Mattias Tesfaye (S), 2024-01-17:
Tak til formanden for ordet, og tak til forslagsstillerne for at have fremsat det her beslutningsforslag, B 64.
Det er et forslag, som vil pålægge regeringen inden udgangen af folketingsåret at følge op på en beretning om bedre indeklima i skoler afgivet af Folketinget i sommeren 2020.
Jeg forstår forslaget sådan, at det drejer sig om indeklimaet i folkeskoler, da der i forslaget henvises til folkeskolens parter, kommunerne og skolernes handlingsplaner i beslutningsforslaget.
Et godt indeklima på landets skoler er vigtigt, for børn og unge skal selvfølgelig opholde sig i et ordentligt indeklima og ikke i et dårligt indeklima.
Der er også allerede af mine forgængere fulgt op på de to initiativer, som den daværende regering i 2020 blev pålagt med beslutningsforslaget.
Det første, regeringen blev pålagt, var at mødes med Dansk Center for Undervisningsmiljø.
Det skete i efteråret 2021, og her diskuterede man at styrke tilsynsmulighederne i forhold til indeklima, og der var fokus på formidlingen af gode eksempler inden for de nuværende økonomiske rammer.
Det andet var at mødes med folkeskolens parter i sommeren 2022 vedrørende kommunale handleplaner om indeklima.
Der er heldigvis allerede i dag klare lovgivningsmæssige rammer for håndteringen af indeklima i folkeskolerne.
Det er kommunernes og dermed skoleledelsernes ansvar at sikre, at undervisnings- og arbejdsmiljøet på den enkelte folkeskole er tilfredsstillende.
Lovgivningen fastsætter også, at undervisningen skal foregå sikkerheds- og sundhedsmæssigt forsvarligt.
Hvis der viser sig at være problemer med undervisningsmiljøet – det kunne f.eks. handle om dårlig luft – er det lovpligtigt, at skolens leder udarbejder en handleplan, der tager hånd om problemerne.
Derudover fører Arbejdstilsynet tilsyn med indeklimaet på landets folkeskoler, hvad angår arbejdsmiljøet, mens Dansk Center for Undervisningsmiljø fører tilsyn med undervisningsmiljøet.
Vi har altså allerede i Folketinget lovgivning, og jeg synes også, at det er god lovgivning, der tydeligt fastsætter, at elever har ret til et godt undervisningsmiljø, og lovgivning, der placerer ansvaret for det hos kommuner og skoler.
Jeg har tillid til, at de er i stand til at tage det ansvar på sig og sikre et godt indeklima på skolerne, selvfølgelig i dialog med medarbejdere og med elever.
Lige på det område tror jeg faktisk at corona har haft en gavnlig effekt i forhold til at styrke fokus på alle de små greb, man kan lave i hverdagen i forhold til udluftning, håndhygiejne osv.
Det er et lidt langt og måske også lidt sejt træk at sikre et bedre indeklima, for bygningsmassen står der jo, og for nogles vedkommende har den stået der i mange årtier, men det går heldigvis i den rigtige retning.
Ifølge tallene fra Astras Masseeksperiment havde 30 pct. af de deltagende skoler i 2009 et ventilationsanlæg med indblæsning og udsugning, og det er steget, endda ret markant, til 38 pct. i 2021.
Der er samtidig en lille stigning fra 18 til 21 pct. på skoler, der har ventilationsanlæg med udsugning.
Kollegerne i Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet oplyser også, at der med finansloven for 2021 blev afsat lige knap 300 mio. kr. til en tilskudsordning, hvormed kommuner og regioner kunne søge om tilskud til energirenoveringer i kommunale og regionale bygninger, herunder skoler.
Energirenovering af bygninger kan ofte sikre en forbedring af indeklimaet.
Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet oplyser også, at der fra oktober 2025, altså næste år, vil være krav om, at 3 pct. af offentlige bygninger over 250 m², altså også kommunale skoler, årligt renoveres op til et godt energimærke, og det vil også betyde et forbedret indeklima.
Investeringerne i et bedre indeklima er altså i gang og har været det et lille stykke tid, men det er kommunerne, der har det overordnede ansvar for bygninger, herunder investering i ventilationsanlæg.
Det er med de ord, at vi fra regeringens side afviser at støtte forslaget.
Tak for ordet.