runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-28:
Nu har Danmark jo lige nøjagtig den der grænsekontrol, som min formand og så DF fandt ud af man skulle have, dengang migrantstrømmene kom ind i Europa.
Der bliver man bare nødt til at sige, at Dansk Folkeparti dengang jo ikke havde noget problem med at sige, at det var måden at gøre det på.
Hvorhen vil de sende dem?
For der kommer jo mennesker ind.
Det gjorde der også, dengang vi havde pas, vi viste ved grænsen.
Der kom der jo stadig væk migranter til Danmark.
Men jeg kan så forstå, at Dansk Folkeparti synes, at er de inde, så skal vi stadig væk se sort-hvidt på det, og så skal vi lade som ingenting.
For virkeligheden er, at hvis man vælger Dansk Folkepartis metode, bliver vi en magnet for alle de andre afviste asylansøgere i Europa, og det er vi i Danmarksdemokraterne store modstandere af.
Carl Valentin (SF), 2024-05-28:
Det er en lang nordjyde, der har været på talerstolen.
Jeg skal lige have justeret den lidt.
Asylsystemet er i stykker.
Det er en sætning, jeg har sagt utallige gange fra den her talerstol, og det har mange andre også.
Det er måske den eneste sætning, som i virkeligheden kan samle både det yderste højre og det yderste venstre i den her sal.
EU's asyl- og migrationspagt er det første tiltag, som jeg har oplevet i min tid som politisk aktiv, der sådan for alvor forsøger at tage reelle, vovede og ambitiøse skridt mod en mere grundlæggende stabilisering af det internationale asylsystem.
Hvis man ved, hvordan SF stemte til de enkelte dele af aftalen i Europa-Parlamentet, så ved man også, at vi – hvad der sikkert også gælder andre partier – har det blandet med de mange konkrete dele af aftalen.
Vi stemte for nogle, vi stemte blankt til nogle, og vi stemte imod nogle.
Her i Folketingssalen har vi dog ikke den luksus at tage individuelt stilling, og fordi regeringen har fremsat det her forslag så utrolig sent og i form af et beslutningsforslag, har vi heller ikke mulighed for at bede om at få forslaget opdelt.
Jeg synes mildest talt, at det er en lidt uheldig proces.
Jeg er med på, at regeringen har haft ret kort tid til at sammensætte det her forslag, men jeg mener ikke, det er urimeligt at forvente, at regeringen med sit meget store embedsapparat kunne sikre en fremsættelse, der giver god nok tid til, at partierne med deres væsentlig lavere kapacitet kan nå at tage kvalificeret stilling til de her forslag.
Jeg forstår faktisk ikke helt regeringen her, for hvem er det, der har interesse i, at så vigtigt et forslag bliver behandlet forhastet og uden en proces, der minder om den høringsproces, som vi stort set altid vil give et lovforslag af lignende kompleksitet?
Derudover skuffer det mig, at forslaget her lader til at sigte efter en minimumsimplementering.
Hvis man har en reel ambition om at fikse asylsystemet, kræver det en noget bredere tilslutning, end hvad regeringen har i sinde med det her forslag.
Med det sagt
er der flere ting, der klart taler for forslaget her, set med SF's øjne.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-28:
Jeg må indrømme, at jeg er noget forundret over, at Danmarksdemokraterne står og taler for hurtigere behandling og bedre procedurer for asylbehandling i Europa.
Jeg havde indtryk af, at Danmarksdemokraterne var tilhængere af en stram udlændingepolitik, hvor vi ikke skal tage imod migranter, og nu taler man så for hurtigere asylbehandling og flere migranter mod Europa.
Det synes jeg lidt stikker i to forskellige retninger.
Altså, Danmarksdemokraterne vil stemme for det her beslutningsforslag, som handler om, at Danmark skal tilslutte sig dele af EU's asyl- og migrationspolitik.
Ja, det er altså, at Danmark vil blive påtvunget en kvote af migranter, og at vi, hvis vi ikke tager imod det antal, vil blive pålagt store bøder for ikke at tage imod dem.
Det er at fralægge sig ansvaret for danskernes demokratiske beslutningskompetence over deres egen udlændingepolitik.
Carl Valentin (SF), 2024-05-28:
Så kan Dansk Folkeparti jo stemme imod den del i EU, og det ville heller ikke undre mig, hvis man gjorde det, og det tænker jeg også er det, man gør.
