runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Rod (RV), 2018-12-20:
Det kan godt være, at det er en overraskelse for Dansk Folkeparti, men EU er ikke sådan noget hu hej, som der så bare lige pludselig dumper ting ud fra.
Det er jo politikere som os, der har siddet og vedtaget det.
Vi har selv haft radikale med i arbejdet, og derfor står vi jo også på mål for de aftaler, som vi har indgået.
Det gør vi både i Folketinget, det gør vi også i Europa-Parlamentet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-12-20:
Tak for det.
Som skatteministeren rigtigt nævnte, har der jo været en række udeståender omkring udmøntningen af aftalen om deleøkonomi, men der føler vi os lige som Socialdemokratiet, og som jeg egentlig også selv siger, godt forsikret om, at det nu er i god gænge, at vi får en videre drøftelse af det efterfølgende frem til det næste lovforslag, men jeg synes også, at det er værd at bemærke, at regeringen har tilkendegivet, at de tager en god drøftelse også med kommunerne for at finde ud af, om de nu har fået de rigtige beføjelser, så de også kan følge op på opgaven, og det samme med Erhvervsstyrelsen.
Vi ser også frem til, at der kommer den her evaluering af værelsesudlejningsdelen allerede i andet kvartal 2019, fordi det er et af de steder, hvor vi også har nogle bekymringer om, om vi nu har styr på at lave de rigtige regler.
Men man må også sige, at det her er et nyt område, vi har bevæget os ind på med deleøkonomi og værelsesudlejning af helårsboliger, så derfor vil der nok ret oplagt komme nogle justeringer, når vi får kigget på evalueringen senere.
Men vi føler os godt betrygget med den redegørelse, ministeren er kommet med og med de bilag, han har sendt over til udvalget, så derfor kan vi også fra mit partis side stemme for det her lovforslag.
Morten Bødskov (S), 2018-12-20:
Tak for det, formand.
Der er ingen tvivl om, at det her lovforslag er et lovforslag, som har været omdiskuteret.
Det er hele spørgsmålet om deleøkonomi og platformsøkonomi og airbnb, der er en central del af det.
Vi har haft en bekymring for, om kontrollen med det her område var stærk nok.
Det gælder både skattekontrollen, men det gælder også, som ministeren var inde på, de beføjelser, som kommunerne skal have på området.
Og når vi kommer dertil, må vi jo se på, om kontrollen har vist sig at være effektiv, om der skal bruges flere penge på det, eller om der er behov for nye værktøjer til at sikre det, som vi jo i øvrigt alle sammen er enige om, nemlig at det her er et fint lovforslag, men at der selvfølgelig skal være en effektiv kontrol med udlejningen af værelser, også i den her sammenhæng.
Så Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2018-12-20:
Det er Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet.
Nu var der lidt diskussion før om forligs- og aftalejura, men i det her tilfælde vil jeg godt på vegne af regeringen sige, at det er helt berettiget, for vi har haft nogle udeståender, som vi først har fået afklaret og lavet en proces for her op til tredje behandling af det her i øvrigt udmærkede lovforslag.
Det handler om, at vi har lavet en aftale på tre ministerområder med det lovforslag, vi lige stemte igennem, om kontrolforanstaltninger på transport-, bygnings- og boligministerens område, det her lovforslag, som indeholder nogle rimelige skattefordele til sommerhusejere og helårsboligudlejning, og så et lovforslag, som kommer i det nye år på erhvervsministerens område, om, hvor mange dage man må leje ud.
Vi har forsøgt at tilstræbe parallelitet i alle tre forslag, men det har ikke været muligt.
Bl.a. har vi haft nogle længere drøftelser med Justitsministeriet om, hvilke sanktionsmuligheder man så kan have, og hvordan vi kan lave en mulighed for at indfri det, der står i aftalen, nemlig et administrativt bødeforlæg, hvis man bryder det her udlejningsloft.
Det har man nu fået en bekræftelse på, og man har fundet en form, hvor det godt kan lade sig gøre.
Det skal så udmøntes i et lovforslag på erhvervsministerens område i det nye år, og det skal vi selvfølgelig snakke videre om.
Men det er der fundet en proces for.
Så det problem er vi enige om at løse, og det forventer regeringen at vi så får løst i fællesskab i det nye år.
Det vil jeg også gerne tilkendegive her i dag.
Det er den ene ting.
