runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dahl (LA), 2021-04-26:
Tak for ordet.
I Danmark er det sådan, at pengene til barnets skolegang følger barnet.
Medmindre forældrene vælger et tilbud i en friskole eller i en privatskole, følger pengene barnet med et fradrag på 24 pct.
Det fradrag synes vi simpelt hen ikke er rimeligt.
For det første skal det være muligt for forældrene at honorere undervisningspligten uden at være tvunget ind i det system, som statsmagten organiserer.
Det er jo en ret, som forældre har haft lige siden grundloven i 1849.
Men der er også en anden grund, og det er spørgsmålet om monopoler.
For hvad enten et monopol er offentligt eller privat, viser erfaringen, at monopoldannelse er af det onde; monopoldannelse fører altid til en sløset kontrol med omkostningerne, og det fører til faldende kvalitet.
Friskoler og privatskoler er forældrenes mulighed for at stemme med fødderne, hvis den lokale skole ikke fungerer, eller hvis der er reformivrige politikere, som gennem en lang årrække har forringet folkeskolen ved hjælp af dårligt udtænkte og dårligt gennemførte reformer.
Det, som regeringen ønsker, er jo det modsatte af at forhindre monopol – og det er jo at skabe nye offentlige monopoler på områder, hvor der ikke har været det tidligere, og få det offentlige til at stå stærkere de steder, hvor monopolet bliver udfordret – og det er altså ikke den rigtige vej at gå.
Det er rigtigt, at de tre partier bag forslaget ikke er fuldstændig enige om, hvor koblingsprocenten skal være, men den måde, man kunne løse det her på, kan man se ved at gå ind på LA's 2030-plan – en glimrende plan, som er gennemregnet og gennemfinansieret og gennemarbejdet – og i den plan er koblingsprocenten hævet til 80, og det er fuldt finansieret.
Så det er altså én løsning, men da de tre forslagsstillere jo ikke selv har flertal, vil der under alle omstændigheder være en forhandling.
Og vi ved jo fra sidste valgperiode, at de andre partier ikke er gået til valg på at realisere vores program.
Men vi synes, at det her er et godt forslag, det er et godt oplæg til, at Folketinget kan starte nogle forhandlinger, og derfor skal man selvfølgelig bakke op om vores forslag, sådan som vi selv gør.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-26:
Nej, det er også fint – ordføreren var så sød at sige tidligere, at Nye Borgerlige jo havde ret, når vi angreb Dansk Folkeparti for, at de ikke længere havde en borgerlig økonomisk politik, og at det jo så var gået lidt ned ad bakke siden 1997.
Det er rigtig fint at få ros for det, og det hænger jo sådan set også sammen med det, som vi står og snakker om her, for det handler om, at man skal lade pengene følge det enkelte barn; det handler jo ikke om, at staten skal støtte, for de penge, der er i staten, er danskernes penge – det er jo danskernes egne penge.
Så det her handler om, altså når man hæver koblingsprocenten, at pengene skal følge det enkelte barn, og at folk skal have mulighed for at vælge lige præcis den skole, de ønsker, og at man i højere grad skal ligestille skolerne.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge Dansk Folkeparti, om Dansk Folkeparti ønsker at hæve koblingsprocenten, eller om de sådan set mener, at staten er bedre til at forvalte de her penge.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-04-26:
Det har vi været igennem hele vores politiske historie, og det er vi fortsat.
Vi er ikke med i dette beslutningsforslag, og vi kan heller ikke støtte det, og jeg synes egentlig, det er skrevet overraskende hurtigt og løst.
Man vil hæve procenten, men til hvad?
Er det til 76,01 pct.?
Er det til 99,9 pct.?
Det fremgår ikke rigtig.
Man fortæller heller ikke, hvordan man vil finansiere en eventuel hævelse af koblingsprocenten.
Den er i dag på 76 pct.
Vi synes, det er et fint niveau, og vi har jo, mens Dansk Folkeparti havde lidt større indflydelse end i dag, sammen med de borgerlige partier hævet koblingsprocenten fra 71 pct. til 76 pct., og det er 350 mio. kr., som friskolerne samlet set har fået som tilskud fra staten.
Jeg hører ikke noget ønske fra privat- og friskoleforeningerne om, at de vil have et højere tilskud – de synes egentlig, at niveauet er godt, som det er – og så er der jo også det at sige til det, som ministeren også har henvist til, at muslimske friskoler også vil blive styrket med dette forslag.
