runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-09:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Og også tak for det sidste, ministeren sagde, nemlig at det var en stor fejl, da man lempede udlændingepolitikken på det her område.
Jeg har gravet nogle artikler frem om nogle sager, som jeg synes er fuldstændig horrible, og hvor der som følge af dommen er brugt betinget udvisning.
Det gælder bl.a. en sag fra Vesthimmerlands Kommune, der handler om en 12-årig dreng, der har været udsat for, må man sige, meget krænkende seksuel adfærd fra en asylansøger, der så blev idømt 2 års fængsel for overgrebet og betinget udvisning.
Jeg har jo også erfaret, at der har været en acceleration siden 2010 i antallet af sager, hvor der er brugt betinget udvisning, og jo også af sager, hvor den pågældende person, der er blevet dømt til betinget udvisning, faktisk har fået samme dom flere gange.
Altså, man kan være betinget udvist af Danmark flere gange.
Jeg synes, det er noget pjat – for at være helt ærlig.
Altså, man kan ikke være lidt udvist eller meget udvist.
Enten er man udvist, eller også er man ikke udvist.
Og hvis man så ikke kan udvises, må man jo på tålt ophold.
Så jeg vil spørge ministeren, om regeringen kunne forestille sig, at vi helt afskaffede muligheden for at bruge betinget udvisning og sagde: Hvis man bliver fundet skyldig i at begå den type kriminalitet, som jeg nævnte i min indledning, er det enten udvisning, og kan den ikke føres ud i livet, så må det blive tålt ophold, eller også må man skønne, om det, der er begået, ikke er slemt nok til udvisning, og så er man ikke udvist.
Kunne man forestille sig det, i stedet for at man har den her store gråzone, hvor jo altså storkriminelle som bl.a. familien Levakovic i mange år har kunnet leve højt på, at man ikke helt kunne få skovlen under dem og jo derfor har brugt de her betingede udvisninger?
Vil ministeren arbejde for, at man helt udelukker muligheden for betinget udvisning?
Inger Støjberg (V), 2016-11-09:
Tak for det.
Jeg skal først og fremmest beklage meget, at jeg er kommet for sent her i Folketinget.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-09:
Er ministeren tilfreds med, hvordan reglerne for betinget og ubetinget udvisning er, samt hvordan de bliver håndteret af domstolene og andre myndigheder?
Er ministeren tilfreds med, hvordan reglerne for betinget og ubetinget udvisning er, samt hvordan de bliver håndteret af domstolene og andre myndigheder?
Rasmus Prehn (S), 2016-11-09:
Mener ministeren, at det styrker indsatsen mod social dumping at droppe bevillingen til kontrollen med ulovlig cabotagekørsel fra 2018?
Inger Støjberg (V), 2016-11-09:
Det er jeg meget glad for.
Jeg tror ikke, at nogen kan være i tvivl om, at regeringen ønsker kriminelle udlændinge udvist i videst muligt omfang.
Det er simpelt hen uacceptabelt, at udlændinge misbruger deres ophold i Danmark til at begå kriminalitet.
Jeg har før givet udtryk for min skepsis over for udviklingen på udvisningsområdet.
Det er ganske enkelt ikke rimeligt.
Og jeg er meget tilfreds med, at dette område netop er blandt de punkter, som den konventionstaskforce, som regeringen har nedsat, ser nøje på i sin kortlægning af praksis.
Bl.a. det spørgsmål er genstand for et samråd i morgen i Udlændinge-, Integrations- og Boligudvalget.
Forslaget betyder, at en kriminel udlænding skal udvises, medmindre det med sikkerhed vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-09:
Det er jeg jo egentlig glad for, for det betyder, at ministeren har det på samme måde som mig og, tror jeg, også et klart flertal af danskere.
Og derfor vil jeg da også gerne række hånden frem til ministeren for at høre, om det at afskaffe muligheden for betinget udvisning – det synes vi jo f.eks. kunne være spændende – ikke var noget, vi kunne samarbejde med regeringen om.
Det er jo helt legitimt at sige, at her føler man at ens retsfølelse bliver krænket.
Så synes jeg jo også bare, at den naturlige konsekvens af det må være at sige, at vi så må se at få gjort noget ved det – så vi ikke skal stå i den her situation, og så man kan slippe for at få sin retsfølelse krænket.
