runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-12-12:
Tak, formand.
Der er simpelt hen så mange ting, der kommer op i forhold til ordførerens tale.
Selvfølgelig er der alt det med ydelserne, og det er jo det primære i den her diskussion.
Men jeg bliver bare igen nødt til at spørge ind til det, når der bliver sagt, at man har indført det her midlertidigt, for så virker det tåget, altså som om det bare er det, og så sker der i øvrigt ikke mere.
Det, vi spørger ind til, er jo: Jamen hvad nu, når den her ydelseskommission har barslet med det, som den så kommer med?
Betyder det så, at den falder væk, eller er det det samme, eller får man mere?
Altså, vi kan lige så godt sige det, som det er: Selvfølgelig falder den ikke væk, og selvfølgelig betyder det, at man som minimum beholder den ydelse.
Jeg bliver bare også nødt til at gå over til lidt andre ting, for jeg hørte ordføreren sige, at det faktisk var ret afgørende for, at man fik sådan en ydelse, at man ikke begik kriminalitet.
Og det skurrede altså rigtig meget i mine ører.
Det kan Socialdemokratiet da ikke mene, altså at man er forfalden til kriminalitet, hvis ikke man har penge nok – der er andre ting, der gør det.
Jeg synes simpelt hen, det er grotesk, at man kan sige sådan noget.
Tak, formand.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-12:
Det var nu i virkeligheden ikke en skelnen mellem, om det var danske børn eller andre børn, men bare generelt, at der er børn, der lever i fattigdom.
Mit andet spørgsmål er: I oktober 2018 har Institut for Menneskerettigheder lavet en undersøgelse, som påviser, at der er flere modtagere, der lever under eksistensminimumsgrænsen, der er defineret i grundlovens § 75, stk. 2 –
hvis det er tilfældet, er Dansk Folkeparti så villig til at sætte ydelsen op, altså hvis integrationsydelsen strider imod grundlovens § 75, stk. 2?
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-12-12:
Skal jeg forstå det på den måde, at der er danske børn, der lever på lave ydelser?
Det er sådan, man må forstå det.
Ja, det er der.
Det er fuldstændig korrekt, at den her ydelse gives til alle, men det er jo også lige så rigtigt, at størsteparten – i hvert fald er det regnet ud til 63 pct., og jeg tror faktisk, det er mere, men umiddelbart er det 63 pct. – er familier med anden end vestlig baggrund.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-12:
Tak til ordføreren.
Jeg er også glad for, at vi kan have den her debat i dag.
Jeg vil spørge ordføreren, om ordføreren anerkender, at hensynet til tilstrømningen har den konsekvens, at der så er børn i Danmark, der lever i fattigdom.
De lave ydelser, vi har, fordi vi ikke vil have tilstrømning til Danmark, har bare den konsekvens, at der så er børn, der lever på integrationsydelsen og kontanthjælp uden loft og dermed lever i fattigdom.
Vil ordføreren anerkende det?
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-12:
Jamen jeg har ikke sagt, at det går rigtig godt.
Jeg mener sådan set, at vi har nogle udfordringer i forhold til den måde, vores asylsystem virker på nu.
Det rigtige ord er jo nok ikke konjunkturafhængig, men det er det jo lidt i forhold til graden af ufred og krig i Mellemøsten og Nordafrika – altså så er det jo er afhængigt af, hvordan asyltilstrømningen til Danmark så er, uanset hvilken regering der sidder.
Og det er jo derfor, vi har det her forslag om at etablere modtagecentre uden for Europa.
F.eks. mener jeg ikke, at smykkeloven er symbolpolitik, for jeg synes, den er et udtryk for et sundt princip – nemlig at kommer man til Danmark og forventer at få husly her, og medbringer man en formue, så er det rimeligt, at man bidrager til at finansiere sit eget ophold.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-12-12:
Jeg mener helt bestemt, at det har en stor betydning for det antal, der kommer, at ydelserne er, som de er i Danmark.
Og der er jeg da også nødt til at sige, at det, man kalder symbolpolitik, da også er afgørende, f.eks. et burkaforbud, en smykkelov, et håndtryk osv.
Men hele tiden hører jeg både ministeren og ordføreren sige, at jamen asyltallet er faldet, og man bryster sig meget af det, og at det skal vi jo være glade for.
Altså, vi burde jo faktisk slå bremsen i og sige: Nul, der kommer ikke nogen, for vi skal have styr på det, der er.
