runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2021-04-09:
Mange tak.
Jeg gik jo lige forbi ministeren, så jeg skulle lige se, om han var til stede.
Vi har ret travlt i øjeblikket, men det skal ikke betyde, at vi ikke tager os af nogle af de ting, som også påkræves.
Og derfor har Dansk Folkeparti stillet to forespørgsler i dag.
Den første, der hedder F 41, handler generelt om den mangel på praktiserende læger, som vi har i hele landet.
Og begrundelsen er, at 56 pct. af landets praktiserende læger har lukket for tilgang af nye patienter, og desværre ser man det også tydeligt i visse dele af landet.
I 2020 havde alle praksisser i Lolland Kommune og Vallensbæk Kommune lukket for tilgang af nye patienter.
Det er også noget, vi ser sprede sig.
Førhen var det meget i områder, der er tyndt befolkede – Vandkantsdanmark, som vi kalder dem – men efterhånden er det også kommet til hovedstaden og andre steder, hvor man måske har svært ved at få tiltrukket nogle læger.
Der er cirka 130.00-140.000, der står uden egen, fast læge, og vi kan se at, at det er utrolig problematisk at rekruttere, og det er som sagt ikke blot i de tyndt befolkede områder.
Vi har haft fokus på det her i rigtig mange år, og også under en tidligere regering, hvor der blev lavet en plan for at imødegå det.
Men vi må også se i øjnene, at det ikke er nok.
Vi savner, at regeringen kommer med en plan, der kommer den udfordring til livs, og uden at der skal nævnes og bruges en tjenestepligt.
Liselott Blixt (DF), 2021-04-09:
Mange tak, og mange tak for ministerens svar.
Ministeren siger, at det ikke er alting, der vækker jubel.
Det gjorde det heller ikke i 2013, da Socialdemokraterne faktisk gik ind og lavede overenskomsten, som man ikke kunne få tegnet, og det gjorde faktisk, at der var rigtig mange praktiserende læger, der stoppede.
Så jeg håber da, at man ligesom har taget det med sig, at man skal sørge for, at man tager lægernes organisation med på råd.
Men det vigtigste spørgsmål, jeg vil stille til sundhedsministeren, er, om sundhedsministeren arbejder for, at den enkelte borger kan få en fast familielæge, som vi kender det.
Jeg ved, at det kan være svært, men for Dansk Folkeparti er målet, at vi kommer derhen, hvor vi har en læge, der kender os.
Så kan vi se, hvor langt vi når, men er det noget, som sundhedsministeren vil arbejde for at borgerne får?
Magnus Heunicke (S), 2021-04-09:
Ja, det er det, og jeg mener, det er så vigtig en del af vores sundhedsvæsen, vores sundhedssystem, i Danmark.
Det er et reelt problem, at der er så store dele af Danmark, hvor det, som burde være en selvfølge, ikke er en selvfølge.
Så det er et stort og vigtigt mål at sikre borgerne adgang til egen læge.
Så nævner fru Liselott Blixt familielægen, som man kender.
Jeg er selv også familiefar, og vi har da familielæge, men det er nu ikke altid sådan, når jeg kommer op med mine børn og skal have en vaccine eller have set på noget, at vi lige kender den læge, der så er i turnus.
I det lægehus, som vi er med i, er der de læger, vi kender, og så er nogle lægehuse, som har nogle flere medarbejdere.
Det synes jeg bare er helt fint, og det giver noget fleksibilitet og nogle muligheder for at få nogle tider og ikke sidde i kø i telefonen om morgenen for at få en tid.
Så det synes jeg bare er helt fint, og det synes jeg hører med i den definition, som der bliver nævnt her.
Martin Geertsen (V), 2021-04-09:
Tak for det, og tak til ministeren for besvarelsen.
På mange områder er vi jo enige, Venstre og Socialdemokraterne, også om, hvad det er for nogle værktøjer, der skal være nede i værktøjskassen.
Der er jo så også værktøj, vi ikke synes man skal proppe derned, og det gælder også forslaget om den såkaldte tjenestepligt.
Og jeg vil sådan set godt udfordre ministeren lidt på det, for hvad er det egentlig, den her grønne unge læge skal foretage sig ude i almen praksis?
