runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Mark (SF), 2021-06-03:
Tak for talen og for kontinuerligt at have givet udtryk for mange synspunkter igennem årene.
Derfor er det også begrænset, hvad man kan stille af udforskende spørgsmål om De Konservatives politik.
Der er dog en ting, som ligger mig meget på sinde, og som ikke decideret har noget med reformen at gøre, men som jo alligevel ligger inden for folkeskolelovgivningen.
I 2009 gjorde man børnehaveklassen obligatorisk, hvilket har medført en halvering i antallet af børn, der går et år ekstra i børnehave, fordi de har brug for et år ekstra i sandkassen, og fordi de ganske enkelt ikke er klar til folkeskolen.
Det er en del af forståelsespapiret at få fundet en løsning, hvor de børn, der har brug for et år ekstra i børnehaven, faktisk kan få det, og hvor det ikke er sparehensyn, økonomiske hensyn, ude i kommunerne, der forhindrer det.
Vil Konservative være med til det?
Mai Mercado (KF), 2021-06-03:
Der kan være rigtig gode grunde til, at man ikke starter på det tidspunkt, hvor man jo egentlig skulle.
For der kan være tale om nogle særlige behov, en manglende modenhed eller nogle sociale kompetencer, som ikke er der, hvor de skal være.
Men der kan også omvendt være børn, som virkelig bare har rigtig godt af at komme i skole, og som profiterer af det.
Jeg synes egentlig ikke, at det er helt så tosset med den nuværende måde at gøre det på, hvor der jo er en individuel og konkret vurdering.
Men sådan at vende det hele vejen rundt – og det koster formentlig også rigtig meget, uden at jeg kan stå her og sige, hvad det koster – og dermed undtage alle elever fra børnehaveklassen, ville jeg være mere bekymret over.
Og så må jeg bare sige, at så skal der også være en reel mulighed for undtagelse.
Altså, vi hører i dag for mange historier om og eksempler på, at der er elever, som havde brug for at blive undtaget, som alligevel ikke bliver undtaget, men som bliver sendt i skole.
Jacob Mark (SF), 2021-06-03:
Nu var det ordføreren selv, der sagde, at det er nemt at stå og sige.
Og det er jo nemt at stå og sige, at det skal være en reel undtagelse, for det er det ikke.
Siden man lavede loven om, og det viser tallene jo også, er der kommuner, der decideret skriver ind i deres budgetter: Vi opererer med nul skoleudsættelser, for så kan vi spare så og så mange penge.
Der er kommuner, der budgetterer med et faldende antal skoleudsættelser, så der er ikke tale om det, ordføreren ønsker.
Men det skal selvfølgelig ikke være sådan, at barnet skal blive i børnehaven, hvis det er bedst for barnets trivsel at starte i skole – og der skal man jo have noget fagpersonale ind over.
Den model kunne jeg så godt tænke mig at vi fik talt os sammen om, så vi også her kan stå fælles om folkeskolen.
Mai Mercado (KF), 2021-06-03:
Jamen altså, det bliver bare en gentagelse: Vi ser hellere, at man får vurderet rigtigt fra starten af ude i kommunerne.
Så må det jo være den vej, man går, og så må det jo være i økonomiaftaler med KL, man sikrer, at det er børn, som er skoleklar, som så starter i folkeskolen.
Men at lave sådan en mekanisme, hvor det kun er, hvis man har lyst til at komme i børnehaveklasse, man så kommer i børnehaveklasse, er vi ikke er parate til for nuværende.
Men vi drøfter gerne, hvordan vi sikrer, at kommunerne i højere grad lever op til deres ansvar og sikrer, at det er de skoleparate børn, som altså kommer i skole.
Mette Thiesen (NB), 2021-06-03:
Det var egentlig for at følge lidt op på hr. Jacob Marks kommentar.
Det, ordføreren står og siger, er, at Det Konservative Folkeparti simpelt hen mener, at kommunerne ved bedre end forældrene – eller misforstod jeg noget?
For det, som hr. Jacob Mark foreslår, og som Nye Borgerlige også har foreslået tidligere, bygger jo netop på, at det er forældrene, der kender deres barn bedst, og at de bedst selv ved, om barnet er klar til at komme i skole, når det er 5, 6 eller 7 år.
Jeg skal bare lige have opklaret, om det er Det Konservative Folkepartis holdning, at kommunerne ved bedre end forældrene.
Morten Dahlin (V), 2021-06-03:
Det her udvikler sig jo til at være en tilståelsessag.