Det anden ting er, at der har været en bekymring om, hvad der sker med værelsesudlejning og andet.
Men det har vi altså aftalt at drøfte i andet halvår af 2019.
Den tredje ting handler om, at kommunerne, som jo har efterspurgt nogle redskaber til at håndhæve det udlejningsloft, som kommer på udlejning af de her lejligheder, har fået en masse ting i det lovforslag, der ligger på transport-, bygnings- og boligministerens område.
Men de har også ønsket nogle yderligere ting, og der har erhvervsministeren og jeg givet det tilsagn, og det gør vi også gerne her i dag, at vi gerne mødes med KL og drøfter, hvilke yderligere ideer de måtte have, så vi sørger for, at den deleøkonomi, vi nu giver gode rammevilkår, og det, at danskere nu gives adgang til at leje deres bolig ud, også sker inden for de skatteregler, vi har fastsat, så skatten bliver betalt, men også inden for de udlejningslofter, som vi har aftalt.
Men med den forsikring håber jeg, at der vil være opbakning til lovforslaget.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-12-20:
Tak for det.
Jeg synes jo, at det er sådan med stigende undren, at man lytter til den radikale ordfører.
Det lyder, som om Radikale Venstre er imod overvågning, og det er jo sådan set fint.
Er det ikke et lidt besynderligt synspunkt at indtage?
Kan det i virkeligheden ikke koges ned til, at hvad end EU gør, er det det rigtige?
Lotte Rod (RV), 2018-12-20:
Jeg har ro i maven, i forhold til at jeg har fået det klokkeklare svar fra Justitsministeriet om, at der ikke er lagt noget oveni.
Det var den første vigtige ting.
Så er der det andet spørgsmål, der handler om, hvordan man så implementerer det konkret.
Der lægger vi stor vægt på, at man finder en teknisk løsning, der gør, at vi ikke kommer til at overvåge uskyldige mennesker.
Det er derfor, jeg siger meget tydeligt til Justitsministeriet og til justitsministeren, at jeg synes, det er vigtigt, at de inddrager de fagfolk, der er på området, til at lave den rigtige teknisk løsning.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-12-20:
Ja, det er godt med et stærkt samarbejde i Europa, men implementeringen i f.eks. Danmark er jo ikke noget, som de andre europæiske lande er med i samarbejdet om.
Det sker her i Folketinget, det er regeringen, der har taget nogle valg.
Har man virkelig så meget ro i maven, at man siger, at man håber, at det kommer til at lykkes med en ordentlig implementering.
Man kunne jo godt have sagt nej til det her og sørget for, at vi faktisk fik det implementeret, så man tog højde for de bekymringer, som ordføreren selv stod og læste op.
Jeg bliver bare nødt til at høre: Har man helt ro i maven i Radikale Venstre i forhold til den her øgede overvågning, der sker med det her forslag?
Lotte Rod (RV), 2018-12-20:
Det er vigtigt for os i Radikale Venstre, at vi arbejder sammen i Europa på det her punkt, og derfor er det jo også vigtigt, at vi i Danmark laver den lovgivning, der skal til, for at vi kan være med.
Det er rigtigt, at hvis der havde siddet en radikal justitsminister, så kunne vi have arbejdet det her meget mere igennem, før vi skulle trykke på den grønne knap.
Det gør der ikke, og derfor er min opfordring til regeringen, at man arbejder videre med det her i den konkrete implementering.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-12-20:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren netop på baggrund af de høringssvar, der er kommet fra bl.a. PROSA og IT-Politisk Forening osv., om man så stadig væk er tryg ved at stemme for, når der er så mange udeståender.
Det her er jo et meget, meget voldsomt forslag, som kommer til at medføre en meget stor overvågning af os alle sammen som borgere.
Derfor synes jeg, at alle de udeståender, der stadig væk er omkring netop implementeringen, burde gøre, at man sagde: Derfor skal der stemmes nej.
Så må man komme med et lovforslag, hvor der også er gjort rede for alle de ting, der kunne gøre det her er en anelse bedre.
Så hvordan kan man være tryg, når man ikke aner, om der bliver taget stilling til noget af det her i implementeringen?
Lotte Rod (RV), 2018-12-20:
Jeg skylder et svar på det her.
Vi har stillet mange spørgsmål, og de sidste svar er først kommet sent i går aftes.
