runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joy Mogensen (S), 2020-10-21:
Mange tak.
Smittetallene er bare ikke til det lige nu; ligegyldigt hvor professionelt og ansvarligt folk går til det, må vi se de stigende smittetal i øjnene i fællesskab og så vide og erkende, at selv om vi kan forhandle sammen, for det kan vi sagtens, er den forhandling ingenting værd over for en virus, for den er ligeglad med, hvilke aftaler vi laver, den er ligeglad med, hvor ansvarligt vi opfører os, for hvis den kan, finder den alligevel et smuthul.
Den er fuldstændig ansvarsløs, fordi det ikke er mennesker som dig og mig, folk derude, men en virus.
Så det er vi nødt til at tage alvorligt, vi kan ikke forhandle løsninger, vi kan kun passe på hinanden, og det er det, vi prøver på at gøre.
Mattias Tesfaye (S), 2020-10-21:
Jeg synes i virkeligheden, at spørgeren har fat i to forskellige problemstillinger her.
Det ene handler om, hvordan vi får folk, der skal ud af landet, på flyet og hjem.
Og her synes jeg i al ubeskedenhed, at vi har bidraget med en del i det halvandet år, regeringen har siddet i kontorerne: bl.a. er der oprettet en ny styrelse, vi er nået frem til at fremsætte en ny hjemrejselov, vi styrker myndighedernes muskler ved at hjemtage en opgave fra Dansk Flygtningehjælp og sørge for, at det bliver Hjemrejsestyrelsens opgave at få folk på flyet og hjem hurtigst muligt.
Og ved at tage bunken med flygtninge på midlertidigt opholdstilladelser fra Damaskus og gennemgå, om der stadig væk er et behov for, om de har beskyttelse.
Det er helt konkrete skridt i retning af hjemrejse.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-10-21:
Tak til ministeren for besvarelsen af spørgsmålet.
Vi er i Dansk Folkeparti jo helt med på de bevæggrunde og de aktiviteter, som ministeren skitserer i forhold til ændret styrelse og omorganisering osv.
Men det, der undrer Dansk Folkeparti, er jo, at i forhold til problemets omfang, problemets karakter – antallet af afviste asylansøgere osv. – så er der ikke taget noget favntag med i det halvandet år, som regeringen efterhånden har siddet.
En ny regering vil iværksætte en undersøgelse af, hvor de bedst kan placeres, så længe de opholder sig i Danmark.
Det er så snart halvandet år siden, og de befinder sig stadig væk det samme sted.
Det eneste synlige resultat, man har gjort, er, at man har fjernet 759 mio. kr. fra finansloven – penge, der var øremærket det her projekt med at få de kriminelle udlændinge væk fra Kærshovedgård og et andet sted hen.
Hvis det er den måde, som regeringen aktivt fører en hjemsendelsespolitik på, så er der jo ikke noget at sige til, at vi i Dansk Folkeparti og rigtig mange borgere undrer sig over, at der ikke er foregået mere på det halvandet år, der er gået.
Nu siger ministeren så, at der nok vil ske noget nu her i den kommende tid, og efter nytår vil regeringen sikkert komme med et forslag.
Vi hilser selvfølgelig velkommen, at der vil komme et udspil fra regeringen, men vi kan bare ikke forstå, at det skal tage så utrolig lang tid at få ændret skibets retning på så relativt en ukompliceret sag, som det er, at afviste asylansøgere naturligvis skal ud af Danmark.
Nick Hækkerup (S), 2020-10-21:
Jeg håber, at der vil være en flerhed af borgerlige partier, der også vil være en del af den aftale, som vi kommer til at lave, sådan at den bliver så bred som overhovedet muligt.
Det er jo så to elementer i det, som der spørges til nu, sådan som jeg forstår det, nemlig dels et spørgsmål om det her med sammenlægningen af sager, altså at man venter, før sagen kommer for, dels et spørgsmål om det her princippet om kumulation i straffen.
Man kan have en fuld kumulation, hvor man siger, at hvert eneste forhold, der pådømmes, skal lægges oven i hinanden.
Og så kan man have det system, som vi har i Danmark, som kaldes modereret kumulation, hvor man lægger et strafniveau, som er et udtryk for pådømmelse af alle sagerne samtidig.
