runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Carøe (SF), 2023-01-31:
Tak for det.
Jeg tror faktisk, jeg vil starte med sige, at vi i SF selvfølgelig støtter det her forslag.
Man kan næsten undre sig en lille smule over, at det ikke allerede er blevet permanentgjort, for det er en rigtig, rigtig god ordning, så det er godt, at vi får det gjort nu.
Vi synes selvfølgelig, at det er vigtigt, at elitesportsudøvere også har mulighed for at tage en erhvervsuddannelse, og det har de ikke haft, før vi fik lavet den her ordning.
Og så synes jeg også, der er noget principielt i det her med, at man i rigtig mange år har haft en ordning på gymnasiet, hvor man som elitesportsudøver kunne strække sin uddannelse over længere tid, men at man ikke har haft det på erhvervsuddannelserne.
Det siger også noget om, hvor fokus har været i rigtig mange år, men det er jo også min fornemmelse, at regeringen vil lave om på det nu, og at man vil have mere fokus på erhvervsuddannelserne.
Så det er vi rigtig glade for.
Men jeg kunne også godt tænke mig at snakke om det her med, om man kan sikre mere fleksibilitet på uddannelserne i lidt bredere forstand.
For jeg synes jo, det er rigtig fint, at man kan strække sin uddannelse over længere tid, hvis man er elitesportsudøver, men det er faktisk enormt svært at få lov til det, hvis man er et ungt menneske med et handicap eller en funktionsnedsættelse, og det kunne vi i SF rigtig godt tænke os at vi får kigget på, sådan at der forhåbentlig er flere, der kan se sig selv i vores uddannelsessystem.
Og der er jo faktisk også i dag gode muligheder – om end der ikke er de bedste muligheder, men der er rimelig gode muligheder – i gymnasiet for f.eks. at tage en hf over 3 år i stedet for 2 år, men på erhvervsuddannelserne er det enormt svært, især når man starter på sit hovedforløb, hvor det forventes, at man arbejder 37 timer om ugen, også selv om man har en funktionsnedsættelse eller et handicap, som måske gør, at man aldrig kommer til at kunne lykkes med at komme ud på arbejdsmarkedet og arbejde 37 timer om ugen, men måske kan tage 20 eller 25 timer.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-01-31:
Det er regeringens ambition at styrke erhvervsuddannelserne.
Som bekendt har vi her at gøre med en genfremsættelse af det ændringslovforslag, der blev fremsat den 5. oktober 2022, men som bortfaldt, fordi der blev udskrevet folketingsvalg.
Nu er valgkampen forbi, men problemstillingerne for erhvervsuddannelserne består.
I regeringen vil vi tale erhvervsuddannelserne op, men vores gode intentioner skal ikke kun bestå af pæne ord – de skal omsættes til konkret handling.
Der er mange ting, vi kan kaste blikket på, men vi skal ikke miste fokus på den enkelte elev og den enkelte elevs individuelle muligheder.
Det er helt naturligt, at der så vidt muligt skal være lige muligheder i den tid, man er under uddannelse, hvad enten man har valgt en erhvervsuddannelse eller en stx.
Og derfor skal vi naturligvis sørge for, at unge dygtige atleter også har mulighed for at dyrke deres idræt i harmoni med en erhvervsuddannelse.
Med det her lovforslag gør vi den succesfulde Team Danmark-prøveordning permanent, så elevers og lærlingenes grundforløb vil kunne strækkes med op til 50 pct. på lige fod med ordningen på de gymnasiale uddannelser, hvor der allerede er en permanent ordning om særlige vilkår for elitesportsudøvere.
Samtidig vil vi give mere fleksibilitet, så der er mulighed for at imødekomme de intense sportsperioder, der er en del af det at være på Team Danmark-ordningen.
Det vil give luft i hverdagen til elever og lærlinge, plads til træning, plads til fritid og plads til at være ung.
Der er derfor flere positive takter i forslaget, som vi kan overveje at brede ud til flere områder.
Generelt er det nemlig vigtigt, at vi forfølger mere fleksibilitet i vores uddannelser, så de i højere grad passer til de forudsætninger, som eleverne har, hvad enten det er ordblindhed, autisme, høj begavelse eller et sportsligt talent.
Det vil også have positiv indvirkning på trivslen generelt – jeg tror nemlig, at en del af løsningen på den trivselskrise, vi står i, består i at blødgøre nogle af de rigide strukturer, vi har i mange af vores samfundsinstitutioner.
