runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DD), 2023-11-30:
Det er nogle rigtig gode visioner, og i Danmarksdemokraterne deler vi det her med en mere praksisrettet skole til fulde, for det vil løfte flere; det er der ikke nogen tvivl om.
Så hvorfor begynde at ændre på alt muligt i forhold til gymnasierne og lukke nogen ude dér, hvis det er sådan, at vi allerede er ved at fikse problemet i folkeskolen?
Frederik Vad (S), 2023-11-30:
Det er jo, fordi vi har fået skabt en fortælling i vores samfund om, at det er en forbrydelse mod unge, hvis ikke de alle sammen kan få lov til at komme ind på det samme ungdomsuddannelsesspor i Danmark.
Og vi har det sådan i Socialdemokratiet, at alle har ret til en ungdomsuddannelse, alle skal have en ungdomsuddannelse, der giver adgang til et godt liv, en ordentlig løn, et socialt liv, en dannelse, men det er ikke kun den rød-hvide studenterhue, der kan sikre det, og det er der rigtig, rigtig mange, der tror i dag, og det er et problem.
Det skaber enormt meget mistrivsel, og det gør også, at der er mange, der efterfølgende ikke får en uddannelse.
Anne Hegelund (EL), 2023-11-30:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg har tænkt meget over det her med, at hvis man gerne vil have flere til at vælge en faglært uddannelse, forstår jeg ikke, hvorfor måden at gøre det på skulle være at sige, at færre skal gå gymnasievejen.
Jeg tænker, at hvis man i gymnasiet ikke kunne være sikker på at blive færdig med 3. g, kunne det også være, at der ville være færre, der valgte gymnasiet, og sådan tror jeg også godt det kan hænge sammen på erhvervsuddannelserne, altså at hvis man er i tvivl om, om man kan få en læreplads, er man måske også i tvivl om, om det er den vej, man skal gå.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at unge skal have lov til at være i tvivl og måske også have lov til at få chancen for at prøve, om en videregående uddannelse kunne være noget for dem.
Det behøver ikke at være universitetet – det kan også være korte eller længere videregående uddannelser.
Og når nu folkeskolen skal have mere praksiskobling, som også er noget, der fylder meget på de mellemlange videregående uddannelser, kunne man så ikke putte noget mere af det ind i gymnasierne, og kunne det ikke være, at det kunne gøre, at flere ville trives, også fagligt?
Frederik Vad (S), 2023-11-30:
Det sidste er jeg faktisk lidt uenig i.
Jeg synes, ordføreren sagde mange gode ting, men jeg og Socialdemokratiet mener, at man skal fastholde formålsparagraffen i forhold til gymnasiet.
Det er dannende, og det er studieforberedende til videregående uddannelser, og derfor skal det have et højt fagligt og også et højt bogligt niveau.
Jeg tror aldrig, vi har haft så mange lærepladser, som vi har i dag.
Den sidste regering lavede en rigtig god lærepladsaftale, og der kommer flere penge til erhvervsuddannelserne nu – det er man også i gang med at forhandle om.
Med hensyn til det der med, at folk ikke skal tage en erhvervsuddannelse efter gymnasiet, så mener jeg, at det er noget, vi er langt forbi.
I mit parti synes vi egentlig, det er fedt, hvis nogle med studenterhuer tager en erhvervsuddannelse bagefter.
Det er der i øvrigt også enormt mange mestre derude der er glade for, fordi det er nogle fede unge mennesker at få ind på lærepladserne.
Så det er sådan set ikke et problem, at nogle gør det.
Men der er for mange, der havner på den forkerte hylde, og det taler vi for lidt om.
Anne Hegelund (EL), 2023-11-30:
Jeg forstår egentlig ikke, at du er uenig i det sidste, når vi mangler sygeplejersker, pædagoger, lærere og socialrådgivere.
