Louise Schack Elholm (V), 2019-12-11:
Det er en ganske markant skattestigning, faktisk er det en tredobling af skatten.
Hvem er de familieejede virksomheder?
Jo, det kan både være store hæderkronede virksomheder som Grundfos, Mærsk, LEGO, eller det kan være den lokale kro, håndværker eller landmand.
Kendetegnende for de danske familieejede virksomheder er, at de er beliggende rundtom i hele landet, og at de beskæftiger omkring 850.000 danskere i hele landet.
Man kan jo undre sig over, at regeringen ønsker at hæve skatterne for disse virksomheder, som bidrager med vækst og velstand i Danmark.
Hvad ønsker regeringen at opnå med denne øgede beskatning?
Ønsker man, at virksomhederne skal forlade Danmark?
Ønsker man, at virksomhederne skal afvikles og arbejdspladserne nedlægges?
Eller ønsker man, at virksomhederne sælges til kapitalfonde?
Ja, jeg er godt klar over, at kapitalfondenes forening selvfølgelig har en god kontakt ind til regeringen, men hvad sker der typisk, når kapitalfondene køber danske familievirksomheder?
Jo, Rasmus Kristian Feldthusen, professor på Københavns Universitet, siger helt konkret: »Erfaringerne viser at opkøb fra udlandet af danske familieejede virksomheder indebærer en stor risiko for, at større eller mindre dele af disse flyttes ud af landet.
Herved taber såvel lokalsamfund som Danmark ikke bare arbejdspladser, men også udvikling, fordi virksomheden bidrager til økonomisk vækst der, hvor den er etableret«.
De større familieejede virksomheder vil altså få et incitament til at sælge til udenlandske kapitalfonde med tab af arbejdspladser i Danmark.
Men den lille lokale kro eller håndværksmester vil ikke have den mulighed.
Deres mulighed er blot at fyre deres medarbejdere og lukke virksomheden.
Der er ingen tvivl om, at dette lovforslag kommer til at koste arbejdspladser rundtom i hele Danmark.
Når regeringen med finansloven samtidig lægger op til yderligere afgifts- og skattestigninger, ja, så er det gift for danske arbejdspladser.
Det betyder, at man økonomisk straffer barnløse, da de fremadrettet ikke kan få lov til at generationsskifte ordningen til søskende, nevøer eller niecer.
Regeringen forlænger henstandsordningen med en påstand om, at det skulle løse de økonomiske udfordringer for de familieejede virksomheder, men faktum er, at pengene skal betales.
Det vil banker se på, når de skal give lån til virksomhederne.
Så i forhold til finansiering af investeringer vil det fortsat skade virksomheden.
Det rammer virksomheden på konkurrenceevnen og vil på sigt koste arbejdspladser i Danmark.
Dertil kommer, at der er usikkerhed om værdifastsættelsen.
Siden den tidligere skatteminister hr. Benny Engelbrecht afskaffede formueskattekursen i 2015, steg beskatningsgrundlaget af de familieejede virksomheder, og det skabte samtidig en usikkerhed om, hvor meget skat virksomheden reelt set skal betale.
Den usikkerhed blev heller ikke løst med dette lovforslag.
Og nu er både beskatningsgrundlaget og procentandelen steget.
Kan man så bare hive pengene ud af virksomheden, som man skal betale i generationsskifteskatten?
Nej, det kan man ikke.
For når den næste generation skal betale afgiften, skal de betale udbytteskat af de penge, som de trækker ud af virksomheden, og derfor skal der trækkes betydelig flere penge ud af virksomheden, end skattesatsen lyder på.
F.eks. betød en generationsskifteskat på 5 pct., at i gennemsnit skulle en virksomhed i C-25-indekset, hvis de skulle generationsskifte, betale 53 pct. af egenkapitalen, så kapitaldrænet er altså væsentlig større end generationsskifteskatten.
Socialdemokraterne plejer at skubbe vismændene foran sig i diskussionen om generationsskifte.
I 2017 forholdt Det Økonomiske Råd sig kritisk til sænkningen af generationsskifteskatten, men Socialdemokraterne vælger kun at gengive en del af vismændenes udsagn.
Vismændene skriver nemlig: »Såfremt kapitalmarkederne ikke fungerer hensigtsmæssigt, og det ikke er muligt at lånefinansiere skattebetalingen, kan en lavere arveafgift være gavnlig som følge af en styrket likviditet på tidspunktet for virksomhedsoverdragelsen«.
Og videre skriver de: »Dette kan i princippet udgøre et argument for, at en lavere skat ved familieoverdragelse er effektivitets- og produktivitetsforbedrende«.
Vismændenes kritik var altså ikke entydig, og man må sige, at rigtig mange mindre erhvervsdrivende oplever, at kapitalmarkederne ikke er velfungerende.
Regeringens tidsplan for det lovforslag er 2 dage til udvalgsbehandlingen.
Derudover har der været en meget kort høringsfrist.
Det må siges at være lovsjusk.
Vi kan umuligt nå en tilstrækkelig grundig udvalgsbehandling af denne skattestigning på 2 dage.
Jeg synes, at henset til lovkvaliteten burde aftalepartierne overveje en længere tidsplan og overveje en solnedgangsklausul.
I Venstre vil vi gerne sikre væksten i hele Danmark.
Vi synes, at det er positivt, at vi har familieejede virksomheder, som bidrager betydeligt til velstand, vækst og arbejdspladser i Danmark.
Vi finder, at regeringens forslag om at hæve skatten for de familieejede virksomheder med over 1 mia. kr. er skadeligt for Danmark, og vi kan ikke støtte lovforslaget.