Så kan man jo komme og sige, at man er imod muslimske friskoler, men fakta er, at de, hvis vi hæver koblingsprocenten, så vil få flere midler, og vi ønsker ikke at give dem flere midler, end de har i forvejen.
Jeg kan så også undre mig lidt over, hvorfor udpræget liberalt indstillede partier vil øge den statslige støtte til noget, der er privat.
I de områder, hvor der er op mod 30-35 pct. elever, der går på en friskole, fungerer Danmark stadig væk.
Men vi er altså imod at hæve koblingsprocenten, når det ikke engang er et ønske fra sektoren selv, og når forslaget så ovenikøbet er så løst skrevet, at man ikke engang kan fortælle, hvad den skulle være.
Liberal Alliance gik tidligere ind for 80 pct., og det var da til at forholde sig til.
Vi syntes, det var for højt, men det var da til at forholde sig til.
Så ordførerne bag beslutningsforslaget skylder os egentlig at fortælle, hvor højt de vil hæve den koblingsprocent, og hvor de vil finde finansieringen, og der har – synes jeg – nok især Nye Borgerlige et problem.
Jeg ved jo, at man vil spare 110 mia. kr. på statsbudgettet.
Her vil man så øge de støttepenge.
Når vi så har fjernet de 110 mia. kr. fra statsbudgettet og skal finde nogle ekstra penge til de her friskoler, hvor skal de så komme fra?
Det mangler jeg simpelt hen et svar på.
Nye Borgerlige fik ros tidligere i dag fra Dansk Folkeparti.
Det får de så ikke her i forbindelse med dette.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-26:
Det er selvfølgelig klart, som det også er meget tydeligt, og det ved ministeren sådan set også godt – det har vi stillet forslag om før; det blev desværre stemt ned – at vi ikke ønsker, at skoler baseret på islamiske værdier skal modtage offentligt tilskud, slet ikke.
Det er sådan set ret åbent.
Det er ikke noget, vi putter med.
Det er noget, vi er ret stolte af, for det er galimatias, at det overhovedet foregår.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren helt konkret, for nu siger ministeren det her med at bruge offentlige midler: Anerkender ministeren ikke, at de her offentlige midler er danskernes egne penge?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-04-26:
Nu er jeg lidt usikker på, hvad det er, der menes med det der med det ideologiske.
Altså, mig bekendt er det sådan, at ordføreren har undervist på en folkeskole, mens jeg har været på en privatskole.
Men altså, sådan kan sammenhænge selvfølgelig alligevel være lidt omvendte, ikke?
Jeg vil sige det sådan, at hvis Nye Borgerlige har et problem med, at de muslimske friskoler får flere penge, er det da mærkeligt, at man har stillet et forslag, som vi sidder og behandler lige nu her i Folketingssalen, og som ellers vil have præcis den konsekvens.
For det er jo præcis det, der vil være konsekvensen af det her.
Der er så også en række andre skoler, der vil få andel i pengene, men stemte et flertal i Folketinget for det, der ligger her, så er det da præcis det, der vil ske.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-26:
Tusind tak.
Nu nævner ministeren ideologi, og man kan jo måske anføre, at ministeren og regeringen selv fører et ideologisk korstog imod private: generelt daginstitutioner, skoler osv.
Det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at spørge til, når vi taler om det her, er det her, ministeren nævner med en fælles skole.
Vi er jo sådan set fuldstændig enige: I Nye Borgerlige ønsker vi det heller ikke.
Men vi anerkender bestemt, og jeg synes faktisk, det er prisværdigt, at der er fri- og privatskoler rundtomkring i Danmark, som bare leverer et rigtig godt stykke arbejde, som folk vælger til.
Merete Scheelsbeck (KF), 2021-04-26:
Jamen jeg tror ikke, at ordføreren hørte mig rigtigt, for jeg synes faktisk, det er fint nok, og vi vil gerne kigge på det med, om »ikkeparat« er den rigtige formulering, eller om vi hellere skal have noget fokus på, hvad man er parat til, og dermed også have fokus på, hvad man kan komme ud i, og ikke, hvad man er begrænset i.