For Radikale Venstre er det vigtigt, at vi arbejder sammen i Europa om det her, men det er også vigtigt for os, at vi sikrer, at der er meget strikse regler for, hvornår man må overvåge.
Derfor har jeg skullet bore mig lidt ned i det her lovforslag for at være helt sikker på, at regeringen ikke ligesom fik sneget et eller andet ekstra ind i forhold til direktivet.
Man har ikke fra regeringens side puttet ekstra ind.
For den del af direktivet, hvor det er op til os som land at beslutte os for, hvilken model vi gerne vil have, er det eneste nye, ud over at der nu kommer en ny PNR-enhed, at Forsvarets Efterretningstjeneste får muligheden for at følge danske statsborgere i den helt særlige situation, hvor en dansker rejser med en mistænkt udlænding, det er aftalt i forsvarsforligskredsen.
Dermed har vi altså fået regeringens ord for, at der ikke er lagt noget oveni, og det gør mig tryg som radikal.
Derfor kan vi også stemme for det her lovforslag.
Jeg har et enkelt ønske til implementeringen.
Vi har fået en henvendelse fra it-foreningen PROSA, som har en teknisk model til, hvordan man kan sørge for, at politiet alene får adgang til at følge udpegede personer, hvilket rent teknisk kan lade sig gøre ved at lave det, der hedder en privat fællesmængde, forkortet psi, som er en teknik, der gør det muligt for politiet at identificere den del af passagererne, som er på politiets liste over mistænkte, uden at politiet kan identificere de personer, der ikke er på listen, og uden at flyselskabet får adgang til politiets liste over mistænkte.
Dermed vil politiet ikke kunne identificere den enkelte borger, der tager på forretningsrejse eller ferie, men alene kunne følge mistænktes færden, og derved vil der altså ske indgreb i langt færre uskyldige menneskers privatliv.
Jeg har spurgt justitsministeren om det her forslag og har fået et svar om, at politiet jo alene skal have adgang til PNR-oplysningerne i det omfang, oplysningerne er nødvendige.
Dermed tænker jeg, at vi jo egentlig burde kunne finde hinanden i at kunne lave en teknisk løsning, som sørger for, at det bliver så afgrænset som overhovedet muligt, og derfor vil jeg gerne opfordre justitsministeren til, at man inddrager de relevante fagfolk i selve implementeringen af lovforslaget.
De har jo nu engang meget større teknisk viden end os om, hvad der kan lade sig gøre, og når de viser en vej til, hvordan vi kan begrænse overvågning, så bør vi også følge den.
Inger Støjberg (V), 2018-12-20:
Det her er faktisk, efter min mening, et meget, meget alvorligt spørgsmål.
Det er et spørgsmål om, at når man ønsker at tilvælge sig et land, i det her tilfælde Danmark, man ønsker at kalde sig dansker, så synes jeg sådan set også, at det er på sin plads, at man i det øjeblik, man bliver dansker, selvfølgelig også skal udvise den taknemlighed, der ligger i, at man jo deltager i en grundlovsceremoni, og i det øjeblik, hvor man giver håndtrykket, er så det øjeblik, man bliver dansker.
Det synes jeg sådan set ikke er et spørgsmål om at begrænse nogens frihed – det må jeg sige.
Jeg synes, det er helt almindelig respekt over for det land, som man nu har tilvalgt sig.
Der er jo ikke nogen, der har tvunget nogen af de her mennesker til at blive danskere.
De har tilvalgt sig Danmark som det land, de ønsker at tilhøre.
Christian Juhl (EL), 2018-12-20:
Tak for, at en borgerlig stiller sig på talerstolen.
Jeg kan forstå, at hr. Martin Henriksen ikke er borgerlig eller liberal.
Han er måske nok borgerlig, men han er ikke liberal, han er nationalkonservativ, som han kalder det, og det er nogle af dem, som gerne vil tage små hjørner af de totalitære samfund og skubbe dem ind i det liberale samfund.
Jeg vil gerne stille det samme spørgsmål til ministeren, som erklærer sig liberal: Hvor går grænsen for, hvad ministeren og andre vil begrænse min tilværelse med?
Skal jeg både have regler for, hvad jeg skal spise, hvad for noget tøj jeg skal have på, og nu også om, hvornår jeg skal give hånd?
Hvad er det næste, eller er der nogen grænser for, hvor langt væk fra liberalismen og de liberale frihedsrettigheder I vil gå i jeres ihærdige følgen Dansk Folkeparti på en nationalkonservativ vej?