Jeg kan simpelt hen ikke holde den ros ud, i forhold til at det jo går rigtig godt, fordi antallet er faldet.
Ja, men det burde stoppe, for der er ikke styr på tingene.
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-12:
Jeg er sådan set på
et principielt plan fuldstændig enig i det her med kriminalitet, og den sammenhæng burde der jo ikke være.
Men omvendt eksisterer der mig bekendt undersøgelser, som faktisk i forhold til starthjælpen, mener jeg det var, viste, at der var flere flygtninge, der blev kriminelle – så vidt jeg husker, var det det, undersøgelserne viste – og at det jo skyldtes, at ydelserne var på et så lavt niveau, at det var svært at få ens eksistens til at hænge sammen.
Nej, absolut ikke.
Det er ikke der, jeg vil hen.
Men det er jo et bidrag til en diskussion, der handler om, hvilken grad af ulighed man skal have i et samfund som det danske.
Og det er her, hvor vi siger: Midlertidigt skal vi sørge for at hjælpe folk til at få fodfæste, og så skal de hurtigst muligt ud at levere 37 timer og betale for deres ophold, indtil de vender tilbage til deres hjemland.
Pernille Vermund (NB), 2019-12-12:
I erkendelse af det fremskredne tidspunkt kan jeg glæde med, at jeg har fjernet halvanden side af min ordførertale.
Men lad mig begynde med at slå én ting fast.
Udlændinge i Danmark skal slet ikke være på offentlig forsørgelse.
Udlændinge i Danmark skal forsørge sig selv, og retten til offentlig forsørgelse skal knyttes til det danske statsborgerskab.
Vi er derfor glade for, at Venstre har indkaldt til den her forespørgselsdebat.
For Nye Borgerlige er enige med Venstre i, at det lovforslag, som vi diskuterer i dag, er skadeligt for Danmark.
Det vil få tilstrømningen til at stige, øge utrygheden, ved at flere kriminelle kommer hertil, og terrortruslen vil også risikere at blive større.
Det må enhver ansvarlig politiker gøre, hvad der er i hans eller hendes magt, for at forhindre.
Nye Borgerlige har derfor besluttet at aktivere grundlovens § 42 for at forhindre, at det lovforslag, der bliver vedtaget på fredag, i næste uge, skal træde i kraft.
Vi skal bruge 60 underskrifter.
DF har lovet at stille med 16, vi i Nye Borgerlige har 4, det er 20 i alt.
Så mangler vi 40.
Det afhænger altså af Venstre, hr. Morten Dahlin.
Venstre kan forhindre den her landsskadelige lov i at blive til virkelighed ved at give danskerne lov til at stemme om lovforslaget ved en folkeafstemning.
Venstre kan vise, at partiet vil lade ord følge handling.
Venstres medlemmer skal i så fald med deres underskrift vise, at de står vagt om udlændingepolitikken, ikke kun fra talerstolen, men også ude i virkeligheden, hvor danskerne lever med de problemer, som politikerne skaber.
Jeg tillader mig at forvente, at Venstre lever op til ordene, og at Venstre mener, hvad man siger, og gør, hvad man har sagt.
Lad danskernes stemme blive hørt, så stopper vi den her lov i at blive gennemført.
Halime Oguz (SF), 2019-12-12:
Tak, hr. formand.
Jeg vil sige, at jeg vikarierer for Carl Valentin, som desværre ikke kan være her i dag, men jeg har lovet at læse hans tale op.
I SF arbejder vi for et samfund, hvor alle er med, et samfund, hvor ulige udgangspunkter ikke skal definere ens drømme og mål, og et samfund, hvor fattigdom ikke skal begrænse ens kreativitet og ambitioner.
Arbejderbevægelsens Erhvervsråd kunne i 2019 fortælle, at 64.500 børn lever under fattigdomsgrænsen, en grænse, som ikke alle i rummet her anerkender, men den manglende politiske opbakning får ikke fattigdom til at forsvinde.
Jeg har viet mit politiske virke til kampen for ligestilling, og den kamp starter ved børnene.
Derfor glæder det SF, at vi med det nye flertal kan sørge for et midlertidigt børnetilskud til familier, som er berørt af kontanthjælpsloftet samt integrationsydelsen.
Jeg kan forstå, at forespørgslen går på konsekvenserne af højere offentlige ydelser til flygtninge og indvandrere.
Der er ikke nogen børn, der fortjener fattigdom mere end andre.