Men det overrasker mig nu alligevel, at man ikke kan se, at det samlet set også kan sikre kontrol med migrationsstrømmene, at man får en europæisk løsning på det her.
Ja, jeg mener, at det med et asylsystem, der er totalt i stykker, så er den vej, man bør gå.
Er SF så enig i alt, altså i solidaritetsmekanismen og i alle de andre forskellige dele?
Nej, det er vi ikke, og vi har nuancerede holdninger til det.
Men samlet set er det da vores synspunkt, at Danmark skal tiltræde de her ting.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-05-28:
Mange tak.
Vi får jo jævnligt kritik her i Folketinget for, at vores lovbehandling går for stærkt, at der ikke er tid nok til lovbehandlingen, og at vi laver lovsjusk.
Det her synes jeg er et godt eksempel på noget, som vi får alt for lidt tid til: 200 sider, som pludselig kommer ind fra højre, og hvor der er ultrakort tid til udvalgsbehandlingen og kort tid til spørgsmål, hvor fristen faktisk er sat til i morgen kl. 12.
Det synes jeg simpelt hen ikke er i orden.
Det her er kompliceret og vigtigt EU-stof, hvor jeg f.eks. ikke har kunnet få svar på nogle spørgsmål her inden førstebehandlingen.
Derfor synes vi faktisk fra Konservatives side, at det ville have klædt ministeren, at det havde været muligt at få en teknisk gennemgang af det her, inden det skulle behandles her i salen.
For det er simpelt hen ikke i orden at haste 200 sider igennem på den her måde.
Så på den baggrund – jeg mangler stadig væk svar – kommer jeg ikke til at sige i dag, hvad Det Konservative Folkeparti kommer til at stemme til det her.
Frederik Vad (S), 2024-05-28:
Jeg ved ikke, om ordføreren har bedt om en teknisk gennemgang; det kunne ordføreren jo have gjort.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge den konservative ordfører om noget.
Hr. Kim Valentin var også inde på det lige før, altså i forhold til det her med tiden, der har været til at behandle det her.
Altså, det blev vedtaget i EU den 14. maj, og det er jo ikke særlig mange dage siden, og så har vi i Danmark 30 dage til at meddele Kommissionen, om vi kan tilslutte os de dele, som er beskrevet her.
Så jeg kan ikke se, at det kunne have været gjort langsommere .
Det vil jeg gerne bede ordføreren om at bekræfte.
Så vil jeg bare lige i forhold til det her med, at det er kompliceret stof, og det er det helt sikkert, sige, at det jo ikke er særlig lang tid siden, at vi havde et beslutningsforslag her i salen, bl.a. fremsat Enhedslisten, som handlede om bl.a. asyl- og migrationspagten.
Og derfor har vi jo faktisk haft en indholdsdiskussion af store dele af det her spørgsmål for meget kort tid siden.
Det synes jeg bare lige skulle på plads for eventuelle lyttere og seeres skyld.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-05-28:
Man kunne jo nok i hvert fald have forberedt det lidt bedre ved at gøre opmærksom på, at det var på vej.
Det er muligt, at man har vidst det i god tid i regeringen.
Nu er der også nogle af os, som har mange andre ordførerskaber end at være udlændinge- og integrationsordfører, og som også er beskæftiget med mange andre ting.
Det kunne have været rart ligesom at være blevet varslet om, at det her var på vej; så kunne vi måske også have lavet en anden tidsplan i forhold til udvalgsarbejdet.
Jeg synes i hvert fald, at det er utilfredsstillende, at man op mod en første behandling ikke har kunnet nå at få svar på spørgsmål.
Altså, 200 sider med meget kort frist er ikke i orden.
Frederik Vad (S), 2024-05-28:
Det blev afsluttet den 14. maj, og vi har så 30 dage til at meddele Kommissionen, hvor vi stiller os.
Det er bare for at sige, at det jo nærmest ikke kan gøres langsommere end det, vi har lagt op til her, hvis vi skal overholde de frister og tre behandlinger i Folketinget, som vi har en forpligtelse til, jævnfør grundloven.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-28:
Tak for det.