Inger Støjberg (V), 2016-11-09:
Som jeg også sagde før, kan der jo være hjørner, som vi kan komme til at overse i den her diskussion i dag om brugen af betinget udvisning, og derfor synes jeg ikke, at det er her, vi skal forhandle det.
Og det er jo bl.a. derfor, at jeg har fremsat det her lovforslag i dag.
Mattias Tesfaye (S), 2016-11-09:
Jeg er skam tålmodig, men jeg er mindre tålmodig, end jeg var for et år siden, særlig fordi min egen lægmandsvurdering er, at flygtningesituationen i Europa er svær at håndtere de næste mange, mange år.
Det er svært at forudsige asyltallet de næste mange, mange år, og dermed kan man jo komme til den konklusion, justitsministeren kommer til nu, de næste mange, mange år.
Det er derfor, at jeg vil prøve at spørge igen: Hvad er ministerens umiddelbare kommentarer til en idé om i hvert fald at sætte en senest-dato engang ude i fremtiden, som kommunen som minimum kunne planlægge efter?
Det vil jo give regeringen mulighed for at finde andre egnede faciliteter, hvis man begyndte at nærme sig den dato og vi var enige om, at der fortsat var et beredskabsbehov, som jeg anerkender at der er.
Jan Rytkjær Callesen (DF), 2016-11-09:
Vi har en musketered i blå blok om, at vi vil stramme politikken i udlændingespørgsmål.
Det er et politisk standpunkt, der har sikret blå blok succes og dermed sikret ministeren og hendes ministertaburet.
Vi har derfor i DF en forventning om, at regeringen tager dette område dybt alvorligt, og at man kigger på lovgivningen igen.
Jeg er klar over, at ministeren hverken kan give decentrale organisationer skriftlige eller mundtlige ordrer, men ministeren kan bede Det Kongelige Teater om en skriftlig information om, hvorvidt der er andre sager.
Mit afsluttende spørgsmål til ministeren er, om ministeren vil bede om en sådan information fra Det Kongelige Teater og fremlægge svaret i udvalget.
Inger Støjberg (V), 2016-11-09:
Jeg kan sige generelt, at der er meget fokus på det her område fra regeringens side, og det er der selvfølgelig, fordi vi jo ønsker at have et velfungerende arbejdsmarked, der netop ikke bliver undergravet af illegal arbejdskraft.
Jan Rytkjær Callesen (DF), 2016-11-09:
I den forbindelse er det mig en gåde, at regeringen kan stå inde for, at vi har et system med åbne grænser, uden at tage ansættelse af udlændinge uden lovligt ophold alvorligt.
Hvis det viser sig, at offentlige institutioner gang på gang ikke kan administrere de åbne grænser,
er det ikke verdens største overraskelse, at lønmodtagerne i stigende grad vender sig mod det selv samme system, der undergraver deres arbejdstagerrettigheder.
Derfor vil jeg spørge ministeren, hvad ministerens holdning er til at indføre større bøder og skærpede fængselsstraffe for personkredse, der hjælper med til ansættelse af udlændinge uden lovligt ophold.
Inger Støjberg (V), 2016-11-09:
Jeg kan sige, at der fra regeringens side netop er stort fokus på, at man selvfølgelig ikke skal opholde sig illegalt i Danmark.
Der går ikke så lang tid, inden politiet antræffer de her mennesker.
Men jeg kan sige, at der er stort fokus og et nødvendigt fokus på det.
Jan Rytkjær Callesen (DF), 2016-11-09:
Ministeren giver udtryk for, at beskæftigelse af udlændinge uden lovligt ophold har ministerens fokus.
Så er det endnu mere rystende, at det overhovedet er muligt at arbejde ulovligt i en stor offentlig institution som Det Kongelige Teater, og at det har været muligt i mange år, uden at det er blevet opdaget.
Vi taler om en sag, hvor den ansatte hverken havde opholds- eller arbejdstilladelse, hvilket har ført til, at Det Kongelige Teater har fået en bøde på næsten 2 mio. kr. Særlig bekymrende er det, at der ikke er tale om en lokal daginstitution eller en søvnig kommune.
Der er tale om en stor hæderkronet offentlig institution med et årligt statsbudget på 0,5 mia. kr.
