runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2020-10-30:
Så fik vi jo lige en runde i samfundsøkonomisk debatklub her.
Det er vel den største skandale i Enhedslistens øjne.
Tilbage til lovforslaget L 30, som jo egentlig er grunden til, at vi er her: Der har jeg ikke så meget sige andet, end at Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Det er egentlig bare af den simple grund, at vi jo har lavet en aftale i juni om udfasning af hjælpepakker, og det er elementer fra den aftale, som vi så gennemfører med det her lovforslag, som vi synes er ganske udmærket, også i sig selv.
Så opbakning herfra, vi agter at stemme for.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-30:
Det var klar tale.
Jeg kan så konstatere, at Venstre igen sætter forældede konventioner højere end danskernes sikkerhed og tryghed.
Det er jo rigtig ærgerligt, det er kedeligt, og det er sørgeligt for Danmark og for danskerne.
Men tak for svaret.
Kim Valentin (V), 2020-10-30:
Vi mener faktisk, at vi med det her lovforslag har sikret begge dele.
Det er faktisk muligt både at overholde de internationale konventioner og sikre danskernes tryghed.
Og det gør vi så med det her lovforslag.
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-30:
Vi har jo læst nogle høringssvar til det her lovforslag, og Advokatrådet påpeger i deres høringssvar, at man inden ophævelse af solnedgangsklausulen bør behandle lovens indhold i dybden, henset til at der nu ikke længere er tale om en akut hastende situation.
Hvad tænker Venstres ordfører om det?
Kim Valentin (V), 2020-10-30:
Jeg tænker – også i lyset af det, der er sket på det seneste – at vi stadig væk er under pres med de her ting, som kræver, at vi kan agere hurtigt, og sådan må det være.
Jeg synes også, at vi har en retssikkerhed i den måde, vi agerer på i Danmark, og det synes jeg ikke vi går på kompromis med med det her forslag.
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-30:
I forhold til det spørgsmål, som den socialdemokratiske ordfører ikke formåede at svare på, vil jeg spørge, hvad Venstre så tænker, i forhold til at det måske havde været en idé at vente med at lave den her lov, indtil man havde fået afgørelser i de sager, der er i gang på området.
Kim Valentin (V), 2020-10-30:
Jeg synes jo, at vi netop kan se, at det havde været nødvendigt at lave en hurtig indsats på det her område for at sikre danskernes tryghed.
Netop det, at der er otte sager, er jo et tydeligt bevis på det.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-30:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen – og tak for at tage tjansen som vikar hernede.
Jeg vil bare nøjes med at komme med en mere generel betragtning, i forhold til hvordan vi straffer.
Burde de ikke stilles for en domstol, dømmes og straffes efterfølgende?
Kim Valentin (V), 2020-10-30:
Vores formål med det her er at sikre danskernes tryghed, så derfor er vi meget tilfredse med den her lovgivning.
Tak for spørgsmålet.
Nej, det kan Venstre ikke støtte.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-30:
Tusind tak.
Jeg vil spørge ordføreren, om Venstre ikke denne gang – nu kunne jeg høre ordføreren tale om det her med, at de her IS-terrorister har vendt Danmark ryggen, og at vi nu skal vælge dem fra; det kan jeg jo kun være enig med ordføreren i – vil støtte et ændringsforslag, nu stillet af Nye Borgerlige, til det her lovforslag, sådan at man sikrer, at ingen af de her IS-terrorister skal tilbage til Danmark, altså ved at fjerne deres statsborgerskab, uanset om de bliver statsløse eller ej.
Kan Venstre bakke op om det?
Marcus Knuth (KF), 2020-10-30:
Men de to ting er jo meget tæt forbundet.
I forhold til om man skal fratage folk statsborgerskab, eller om de slet ikke skal have det, tror jeg, vi kan være enige om, at det første er noget nemmere.
Derfor ønsker vi Konservative jo, at vi snarest muligt får forhandlinger om retten til dansk statsborgerskab.
Det har vi presset på for i meget lang tid.
Kan ordføreren kaste lidt lys over, hvornår vi får gang i de forhandlinger?
Jeg ved, at ministeren har lagt op til, at det skulle være inden for det her kalenderår, men vi venter stadig væk spændt.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-10-30:
Så er det godt, at ministeren kommer om lidt og så forhåbentlig kan svare på spørgsmålet om hvornår.