Altså, som jeg har forstået forslaget, handler det om, at en yngre læge skal 6 måneder ud i en almen praksis og sådan være føl hos en almenpraktiserende læge.
Hvad er det egentlig, ministeren forestiller sig at den her grønne unge læge skal foretage sig derude?
Ovenikøbet kan det jo altså risikere at være mod den pågældende yngre læges egen vilje.
Hvad er det egentlig, man helt konkret forestiller sig vedkommende skal foretage sig ude i praksis?
Magnus Heunicke (S), 2021-04-09:
Der er ingen tvivl om, at når man hører på PLO og måske især på yngre læger, er der stor modstand.
Det har der været fra starten af med det her forslag, og det anerkender jeg, altså at der er den modstand, og vi har også skrevet i vores forslag, at vi vil indføre det her igennem en drøftelse med de her organisationer for at finde ud af, om ikke de også kan se sig selv i det her forslag.
Jeg mener, det er helt rimeligt, og jeg synes også, at det er klogt og fornuftigt – det er derfor, vi har foreslået det – at sige til vores læger: Lige her og nu, venner, har vi altså et problem, et landsdækkende samfundsproblem; I har fået den uddannelse her, og vi har brug for jer, og tak for, at I tager den uddannelse her, men lige nu og her har vi altså brug for, at I også bruger noget af det, I har lært, udeomkring.
Og så spørger hr. Martin Geertsen om, hvor meget de så har lært, når de er færdige med den kliniske basisuddannelse, før de opnår selvstændigt virke, og der har de jo lært en del, men jeg er da helt med på, at det er som led i, at man går ud og ikke er selvstændig, men at man så vil være i en eksisterende praksis.
Det er noget af det, vi vil drøfte med parterne.
Jo, det kunne det helt sikkert.
Jeg skal også mødes igen med de her organisationer, og jeg synes, det er positivt, at der faktisk kommer helt konstruktive og for mig at se virkelig gennemarbejdede og velmenende forslag om, hvad vi kan gøre.
Det tager jeg da imod, men der er noget, jeg mangler at se i det konkrete forslag om at forlænge praksisuddannelsen med ½ år.
Jeg vil da godt se på det her, men udfordringen for os er jo, om det er nok til at løse problemet.
Jeg mener, at vi har et problem her i Folketinget, hvis vi om 2 år, når der skal være valg igen, igen skal møde danskerne og det her problem stadig ikke er løst og stadig væk er i top, med hensyn til hvad der er vigtigt at diskutere, altså hvis vi stadig ikke har formået at løse det.
Derfor mener jeg, at de instrumenter, der skal være – og der kan det sidste, der blev nævnt her, også føjes til – skal løse problemet.
Vi skal have løst det her problem.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-09:
Tak for det.
Jeg havde egentlig tænkt mig at stille et andet spørgsmål, men når nu ministeren selv kommer ind på tjenestepligt som en metode til ligesom at løse det her problem, så synes jeg jo også, det er på sin plads at spørge til ministerens holdning til lægernes eget forslag, nemlig at man forlænger praksisuddannelsen med ½ år.
Det ville skabe væsentlig mere kontinuitet, og det ville også leve op til noget af det, som de lægestuderende selv peger på som en god løsning på det samme problem.
Da jeg kan se, at jeg har tid til det, kunne jeg måske stille et spørgsmål mere, nemlig hvordan ministeren tænker at man måske kan fremme andet sundhedspersonale i lægepraksis.
Kunne det ikke også give mening at tænke den del ind?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-09:
Tak for det.
Jeg har siddet herinde i den danske nationalforsamling i omkring 2 år nu, og hvis der er noget, der står klart for mig efter de 2 år, så er det, at der er noget rivravruskende galt med den måde, som tingene foregår på herinde.
Ja, det er der generelt på en lang række områder, men nu gælder det lige offentlighedsloven.
Og dér er der i mit sind eller i Nye Borgerliges sind ingen tvivl om, at der har vi et problem med § 24.
Vi har her foreslået at afskaffe den.
Det mener vi er den bedste og den rigtige løsning at gå med.