Jeg skal på SF's vegne oplæse følgende forslag til vedtagelse, som er støttet af Radikale Venstre og Enhedslisten:
»Folketinget konstaterer, at konsekvenser af, at flygtninge og indvandrere får gavn af børnetilskuddet, først og fremmest er et bedre børneliv.
Dertil kommer, at forældre, der før havde udfordringer med at skaffe medicin, sikre en nærende kost eller sende deres børn til deres foretrukne fritidsinteresse, får muligheden derfor.
De afledte effekter af disse konsekvenser kan være et sundere samfund og et højere uddannelses- og beskæftigelsesniveau blandt kommende generationer, der ikke skal vokse op i fattigdom, og dermed et stærkere samfund som helhed.
Folketinget anerkender, at folk, der kan arbejde, selvfølgelig skal arbejde, fordi det er præmissen for, at Danmark kan trives som velfærdssamfund.
Folketinget konstaterer dog samtidig, at man ikke løser problemet med arbejdsløshed ved at gøre folk fattigere.
Folketinget noterer sig endvidere, at regeringen har nedsat en ydelseskommission, som vil fremlægge anbefalinger til et nyt ydelsessystem.
Folketinget forventer, at det nye system vil have et opgør med børnefattigdom som hjørnesten.«
Morten Dahlin (V), 2019-12-12:
Tak til ordføreren.
Nu bekræftede den radikale ordfører jo før, at Det Radikale Venstre ikke kan se sig selv i en aftale, som gør ministerens ord sande, altså gør det midlertidigt.
Vil SF's ordfører bekræfte, at SF deler Det Radikale Venstres holdning her?
Så har jeg et andet spørgsmål.
Det hele starter ved børnene, siger SF's ordfører.
Kan SF ikke bare lige ganske kort forklare mig, hvordan det hjælper børnene, at deres forældre ikke står op om morgenen og går på arbejde?
Hvordan det hjælper børnene, at deres forældre ikke er en del af det største fællesskab, vi har i Danmark, arbejdsfællesskabet?
Hvordan hjælper det børnene?
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-12:
Hr. Rasmus Jarlov har i den sidste halvanden times tid stort set set alle politikområder meget binært: Enten vurderes det som en stramning af udlændingepolitikken, eller også vurderes det som en lempelse af udlændingepolitikken.
Derfor vil jeg bare spørge, om hr. Rasmus Jarlov ikke har lyst til trods alt at rose regeringen for, at vi sammen har strammet udlændingepolitikken, når det gælder administrativ fratagelse af statsborgerskabet til syrienskrigere.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-12:
Jo, det vil jeg gerne.
Det er vi glade for.
Det var det rigtige at gøre.
Når man f.eks. kigger på, at de stramninger, som vi lavede i de 4 år, vi sad med regeringsmagten, medførte, at der kom 50.000 færre til Danmark, er det nok ikke helt nok at lave en enkelt stramning, som betyder, at der kommer 2 eller måske 3 færre, eller hvor mange vi nu kommer op på.
Men vi er også nødt til at holde fast i – og det er vigtigt at gøre det fra start, synes jeg, for at det ikke kommer til at gå upåagtet hen – at regeringen skal holde fast i den stramme udlændingepolitik, som den har lovet danskerne at gøre.
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-12:
Tak for det.
Ordføreren havde også før en udmærket gennemgang af, hvordan tingene udvikler sig i asyltilstrømningen, og der blev årsagssammenhængen meget hægtet op på ydelsernes størrelse, og at det har en effekt på tilstrømningen.
Men anerkender ordføreren ikke også, at de gange, hvor man tidligere har justeret på ydelsernes størrelse, har man også gennemført andre ret væsentlige initiativer?
I forbindelse med starthjælpen var der det, at man ikke kunne søge asyl på ambassaderne, og i forbindelse med integrationsydelsen var det familiesammenføringsreglerne – nogle regler, der overhovedet ikke er ændret ved.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-12:
Men hvis man bruger både logik og den forskningsmæssige ekspertise, der er på området, er der ingen tvivl om, at ydelsernes størrelse selvfølgelig betyder noget for, hvor mange der kommer til Danmark.
Altså, flygtninge er jo ikke uintelligente mennesker.
De følger med, de orienterer sig om, hvordan vilkårene er i de lande, som de søger hen til, og når man kommer til Danmark, er det en velovervejet beslutning.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-12:
Tak for ordet, hr. formand.
For nogle af os har det været en lang dag.