Det er jo ministeren, der indkalder til de her forhandlinger.
Men jeg vil sige, at jeg tror, vi ligger meget på linje, både med Venstre og Konservative, når det handler om, at der skal være en konsekvens, når man begår kriminalitet, og det er, at man ikke kan få dansk statsborgerskab.
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-30:
Mange tak.
Enhedslistens ordfører, hr. Peder Hvelplund, stillede et reelt spørgsmål, nemlig om man ikke skulle vente med at lave loven om, indtil man har set afgørelsen fra de her domstolssager, der er i gang.
I vanlig stil intimiderer ordføreren bare Enhedslisten og udtaler sig nærmest hånligt om deres politik.
Kunne ordføreren ikke forestille sig at svare på spørgsmålet?
Altså, burde man ikke lige vente med at lave loven om, til man ser de her domstolsafgørelser?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-10-30:
Og så sagde jeg bagefter, at det jo ikke ændrer noget for Enhedslisten.
Og det ændrer heller ikke noget for Alternativet.
Det er jo ikke det, det handler om.
Det er jo ren retorik.
Altså, hvis man kommer frem til, at alle får frataget deres statsborgerskab, er det så sådan, at Alternativet og Enhedslisten vil stemme for lovforslaget?
Det har jeg svært ved at forestille mig.
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-30:
Men har ordføreren slet ikke tilgang til politiske argumenter, nu når spørgsmålene er fuldstændig reelle?
Burde man ikke vente, til man ser afgørelsen af de sager, før man laver loven om?
Altså, det er da et reelt spørgsmål.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-10-30:
Men jeg svarede også.
Jeg kan ikke gøre for, at spørgeren ikke hørte efter.
Jeg siger bare, at det ikke ændrer noget for de her partier.
For os er danskernes sikkerhed vigtigere end at vinde.
Man får en beskikket advokat til rådighed, og så må man se, hvad der sker.
Det her er alt for alvorligt til en sniksnak om, hvordan det kommer til at spænde af.
Det ændrer ikke noget for Alternativet og Enhedslisten, og det ved begge partier også godt.
Kim Valentin (V), 2020-10-30:
Tak til formanden.
Det er ikke, fordi Venstre har fået ny ordfører.
Det er, fordi Morten Dahlin er forhindret i at være her i dag.
Jeg skal gøre det så godt som muligt som erstatning.
Da vi behandlede det her forslag første gang i sidste samling, bakkede Venstre helhjertet op.
Det gjorde vi ikke kun, fordi lovforslaget udsprang af en politisk aftale, vi selv stod fadder til, men også, fordi det var et vigtigt lovforslag, der havde til formål at beskytte Danmark og danskerne mod fremmedkrigere.
I dag, omkring et år senere, kan vi konstatere, at loven har virket efter hensigten.
Vi ved nu, at hele otte fremmedkrigere med dobbelt statsborgerskab har fået frataget deres danske pas.
Det er otte fremmedkrigere, der nu ikke længere har mulighed for at komme tilbage til Danmark.
Det synes vi i Venstre er utvetydigt positivt.
For når vi gør det sværere for fremmedkrigere at vende tilbage til Danmark fra fjerne og fjendtlige egne, gør vi ikke alene Danmark sikrere; vi sender også et klart signal om, at har man først valgt Islamisk Stat og tilsvarende terrorbander til, ja, så har man også valgt Danmark fra.
Man har simpelt hen vendt Danmark ryggen.
Dermed har man selvfølgelig også mistet det privilegium, det er at kunne kalde sig selv dansk statsborger.
Derfor vil vi også i Venstre, uden tvivl, kalde loven for en succes.
Jo, det gør vi, fordi loven, selv om den har fungeret efter hensigten, blev vedtaget under nogle omstændigheder, der langtfra var optimale.
Loven blev nemlig hastebehandlet sidste år.
Det bakkede Venstre op om, fordi der på det tidspunkt var en vurdering, der lød, at vi hurtigst muligt skulle have loven på plads, så ingen af fremmedkrigerne nåede Danmarks grænser, mens vi stod og diskuterede her i Folketingssalen.