Men vi kan også se, at Socialdemokratiet og regeringen har været meget imod det her, og det har andre partier også; nogle har følt sig for bundet af et forlig.
Men som det nu sker nogle gange i politik, rykker det sig; så er det ikke statisk.
Tingene er ikke statiske.
For et par uger siden hørte vi faktisk også, at Dansk Folkeparti stemte for en selskabsskattelettelse – altså fantastiske nyheder.
Så tingene kan rykke sig i dansk politik, og vi vil ikke stå her og tage æren for det – overhovedet ikke – i Nye Borgerlige.
Der har været masser af partier, som har banket på i forhold til det her.
Og jeg synes faktisk også, at man på nuværende tidspunkt med rette kan anerkende SF og Radikale Venstre – også en anerkendelse til Enhedslisten, som slet ikke var med – som indgik det forlig i 2013, men som i forhold til den måde, det blev administreret på, efterfølgende kunne se, at den her lov simpelt hen ikke er blevet administreret efter den hensigt, som faktisk lå i den politiske aftale, som der faktisk var.
Og så er det eneste ansvarlige da at sige, at så bliver vi nødt til at agere på det, vi bliver nødt til at lave nogle ændringer.
Derfor trådte man, hvad jeg synes var fornuftigt, ud af forliget og sagde: Vi må lave de ændringer?
Nu er vi så kommet dertil, hvor Venstre – Danmarks Liberale Parti – også er kommet til den erkendelse, at der er problematikker her, som vi bliver nødt til at få adresseret.
Der er ting, som ikke hænger sammen i forbindelse med § 24, og der vil stadig væk være et rum til, at ministrene kan få en konkret betjening af deres embedsværk, hvilket de selvfølgelig skal have.
Men vi har selvfølgelig også som befolkning krav på at få offentlighed i forhold til, hvem der træffer beslutningerne, hvorfor de er blevet truffet, og hvad kan vi have af interesse deri?
Så derfor er det en glædens dag i dag, og vi vil ikke stå og tage æren for det i Nye Borgerlige.
Vi kan bare konstatere, at der sker et skred her.
Og jeg tror på, at når først vi har løftet låget, kan man sige, på den æske her, så er der ingen vej tilbage, og så ender vi med reelt set at få en afskaffelse af § 24, og det er til glæde for de ærede medier, som sidder og kigger på, det er til ære og glæde for Folketinget, men allermest er det til glæde for befolkningen derude, som nu forhåbentlig får bedre mulighed for at kigge magthaverne i kortene, altså de magthavere, som ikke engang er valgt af befolkningen.
Så det ser vi meget, meget positivt på i Nye Borgerlige, og vi kommer gerne til de forhandlinger, som regeringen forhåbentlig indkalder til.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-09:
Jo, altså, jeg mener, der er rig mulighed for at få den politiske rådgivning, som man har brug for.
Det, som jeg siger, er, at man altid skal kunne have indsigt i det faktiske grundlag.
Og der er desværre også en lang række undtagelsesmuligheder i offentlighedsloven på nuværende tidspunkt, som jeg synes vi godt kunne samarbejde om at gøre noget ved.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-09:
Det er vi fuldstændig enige i, og det er også derfor, vi fremsætter forslaget, for der er jo helt konkrete problemer.
Det er faktuelle, åbenlyse problemer, der er omkring det her.
Nu nævner ordføreren også det der med, at et udvalg, f.eks. Retsudvalget, skal være lukket, men er det ikke også korrekt, at der kommer et referat om, hvilke beslutninger der er truffet, så folk kan se, hvilke beslutninger der er truffet, altså når beslutningerne er truffet, og få adgang til det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-09:
Jo, det er fuldstændig korrekt, og det får mig egentlig til at reflektere lidt over, at der jo er lidt forskel på de regler, der er i en statsadministration, og de regler, der er i en kommune.
I en kommune er der faktisk meget mere offentlighed, fordi man lægger dagsordenspunkter ud med fyldestgørende beskrivelser, og det er meget mere gennemsigtigt på mange måder.
Det kommer af sig selv, og det kan man følge med i i en lind strøm, hvis man er meget optaget af lokalpolitik.
Og de der styrelsesregler, som gælder for kommuner, gælder jo ikke sådan helt for statsadministrationen.