Hr. Jeppe Bruus står lige nu og siger, at moren fra Køge, der sætter sig ned i parken på sit tæppe, skal have at vide: Her er utrygt, så du skal gå.
Kan hr. Jeppe Bruus ikke høre, hvor absurd det egentlig er, at man forsøger at hjælpe moren fra Køge ved at forbyde hende at opholde sig i et område?
Det, vi burde gøre, var at sige: Banditterne, banderne og rockerne skal væk, så alle vi andre kan være i fred.
Mit simple spørgsmål til hr. Jeppe Bruus er: Hvorfor skal moren fra Køge betale prisen for rockernes kriminalitet?
Jeppe Bruus (S), 2021-06-03:
Det gør hun allerede i dag.
Hun betaler allerede prisen.
Så har jeg forstået, at Venstre gerne vil noget andet, og det er jo fair nok, men så er jeg bare nødt til at anføre, at det ændringsforslag, Venstre har stillet, ikke adskiller sig væsentligt fra det, man kan i dag.
Jeg havde faktisk troet, da Venstre sidste sommer præsenterede det her forslag som sit eget, og da man forholder sig kritisk til vores forslag, at man ville komme med noget andet.
Men det har man jo ikke gjort.
Morten Dahlin (V), 2021-06-03:
Vi skal jo netop sikre, at moren fra Køge ikke længere betaler prisen ved at tage fat i kraven på rockerne, banditterne og banderne og smide dem væk, så moren kan være i fred.
Hvad synes hr. Jeppe Bruus egentlig, det siger om en regering, at regeringen ikke er i stand til at håndhæve loven og bliver nødt til at indføre zoner i Danmark, som regeringen sætter et stempel på og siger: Her har vi givet op, her kan lovens lange arm ikke komme ind, her er så utrygt, at ingen må være her?
Er det ikke et tab af kontrol og et udtryk for, at regeringen har spillet fallit?
Jeppe Bruus (S), 2021-06-03:
Jamen det er rigtigt, at en række af de organisationer, som jo også er kritiske over for nogle af de lidt hårde værktøjer, vi tager i brug i forhold til at bekæmpe kriminalitet, også er kritiske over for det her værktøj.
Og det er jo ikke nyt, at Radikale Venstre, Enhedslisten og andre deler det syn, og der er der bare en forskel på os i forhold til spørgsmålet: Hvor hårdt skal vi gå til værks i forhold til de her drenge, der sidder og skaber utryghed?
Det anerkender jeg.
Det kan vi se forskelligt på.
Det ændrer jo bare ikke ved, at politiet ikke har de værktøjer i dag, og det får vi ikke mulighed for at give dem, fordi det her falder, og det synes jeg er ærgerligt.
I er simpelt hen nødt til at anerkende, at vi for 1½-2 måneder siden havde en første behandling om præcis det her lovforslag i den her sal, og der stod Venstre og sagde: Vi synes, det er et godt forslag, men vi synes, det er lidt for slapt i forhold til sanktionerne.
Hele den borgerlige fløj støttede det, og nu står I så og gør nar af det og siger: Det er desværre et dumt forslag, kan I slet ikke se, at det ingen gang på jorden har?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-06-03:
Jeg ved jo godt, at regeringen forsøgte at lappe lidt på lovforslaget til sidst, men jeg bliver nødt til at læse op, hvad der i øvrigt stod i høringssvarene om lovforslaget.
De siger: Der er brug for en mere klar definition af, hvornår et område er utrygt; der mangler en definition af, hvad det vil sige at opholde sig i et område på en måde, der ikke har naturlig sammenhæng med områdets karakter – der er det politiets opgave at skønne det; det bør tydeliggøres, hvor store gener en eller flere personer i en gruppe skal forårsage, for at politiet kan udstede opholdsforbud; der er risiko for vilkårlig anvendelse af paragraffen, som skaber en uklar retstilstand; der er ingen mulighed for at anke et opholdsforbud eller klagemuligheder; det er muligt alligevel at straffe personer, selv om skiltningen er forsvundet.
Er hr. Jeppe Bruus ikke en lillebitte smule bekymret for, at vi ved at vedtage sådan et lovforslag kommer til at lave en ny knivlov – at vi kommer til at se, at vi rammer nogle personer, som vi i virkeligheden ikke havde lyst til at ramme?
Jeg har i hvert fald ikke lyst til at stå på mål for det.
Jeppe Bruus (S), 2021-06-03:
Nej, det er jeg faktisk ikke specielt utryg ved.