Det er videregående uddannelser, hvor man bruger praksiskobling rigtig meget, og hvor det er det, de studerende gerne vil have mere af, for at undervisningen bliver meningsfuld.
Jeg tænker, at det kunne være rigtig fint, hvis den måde, man går i gymnasiet på, også pegede meget mere mod f.eks. velfærdsuddannelserne.
Jeg er jo selv socialrådgiver, og der var også nogle ting i gymnasiet, hvor jeg tænkte: Hvad skal jeg bruge det til ude i virkeligheden?
Der tænker jeg, at det virkelig havde hjulpet mig til at få gymnasiet til at føles mere meningsfuldt, hvis der havde været en bedre kobling mellem teori og praksis.
Og jeg har altså gået på en af de mest teoretiske mellemlange videregående uddannelser.
Så jeg synes, der er alt for meget i gymnasiet, der kun peger mod universitetet, og hvis man skruede på det, tror jeg der var mange flere, der ville trives.
Frederik Vad (S), 2023-11-30:
Så tror jeg, at ordføreren misforstod mig, eller også misforstod vi hinanden.
Jeg tolkede det, ordføreren sagde, som at man skulle tage mere af det, der foregik på erhvervsuddannelserne, ind på gymnasiet.
Men jeg er fuldstændig enig i det sidste.
Jeg synes også, at nogle af fru Lotte Rods betragtninger om vigtigheden af pædagogik og pædagogikkens rolle, var meget interessante.
For jeg er meget enig.
Vi har fået et samfund, hvor de almene gymnasier ofte peger i retning af universiteterne, og det skal de bestemt ikke gøre.
Vi har brug for rigtig, rigtig mange socialrådgivere, lærere, pædagoger, sygeplejersker osv.
Mads Olsen (SF), 2023-11-30:
Jeg er lidt nysgerrig omkring det her med adgangskravene til gymnasiet, for det har jo også den konsekvens med en øget geografisk ulighed, hvis vi skærper markant, som flere partier og erhvervslivet foreslår.
Vi ved jo godt, at regeringen godt kan lide at lytte til erhvervslivet i mange henseender, men nok om det.
Det, jeg tænkte på, var, at hvis man skærper det til f.eks. 7, ved vi fra analyser, at det f.eks. vil betyde, at 73 pct. af eleverne fra Lolland-Falster ikke kommer til at kunne opfylde kravene til at gå på gymnasiet.
Jeg er lidt bekymret for, at hvis man gør det, skaber man uddannelsesørkener i Region Sjælland, hvor ordføreren og jeg jo er fra, og jeg er lidt nysgerrig efter at høre, hvordan ordføreren ser på det at hæve adgangskravene, men samtidig også balancere det, så vi ikke afskærer næsten alle fra Sydsjælland fra at tage en gymnasial uddannelse.
Frederik Vad (S), 2023-11-30:
I løbet af det første halvandet år, jeg gik på Roskilde Gymnasium, var der otte i min klasse, der faldt fra.
Nogle af dem var søgt ind, fordi de ikke havde kunnet få en læreplads – en af dem som glarmester – og andre faldt fra, fordi de var så fagligt ringe, at de tyede til hash, også i frikvartererne.
Det er ikke en socialdemokratisk vision, at alle mennesker skal lukkes ind på gymnasiet, hvis det betyder, at de fagligt og socialt ikke kommer til at kunne fungere, og at det giver dem men resten af deres liv.
Lotte Rod (RV), 2023-11-30:
Hvorfor er der færre, der skal have den mulighed?
Når jeg læser tilbage i Socialdemokraternes historie, har det jo været kernen, at man ville give arbejderbørn flere muligheder med hensyn til uddannelse, men i dag er det så Socialdemokraternes politik, at de ikke skal have lov til at komme ind.
Ja, præcis.
Det er jo også en af grundene til, at jeg synes, det ville være oplagt, at vi lavede et valgfag i pædagogik.
