runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Valentin (SF), 2021-04-27:
Tak for det.
Det er et rigtig godt forslag fra Enhedslisten, vi behandler nu her.
Vi havde faktisk i SF selv overvejet at fremsætte noget lignende, så det var ikke så svært at tage stilling, da det her tikkede ind i mailboksen.
Det er ekstremt vigtigt, at vi kommer luftforureningen til livs, for lige nu er det nemlig ikke os, der kommer den til livs, men den, der kommer os til livs.
Den gør os syge og slår os ihjel, og det er en overset dræber med rigtig mange liv på samvittigheden.
Mere end 4.000 danskere dør for tidligt hvert år på grund af luftforurening, og det er meget alvorligt.
Og os, der bor i byerne, i tætbefolkede områder, er særlig hårdt ramt, og som københavner er det her også noget, der står mig meget nært.
Jeg er ikke flyttet ind til byen for at dø tidligt, men på grund af de mange kulturtilbud, der er, på grund af det vilde og sprudlende liv, der er, de spændende uddannelser osv., og sådan tror jeg sådan set langt de fleste af os har det, for vi har valgt at bosætte os i områder med stor luftforurening på trods af den, men det er ikke noget, vi hverken behøver eller skal acceptere.
Jeg synes, regeringen er nølende på det spørgsmål her, og vi kunne også høre det før, når man ikke vil svare på, hvornår man vil skærpe miljøzonerne.
Det synes jeg er ærgerligt.
Og hvis regeringen ikke kommer mere i gang her, tror jeg, det kan ramme Socialdemokratiet til kommunalvalget, for det nytter ikke meget, at man har lokale folk, der gerne vil gøre en forskel her, hvis man fra Christiansborgs side ikke vil lade dem gøre det.
Så jeg synes sådan set også, det er fortjent, hvis man bliver ramt af det.
Vi har i hvert fald tænkt os at gå hårdt til den, indtil man stepper op.
Der skal være mulighed for at indføre nulemissionszoner, og vi skal give kommunerne bedre mulighed for at beskytte deres borgere mod luftforurening fra dieselbiler, som der bliver nævnt i forslaget her, men også fra eksempelvis brændeovne.
Det kan ikke være rigtigt, at man lokalt har flertal, som gerne vil gøre en forskel, som gerne vil beskytte deres borgere mod luftforurening, men som så ikke må på grund af et flertal herinde i Folketinget.
Det synes jeg er manglende respekt for lokaldemokratiet, og jeg synes, det er rigtig trist for de mange borgere, som dagligt lever med luftforureningen.
SF støtter forslaget her.
Jacob Jensen (V), 2021-04-27:
Det er til den sidste bemærkning, som SF's ordfører kom med, om, at hvis der er et lokalt flertal, skal man have mulighed for at gøre noget.
Gælder det i alle sammenhænge?
Altså, hvis der f.eks. er et lokalt flertal, der ikke ønsker, at en kystnær vindmøllepark bliver sat op lige uden for deres vinduer, skal man så også som kommune ifølge SF have lov til at sige nej?
Bare som et eksempel.
Carl Valentin (SF), 2021-04-27:
Nej, og det er også en lidt anden situation, for nu har vi jo generelt en interesse i, at der sættes en masse vindmøller op, og her kunne man hurtigt ende i den der not in my backyard-problematik, hvor der, hvis man gav den mulighed lokalt, lige pludselig ikke ville være nogen, der ville have opsat vindmøller.
Så her giver det god mening, at man regulerer det fra Christiansborg.
Men jeg kan ikke se, hvorfor man fra Christiansborg skal sige: I må ikke beskytte jeres borgere mod luftforurening.
Det er ikke nogen fordel.
Det er til gengæld noget, som er en del af, at man lokalt i København godt kunne tænke sig at gøre mere for at bekæmpe den her luftforurening, og derfor synes jeg også, man skal have muligheden for det, også i forhold til dieselbiler, som forslaget her handler om.
Jacob Jensen (V), 2021-04-27:
Vi vil gerne forsøge at lave en grønnere bilpark.