Det er spørgsmål om, hvordan der bliver betalt skat, og hvem der står bag svindlen med identitetspapirerne og omfanget af svindlen, for hvis det kan lade sig gøre at snyde så længe i sådan en stor statslig institution, er det simpelt hen for nemt at snyde sig ind i Danmark og arbejde her ulovligt.
Det er i denne sag et særligt problem, at de involverede er fra landets fineste offentlige kulturinstitution, der har de højest betalte skuespillere og kunstnere ansat for offentlige midler.
I kontrast hertil ser vi en institution, der ikke skyr noget middel for at ansætte ulovlig arbejdskraft for at slippe så billigt af sted med rengøringen som overhovedet muligt.
Det er ikke verdens bedste kombination.
Tallene for ansættelser af udlændinge uden lovligt ophold tyder på, at der er et eller andet, der er helt galt.
Ifølge politiets egen statistik er der i tredje kvartal 195 sigtelser for ulovligt arbejde, men dette tal står i skærende kontrast til politiets eget uofficielle skøn.
Jeg vil derfor spørge ministeren, om ministeren vil arbejde for, at der kommer et skærpet fokus på problemstillingen, og om ministeren vil fastlægge tydelige og konkrete mål for kontrolindsatsen.
Inger Støjberg (V), 2016-11-09:
Det er min helt klare opfattelse, at alle arbejdsgivere skal overholde reglerne, når de ansætter udenlandsk arbejdskraft.
Det gælder både offentlige og private arbejdsgivere.
Den konkrete sag kan jeg jo så ikke kommentere her i dag under den mundtlige besvarelse af et § 20-spørgsmål, og jeg må derfor henvise spørgeren til at stille sit spørgsmål via Udlændinge-, Integrations- og Boligudvalget, hvis der ønskes yderligere oplysninger om den her sag.
Jan Rytkjær Callesen (DF), 2016-11-09:
Hvad er ministerens holdning til, at Det Kongelige Teater gennem 7 år har haft en udlænding ansat uden opholdstilladelse?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen http://www.b.dk/nationalt/det-kongelige-teater-kraeves-idoemt-millionboede.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-11-09:
Nu gik det ellers lige så godt, men nu forstår jeg så, at Københavns Kommune vil have, at staten skal løse en opgave, der er Københavns Kommunes, og sådan spiller klaveret altså ikke.
Jeg er nødt til at sige, at Bygningsstyrelsen ikke skal skydes i skoene, at de opfylder deres job, og det går ud på at leje og udleje ejendomme til statens brug.
Og når de ikke længere skal bruges til det, skal Bygningsstyrelsen ikke ind og være ejendomsbesidder.
De skal sørge for, at de bygninger, de har, og de lejemål, de har, er nogle, staten skal bruge, og ellers skal de skille sig med dem.
Jeg kan sagtens her i dag sige, at vi godt vil prøve at kigge på det, hvis det er tid, Københavns Kommune mangler, og at vi gerne vil prøve at kigge på, om vi kan forlænge det en gang til.
Men jeg vil bare sige, at det altså ville klæde Københavns Kommune at tage sit ansvar på sig.
Jan Rytkjær Callesen (DF), 2016-11-09:
Hvad er ministerens holdning til, at Det Kongelige Teater igennem 7 år har haft en udlænding ansat uden opholdstilladelse?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-11-09:
Så kan vi altid snakke frem og tilbage om, hvem det er, der gerne ville have holdt møde med hvem, men det er vel vores alle sammens ansvar, når vi har sådan et unikt tilbud, også selv om det ligger i København og måske ikke er noget, der interesserer regeringen så meget, fordi det er i hovedstaden.
Rasmus Prehn (S), 2016-11-09:
Det er den ene ting.
Den anden ting er: Jeg har stor respekt for, at man gerne vil lytte til eksperter; det giver rigtig god mening.
Hvorfor så have hele den øvelse?
Hvorfor have op til flere kommuner til at rejse til København og fremlægge materiale, fremlægge eksempler på, hvordan de vil gøre det, når man nu siger: Nu er I slået hjem i ludo, nu skal vi starte forfra, nu skal der bygges helt nyt?
Søren Pind (V), 2016-11-09:
Jeg har stor respekt for de kommuner, som har valgt at engagere sig i hele spørgsmålet om politiskolen og ikke mindst dens placering.