Altså, hvorfor kan man have psykologi, men ikke få lov til at vælge pædagogik?
Det tror jeg kunne være rigtig vigtigt for at få flere pædagoger.
Så tror jeg, at ordføreren har helt ret i, at for at finde ud af, hvad man godt kan lide, hører det jo med, at man også prøver noget, som man ikke kan lide.
Der var der sådan en håndsoprækning til middagen om, hvem der egentlig lavede det, de havde forventet de skulle.
Det er der jo nærmest ingen mennesker i det her land, som er over 50 år, som havde en idé om.
Og i dag har vi sådan en tanke om, at unge allerede i 6.-7. klasse skal forholde sig til, hvad for en vej de vil, og hvad de vil vælge.
Jeg tror, det er så vigtigt, at vi igen giver noget plads til, at en dannelsesrejse jo netop er en rejse, hvor man møder noget af det fremmede og finder ud af, hvem man selv er, og det skal der være plads til i gymnasiet, præcis som ordføreren siger.
Anne Hegelund (EL), 2023-11-30:
Jeg er i hvert fald nysgerrig på det her med formålsparagraffen.
Men der er også nogle ting i det at finde ud af, om man vil læse videre.
Jeg tænker, de fleste unge starter i gymnasiet med en idé om, at det vil de nok godt.
Inden for den formålsparagraf, der er nu, kan man måske godt rumme det, men jeg tænker, det kunne være rart, at fokus er på, at det er okay at finde ud af, at det vil man ikke alligevel – at det ikke er en kæmpe fejl eller spild af tid.
Jeg synes også, jeg har mødt en hel del unge, der har været gennem gymnasiet og så har valgt at blive faglærte bagefter, og som ikke har tænkt, at det var spild af tid, men at de lærte noget og i hvert fald fandt ud af, hvad de så gerne ville.
Jeg er i hvert fald lidt spændt på, om vi behøver at være enige eller uenige om det med formålsparagraffen for at kunne finde hinanden i det her.
Lotte Rod (RV), 2023-11-30:
Jeg har aldrig tænkt, at jeg skulle bruge kemi til noget, men han var bare sådan en underviser, der fik en til at tænke: Det her vil jeg bare virkelig gerne lære.
For det var enormt spændende, og det samme med oldtidskundskab – det at gå i gang med at læse de der gamle græske tragedier.
Det er jo ikke, fordi jeg skulle bruge det til noget, men det var bare et rum af fordybelse og nysgerrighed, og det er det, jeg gerne vil holde fast i at gymnasiet skal være.
Det hele handler ikke om, hvad man skal bruge til noget for at komme videre, men at dannelsen har en værdi i sig selv.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-11-30:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at takke ordføreren for at tage debatten om gymnasiet op.
Jeg synes også, det har fyldt alt for lidt.
Til gengæld er jeg lidt ærgerlig over den måde, fru Lotte Rod italesætter det med at gå på gymnasiet på, for for mig lyder det nærmest, som om gymnasiet skal være et retskrav og er en udvidet 10. klasse.
Det synes jeg er ærgerligt, og jeg synes også, vi mangler at tale om de elever, der sidder og virkelig er fagligt engagerede og måske gerne vil læse videre på universitetet, men hvor der også sidder nogle elever, som trækker niveauet ned i klassen.
For det er helt almindeligt, at man som underviser trækker niveauet ned til et sted, hvor de fleste kan være med.
Så har Lotte Rod slet ikke en bekymring for fagligheden i gymnasiet og en tanke på de elever, der faktisk gerne vil bruge deres gymnasieuddannelse til at læse videre?
Frederik Vad (S), 2023-11-30:
Tak for spørgsmålet, og velkommen til ordføreren her til Folketingssalen.
Jeg kender ordføreren fra Sjælland.
Han er en dygtig fyr, som jeg glæder mig til at arbejde sammen med.
