runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2023-11-08:
Vi har sådan set foreslået – det er det, der ligger i forslaget, i klimatilpasningsplanen – at den nuværende pulje, som stod til at udløbe, får lov til at fortsætte.
Men det er jo ikke kun os, der bestemmer det.
Vi skal forhandle om det, og det kan så enten være i forbindelse med finansloven eller den grønne fond; det er der, hvor vi foreslår, at man skal finansiere det tiltag.
Så vi foreslår sådan set, at præcis den pulje, der bliver nævnt, får lov til at fortsætte til gavn for konkrete digeprojekter m.m. de steder, hvor der er behov for at bygge digerne op, og det kan vi jo tydeligt se at der virkelig er behov for.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-11-08:
Ja, det er det.
Og der er også behov for afklaring i mange af de her 67 kommuner, som ikke ser ud til at få del i de her mange penge, som ministeren har øremærket.
Der synes jeg jo, det er interessant, om der så, når vi diskuterer finansloven, måske kunne komme yderligere beløb på end det oprindelige beløb på 0 kr., hvis vi kigger på det regeringsudspil, der kom; der var det på 0 kr.
Der vil jeg gerne spørge ministeren her på falderebet: Er det noget, som miljøministeren er enig med Venstres ordfører i?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-11-08:
Men hvis ministeren virkelig vil gøre noget godt for vores vandmiljø, og det har ministeren jo sagt, må han levere handling.
Og indtil nu synes jeg, at ministeren fører på antallet af pæne ord fra en minister i den her regering.
Nu er vi så kommet ind i den næste fase, hvor der skal leveres handling, og det er sådan set der, det er vigtigt, at man så ikke træder nogle skridt i den forkerte retning.
Vi er nødt til at tage alle virkemidler i brug.
Så hvis man kunne komme frem til, at kvægundtagelsen ikke bliver videreført i Danmark, ville der være mulighed for, at vi kunne flytte noget gødning fra kvægbrugerne og over på andre arealer.
Kan ministeren ikke se det?
Pernille Vermund (NB), 2023-11-08:
Tak for det.
Jeg spurgte for lidt siden statsministeren, om statsministeren personligt havde godkendt sigtelsen af Claus Hjort Frederiksen.
Det afviste statsministeren.
Kan justitsministeren bekræfte, at Justitsministeriet har godkendt sigtelsen af Claus Hjort Frederiksen, uden at statsministeren og Statsministeriet har været involveret eller godkendt det?
Peter Kofod (DF), 2023-11-08:
Hvorfor så lægge det et sted, hvor Folketinget er sat uden for døren?
Der er et stort mindretal i Folketinget, må jeg minde ordføreren om.
I forhold til hvad der er sket i Folketinget i 2020, må jeg sige, at jeg jo desværre ikke var medlem af Folketinget på det pågældende tidspunkt, og jeg tror heller ikke, at den pågældende ordfører er medlem af mit parti.
Så det må jo stå for andres regning.
Morten Dahlin (V), 2023-11-08:
Jeg er så glad for, at hr. Peter Kofod valgte at bruge sin taletid på mig.
For det gør, at jeg kan citere Dansk Folkepartis ordfører, der tilbage i 2020, da man nedsatte den første FE-undersøgelse, sagde følgende: »Jeg forstår egentlig ikke, hvorfor der er så stor en optagethed af den tidligere forsvarsminister, hr. Claus Hjort Frederiksen, men lad os sige, at det er der, og så kan jeg så bare sige for vores vedkommende, at vi er fuldstændig liberale, i forhold til hvad kommissionen måtte beslutte her.
Men det er jo ikke os, der skal bestemme, hvem der skal tales med, og det er egentlig svaret på spørgsmålet.«
Jeg synes, at Dansk Folkepartis ordfører dengang formulerede det krystalklart.
Og jeg vil gerne slå fast, og det har justitsministeren i øvrigt også gjort, at der ikke er nogen, der ikke kan afhøres i den her sag.
Uanset hvilken titel man har, uanset hvilket arbejde man har, og uanset hvilken ministerpost man måtte have, kan alle undersøges.
Der er ikke nogen, der på forhånd skal fritages fra at kunne undersøges.
Peter Kofod (DF), 2023-11-08:
Tak for det.
Jeg havde egentlig ikke troet, at jeg skulle bruge min korte bemærkning i den her debat på Venstre, men ordførerens tale ansporede mig.