Det er jo eksempelvis så også derfor, vi taler om, hvordan man skal indrette registreringsafgiften, sådan at der er et incitament til at købe mindre forurenende biler, og det er for nogle muligt at købe en elbil, mens det for andre ikke er det, men efterhånden bliver også de billigere, fordi udviklingen der teknologisk også går stærkt.
Så synes vi sådan set også, at det er vigtigt, at der er et reelt alternativ til at tage bilen.
Det var derfor, jeg som et eksempel nævnte udbygningen af metroen, det kan også være S-togsnettet, og det kan være andre ting, pendlerparkeringspladser m.v., så man undgår at skulle køre ind til centrum, men måske kan blive udenfor og så tage S-toget eller metroen ind, for bare at give et par eksempler.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-04-27:
Venstres ordfører siger, at det her ikke er den rigtige løsning, men at der i stedet er brug for incitamenter, og ordføreren siger også, at noget af det, vi skal se ind i, er en omstilling af bilparken, og det kan vi hurtigt blive enige om.
Men hvad vi i hvert fald ved, er, at der kommer til at køre fossilbiler frem til 2040-2050 på de danske veje og dermed jo også i byerne.
Derfor synes jeg da, det er relevant at vide, hvad det egentlig er Venstre vil gøre for at afhjælpe det for de 900 mennesker, som årligt dør på grund af sundhedsskadelig forurening fra trafikken.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-04-27:
Og tak til ordføreren.
Jacob Jensen (V), 2021-04-27:
Vi går sådan set også ind for kommunalt selvstyre, men der er bare nogle ting, som også påvirker andre end den osteklokke, som en kommune er en del af.
Der har før været forslag om at lave en betalingsring rundt om hovedstaden – det var ikke et forslag, vi var enige i – men det har nogle komplikationer og skaber nogle begrænsninger for andre, både dem, der kommer udefra, og som skal ind, men sådan set også dem, som bor i området, og som også har brug for at have en mobilitet.
Det er derfor, vi siger, at man ikke bare kan sige, at nu kan enhver kommune gøre, som enhver kommune finder bedst, men vi vil meget gerne lave nogle rammer og dermed også presse i den retning, sådan at den problemstilling, som vi fuldstændige enige om, bliver løst; men det skal efter vores vurdering være på et mere generelt og nationalt niveau.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-04-27:
På den ene side forstår jeg det godt, men på den anden side vil jeg sige, at næsten ligegyldigt hvilke beslutninger man træffer, så har det nogle implikationer andre steder, og så må man gøre op med sig selv, hvad der er vigtigst.
I den her situation er der nogle byer – i hvert fald København – som gerne ville minimere trafikken i byen, så hvorfor skal de ikke have lov til det?
Jacob Jensen (V), 2021-04-27:
Jeg synes nu nok, at der også i København bliver givet nogle fornuftige muligheder – nu foretager vi f.eks. investeringer i milliardklassen i den kollektive trafik, eksempelvis metroen.
Man kunne også lave yderligere pendlerparkeringspladser uden for byen, når man har S-togsnet og andet, som man kan bruge til at komme ind til byen, for dem, som kan gøre det.
Så er det selvfølgelig noget varetransport, hvor man jo som bekendt ikke bare kan tage S-toget eller metroen.
Så derfor er der jo nogle, der i hvert fald efter vores opfattelse skal kunne komme ind og ud igen, men der kan sagtens skabes – og det er også det, man er i fuld gang med – nogle muligheder for, at man så ikke behøver køre ind til centrum af byen, hvor der i øvrigt også i forvejen er problemer med parkering.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-27:
Nu bruger ordføreren flere gange i sin tale det her med, at partikler blæser i vinden, som et argument mod at indføre f.eks. de her zoner.
Jeg vil gerne høre ordførerens beregninger, i forhold til hvor langt partikler blæser i vinden, hvis vi har en stærkt befærdet vej.
Hvor langt bevæger de partikler sig så fra den vej, hvis vi forestiller os, at vi har en skole 50 m derfra?
Vil de bevæge sig derhen?
Hvad er Venstres beregninger på det, når man nu flere gange bruger det som et argument?
Jacob Jensen (V), 2021-04-27:
Jeg tror, at det afhænger meget af, hvilken retning vinden blæser, for nu at sige det helt bogstaveligt.