Jacob Mark (SF), 2021-04-26:
Jeg vil egentlig bare gerne høre om logikken i at vurdere et ungt menneske ikke uddannelsesparat, hvis det unge menneske rent faktisk er parat til f.eks. 10. klasse; efterskole; den forberedende grunduddannelse, hvor man er i et værksted; en erhvervsskoleuddannelse, hvor man er på en virksomhed og tilbage på skolen; eller et særligt tilrettelagt uddannelsesforløb, som er til dem, der er allermest udsatte.
Hvorfor skal unge, som måske ikke er parate til et gymnasium, men som er parate til det, jeg nævnte, dog have det stempel, at de ikke er uddannelsesparate?
Hvad er logikken?
Merete Scheelsbeck (KF), 2021-04-26:
Tak for det, og tak for ordet.
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at uddannelsesparathedsvurderingen grundlæggende er fornuftig.
Det er ikke hensigtsmæssigt at sende unge mod uddannelser, de ikke har forudsætningerne for at gennemføre.
De skal vide, om de har tilstrækkelige faglige forudsætninger til et givent uddannelsestilbud, ellers ved de unge jo heller ikke, hvad de skal arbejde med, hvis de skal forbedre sig.
Det er vigtigt, at man i udskolingen arbejder med de unge om at få de nødvendige faglige forudsætninger for at gennemføre den ungdomsuddannelse, der er den rigtige for dem, og derfor er det fornuftigt, at vi har en uddannelsesparathedsvurdering, der kan hjælpe de her unge mennesker med at tilegne sig de nødvendige færdigheder og styre dem i den rigtige retning.
Jeg er enig med forslagsstilleren i, at vi naturligvis skal forsøge at forbedre arbejdet med UPV'en, så den virker så motiverende for den enkelte elev som muligt.
Sådan som jeg har forstået forslaget, handler det dermed i høj grad om at styrke den pædagogiske formidling af vurderingen til eleven, så det ikke opleves som stigmatiserende og demotiverende, og det støtter vi i Det Konservative Folkeparti.
Den anden del af forslaget handler om at tilbyde alle elever individuel vejledning.
Vi er som udgangspunkt positivt indstillet over for at tilbyde mere og bedre vejledning til skoleeleverne, men det er vigtigt, at forslaget selvfølgelig er finansieret.
Så derfor er vi også enige i, at der først skal foretages en økonomisk konsekvensberegning.
Men Det Konservative Folkeparti kan godt støtte forslaget.
Marianne Jelved (RV), 2021-04-26:
Jeg kendte en dreng i 9. klasse, der blev erklæret ikke uddannelsesparat.
Og han ringede til mig og var dybt ulykkelig og følte sig meget uretfærdigt behandlet.
Han ville være elektriker, og der var ikke andet, der kunne friste ham.
Så jeg foreslog ham, at han tog ned til euc – det var i Roskilde – og tog sin far med.
Og så kunne de jo tale med dem og høre, hvad de ville råde ham til.
Han blev optaget på euc i Roskilde, gjorde sin elektrikeruddannelse færdig på normeret tid og blev ret hurtigt selvstændig.
Hvad var der i vejen med ham?
Ja, hans far afslørede for mig, at han aldrig afleverede sin blækregning, og det var med den begrundelse, at han syntes, det var noget pjat, når han kunne regne det ud med en blyant, at han så også skulle lave det med blæk ved siden af.
Og så var han ikke uddannelsesparat.
Der er 50.000 unge i Danmark, som ikke er i gang med en uddannelse efter folkeskolen.
Det er faktisk et nederlag, også for os, der er her, at vi accepterer det.
Og det er ikke første gang, vi opdager, at der er 50.000 unge, der ikke er i gang med noget efter folkeskolen.
Det er noget, der har været kendetegnende i et stykke tid.
Og så er det vel også egentlig mærkeligt, at Folketinget har fundet på et ord, som hedder uddannelsesparathedsvurdering.
Det minder mig virkelig om de nationale test, hvor man ud af en lang række bogstaver skal finde tre ord.
Og det synes jeg er en fantastisk god ting.
Vi har brug for en anden dagsorden, og vi har brug for at vide, at alle elever har forventninger om, at de lærer noget i folkeskolen, som bringer dem videre i deres liv, og at de ser sig selv som en del af en kammeratskabskreds og bliver dybt ulykkelige, når de opdager, at de ikke hører til i den kreds længere.
