige om lidt, og det skal parterne jo løse, fordi vi har den danske model.
Kan ordføreren ikke kaste lidt lys over, om vi så faktisk får nogle penge fra regeringen, når der så er et klart svar, nemlig at der er et problem med en kæmpe lønforskel mellem mænd og kvinder i Danmark?
Henrik Møller (S), 2021-08-26:
Jeg henholder mig jo til det, som lidt er mantraet, nemlig at vi vil følge op på det, som kommer som resultat i forbindelse med det her.
Men vi har prøvet flere gange ligesom at blive afæsket et eller andet konkret svar på et eller andet beløb, og det får I altså ikke i dag.
Vi bliver nødt til at afvente det og se, hvad det er, der kommer som resultat af den her lønstrukturkomité, før vi kan være mere præcise på, hvad det er, der skal til.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-08-26:
Tak for det.
Det er i virkeligheden også et forsøg på at følge lidt op på svaret til min kollega Jacob Mark for nogle spørgerunder siden, for jeg tror faktisk, jeg hørte ordføreren sige, at når nu de andre i ligelønsalliancen har stemt for deres overenskomster, er det jo sådan set et udtryk for, at de måske er meget godt tilfredse – det er måske lidt skarpt trukket op – med uligelønnen.
Jeg ved ikke, om det var en opfordring til de andre i ligelønsalliancen om at undlade at sætte pen til papir, altså undlade at indgå overenskomster i fremtiden, hvis det er sådan, at de skal råbe regeringen op.
Henrik Møller (S), 2021-08-26:
Jeg synes, vi bliver ved med at kredse om det samme; at man ligesom vil afæske os en eller anden forpligtigelse fra vores side til at afsætte et eller andet bestemt milliardbeløb.
Det kommer ikke til at ske herfra i dag.
Jeg synes jo, det er sådan en lidt sjov diskussion i forhold til det her med overenskomster og med den danske model.
Vi blander os på en eller anden måde, synes jeg, politisk rigtig meget i forhold til at være meget konkrete om, hvad det er.
Jeg synes, den der lønstrukturkomité må vise det.
Altså, det her er jo én faggruppe, og fordi man siger ja til en overenskomst, er det jo ikke det samme, som at man er hundrede procent tilfreds med det resultat, der er.
Men man har i hvert fald anerkendt, at det er det niveau, vi kan ligge inden for.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-08-26:
Men det er det, der bekymrer mig: Ordføreren konkluderer i virkeligheden igen og igen, at når de andre er utilfredse, må det jo være godt nok.
Men de andre har bare også stået der gang på gang, tirsdag efter tirsdag med det ene opråb efter det andet opråb, og alligevel er der ikke er nogen, der lytter til, at der er et problem, som det repræsenterer.
Henrik Møller (S), 2021-08-26:
Men det er jo hele udgangspunktet, for her er der en konkret gruppe, som har været inde i nogle forhandlinger, og som har et ønske.
Det er sådan set det, vi håndterer her.
Så bliver der nævnt, og det er jo måske også det, jeg synes indimellem kan gøre det lidt mere kompliceret, at det jo ikke kun drejer sig om den her ene faggruppe.
Men det gør det jo i forhold til det indgreb, vi laver, når vi snakker om overenskomstdelen.
Vi italesætter så med den lønstrukturkomité den problemstilling, der bliver peget på her, med, at der er nogle grundlæggende mekanismer i den lønstruktur, der er, som kan virke skæve.
Og det er sådan set derfor, vi nedsætter den her komité.
Det er for at få italesat det her.
Astrid Carøe (SF), 2021-08-26:
Tak for det.
Ordføreren kan ikke give svaret, før ordføreren har anbefalingerne.
Men faktum er jo bare, at lønforskellene i Danmark mellem traditionelle mandefag og traditionelle kvindefag og det lønhierarki, der er, er blevet undersøgt igen og igen.
Der er undersøgelser, kommissioner, forskerafhandlinger – you name it – om det her.
