Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-04:
Jeg synes jo, at det var godt, at vi samlet set kom frem til at afvikle hele ventelisten.
Det var nok ikke det, jeg havde forestillet mig at vi kunne nå helt i mål med, da året startede, og jeg synes måske, at man skal dvæle lidt mere ved, hvorfor den der venteliste er blevet så stor.
Det er måske, fordi der er et renoveringsbehov på ca. 5 mia. kr. om året.
Hvad er det så, aftalen her samlet set kan give?
Ja, den gør jo ikke automatisk, at vi løser problemerne fremadrettet, og når man så kigger på, at der indføres regler om, at man kun kan have en venteliste, som svarer til renoveringsstøttemuligheden i 3 år, så er det jo, ligesom om man har bestilt en venteliste, der ikke kan blive for stor.
Så kan den kun blive på 6,6 mia. kr.
Men hvad nu, hvis det viser sig, at der egentlig er et renoveringsbehov, der er større?
Det kan man ikke udelukke, og det er jo sådan set også det, der åbnes op for i aftalen her, og der mangler vi måske lidt at få
de, hvad skal man sige, budskaber ud til den samlede boligbevægelse, at der er andre muligheder end Landsbyggefonden, hvis man skal gennemføre renoveringer.
Der er selvfølgelig også det langsigtede, hvor man bare har den planlagte vedligeholdelse og man så kommer frem til en eller anden dag efter 20 år, hvor man så kan gennemføre den planlagte vedligeholdelse.
Men indimellem opstår der jo også noget uforudset eller der sker en teknologisk udvikling, som gør, at man måske ønsker at renovere mere, eller at beboerne har nogle ønsker til, at der skal ske mere, og er parate til at vedtage budgetter i forhold til det.
Så jeg synes, at vi har en opgave i at komme frem til den der ekstra kapital, som der bliver åbnet mulighed for at man kan være med til at finansiere sine renoveringer med, og hvordan vi sikrer, at det bliver en succes.
Jeg er jo sådan set samlet set glad for aftalen, og jeg er selvfølgelig også nødt til at påpege, hvad der så ikke helt er kommet i mål.
Der må man jo sige, at den boligsociale indsats tidligere er blevet øremærket til nogle bestemte boligområder, og jeg frygter, at der bliver overset nogle problemer, at der bliver overset de sociale problemer, som kan være i bebyggelser med under 1.000 indbyggere, og at de ikke har mulighed for at indgå i nogle planer, hvor de får en støtte.
Så ved jeg godt, at ministeren vil sige, at det bare er kommunerne, der skal løse det.
Ja, det kan man godt forestille sig, men så er det da nødvendigt, at vi får en kommuneaftale, som afsætter midler til det, eller at vi kommer frem til at forhandle en finanslovsaftale, hvor der prioriteres penge til det.
For jeg er sådan set enig i, at det ikke er rimeligt, at det er lejerne, som skal betale for hele indsatsen for de problemer, der måtte være i deres boligområde.
Så er der jo sket det specielle, at der var et hjørne, som vi ikke fik aftalt i forhandlingerne, og det er omkring friplejeboliger, som så er puttet ind i det her lovforslag.
I Enhedslisten har vi hele vejen igennem været imod de friplejeboligordninger, som blev indført af Anders Fogh Rasmussen, og jeg har under processen op til det her lovforslag stillet nogle spørgsmål.
For det kunne jo være, at der var nogen, der havde fundet på nogle gode friplejeboliger, og ud af de svar, jeg har fået, kan jeg altså ikke se, at det er det, der er tilfældet.
Det er nogle selvejende institutioner, og hvis vi ikke nedsætter grundkapitalen med det her lovforslag, får de jo så lidt dårligere økonomiske vilkår, og dermed kan man spare 14 mio. kr.
Det vil vi sådan set gerne være med til i Enhedslisten.
Vi er meget økonomisk ansvarlige, så hvis vi ikke vedtager det hjørne af den her lovgivning, sparer vi 12 mio. kr., og det vil jeg da gerne være med til.
Så en opdeling af lovforslaget er sådan set vores ønske, så vi kan stemme imod det hjørne med friplejeboliger.
En anden mulighed er, at jeg overtaler alle til at være imod det punkt og får ændret loven, og det deltager jeg gerne i en dialog om.
Hvis man ser på tidligere aftaler, har der været øremærket nogle penge.
Der har bl.a. været øremærket penge til tilgængelighed på ca. 400 mio. kr. om året, og det går med den her aftale så ned til 273 mio. kr. om året, og der synes jeg altså heller ikke, vi er kommet helt i mål med at løse problemerne.
For hvis vi ser på beboersammensætningen og den aldrende befolkning, så er der sådan set et behov for, at vores almene boliger har en høj tilgængelighed, og det er jo nemmest at sikre, når man er i gang med nogle renoveringer.
Så der kom vi heller ikke helt i mål.
Vi har også sikret nogle lærepladser, og jeg håber, at de bliver i Danmark.
Til slut vil jeg sige, at jeg er glad for, at den her aftale samlet set er et plus for den million mennesker, som bor i de 600.000 almene boliger.