Jeg kender eksempelvis til flere, der har måttet skippe sociale arrangementer og er kommet bagud fagligt, fordi de skulle passe deres sport, og som fik et løft i deres trivsel, da de begyndte på Team Danmark-ordningen, fordi de pludselig kunne få tingene til at hænge sammen og var blandt andre med samme forudsætninger som dem selv.
I det hele taget skal vi understøtte foreningslivet og idrætten og mulighederne for at udfolde ens talent i en tid, hvor otte ud af ti børn bevæger sig for lidt, og hvor færre og færre tager del i foreningslivet.
Moderaterne støtter forslaget.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2023-01-31:
Tak for det.
Da jeg sad og skrev talen her i går aftes, tænkte jeg, at der nok var en del, der havde set håndboldkamp, og derfor vil jeg så også godt lige indlede med at læse en tekst op her, som jeg synes passer rigtig fint til det her lovforslag: Vi har en ambition om, at alle spillere i talent- og landsholdssystemet ved siden af deres håndboldkarriere gennemfører en uddannelse, både for at sikre, at spillerne har en uddannelse i bagagen ved karrierestop, men også for at få mere fuldendte spillere med større perspektiv og bedre balance i livet.
Så vil nogle måske sige: Hvad har det så med det her lovforslag at gøre?
Jo, teksten her kan man faktisk læse i elitevejledningen i Dansk Håndbold Forbund, og lovforslaget her er jo netop med til at gøre det lettere for de mange unge talenter, som både gerne vil dyrke deres idræt og samtidig have en erhvervsuddannelse.
Det er vigtigt, at vi har blik for alle aspekter af atleters hverdag, hvis vi også i fremtiden vil understøtte talenter og sikre f.eks. dygtige og glade håndboldspillere, så vi på den måde måske også kan være med til sikre, at der kommer flere guldmedaljer til Danmark.
Ordningen her har i første omgang egentlig kørt som et forsøg, men med lovforslaget her i dag bliver ordningen gjort permanent fra 1. juli 2023.
Lovforslaget er en genfremsættelse fra oktober, og jeg er rigtig glad for, at det her lovforslag nu endelig kommer på plads.
Man kan også sige, at vi faktisk slår to fluer med et smæk i det her lovforslag: Vi sikrer, at det er lettere for unge mennesker at dygtiggøre sig som sportsudøvere, og samtidig sikrer vi også, at forhåbentlig endnu flere unge mennesker tager en erhvervsuddannelse, og det har vi i allerhøjeste grad også hårdt brug for.
Så Venstre bakker op om lovforslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2023-01-31:
Nu er det 5 år siden, vi forhandlede det, men jeg kan huske, at der dengang var en hel del diskussion om, at nogle partier, der var en del af folkeskoleforligskredsen, indgik en aftale, som vedrørte folkeskolen, uden at et eller to af de partier, der var med i folkeskoleforligskredsen – SF og Radikale tror jeg endda det var – var med i aftalen, og en del af konstruktionen var så, at man sagde, at det har en revisionsbestemmelse om x antal år.
Og det var en del af den måde, vi kunne blive enige med hinanden om at håndtere det på.
Men hvis du skal have den præcise besvarelse af, hvad der foregik dengang for 5 år siden, så må jeg hellere lige vende tilbage skriftligt.
Karina Adsbøl (DD), 2023-01-31:
Men det er jo netop det, mit spørgsmål går på.
For det, vi snakker om i dag, er jo et tillæg, og ministeren sagde, som jeg forstod det, at det her blev en del af folkeskoleforligskredsen.
Men det ved jeg ikke.
Måske ministeren kan opklare det?
Mattias Tesfaye (S), 2023-01-31:
Nu skal jeg jo passe på, at jeg ikke husker forkert.
Men ud over de partier, der står bag den her delaftale – så vidt jeg husker, var det Socialdemokratiet, Venstre, Liberal Alliance, Konservative og DF – består folkeskoleforliget jo i hvert fald også af Radikale Venstre og nu også Moderaterne, efter at de er trådt ind i regeringen.
Karina Adsbøl (DD), 2023-01-31:
Tak for det.
For det her er jo en delaftale, som man må forstå og som jeg i hvert fald har forstået er et tillæg til folkeskoleforliget.