Nu skal vi så have en lønstrukturkomité.
Forestiller ordføreren sig, at der skal være nogle forpligtelser, når den her komités arbejde er slut?
Det står ikke i lovforslaget, som det er nu,
og det har vi i SF stillet forslag om.
Henrik Møller (S), 2021-08-26:
Det bliver jo det samme kedelige svar som forventet, der handler om, at den her lønstrukturkomité på en eller anden måde vil komme med nogle anbefalinger.
Der synes jeg, det er svært at forhåndsdiskontere, hvad de her anbefalinger vil være, for anbefalingerne kan jo godt være, at man i forhold til det aftalesystem, man har, sådan set skal løse det.
Det kan godt være, at det kræver, at vi på en eller anden måde bliver involveret i det her.
Det vil jeg jo ikke afvise, men jeg kan ikke give svaret, før jeg har anbefalingerne.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-08-26:
Nej, men det er jo yderst centralt, for man står og siger, at der skal en pose penge til.
Man har haft rig mulighed for, hvis det er den måde, man gerne vil køre det på, at føre de her penge ind i systemet og sige, at det er et krav, og at der ellers ikke var noget, der hed en socialdemokratisk regering.
Nu kan man så gøre det til endnu en finanslov, og det bliver meget spændende at se, om man har det med som et krav og et ultimativt krav til den her regering, altså at de skal finde den her pose penge, for ellers trækker man tæppet væk, eller om man igen vælger at prioritere nogle helt andre ting.
Og så har man solgt den her til sygeplejerskerne, som om det var noget, man reelt set bekymrede sig om.
Henrik Møller (S), 2021-08-26:
Jeg vil sige, at jeg egentlig ikke fornemmer, at det er et spørgsmål til mig, så jeg vil ikke gå ind i en dybere besvarelse af det.
I forhold til en del af den løsning, som vi jo laver i dag, hvor vi tager forligsskitsen og gør den til lov, vil jeg sige, at der jo i det ligger, at man skal lave en lønstrukturkomité, hvor man faktisk skal lave nogle analyser af lige præcis det med de strukturer, som bliver beskrevet.
Og der kan man sige, at der jo vil komme nogle anbefalinger, når man er færdig her.
Der kan man sige, at hvis man skal bruge Pernille Skippers egen vurdering af det her, så vil anbefalingerne i hvert fald være, at der er en udfordring, som skal løses.
Pernille Skipper (EL), 2021-08-26:
Hvis jeg spørger ordføreren, hvad klokken er, tror jeg, ordføreren vil sige: analyse i lønstrukturkomité.
Altså, jeg spurgte, hvem der havde ansvaret for at løse udfordringerne med de efterladenskaber, som tjenestemandsreformen har skabt.
Det er analyseret af forskere og alle mulige andre, men jeg kan ikke få Socialdemokraterne til at sige, hvem det er, der har ansvaret for det.
Det, der er fuldstændig afgørende for, at vi kommer ud af det her – ikke kun i forhold til sygeplejerskerne, men også i forhold til de jordemødre, der ikke gider at arbejde i den offentlige sektor, i forhold til de tusindvis af sosu'er, som ikke søger ind på uddannelserne, men som vi kommer til at mangle, og i forhold til socialrådgiverne og alle de andre – er, at der skal findes nogle penge.
Der skal findes nogle penge, hvis udfordringerne med deres lønefterslæb skal løses.
Vil Socialdemokraterne finde pengene?
Jeg kan bekræfte, at det har været et krav i forbindelse med finanslovsforhandlingerne.
Det er ret vigtigt i den her diskussion, at vi alle sammen erkender, at sygeplejerskerne nok er dem, der strejker, men de er ikke de eneste, der kæmper.
Det her spørgsmål stikker ligger langt, langt dybere end – i gåseøjne – kun sygeplejerskerne.
Det er et spørgsmål om underbetaling, historisk underbetaling, af de kvindedominerede fag i den offentlige sektor.
