runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2017-04-27:
Umiddelbart har jeg ikke noget problem med det.
Jeg synes jo, at det er rigtigt, at man ikke bare sådan skal gå lidt til højre og lidt til venstre.
Dér, hvor jeg måske vil komme med et lille men, er, at jeg ikke ved, hvad sådan noget koster.
Det kan jeg heller ikke umiddelbart se.
Det er altid min bekymring, for jeg ved, at vi skal finde pengene et eller andet sted, og som jeg siger, har jeg ikke en baglomme med noget i, og jeg ved ikke, om vi kan finde pengene nogen steder.
Jeg er for så vidt slet ikke uenig.
Det er rigtigt, at bildæk er en udfordring, og rigtig mange af bildækkene bliver også genbrugt, det er der slet ingen tvivl om.
Der, hvor problemet er og opstår, er i forbindelse med slitagen af bildæk, hvor det afgiver noget plast, som så, hvis ikke det bliver opsamlet i vores kloakker eller andre steder, jo altså ligger i naturen.
Sådan er det.
Med hensyn til rensningsanlæggene tror jeg også vi begge to ved, at der foregår en masse forsøg i forhold til at få opsamlet så meget som muligt, og det er jo også igen noget forskning, noget udvikling, der skal gang i.
Vi kan jo lave tonsvis af handlingsplaner herinde, men det, jeg synes er vigtigt – og det skal være min opfordring i forbindelse med sådan en sag her – er at appellere til den almindelige dansker ved at sige, at man faktisk kan hjælpe rigtig meget til selv.
Der er børnehaver, der samler de små runde kapsler fra mælkekartoner og sender til Aage Vestergaard Larsen.
Jeg ved godt, det ikke er det store, men det er nogle gange sådan, vi starter ting i Danmark, og som vi faktisk har været gode til.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-04-27:
Tusind tak til Dansk Folkeparti for opbakningen til intentionerne og ideerne bag forslaget, i forhold til at vi skal gøre noget ved det her plast.
Der er to elementer, som jeg gerne lige vil spørge ind til i ordførerens tale.
Det ene er vedrørende bildæk.
Det er sådan med bildæk, at de i øjeblikket bliver genanvendt og brugt til asfalt på vores veje, så man kan faktisk gøre rigtig meget med bildæk, uden at de nødvendigvis behøver at havne i vores natur.
Men man kan måske også forestille sig, at bildæk kan komponeres på en anden måde i fremtiden, og Danmark er faktisk et af de lande, der er innovative på det her område med hensyn til at skabe nytænkning.
Det andet, jeg gerne vil kommentere, er vedrørende rensningsanlæggene.
Rensningsanlæggenes effektivitet kender vi ikke helt i forhold til mikroplast.
Vi har brug for flere undersøgelser af det, for noget tyder på, at de kan tage de store mængder plast, altså det, der indeholder store mængder mikroplast, men de meget mikroskopiske mikroplastting bliver ikke fanget af rensningsanlæggene.
Det ser vi allerede også med luftforureningen, hvor vi har udfordringen, og det samme kan gælde i forhold til rensningsanlæggene.
Så der er noget, der tyder på, at vi skal have mere viden, og det er også en del af det, der ligger i forslaget.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-04-27:
Jeg brænder for at løse opgaven.
Jeg synes, det er forfærdeligt at se den mængde mikroplast og plast, der er i vores farvande, jo ikke bare i Danmark, men i høj grad i Asien og andre steder.
Jeg har selv været med Plastic Change ude at sejle og prøvet at lave opsamling.
Det mener jeg virkelig grundlæggende set.
Derfor er jeg selvfølgelig optaget af at få lavet en plan, der også på sigt har de prioriteringer, der er nødvendige.
Det vil bero på en politisk drøftelse.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-04-27:
Jeg noterer mig, at Socialdemokratiet næsten lyder som plastindustrien, hvis miljøpolitiske chef på Altinget her for nylig sagde: Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi bifalder den overordnede intention.
Det er jo godt, at der er så mange, der bakker op om den overordnede intention, men ordføreren siger samtidig også, at det skal være konkret.