Men vi sagde også klart og tydeligt, at vi har den principielle holdning, at når man hastebehandler et lovforslag, er det en god idé at indføre en solnedgangsklausul.
Og jeg vil gerne understrege, at det ikke var, fordi Venstre var imod lovforslaget; vi mente bare – og det mener vi stadig væk – at al lovgivning skal underkastes den almindelige lovbehandlingsproces med høringsfrister og tid til fordybelse og politiske drøftelser.
Det er det ordentlige at gøre.
Så for at opsummere: Grundlæggende er loven om administrativ frakendelse en succes, der hjælper til med at holde Danmark og danskerne trygge.
Vi har i Venstre ingen sympati for fremmedkrigerne og mener, at vi skal gøre, hvad vi kan for at holde dem væk fra Danmark.
Derfor støtter vi selvfølgelig lovforslaget.
Og jeg skal sige, at Liberal Alliance, som ikke kan være til stede i salen, også støtter lovforslaget.
Marcus Knuth (KF), 2020-10-30:
Det er jo ikke en eller anden lille fraktion her i Folketinget, der mener det her.
Der er jo et bredt flertal, inklusive Socialdemokratiet; altså, tre fjerdedele af Folketinget går ind for det her, og alligevel vil Radikale ikke gå ind for det.
Lotte Rod (RV), 2020-10-30:
Radikale Venstre går ind for, at vi skal tage statsborgerskabet fra fremmedkrigere.
Det, det handler om i forbindelse med det her lovforslag, er, at vi skulle have haft en diskussion af, om man kunne gøre det på en måde, hvor der også var en domstolsprøvelse, fordi det er et fuldstændig fundamentalt princip for vores retssamfund.
Og jeg synes ikke, det er et benspænd.
Jeg synes tværtimod, at det er en fuldstændig fundamental ret i vores samfund, og jeg er faktisk ret ked af, at Konservative ikke opfatter det på samme måde.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-10-30:
Jeg beklager forvirringen.
Det her har vi jo diskuteret før.
Og da vi havde diskussionen i efteråret, stemte vi fra SF's side jo gult.
Vi forstår og støtter sådan set de principper, som ligger til grund for det her, for det er jo nogle forfærdelige mennesker, som vi forsøger at give den konsekvens, der skal til, for de handlinger, de har udført.
Men også dengang – og det vil jeg sige igen – efterlyste vi jo ligesom De Radikale noget mere retssikkerhed, af sådan helt principiel karakter.
Det, der mangler i det her og manglede dengang, er domstolsprøvelse.
Det fik vi ikke ind dengang.
Nu lægger man så op til at ophæve den her solnedgangsklausul, og det bliver jeg nødt til at sige at vi ikke kan støtte fra SF's side.
Vi kan ikke støtte det her forslag, så længe det ligger, som det gør her, og der ikke er den nødvendige retssikkerhed inkorporeret i det.
Og det er ikke, fordi vi ikke forstår grundlaget og principperne i det, for det gør vi.
Men nu har regeringen f.eks. et lovforslag på senere, som relaterer sig til bandekriminalitet, og hvor det godt nok ikke er administrativt, men hvor det netop er i forbindelse med en dom, at man kan fratage et eventuelt statsborgerskab.
Der kunne jeg bare godt have tænkt mig at se de samme sådan retssikkerhedsmæssige takter i det her.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-30:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg ville egentlig bare – i lighed med noget af det, jeg har spurgt de tidligere ordførere til – høre til det der med proportionaliteten.
Hvordan er det rimeligt, at den straf, vi fra den danske stats side giver mennesker, der er mistænkt for at have begået meget, meget alvorlige forbrydelser, altså krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden, når de er danske statsborgere, er at fratage dem statsborgerskabet?
Altså, har vi ikke en international forpligtigelse til, at når det er danske statsborgere, der begår eller er mistænkt for at begå den type forbrydelser, så sikrer vi, at de også får en proportionel straf og selvfølgelig også en retfærdig rettergang, men hvis mistanken viser sig at holde, at de så også bliver straffet efterfølgende?
For den mulighed mister vi jo i forbindelse med det her lovforslag.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-10-30:
Jeg synes, det vigtigste i det her er retssikkerheden.
Jeg synes sådan set, at straffen er proportional, i og med at vi taler om dobbeltstatsborgerskabssituationer.