Men er det alle partier, ministeren tænker på at invitere?
Eller hvad er det for nogle partier, der står bag folkeskoleforligskredsen?
Er det de samme partier, som vedtog den her delaftale i sin tid?
Mattias Tesfaye (S), 2023-01-31:
Min drøm er, at når Folketinget åbner til oktober – det er jo folketingsåret 2023-24 – så ved vi nogenlunde, hvordan lovforslaget skal se ud, og så skal det fremgå af det lovprogram, regeringen fremlægger, hvad det er, vi ønsker at gøre på det her område.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2023-01-31:
Åh ja, efter 15 år i den danske folkeskole er jeg godt klar over, hvordan årshjulet virker i den danske folkeskole.
Men det kan jo godt være, at loven så først skal træde i kraft for skoleåret bagefter, men derfor kunne vi jo godt gå i gang med arbejdet.
Det er jo det, jeg undrer mig over, altså hvorfor man skubber det hele til folketingsåret 2023-24.
Der er jo 20 uger tilbage.
Man kan jo sagtens lave eksterne høringer; man kan sagtens gå i gang med arbejdet.
Så kan det godt være, at selve lovforslaget først kommer senere.
Af og til når vi jo ikke at færdigforhandle noget, og så trækkes det lige hen over sommerferien, og så arbejder man videre på den anden side.
Det er derfor, jeg undrer mig over, om man har tænkt sig at skubbe det hele og så først begynde på den anden side af sommerferien eller måske først til oktober.
Eller hvornår er det, man så påtænker at gå i gang?
Lotte Rod (RV), 2023-01-31:
Tak for det.
Der har været mange ordførere før mig, som allerede har sagt meget godt om det her lovforslag.
Derfor skal jeg bare sige helt kort, at det handler om to ting, som jeg holder utrolig meget af.
Den ene er erhvervsuddannelserne, og den anden er Team Danmark-ordningen.
Og derfor kan Radikale Venstre støtte forslaget.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-01-31:
Tak for ordet, formand.
I en tid, hvor alt for få unge vælger at starte på en erhvervsuddannelse, må vi herinde fra Christiansborg gøre, hvad vi kan, for at fjerne åbenlyse uligheder imellem ungdomsuddannelserne, og det er formålet med det her lovforslag.
Det handler i sin enkelhed om, at erhvervsuddannelserne også skal kunne tilbyde fleksible uddannelsesforløb til de elever, der inden for en sportsgren har været flittige og dygtige nok til nu at kunne konkurrere på eliteplan.
Det drejer sig om den såkaldte Team Danmark-ordning, som i mange år har været en fasttømret del af gymnasieverdenen og siden 2017 har været en prøveordning på erhvervsuddannelserne.
Den ordning foreslår regeringen nu at gøre permanent.
Det synes vi i Socialdemokratiet er en god idé, for det skal naturligvis også være muligt at tilgå Team Danmark-ordningen, hvis man som ungt menneske ønsker at kombinere sin eliteidræt med det at få et svendebrev og tage en erhvervsuddannelse.
Helt konkret foreslås en ændring af lov om erhvervsuddannelser, således at der gives mulighed for at gennemføre en uddannelse på særlig fleksible vilkår, hvor grundforløb og hovedforløb kan udstrækkes med op til 50 pct., samt at der gives mulighed for at oprette selvstændige hold.
Det må være et spørgsmål om rimelighed, at man har de samme muligheder for at dyrke eliteidræt, uanset om man ønsker en studenterhue eller et svendebrev.
I Socialdemokratiet ser vi det her lovforslag som et skridt på vejen til at komme uddannelsessnobberiet til livs og skabe en reel ligestilling i vores uddannelsessystem, og vi bakker naturligvis op om det her lovforslag.
Carsten Bach (LA), 2023-01-31:
Måske Venstres ordfører kunne redegøre for, hvor Venstre står på det her.
Jeg kunne måske personligt bedre have tænkt mig at høre om de mere overordnede bæredygtighedskriterier for tildelingen af midlerne, men jeg ved ikke, om Venstres ordfører vil redegøre for Venstres synspunkt i den her forbindelse.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2023-01-31:
Der har været en forsøgsordning, og nu bliver den permanentgjort, og det er vi selvfølgelig tilhængere af.
Jeg har selv haft fornøjelsen af at arbejde på nogle skoler, som havde det, der hedder ESA.