Der var engang, hvor vores to partier fejrede hinandens sejre og begræd hinandens nederlag og med Claus Hjort Frederiksens ord var i en form for værdifællesskab.
Det er den Claus Hjort Frederiksen, der nu må hygge sig med familien, efter hvad ordføreren sagde i sin tale.
Det er lang tid siden, og nu er Venstre i regering med Socialdemokraterne.
I den forbindelse vil jeg bare spørge Venstres ordfører: Skal statsministeren afhøres?
Skal statsministeren afgive forklaring?
Skal departementschefen i Statsministeriet afgive forklaring?
Skal justitsministeren og hans departementschef afgive forklaring?
Morten Dahlin (V), 2023-11-08:
Vi har tillid til anklagemyndigheden i Danmark, ligesom vi også har tillid til efterretningstjenesterne i Danmark, og ligesom vi også har tillid til tre uvildige dommere, der er udpeget efter indstilling fra præsidenten for Vestre Landsret – altså uvildige, uafhængige dommere.
Jeg synes, det er ærgerligt, hvis der skal til at være en tendens i det her Folketing til, at man siger, at det undersøgelseskommissionsredskab, som har været brugt i mange år i Danmark, lige pludselig ikke er gyldigt eller ikke er uafhængigt, og at der således kun må være én undersøgelse i danmarkshistorien, man kan have tillid til, nemlig den, der har været foretaget som en granskningsundersøgelse.
Det synes jeg ville være meget uheldigt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-11-08:
Så lad mig stille mit spørgsmål på en anden måde.
Har Venstre haft tillid til anklagemyndigheden: at når anklagemyndigheden kommer og siger, at de vil have rejst en sag, er der også rent faktisk en sag?
Morten Dahlin (V), 2023-11-08:
I forhold til det sidste må jeg bare sige, at jeg ikke har adgang til sagens dokumenter eller sagens akter.
Jeg har adgang til de samme dokumenter som resten af Folketingets medlemmer.
Det vil sige, at jeg ikke har adgang til de fortrolige oplysninger.
Så det er umuligt for mig at svare på.
I forhold til det første vil jeg sige, at jeg har tillid til de tre uafhængige og uvildige dommere, og da vi havde debatten her i foråret og nedsatte første del af FE-undersøgelsen, var det jo også de usaglige hensyn, der skulle undersøges, og der var ikke nogen, der var i tvivl om, om man så holdt hånden over nogen ministre eller chefer, eller om partipolitiske eller personlige motiver kunne blive undersøgt.
Dengang var det helt fint.
Et bredt flertal af Folketinget støttede sådan set den undersøgelse.
Det, der var kritikken dengang, var, at man ikke tog den sidste halvdel med – altså det, der handlede om sagerne med Lars Findsen og Claus Hjort Frederiksen, og det gør man jo nu.
Og ligesom jeg var tryg, dengang man lavede den første del af undersøgelsen med et bredt flertal af Folketinget, er jeg også tryg nu.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-11-08:
Min største bekymring går egentlig på, at vi ender med en undersøgelse, som man så ikke kan have tillid til, og derfor vil jeg høre, om Venstre har noget imod, at der kommer til at stå, at man skal undersøge fejl og forsømmelser.
Der er nemlig en række strafferetsprofessorer, som har udtalt sig om det, og de siger, at det vil være godt at få ind.
Der er en anden ting, jeg vil spørge til.
Man kan nogle gange godt få en fornemmelse af, at der måske ikke var en sag, når man sådan følger debatten.
Vi ved jo ikke, hvordan den ville være endt, for den blev ikke ført, men det var jo rent faktisk sådan, at sagen ikke blev rejst før valget, men den blev rejst efter valget af tre partier i fællesskab, fordi I jo er tre partier i regeringen.
Så måske kan Venstre bidrage til opklaringen af, om Venstre troede på, at der reelt set var en sag at rejse.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-11-08:
Tak for det.
Vi har i dag en debat om, hvorvidt FE-sagen har haft konsekvenser for vores, Danmarks, samarbejde med andre efterretningstjenester.
Den bedste måde at sige noget fornuftigt herom må for mig at se være at citere FE's meget klare pressemeddelelse af 3. november 2023.
Det er en pressemeddelelse, hvor FE og PET samlet udtaler: »De danske efterretningstjenester kan på ingen måde genkende det billede, der gives af, at danske efterretningstjenesters samarbejde med udlandet er svækket som følge af straffesagerne ...