Og jeg er lidt i tvivl om, om det er det princip, der menes, eller om det er princippet om: Skulle vi se på – hvilket jeg synes ville være fornuftigt at gøre – at vi godt kan sige, at ja, det er rigtigt, at der er flere forhold, men nu vil vi altså have den her sag pådømt, og derfor pådømmer vi den nu, også selv om der måtte være nogle forhold, som så må vente til senere pådømmelse?
Peter Skaarup (DF), 2020-10-21:
Tak for det.
Nu har vi jo talt om strafrabat i forbindelse med sagsbehandlingstider, og jeg fornemmer, at ministeren egentlig er indstillet på at gøre noget.
Jeg synes, det er uklart ud fra de svar, der er kommet indtil nu, om ministeren vil afskaffe rabatten, som fru Karina Adsbøl og Dansk Folkeparti foreslår her – eller hvordan?
Så jeg håber egentlig, at man i regeringen får talt sammen om, hvad man vil gøre.
Hvis man ikke kommer igennem med det i politiforhandlingerne sammen med typisk de borgerlige partier, vel nok, jamen så må det være sådan, at man gennemfører det som et lovforslag bagefter i samarbejde med de borgerlige partier
Det håber jeg ministeren vil give tilsagn om.
Så er der den anden diskussion omkring strafrabatter, som er rejst på baggrund af TV 2's udsendelse.
Det er jo i høj grad et spørgsmål om, at man giver rabat, jo flere gange vedkommende begår kriminalitet.
Ministeren er lidt inde på det.
Hvad forestiller ministeren sig at gøre ved det problem?
For det er jo dybt krænkende, at der dels går lang tid, dels at man får rabat, jo flere forhold man begår.
Man kan sådan set begå et ekstra forhold for at trække tiden.
Nick Hækkerup (S), 2020-10-21:
Jeg er lidt i tvivl om, om spørgeren mener strafrabatten på grund af lang sagsbehandlingstid, eller om det, spørgeren refererer til, er det her med at samle flere sager, så de bliver pådømt samtidig.
Så hvis spørgeren lige ville præcisere det.
Karina Adsbøl (DF), 2020-10-21:
Men jeg håber så, at justitsministeren vil lave det uden om de røde partier, såfremt det bliver nødvendigt.
Jeg skal også høre om det, jeg spurgte om tidligere: Mener ministeren, at strafrabatten er til for den forurettedes skyld eller for gerningsmandens?
Med de seneste eksempler fra bl.a. TV 2 virker det jo unægtelig som et redskab for gerningsmanden til at få mere tid på fri fod.
Derfor vil jeg godt høre ministerens svar på det.
Nick Hækkerup (S), 2020-10-21:
Men det er jo handling, når vi sidder og forhandler om det.
Og det er bragt ind i forhandlingerne.
Det er et element i den aftale, som vi skal lave, og som jeg gerne vil have med, og som jeg forstår Dansk Folkeparti også gerne vil have med.
Der vil være elementer i sådan en aftale, som de røde partier ikke vil kunne lide.
Der vil givet også være elementer, som Dansk Folkeparti ikke vil kunne lide.
Men sådan er det jo, når man laver aftaler.
Karina Adsbøl (DF), 2020-10-21:
Man kan bl.a. følge dokumentaren.
Det er jo noget, vi kan bruge som et frisk eksempel i det her.
Der kan man jo høre, at den her fyr, Jakob, i de her optagelser siger, at nu har de været 7 år om det, og så kan de jo være 7 år om det næste.
Det virker jo, som om han i hvert fald spekulerer netop i det her med, at man samler sagerne, og så først der kan det komme for domstolene.
Men hvis jeg forstår ministeren korrekt, mener ministeren så, at strafrabatten er til for den forurettedes skyld, eller mener ministeren, at strafrabatten er til gerningsmandens fordel?
Jeg spørger bare, når vi nu skal ændre det her.
Men så er der jo, kan man sige, et flertal herinde i Folketinget, der bestemmer.
Der vil jeg bare høre ministeren, om vi klokkeklart kan få vendt ministeren, uanset om de røde partier ikke vil være med til det her, altså at justitsministeren så vil sikre, at der kommer noget handling på det her område, og at der kommer et lovforslag om det her.
Også så vi sikrer, at dem, der er udsatte, f.eks. de her piger, der er udsat for sådan en væmmelige grim fyr som ham Jakob, kan få deres retsfølelse.
Der vil jo være rigtig, rigtig mange eksempler, som vi har hørt om og læst om.
Det er jo heller ikke første gang, at Dansk Folkeparti har rejst den her problematik over for justitsministeren.