Men sagen er jo bare den, at skønt jeg godt ved, det ikke ligger i tiden at lytte til eksperter og ekspertise, så er det ikke den måde, jeg driver min forretning på.
Jeg har det sådan, at når jeg har spurgt Rigspolitiet og Bygningsstyrelsen om, hvordan der bedst muligt kan tilvejebringes et beslutningsgrundlag for det her, så skal man også lytte til det, de siger.
Og det, de siger, er to ting: Politiet siger, at for dem er et nybyggeri langt at foretrække, og de siger samtidig, at den tidsmæssige ramme, der er, om man bruger etableret byggeri eller nybyggeri, er nogenlunde den samme.
Rasmus Prehn (S), 2016-11-09:
Mange tak til justitsministeren for den her besvarelse.
Det er jo rigtigt, at man i ganske mange år efterhånden har uddannet politifolk her i hovedstadsområdet.
Jeg går ud fra, at der har været en særlig grund til, at regeringen har lagt så meget vægt på, at man også skulle uddanne nogle i Vestdanmark, så meget, at man også fra regeringens start har meldt ud, at det var en målsætning.
Derfor kan det jo virke lidt underligt, at man så siger nu her, hvor man udsætter det: Nå, men vi kan sagtens fortsætte i en årrække endnu med kun at uddanne i hovedstadsområdet.
Altså, hvis man virkelig mener noget med, at det bringer en bedre balance i Danmark, at man også åbner en politiskole i Vestdanmark, hvorfor er man så ikke gået i gang noget før?
Hvorfor har man haft hele den her langsommelige proces, der gør, at vi kommer til at vente på den?
Og er det nu så sikkert, at det er afgørende vigtigt med en ny skole?
Hvorfor ikke bare gå i gang?
Der er masser af kommuner, der har været på besøg og fremvist prospekter for steder, hvor de godt kunne lægge en politiskole.
Har de i virkeligheden ikke være lidt til grin med at rende rundt på Christiansborg og fremlægge deres materiale, når man så i virkeligheden ender med at sige: Om igen, duer ikke, og de så skal starte fuldstændig forfra?
Søren Pind (V), 2016-11-09:
Regeringen lægger stor vægt på, at det bliver muligt at tage en politiuddannelse vest for Storebælt.
Det fremgår af regeringsgrundlaget, og det fremgår også af flerårsaftalen om politiet og anklagemyndighedens økonomi.
Men det er en stor beslutning at etablere en ny politiskole.
Den skole skal imødekomme politiets fremtidige uddannelsesbehov og samtidig medvirke til at sikre en bedre balance mellem landsdelene, og det kræver et grundigt forarbejde.
Rigspolitiets analyse af muligheden for at etablere en ny politiskole er færdig, den er oversendt til Folketinget og offentliggjort på Justitsministeriets hjemmeside.
Rigspolitiet anbefaler i rapporten, at en ny politiskole etableres som et nybyggeri.
Rigspolitiet vurderer, at en nybygget skole er den bedste løsning for politiet i forhold til sikkerhed og etablering af en moderne og fremtidssikret skole med optimale rammer og åbne læringsmiljøer.
Og det fremgår altså af rapporten og ikke af en beslutning fra min side, at den nye skole tidligst vil stå klar i løbet af 2019.
Det er en vurdering, Rigspolitiet har foretaget i samarbejde med Bygningsstyrelsen, som er statens byggesagkyndige rådgiver.
Vi kan altså med andre ord konstatere, at det er eksperternes vurdering, at det tager tid.
Lad mig gøre en ting klart: Det er fuldt ud muligt at uddanne de ekstra politifolk, vi lovede hinanden i flerårsaftalen, på den eksisterende skole i Brøndby.
Dem er vi allerede i fuld gang med at uddanne.
Men jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg ser frem til, at det bliver muligt at bo og tage en politiuddannelse også i det vestlige Danmark.
Rasmus Prehn (S), 2016-11-09:
Hvordan forklarer ministeren, at regeringen har udskudt den vigtige beslutning om placering af den vestdanske politiskole, en beslutning, som regeringen tidligere har lagt vægt på var meget vigtig og påtrængende at få taget?