Det tror jeg, og ud over det er jeg ikke ingeniør ud i at sige, hvor tunge partiklerne er.
Der er også en forskel på det, og visse partikler falder hurtigt til jorden, og andre gør ikke.
Min pointe er sådan set bare den, at man ikke kan sige, at der, fordi man laver et område af en begrænset størrelse, så ikke er nogen luftforurening tilbage i det område.
Det er der.
Jeg tror sådan set mere på, at der vil kunne opnås en langt større effekt ved at give nogle incitamenter til at undgå, at man – kan man sige – bruger de mest forurenende biler, i stedet for at lægge en begrænsning på visse områder, hvor man så ikke må færdes.
Der kan jo være folk, der skal igennem for at komme på arbejde et andet sted, og som så kører en omvej og bare forurener endnu mere.
Det er bare for at give et eksempel.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-27:
Jeg forstår ikke det der argument med, at det handler om, hvad vej vinden blæser.
Altså, transporterer partikler sig kortere, hvis vinden blæser fra syd, end hvis den blæser fra nord?
Jeg nævner det bare, fordi ordføreren jo sagde det.
Ordføreren bruger jo flere gange i sin argumentation det her med, at ordføreren ved noget om, hvor langt partikler bevæger sig, til at gå imod forslaget.
Så synes jeg da også, det vil være nærliggende, hvis ordføreren siger noget om, hvor langt partikler bevæger sig.
Jacob Jensen (V), 2021-04-27:
Det kan vi sikkert have en lang akademisk diskussion om.
Min pointe er sådan set blot den, at partikelforureningen jo hverken kender til kommunegrænser eller til nulemissionsgrænser.
Det gør den ikke, og så er det jo rigtigt, at der er nogle partikler, der bevæger sig kortere, og nogle, der bevæger sig længere, og det er afhængigt af, hvordan luften er, og hvor stærk vinden er osv., og der er mange beregninger, man kan lave på det.
Jeppe Bruus (S), 2021-04-27:
Jeg elsker USA, jeg har rejst der ofte, og jeg har boet og studeret der og holder utrolig meget af amerikanerne.
Jeg har familie i USA, i Iowa, som udvandrede fra Danmark i 1950'erne.
Det er et fantastisk land.
Amerikanerne er gode til mange ting, men der er også nogle ting, man ikke behøver at beundre dem for.
Jeg synes ikke, det er en god idé, at gud og hvermand har ret til at gå med våben; jeg synes ikke, det er en god idé med dødsstraf; og jeg synes ikke, det er en god idé, at man for forbrydelser kan få op til flere hundrede års fængsel.
Der er på den måde rigtig mange negative ting at sige om det amerikanske system i forhold til domme, der bliver lagt oven på hinanden som byggeklodser, og mennesker, som for relativt begrænset kriminalitet kommer til at sidde en stor del af deres liv i fængsel.
Og det er jo det, det her forslag vil føre til, hvis vi tager det på ordet.
Det vil jo føre til, at for hver gang der bliver begået en kriminel handling, så udløser det en ny straf i dens fulde længde, som vi bygger oven på den anden straf i dens fulde længde, og det går stærkt.
Man kan sige, at der kan være eksempler som det, jeg formentlig får spørgsmål om lige om lidt, og som jeg glæder mig til at svare på – vi må jo drøfte det med hinanden.
Men det princip – og det er jo det, vi taler om her – at man bygger det oven på hinanden som legoklodser og dermed får nogle ekstremt lange straffe, synes jeg er forkert, og derfor er jeg mere tilhænger af den danske model end af den amerikanske.
Af den årsag og ud fra alt det, som justitsministeren var inde på, kan vi ikke støtte beslutningsforslaget, som det ligger her.
Nick Hækkerup (S), 2021-04-27:
Af principielle grunde kan jeg ikke forholde mig til den konkrete sag, som der nævnes, omend jeg jo også har set omtaler af den.
Når man snakker om det, som vi snakker om her, nemlig om man skal kumulere ved at lægge alle straffene oven på hinanden, eller om man skal give domstolene mulighed for at finde ud af, hvad den relevante straf er i den enkelte situation, så synes jeg sådan set, at det sidste er det rigtige.