Så på den måde tænker jeg, at ja, der er i hvert fald rum for forbedring.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-09:
Tak for ordet.
Tak til partiet Venstre for den melding.
Tak også til Venstre og andre partier for den fælles kamp for åbenhed her i coronatiden, et åbenhedsmanifest og åbenhed bag beregninger, for åbenhed er et vigtigt princip i den demokratiske kontrol.
Og det har ikke altid været lige nemt i denne tid.
På Epidemiudvalgets møder får vi i øjeblikket nogle gange forslag under mødet.
Lad mig slå én ting fast: Lukkeloven er for butikker, ikke dokumenter.
Lad os trække mørklægningsgardinet til side hurtigst muligt og få ændret offentlighedsloven.
Radikale Venstre er klar anytime, dag, nat, weekend.
Om kaffen er kold eller varm, I ringer bare.
Vi er klar; lad os komme i gang!
Grønnegårdudvalget, Ytringsfrihedskommissionen, EU's antikorruptionsenhed GRECO – de har alle inden for det sidste halvandet år sagt, at der er behov for at ændre den danske offentlighedslov, og de står ikke alene i den debat.
Grønnegårdudvalget har eksempelvis haft adgang til alle dokumenter, og på den baggrund har de altså vurderet, at det er relevant for langt flere at få adgang til den åbenhed.
Ministerbetjeningsreglen, folketingspolitikerreglen, generalklausuler, meroffentlighed
– nu skal vi til at kigge det hele efter i sømmene.
Med øget adgang til aktindsigt stiger gennemsigtigheden i de politiske beslutninger og tilliden til det politiske system.
Som et åbent land kan det aldrig være i vores interesse med en formørkende lukkethedslov.
Vi har set eksempler med Rigspolitiets actioncards, NOST-referater, sundhedsfaglig undersøgelse af minksmitte på Københavns Universitet; selv faktuelle dokumenter har været vanskelige at få udleveret.
Vi har også set eksempler på aktindsigt, som journalister har fået.
Aktindsigt er måske så meget sagt, for det har i hvert fald været papirer kun med sorte streger, og hvis ikke det var, fordi det var potentielt alvorlige sager, så kunne man jo grine lidt ad det.
I loven har der også været regler om tidsfrister, nemlig at aktindsigt skulle udleveres efter 7 dage.
Man skulle næsten tro, at det var en undtagelsesregel, for langt størstedelen af tiden har man oplevet utallige eksempler på, at disse frister er overskredet.
Det viser med al tydelighed, at lukketheden er fortolket udvidende.
Foråret er godt i gang, vi er midt i april, så det må være på tide at trække mørklægningsgardinerne fra og lade solen og åbenheden pege på dokumenterne i den offentlige forvaltning.
Jeg tror, det var sidste år, justitsministeren her i Folketingssalen sagde, at med overvågning stiger friheden.
I så fald må friheden også stige ved overvågning af flere offentlige dokumenter.
Radikale Venstre glæder sig til det videre forløb, og vi støtter også det nærværende beslutningsforslag.
Naser Khader (KF), 2021-04-09:
Tak, formand.
Nye Borgerlige foreslår med dette beslutningsforslag at afskaffe ministerbetjeningsreglen i offentlighedsloven.
Vi synes ikke, det giver mening at tage ministerbetjeningsreglen ud af offentlighedsloven uden først at have drøftet, hvad der skal træde i stedet for reglen.
Ministerbetjeningsreglen er blot et element blandt flere.
Derfor foreslår vi at forhandle om en ændring af hele offentlighedsloven.
Vi er stadig væk med i forliget, vi bliver ved med at være med i forliget, men vi opfordrer til nye forhandlinger om en ny offentlighedslov.
Åbenhed er en vigtig del af vores demokrati.
Vi ønsker, at medier og borgere skal have mere indsigt i de politiske processer, men samtidig skal der også være plads til at have et privat rum, hvor forskellige hensyn kan drøftes.
Disse hensyn mener vi sikres bedst ved at lave en ny offentlighedslov.
Den nye offentlighedslov skal både give større åbenhed og muliggøre en mere målrettet beskyttelse af den politiske proces.