Jeg er faktisk ret tryg ved, at vi har nogle ret dygtige betjente, som jo også godt ved, hvem der er tale om i de her områder.
Det betyder ikke, at der skal være en lemfældig retssikkerhed, for loven er lige for alle.
Men virkeligheden derude er jo, at man godt ved, hvem det er, der sidder og smadrer området for alle mulige andre.
Det ved borgerne, det ved politiet, det ved boligforeningerne.
Det er jo det, der er virkeligheden.
Betyder det så, at loven skal være forskellig i forhold til håndhævelse?
Nej, det gør det selvfølgelig ikke.
Men med hensyn til at der kan være et skøn i forhold til utryghedsskabende adfærd, vil der jo, ligegyldigt hvor meget detaillovgivning vi laver, i sidste ende være en betjent ude på gaden, der skal træffe den beslutning.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-06-03:
Jamen hvis hr. Jeppe Bruus tror, at politiet godt ved, hvem det er, der har en utryghedsskabende adfærd, hvorfor er det så, at man ikke bruger de muligheder, man har i zonelovgivningen i dag, for at sige: Du må ikke opholde dig inden for 500 m af det her område?
Så kunne man med et nålestik ramme de personer, som man har brug for at ramme.
Og hvis man synes, der mangler noget i forhold til at lukke festen for Satudarah, må man da ændre ordensbekendtgørelsen, som kan gå efter enkeltpersoner, så man når i den retning, så man også kan lukke festen for Satudarah.
Jeppe Bruus (S), 2021-06-03:
Det er, fordi man med ordensbekendtgørelsen og det ændringsforslag, som Venstre har stillet, og som der nu er flertal for, skal ind at vurdere den enkelte person, i forhold til om de har chikaneret eller på andre måder truet de personer, der er der.
Men her taler vi jo om grupper, som også kan variere, i forhold til de personer, der er der, og antallet af dem, og som sætter sig på et område.
Og derfor mangler der et værktøj i kassen i forhold til det, man kan i dag.
Kristian Hegaard (RV), 2021-06-03:
Det ændringsforslag, regeringen kom med, gjorde sådan set bare det her endnu værre for lovlydige borgere.
De vil selvfølgelig ikke tage ud et sted, hvor de kan få en advarsel for at befinde sig, men dem, der er allermest kriminelle, vil nok tænke: Nå, får vi kun en advarsel, så skal vi bare ud og være på det sted; så er der ingen grund til at afholde sig fra at være der.
Men nu vil jeg give ordføreren mulighed for at svare på de to andre spørgsmål, jeg stillede, nemlig: Kan ordføreren bekræfte, at der ikke er et eneste af de høringsvar, der ligger, som bakker op om, at det vil skabe tryghed med et generelt opholdsforbud?
Og kan ordføreren bekræfte, at det er så frihedsindskrænkende, at der ikke er andre lande i Europa, der har et sådant opholdsforbud?
Jeppe Bruus (S), 2021-06-03:
Jeg beklager, hvis jeg virker fornærmet.
Det er jeg sådan set ikke.
Jeg er ærgerlig, og jeg er da mest ærgerlig over at skulle sige til Køges borgmester og borgerne i Køge, at vi så ikke kan give det her værktøj til politiet.
Peter Skaarup (DF), 2021-06-03:
Ja, det er vi sådan set også i Dansk Folkeparti, og vi forstår jo så ikke – når nu vi er enige om, at der er en udfordring, at der er nogle ting, der skal løses – hvorfor regeringen ikke sætter magt bagved.
En af de ting, vi nævnte under førstebehandlingen, som hr. Jan E. Jørgensen også var lidt inde på, var det med udvisning.
Hvis det ikke er en dansk statsborger, der bliver ved med at troppe op det sted, man har forbud mod at være – og det kan også være i en visitationszone, hvor man har forbud mod at være – så er det ud af vagten.
Så skal man udvises.
Hvorfor stemmer regeringen, hvorfor stemmer Socialdemokraterne så ikke for de ændringsforslag, vi har haft i dag fra Dansk Folkeparti og fra Inger Støjberg, om udvisning?
Jeppe Bruus (S), 2021-06-03:
Det vil vi faktisk også rigtig gerne.
Vurderingen er, at de ændringsforslag, der er stillet af Dansk Folkeparti, strider imod vores forpligtelser inden for EU og internationale konventioner.
Og i det forslag, vi har fremsat, var der i virkeligheden også lagt op til, at der i gentagelsestilfælde skulle være en fængselsstraf på 1 år.