Hvis vi synes, strafniveauet er for lavt, som vi gør på nogle områder, så synes jeg, vi skal tage fat i de bestemmelser, hvor vi synes strafniveauet er for lavt, og sikre, at strafniveauet kommer op.
Jens Rohde (KD), 2021-04-27:
Men alt det her har vi jo sagt i hundrede år herindefra, og det er jo den samme diskussion igen og igen.
Derfor må der jo nogle andre, konkrete håndtag til reelt at frisætte kommunerne.
Vi taler jo om, for vi kommer også med en plan om at lette skatten ret betragteligt på arbejde, at flytte midlerne herfra og flytte vores bestemmeret over midlerne ud til der, hvor de reelt skal bruges.
Det er det, vi ønsker, og det beder ikke statsministeren om at forholde sig sådan helt konkret til i kroner og øre, men det er princippet om, at vi begynder at tage nogle andre instrumenter i brug, for at vi kan frisætte det lokale demokrati.
Jeg har selv siddet i en kommune, Viborg Kommune, og oplevet, hvordan vi ramte serviceloftet, så selv om vi faktisk havde mange penge, vi kunne bruge på offentlig velfærd, kunne vi ikke gøre det.
Det er jo en mærkelig situation at sidde i over for borgerne.
Så det er hele princippet om at turde tage nogle nye instrumenter i brug – og det var noget af det, statsministeren introducerede – men det bliver alligevel meget statsstyret.
Mette Frederiksen (S), 2021-04-27:
Jamen det er jo rigtigt, og man kan blive helt træt selv af den her diskussion, for jeg tror faktisk det oprindelig var den tidligere statsminister Poul Schlüter, der for alvor startede diskussionen om bureaukratiet i den offentlige sektor.
Siden da er det kun blevet værre.
Og jeg mener, hvad jeg sagde før, at hver eneste gang vi laver en reform herinde, og det er ligegyldigt, hvilke partier der er med, så gør vi det kun endnu værre.
Og så ender det alligevel med, at der er et parti, der siger: Jamen lige præcis på det her område, vil vi gerne være helt sikre på, at kommunerne eller skolerne eller ældreplejen gør lige det, vi synes er vigtigt.
Og når man så lægger det hele sammen, gør vi det igen og igen.
Jeg mener, hvad jeg sagde i åbningsdebatten: Vi er ved at ødelægge vores velfærdssamfund.
Det er vi, fordi vi har så dygtige medarbejdere, vi har verdens mest fantastiske befolkning, og vi har nogle pårørende, som mange steder også tager ansvar, men de kan ikke få lov til at folde deres potentiale ud, fordi – ja, nu siger jeg det igen – 179 mennesker ønsker at bestemme alt for meget i det her land.
Jens Rohde (KD), 2021-04-27:
Det var et godt svar.
Så vil jeg tillade mig at springe til mit senator Cato-spørgsmål, som jeg jo har turneret med over for statsministeren på stort set samtlige europaudvalgsmøder forud for møder i Det Europæiske Råd, og nu ved statsministeren godt, hvad det er, nemlig: Hvornår har statsministeren tænkt sig at adressere det, der foregår i forbindelse med VM i Qatar, i Det Europæiske Råd?
Der foregår ting inden for sportens verden, som vi aldrig nogen sinde ville acceptere foregik i andre dele af samfundet.
Og det kan ikke passe, at hele det politiske Europa står og kigger på, hvad der foregår der.
Sporten har brug for hjælp, det siger de jo selv, til at komme problemet til livs.
Så nu spørger jeg statsministeren også her i Folketingssalen: Vil statsministeren og regeringen adressere denne problemstilling i Det Europæiske Råd?
Mette Frederiksen (S), 2021-04-27:
Jeg er enig i problematiseringen af VM i Qatar, og det, vi allerede har set dernede, synes jeg er dybt problematisk.
Det er jo FIFA, der har truffet beslutningen, og jeg forstår, at der i går blev rejst kritik fra dansk side, altså DBU's side, af beslutningen, og den kritik forstår jeg godt.
Jeg er usikker på det sidste, der bliver sagt her, nemlig om det er rigtigt, at sporten har bedt om politisk hjælp.
Pause Pause (Pause), 2021-04-27:
Mødet er udsat.