Da vi sad i regering, forsøgte vi os med at ændre offentlighedsloven og erstatte ministeransvarlighedsloven med en mindre restriktiv bestemmelse, men det lykkedes ikke dengang.
Der var et par partier, der forlod forliget.
Der stod i øvrigt også i grundlaget for VLAK-regeringen, at vi ønskede en ny offentlighedslov, og det er fortsat vores ambition.
Vi kan ikke støtte, at man piller et element ud uden at vide, hvad det skal erstattes med, men vi støtter, at man indkalder til forhandlinger om en ny offentlighedslov.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-09:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget, for nu bringer Socialdemokratiets ordfører det her op med det fortrolige rum, og jeg har ikke hørt SF sige, at der ikke skal være det, og jeg har heller ikke hørt, at Nye Borgerlige har sagt det her.
Men kan ordføreren ikke bekræfte, at der allerede nu er en lang række paragraffer i offentlighedsloven, 20, 22, 23, 25-29 og 33, som rent faktisk beskytter, hvis der skal ske en konkret vejledning til en minister?
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-13:
Først og fremmest vil jeg bare sige, at jeg jo rent faktisk synes, at vi – i forhold til det opdrag, som et bredt flertal satte sig for at have, nemlig at vi skulle forsøge at forhindre, at der var frontpersonale og andre borgere, som oplevede, at deres ægtefæller blev modregnet, som følge af at de har arbejdet ekstra i relation til coronakrisen – er lykkedes med det her ved i virkeligheden at lave en ordning, som rummer folk bredt, altså alle dem, der har haft merarbejde som følge af kampen mod corona, og som kan relatere det direkte til corona.
Som vi også skriver i bemærkningerne til lovforslaget, og som jeg synes er vigtigt også at få sagt, er det jo ikke hensigten, at Udbetaling Danmark vil skulle vejlede om hverken, hvilke brancher, fag eller job der konkret er omfattet af ordningen.
Tværtimod har vi jo i det her lovforslag bygget det op sådan, at vi rent faktisk har indbygget en betydelig del af tillid til både borgeren og arbejdsgiveren i forening til at vurdere i fællesskab, hvorvidt det merarbejde og de merindtægter, der er kommet, har relation til covid-19-relateret ekstraarbejde.
Så jeg synes rent faktisk, at den måde, vi har gjort det på, er en måde, der i videst muligt omfang rummer de mange forskellige eksempler, man kunne forestille sig – hvis det altså er direkte relateret til covid-19.
Jo, det anerkender jeg fuldstændig.
Jeg anerkender det som et argument og et synspunkt, uanset om det er folk i mit eget parti, der har det, eller om det er fra ordførerens parti eller fra ordføreren selv.
Jeg synes til gengæld – vi har jo faktisk i mange forskellige debatter været inde på det – at det før lidt blev reduceret til, at enten er man ligesom bare for gensidig forsørgerpligt, eller også er man imod gensidig forsørgerpligt.
Det synes jeg er en noget unuanceret måde at tage diskussionen på, ikke at jeg påstår, at ordføreren gør det, men jeg synes jo rent faktisk, at hr. Ole Birk Olesen havde nogle gode pointer før om, hvor grænserne går, i forhold til om man beregner familien som en enhed.
Omvendt igen synes jeg, at ordføreren og hendes parti også har gode argumenter i forhold til at spørge, om vi kommer til at begrænse ægtefællers lyst til at tage merarbejde, hvor de ellers ville arbejde mere, og om der er nogle ting, der er løbet fra de gammelkendte principper om ægtefælleafhængighed i forhold til den måde, vi betragter samlivet på i familien.
Alle de ting synes jeg er dilemmaer, som vi endnu ikke har konkluderet på endeligt.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-13:
Jeg har givet min holdning til lovforslaget til kende, og jeg er også klar over, hvilken holdning beskæftigelsesministeren har.
Så jeg vil spørge ind til noget andet.
Er det en misforståelse, at beskæftigelsesministeren er en beskæftigelsesminister, eller har regeringen ændret titlen til arbejdsminister?
Jeg kunne høre, at Folketingets formand kaldte beskæftigelsesministeren for arbejdsministeren.