Ordføreren er inde på noget af det fuldstændig rigtige.
Altså, der er store dele af landet, hvor de almene gymnasier påtager sig en ekstraordinært stor opgave i forhold til at løfte nogle, som kommer fra uddannelsesfremmede hjem eller kommer fra en grundskole, hvor man ikke har haft særlig høje karakterer, og det skal vi selvfølgelig tage hånd om.
For det skal jo ikke være sådan, og det var jeg sådan set også inde på i min ordførertale, at fordi man bor på Vestsjælland eller fordi man bor på Sydsjælland, som både ordførerens og mit hjerte banker for, er gymnasiet totalt lukket land, altså for de børn og unge, der vokser op der.
Det er der ikke nogen, der ønsker, og det ønsker Socialdemokratiet heller ikke.
Lotte Rod (RV), 2023-11-30:
Men det der er jo en ældgammel debat, som vi har undersøgt ad flere omgange og fået konklusioner på, som viser, at det faglige niveau i gymnasiet er fint.
Selvfølgelig kan der være enkelte situationer, hvor man oplever noget, men det skal jo altid vejes op mod, om vi vil fastholde, eller om vi vil bryde den sociale arv.
Vi i Radikale Venstre er drevet af, at uddannelse ikke skal lukke døre, men skal åbne døre, og at det er vigtigt, at børn fra alle mulige forskellige familier, drengene, indvandrerne, os, der kommer fra provinsen, også skal kunne komme i gymnasiet, og derfor synes jeg, at man skal tænke over, hvad konsekvensen er af, at man bare vil skrue adgangskravet op.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-11-30:
Den her debat om, at fagligheden i gymnasiet er faldet, synes jeg man skal tage seriøst, når der er gymnasielærer på gymnasielærer, der er ude i medierne at sige: Niveauet er faldet; jeg er faktisk glad for, at jeg er pensioneret gymnasielærer, fordi jeg ikke synes, at jeg kan være mit erhverv bekendt.
Når universitetslærere siger, at det niveau, de får fra gymnasiet, ikke er højt nok, og når CBS-studerende skal have kursus i procent- og brøkregning, for at de overhovedet kan følge med i undervisningen, så synes jeg, der er en udfordring.
Jeg ved godt, at der er lavet den her undersøgelse under Merete Riisager, men jeg synes også, der har været mange kompetente mennesker, der har været ude at kritisere den måde, undersøgelsen er foregået på.
Lotte Rod (RV), 2023-11-30:
Jo, jeg synes bare, at vi skal løse det med pædagogik.
Man kunne jo også bare vælge herinde at sige: Vi vil kun have sådan nogle typer som Lotte Rod, sådan nogle 13-talspiger, til at være i gymnasiet.
Det ville være utrolig bekvemt og nemt at undervise, hvis det kun var sådan nogle som mig, der sad der, men jeg synes, det har en værdi, at det er børn og unge fra forskellige familier, som går i klasse sammen på kryds og tværs i gymnasiet.
Og ja, selvfølgelig gør det, at undervisningen så ikke er den samme elitære undervisning, som der var i gymnasiet for mange, mange år siden, men det synes jeg faktisk siger noget om en succes i Danmark.
Lotte Rod (RV), 2023-11-30:
Ordføreren har gået på Roskilde Gymnasium – hvorfor valgte han det?
Frederik Vad (S), 2023-11-30:
Det gjorde jeg, fordi jeg gerne ville have fransk, og det kunne man få på Roskilde Gymnasium.
Jeg har brugt de første 15 år af mit liv på at være med mine forældre på køreferie til Sydfrankrig i 3 uger om sommeren, og jeg var ked af, at jeg ikke rigtig kunne forstå, hvad der foregik dernede – og mine forældre kunne slet ikke.
Så derfor valgte jeg Roskilde Gymnasium, og jeg havde de tre fedeste år i mit liv.