Men det, som Dansk Folkeparti foreslår, er jo, at bare det, at man gentagne gange overtræder det her opholdsforbud, skal medføre udvisning.
Det vurderes at være i strid med konventionerne, og derfor kan vi ikke støtte det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-06-03:
Ordføreren får simpelt hen ikke lov til at stå og betegne Socialdemokratiet som dem, der sikrer tryghed til befolkningen.
Socialdemokratiet har i årevis lukket øjnene for de problemer, der har hobet sig op, og så står man og snakker om bandekriminalitet.
Fakta er, at 94 pct. af de domme i de sidste 2 år, fra 2018 til 2020, var til indvandrere og efterkommere, og så står man og bruger et bandeeksempel.
Så har vi i denne uge haft et forslag om at udvise kriminelle ved første dom.
Socialdemokratiet stemmer imod.
Udvisning af folk med våbenkriminalitet og narkokriminalitet.
Socialdemokratiet stemmer imod.
Udvisning af borgere, der laver bandekriminalitet.
Og så vil man gudhjælpemig stå og fremstille det, som om det er os andre, der er nogle slappere.
Altså, tror man selv, at folk derude køber den fortælling?
Jeppe Bruus (S), 2021-06-03:
Det ved jeg ikke.
Fru Pernille Vermund støttede lovforslaget til førstebehandlingen.
Så forstår jeg det sådan – men det må Nye Borgerlige jo selv svare for –
at man nu har ændret holdning, på grund af at man mener, at det frarøver alles frihed, altså med frihedsbegrebet.
Det kan vi jo se forskelligt på.
Vores opfattelse er, at den frihed er der ikke for de mennesker, der ikke kan færdes i de områder.
Det er jo det, det handler om.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-06-03:
Fair nok, jeg har kun været i Folketinget i knap 2 år, men så vidt jeg har forstået, er det sådan noget med, at ved en første behandling kan man få en teknisk gennemgang, så kan man blive klogere.
Hvis det lovforslag så indeholder noget andet, end man troede, er der en anden behandling og mulighed for at stille ændringsforslag for at ændre det, så man synes, det rent faktisk svarer til de holdninger, man har.
Så kan man ændre det, så man kan stemme for det,
og så ender man med en tredje behandling, som man måske stemmer for.
Er der noget her, jeg har misforstået?
Jeppe Bruus (S), 2021-06-03:
Det tror jeg ikke, det ændrer jo bare ikke ved substansen.
Så var vi fri for den her omgang, hvor vi kommer i mindretal – vi er jo med til at stemme et lovforslag ned, vi sådan set selv har fremsat.
Men sagen er jo, at grunden til, at der er flertal for Venstres ændringsforslag, er, at det er støttet af Radikale og Enhedslisten, som åbent har sagt, at de støtter det for at udvande regeringens, og så stemmer de imod det samlede.
Det er jo sådan en taktisk manøvre, som jeg sådan set har forståelse for.
Kristian Hegaard (RV), 2021-06-03:
Tak for det.
Hr. Jeppe Bruus henviser i sin tale til en enlig mor, der kan være utryg ved at sidde sammen med sine børn i et bestemt område, og det anerkender jeg sådan set, altså at der kan være områder, hvor det finder sted, men hvis der så bliver udstedt et opholdsforbud, kan man jo heller ikke sidde med sine børn og spise picnic i et bestemt område.
Så kan man derimod få en fængselsstraf for at gøre det.
Så hvordan øger det trygheden, at man kan få en fængselsstraf for noget, man tidligere var utryg ved?
Til debatten i går blev det lagt ud sådan, at hvis man stemte imod regeringens forslag, svigtede man trygheden, men kan ordføreren ikke bekræfte, at der ikke er et eneste høringssvar blandt de mange, der er kommet, der bakker op om, at det generelle opholdsforbud vil øge trygheden?
Og kan ordføreren samtidig også bekræfte, at det her tiltag, regeringen lagde frem, er så frihedsindskrænkende, at der ikke er et eneste land i EU, i Europa, der har et sådant opholdsforbud?
Jeppe Bruus (S), 2021-06-03:
Det var mange spørgsmål.
Lad mig lige tage det første først, for det ved hr. Kristian Hegaard jo godt, altså at man for det første ikke i første omgang får en fængselsstraf, hvis man overskrider det her, men en bødestraf.