Og jeg vil bare gerne have, at Socialdemokraterne for en gangs skyld endelig siger, at ja, det er et politisk ansvar at gøre op med de urimelige strukturer, som tjenestemandsreformen har efterladt.
For da vi startede med at indkalde ligestillingsministeren, som han også er, i samråd, kiggede han på Enhedslisten og sagde: Det er ikke noget, vi skal løse herinde; det skal over i overenskomstforhandlingerne.
Så strejkede sygeplejerskerne, og nu står I og siger: Jamen så må vi nok hellere lave et lovindgreb.
Vil Socialdemokraterne vedkende sig det ansvar, som følger med tjenestemandsreformen, og sige: Ja, det skal løses politisk?
Kan jeg få ordføreren til at sige det?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-08-26:
Jamen jeg bliver bare nødt til at gentage mit spørgsmål.
30 år i faget, og man har slidt og slæbt for os, når vi har det allerværst: Hvor længe skal hun vente på at få en værdig løn?
For noget tid siden, da vi hernede i salen diskuterede borgerforslaget omkring tjenestemandsreformen, sagde skatteministeren mindst en million gange, at man ikke ville blande sig i den danske model.
Det gør man så i dag.
Så kan jeg bare ikke forstå, hvorfor man i en socialdemokratisk regering, bakket op af røde støttepartier, ikke finder de penge, der gør, at sygeplejerskerne kan føle sig værdsatte og kan levere den service og den velfærd, de gør over for os alle sammen.
Henrik Møller (S), 2021-08-26:
Altså, det, der ligger i den her aftale, og som ligger ud over det første resultat, der var overenskomstmæssigt, og som jo var en del af Forligsinstitutionens løsning, var jo lige præcis det, som Fagbevægelsens Hovedorganisation spillede ind med: netop at få lavet den her lønstrukturkomité, der skal gå ind og få afdækket det her hele vejen igennem, også i forhold til et historisk perspektiv.
Altså, jeg synes jo, det er svært for os, for det er jo subjektivt, hvad en anstændig løn er.
Det, der ikke er tvivl om, er, at der jo er en udfordring, som i den grad, både via den her konflikt, men også generelt, er blevet italesat.
Og det er det der med, at reminiscensen fra den tidligere reform gør, at der har været en skævvridning i forhold til løndannelsen.
Mai Villadsen (EL), 2021-08-26:
Når jeg hører ordføreren for Socialdemokratiet tale, hører jeg undskyldning på undskyldning for at lave et urimeligt og uretfærdigt lovindgreb.
Man gemmer sig bag arbejdsmarkedsprofessorer, bag presset på sundhedsvæsenet, selv om man selv har lukket øjnene for den her konflikt i ugevis.
Man gemmer sig bag en ny lønstrukturkomité, selv om der også var en i 2008, der understregede, at man havde et problem.
Jeg synes, det er skammeligt for vores velfærdssamfund.
Det, jeg gerne vil spørge ordføreren om, er: Hvor skal de tusind sygeplejersker, som vi i fællesskab mener der mangler, komme fra?
Hvor skal de jordemødre, som lige nu mangler ude på fødegangene, komme fra?
Hvor skal pædagogerne, som vi gerne vil have til at passe vores børn, når vi indfører minimumsnormeringer, komme fra, når de lige nu flygter fra fagene og formentlig kommer til at gøre det i endnu højere grad på grund af jeres lovindgreb?
Henrik Møller (S), 2021-08-26:
Jeg synes, jeg gerne vil understrege, at der jo er indgået en samlet overenskomst på det offentlige område, hvor stort set de fleste parter lige på nær sygeplejerskerne rent faktisk har sagt ja til det resultat og de aftaler, som er blevet lavet i den her forbindelse.
Så jeg synes, at man, når man kigger bredt, bare må sige, at de fleste organisationer sådan set har anerkendt den forhandlingsløsning, som er på det her område.
Men nu bliver det jo nævnt – og det var også noget af det, jeg selv nævnte i min indledning – at det her ikke kun er et lønspørgsmål.