Nogle gange var man væk i flere måneder, hvor man måske var ude til tennisturneringer eller på sejlads eller noget andet, og så kom man tilbage, og så tilrettelagde vi simpelt hen undervisningen sådan, at man kunne passe sin på det tidspunkt næsten allerede professionelle idræt.
Og det var helt nede på folkeskoleniveau.
Jeg synes, det er en kæmpe force, hvis vi på den måde begynder at sige, at vi vil tilpasse de institutioner, som vi har, og som vi alle sammen betaler til, så de passer til de mennesker, som er der, i stedet for at det er menneskene, der skal passe ind i systemet.
Det synes jeg at det her er et skridt hen imod, og det er vi kæmpe tilhængere af i Nye Borgerlige.
Erling Bonnesen (V), 2023-01-31:
Det kan jeg svare meget klart på.
Det er jo resultatet af det kompromis, som blev lavet blandt de fleste partier, og jeg er sikker på, at hr. Carsten Bach også kan få en uddybning fra den ordfører fra Liberal Alliance, som var med dengang.
Men sådan er politik jo – der bliver givet og taget.
Jeg synes, det er fint.
Vi kan lide det hele i Venstre – smagsløgene er forskellige, og så skal man skal have mulighed for at vælge økologi eller ikke vælge økologi eller vælge andre produkter.
Her er det så markeret i starten, at vi skal have fremmet de plantebaserede fødevarer, og at der er behov for at lave den fordeling.
Det er der enighed om, og så står vi selvfølgelig på mål for det.
Carsten Bach (LA), 2023-01-31:
Tak, og tak til ordføreren fra Venstre for den sande lovprisning af plantebaserede fødevarer.
Når man, som nogle af os måske gør, kender ordførerens hang til store gennemstegte bøffer, kan det jo godt få smilet frem her i salen sådan en tirsdag eftermiddag.
Men det er nu slet ikke det, jeg vil spørge om.
Jeg vil gerne høre Venstres ordførers holdning til det faktum, at der i aftalen – og det er dermed også udmøntet i lovforslaget her – er en fordeling i forhold til de økologiske arealer, de økologiske plantebaserede fødevarer, som mindst 50 pct. af midlerne i fonden skal gå til, vel vidende at det økologiske areal i Danmark nok svarer nogenlunde til 10-12 pct. Jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens holdning til den fordeling.
Erling Bonnesen (V), 2023-01-31:
Tak for det.
Den danske landbrugs- og fødevaresektor skal udvikles og ikke afvikles.
Det står klart og tydeligt i landbrugsaftalen fra tidligere, og det er også klart markeret i det nye regeringsgrundlag.
Vi skal udvikle på de nye muligheder og passe godt på det, vi har.
Og i forhold til flere plantebaserede fødevarer i fremtiden ved vi alle sammen, at det er i sin begyndelse, og vi ved og tror også alle sammen på, at det vil udvikle sig mere og mere i årene fremover.
Og det gør vi bl.a. med det her lovforslag om Plantefonden, som jo også udspringer af landbrugsaftalen, som blev lavet i oktober 2021.
Lovforslaget udmønter en del af denne aftale, og samtidig skal vi, som jeg markerede, passe godt på den landbrugs- og fødevareproduktion, som vi allerede har.
Danske fødevarer i bred forstand er jo efterspurgte, både herhjemme i Danmark og mange steder rundt i verden, og det kan vi glæde os over.
Som Venstremand siger jeg også klart, at forbrugerne bestemmer, hvad der skal på tallerkenen, og hvad der skal i indkøbskurven, og landmændene og fødevaresektoren er klar til fortsat at videreudvikle og producere det, som forbrugerne efterspørger, så det vil sige, at efterhånden som forbrugerne mere og mere efterspørger flere plantebaserede produkter, vil de selvfølgelig også blive produceret.
Der er fortsat også stor efterspørgsel på animalske fødevarer – mælk, kød m.v. – og vi skal derfor sikre rammerne for, at der i fremtiden også kan produceres stadig flere plantebaserede fødevarer, i takt med at forbrugerne efterspørger dem, men vi skal også samtidig sikre rammerne for, at den animalske produktion kan fortsætte.
Det er altså ikke et enten-eller, men et både-og.