Og hvis det skal være konkret i en handlingsplan, forudsætter det jo også, at vi kommer i gang nu.
Og derfor vil jeg gerne høre Socialdemokratiets indstilling til det her med at vente på EU.
Hvor står Socialdemokratiet i forhold til en tidsplan for det her?
Nu regner Kommissionen selv med at komme med deres plaststrategi i december måned, og jeg er jo glad for, at de er blevet tvunget til at lave en plaststrategi, bl.a. af SF's tidligere folketingsmedlem og nuværende europaparlamentariker fru Margrete Auken – hun har været parlamentets rapportør på det her, og hun er jo en ihærdig kvinde.
Men jeg vil sige, at i den forbindelse forventer jeg sådan set ikke at vi bare kan sidde og vente på tingene.
Men jeg håber sådan set, at vi kan skubbe lidt på, så Socialdemokratiet måske kan være en lille smule mere progressive, end regeringen er.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-04-27:
Jamen jeg synes faktisk, at vi med det, jeg har sagt i dag, til fulde lever op til den bæredygtighedssatsning, som vores principprogram er udtryk for.
Altså, hvis jeg skal pege på tre ting, som er vigtige for Socialdemokratiet, er bæredygtighed den ene af dem.
Så det er noget, vi går op i både i ord og handling, og det er også derfor, jeg siger, at det her problem skal håndteres seriøst og meget, meget konkret.
Og jeg er helt overbevist om, at vi kan komme i gang med at arbejde på vores handlingsplan, allerede inden EU kommer med noget i slutningen af 2017.
Men der er dog ikke så længe til slutningen af 2017, så lad os se, om ikke tingene kan køre parallelt.
Jeg vil meget gerne bidrage til, at vi både skubber på regeringen og på alle andre parter, sådan at vi finder nogle gode løsninger.
Christian Poll (ALT), 2017-04-27:
Der bliver jo talt meget om nogle af de i virkeligheden små kilder, f.eks. kosmetik.
Og som ministeren også nævnte, har Miljøstyrelsen jo lavet en undersøgelse, der viser, at vi har nogle langt større kilder, som kræver forskning, f.eks. sådan noget som bildæk.
Så jeg tænker, at der virkelig er behov for, at vi sætter ekstra penge ind og ekstra fokus på det her område.
Og jeg vil bare høre, om ministeren også brænder for det på den måde, at der skal presses på i forhold til finansloven.
Christian Poll (ALT), 2017-04-27:
Jeg synes lige, det sidste var super spændende, altså at kommunerne har så forskellige regler for, hvordan man sorterer eller ikke sorterer sit affald.
Der er jo et overordnet rammedirektiv for affald, der siger, at man skal genanvende det, man kan, men at det også afhænger af prisen og de tekniske muligheder.
Så jeg ville bare høre, om det er rigtigt forstået, at vi kan snakke videre om det med at få set på, hvordan kommunerne kan håndtere affald mere ensartet, sådan at en borger i Vordingborg i sidste ende skal gøre det samme med sit affald som en borger i Skive, og at det kan give mening.
I den sammenhæng er der jo også hele den store diskussion om, i hvor høj grad vi skal brænde vores affald, og om vi skal væk fra det, som vi jo gør meget i Danmark.
Mette Abildgaard (KF), 2017-04-27:
Jeg har generelt meget stor respekt for det kommunale selvstyre, men man må bare sige, at det kommunale selvstyre giver betydelige udfordringer på det her område.
Som det er i dag, kan virksomheder jo sælge deres affald til private, og der ser vi faktisk at man er bedre til at genanvende plast, fordi det er nemmere for private virksomheder at gå ind og opkøbe på baggrund af den virksomhedsordning, der er.
Det er sværere med den ordning, man har med kommunerne, som det er i dag.
Jeg har ikke den endelige løsning – det vil jeg være helt ærlig at sige – og der må også være respekt for kommunale forskelle.