Mette Frederiksen (S), 2021-04-27:
Vi skal vænne os til nye opgaver og nye roller og nye partier.
Velkommen til.
Det var noget af en mundfuld og også et relativt stort forslag.
Og det har Folketinget rigtig svært ved.
Jeg tør sige det så direkte, fordi jeg kan mærke, at regeringen også har svært ved det.
Hver eneste gang der laves en ny reform, fremsættes et nyt lovforslag eller et nyt beslutningsforslag eller vi har en forhandling, ender vi næsten altid med endnu flere regler og endnu mere bureaukrati.
Hvis vi for alvor skal det her til livs og basere et velfærdssamfund på tillid, skal vi politikere begynde at træde ikke kun et, men flere skridt tilbage.
Jens Rohde (KD), 2021-04-27:
Jeg kan ikke lade være med at tænke på hr. Alex Vanopslaghs »wax on, wax off«.
Jeg vil gerne i stedet for at stå og hoste og hakke på statsministeren, som der har været rigtig meget af i den her spørgetime, nævne, at i oktober måned, da statsministeren holdt sin åbningstale, hørte jeg en af de bedste åbningstaler i den tid, jeg har været i Folketinget, ikke mindst den del, der handlede om frisætning af kommunerne, som også var en del af diskussionen med Liberal Alliance.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge statsministeren om, er hendes syn på et forslag, vi fra KD fremlægger i morgen, nemlig en reel frisætning af kommunerne ved at fjerne serviceloftet, ved at fjerne skattestoppet over for kommunerne, ved at genindføre skatteopkrævning i regionerne – vel at mærke ved, at man kompenserer for det på bundskatten – så vi flytter penge fra staten og derud, hvor de skal virke i lokaldemokratiet og i det regionale, så man kan afpasse sine servicebehov efter det, som man diskuterer ved kommunalvalg og regionsvalg, som vi står over for, altså en reel frisætning af kommuner og regioner.
Hvordan stiller regeringen sig til denne frisætning?
Mette Frederiksen (S), 2021-04-27:
Nej, der er ikke meget spiritus tilbage på de politiske forhandlingsborde.
Jeg skulle lige til at tilføje et desværre, men det kommer til at lyde forkert.
Altså, vi har jo nu igangsat, og det var egentlig med hr. Alex Vanopslaghs opbakning, et forsøg i syv kommuner, hvor vi giver dem lov til at starte fuldstændig forfra på folkeskoleområdet, på daginstitutionsområdet og på ældreområdet, og det, vi sagde dengang, var: Nu skal vi se, om vi kan få opbakning i Folketinget til at fjerne reglerne herindefra, og så skal I gøre det samme kommunalt.
Det lykkedes jo i vidt omfang på børneområdet og i vidt omfang på skoleområdet, men så kom vi til ældreområdet, og så gik der jo gammeldags ideologisk blå slåskamp i det, og så sagde man: Hov, hov, vi kan kun slippe kommunerne fri, borgerne fri og medarbejderne fri på de områder, hvor vi er enige om, at man skal sættes fri.
Og det ærgrer mig, for jeg mener faktisk, at vi har muligheden for med de syv kommuner at vise, at al den innovationskraft findes derude, hvis folketingspolitikerne begynder at blande sig noget mindre, ikke mere.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-04-27:
Altså, jeg sukker lidt.
Jeg er jo vant til, at statsministeren ikke svarer på mine spørgsmål, men der plejer jeg at have kritiske spørgsmål.
Det her er ikke engang et kritisk spørgsmål.
Jeg spørger bare, hvad det er, man ikke kan lide ved de private velfærdsudbydere, siden man vil forbyde de private bosteder, man vil forbyde de private børnehaver, og man vil tage penge fra friskolerne, og så får jeg, jeg havde nær sagt en sang fra de varme lande, men det er jo nok de kolde nordiske lande, om, at man vil sætte nogle kommuner fri, herunder sætte dem fri for det frie valg hos borgerne.
Den debat kan vi godt tage.
Altså, jeg er interesseret i, hvis vi er enige om, at det er godt, at der er private velfærdsudbydere i Danmark, at det er godt for borgerne, og at det er godt for Danmark som velfærdssamfund, hvorfor det så er, regeringen egentlig forsøger at forbyde en række private velfærdsudbydere.