Og som jeg også sagde tidligere, støtter vi sådan set principperne i det, men vi skal stadig væk holde fast i den retsforankring, som jeg synes mangler i det her.
Det er den væsentligste bekymring for os.
Så jeg forstår sådan set godt intentionen og principperne i det, jeg holder bare et ben på jorden samtidig og siger, at så længe der ikke er en domsprøvelse og noget retssikkerhed, har vi svært ved det.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-30:
Det omkring retssikkerheden er jeg fuldstændig enig i.
Jeg kan bare ikke forstå, hvorfor de, hvis der er borgere, som er mistænkt for alvorlige forbrydelser, så ikke skal retsforfølges?
Har vi ikke en international forpligtigelse til at beskytte borgere mod mennesker, der er mistænkt for alvorlige forbrydelser, og også at sikre, at de får en rimelig straf, i stedet for bare at sige, at nu tager vi statsborgerskabet fra dem, og så må de løbe rundt og lave terror, som de plejer at gøre?
Der må vi da have en forpligtigelse til, at vi også sikrer, at de borgere bliver holdt tilbage, og at de får en rimelig straf i forhold til de gerninger, de er mistænkt for at have begået.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-10-30:
Jo, og der synes jeg sådan set, at den her straf er rimelig.
Der er også det element i det, som jeg sagde før, at det jo er dobbelte statsborgerskaber.
Der er andre end os, der også har den forpligtigelse.
Det er processen i det.
Det er manglen på retssikkerhed, som bekymrer os.
Det er sådan set ikke graden af straf.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-30:
Jeg tænker jo bare, at den måde, vi bedst sikrer trygheden, ikke bare for danskerne, men for borgerne generelt, vel er, at hvis der er mennesker, der begår forbrydelser, så bliver de stillet for en domstol, straffet og efterfølgende fængslet.
Lotte Rod (RV), 2020-10-30:
Nej, det er faktisk ikke det, som det her lovforslag gør.
Der er mulighed for at fratage fremmedkrigere deres danske statsborgerskab, og det skal der også være.
Men det her lovforslag handler om, at man ikke vil overveje igen, om der kan være en domstolsprøvelse.
Og jeg synes faktisk, det er ret tankevækkende, hvis Konservative er der, hvor man ikke synes, at det er vigtigt og et fuldstændig fundamentalt retsprincip i Danmark, at der som minimum er en domstolsprøvelse.
Marcus Knuth (KF), 2020-10-30:
Mange tak.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at De Konservatives udlændingepolitik nok ligger meget langt fra Radikale Venstres, men her er der tale om et lovforslag, der vil fratage syrienskrigere og andre ekstremister dansk statsborgerskab, og så står Radikale Venstre på grund af teknikaliteter – eller hvad skal jeg kalde det? – og vil stemme imod det.
Altså, det her lovforslag vil jo sikre, at syrienskrigere med dobbelt statsborgerskab kan få frataget deres danske statsborgerskab.
Hvordan kan Radikale Venstre stå der på talerstolen og sige nej til det?
Kim Valentin (V), 2020-10-30:
Og Venstre mener altså i den her sammenhæng, at det er en god lovgivning, der netop sikrer danskernes tryghed, og vi har jo beviset ved det, der er sket gennem det sidste år.
Selvfølgelig er det også altid et spørgsmål om, at man skal se på retssikkerheden, og vi synes også, at retssikkerheden er sikret med det her lovforslag.
Marie Krarup (DF), 2020-10-30:
Tak for ordet.
Vi hilser det velkommen, at regeringen med dette lovforslag ønsker at fjerne solnedgangsklausulen på administrativ fratagelse af fremmedkrigeres statsborgerskab.
Så selvfølgelig synes vi, det er vigtigt, at denne lov kommer igennem, men vi må bare også sige, at den ikke er tilstrækkelig.
Der mangler noget.
Det er kun en lille andel af fremmedkrigerne, som har dobbelt statsborgerskab, og den store andel, som har enkelt statsborgerskab, behandler man ikke.
Der er ikke nogen mulighed for at fratage dem deres statsborgerskab eller mulighed for at komme til Danmark.