Vi kan i hvert fald blive enige om, at vi på grund af integrationsydelsen og kontanthjælpsloftet har tusinder af børn – og jeg vil netop ikke gå ind i en diskussion om, hvilken definition vi bruger – som lever i fattigdom.
Og det er fattigdom, som ikke kun gør, at børnene ikke kan deltage socialt med andre børn, nej, det er også fattigdom, som har konsekvenser, der følger dem resten af livet.
Undersøgelser viser, at det, når de her børn bliver voksne, har betydning for deres tilknytning til arbejdsmarkedet, til deres familieforhold osv. osv.
Så når vi taler om den her børnefattigdom og siger, at det ikke er sådan, at børn sulter, men at det bare betyder, at de ikke kan komme til en fødselsdag, så betyder det ikke bare , at de ikke kan komme til en fødselsdag, nej, konsekvenserne følger dem resten af livet, og det har store konsekvenser for det enkelte menneske.
Derfor ønsker vi fra Alternativets side at opfordre folketingspartierne til også at snakke om den del af de offentlige ydelser, når vi snakker om tilstrømningen.
For det er ikke et stærkt, veludviklet velfærdssamfund værdigt, at vi har familier, der lever under grundlovens definerede eksistensminimumsgrænse, som er § 75, stk. 2.
Institut for Menneskerettigheder har lavet en undersøgelse, som de kom ud med i oktober 2018, som viser, at der er mange modtagere af integrationsydelsen, som lever under den grænse.
Det mener jeg ikke er folketingspartierne og et velfærdssamfund værdigt.
Det må vi gøre noget ved.
Vi sagde det før valget, og vi siger det nu; det er klar tale, og Alternativet tør godt sige det: Afskaf integrationsydelsen, afskaf kontanthjælpsloftet.
Vi skal have den sats tilbage, vi havde, før vi indførte kontanthjælpsloftet.
Tiden er til, at Danmark igen bliver en humanitær stormagt, og derfor vil vi gerne fremsætte følgende:
Forslag til vedtagelse
»Folketinget opfordrer regeringen til at afskaffe integrationsydelsen, afskaffe kontanthjælpsloftet og igangsætte initiativer, der skal kigge på en borgerlønsmodel.
Indtil en borgerlønsmodel er udarbejdet og implementeret, bør regeringen indføre satsen fra kontanthjælp før indførelse af kontanthjælpsloftet.«
Tak for ordet.
Morten Dahlin (V), 2019-12-12:
Ordføreren siger, at vi da godt kan blive enige om, at der er tusinder af børn, der lever i fattigdom.
Nej, det kan vi ikke blive enige om, og kan ordføreren ikke bare svare helt klart på, om ordføreren mener, at man er fattig, hvis man som en familie med to voksne og to børn har 23.800 kr. udbetalt hver evig eneste måned?
Er man så fattig?
Så får ordføreren det til at lyde, som om der står en defineret grænse i grundloven for, hvornår man lever under et eksistensminimum.
Det gør der altså ikke.
Der står ikke en beløbsgrænse i grundloven, som definerer, hvornår man er fattig.
Til det med den humanitære stormagt vil jeg sige, at jeg sådan set mener, at vi er en humanitær stormagt.
Vi taler meget om nogle af de børn, der bliver såkaldt fattiggjort af integrationsydelsen.
Det er jo primært børn fra Mellemøsten og Afrika.
Jeg kan stort set ikke finde et eneste land i verden, hvor jeg hellere ville være et barn af mellemøstlig eller afrikansk herkomst og bo, end her i Danmark.
Kan ordføreren ikke pege på det land, hvor han mener at børn har det bedre end i Danmark?
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-12:
Det var jo en masse spørgsmål, og nu skal jeg prøve at se, om jeg kan formå at svare på dem alle på det her ene minut.
Grundlovens paragraf 75, stk. 2, siger løst oversat, at kan man ikke forsørge sig selv og sine egne, har man ret til hjælp, og Højesteret har konkluderet, at der på baggrund af den paragraf er et eksistensminimum.
Institut for Menneskerettigheder har i oktober 2018 udgivet den her konklusion på en undersøgelse, som viser, at der faktisk er borgere, som lever på integrationsydelsen, og som ikke har det her eksistensminimum.
Så på baggrund af den definition er der børn og mennesker i vores samfund, som lever i fattigdom.
Når jeg snakker om børn, der lever i fattigdom, er det ud fra vores samfund og vores standard og ikke ud fra en mellemøstlig standard eller en anden standard.