Men danskerne er ekstremt forvirrede på det her område, og vi bliver nødt til at tage dem i hånden, hvis vi vil sikre et bedre resultat på det her område.
Christian Poll (ALT), 2017-04-27:
Det er jeg glad for at høre og meget enig i.
Mette Abildgaard (KF), 2017-04-27:
Jeg har svært ved på nuværende tidspunkt at vurdere, hvad det her vil koste i kroner og øre, men jeg vil sige, at det ligger Det Konservative Folkeparti meget på sinde, og at vi er meget åbne over for at bringe det ind i finanslovsforhandlingerne.
Jeg har en lille liste, som jeg noterer gode ideer på, og det står bestemt på listen, det her.
Det kan jeg godt afsløre.
Men de forhandlinger tager vi naturligvis, når vi kommer dertil.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-04-27:
Det er, fordi jeg har en tillid til, når jeg taler med de forskellige virksomheder og brancher, og man siger, at man mangler rigtig, rigtig mange mennesker inden for bestemte områder, at det så er rigtigt.
Mit udgangspunktet er ikke, at danske virksomheder lyver; mit udgangspunkt er, at det har de brug for.
Og det kan være på mange forskellige lønniveauer.
Så længe det er på ordentlige løn- og arbejdsvilkår, kan jeg slet ikke forstå, hvordan 400.000 kr. pludselig bliver til en ringe løn.
Christian Poll (ALT), 2017-04-27:
Jeg vil også begynde med at takke SF for det gode initiativ.
For os i Alternativet ligger det helt centralt at arbejde på så mange linjer som muligt, der fører frem til en cirkulær økonomi, så vi kan forlade vores brug og smid væk-samfund.
Og hvad angår plast, har vi jo især fra Enhedslistens ordfører hørt mange af de tekniske detaljer om plast, så dem vil jeg ikke gentage.
Det holder for godt.
Jeg har fundet et eksempel fra min taske.
Jeg har før brugt eksempler til samråd på en deodorant, og her har jeg et brilleetui.
Det er jo et eksempel på, at vi simpelt hen bruger et plastmateriale, som kan holde i 10-20 år på noget, som i virkeligheden kun har et behov for at holde i en måned eller to, mens produktet er i brug eller endda som emballage, mens det er i butikken.
Og der bliver vi simpelt hen nødt til at indrette vores samfund anderledes, sådan at især emballager bliver meget mere præcist designet til kun lige at holde til det, det skal holde til, f.eks. en måned i en butik eller et år i sådan et forbrugsprodukt.
Jeg er stolt over at være medstiller på det her forslag, fordi jeg synes, det kommer godt rundt, og jeg er rigtig glad for, at alle partier indtil nu har været positive over for forslaget og siger: Lad os finde ud af noget, lad os få lavet en handlingsplan.
Regeringen har også meldt det ud.
For os er det vigtigt, at det bliver ambitiøst, fordi Danmark jo har en tradition for at gå foran og gøre det rigtig godt, når vi går foran, også til glæde for dansk erhvervsliv.
Vi kan så meget, når vi laver handlingsplaner, hvor der er midler bag, hvor forskningsverdenen kommer til fadet, og hvor vi kan udvikle nye metoder, der kan løse nogle af de problemer, vi står over for.
Derfor har vi også i vores forslag fremhævet, at vi mener, vi skal inddrage kommuner, vi skal inddrage civilsamfundet.
Det er f.eks. miljøorganisationerne, som jo er nogle af de stærkeste på det her område.
Ministeren nævnte selv Plastic Change, den nye ngo, som arbejder specifikt med det her område, og Danmarks og andre store ngo'er er jo alle yderst aktive inden for plastområdet, fordi det simpelt hen er så stort et verdensomspændende problem og også et problem i Danmark.
Så jeg håber, at vi kan finde frem til en fælles tekst, som vi kan finde flertal for i udvalgsarbejdet, sådan at vi kan få skabt en god ramme om at kunne lave en fælles handlingsplan for hele Folketinget.
Pia Adelsteen (DF), 2017-04-27:
Også i den grad.