For det andet har vi lagt et ændringsforslag frem for at imødekomme den kritik, og det handlede om, at første gang, man overskrider sådan et opholdsforbud, vil man få en advarsel, altså en henvisning om at forlade området, hvis ikke man havde opdaget, at der var skiltet.
Det er det, der er hele pointen.
Jeg kan desværre ikke nå at svare på alt det andet, kan jeg se på tiden her.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-06-03:
Først vil jeg sige, at jeg synes, det er skammeligt, at vi skal finde os i det her udenfor.
Man kan dårligt nok høre, hvad man selv siger fra talerstolen og hernede fra salen.
Så er det sagt.
Men det, jeg selvfølgelig vil sige her, er, at det også er ualmindelig skammeligt, synes jeg, at vi endnu en gang rent ud sagt skal bøvle med den store indvandring, som så går ud over danskerne.
For det er jo det, der sker, og det er sket i mange, mange sammenhænge igennem de senere år.
Den meget store indvandring, hvor mange desværre for mange er kriminelle og er en byrde og giver problemer, skal danskerne bøde for, og det er det, vi siger fra over for.
Jeg synes egentlig, det er derfor, vi sidder herinde.
Det er da for at arbejde med tingene.
Ja, man har et standpunkt, til man tager et nyt, og man er gået videre med det her.
Jeg har ikke været inde i forslaget, men jeg kan forstå, at der faktisk fra anden side første gang blev forsøgt at lave nogle ændringer, som man ikke ville være med til.
Det må Socialdemokratiet jo bøde for nu.
Jeppe Bruus (S), 2021-06-03:
Jamen det er sådan, at Dansk Folkeparti støtter vores forslag.
Dansk Folkeparti støtter både vores forslag og Venstres ændringsforslag.
Jeg er sådan set helt enig i, at vi har et kæmpeproblem med – lad os bare sige det, som det er – en del indvandrerdrenge, der sætter sig på et område og skaber ballade.
Jeg er da glad for, at Dansk Folkeparti har støttet forslaget, og hr. Peter Skaarup og jeg har haft et udmærket samarbejde.
Jeg forstår så ikke helt, hvorfor Dansk Folkeparti både støtter Venstres ændringsforslag og vores forslag, men fred være med det.
Min oplevelse er faktisk, at vi ikke ser så forskelligt på det her.
Mette Gjerskov (S), 2021-06-03:
Jeg kan høre, at Venstre har rigtig mange bekymringer – bekymringer, som alle sammen er adresseret i lovforslaget, og som alle sammen er besvaret af ministeren.
Dyrevelfærden bliver sikret, offentlighedens adgang bliver sikret.
Alt det er gjort fuldstændig klart.
Det, der undrer mig, er, at Venstre tilsyneladende ikke har nogen bekymring for naturen og for biodiversiteten, for det er jo det, det her lovforslag handler om: Vi vil sikre en mangfoldig natur med massevis af arter, med ufattelig mange unikke naturoplevelser for os mennesker.
Jeg hører kun alverdens bekymringer for alt mulig andet end lige netop naturen, som det her lovforslag jo drejer sig om.
Jacob Jensen (V), 2021-06-03:
Men man bliver jo nødt til at forholde sig til det lovforslag, der ligger, og hvilke konsekvenser det kan få.
Jeg synes også, det er rimeligt, at man så forholder sig til de kommentarer, der kommer tilbage, i de høringssvar, der kommer tilbage, og som ret enslydende siger, at det her ikke er godt nok, hvad dyrevelfærden angår.
Det er derfor, vi er imod det her forslag.
Mette Gjerskov (S), 2021-06-03:
Vi kunne ikke drømme om i Socialdemokratiet at fremme naturen på bekostning af dyrevelfærden.
Det her er nogle naturområder, som vi ikke har set før i Danmark, hvor der kommer til at blive nogle græsningsarealer på ikke kun hundreder, men for nogles vedkommende tusinder af hektar.
Det bliver en hel ny måde at holde dyr på – dyr, der skal hjælpe os med at skabe biodiversiteten.
Mona Juul (KF), 2021-06-03:
Tak for ordet, og også tak for ordførertalen.
Jeg vil bare gerne lige være sikker på, at ordføreren bekræfter en ting, for vi har jo netop også sammen været med til at forsøge at sikre, at der netop bliver fokus på dyrevelfærden og i øvrigt også borgerinddragelse.
Det kunne jeg bare godt tænke mig at få helt bekræftet.
For det er lige præcis der, nøglen er til, at der er fokus på dyrevelfærden i det lovforslag, der ligger her nu.