Hvorfor gør man egentlig ikke noget mere for, at det private velfærdsinitiativ kan blomstre i Danmark, så danskerne i højere grad får valgfrihed, man får mere innovation og man styrker den lange velfærdstradition, vi har, som går på, at det ikke kun er kommunesystemet, der kan levere velfærd?
Det var egentlig det, jeg ville have haft en diskussion omkring.
Mette Frederiksen (S), 2021-04-27:
Men det er da ikke rigtigt, at vi vil forbyde dem.
Det er da ikke rigtigt.
Det, vi har sagt, er, at hvis man driver en social institution, skal man ikke kunne tjene penge på de arme mennesker, som af den ene eller den anden årsag er der.
Det er da noget andet.
Vi har da ikke noget som helst ønske om at forbyde.
Det er rigtigt, at dem ønsker vi at gøre noget ved, men det er da ikke rigtigt, at vi ønsker at forbyde noget som helst andet.
Vi har bare sagt, at man ikke bør tjene penge på anbragte børn, hvad der vel egentlig er rimeligt nok.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-27:
Tak, formand.
I går havde næsten en uendelig række af danske skoler og undervisningsorganisationer en kronik i Berlingske, hvor de kritiserer Danmarks asylpolitik og udlændingepolitik i ret stærke vendinger.
På Facebook svarer Socialdemokratiets integrations- og udlændingeordfører Rasmus Stoklund bl.a.: I dag lancerede Danmarks Lærerforening og en række andre uddannelsesorganisationer et hårdt angreb på Danmarks udlændingepolitik i Berlingske.
Jeg kan ikke huske tidligere at have læst en kronik fra store organisationer med så nedladende en holdning til det overvældende flertal i både befolkningen og Folketinget, som står bag udlændingepolitikken.
Det overraskede mig i øvrigt, at Lærerforeningen har så stærke udlændingepolitiske holdninger, som ret præcist flugter med Alternativets og andre dele af den yderste venstrefløj.
Det skrev Stoklund på Facebook.
I Alternativet er vi selvfølgelig stolte af at blive taget til indtægt for den kritik, som snart sagt den samlede danske lærerstand har i forhold til regeringens integrations- og udlændingepolitik.
Det giver os lejlighed til at stille spørgsmålene fra repræsentanterne for de mange tusinde lærere direkte videre til statsministeren.
Skal unge mennesker sidde på udrejsecentre, mens klassekammeraterne kører studenterkørsel og fejrer deres ungdom og fremtid?
Er det virkelig i tråd med den danske folkestemning?
Ingen andre europæiske lande sender syriske flygtninge retur.
Det fremkalder tvivl om de faktiske forhold.
Så hvorfor lader vi ikke tvivlen komme de forurettede, altså flygtningene, til gode, som vi plejer i den danske retsstat?
Mette Frederiksen (S), 2021-04-27:
Tak for også det spørgsmål.
Jeg vil advare imod, at vi begynder at lovgive på baggrund af enkeltsager, også i udlændingepolitikken.
Jeg synes, det er vigtigt, at der er retssikkerhed; at det er gennemskueligt, hvilke beslutninger vi træffer, og at vi selvfølgelig også står ved konsekvenserne af den politik, som man må sige et meget bredt flertal i Folketinget har vedtaget med opbakning fra den danske befolkning.
Når man ikke længere har det beskyttelsesbehov – og det skal i mine øjne ikke være op til politikere at definere, hvornår det beskyttelsesbehov er der eller ikke er der – så skal man rejse tilbage til sit fædreland.
Det synes jeg er et grundlæggende sundt og fornuftigt princip.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-27:
Som det eneste land i Europa vurderer myndighederne i Danmark, at Damaskus er et sikkert sted, uagtet at FN's flygtningeorganisation siger, at Damaskus ikke er sikkert; uagtet at USA's udenrigsminister Antony Blinken i slutningen af marts kom med en appel til andre lande om ikke at presse syriske flygtninge til at vende tilbage, før det kan ske med sikkerhed og værdighed.
Verden ser tilsyneladende undrende på det, og toneangivende britiske og tyske aviser spørger: Hvad ved Danmark, som resten af verden ikke ved?