Altså, det er fuldstændig umuligt at dykke ned i detaljerne omkring de lovforslag, som vi vedtager og behandler her i salen, hvis der ikke er ordentlig tid til at dykke ned i sagerne, til at stille spørgsmål og til at få svar.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-05-28:
Og tak for opbakningen.
Man kan også sige, at der jo også er partier i regeringen, som har folk siddende i Europa-Parlamentet, så der måske kunne gøres opmærksom på, at det her kræver noget mere tid.
Vi taler så meget om vores arbejdsvilkår i Folketinget, og vi bliver tit beskyldt for, at vi haster ting igennem, og at der ikke er tid til at lave den her ordentlige udvalgsbehandling, og det er det her jo så et godt eksempel på.
Altså, der er lige nøjagtig samlet set 3 dage til det her.
Spørgsmål skal være stillet inden kl. 12 i morgen, og senest fredag skal vi have afgivet betænkning og det hele.
Så det skal foregå i løbet af 3 dage.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-28:
Jeg er fuldstændig enig, og jeg synes, at det efterhånden er blevet sådan en fast praksis for den her regering, at tingene skal hastes igennem, også forhandlingsforløb; så får man tilsendt noget sent om aftenen og får at vide, at man skal møde op ovre i ministeriet en time efter og nærmest bare skrive under.
Altså, det er simpelt hen en glidebane, vi er på vej nedad, og den her regering skal selvfølgelig give Folketinget ordentlig tid til at behandle de lovforslag, som skal stemmes igennem her i salen.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-05-28:
Jeg skal ikke kunne sige, hvordan og hvorledes i forhold til regeringens arbejde med det her, altså hvornår regeringen har fået at vide, at det her var på vej.
Jeg kan bare konstatere, at der er nogle ting i det her, som er vigtige for os og vigtige for os at få afklaret, før vi ligesom tager stilling til det her.
Og det forbeholder vi os selvfølgelig retten til, altså at vi gerne vil have det afklaret, før vi ligesom meddeler, hvad vi har tænkt os at stemme til det her.
Mohammad Rona (M), 2024-05-28:
Jeg synes, at det, som spørgeren spørger ind til, er fint og relevant.
Vi i Moderaterne – det er også det, der står i regeringsgrundlaget – er jo sådan set ikke interesseret i at gå enegang i forhold til et modtagecenter i et tredjeland.
I regeringsgrundlaget står der det, som alle tre partier har nikket ja til, nemlig at vi finder en fælles europæisk løsning.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-28:
Moderaterne er ikke imod det, men både Venstre og Socialdemokraterne var inden valget ude at sige, at en dansk model med Rwanda skulle vi have.
Det er lidt ligesom Jeppe, som ikke kan flyve, fordi Jeppe er en sten, eller hvordan det er.
Og så bliver jeg også bare nødt til at sige, at hvis det med Moderaterne er det eneste nye – så kan man sige, at nogen er blevet banket på plads – så er virkeligheden jo, at det er Moderaterne, der er kæppen i hjulet.
Det er Moderaterne, der ikke vil sørge for, at vores søde og rare udlændingeminister kan få lov til at lave en dansk rwandamodel, som han har lovet.
Det er på grund af Moderaterne.
Så jeg spørger bare en gang til: Hvornår får vi en ambassadør for konventionerne, og hvornår får vi en rwandamodel?
Steffen Larsen (LA), 2024-05-28:
Mange tak, hr. formand.
Vi vil i Liberal Alliance gerne fortsætte i Dublinforordningen, så derfor støtter vi dette beslutningsforslag.
Og så kunne man selvfølgelig sige, at det da var en kort tale, Steffen Larsen, har du ikke andet at sige?
Jo, det har jeg, så jer, der sidder trætte rundtomkring i salen, får lov til at høre lidt mere.
Dette beslutningsforslag forholder sig nemlig alene til Dublinforordningens dele om asyl- og migrationspagten.
Men vi vil også gerne lige klarlægge, at asyl- og migrationspagten reelt ikke er en løsning på de reelle udfordringer, som EU står over for, for det er simpelt hen ikke en funktionel og virksom løsning.
Særlig er den såkaldte solidariske fordelingsmekanisme at se som en uvirksom funktion.
For det er jo simpelt, altså at migranterne, når først de er inde i EU og inde i Schengen, rejser derhen, hvor de gerne vil hen.