Det er lækagerne - og ikke vores forsøg på at stoppe dem - der udgør et problem for vores samarbejdspartnere.«
Der har i den offentlige debat om FE-sagen været fremsat en hel række absurde og i øvrigt for den demokratiske debat samt for tilliden til samfundsbærende institutioner dybt, dybt skadelige påstande om usaglige politiske og personlige motiver bag de centrale straffesager.
Helt ude på det konspiratoriske overdrev finder man eksempelvis det tidligere statsministerbærende parti Det Konservative Folkeparti, hvor forhenværende minister og nuværende finansordfører hr. Rasmus Jarlov har ytret: »Regeringen har forsøgt at smide en ledende oppositionspolitiker i fængsel på en falsk anklage og varetægtsfængslet og tilsyneladende bagvasket lederen af efterretningstjenesten, efter al viden at dømme fordi han var upopulær hos Statsministeriets departementschef.«
Det er i al sin enkelhed en udtalelse, der afslører en dyb mistillid til politiet, men også en dyb mistillid til Rigsadvokaten, til justitsministeren og til embedsværket.
Både statsministeren, den nuværende og den forhenværende justitsminister, Rigsadvokaten og PET-chefen har nemlig meget klart afvist, at der skulle ligge usaglige hensyn i sagen, og jeg vil i den forbindelse gerne citere direkte fra PET's pressemeddelelse af 6. november 2023, hvor PET-chef Finn Borch Andersen udtaler: »Jeg holder efter PET-loven justitsministeren underrettet om forhold af væsentlig betydning inden for efterretningstjenestens virksomhed, og om vigtige enkeltsager.
Det ændrer ikke på, at jeg igangsatte efterforskningen, og ingen fra politisk eller ministerielt niveau på noget tidspunkt har påvirket, hvordan PET's efterforskninger er blevet gennemført, eller om den skulle igangsættes.
« Jeg noterer mig, at Rigsadvokaten i øvrigt har sagt noget lignende.
I forlængelse af eksempelvis De Konservatives udokumenterede og absurde påstande finder Socialdemokratiet det klogt, at Justitsministeriet har besluttet at udvide den eksisterende FE-kommissionsundersøgelse, så vi kan få manet sådanne påstande om usaglige hensyn i FE-sagen i jorden.
Jeg vil gerne på vegne af Socialdemokratiet, Venstre og Moderaterne fremsætte følgende:
Forslag til vedtagelse
»Folketinget støtter, at der iværksættes en grundig kommissionsundersøgelse angående sagerne mod Lars Findsen og Claus Hjort Frederiksen.
Folketinget har tillid til, at tre uvildige landsdommere kan forestå undersøgelsen af, om der er varetaget usaglige hensyn i forbindelse med alle centrale beslutninger om iværksættelse og tilrettelæggelse af efterforskningen og retsforfølgelsen.«
Tak for ordet.
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-08:
Jeg er uenig med hr. Steffen Larsen, når han siger, at vi ikke ved, hvem der iværksatte forskellige skridt i efterforskningen.
Hr. Steffen Larsen kan jo gå ind på PET's hjemmeside under »Nyheder« og seneste nyt og se en række udtalelser fra PET's chef, hr. Finn Borch Andersen, som jo siger, at det er PET, der iværksætter de efterforskningsskridt, der skal til.
Det er også PET, der afgør grundlaget for sigtelse.
For mig som justitsminister og folkevalgt til det her Folketing er det afgørende i de her sager, som jeg også var inde på i min indledende besvarelse, om vi har lighed for loven, eller om vi ikke har lighed for loven.
Vi har lighed for loven, hvis det er sådan, at når vores myndigheder, vores politi, vores efterretningstjenester mener, at der er begået alvorlige kriminelle forhold af nogen, efterforsker man dem, man sigter dem, og man tiltaler dem for den sags skyld også, hvis man mener, at det kan føre til dom, men lader man være, alene fordi nogle af dem, der har begået de alvorlige kriminelle forhold, tilhører nogle af samfundets spidser, har vi ikke lighed for loven.
Steffen Larsen (LA), 2023-11-08:
Det her er jo en mærkelig sag, og jeg bemærker, at justitsministeren bruger ordet konspirationsteorier meget her.
Vi ved ikke, hvem der igangsatte en totalovervågning af Lars Findsen, så man bl.a. kunne orientere folketingspolitikere om hans sexliv.