For Venstre står det klart, at vi skal understøtte udviklingen af plantebaserede fødevarer, og det er samtidig helt centralt, at landbruget udvikles og ikke afvikles i bred forstand, som jeg allerede har været inde på.
Vi skal have et øje på den effekt, som tiltagene også har i forhold til det globale klima, og heldigvis er vi godt med fremme her i Danmark med at producere fødevarer med så lav udledning som muligt med de muligheder, der aktuelt er til rådighed med de teknologiske udviklinger, der foregår.
Det er vigtigt at markere, at de udviklinger selvfølgelig skal fortsættes.
Vi skal nedbringe udledningen af drivhusgasser
mest muligt under hensyntagen til en fortsat bæredygtig udvikling af erhvervet og dansk landbrugs konkurrenceevne.
Landbruget skal sikres bæredygtige rammebetingelser og fastholdelse af arbejdspladser i alle dele af landet.
Fortsat teknologiudvikling og videreudvikling af produktionsmetoderne er en vigtig del af vejen frem til det.
Landbruget skal fortsat skabe arbejdspladser og bidrage til at producere gode, sunde, klima- og miljøvenlige og sikre fødevarer for derigennem at fastholde sin gode position i den danske fødevareeksport.
I Venstre støtter vi forslaget, og så skulle jeg hilse fra Moderaterne, som ikke havde mulighed for at være til stede her i dag, og sige, at de også støtter lovforslaget.
Kris Jensen Skriver (S), 2023-01-31:
Tak for kommentaren.
Jeg glæder mig til det videre arbejde med det her, og det er noget, vi helt sikkert skal kigge på i samarbejde med ministeren og ministeriet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-01-31:
Nu har jeg været til mange møder i det ministerium, og nogle gange er det en fordel, at der bliver lagt lidt tryk på, sådan at man virkelig får afsøgt, hvad der er muligt, og om det, der ikke er muligt, alligevel er muligt.
Det har jeg oplevet nogle gange over tid, og det tror jeg også bliver nødvendigt her.
Så jeg håber, vi sammen kan arbejde for, at vi finder løsninger der, for jeg synes ikke, det er rimeligt, at en ny plantefond stilles dårligere end de andre fonde, ved at man ikke kan give et hundrede procent støtte.
Kris Jensen Skriver (S), 2023-01-31:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er også stødt på den udfordring, og det er rigtigt.
Der er noget i forhold til EU's støtteregler, som gør, at vi er udfordret på de hundrede procent, og jeg ved, der er et arbejde i gang i ministeriet i den forbindelse.
Mattias Tesfaye (S), 2023-01-31:
Jeg vil godt starte med at takke alle partier for at bakke op omkring lovforslaget.
Der er, som det også er blevet nævnt, tale om en genfremsættelse af det lovforslag, der blev fremsat i oktober, og som bortfaldt i forbindelse med valget.
Lovforslaget udmønter en aftale fra maj 2021 indgået mellem den daværende regering, altså Socialdemokratiet, og Venstre, Dansk Folkeparti, SF, Radikale Venstre, Konservative og Liberal Alliance.
Jeg er glad for, at vi kan videreføre ambitionen om, at erhvervsuddannelse og guldmedaljedrømme kan forenes.
Med lovforslaget ligestiller vi også erhvervsuddannelserne med de gymnasiale uddannelser, hvor der allerede er en permanent ordning om særlige vilkår for elitesportsudøvere.
Ordningen på erhvervsuddannelserne har hidtil været gennemført som et landsdækkende forsøg, som udløber den 30. juni i år.
Ordningen giver elever og lærlinge mulighed for, at de kan strække deres uddannelsesforløb over længere tid.
Elevernes og lærlingenes grundforløb og hovedforløb kan strækkes med op til 50 pct. Derudover er der mulighed for skoleoplæring i stedet for oplæring ude i virksomhederne i perioder med særlig meget sportsudøvelse.
Det sikrer, at elitesportsudøvere fortsat har mulighed for at gennemføre deres erhvervsuddannelse på fleksible vilkår, og det gør det mere realistisk at fastholde elever og lærlinge i deres erhvervsuddannelse trods et intensivt træningsprogram.
Jeg håber, at ordningen vil medføre, at flere dygtige sportsudøvere starter på en erhvervsskole og dermed viser andre, at en faglig uddannelse er en attraktiv vej videre i livet.
Jeg ser frem til spørgsmål under udvalgsbehandlingerne.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (UFG), 2023-01-31:
Tusind tak.