Det er jo det, der er virkeligheden, og det er også det, vi ser nu.
Hvis vi kigger på, hvordan de indtil videre fordeler sig, så kan vi jo spørge vores venner i Italien eller Grækenland.
For de spørger jo migranterne, når de kommer ind i Europa, hvor de egentlig gerne vil ende henne, og mange af dem afslører jo, at det er Tyskland, og at det er Frankrig, og nogle af dem vil gerne videre til Storbritannien og altså ud af EU.
Der må vi jo spørge, om man så virkelig tror, at man kan tage mennesker, som med deres fri vilje vil et andet sted hen, og så sige, at de nu skal bo i Danmark.
Den tror jeg er svær.
Derudover kan man jo også sige, at EU, hvis EU skal lykkes med at håndtere migrationsudfordringerne, så også må se på en reform af, hvordan Frontex arbejder i Middelhavet, hvor Frontex i realiteten lige nu fungerer som en taxaservice, der bringer migranter til den nærmeste EU-havn, hvilket jo ikke nødvendigvis gør noget positivt.
For det øger jo menneskesmuglernes succesrate, og det styrker dermed også incitamentet til at tage den farefulde færd over Middelhavet.
Derfor bør man fra Danmarks og EU's side kigge på det italienske projekt i Albanien med milde øjne.
For det skal holde migranterne ude af EU og Schengens åbne indre grænser, og det vil gøre, at incitamentet til at krydse Middelhavet er mindre, og det er altså et trin i den rigtige retning for at sikre, at den illegale migration til Europa bliver mindre.
Med det sagt
støtter vi i Liberal Alliance dette forslag.
Mohammad Rona (M), 2024-05-28:
Tak for ordet, formand.
Med fare for at gentage for meget af det, der allerede er blevet sagt i dag og debatteret lidt, vil jeg prøve at gøre det kort og skære lidt ind til benet.
Vi har jo set og oplevet begrænsninger i det nuværende asylsystem, som vi har igennem Dublinreglerne, og det har jo sat et stort pres på EU's frontlinje.
Vi var nogle stykker her, der selv var en tur i Italien at besøge Lampedusa, hvor vi bl.a. besøgte vores italienske kollegaer i Frontex, og de har travlt.
I forhold til den forordning synes jeg, det er fint, at vi tager en debat omkring det, og at vi på den måde søger Folketingets samtykke til at komme videre med det og lave et forslag.
Det er vigtigt at notere sig, at forslaget her ikke har noget med EU's solidaritetsmekanisme at gøre.
Vi har et retsforbehold, og det, der er vigtigt for os nu, er jo sådan set, at vi indgår i den parallelaftale, også i forhold til Dublin, og at det fortsætter, som mange andre ordførere sådan set også har sagt.
Jeg fornemmer, at det eneste parti, der måske kunne være imod forslaget her, kunne være Dansk Folkeparti.
Og det er vi sådan set ikke rigtig interesseret i på nogen som helst måde.
Så alt i alt er vi meget positivt indstillet over for B 207, og det håber jeg også langt de fleste partier er.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-28:
Tak for det.
Jeg er nysgerrig på Moderaternes holdning, ikke som regeringsparti, men som parti i forhold til det, som SF taler om, nemlig tilslutningen til den solidaritetsmekanisme eller tvangsfordeling, som EU's migrationspagt også lægger op til.
Altså, er det Moderaternes egen politik, at vi skal tilslutte os alle dele af migrationspagten, også tvangsfordelingsmekanismen?
Mohammad Rona (M), 2024-05-28:
Nej, det er det sådan set ikke.
Og det er det ikke af den simple årsag – arh, jeg ved ikke, om det er en simpel årsag – at så længe der sådan set ikke er styr på de ydre grænser, og så længe det stadig vælter ind med migranter og flygtninge, så er vi jo sådan set ikke interesseret i at lave sådan en fordelingsnøgle.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-28:
Det er jo et meget interessant svar, for det er det stik modsatte svar af det, som Moderaternes spidskandidat ved europaparlamentsvalget har givet i flere interviews, nemlig at hun ønsker, at vi fuldt og helt skal tilslutte os EU's migrationspagt og solidaritetsmekanismen, der indbefatter tvangsfordeling af migranterne.