Det er også et spørgsmål om de generelle vilkår, netop et spørgsmål om normeringer, altså hvad det er for nogle arbejdsvilkår, vi giver, og der vil jeg bare sige, at der synes jeg, at vi som regering rent faktisk har prøvet at aflyse en stor del af de der automatiske 2-procentsbesparelser, som tidligere har været.
Vi har i forhold til de aftaler med både kommuner og regioner været inde og faktisk lavet nogle af de bedste aftaler igennem de sidste 10 år.
Det er ikke det samme, som at vi er i mål, og det er heller ikke det samme, som at vi har løst dem på sigt, men jeg tror på, at den her komité, som er her, vil være med til på en eller anden måde i hvert fald at kunne få den lønmæssige del på plads.
Mai Villadsen (EL), 2021-08-26:
Jeg er ked af, at ordføreren slet ikke svarer på, hvor hænderne skal komme fra.
Men så vil jeg gerne spørge til Socialdemokratiets politik, for det må ordføreren da vide noget om.
Tilbage i 2008 var der en sammenlignelig situation.
Der var en lønkommission, som understregede, at der var et problem med uligelønnen og lavtlønnen på det offentlige område.
Der sagde Socialdemokratiet, at man ville afsætte 5 mia. kr. årligt sammen med os i Enhedslisten, SF og Dansk Folkeparti, men der var ikke et flertal; det lykkedes simpelt hen ikke.
Hvorfor skal hele området lige pludselig kulegraves igen?
Hvorfor vil Socialdemokratiet ikke være med til at afsætte en eneste ekstra krone?
Henrik Møller (S), 2021-08-26:
Jamen altså, når vi snakker om parterne, handler det jo om, at der har været nogle forhandlinger, både første og anden gang, imellem de to parter.
Og der kan man bare sige, at i de forhandlinger, der har været med hovedorganisationen, er man jo sådan set blevet enige to gange.
Men som udgangspunkt har man jo sagt ja som part, som organisation, i forhold til de to forhandlinger, der har været.
Men vi har ligesom anerkendt, at der har været en overenskomstforhandling på hele det offentlige område nu her, hvor stort set alle har sagt ja.
Organisationens parter har sådan set også sagt ja til det resultat, der i første omgang lå her.
Liselott Blixt (DF), 2021-08-26:
Mange tak.
Hr. Henrik Møller sluttede sin tale med at sige, at hvis der var nogen af os, der sammenlignede det med lærerkonflikten, så kunne vi ikke gå i dialog.
Så jeg vil sammenligne det med lægekonflikten samme år, i 2013, hvor det også var en socialdemokratisk regering, der kom med et lovindgreb over for alment praktiserende læger.
Hvis man nu havde gjort sig den umage at se på, hvad der så skete efter 2013, så ville man have set, at der var flere læger, der bagefter opsagde aftalen om klinikken; at der var færre, der på lægestudiet søgte ind på almen medicin; og at vi i dag står med et dundrende underskud af alment praktiserende læger.
Så hvad er det, der gør, at man nu endnu en gang går ind med et lovindgreb med præcis det samme, som der er takket nej til?
Man hører sygeplejersker, der siger: Vi søger andre steder hen.
Hvad er det, der gør, at man begår den samme fejl en gang til?
Og det sidste spørgsmål er: Mener hr. Henrik Møller, at den danske model fungerer over for sundhedspersonalet?
Henrik Møller (S), 2021-08-26:
Lad mig tage den sidste del først, i forhold til om den danske model fungerer.
Jeg nævnte også før, at det, vi jo skal huske på, er, at når vi snakker om hele det offentlige område, så er der indgået en overenskomst, som stort set alle parter har accepteret.
Det eneste, vi står med nu, er i forhold til sygeplejedelen, hvor man ikke har sagt ja til det her.
Så jeg synes, at det, at man, i forhold til at vi på et enkelt område har haft en konflikt, siger, at nu fungerer den danske model ikke, er at skyde lidt over målet.