Det er en problematik, vi også har rejst i forhandlingerne.
Det er jo også det, justitsministeren sagde tidligere.
Så hvordan og hvorledes vil ministeren præcis sikre, at der sker nogle handlinger, uanset hvad?
Nick Hækkerup (S), 2020-10-21:
Jeg tror sådan set, at vi godt kan blive enige om, at det selvfølgelige ikke styrker retsfølelsen, hvis kriminelle kan spekulere i at begå mere kriminalitet, forhale sagerne, opnå strafrabat.
Og som jeg nævnte i besvarelsen lige før, er det vigtigt for regeringen at få reduceret sagsbehandlingstiderne i straffesagerne og få gjort op med urimelige strafrabatter på grund af sagsbehandlingstiden.
Derimod kan der gives strafrabat i sager, hvor den lange sagsbehandlingstid skyldes politiet, anklagemyndigheden og domstolenes forhold.
Og det er her jeg mener, at der er behov for at ændre straffeloven, så det fremover ikke er så let at få strafnedsættelse, når man har begået en forbrydelse og sagsbehandlingstiden trækker ud.
Det er den regel, som vi i ministeriet ser på i øjeblikket.
Som nævnt ser jeg frem til at drøfte det her, også i forbindelse med flerårsforhandlingerne.
Men når det er sagt, synes jeg også, det er vigtigt at adressere det bagvedliggende problem, nemlig de lange sagsbehandlingstider.
Og som jeg tidligere har nævnt, har vi jo også fra regeringens side sat skarpt fokus på og foreslået penge til at sikre, at sagsbehandlingstiderne kan bringes ned på tværs af hele straffesagskæden, sådan at det ikke kun er de spektakulære sager, hvor man hører om det, men at alle ofre kan vide, at vi har et retssystem, som eksekverer hurtigt og konsekvent.
Noget af det, der kan betyde længere sagsbehandlingstider, er, når det, vi kan kalde vanekriminelle igen og igen begår lovovertrædelser.
Også det har jeg bedt om at der bliver set på, altså hvordan vi kan effektivisere på det punkt.
Karina Adsbøl (DF), 2020-10-21:
Mener ministeren, at det styrker retsfølelsen, når kriminelle kan spekulere i at lave mere kriminalitet for at opnå en strafrabat og dermed få flere år på fri fod og en kortere dom, og hvad vil ministeren i givet fald gøre ved denne retspraksis?
Nick Hækkerup (S), 2020-10-21:
Vi har det retssystem, som vi har valgt at have, og som vi har kunnet blive politisk enige om.
Og det er ikke godt nok nu.
Det er derfor, jeg har inviteret til at lave en ny aftale, hvor vi kommer med ekstra penge til politi, ekstra penge til anklagemyndighed.
Så må vi jo se, om Dansk Folkeparti er mand for deres hat og gerne vil være med i den aftale eller ej.
Peter Skaarup (DF), 2020-10-21:
Jeg synes egentlig ikke, at ministeren svarede på de spørgsmål, jeg stillede, men begyndte at fabulere lidt rundt i, hvad det egentlig er, vi mener.
Altså, som det første mener vi jo, at strafrabat på grund af lang sagsbehandlingstid skal afskaffes.
Om det sker det ene eller det andet sted, er sådan set ligegyldigt: Lad os få det afskaffet.
Det andet handler om, om man ved at sammenlægge, altså ved at begå ny kriminalitet, sådan set kan udskyde dommen og få rabat.
Det synes jeg heller ikke ministeren direkte svarer på.
Kan vi ikke få et svar på det?
Nick Hækkerup (S), 2020-10-21:
Nu, efter at spørgeren har forklaret, hvad det er, spørgeren gerne vil have svar på, så skal jeg selvfølgelig svare.
Først om strafrabatten: Ja, den skal væk.
Vi har et arbejde i gang med det aber dabei, der er, nemlig at det selvfølgelig skal holde sig inden for de internationale regler, som vi har.
Dernæst er det om tidsperspektivet: Ja, jeg synes sådan set godt, at vi skal prøve, i øvrigt gerne i forbindelse med forhandlingerne, at blive enige om at sige: Jamen vi kan sådan set godt tage en sag til pådømmelse, selv om der måtte være andre forhold, sådan at vi kan være sikre på, at der er en vis hurtighed i sagsbehandlingen.
Jeg skal gerne medgive, at jeg ikke svarede på spørgsmålet.