Inger Støjberg (V), 2018-12-20:
Det her lovforslag har jo givet anledning til megen debat, og det har det jo for så vidt også her i Folketingssalen i dag.
Det har jeg faktisk stor respekt for.
Jeg har også meget stor respekt for, at Dansk Folkeparti selvfølgelig går op og forsvarer den her lovgivning, at Alternativet går op og taler ret imod, og det samme gør Det Radikale Venstre.
Det er sådan, det skal være i et demokrati.
Det, der undrer mig, er selvfølgelig, hvor i alverden Socialdemokratiet er i alt det her.
Det kan undre mig en lillebitte smule.
Jeg synes sådan set, at det er relativt let at tage stilling til, om man synes, at det, når man skal have et dansk statsborgerskab, så skal efterfølges af en ceremoni, hvor det hele – kan man sige – står klart i det øjeblik man giver hånden.
Sådan var det også, da vi sad til forhandlingerne i sommer.
Så ved jeg simpelt hen ikke, hvad det er, der er sket siden hen.
For Socialdemokratiet tager faktisk ikke engang del i debatten, og det er jo det, der er så ærgerligt.
For det kunne være så utrolig rart, når man har et parti, der kalder sig for et statsministerkandidatparti, at man så i det mindste lige kunne tage stilling til, om man synes, at der skal afholdes en grundlovsceremoni, når folk skal have sig et dansk statsborgerskab, og om man simpelt hen lige skal give et håndtryk.
Men det kan man forstå er et alt, alt for stort spørgsmål for Socialdemokratiet i øjeblikket, så der vælger de at stemme gult.
Man må sige, at gul jo er blevet den nye farve hos Socialdemokratiet.
Så det er ikke kun i Frankrig, hvor det så godt nok er symboliseret af gule veste.
Her er det bare symboliseret ved, at man simpelt hen ikke ved, hvilken knap man skal stemme på, og så stemmer man bare gult.
Men jeg synes måske nok, at man med hensyn til noget så centralt som, hvordan vi skal sikre, at de mennesker, der får et dansk statsborgerskab, også tager Danmark til sig, skulle kunne beslutte sig i et parti, der ønsker at levere en statsminister efter et valg.
Lotte Rod (RV), 2018-12-20:
Hvilke regler og registreringskrav i den offentlige sektor mener du er overflødige?
Det spørgsmål har regeringen stillet i kampagnen »Meld en regel« for at få input til, hvordan der kan luges ud i regeljunglen og frigøres tid til velfærd, og der er åbenbart rigtig mange overflødige regler, for regeringen har allerede modtaget 1.200 forskellige forslag.
Og nu får I endnu en regel fra Radikale Venstre.
Innovationsministeren har sagt, og jeg citerer:
Regeringen er optaget af at luge ud i bøvl og bureaukrati i den offentlige sektor.
Derfor har vi opfordret borgere, medarbejdere, faglige organisationer og virksomheder til at pege på overflødige regler og registreringskrav, som de gerne vil have afskaffet.
Hvis der er noget, der er overflødigt, så er det, at Folketinget ikke bare lovgiver om, at man skal give hånd, men også præcis hvordan man skal give hånd.
Det løser jo ikke de virkelige problemer, der er med ligestilling, men det har brugt Folketingets tid, det har brugt regeringens tid, ministeriets tid, og det kommer også til at bruge kommunernes tid.
Derfor vil jeg allerede gerne nu, før et flertal lige om lidt vedtager håndtryksloven, melde den til innovationsministeren som overflødig.
Martin Henriksen (DF), 2018-12-20:
Jo, det har lige præcis noget at gøre med respekt.
Det er sådan set det, der er hele humlen i det.
Jeg gør bare opmærksom på – og det er den holdning, vi har i Dansk Folkeparti – at der er forskel på en religiøs handling inde i et trossamfund og så en grundlovsceremoni, som vi diskuterer her.
For en grundlovsceremoni er ikke en religiøs handling og der er altså en afgørende forskel.
Og jo, man kan da godt kalde det her for et symbol.
Det er jo et symbol på at vise respekt, og symboler betyder da noget.
Dannebrog er et symbol, og det betyder da utrolig meget for mange danskere og med god grund.
Så symboler betyder selvfølgelig noget, og det handler grundlæggende om at vise respekt.