Jeg er ikke ligeglad med EU, men jeg synes sagtens, at vi kan starte herhjemme og lave en national handlingsplan, som jeg også sagde i min tale.
Hvis EU så kommer haltende bagefter, må de jo komme haltende bagefter, og så kan det være, at de kan lære af vores gode handlingsplan.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-04-27:
Jeg vil gerne spørge partiet Venstre, fordi ministeren repræsenterer jo hele regeringen, og derfor vil jeg gerne spørge partiet Venstre, om Venstre mener, at der skal midler på finansloven for 2018, så man faktisk kan levere på EU's plaststrategi og på en eventuel dansk handlingsplan.
Erling Bonnesen (V), 2017-04-27:
Så kan det jo sikkert ikke undre spørgeren, at jeg svarer nogenlunde på samme måde, som min gode minister, nemlig at vi jo ikke sidder midt i finanslovsforhandlingerne nu, men jeg ser også det vigtige i, og jeg tror også, at det er det, der er tankerne hos bl.a. SF, som er medforslagsstiller på det her, at man får kigget lidt på intentionerne for at tage fat på drøftelser om nogle af de her problemstillinger.
Det her er ikke en finanslovsforhandling, så det skal vi ikke prioritere på nuværende tidspunkt.
Der må vi jo så sige, at det jo kan være, at SF bliver indbudt til nogle finanslovsforhandlinger, og så kan man jo selv have nogle økonomiske spørgsmål med.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-04-27:
Det var sådan en lille smule mere afvisende end ministeren, fordi ordføreren ved jo lige som mig, at SF nok ikke bliver finanslovspartner for regeringen.
Vi kommer til alle forhandlinger, vi bliver inviteret til.
Men det vil sige, at ordføreren siger, at vi ikke var i regeringens eget udspil til finanslov, for ordføreren ved jo lige så godt som mig, at regeringens udspil til finanslov jo er ved at være færdigt nu, og det, ordføreren så siger, er, at man skal forhandle det ind i det finanslovsudspil, som regeringen har lavet.
Erling Bonnesen (V), 2017-04-27:
Eftersom spørgeren selv har været minister, ved spørgeren jo udmærket godt, at den til enhver tid værende finansminister plejer at skulle fremlægge forhandlingsoplægget sidst i august, og der er jo trods alt til et stykke tid til endnu.
Så jeg skal hverken foregribe det ene eller den andet, men det er klart, at det forberedende arbejde er i gang.
Jeg skal ikke på nuværende tidspunkt på nogen måde kommentere, hvad der forventes at være med i regeringens udspil til finanslovsforhandlinger.
Christian Langballe (DF), 2017-04-27:
Altså, det, der irriterer mig ved ordførerens påstand, er jo, at vi så nu kan begynde at diskutere dobbelt statsborgerskab.
Jeg er simpelt hen uenig i den præmis, og det har jeg så også meddelt ordføreren i anden sammenhæng, altså at den eneste diskussion om dobbelt statsborgerskab drejer sig om, at man så skal smide nogen ud.
Det mener jeg simpelt hen ikke er den eneste diskussion, der består, i forhold til hvad statsborgerskabet er, og derfor vil jeg godt frabede mig, at det gøres til en eller anden form for idioti, som jeg står og fremfører her, at jeg fastholder enkelt statsborgerskab.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-04-27:
Jeg kan godt forstå, at det er irriterende, at man bliver gjort opmærksom på konsekvenserne af sin politik.
Det kan jeg godt forstå, men det er altså konsekvenserne.
Så er det fair nok, hvis man siger, at det for en er så vigtigt at bekæmpe dobbelt statsborgerskab, at folk kun har ét statsborgerskab, at man er villig til at betale prisen, som er, at man altså så ikke kan udvise terrorister.
For man kan ikke tage statsborgerskabet fra dem, for de har ikke noget andet.
Men man kan ikke lade, som om det ikke har nogen konsekvenser, hvis man fjerner det dobbelte statsborgerskab.
Det har altså den konsekvens, at man så ikke kan udvise terrorister, hvis de er danske statsborgere.