Det halve minut gik simpelt hen for hurtigt til, at jeg kunne nå at komme rundt om alt det gode, jeg havde at sige, men nu har jeg så 24 sekunder mere til at prøve at komme lidt længere ned ad vejen.
Jeg tror, at noget af det, som vi forhåbentlig i fællesskab skal bygge ind i den nye politiaftale, og som ville give mere tryghed, er flere betjente, mere nærhed og kortere sagsbehandlingstider, bare for at nævne nogle af de elementer, som vi skal bygge ind.
Så vil jeg sige noget andet.
Peter Skaarup (DF), 2020-10-21:
Ministeren svarer sådan set slet ikke på spørgsmålet, for jeg spurgte: Hvad kommer der i stedet?
Altså, regeringen afskaffer den lov om peberspray, Dansk Folkeparti og de borgerlige partier har indført, for at man har lidt mere tryghed i eget hjem.
Den afskaffer regeringen.
Så spørger jeg: Hvad kommer der så i stedet for?
Det kommer der ikke noget svar på.
Ministeren lader lidt, som om det er alle de kriminelle, der køber de her peberspray, og som om der er sket en hel masse grimme ting.
Men de kriminelle kunne jo bare have brugt en meget værre ting end peberspray i forbindelse med det, de har begået.
Tror ministeren i virkeligheden ikke, at det er det, der er tilfældet?
Nick Hækkerup (S), 2020-10-21:
Det er gode spørgsmål.
Der er jo både et principielt og et konkret svar.
Det principielle svar handler om spørgsmålet om: Tror vi på, at vi får et tryggere samfund, hvis vi giver slip på voldsmonopolet?
Jeg synes jo, at noget af det, der gør Danmark trygt, er, at vi siger, at dem, der har mulighed for at bruge våben og har voldsmonopolet, er politiet og forsvaret.
Vi behøver ikke frygte alle mulige andre.
Der er nogle, der mener, at den amerikanske model er bedre, altså hvor man kan bevæbne sig og skyde til højre og venstre.
Det synes jeg ikke; jeg tror ikke, at det skaber tryghed i samfundet.
Peter Skaarup (DF), 2020-10-21:
Tak for det.
I forhold til det, ministeren siger, undrer jeg mig over, at en regering, der giver sig ud for gerne at ville give danskerne tryghed og tillid, afskaffer et blidt selvforsvarsvåben, som peberspray er, der giver mere tryghed for danskerne i deres eget hjem.
Det giver også tryghed for en ung pige, der skal en tur i byen og har behov for at have et eller andet uskadeligt, der trods alt kan hjælpe i situationen.
Når nu regeringen siger, at det her med peberspray er helt forfærdeligt – selv om det jo er tilladt i f.eks. Tyskland og mange tidligere har købt det dernede – hvad stiller man så i stedet?
Det synes jeg er det gode spørgsmål her.
Hvad kommer regeringen med i stedet?
Får vi væsentlig flere politibetjente?
Kommer man væsentlig hurtigere ud?
Får vi nedbragt sagsbehandlingstiderne, der betyder, at grimme sager kan tage 8 år i Danmark?
Får vi forbedret mulighederne for, at man kan vidne anonymt og man kan hjælpe politiet, sådan at de kommer hurtigere frem?
Det er jeg bekymret for, altså om det er noget, der kan træde i stedet for det, regeringen nu vil afskaffe.
Når jeg spørger til, hvad ministeren tror er baggrunden for, at man hamstrer peberspray nu, svarer ministeren lidt på en måde, som om ministeren tror, det er kriminelle, der køber peberspray i butikkerne i øjeblikket.
Jeg skulle altså hilse og sige, at dem, jeg har talt med, og som har erhvervet sig en peberspray, altså ikke er kriminelle.
Det er nogle, der gerne vil have den mulighed i deres eget hjem, altså at kunne forsvare sig.
Det er ikke nødvendigvis for at bruge det, men for at have muligheden og for at have trygheden.
Så det gode spørgsmål – og det kunne jeg godt tænke mig at regeringen svarer på her – er: Hvad stiller regeringen i stedet, og hvad kan danskerne forvente i stedet for pebersprayen, som ministeren åbenbart holder fast ved at afskaffe?
Nick Hækkerup (S), 2020-10-21:
Den gældende pebersprayordning indebærer, at enhver person over 18 år uden tilladelse og uden forudgående vandelsgodkendelse kan erhverve en peberspray og besidde den i eget hjem.