Vi ved ikke præcis, hvad det er, der er foregået omkring rigtig mange af de her ting, som ligger foran os, og så må vi jo spørge os selv med hensyn til den store statshemmelighed om kabelsamarbejdet, som ifølge Højesteret slet ikke var en hemmelighed.
Hvis det var en hemmelighed, må man sige, at den måde, regeringen har håndteret det her på, har gjort, at alle nu kender til det; det har været et kæmpe reklamefremstød for kabelsamarbejdet.
Mener man så ikke, at man i hvert fald har begået nogle fejl et eller andet sted, og at de fejl eventuelt også politisk kunne ligge i Justitsministeriet, når man har startet sagen?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-08:
Grundforudsætningen for, at vores efterretningstjenester er i stand til lidt karikeret sagt at få informationer og efterretninger på den internationale byttebørs af hemmeligheder, som efterretningsarbejde jo er, er, at andre landes efterretningstjenester har tillid til, at man kan holde på en hemmelighed, at der ikke er lækager, og hvis der er lækager, at der vil blive slået ned på det.
Det, der er problemet, både hvis man skal foretage en undersøgelseskommission for åbne døre, men sådan set også lidt, hvis de her sager skulle have kørt for åbne døre, er, at man jo først, efter at der er sagt for meget, eksempelvis i en vidneafhøring, finder ud af, at der skulle døren nok i virkeligheden have været lukket – altså at det i praksis er svært at styre, hvornår dørene skal være åbne, og hvornår dørene skal være lukkede.
Martin Lidegaard (RV), 2023-11-08:
Jeg vil gerne vende tilbage til spørgsmålet om åbenhed.
For mig er der en verden før den 27. oktober og efter den 27. oktober, hvor Højesteret, som har været nede i alle sager og dokumenter i den her samlede historie, jo siger, at de finder det fuldt forsvarligt at køre delvis åbne døre; selvfølgelig lukker man, når der er noget hensyn til statens sikkerhed, der ikke tåler dagens lys.
Men Højesteret, landets allerallerøverste organ, vurderer, at det kan man gøre.
Derudover er en kommissionsundersøgelse noget andet end en retssag, så det kan jo også alene af den grund være anderledes.
Men i forhold til at have en åben tilgang til den her kommissionsundersøgelse der, hvor det ikke strider imod statens sikkerhedspolitiske interesser, kan jeg ikke se andet, end at det må regeringen da også have en interesse i, når Højesteret nu har fastslået, at det kunne man godt have.
Morten Dahlin (V), 2023-11-08:
Jeg siger bare, at jeg synes, at det, Dansk Folkeparti sagde dengang, var meget fornuftigt.
I forhold til hvorfor det er en god idé at lave en undersøgelseskommission, er det jo, fordi det er et redskab, jeg har tillid til, og som Folketinget tidligere har haft tillid til.
Jeg synes, det er meget ærgerligt, hvis man ikke længere har det.
Også her kan jeg bare citere fra debatten i 2020: »Derfor kan vi heller ikke med meget stor alvor her i Folketingssalen stå og kræve, at alt, hvad vores efterretningstjenester beskæftiger sig med, skal der være åbenhed omkring.«
Det var klogt i 2020, da Dansk Folkeparti mente det dengang.
Det er faktisk også ganske klogt i dag.
Pernille Vermund (NB), 2023-11-08:
Tak for det.
For lige lidt over et år siden stod ordførerens daværende formand og formanden for Konservative på et pressemøde, som jeg tror de fleste journalister husker, nogle borgerlige husker det med gru, og noget af det, der blev præsenteret dengang, var en ramme for en undersøgelse af beslutningen om hjemsendelse af topledelsen i FE.
Den havde alle borgerlige partiers logo på, og den var skrevet af Venstres sekretariat.
Har Venstre stadig den holdning, at de forhold, som fremgik af pressemeddelelsen, skal inkluderes i den undersøgelse, der bliver lavet nu?
Eller er den undersøgelse, der bliver lavet nu, hvor Venstre er gået i regering, anderledes beskyttende over for det politiske niveau, end man var klar til, da man sad i opposition?
Morten Dahlin (V), 2023-11-08:
Nu er det det andet spørgsmål, for jeg hører sådan set, at der ligger i det, hr. Martin Lidegaard nu siger, at han anerkender, at der er en enslydendehed i forhold til den FE-undersøgelse, der var i 2020, og den, vi foreslår nu.