Alternativet er jo, at vi gentænker folkeskolen, og det kunne måske gøres med held på mange områder, men i hvert fald på det her er der jo stemning bredt politisk for det, og det vil Radikale Venstre meget gerne bidrage til.
Derfor vil jeg sige, at vi må gentænke vejledningen af eleverne, og det er der, vi bør sætte fokusset nu.
Og så er det bare rigtig ulykkeligt, at vi har så meget coronaarbejde ved siden af, som gør, at alle andre ting, som er meget vigtige, bliver forsinket.
Så derfor en appel til ministeren om at prøve at putte noget ind inden sommerferien, så vi også får noget at tænke over i sommerferien og kan bidrage med det, og at vi måske kan bidrage hurtigt i efteråret, hvis vi sætter noget i gang i en kreds, der taler sammen om det inden sommerferien.
Det er bare for ligesom at benytte det momentum, der er kommet nu, hvor vi er så forenede i at gøre noget ved den her problemstilling.
Det vil Det Radikale Venstre appellere til.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-04-26:
Og et sted, hvor man har øget sit overskud med 100 pct. på få år, tænker jeg der måske er andre steder der har et større behov end.
Så vil jeg bare sige, at jeg egentlig ikke undrer mig over, at Dansk Folkeparti ikke er medforslagsstillere – ikke at jeg sådan skal blande mig detaljeret i forholdet mellem Nye Borgerlige og Dansk Folkeparti.
Så det konkrete, direkte udkomme af det forslag, der er stillet her, er jo, at de bemeldte muslimske friskoler vil få utrolig mange flere penge.
Jeg kan godt forstå, der er den nuanceforskel mellem Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige på det her spørgsmål.
Henrik Dahl (LA), 2021-04-26:
Tak for det.
Jeg hører ikke til dem, som peger fingre ad de to S-formænd, der har valgt et privat skoletilbud til deres børn, eller peger fingre ad SF's nuværende formand, som også har valgt et privat skoletilbud, for jeg tror nemlig, at de har gjort det af samme grund, som andre forældre har, nemlig at det er et valg, man træffer, fordi det er bedst for ens barn.
Man kender sit barn bedre, end nogen andre gør, og vælger det, der er bedst for barnet.
Derfor er mit spørgsmål: Er det rimeligt, når man ser på den personkreds, der vælger private skoletilbud, at man skal stille et barn til rådighed for Socialdemokratiets skoleideologi?
For skoleideologien er jo, at vi skal have de her blandede skoler osv., men når end ikke partiformænd i røde partier vil stille børn til rådighed for ideologien, kan man så kræve det af almindelige forældre?
Kenneth Mikkelsen (V), 2021-04-26:
For at Venstre kan fortsætte den debat, vil vi rigtig gerne have en debat omkring: Er det 76,5 pct., er det 82,5 pct., eller er det 110 pct.?
Mette Thiesen (NB), 2021-04-26:
Beslutningsforslaget går helt konkret ud på, at Folketinget pålægger regeringen inden udgangen af 2021 at fremsætte et lovforslag om at hæve koblingsprocenten for fri- og privatskoler.
Så jeg synes egentlig, det er meget enkelt at spørge Venstre, om Venstre går ind for at hæve koblingsprocenten, ja eller nej?
Kenneth Mikkelsen (V), 2021-04-26:
Tak, og tak for lykønskningen.
Venstre forholder sig til det forslag, der her er fremsat, og det bedste, jeg jo næsten kan gøre, er at stille spørgsmålet videre til ordføreren: Hvad er det egentlig for nogle betingelser vi skal drøfte ud fra?
Det deltager vi meget gerne i, men vi har ikke lagt os fast på en procentsats.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-26:
Tusind tak.
Jeg kan forstå, at det er ordførerens første tale på talerstolen, så tillykke med det.
Jeg vil egentlig bare spørge ordføreren sådan helt konkret: Går Venstre ind for, at man skal hæve koblingsprocenten – ja eller nej?
Kenneth Mikkelsen (V), 2021-04-26:
Beslutningsforslaget her handler, som det er blevet nævnt nogle gange, jo om at hæve koblingsprocenten for fri- og privatskoler.
Der er ingen tvivl om, at Danmark har en helt unik tradition for frie skoler, hvor forældrene har friheden til at kunne vælge lige præcis den skole, der passer til deres barns ønsker og behov, og den tradition skal vi naturligvis værne om.