Jeg er bare lidt nysgerrig på, hvem det egentlig er, der udtaler sig på Moderaternes vegne; eller tager fru Stine Bosse fejl, når hun siger, at det er det, Moderaterne kæmper for og ønsker?
Mohammad Rona (M), 2024-05-28:
Linjen er den, som jeg har sagt, og jeg ved godt, at Stine Bosse var ude at sige noget med et tal omkring de 7.000 osv.
Linjen er den, som jeg lige har fortalt her, at så længe, der ikke er styr på de ydre grænser, er vi ikke interesseret i en fordelingsnøgle.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-28:
Det er en fornøjelse at se, at Moderaterne har rigtig godt styr på regeringens udlændingepolitik, men de har så tilsyneladende ikke styr på deres egen spidskandidat, kan man forstå.
Det kan man sige virker underligt, men mon ikke hr. Mohammad Rona kan tage en venlig snak med hende, samtidig med at han sætter regeringen på plads på det udenrigspolitiske område næste gang.
Mit spørgsmål går på, at Moderaterne nu siger det her.
I min tale talte jeg om det her udrejsecenter i Rwanda, og jeg ved godt, at udlændingeministeren jo ikke kan give mig et svar, men det kan Moderaterne jo godt.
Så bliver jeg nødt til at sige, når nu vi er i gang med at tale om, hvad Moderaterne skal stå for, at vi jo også for ligesom at komme videre med det med at løse udlændingepolitikken er blevet lovet en ambassadør for konventionerne, og det er jo også hr. Mohammad Rona, der er dukkefører i den sag.
Så vil hr. Mohammad Rona ikke fortælle mig, hvornår danskerne kan forvente Moderaterne leverer andet end sådan lidt rundesnak, altså på nær når de banker regeringen på plads – ikke spidskandidaten til europaparlamentsvalget for Moderaterne, men regeringen, for den har de styr på?
Mohammad Rona (M), 2024-05-28:
Vores mål er ikke at banke nogen på plads.
Vi har et rigtig godt samarbejde med de partier, vi er i regering med.
Vi er ikke imod nogen form for aftale i forhold til nogen tredjelande.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-28:
Tak for det.
Jeg er lidt nysgerrig på, hvad Venstres ordfører, hr. Kim Valentin, egentlig mener om den her idé om et udrejsecenter i et tredjeland.
Er hr. Kim Valentin enig i, at migranter, uanset om de har beskyttelsesbehov eller ej, bør sendes til et tredjeland og forblive der?
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-28:
Tak for det ledende spørgsmål.
Jeg er meget enig med LA's ordfører i, at det i hvert fald i langt de fleste tilfælde kræver en it-uddannelse at være it-specialist; det ligger lidt i ordet.
Det er klart, at der så kan være opgaver, hvor du skal arbejde med it, men det skal man jo inden for alle områder, hvor du kan være noget andet, og det er ganske fint.
Men jeg er ikke enig i det, som står i redegørelsen, at det nærmest er ligegyldigt, hvilken baggrund it-specialister har.
Der er heldigvis mange typer af it-uddannelser i Danmark.
Vi har snakket om IT-Universitetet, men der er også datalogi og andre typer for it-uddannelser.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-28:
Jeg går meget gerne ind i sådan en dialog.
Nu var det egentlig ikke så meget problemet med at kunne hyre digitale medarbejdere ind, som jeg forsøgte at sætte på dagsordenen.
Det var mere det faktum, at når vi har nogle og det faktisk ser rigtig godt ud, så bliver de opkøbt uden for landets grænser, og så forsvinder virksomheden.
Så alt det, der skulle blive vores guld, som vi skulle tjene på, og som virkelig skulle være med til at løfte vores nabovirksomheder og offentlige sektor, forsvinder.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-05-28:
Nej, det tænker ordføreren ikke, og derfor har vi også været meget optagede af, at vi skulle have bedre mulighed for at rekruttere de rigtige medarbejdere for vores virksomheder, og presset på, både for, at det bliver lettere at rekruttere internationale specialister, men også for, at vi har fået flere it-uddannelsespladser i Danmark.
Der blev jo også i sidste periode indgået et kompromis i forhold til den aftale om dimensionering, der blev lavet dengang, men neden under det er jeg jo også stolt af, at vi har været drivende, bl.a. i forhold til at Syddansk Universitet har fået lov at åbne nye it-uddannelser i Vejle.