Så er der spørgsmålet om åbne dør.
Skal det så være sådan, at dommerne undervejs, når de pågældende er på vej med et svar, dommerne tror er noget fortroligt, så trykker på en eller anden knap, og så går der en skærm ned foran journalisterne?
Der skal laves en offentlig, endelig beretning; det er klart, men jeg mener også, at vi må tage hensyn til vores efterretningstjenester og sige, at alt ikke kan foregå ude i den brede offentlighed.
Martin Lidegaard (RV), 2023-11-08:
Nej, men det skal være strengt nødvendigt, og derfor vurderer jo indtil flere juraprofessorer, at det sandsynligvis ikke vil ske, at man indkalder, sådan som kommissoriet er lavet, og det, der er sket, siden vi i 2020 havde den, er jo, at Højesteret har taget stilling til den her helt konkrete sag og i en offentlig afgørelse den 27. oktober har stadfæstet, at de ikke mener, at der er noget til hinder for – det var så i forhold til retssagerne – delvis åbne døre, men jeg kan bare ikke se andet, end det da også må have en betydning for, hvordan man vurderer muligheden for at have delvis åbne døre i en kommissionsundersøgelse.
Morten Dahlin (V), 2023-11-08:
Men det, hr. Martin Lidegaard siger, er jeg ikke enig i, for hvis man skal sammenligne den her undersøgelse med en anden, så kan den jo sammenlignes med den fra 2020, hvor man lavede den første FE-undersøgelse, og undersøgelsen i 2020 har præcis den samme ordlyd omkring indkaldelse af vidner som den undersøgelse, der blev vedtaget i foråret, og som vi nu foreslår at udvide.
Så når man skal sammenligne undersøgelseskommissioner, synes jeg, det rigtige sammenligningsgrundlag for en undersøgelse omkring efterretningstjenesterne må være den undersøgelseskommission, der tidligere er lavet omkring efterretningstjenesterne, med den fortrolighed, det nu indeholder.
Der er en en til en-overensstemmelse mellem ordlyden, der var for den FE-undersøgelse, der blev vedtaget i 2020 omkring vidneindkaldelse, og så den, der bliver lavet i dag.
Og jeg vil gerne slå fast, og det har justitsministeren også gjort flere gange, at der ikke er nogen, der ikke kan indkaldes som vidner, uanset om de har en cheftitel eller om de har en ministerpost.
Martin Lidegaard (RV), 2023-11-08:
Det er kun, fordi det er, som om hr. Morten Dahlin får det til at lyde, som om den her undersøgelseskommission er fuldstændig identisk i den type kommissorium og den mulighed, den har, for at indkalde vidner, som alle andre ville have haft.
Og der vil jeg bare for god ordens skyld gerne lige have, at det bliver bekræftet, at det er en helt anden type kommissorium, der ligger i den, der er i gang nu, og hvis regeringen får lov, også vil blive det i den udvidede kommissionsundersøgelse, derved at man kun kan indkalde mundtlige vidner, hvis det er strengt nødvendigt. Den begrænsning plejer vi ikke at lægge på undersøgelseskommissioner, og fordi den i det hele taget har et kommissorium, som er meget indsnævret i fokus i forhold til det, vi plejer at have ved andre undersøgelseskommissioner, kan man vel ikke bare lige sammenligne det helt og sige, at det er sådan, vi altid plejer at gøre det.
Der er jo lavet en helt særlig lov for at lave de begrænsninger i forhold til den igangværende kommissionsundersøgelse.
Morten Dahlin (V), 2023-11-08:
Men her bliver jeg nødt til at sige, at jeg har en uenighed med Liberal Alliance.
Det første opfatter jeg mest som politisk drilleri, for jeg slår meget klart fast, og det har justitsministeren også gjort ved flere lejligheder, at der ikke er nogen, der har hånden holdt over sig i den her sag, heller ikke politikere.
Det andet er en politisk uenighed.
Jeg mener simpelt hen ikke, at højt klassificerede oplysninger, som jeg og hr. Steffen Larsen som folketingsmedlemmer i dag ikke engang har adgang til, skal lægges frem i fuld offentlighed.
Og derfor er det vigtigt, at der er en vis fortrolighed i den her slags sager.
Naturligvis skal der offentliggøres en beretning bagefter.