Og det er der alt for mange mennesker der er kommet her til vores land og ikke kan finde ud af, og nu fortæller vi dem så, hvordan man gør det.
Søren Søndergaard (EL), 2018-12-20:
Det vil sige, at det i virkeligheden ikke har noget at gøre med, om man viser respekt eller ej; det er en rent symbolsk ting.
For respekten for det modsatte køn kan man underminere i det øjeblik, man går ud fra stedet.
Så det er rent symbol, og det har intet at gøre med reelt at vise respekt.
Martin Henriksen (DF), 2018-12-20:
Det må de selv om.
Det er jo inde i et religiøst samfund, så hvis man gør sådan et eller andet sted, må man jo selv om det.
Men hvis de går hen til eksempelvis en grundlovsceremoni som det, vi diskuterer her, så er det jo ikke en religiøs ceremoni, men så er det en grundlovsceremoni.
Og der skal det ikke være sådan, at eksempelvis islamiske regler skal være afgørende for, hvordan vi afvikler en grundlovsceremoni i Danmark.
Men hvad man gør inde i et trossamfund, må man i udgangspunktet selv om.
Søren Søndergaard (EL), 2018-12-20:
Jeg vil bare gerne spørge hr. Martin Henriksen, om hr. Martin Henriksen mener, at det er respekt, at man i religiøse samfund sidder mænd og kvinder adskilt.
Christian Juhl (EL), 2018-12-20:
Jeg tilvalgte også at blive boende i Danmark, da jeg var ung, fordi samfundet var et system, der byggede på demokratiske, åbne liberale synspunkter, som andre ordførere har peget på.
Og jeg spørger en repræsentant for Danmarks liberale parti
: Hvor er grænsen for, hvad I vil begrænse min frihed med?
Det er også mig, den her lov gælder.
Den gælder alle danskere.
Der er ikke ret mange danskere, der har lyst til, at I bestemmer over, hvordan vi lever vores liv, hvad vi spiser, hvad for noget tøj vi har på osv.
Det er et meget alvorligt spørgsmål at diskutere liberalisme, ja, men svar dog ærligt på det spørgsmål.
Det her er lige så totalitært, som det danske militær er indrettet; I begynder efterhånden at regulere alt i vores liv, og det er der ingen af os, der ønsker.
Inger Støjberg (V), 2018-12-20:
Den her lovgivning omfatter de mennesker, der ønsker at blive danskere.
Sådan er det, hr. Christian Juhl.
Igen kan jeg bare sige, at jeg synes, at det er helt på sin plads, at man skal deltage i en grundlovsceremoni, hvor man jo netop skriver under på, at man nu tager fundamentet til sig, selve det fundament af frihedsrettigheder, som Danmark er grundlagt på, og som generationer før os har lagt.
Og det er jo et fundament, der gør, at man kan tro på lige præcis den gud, man vil, at man kan ytre sig lige præcis, som man vil, at der er fuldstændig ligestilling imellem kønnene – piger og drenge, kvinder og mænd er lige meget værd.
At man så i det øjeblik, hvor man bliver dansk statsborger, så selvfølgelig giver hånden til den repræsentant for myndighederne, der står der, synes jeg sådan set er på sin plads.
Jamen det er det også.
Men i det ligger der jo også, at man selvfølgelig med respekt takker for det statsborgerskab, som man har fået.
Men det er fuldstændig rigtigt, at det jo er en forudsætning for at få dansk statsborgerskab, at man giver hånd.
Det er først i det øjeblik, håndtrykket falder, at man bliver dansk statsborger.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2018-12-20:
Tak for det.
Tak, fordi ministeren stiller op her også.
Jeg synes, det giver fin mening at lægge vægt på det, når det nu er skrevet ned ved lov som en af de to hovedændringer i loven, altså det her med håndtrykket.
Jeg synes, det giver fin mening, at det bliver taget op også, og det er ikke nævnt uproportionalt meget i den her debat.
Så vil jeg bare lige sige, at nu nævner ministeren, at man takker for statsborgerskabet ved at give hånd.
Jeg troede, det var en forudsætning for at få statsborgerskab, at man giver hånd.
Inger Støjberg (V), 2018-12-20:
Jeg vil jo sige, at jeg har stor respekt for, at Enhedslisten netop tager debatten – man kunne jo så også være gået op på talerstolen, kan man sige, og så have taget debatten heroppefra.