Der er nok heller ikke nogen, der er i tvivl om, at vi i Venstre er optaget af det frie skolevalg.
Det er vigtigt at sikre, at alle har ret til selv at vælge et skoletilbud.
Alle børn er unikke, de har deres helt egen historie, og derfor er der også mange forskellige grunde til at vælge en fri- eller en privatskole til sine børn.
Det kan være et tilvalg af en helt særlig type undervisning, eller det kan være et pædagogisk valg.
Nogle gange handler det om, at en friskole i nærområdet grundlæggende er blevet den lokale skole, som man bakker op om som en del af det lokale fællesskab, og det er egentlig ikke for Venstre afgørende, hvorfor man har truffet det skolevalg, som man har.
I Venstre mener vi, at alle skal have ret til et frit skolevalg.
Fri- og privatskolerne er den dag i dag et bærende element i det danske uddannelsessystem.
Særlig i de mindre landsbyer, hvor den lokale folkeskole for længst er lukket, er de afgørende for, at familierne i lokalområdet kan få en hverdag til at hænge sammen, men de er også en motor for både kulturel og økonomisk vækst i de egne af landet.
I Venstre har vi i flere omgange stået i spidsen for at styrke de frie skoler.
Venstre har hævet koblingsprocenten til 76 pct. i 2018, så forældrene har endnu bedre muligheder for at vælge lige nøjagtig den skole, som passer til lige nøjagtig deres børn.
Desværre har Socialdemokratiet gang på gang sået tvivl om fri- og privatskolernes økonomi.
Senest foreslog regeringen i forbindelse med finanslovsforslaget for 2020 at sænke koblingsprocenten fra de nuværende 76 pct. til 71 pct. for private friskoler.
Det forslag blev heldigvis taget af bordet igen, bl.a. som følge af et stort pres fra Venstre, som jo i mange år har kæmpet for friskolernes vilkår og bekæmpet Socialdemokraternes ønsker om massive besparelser.
Derfor vil jeg med dagens forslag sige, at Venstre har stor sympati for forslaget, men når vi så alligevel er en smule skeptiske over for forslaget, skyldes det jo bl.a., at forslaget er en smule ukonkret.
Hvad er det for en procentsats vi taler om?
Hvordan er det, forslaget skal finansieres?
Derudover ønsker Venstre faktisk også – og det ønsker vi sammen med sektoren – ro omkring koblingsprocenten.
Venstre ønsker ro og stabilitet omkring den økonomiske situation for de frie grundskoler.
Vi ved, at der er et flertal i Folketinget for gode og stabile rammer for de frie skoler i Danmark.
Så Venstre foreslår, at udvalget skriver en beretning, hvor vi samler det her flertal og præciserer flertallets holdning til de frie skoler.
Og med de ord vil jeg sige, at vi i Venstre ser frem til den fortsatte behandling og debat omkring det fremsatte forslag.
Jens Joel (S), 2021-04-26:
Vi vil gerne diskutere, hvordan man sikrer en bedre folkeskole.
Vi sidder jo også konkret og diskuterer, hvordan man kan få større fleksibilitet i folkeskolen.
Så noterer jeg bare, hvilket jo ikke fremgår af beslutningsforslaget, at Nye Borgerliges forslag åbenbart er en koblingsprocent på 100 og altså med en prislabel på 1,8 mia. kr. om året, som der så ikke er angivet finansiering af.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-26:
Det er jo en meget, meget lang debat, som vi slet ikke har tid til at tage på 30 sekunder, for hele præmissen er sådan set skæv.
Vi er fuldstændig enige om, at der slet ikke skal være tilskud til skoler, der er baseret på islamiske værdier.
Lad os da endelig få det indført – hellere før end senere.
Det er jo helt vanvittigt, at man giver penge til det.
Men det handler jo grundliggende også om at respektere det frie skolevalg.
Det handler om, at pengene skal følge det enkelte barn, og i Nye Borgerlige ønsker vi helt konkret, at pengene skal følge det enkelte barn en til en.
Man skal selvfølgelig kunne vælge den skole, man bedst ser sig selv i.
Jeg synes, det kunne være en mere interessant debat at tale om, hvordan vi sikrer folkeskolen, og der synes jeg, vi skal kigge på, hvor meget politikerne gennem de sidste mange årtier har blandet sig i, hvordan man driver folkeskole.