Søren Pind (V), 2016-11-09:
Jeg kan i hvert fald sige, at jeg er fuldt opmærksom på situationen i Albertslund, og jeg har enorm sympati for planerne om byudvikling der, så når vi overvejer den løbende kapacitet, indgår det selvfølgelig også i de overvejelser.
Mattias Tesfaye (S), 2016-11-09:
Jeg kan høre, at jeg i hvert fald ikke kommer datoen nærmere.
Hvis regeringen på et tidspunkt vurderer, at der er mulighed for at lukke et udrejsecenter, vil regeringen så prioritere et udrejsecenter som det, der ligger i Albertslund, højere end andre udrejsecentre, som ikke indgår som en del af en kommunal udviklingsplan?
Søren Pind (V), 2016-11-09:
Regeringens opfattelse er simpelt hen den, at på grund af usikkerheden omkring, hvad der kan ske, særlig med de mange ikkeregistrerede flygtninge eller migranter, som er i Europa syd for Danmarks grænser, er tiden ikke til at lægge sig i for faste rammer i forhold til hvad, hvornår og hvordan.
Det er vigtigt, at myndighederne kan disponere og kan disponere meget, meget hurtigt.
Enhver, der kan huske, hvad der skete den 6. september i fjor og fremefter, vil vide, at det var en meget, meget ubehagelig situation for myndighederne, og jeg er endnu ikke til sinds at spille hasard med en situation, som kan genopstå, og hvor myndighederne så ikke har den tilstrækkelige kapacitet.
Hvad andre eksperter har sagt sådan løsrevet uden for citat i Folketingssalen, plejer vi jo ikke at forholde os til.
Jeg ved ikke, hvilken ekspert det er, hr. Rasmus Prehn sigter til.
Men jeg ved, hvad den ekspert, som staten har bedt om at vurdere det her, siger, og det er, at nybyggeri klart er at foretrække, og at den tid, det vil tage at etablere det, er nogenlunde den samme, om man bruger etableret byggeri eller nybyggeri.
Og det kan jeg da godt ærgre mig over, det skal ikke være nogen hemmelighed.
Men processen har nu engang været, som den har været, og nu ligger den rapport der altså, og den ønsker jeg ikke bare at feje af bordet.
Rasmus Prehn (S), 2016-11-09:
Jeg skal læse spørgsmålet højt: Hvordan forklarer ministeren, at regeringen har udskudt den vigtige beslutning om placering af den vestdanske politiskole, en beslutning, som regeringen tidligere har lagt vægt på var meget vigtig og påtrængende at få taget?
Det glæder mig, at justitsministeren anerkender, at det her kunne have været håndteret klogere og smartere og mere hensigtsmæssigt.
Det synes jeg er et skridt i den rigtige retning, tak for det.
Når nu man vælger at inddrage kommuner, som skal komme på besøg og fortælle om deres fordele osv., havde det så ikke været et klogt udgangspunkt at sige fra starten af: Jamen prøv og hør, der er tale om nybyggeri – og altså have en ekspertundersøgelse, inden man begyndte at involvere kommunerne?
Så havde de kunnet komme med et materiale, som matchede det ønske, der var, frem for at komme med eksempler på nedlagte skoler og alt muligt andet og bruge en masse tid og kræfter på det.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-11-09:
Altså, hvis jeg siger, at Bygningsstyrelsen holder et møde med dem, kan spørgeren være helt sikker på, at så holder Bygningsstyrelsen et møde med dem.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-11-09:
Så vil jeg spørge, om det er noget, som ministeren muligvis vil skubbe på med, eller – nu skal man passe på med garantier – om ministeren vil hjælpe forældrene med at få et møde.
For rideklubbens venner siger jo, at det har være umuligt at få Bygningsstyrelsen i tale.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-11-09:
Det gør Bygningsstyrelsen gerne.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-11-09:
Tak for svaret.
Jo, jeg kender Københavns Kommune særdeles godt, men jeg vil alligevel spørge, hvorfor det er, Bygningsstyrelsen ikke vil mødes med rideklubbens venner eller forældrene, når de gentagne gange har bedt om det.
Altså, synes ministeren ikke, det egentlig ville klæde Bygningsstyrelsen at tage et møde?