Jeg er meget stolt af de år, og jeg har de bedste venner derfra, som jeg skal ud og se fodbold med i weekenden.
Mads Olsen (SF), 2023-11-30:
Så har jeg også et spørgsmål, for jeg synes ikke rigtig, jeg fik svar, da jeg spurgte ministeren, i forhold til det her med det midlertidige tilskud, som regeringen jo lagde op til at fjerne i deres finanslovsforslag ved ikke at inkludere det igen.
Jeg forstår godt, at man ønsker en langsigtet løsning ved at indgå i nye taxameterforhandlinger.
Men jeg forstår så bare ikke, hvorfor man ikke forlænger det tilskud, giver skolerne og eleverne tryghed og laver taxametersystemet i stedet for den løsning, regeringen lægger op til, hvor man ligesom fjernede tilskuddet ved ikke at forlænge det og derefter indgik i en forhandling.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-11-30:
Jeg kan så sige: Jeg deler ikke den samme bekymring.
Da jeg gik i gymnasiet, vidste jeg ikke rigtig, hvad jeg skulle bruge latin til, og så var der biologi – hvad skulle jeg dog bruge det til?
Det var, indtil jeg en dag stod på sygeplejeskolen og sygeplejestudiet og fandt ud af: Nåh, det var det, jeg skulle bruge det til; det var derfor, det var så vigtigt.
Hvis jeg havde haft den der praksisfaglighed og det var mere praksisrettet med det gymnasium, tror jeg faktisk at jeg og mange andre i gymnasiet ville tænke: Okay, det er derfor, det er vigtigt, at vi rent faktisk kan sætte det her i spil.
Og det håber jeg da i hvert fald også at Venstres ordfører kan se nogle fordele i.
Anni Matthiesen (V), 2023-11-30:
Altså, jeg vil sige så meget, at selvfølgelig, selv om man går på gymnasiet, kan man tage fritidsjob og gøre mange andre ting også i forhold til at møde virkeligheden uden for gymnasiets lokaler.
Man kan tage sommerferiejob osv., eventuelt på et plejehjem, for også der at møde nogle af de latinske udtryk.
Så det er ikke det, jeg mener, når jeg siger, at jeg ikke synes, vi skal blande praksisfaglighed ind i det.
Men jeg synes, at vi i hvert fald skal have i baghovedet, at vi skal passe på ikke at blande det hele sammen.
Jeg synes, det er vigtigt, at der stadig væk er erhvervsuddannelser, og det er der, vi nu kæmper en stor kamp også for at få højnet kvaliteten.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-11-30:
Tak for det, og tak for en rigtig fin tale, og velkommen her til Folketinget.
Ordføreren nævner i sin tale, at han ønsker, at der skal være det samme adgangskrav til gymnasiet som til erhvervsskolerne.
Det må betyde et adgangskrav på 2 og mere eller mindre et retskrav til stort set alle på at komme ind på gymnasiet.
Ser ordføreren ikke nogen problemer med det?
Og jeg kunne også godt tænke mig at høre, om ordføreren ikke synes, det er et problem, at der aldrig har været så mange ufaglærte studenter.
Det er jo steget med næsten 10.000 personer i de sidste 10 år.
Og vil det problem ikke blot blive forværret, hvis man sænker adgangskravet?
Mads Olsen (SF), 2023-11-30:
For at svare på det første spørgsmål vil jeg sige, at jeg ikke mener, at der vil være noget decideret forkert i at have samme adgangskrav, for vi har jo set, at man har forsøgt at indføre det her differentierede krav for at få flere elever til at starte på erhvervsuddannelserne, men at det jo ikke er en tendens, man er lykkedes med at vende.
Vi er tværtimod begyndt at se, at unge desværre ser erhvervsuddannelserne som noget, man har som plan B, hvis man ikke opnår det ønskede snit i folkeskolen.