Derfor synes vi, det er en kende hyklerisk, når man siger, som jeg også påpegede før, da Socialdemokratiets ordfører var på talerstolen, at man sikrer danskernes tryghed over for fremmedkrigere, når man reelt kun retter lovgivningen mod en meget lille andel af de fremmedkrigere, der desværre eksisterer, og som måske vil komme tilbage til Danmark.
Derfor ønsker vi i lighed med sidste år, da vi hastebehandlede lovforslaget, at stille et ændringsforslag om, at det skal gælde alle fremmedkrigere og ikke kun dem med dobbelt statsborgerskab.
Det er det ene sted, hvor jeg mener at Socialdemokratiet ikke gør tilstrækkeligt for at sikre danskerne imod terrorister.
Men der er også mange andre steder i indfødsretslovgivningen, hvor vi er kede af at regeringen ikke gør mere.
For samtidig med at man siger, at man har en meget stram udlændingepolitik, og at man vil forsøge at sikre danskerne imod terror og forbrydelser begået af udlændinge eller forbrydelser, der kan opstå i slipstrømmen på en for svag udlændingepolitik, så slækker man på udlændingepolitikken.
Man gør det nemmere for folk at blive her i landet, og man foretager ikke de stramninger, som man helt klart burde gøre, f.eks. på indfødsretsområdet, som vi taler om i dag, hvor man jo gudskelov har taget fem personer af det næste forslag til lov om indfødsret, men jo kun for 2 og 3 år.
Det er lidt på samme måde med den nuværende lovgivning, vi behandler i dag, altså at man får det til at se ud, som om det er meget stramt og man virkelig forsvarer danskerne, men det er bare meget lidt, man gør.
Derfor mener vi, at der skal gøres langt mere.
Det her er kun et lille skridt, og det er et lille skridt, som vi gerne vil forbedre med det ændringsforslag, som jeg omtalte.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-30:
Tak for det.
Altså, det kan jo være terrorhandlinger, de er mistænkt for; det kan være forbrydelser mod menneskeheden eller krigsforbrydelser.
Er der så proportionalitet i straffen, hvis den straf, de så får, bliver, at vi fratager dem statsborgerskabet?
Altså, hvordan beskytter det danske statsborgeres sikkerhed?
For de kan jo risikere at blive udsat for en terrorhandling i udlandet begået af præcis den samme borger.
Marie Krarup (DF), 2020-10-30:
Men det er jo ikke nødvendigvis en straf at få frataget et statsborgerskab.
Altså, det vil da være rigtig fint, hvis fremmedkrigere bliver straffet i andre lande, bliver buret inde på livstid; det så jeg rigtig, rigtig gerne.
Men jeg ser ikke nogen grund til, at de skal til Danmark og have den straf.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-30:
Men betyder det, at hvis der er en dansk statsborger, som, lad os sige i Syrien har begået krigsforbrydelser eller terrorhandlinger og er blevet tilbageholdt dernede og så er havnet i f.eks. Tyrkiet, så har fru Marie Krarup større tiltro til, at det tyrkiske retssystem er i stand til at fængsle og straffe i forhold til de forbrydelser, der er blevet begået, end fru Marie Krarup har til det danske retssystem?
Marie Krarup (DF), 2020-10-30:
Men jeg synes ikke rigtig, at Enhedslisten her viser forståelse for, hvad det er, der er vores opgave som politikere.
Det er jo ikke min opgave at forbedre det tyrkiske retssystem eller forbedre trygheden i Tyrkiet.
Det kan ikke lade sig gøre; det kan jeg ikke rigtig gøre nogen forskel for.
Men jeg kan faktisk gøre en forskel for danskerne, og det er faktisk det, jeg er valgt til.
Der har jeg en forpligtelse, og der skal jeg gøre, hvad jeg kan.
Og der er det min opgave at støtte det her lovforslag og bede om, at det bliver udvidet til også at gælde for folk med kun ét statsborgerskab.
Lotte Rod (RV), 2020-10-30:
Tak for det.
Radikale Venstre er imod det her lovforslag, og jeg er ked af, at regeringen ikke behandler det mere grundigt.
Den her lov blev vedtaget med hast, og dengang argumenterede man for, at vi skulle have en solnedgangsklausul, sådan at man skulle evaluere og diskutere det igen.