Men når det er sagt, har jeg stor respekt for, at Enhedslisten tager debatten og gerne vil deltage i den.
Så kan vi være uenige om nogle ting.
Men når det er sagt, ligger der jo altså langt mere i det her lovforslag end et håndtryk, og det er ligesom blevet glemt.
Det er fuldstændig blevet glemt, at man skal skrive under på et dokument, der gør, at man tager Danmark til sig; at man skal skrive under på, at man jo tager selve fundamentet til sig.
Det er sådan set det centrale i den her lovgivning, nemlig at man skriver under på, at man tager fundamentet – alt, fra religionsfrihed, ytringsfrihed til ligestilling – til sig, og at man så selvfølgelig i det øjeblik, hvor man så bliver dansk statsborger, takker for det ved at give hånd til den myndighedsperson, der nu forestår ceremonien.
Søren Søndergaard (EL), 2018-12-20:
Jeg kan sådan set være enig i ministerens kritik af Socialdemokratiet.
Det er også underligt, at vi ikke kan få mulighed for at stille spørgsmål til Socialdemokratiet.
Altså, det er jo meget mærkeligt, at man er imod en lovgivning, men at man ikke vil stemme imod: Vi er meget imod den her lovgivning – der skal ikke være lovgivning her – men vi undlader at stemme.
Altså, det er mærkeligt.
Men det gør jo ikke det lovforslag, vi skal stemme om om lidt, bedre, for det her lovforslag handler jo ikke om respekt; det her lovforslag handler om hykleri.
Og derfor vil jeg bare bede ministeren om at bekræfte, at den person, der optræder dybt diskriminerende over for det andet køn og bagtaler Danmark og alt muligt, kan gå ind og give hånd til en kvindelig borgmester og derefter – bagefter – gå ud og fortsætte med at diskriminere og fortsætte med at bagtale Danmark.
Kort sagt: Det er ikke et spørgsmål om respekt, det er et spørgsmål om hykleri.
Inger Støjberg (V), 2018-12-20:
Jeg kan forstå, at det står fuldstændig klart, hvor S står, nemlig lige midt imellem det hele.
Astrid Krag (S), 2018-12-20:
Udlændinge- og integrationsministeren kan tegne det op, som hun vil.
Man kan høre debatten her i salen under førstebehandlingen, man kan læse i pressen, man kan google eller gå på Infomedia, eller hvordan man nu foretrækker at samle op på det, og man kan også læse i den betænkning, vi har afgivet, hvor det fremgår fuldstændig klart, hvor Socialdemokratiet står.
Vi er glade for de her lokale grundlovsceremonier.
Vi glæder os til, at de bliver ført ud i livet, og selvfølgelig skal man give hånd.
Dér, hvor vi synes, kæden springer af, og dér, hvor vi faktisk synes, at det bliver lidt et problem for Folketingets anseelse i befolkningen, er, når vi begynder at vedtage lovgivning, hvor der står, at man hånd mod hånd, håndflade mod håndflade, skal trykke i hånden ved de her ceremonier.
Det kan man da godt finde ud af lokalt.
Det er også det, fornuftige, sindige Venstreborgmestre har prøvet at appellere til udlændinge- og integrationsministeren om i den seneste tid, og det er det, der gør, at Socialdemokratiet stemmer gult.
Inger Støjberg (V), 2018-12-20:
Det er lidt, som om Socialdemokratiet bakker varmt op om alting i øjeblikket, lige indtil man skal stemme, for så bakker man ikke lige så varmt op.
Så bakker man kun lidt op, eller man stemmer i hvert fald ikke imod, men man stemmer heller ikke for.
Man bakker op på, jeg tror, jeg vil sige sin egen måde.
Socialdemokratiet er begyndt at bakke meget op på sin egen måde.
Man bakkede også varmt op om et tredje udrejsecenter – altså ikke sådan, at man stemte for, men man bakkede da op på en eller anden måde.
Det er lidt det samme, vi ser nu.
Undskyld, men det er altså lidt sløjt.
Det er simpelt hen lidt sløjt at have et parti, der ønsker at stille med en statsministerkandidat, og så kan man ikke tage stilling til, om man stemmer for en grundlovsceremoni eller imod en grundlovsceremoni – noget, der er så centralt, nemlig en højtideligholdelse af at blive dansk statsborger.