I forhold til det med de ufaglærte studenter skal vi måske også slå fast over for dem, at man også godt kan tage en erhvervsuddannelse efter gymnasiet.
Det er okay.
Det kan godt være, at du er lidt ældre end nogle af dine klassekammerater, men det er jo ikke noget, der skal forhindre dig i at gøre det.
Vi skal måske også sikre bedre uddannelsesvejledning allerede i gymnasiet, sådan at man, hvis man opdager halvvejs inde i 2. g, at man i virkeligheden passede bedre ind i erhvervsuddannelserne, så har mulighed for at skifte og ikke føler, at ens arbejde allerede er gået til spilde.
Vi forestiller os jo ikke i SF, at den mistrivselsepidemi, vi desværre oplever, ville forsvinde, hvis vi gennemførte vores forslag.
Der er jo så mange knapper, man skal skrue på, i samfundet, men det er også vigtigt for os at sige, at vi er nødt til at skrue på alle knapper.
Vi er ikke nødt til at læne os tilbage i sædet som lovgivere og sige: Den ligger hos perfekthedskulturen, som vores unge mennesker på Instagram fordrer, så vi kan ikke rigtig gøre noget ved det.
Vi skal selvfølgelig også tage ansvar for det, vi kan gøre.
Lotte Rod (RV), 2023-11-30:
Tak for talen, velkommen i Folketinget også fra mig, og tak for samarbejdet om et fælles forslag til vedtagelse, hvor vi jo beder regeringen om at indkalde til forhandlinger.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ordføreren, hvad han tænker om, at der ikke har været et eneste møde i gymnasieforligskredsen, siden regeringen trådte til.
Hvad vil konsekvensen være, hvis regeringen bare fortsætter og ikke vil lave de ændringer, som ordføreren selv efterspørger?
Mads Olsen (SF), 2023-11-30:
Det er det, jeg synes er lidt forkert, for regeringen har haft meget travlt med ting, den prioriterer, som at afskaffe store bededag, at give skattelettelser osv., men har ikke rigtig lavet visioner for gymnasiet.
Det synes jeg faktisk er ærgerligt.
Jeg kan da godt være bekymret for, at vi ikke når at håndtere de udfordringer, der plager gymnasierne, hvis vi bliver ved med at udskyde møder i forligskredsen; det gælder f.eks. det nye taxametersystem.
Så kan jeg godt tænke: Skal vi i SF kæmpe for, at det her midlertidige tilskud bliver bevaret til gymnasierne i Udkantsdanmark hvert år?
For vi ville da langt hellere have en permanent løsning og så få lavet det her taxametersystem så hurtigt som muligt, så vi kan kæmpe for andre ting i finansloven.
Anne Hegelund (EL), 2023-11-30:
Tusind tak for talen, og velkommen til.
Jeg er i hvert fald rigtig glad for, at det er mange af de samme knapper, vi godt kunne tænke os at skrue på i forhold til at sørge for, at unge kommer til at trives bedre i gymnasiet.
Ud over det her med social og geografisk lighed i forhold til at kunne komme i gymnasiet kom jeg til at tænke på, at jeg bare lige vil sikre mig, at SF også går ind for, at man skal kunne få handicaptillæg, når man går i gymnasiet.
Nu sagde ordføreren det her med rigtig mange afleveringer og sådan noget.
Der er jo nogen, der har brug for ikke at have et fritidsjob ved siden af, men som har brug for pengene for at kunne få det hele til at hænge sammen.
Er I med på, at vi skal støtte unge, der har noget andet med i bagagen, bedre til at kunne komme igennem gymnasiet?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-11-30:
Ordføreren kommer derudover også ind på problemet med stigende stress og mistrivsel, og det er en problemstilling, som jeg selv er meget optaget af.