Mener ministeren, at det er fair at sætte en velfungerende fritidsklub, som tilmed løser en social opgave, på gaden, som det er ved at ske for fritidsklubben i »Ballonhangaren« på Islands Brygge?
Søren Pind (V), 2016-11-09:
Jeg må fastholde, at der ikke er nogen kommuner, der er blevet tvunget til at deltage, så den let polemiske betragtning, der ligger i, at vi skulle have tvunget nogen til noget som helst, er jeg ikke enig i.
Og i forhold til hele spørgsmålet om, hvorvidt man fra begyndelsen af kunne have sagt, at det også kunne være nybyggeri osv., vil jeg sige, at den chance eller mulighed jo hele tiden har foreligget.
Men det er da klart, at havde der været et ideelt etableret byggeri, som man bare kunne tage i anvendelse, så havde det da været det bedste for alle parter.
Det er imidlertid ikke tilfældet.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-11-09:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes dog faktisk, at hr. Lars Aslan Rasmussen i stedet for at rette henvendelse til mig skulle rette opmærksomheden mod Københavns Kommune, som han jo kender helt usædvanlig godt.
Fra statens side har vi nemlig flere gange forlænget lejekontrakten for at afvente Københavns Kommunes behandling af et tilbud om at købe ejendommen.
Københavns Kommune og Bygningsstyrelsen har ført flere drøftelser om mulighederne for kommunens køb af ejendommen, og Bygningsstyrelsen har strakt sig langt for at bidrage til en løsning inden for de rammer, de har.
Men Københavns Kommune har indtil videre valgt ikke at prioritere sagen og købe ejendommen til rideklubben.
Uanset at jeg naturligvis har stor forståelse for den beklagelige situation, som rideklubben er i, er det jo ikke statens opgave, men derimod Københavns Kommunes opgave at understøtte de formål, som rideklubben tjener.
Og så vidt jeg forstår, har Københavns Kommune for nylig igen ønsket at gå ind i drøftelser om et køb.
Det synes jeg lyder som en god idé, og mon ikke det, hvis Københavns Kommune mener det alvorligt, kan føre til en god løsning for rideskolen.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-11-09:
Mener ministeren, at det er fair at sætte en velfungerende fritidsklub, som tilmed løser en social opgave, på gaden, som det er ved at ske for fritidsklubben i »Ballonhangaren« på Islands Brygge?
Skriftlig begrundelse
På Islands Brygge ligger der nogle gamle bygninger, som Bygningsstyrelsen ejer, kaldet Ballonhangaren.
I dag huser de en fritidsklub med heste, hvor der går ca. 100 børn.
Der er en del børn fra udsatte familier, som nyder særlig godt af tilbuddet.
Fritidsklubben er kommet i klemme, fordi Bygningsstyrelsen ikke vil forlænge lejekontrakten med klubben, så de får en mulighed for at få bragt bygningerne i ordentlig stand og drive dette unikke klubtilbud videre.
Thomas Danielsen (V), 2016-11-10:
Tværtimod er vi fantastisk glade for, at Kriegers Flak kan levere verdenshistoriens billigste bud på en havvindmøllepark.
Det er jo helt fantastisk, og det bekræfter netop Venstres pointe i, at kan vi opsætte havvindmøller, som ikke generer nogen, så er der ikke ingen grund til at trække dem helt op på kysten, så de skal stå i strandkanten, måske faktisk til en pris, der er en lille smule højere.
Vi kan altid diskutere det med ledninger og ditten og datten.
Uagtet det, hvis det koster det samme i runde tal, vil ordføreren så ikke være enig med Venstre i, at det ville være mere ønskværdigt at få møllerne længere ud på vandet, så de ikke generer folk?
Vi er jo fantastisk glade for, at man kan have dem 15 km ude i vandet på Kriegers Flak, men vi er meget bekymret for at skulle sætte dem på Vestkysten, i øvrigt også lige på det her tidspunkt, hvor elektriciteten ikke rigtig bliver efterspurgt.
Det er også derfor, det er lidt forkert, når ordføreren siger, at man vil droppe dem.
Vi har foreslået at udskyde dem både i tid og i placering.
Vi er meget begejstret for den lave pris.
Kan vi også få den på Vestkysten, vil ordføreren så ikke være enig i, at det egentlig ville være bedre, hvis man kunne få dem lidt længere ud i vandet?