Der er altså lige nu meget bred adgang til at købe peberspray i Danmark.
Justitsministeriets evalueringsrapport om erfaringerne med pebersprayordningen viser bl.a., at den delvise lovliggørelse af peberspray, som blev indført i 2019, har været medvirkende til at øge tilgængeligheden til peberspray, som potentielt kan misbruges.
Der er sket en kraftig stigning i antallet af sager, hvor peberspray besiddes ulovligt, og i antallet af sager om ulovlig indførelse af peberspray.
Således er der fra 2018 til 2019 næsten sket en fordobling af antallet af fældende afgørelser, hvor peberspray indgår.
Omvendt viser evalueringen, at landets politikredse kun har rapporteret om én situation, hvor peberspray har været anvendt mod formodede gerningspersoner ved et forsøg på røveri, og at et alt for stort antal kriminelle har benyttet sig af peberspray som våben mod helt almindelige borgere.
Som justitsminister er det min primære opgave at sikre, at danskerne kan føle sig trygge, og jeg mener grundlæggende ikke, at vi skaber tryghed i samfundet, ved at den enkelte borger får mulighed for at bevæbne sig – heller ikke med peberspray.
Jeg tror, at trygheden i Danmark skal nås på andre måder, og det er også derfor, regeringen har fremlagt et ambitiøst udspil til en ny flerårsaftale for politi- og anklagemyndigheden, der bl.a. skal skabe mere nærhed, mere synlighed og mere lokal tilstedeværelse af politiet.
Det tror jeg langt mere på end at udstyre befolkningen med våben, som risikerer at ende i de forkerte hænder.
Peter Skaarup (DF), 2020-10-21:
Jeg læser spørgsmålet op: Hvad mener ministeren om den seneste hamstring af peberspray i butikkerne, hvor forhandlerne siger, at det er hr. og fru Danmark, der hamstrer peberspray?
Nick Hækkerup (S), 2020-10-21:
Det er jo lidt problematisk at forhandle på en måde, hvor man siger, at vi vil gerne have det her element igennem, og vil du love, at det bliver gennemført under alle omstændigheder, når der er en bredere aftalepakke?
Jeg vil også gerne have andre partier med.
Derfor er det selvfølgelig noget, hvor vi kommer til at se på, hvordan vi kan få det med på en hensigtsmæssig måde.
Det er jo sjældent sådan, at man får alt, hvad man vil have i en forhandling.
Karina Adsbøl (DF), 2020-10-21:
Tak for det.
Ja, for der er flere elementer i det her, vil jeg sige til justitsministeren.
Det er jo bl.a. det med, at gerningsmanden ligesom kan spekulere i at begå ny kriminalitet og så, kan man sige, udskydes dommen, til han får en dom, fordi man ligesom samler sagerne.
Det er den ene ting.
Og så er der jo hele sagsbehandlingstiden og nedsættelse i forhold til den.
Så derfor vil jeg godt høre justitsministeren en gang for alle: Hvis vi nu ikke i de her forhandlinger opnår enighed, vil justitsministeren så sammen med dem, som er klar til at afskaffe de her strafrabatter på grund af lang sagsbehandlingstid, få det til at ske i praksis?
Jamen tak for det, minister.
For Dansk Folkeparti er det vigtigt, at ofrene har en retsfølelse og får en retsfølelse af det retssystem, vi har.
Når man ser dokumentaren »Forført af Jakob« – jeg ved ikke, om justitsministeren har set den, ellers synes jeg, at justitsministeren skal se den – viser den jo virkelig nogle store problemstillinger i vores retssystem.
Det, der også sker, er jo, at det først er, da TV 2 begynder at grave i det, at der sker noget i forhold til domstolssystemet.
Derfor vil jeg godt høre ministeren: Mener ministeren, at vi har et retssystem, som sikrer ofrene?
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-10-21:
Jeg prøver igen: Hvad er tidsperspektivet?
Altså, hvad er det, der er det næste skridt, for at regeringen kan se, at der kan udmøntes regionale rejsevejledninger?
Hvad er det for ting, regeringen mangler?
Det er som sagt over 2 måneder siden, at vi politisk aftalte, at der skulle arbejdes for det her, og jeg regner ikke med, at regeringen har siddet på hænderne og så tænkt: Nå, nu må vi se, hvad der sker.