Man kan ikke tage statsborgerskabet fra dem, fordi de ikke har et andet statsborgerskab, og der så ikke er noget land, man kan vise dem hen til.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-04-27:
Enhedslisten kan ikke støtte det her beslutningsforslag.
De mennesker, som forslaget handler om, har boet her i landet i mange år, måske hele livet, og det er for os at se ikke rimeligt, at Danmark som land fralægger sig ansvaret for dem og sender dem til et andet land.
Enhedslisten mener generelt, at vi skal være vældig tilbageholdende med at fratage folk deres danske statsborgerskab.
Hvis det er opnået ved svig, synes vi, det giver mening, men vi er sådan set kritiske over for den eksisterende mulighed i indfødsretslovens § 8 b for at fratage folk statsborgerskabet, fordi de har overtrådt bestemmelser i kapitel 12 eller 13 i straffeloven, altså forbrydelser mod statens sikkerhed m.v.
Netop på baggrund af den eksisterende bestemmelse i indfødsretslovens § 8 b er det sådan set også svært at forstå meningen med det her beslutningsforslag, sådan som ministeren også har peget på, fordi de regler om at forbyde mennesker at rejse ind i bestemte områder, som Folketinget vedtog sidste år – imod Enhedslisten, Alternativet, De Radikale og SF's stemmer – jo står i straffelovens kapitel 13.
Det er altså allerede i dag muligt at fratage personer deres danske statsborgerskab, hvis de rejser ind i de her forbudte områder, og det pegede ministeren jo som sagt også på i sin tale.
Vi er altså i Enhedslisten imod forslaget af to grunde, dels fordi vi mener, at man generelt skal være varsom med at fratage folk deres statsborgerskab, dels fordi forslaget virker helt formålsløst, al den stund at et flertal i Folketinget jo sidste år allerede har skabt den retstilstand, som Dansk Folkeparti altså ønsker på det her område.
Og så vil jeg da slutte af med at bakke hr. Jan E. Jørgensen fra Venstre helt op: Det er jo absurd fra Dansk Folkepartis side på den ene side at være imod, at man kan have statsborgerskab to steder, og på den anden side igen og igen at tale om, at flere skal have frataget deres statsborgerskab og udsendes.
For hvor søren skulle man dog sende dem hen, hvis ikke de havde statsborgerskab et andet sted?
Hvis Dansk Folkeparti fik sin vilje og fik vedtaget, at man ikke kan have dobbelt statsborgerskab, så ville det forslag, vi behandler i dag, jo være meningsløst, fordi de mennesker så ikke kunne sendes noget sted hen. Vi støtter ikke forslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-04-27:
Vrøvl og sludder?
Hvor har hr. Christian Langballe det fra?
Hvis man fratager folk deres danske statsborgerskab og de ikke har et andet, er de statsløse, og så kan man ikke vise dem ud, for så er der ikke noget land, man kan vise dem hen til.
Det er sådan set ikke særlig svært at forstå, så det har ikke noget med vrøvl og vås at gøre.
Det kan jo ikke være sådan, at den ene hånd i Dansk Folkeparti ikke ved, hvad den anden hånd laver.
Der må være en sammenhæng i tingene, og det er der ikke.
Der er ikke hoved og hale i Dansk Folkepartis politik, for man kan ikke på den ene side forbyde dobbelt statsborgerskab og på den anden side sige, at vi skal udvise danske statsborgere, der har begået terror.
Det hænger bare ikke sammen.
Det er jeg nødt til at sige.
Det har ikke noget med vrøvl og vås at gøre.
Sådan er det.
Med hensyn til om vi kan gøre mere for at hjælpe med at rejse bevisbyrden for, at man har begået terror, er det da muligt, at der er noget at se på dér.
Men det må altså være sådan, at man er uskyldig, indtil det modsatte er bevist.
Det gælder i alle sager, og det gælder selvfølgelig ikke mindst i de alleralvorligste sager, som handler om terror.
Det tror jeg også vi dybest set er enige om.