Når jeg snakker om en standard, er det en standard i Danmark, som er et veludviklet velfærdssamfund, og i forhold til den standard og det niveau, vi bør have i et samfund som vores, som er et udviklet land, og som er et stærkt demokrati, er det simpelt hen ikke værdigt, at vi har børn, der lever i fattigdom.
Eller også er det, fordi ordføreren simpelt hen er for træt lige nu.
Så jeg vil lige prøve at gentage det: Grundloven har en § 75, stk. 2.
Højesteret har efterfølgende givet en afsigelse, hvor der står, at på baggrund af paragraffen har vi et eksistensminimum.
Så har Institut for Menneskerettigheder lavet en undersøgelse, som viser, at der er nogle af modtagerne af integrationsydelsen, der lever under det eksistensminimum.
Og jeg kommer gerne ned og forklarer det personligt til ordføreren, hvis det stadig væk ikke er forståeligt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-12-12:
Det er vrøvlet.
Før var det Højesteret, og nu er det Institut for Menneskerettigheder.
Altså, jeg tror, at ordføreren roder rundt i den her debat.
Jeg synes, det er ved at være pinligt.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-12:
Jamen så vil jeg da også forsøge at sætte tingene lidt i perspektiv.
Altså, det er ikke noget, jeg finder på.
Jeg er bare budbringeren her.
Det er Institut for Menneskerettigheder, som har lavet en rapport, der udkom i oktober 2018.
Jeg ved ikke, om det betyder noget for ordføreren, at Institut for Menneskerettigheder siger, at det strider imod grundloven, men så skal jeg hilse og sige, at det gør det for Alternativet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-12-12:
Tak for det.
Nu har Alternativet et par gange blandet grundloven ind i den her debat, og man sidder jo sådan og tænker: Hvad er det, der foregår –
integrationsydelse og kontanthjælp og så grundlovens § 75, stk. 2.
Og i § 75, stk. 2 står der: »Den, der ikke selv kan ernære sig eller sine, og hvis forsørgelse ikke påhviler nogen anden, er berettiget til hjælp af det offentlige, dog mod at underkaste sig de forpligtelser, som loven herom påbyder.«
Det er sund fornuft og har alle dage været det, lige siden grundloven blev lavet.
Det er jo fuldstændig på månen i dag at blande integrationsydelse og kontanthjælp ind i det og henvise til grundloven § 75, stk. 2.
Det er ikke nødvendigt at give et svar, det må ordføreren selv om, men det er bare lige for at sætte tingene nogenlunde på plads.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-12:
Og som jeg sagde tidligere, handler det for Alternativet om at tage et større ansvar, og det handler for Alternativet om at kunne gøre mere end det, vi gør i dag.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-12:
Det er da helt rigtigt, at det er hypotetisk, fordi der kommer ikke 30.000.
Så jeg spørger om et scenarie, og det gør jeg jo, fordi jeg synes, det er meget interessant at vide, hvad Alternativets politik går ud på, og hvilket Danmark Alternativet gerne vil have.
Så jeg forstår egentlig ikke, hvorfor man ikke vil svare på det.
Jeg vil bare gerne vide, hvor grænsen går, og der synes jeg da, det er rimeligt at spørge, om f.eks. 30.000 ville være okay efter Alternativets opfattelse.
Kan jeg ikke få et svar?
Det ville være dejligt.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-12:
Jeg mener, at ordføreren nu sætter det lidt på spidsen, og jeg mener, det er et hypotetisk spørgsmål, som jeg egentlig ikke mener har nogen aktualitet i forhold til debatten lige nu.
Det er rigtigt, at vi ikke kan hjælpe alle, men det er mindst lige så rigtigt, at vi kan hjælpe flere, end vi gør i dag, og det er Alternativets udgangspunkt, når vi taler om at modtage flygtninge.
Rosa Lund (EL), 2019-12-12:
Jeg er glad for, at budskaberne bliver kommunikeret klart og tydeligt, altså hvad det er, Enhedslisten vil acceptere og ikke vil acceptere.
Og nej, vi mener ikke, at en ydelseskommission også skal kigge på asylpolitik.
Vi mener faktisk, det er to forskellige ting.
Der er udlændingepolitik, som handler om mennesker uden for Danmark, deraf ordet udlændingepolitik, og så er der politik, der handler om mennesker, der bor i Danmark, og det er det, vi synes ydelseskommissionen skal kigge på.