Hvad er det for ting, der mangler, for at regeringen kan komme i gang med at udstede de her regionale rejsevejledninger, som er vigtige?
Både for danskere, der rejser ud, og vigtige i forhold til, hvordan vi effektivt sundhedsmæssigt håndterer corona, men som så sandelig også er vigtige for de erhverv, der er afhængige af, at der kommer turister til Danmark.
Altså at man ikke lukker hele lande ned, hvor det kun er nødvendigt at lukke ned for regioner.
Jeppe Kofod (S), 2020-10-21:
Tak for det.
Vi sagde samtidig også, at det for at kunne lave en regionaliseret rejsevejledning også er vigtigt, at vi kender smittetallet i regionerne, testkvaliteten og testniveauet i hver region, man laver vejledninger til.
Og de tal har vi kraftigt opfordret til og arbejdet for at man indrapporterer fra EU's medlemslande til ECDC, så vi kan få et bedre datagrundlag.
For vi er også nødt til at lave en model, som er sundhedsmæssigt forsvarlig, og som er sikker, og vi har endnu ikke tallene.
Men vi arbejder videre, og det er derfor positivt, at der i rådsindstillingen lægges op til nogle bedre regionale tal.
For det er det, der skal danne grundlaget for, at vi kan få en mere regionaliseret tilgang til rejser.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-10-21:
Jamen jeg spørger så igen til tidshorisonten, for det er jo ikke noget, der bare er opstået den 13. oktober.
Det er altså over 2 måneder siden.
Hvad er tidshorisonten på, at regeringen kan få det arbejde færdiggjort?
Jeppe Kofod (S), 2020-10-21:
Vi deler spørgerens tilgang til, at det er positivt, at der nu er en rådshenstilling, hvor vi forsøger at koordinere rejserestriktioner bedre i Europa og skabe større klarhed for borgere, virksomheder og andre.
Det er rigtig vigtigt.
Det er sådan set meget fornuftigt.
Derfor er det nødvendigt at finde en model, som holder.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-10-21:
Tak for besvarelsen.
Jeg tror såmænd heller ikke, at der er nogen af vores kollegalande i EU, der synes, at vi skal tage let på den sundhedsfagligt meget alvorlige situation, vi står i.
Jeg har rejst spørgsmålet af flere årsager.
Vi har jo tilbage i august aftalt, at regeringen skulle arbejde og ville se på mulighederne for at regionalisere rejsevejledningerne, simpelt hen for at gøre dem mere præcise og sige: Af hensyn til sundheden er det væsentligt at lukke ned for regioner i et land, hvor smittetrykket er højt.
Men hvis det kun er i en del af landet, tager vi ikke højde for det i dag.
Så kan landet være grønt.
Omvendt er det jo også mærkeligt at lukke ned for dele af et land, hvor smitten er lav, hvis det kun er i andre dele af landet, at smitten er høj.
Der er også nogle bestemmelser i forhold til Slesvig-Holsten, hvor man kan komme ind med en negativ coronatest.
Derfor synes jeg, det er positivt, at EU har lavet aftalen.
Men jeg synes også, at jeg i svaret, jeg får fra udenrigsministeren, mangler en klar melding om, at det er et spor, man vil forfølge, og at det er noget, man vil gøre hurtigt.
For det vil sådan set give et mere præcist billede af, hvor det er sundhedsfagligt forsvarligt at rejse hen, og hvor det ikke er.
Vi kan eksempelvis tage situationen, som den er beskrevet lige nu i forhold til Tyskland, hvor medierne i hvert fald skriver, at der er en sandsynlighed for, at regeringen vil lukke ned for Tyskland i morgen.
Det betyder omvendt, at vi så også lukker for alle tyskeres adgang til Danmark.
Det tror jeg – eller det er ikke noget, jeg tror, det er noget, jeg ved – vil have voldsomme konsekvenser for eksempelvis hele den jyske vestkyst i forhold til sommerhusudlejning, for det er ikke et anerkendelsesværdigt formål.
Og det vil så betyde, at en masse turister fra den ene dag til den anden vil blive afskåret fra at komme til Danmark, hvor det ikke nødvendigvis skyldes, at smittetrykket er højt dér, hvor de kommer fra, men at det er det i landet som helhed – og særlig når det gælder Tyskland, er smittetrykket faktisk størst i den sydlige del.
Derfor er det bare, jeg nødt til at spørge: Hvad er tidshorisonten set med udenrigsministerens øjne.