Jens Joel (S), 2021-04-26:
Vi har ikke aktuelt lagt os fast på, hvordan vi gør det, men vi vil gerne for den store gruppe af fri- og privatskolers vedkommende tilskynde til og belønne dem, der faktisk tager et særligt ansvar og tager den opgave på sig.
Det hører vi sådan set også rigtig mange skoleledere på privat- og friskoler efterlyse, fordi de føler, at de egentlig gerne vil optage nogle af de her elever, men at de økonomiske rammer gør det vanskeligt.
Så er det jo også rigtigt – og det har vi haft oppe i andre sammenhænge – at vi også ønsker at sikre, at vi ikke har fri- og privatskoler med så skæv en elevsammensætning som den, der er på nogle muslimske friskoler.
Der har vi jo også diskuteret med Nye Borgerlige og andre, hvordan vi kan lave en model, så vi sikrer, at det ikke kan blive så skævt, som det opleves på nogle fri- og privatskoler.
Men for den store gruppe af fri- og privatskoler handler det sådan set om at sikre, at man bliver belønnet for at gøre nogle af de ting, som rigtig mange af skolerne gerne vil, men som der lige nu ikke er økonomi i, og som vi i øvrigt har brug for som samfund, hvis vi skal sikre en blandet elevsammensætning.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-26:
Det, ordføreren siger, er, at skoler, der gør det godt, skal straffes, fordi de bliver valgt til, og fordi politikerne inde på Christiansborg har lavet så mange regler, at det er rigtig svært at lave en god folkeskole, skal man straffe de forældre, der så vælger en privatskole.
Det er kort sagt det, ordføreren siger.
Det, jeg egentlig vil spørge ordføreren om, er noget andet.
Socialdemokratiet fremlagde inden valget den her 10-årsplan, som vi også tidligere har drøftet i forbindelse med de her 30 pct. osv., og der indgår jo også fri- og privatskoler.
Jens Joel (S), 2021-04-26:
Tak for det, formand.
Det er jo også rigtigt nok, som det allerede har været sagt i debatten, at det faktisk er sket over de senere år, nemlig fra 71 pct. i 2015 til 76 pct. i dag.
Vi har ikke nogen ambitioner om at ændre på den samlede koblingsprocent, men vi vil faktisk gerne diskutere, om man bruger pengene til fri- og privatskoler rigtigt.
Vi konstaterer, at der er mange i fri- og privatskolesektoren, som siger, at der i højere grad er brug for at skrue det sådan sammen, at man faktisk belønner de fri- og privatskoler, der enten løfter en særlig opgave, fordi de er landområdets, dvs. den lokale bys, bankende hjerte og skole, eller fordi de faktisk tager et særligt socialt ansvar ved at tage nogle elever ind, som har særlige behov
Det vil vi gerne diskutere, og derfor har vi også i det forståelsespapir, som ligger til grund for regeringsdannelsen, skrevet, at vi gerne vil diskutere sammensætningen, kan man sige, altså hvordan de her penge fordeles, sådan at man giver en større grad af belønning til de fri- eller privatskoler, der tager et større socialt ansvar.
Det er jo i virkeligheden en del af den diskussion, vi har haft et par gange i dag, nemlig at vi ønsker, at skolerne afspejler det samfund, de er en del af, og at vi ønsker en blandet sammensætning, og at vi i øvrigt synes, det er bekymrende, hvis – og det er jo et »hvis«, for det er ikke alle steder, det sker – tilvalget af en fri- eller privatskole er et fravalg af nogle bestemte grupper af elever eller forældre, som man ikke ønsker at dele skole med.
Hvis tilvalget af en friskole derimod er udtryk for, at man ønsker en særlig pædagogik, et særligt fokus på et eller andet, eller hvis det er den nærmeste skole, fordi den lokale folkeskole er blevet lukket, så kan det være en gevinst.
Derfor skylder vi fri- og privatskolerne at tage en nuanceret debat om, hvad det er for en opgave, de hver især løser.
Derfor vil vi gerne diskutere, om man kan belønne dem, der tager et ansvar, men vi støtter ikke forslaget om at sætte koblingsprocenten op.
Det overordnede niveau har vi ikke nogen intention om at ændre på, og på den baggrund støtter vi ikke beslutningsforslaget her.