Jacob Jensen (V), 2021-06-03:
Men fru Mona Juul, det ændrer jo ikke på, at man med den her lovgivning lægger op til, at dyrevelfærdsloven, som er det, der er rammen for, hvordan man skal håndtere dyrene, bliver lempet.
Den bliver lempet for naturnationalparkerne, mens man i resten af landet søreme skal leve op til den standard, som vi kender i dag.
Og det ligger paradoksalt nok i forlængelse af den erfaring, man har fra Mols Bjerge.
Jeg synes, det skurrer i mine ører, at man ser et så grelt eksempel, og så kommer man med svaret: Vi lemper på lovgivningen.
Jeg hører det godt og har læst svarene, og det er fint alt sammen, men det ændrer ikke på vores position.
Mona Juul (KF), 2021-06-03:
Den sikrer jo, at der ikke er nogen dyr, hverken på statens arealer eller på andres arealer, der på nogen som helst måde må lide.
Det er jo helt afgørende for, at vi kan stemme for lige præcis det her forslag.
Og det vil jeg selvfølgelig også gerne have at ordføreren bekræfter.
Jacob Jensen (V), 2021-06-03:
Altså, vi er med på at tænke nyt og innovativt, og det er sådan set også derfor, vi siger, at vi gerne vil se på, hvad det er for nogle muligheder, man kan bringe i anvendelse for netop at fremme biodiversiteten.
Og som jeg startede med at sige, er vi sådan set tilhængere af konceptet, altså det at skabe nogle områder, hvor det giver god mening.
Men det ændrer ikke på, at der er en indhegning, og det er jo ikke naturligt for dyrene.
Og i de situationer, hvor der ikke længere er foder nok – og det er jo det, vi har set skrækeksemplet på i Mols Bjerge – er der en udfordring med dyrevelfærden.
Det er derfor, vi siger, at vi gerne ville have været med, men det med dyrevelfærden skulle have været bedre.
Det er det desværre ikke, og derfor stemmer vi imod.
Bent Bøgsted (DF), 2021-06-03:
Jeg har lidt svært ved at forstå, at hr. Jeppe Bruus ikke er mere inde i forretningsgangen i Folketinget og i udvalgsarbejdet.
På talerstolen giver man udtryk for, hvad man mener om lovgivningen, og så kommer det i udvalget, og her får udvalget så flere oplysninger og bliver klogere, og så bliver der stillet nogle ændringsforslag derfra, og det kan ændre det, man har sagt fra talerstolen ved førstebehandlingen.
Det burde hr. Jeppe Bruus vide efter de år, hr. Jeppe Bruus har siddet i Folketinget.
Det er den måde, det foregår på.
Og der kan ske ændringer helt op til tredje behandling, hvis der kommer nye oplysninger.
Hr. Jeppe Bruus kunne jo sørge for, at regeringen sørgede for at fjerne de banditter, der er fra de områder, og så lade ordentlige folk være til stede.
Men jeg vil bede hr. Jeppe Bruus sætte sig lidt mere ind i forretningsgangen, altså hvad der sker i et udvalg.
Jeppe Bruus (S), 2021-06-03:
Så må jeg sige, at så er det godt, at jeg er medlem af Udvalget for Forretningsordenen, for så kan det være, jeg kan lære det.
Det er fuldstændig rigtigt, at vi kunne have trukket det her lovforslag, for så havde vi været fri for at have den her debat, men når vi har opretholdt det, var det jo bl.a., fordi Dansk Folkeparti støttede det.
Så hr. Bent Bøgsteds eget parti har jo været enige med os, både under førstebehandlingen, men sådan set også nu, fordi man i udvalgsbehandlingen og i betænkningen har givet udtryk for, at man støtter det.
Bent Bøgsted (DF), 2021-06-03:
Jamen vi støtter også forslagene med ændringsforslagene.
Men det, der sker i udvalget, er, at man får nogle nye oplysninger, og så bliver der stillet ændringsforslag, og det støtter vi også i Dansk Folkeparti.
Det er det, der sker i udvalgsarbejdet.
Og hvis hr. Jeppe Bruus ikke ved det, så synes jeg, at Udvalget for Forretningsordenen skulle orientere hr. Jeppe Bruus lidt om, hvad der foregår i udvalget, for det lyder ikke til, at hr. Jeppe Bruus ved det.
Socialdemokratiet har også stået på talerstolen tidligere og har sagt: Vi har ændret noget i det her ændringsforslag under tidligere regeringer.