Halime Oguz (SF), 2019-12-12:
Tak for spørgsmålene.
Som jeg også indledte med at sige, er jeg ikke ordfører på det her område, men jeg vil sige, at i Danmark har vi ikke en tradition for at lade børnene betale for de voksnes eventuelle fejl.
Det, at de voksne er arbejdsløse og dermed ikke har råd til at sikre, at børnene får en værdig barndom, skal ikke gå ud over børnene.
Morten Dahlin (V), 2019-12-12:
Tak for det.
Under den politik, der blev ført under den tidligere Venstreledede regering med den lave integrationsydelse og med kontanthjælpsloftet, var der næsten 90.000 børn, der oplevede, at mindst en af deres forældre forlod kontanthjælpssystemet og blev en del af arbejdsfællesskabet.
Det er vel politik, som starter med børnene.
Kan SF ikke bare forklare mig, hvordan det vil hjælpe børnene at fastholde deres forældre i passiv forsørgelse?
Halime Oguz (SF), 2019-12-12:
Jeg vil sige, at SF aldrig nogen sinde kommer til at støtte et lovforslag, der fattiggør børn.
Det er det ene.
Det andet er, hvorvidt man skal prioritere, at forældrene er i arbejde for ikke at fastholde børnene i en eller anden ond cirkel.
Der vil jeg sige, at de to ting ikke udelukker hinanden.
Man kan sagtens insistere på at få forældrene i arbejde, samtidig med at man sikrer, at børnene får en værdig barndom.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-12:
Fru Halime Oguz nævner tallet 64.000 fattige børn, og det er jo et tal, som har figureret, efter at Danmarks Statistik af egen drift omdefinerede fattigdom, for at vi kunne opfylde verdensmålene.
Den gamle definition var 50 pct. under medianindkomsten i 3 år, mens Danmarks Statistiks definition er 50 pct. under i 1 år.
Det giver børnefattigdom hos ca. 64.000 børn.
Jeg formoder, at det er det, som statsministeren også er inde på, når statsministeren rejser en debat om fattigdomsdefinition og siger, at nogle fattigdomsdefinitioner er urimelige.
Socialdemokratiet vil sige, at det er urimeligt at have den fattigdomsdiskussion, vi har nu.
Er SF enig med statsministeren, når statsministeren i forbindelse med åbningsdebatten fremfører, at vi har et manipuleret højt fattigdomstal?
Halime Oguz (SF), 2019-12-12:
Jeg ved ikke, hvor højt det tal skal være, før man vil kalde det for fattigdom.
Men jeg vil sige, at 1 fattigt barn er 1 for meget.
I forhold til om jeg er enig med statsministeren i, at der kan være flere måder at være fattig på – jeg tror, det var sådan, du stillede spørgsmålet – vil jeg sige, at det kan der være.
Det er også en interessant diskussion, som man selvfølgelig skal have, men jeg mener ikke, at kulturel eller åndelig fattigdom udelukker økonomisk fattigdom.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-12:
Men er det ikke et problem at diskutere fattigdom ud fra to forskellige definitioner, når den rigtige måde at diskutere det på, nemlig ud fra den samme definition, ville være at sige, at børnefattigdommen er faldet, fordi der er blevet ført en fornuftig politik?
Er det ikke en meget fornuftig diskussion, selveste statsministeren rejser, når hun siger, at fattigdomstallet er for højt med den anvendte definition?
Halime Oguz (SF), 2019-12-12:
Som sagt er jeg ikke ordfører på det her område, så derfor har jeg ikke de eksakte tal og kan derfor ikke diskutere de her tal yderligere.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-12-12:
Jeg bliver nødt til at sige sådan helt stilfærdigt, at når man er ordfører, er man ordfører.
Sådan er det, og så må man stå på mål for det, der bliver sagt fra salen.
Vi skal nok behandle hinanden ordentligt – det er slet ikke det.
Men jeg bliver nødt til at spørge, fordi der er blevet spurgt om det og der ikke er kommet svar.
Nu gav Radikale Venstre jo nærmest tilsagn om, at når den her ydelseskommission havde barslet, skulle det tilskud, som vi diskuterer her i dag, i hvert fald som minimum bibeholdes.
Har SF samme indstilling?
For så synes jeg, det begynder at blive interessant – også fordi man fremsætter hver sit forslag til vedtagelse: et fra Socialdemokratiet og et fra den øvrige opposition.
Så det er meget spændende, hvor det her lander.
Hvad er SF's holdning til det?