Men det er jo ikke det samme, som at der ikke godt kan være nogle udfordringer med den måde, den danske model er indrettet på i forhold til det offentlige område.
Men det synes jeg jo er et spørgsmål, man må tage efterfølgende, når vi er kommet på den anden side af det her lovindgreb.
Altså, er der overhovedet nogen andre måder, vi kan gøre det her på?
Vi kunne da godt have ladet den her konflikt køre længere.
Spørgsmålet er bare: Hvem havde det tjent?
Altså, var det blevet godt for nogen?
Begge parter havde sådan set givet udtryk for, at alle forhandlingsmuligheder var udtømt, og man bad om, at nu skulle vi fra regeringens side gribe ind.
Det, vi så gør, er at ophæve den forligstekst, der faktisk er lavet, til lov, og det synes jeg sådan set er okay.
Liselott Blixt (DF), 2021-08-26:
Ja, I kunne have fortsat den længere, men når man nu kommer med et indgreb, som ikke siger andet end det, man sagde fra start af, hvorfor gjorde man det så ikke allerede efter et par uger?
For så havde ventelisten ikke været så lang, og så var der ikke nogen patienter, der var blevet forsømt.
Så man havde kunnet gøre det med det samme i stedet for at lade sommerferien gå, sende alle ministre på sommerferie og så lade sygeplejerskerne stå alene derude og kæmpe deres sag.
Det synes jeg er under al kritik man ikke har gjort.
Jeg mener, at den danske model bør kigges efter, for vi ser sygeplejersker arbejde i et nødberedskab i forvejen, og de har ikke de muligheder, som andre har.
Henrik Møller (S), 2021-08-26:
Jamen igen vil jeg sige, at jeg ikke synes, at der er nogen vindere i den her sag, og det tror jeg skal være centralt i forbindelse med det her.
Der er ikke nogen, der bagefter kan stå og sige, at det her var godt, eller at det var et fantastisk resultat for nogen.
Det synes jeg ikke.
Men jeg tror også, at der et eller andet sted, når vi laver et indgreb i en konflikt, vil være mange forskellige meninger om, hvorvidt det var for tidligt eller for sent, eller om det var rettidigt.
Jeg nævnte indledningsvis de tre elementer, som man i hvert fald siger skal være til stede, før man laver et indgreb, og der må jeg bare sige, at de er i den nuværende situation opfyldt.
Rosa Lund (EL), 2021-08-26:
Det er jo netop det, vi inviterer Radikale Venstre til: side om side at støtte vores ændringsforslag.
Og jeg må sige til Radikale Venstres ordfører, at der også vil være en pukkel i fremtiden.
Der vil også være patienter i fremtiden, som kommer til at have brug for sygeplejersker, og jeg er vanvittig nervøs for, at de sygeplejersker ikke kommer til at være der, hvis ikke vi sikrer, at der kommer nogle flere penge på bordet.
Det kan parterne ikke sikre.
Det kan vi sikre herinde fra Christiansborg.
Så den pukkel, man taler om er der lige nu, fremskyder man bare.
Den fremskyder man bare.
Det bliver værre for fremtidens patienter, hvis ikke vi løser det her problem.
Victoria Velasquez (EL), 2021-08-26:
Men man kunne jo sagtens stemme for det ændringsforslag, vi i Enhedslisten kommer til at stille, om, at regeringen skal indkalde til forhandlinger, så man rent faktisk sørger for, at der er noget finansiering, der følger med.
Derfor bliver jeg også bare nødt til at bide mærke i noget.
For nu siger ordføreren selv, at komitéen skal tage udgangspunkt i det, parterne er blevet enige om, og ministeren har også hele tiden sagt, at det er parternes skitse, der bliver ophøjet til lov.
Men det er jo direkte forkert: Parterne er ikke blevet enige om noget.
Sygeplejerskerne har stemt nej to gange.
Er det ikke lidt forkert at forsøge at tørre det her af på parterne?