Med det her lovforslag permanentgør man den her Team Danmark-ordning også på erhvervsuddannelserne, og det synes jeg er rigtig, rigtig godt.
Vi ved jo alle sammen, at der desværre er alt for få, der tilvælger en erhvervsuddannelse.
Faktisk kan man læse, at der kun var 5 pct. atleter, der i 2019 valgte en erhvervsuddannelse, men mon ikke der er nogle flere, der gerne vil det?
Lige nu er det bare problematisk, hvis man vælger en erhvervsuddannelse, at få den her Team Danmark-ordning, som vi så permanentgør her.
Egentlig vil jeg ikke sige så meget mere end det.
Det er et rigtig, rigtig godt forslag, som jeg bakker op, og som jeg i øvrigt skal hilse fra Dansk Folkeparti og sige at de også støtter.
Mattias Tesfaye (S), 2023-01-31:
Jamen i erhvervsuddannelseslovens § 12, står der noget om, hvor lange uddannelserne må være.
Og det, som ministeren får bemyndigelse til her, er – efter indstilling fra det, der hedder Rådet for de Grundlæggende Erhvervsrettede Uddannelser – at fastsætte nærmere regler om særligt tilrettelagte forløb for elitesportsudøvere.
Så man kan sige, at bemyndigelsen er at fravige de generelle bestemmelser i erhvervsuddannelsesloven om, hvor lang en uddannelse er, og så at kunne organisere det mere fleksibelt for de eliteidrætsudøvere, der ønsker at tage en erhvervsuddannelse.
Det skal ske efter indstilling fra det, der hedder Rådet for de Grundlæggende Erhvervsrettede Uddannelser.
Karina Adsbøl (DD), 2023-01-31:
Tak for det.
I min ordførertale spurgte jeg lige i forhold til bemyndigelsen: Hvad er det præcis, ministeren måske får af bemyndigelse ved det her lovforslag?
Kris Jensen Skriver (S), 2023-01-31:
Tak for ordet, formand.
De danske landmænd har altid været blandt de dygtigste og mest effektive i verden, og det skal de blive ved med at være.
Omlægningen til mere planteproduktion og udvikling af plantebaserede fødevarer er et centralt element i den grønne omstilling af det danske landbrug og fødevaresektoren.
For markedet er i hastig forandring.
Efterspørgslen på plantebaserede fødevarer stiger både herhjemme, i Europa og i resten af verden.
Samtidig har produktionen af plantebaserede produkter og fødevarer et lavt klimaaftryk.
Plantebaserede fødevarer og proteiner er et fremtidigt vækstområde, hvor nye indtjenings- og jobmuligheder kan etableres, og hvor hensynet til vækst, miljø og klima går hånd i hånd.
Men der er behov for, at vi understøtter den gode udvikling og skaber nogle gode rammer for plantebaseret fødevareproduktion.
I aftalen om grøn omstilling af dansk landbrug fra oktober 2021 iværksatte et bredt flertal af Folketingets partier flere initiativer for at understøtte udviklingen.
Initiativerne inkluderer bl.a. en handlingsplan, et eco-scheme for plantebaserede fødevarer og så Plantefonden, som er årsagen til, at jeg står her i dag og vi er her i dag.
Med lovforslaget for Fonden for Plantebaserede Fødevarer får vi det lovmæssige grundlag for fondens arbejde på plads, så arbejdet med innovation og udvikling i hele værdikæden kan komme i gang.
Vi er glade for, at vi afsætter et historisk beløb på 675 mio. kr. frem mod 2030 til at accelerere udviklingen og udvikle nye værdikæder samt styrke vidensindsamling og formidling, så vi kan følge med markedet og forbrugernes efterspørgsel efter plantebaserede fødevarer.
Og vi er glade for, at mindst halvdelen af midlerne skal gå til økologiske projekter.
Vi glæder os til at følge bestyrelsens arbejde med udviklingen af en strategi for plantebaserede fødevarer, så vi kan få skabt en retning for, hvordan vi udvikler den plantebaserede sektor.
Innovation inden for plantebaserede fødevarer skal være endnu en dansk styrkeposition og det næste store vindeventyr.
Her spiller Plantefonden med sine 675 mio. kr. en nøglerolle.
Socialdemokratiet bakker op om lovforslaget.
Tak for ordet.