Det støttede et bredt flertal i Folketinget i foråret; jeg håber, at der er et bredt flertal, der er lige så fornuftigt nu.
Steffen Larsen (LA), 2023-11-08:
Jamen det er jo netop her, problemet er – den manglende offentlighed omkring de her udspørgninger.
For bag lukkede døre kan man også nægte at svare, og man kan svare udenom, uden at det opdages, eller uden at det kan påtales, og det er lig med, at vi ikke får nogen klarhed.
Der kommer ikke til at være en klarhed, hvis man kan foretage det her bag lukkede døre.
Morten Dahlin (V), 2023-11-08:
Nej, på ingen måde.
Altså, der sidder tre uvildige dommere, der skal finde frem til, om der er taget usaglige hensyn, og så er det sådan set ligegyldigt, om det er en embedsmand, eller om det er en politiker, der har taget usaglige hensyn.
Og der er ikke nogen, der ikke kan blive udspurgt af de dommere; der er ikke nogen dokumenter, de ikke kan bede om at få.
Det er jo også derfor, det er væsentligt, at der er en vis fortrolighed omkring den her undersøgelse, netop så alt kan blive undersøgt.
Og er der taget usaglige hensyn, også af en politiker, så er det jo forkert, og det er det, der skal undersøges.
Det var det, et bredt flertal i Folketinget blev enige om tilbage i foråret, da vi diskuterede første del af FE-undersøgelsen, og det er den formulering, vi har kopieret, nu, hvor regeringen foreslår at udvide FE-undersøgelsen til at handle om hele FE-sagen.
Dengang støttede et bredt flertal i Folketinget det, og det håber jeg sådan set også at et bredt flertal i Folketinget vil gøre den her gang.
Steffen Larsen (LA), 2023-11-08:
Ved kun at spørge ind til usaglige hensyn, hr. Morten Dahlin, har man jo reelt tilrettelagt kommissionen på en måde, så det er meget lidt sandsynligt, at kommissionen kommer med en kritik i sidste ende, i hvert fald hvis man skal tro professorer Michael Gøtze og Jørgen Grønnegård Christensen.
Så er Venstre enige med os i Liberal Alliance og de professorer i, at usaglige hensyn er et snævert juridisk begreb, der tillader bl.a. statsministeren eller andre, hvis de skulle blive bedt om at komme for undersøgelseskommissionen, at svare udenom eller undlade at svare, som vi også hørte i spørgetimen i går?
Morten Dahlin (V), 2023-11-08:
Det er fuldstændig rigtigt forstået, og nu bliver der nævnt »partipolitisk«.
Det er jo meget bundet op på, at der er en mand, der har skrevet en bog, hvori han skriver, at han blev sendt hjem fra Forsvarets Efterretningstjeneste, fordi ministeren skulle – citatet er i hvert fald næsten korrekt – tælle til 90.
Det er jo så et partipolitisk hensyn, og et sådant hensyn ville være usagligt.
Det vil jeg gerne slå fuldstændig fast; det ville være usagligt, og hvis et sådant hensyn er blevet taget, er det noget, som den her kommission skal klarlægge og undersøge.
For det ville være forkert.
Pernille Vermund (NB), 2023-11-08:
Er det rigtigt forstået?
Morten Dahlin (V), 2023-11-08:
Jeg kan bekræfte, at det, Venstre før valget mente skulle undersøges, er det samme, som vi mener efter valget, og jeg kan også afkræfte, at den her undersøgelsesform, hverken den første del, som et bredt flertal i Folketinget vedtog tilbage i foråret, eller den del, som jeg håber et bredt flertal i Folketinget vil vedtage lige om lidt, på nogen måder skulle beskytte det politiske niveau.
Der er ikke lagt nogen beskyttelsesmekanismer ind her for, at ministre, hverken nuværende eller tidligere, ikke kan blive udspurgt af kommissionen eller ikke vil kunne udlevere dokumenter til kommissionen.
Selvfølgelig skal det politiske niveau også kunne undersøges.
Der skal undersøges, om der er taget usaglige – det kan være politiske, personlige eller økonomiske – hensyn i den her sag i alle ledder, også det politiske, og derfor er der ikke nogen, der holder hånden over det politiske niveau her.
Det ville være helt forkert, og jeg er sådan set også rigtig glad for, at justitsministeren flere gange har slået fast, at der ikke er nogen, der får holdt hånden over sig her, heller ikke, hvis de har en ministertitel.