Jeg ved ikke, hvad det er, der har ændret sig, siden regeringen ikke synes, at vi skal evaluere og diskutere det, men bare ophæve solnedgangsklausulen.
Vi er jo enige om, at fremmedkrigere skal have frataget det danske statsborgerskab.
Vi er også enige om, at sagerne ikke bare skal trækkes i langdrag, ved at man bliver væk.
Og vi er faktisk også enige om, at vi ikke vil have fremmedkrigerne tilbage til Danmark.
Men hvorfor skal der ikke være en domstolsprøvelse?
Det har jeg lyst til at spørge regeringen om, og jeg har faktisk også lyst til at spørge Venstres ordfører, for nu sagde han, at Venstre ikke ser nogen retssikkerhedsmæssige problemer i, at der ikke er en domstolsprøvelse.
Prøv at høre
: For halvdelen af de mennesker, det her handler om, er der ikke nogen domstolsprøvelse, og jeg tror, det er, fordi de har fået en besked i e-Boks, som de ikke har opdaget.
Altså, helt ærligt, vil jeg sige til Venstre, Danmarks Liberale Parti: Giver det ikke et retssikkerhedsmæssigt problem?
Vi kunne jo godt lave automatisk domstolsprøvelse, og vi kunne da i det mindste vente på, at de sager, der er ved domstolene nu, bliver afgjort.
Derfor har jeg lyst til at spørge ministeren om to konkrete ting.
For det første: Hvorfor laver regeringen egentlig den her lov nu?
Hvorfor venter regeringen ikke på, at sagerne er afgjort?
For det andet: Hvorfor laver vi egentlig ikke en automatisk domstolsprøvelse?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-10-30:
Det ændrer jo ikke ved, at jeg synes, vi ligger meget på linje med De Konservative, når det handler om, at det har en konsekvens, i forhold til at man ikke kan få et dansk statsborgerskab, når man har begået kriminalitet.
Jeg kan sige for egen regning, at vi har afvist stort set alle sager.
Marcus Knuth (KF), 2020-10-30:
Mange tak.
Jeg er jo rigtig glad for, at Socialdemokratiet bakker op om, at syrienskrigere og andre ekstremister skal kunne få frataget deres danske statsborgerskab.
Men det var jo noget nemmere, hvis de overhovedet ikke fik statsborgerskab til at begynde med.
Der har vi Konservative jo en lang række rigtig gode forslag til opstramninger, så de her mennesker og andre mennesker, der ikke burde få dansk statsborgerskab, ikke får det.
Et af de mest simple og ligetil er, at hvis man er kriminel udlænding, har fået en fængselsdom, skal man aldrig nogen sinde kunne få dansk pas.
Bakker ordføreren op om det?
Rasmus Jarlov (KF), 2020-10-30:
Vi kan også støtte lovforslaget, som jo er en aftale, som vi er med i, og som bliver gennemført med det her lovforslag.
Vi er jo lige så meget imod vanvidsbilisme som vores næste og støtter derfor lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-10-30:
Ja, nu står vi her igen med en masse flotte ord omkring et opgør med vanvidsbilismen.
I den her uge var der en 5-årig pige og hendes familie, som må opleve den mest fatale konsekvens af det.
Jeg synes, jeg har behov for at gøre klart for alle, at det ikke var den bil, der dræbte den her unge pige.
Det var personen bag rattet.
Og når der er en ung pige, der bliver dræbt i Aarhus på grund af vanvidskørsel, er det ikke på grund af den bil, man kører i.
Så er det på grund af den person, der kører bilen.
Før det her Folketing er villige til at tage et opgør med den forfejlede politik, man har, på det område, på udlændingeområdet, så er alle de her tiltag lappeløsninger på lappeløsninger på lappeløsninger.
Hvornår er nok nok?
Hvor mange af danskerne derude skal lide?
Hvor mange 5-årige piger skal dø, før det her Folketing vågner op og begynder at støtte danskerne og begynder at støtte Nye Borgerlige?
Vi kan stoppe med at få flere hertil, og vi kan sige, at de skal forsørge sig selv, så vi undgår alle de mennesker, som render rundt på kontanthjælp og kører rundt i dyre biler.
Men når man ikke er villig til at tage det opgør, skal man være meget varsom med alle de flotte floskler, for de falder tungt til jorden.