Så vi er meget enige i, at det er en kæmpestor udfordring, som vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at løse.
Der er også nogle skridt, vi tager nu i forbindelse med digitaliseringsstrategien, men jeg vil meget gerne diskutere yderligere forslag til løsningerne med ordføreren.
For jeg er enig i, at der i hvert fald i Syddanmark, hvor jeg kommer fra, er en gigantisk mangel, og det er meget, meget svært for vores virksomheder at få de medarbejdere, de har brug for, der.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-28:
Som jeg også nævnte i forhold til ministerens tale i mit spørgsmål, er vi nettoimportører af teknologi af digitale værktøjer i Danmark.
Mere end 80 pct. af de værktøjer, vi bruger, kommer fra steder uden for landets grænser.
Vi kan se, at vi ikke rigtig kan holde på vores startups.
Når vi har nogle lovende startups, der kommer fra universitetet – ph.d.er, der studerer og opfinder nogle spændende ting – så flytter de ud af landet.
Og vores andel af it-verdensmarkedet er simpelt hen faldende.
Tænker ordføreren, at det er godt nok?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-05-28:
Det ved jeg ikke, det må man jo evaluere på løbende.
Det er jo ikke noget, der er diskuteret i bund.
Jeg vil rette ordføreren.
Der er noget, der ikke er helt rigtigt.
Så jeg tror også, det handler om, at det her har man også skullet rumme i en folkeskoleforligskreds, hvor alle har skullet være med, hvis det her skulle blive til noget.
Så jeg ved ikke, hvad kompromiset var internt i regeringen, men jeg ved, at der i hvert fald også er et kompromis rundt om regeringen i forhold til at finde hinanden på det her område.
Nu kan jeg ikke nå at sige mere.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-28:
Nu siger ordføreren jo, at det er et kompromis, og så må jeg jo konkludere, at det nok er et kompromis internt i regeringen.
For der har i hvert fald ikke været partier udenfor, mig bekendt, der ikke mente, at det kunne være et obligatorisk fag, men det kan jo også være et kompromis.
Jeg forstår også godt argumentet om, at man skal uddannne lærere.
Nu googlede jeg det lige, og det er vist første gang i 30 år, man har et nyt fag.
Men man må måske i hvert fald også i regeringen lave en eller anden anskueliggørelse af, hvornår man så har uddannet de lærere, altså at man ikke forlader ambitionen, bare fordi man anerkender, at der skal uddannes lærere til faget.
Hvornår kan man gøre det obligatorisk?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-05-28:
Nu kan man sige, at i min første periode som it-ordfører kom vi jo ingen vegne med det fulde forslag, og derfor synes jeg, at det er et rigtig flot resultat, at vi er nået hertil, hvor vi er.
For vi anerkender selvfølgelig også, at det er første gang i, jeg ved ikke, om jeg lige kan tallet, rigtig, rigtig mange år, at vi laver et nyt fag i folkeskolen.
Inden man får uddannet nok nye lærere, der har de nødvendige kompetencer til det, er det også nødvendigt, at man måske ikke slår et for stort brød op med det samme, så vi får en god implementering af det og sikrer, at der rent faktisk er noget kvalitet i den undervisning, der bliver givet derude.
Men personligt håber jeg da, at de erfaringer, der kommer nu, er så gode, at man måske, forhåbentlig, kan gøre det til et obligatorisk fag på et tidspunkt.
Men jeg synes, det er en rigtig god start, og jeg kan også godt forstå, at der er taget de hensyn, der er, i den aftale, der er blevet lavet.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-28:
Tak for det, og tak til hr. Christoffer Aagaard Melson for talen, som jo kom omkring et stort område.
Jeg bed en lille smule mærke i det, der blev sagt om faget teknologiforståelse, og at det har været en Venstremærkesag gennem årene.
Vi var jo nogle, der syntes, at teknologiforståelse skulle være et obligatorisk fag i folkeskolen.
Det blev det så ikke, det blev et valgfag og en indarbejdelse i de eksisterende fag.
Så mit spørgsmål er egentlig bare, om det er Venstres politik, at teknologiforståelse skal være et obligatorisk fag på et tidspunkt, og hvornår regner ordføreren med at det så vil kunne ske?