Lotte Rod (RV), 2017-04-27:
Jeg synes, det er vanvittigt, at nogen kan finde på at rejse til Syrien og kæmpe imod alt, hvad jeg tror på, og imod os som land.
Derfor er det også rimeligt, at man kan tage passet fra folk, og sådan set også, at man kan tage statsborgerskabet fra folk, der gør det, så længe de ikke bliver statsløse.
Det, Dansk Folkeparti så lægger op til her, er, at man også skal kunne tage det fra folk, som ikke er dømt.
Den går altså ikke.
For mig er det fuldstændig ude i hampen, at Dansk Folkeparti på den her måde vil gøre op med et af de mest grundlæggende principper, der er i et frit land, nemlig at man er uskyldig, indtil man er dømt.
Så for en gangs skyld er Radikale Venstre og integrationsministeren enige.
Jeg sætter stor pris på det, når det sker.
Så ligesom alle andre ordførere her i salen i dag siger Det Radikale Venstre nej til det her forslag.
Christian Langballe (DF), 2017-04-27:
Tak, formand.
Jeg vil godt indlede med at sige tak for debatten, skønt jeg jo ikke opnåede det, som jeg gerne ville.
Det er mit forhold til det her forslag.
Jeg er helt sikker på, at det her forslag på et eller andet tidspunkt nok skal slå rod, for jeg tror simpelt hen, at problemerne er alt for alvorlige til, at de forsvinder af sig selv.
Man kan jo sige, at det saglige udgangspunkt for, at vi overhovedet har den her diskussion i dag, er, at et flertal af Folketingets partier jo igennem en årrække har delt ud af statsborgerskaber til folk, som de ikke anede hvem var, og de vidste heller ikke, hvilke forudsætninger de kom med.
Det er jo i sig selv ulykken, som gør, at vi nu står og diskuterer noget, hvor det er meget vanskeligt at rulle tingene tilbage.
Det er utrolig vanskeligt, og man kan ikke bare begynde på en frisk, når man har givet statsborgerskab til forskellige mennesker og islamister, som kun vil den danske stat det ondt.
Vi har diskuteret det her, og vi kommer til at diskutere det her i fremtiden, altså at der er folk, der igennem Grimhøjmoskeens ekstreme forkyndelse bliver hvervet til at tage ned til Islamisk Stat, og der er det min pointe og vores pointe som parti, at det, at man associerer sig med det dernede og tager derned, i sig selv er kriminaliserende.
Man tager jo ikke ned til fronten i Islamisk Stat for at se på mærkelige blomsterarter eller andet, man tager da selvfølgelig derned, fordi man sympatiserer med dem.
Jeg tror bare, at vi kommer til at se, at hele den terrorvirksomhed, der foregår i de vestlige lande og i Europa, tager mere og mere til.
Så vil jeg godt lige adressere Jan E. Jørgensen.
Vi er jo meget enige med Venstre i mange ting, og det vil jeg gerne rose, men det passer ikke, når han fremstiller det på den måde, som han gør.
For det første er diskussionen af, hvad et statsborgerskab er, helt principiel og afgørende.
For os er det sådan, at hvis man har dansk statsborgerskab, er det, fordi man ubetinget og udelt forbinder sig selv med Danmark, og at man er loyal i forhold til det danske samfund.
Det ville ikke gøre nogen som helst forskel i forhold til de her lande.
I Marokko kan man ikke uden videre frasige sig sit statsborgerskab, og det samme gælder faktisk også i Tyrkiet.
Jeg var inde at kigge i den tyrkiske lov, og der står, at man altså ikke kan frasige sig sit statsborgerskab uden videre, det er meget svært.
Og derfor har man normalt i forhold til mange folk, der er kommet med de her ekstreme standpunkter fra Mellemøsten, allerede i forvejen givet dobbelt statsborgerskab.
Så den diskussion er bare en anden, kære hr. Jan E. Jørgensen, det er en anden diskussion, vil jeg mene.
Nu er jeg så sikker på, jeg vil få et spørgsmål fra hr. Jan E. Jørgensen, og så vil jeg svare på det igen.