Ordføreren laver en sammenkobling mellem krav i gymnasiet og så den stigende mistrivsel og taler om en præstationskultur.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ikke ordføreren mener, at der kunne være nogle andre årsager til den stigende mistrivsel og stress end blot det, vi kræver i gymnasiet.
Det er jo lidt henset til, at vi egentlig ikke kræver meget mere i gymnasiet, end vi har gjort tidligere.
Der har altid været krav om karakterer for at komme ind på bestemte uddannelser.
Det er også vigtigt at slå fast, at man faktisk kan komme ind på 50 pct. af alle universiteter med bare 2 i gennemsnit.
Så forestiller ordføreren sig, at der kan være andre årsager såsom perfekthedskultur, sociale medier og den slags?
Anne Hegelund (EL), 2023-11-30:
Tak for talen.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig at vide lidt om, hvad I tænker omkring at løfte flere unge i forhold til det med, om man skal læse videre – at det skal være okay at være i tvivl om, når man starter, om man vil have en videregående uddannelse, og at gymnasiet kan være det, der er med til, at man finder ud af, om det er noget for en, og at man måske også bliver løftet, hvis der er nogle steder, hvor bare det, at ens gymnasielærer tror på en, fagligt kan hjælpe en helt vildt meget, eller at man kan sænke skuldrene lidt, i forhold til at det er okay at være i tvivl og være nysgerrig og blive klogere gennem gymnasiet, så vi kan få de her mere rummelige og mangfoldige gymnasier og måske også nogle flere, der går fra gymnasiet til velfærdsuddannelserne og bliver pædagog eller socialrådgiver eller sygeplejerske eller lærer.
Anni Matthiesen (V), 2023-11-30:
Jeg vil sige: Jeg tror stadig væk på, at der, hvor vi skal sætte ind, er i forhold til erhvervsuddannelserne.
Det er der, vi jo nu også har fået afsat rigtig, rigtig mange ekstra millioner for at løfte kvaliteten af erhvervsuddannelser, og jeg er lidt nervøs for, at man begynder at tage noget ovre fra erhvervsuddannelserne og proppe det ind i de almene gymnasier, og at man så næsten ødelægger begge dele.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-11-30:
Tak til Venstres ordfører for en rigtig fin tale.
Og jeg er rigtig glad for, at ordføreren også her ved seneste spørgsmål fra en anden ordfører italesætter det her omkring det praksisrettede i folkeskolen, og hvor vigtigt det er, og det er dejligt, at der er noget i gang der.
Det glæder vi os til at høre mere om, altså hvad det bliver til.
Men kunne man ikke forestille sig, at noget af det, man synes at man bør gøre rigtigt og mere af i folkeskolen, netop det praksisrettede, også kunne gøres i gymnasiet, altså sikre, at der måske var en praksisrettet studieretning?
Det er jo noget, vi i Danmarksdemokraterne har foreslået man skulle gøre, og der ville jeg bare gerne høre, hvordan Venstre stiller sig til et sådant forslag.
Frederik Vad (S), 2023-11-30:
Jeg er også ligesom ordføreren glad for, at Høng Gymnasium og HF nu godt kan få et nyt tag der, hvor det drypper ind, næste år.
Det er vigtigt.
Lotte Rod (RV), 2023-11-30:
Hvad er Venstres vision for udviklingen af fagene og for fagrækken?
Vil Venstre være med til at kigge på det?
Anni Matthiesen (V), 2023-11-30:
Ja, det er helt klart.
Altså, der er ting, vi skal have kigget på.
Det er jo også sådan, at Reformkommissionen faktisk er kommet med nogle anbefalinger, og jeg synes, at der er mange dele i det, som Reformkommissionen har peget på, som vi også skal have kigget på.
Noget af det, som de jo bl.a. også siger, er, at vi også er nødt til at få kigget på, om der f.eks. er brug for flere A-fag.
Lotte Rod (RV), 2023-11-30:
Vil Venstre være med til at afskaffe grundforløbet?