Er regeringen gået væk fra titlen beskæftigelsesminister?
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-13:
Det er noget, det nuværende medlem af Folketinget i formandsstolen konsekvent har besluttet sig for at sige uden min umiddelbare påvirkning af det.
Min titel er beskæftigelsesminister, og det er også regeringens og den kongelige resolutions opdrag, at det er jeg fortsat.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-13:
Nå, det var da underligt, for jeg troede, at Folketingets formand skulle håndhæve forretningsordenen i Folketinget, og at forretningsordenen påbyder Folketingets medlemmer at tiltale ministre ved deres korrekte titel.
Er det ministeren bekendt, at der er sket en undtagelse, således at forretningsordenen ikke gælder for Folketingets formand, når formanden er hr. Christian Juhl?
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-13:
Jeg forstår godt, at ministeren står på mål for det lovarbejde, der er blevet lavet.
Men bare lige kort: Vil ministeren ikke være med til at sikre sig hele vejen, altså at det bliver fulgt til dørs; at vi faktisk sikrer, at der bliver fulgt op på ånden i aftalen?
Det var den ene ting.
Der er en anden ting, som jeg gerne vil spørge om.
I forhold til den her aftale kommer vi måske i et lille omfang, men ikke i så stort et omfang, til at se resultater i form af, at folk tør tage mere arbejde, og måske kan det gøre noget positivt, i forhold til at flere tager mere beskæftigelse.
Men vi får jo ikke det hele at se, nemlig hvad der ville være af beskæftigelseseffekt af det her forslag, som vi ville få, hvis vi i stedet for generelt afskaffede principperne bag gensidig forsørgerpligt.
Nu spurgte jeg lidt ordføreren for ministerens parti, og der kom ikke helt svar på det.
Så måske kan ministeren svare på det.
Anerkender ministeren ikke dem i sit parti, som faktisk synes, at vi burde få et opgør med de forstokkede regler en gang for alle?
Det er ikke så meget på grund af beskæftigelsesdelen, men det tænker jeg ministeren synes er en god ting, men også i forhold til det her med, at man er et selvstændigt individ, og at det også handler om ligestilling og mange af de ting, som velfærdssamfundet faktisk også har givet af selvstændighed og muligheder.
Anerkender ministeren ikke det?
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-13:
Jeg tror i virkeligheden, at den nemmeste måde at besvare det spørgsmål på, er at henlede spørgerens opmærksomhed på bemærkningerne til lovforslaget, side 6, hvor vi i andetsidste afsnit, anden spalte, skriver: »Det er ikke hensigten, at Udbetaling Danmark vil skulle vejlede om, hvilke brancher, fag og jobs, der konkret er omfattet af ordningen, idet det vil bero på en skønsmæssig vurdering af, om der er tale om covid-19-relateret arbejde.
Arbejdsgiveren vil i en erklæring skulle bekræfte, at indtægten kommer fra covid-19-relateret arbejde.«
Så kort fortalt: Det vil være en skønsmæssig vurdering i forening mellem arbejdsgiveren og den borger, der har haft merarbejde.
Sådan er det umiddelbart ikke mig bekendt.
Jeg kan til gengæld, tror jeg, afsløre, at jeg ikke tidligere har oplevet fra Folketingets talerstol at blive tituleret arbejdsminister, men mere uformelt.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-13:
Jeg prøver at indhegne det her forslag lidt og finde ud af, hvem det er, der drager fordel af det her, og hvem det er, der ikke gør.
Der er f.eks. den her smed, jeg kender til, som undrer sig over, om hans partner vil få den her fordel, i og med at han producerer mobile håndvaske, som kan sættes op, og som kan flyttes rundt, og hvor man så kan vaske hænder.
De kan sættes op foran en indgangsdør eller rundtomkring, hvor det lige passer, for at sikre, at vi får vasket hænder, og at sikkerhedskravene overholdes.
Hvis eller når den person så får overarbejde og rigtig, rigtig travlt med det her, får han, eller hans familie, så den fordel, der er i det her forslag?
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-13:
Tak til ministeren for talen.
Jeg tror, jeg vil starte med at spørge ind til den del, som Udbetaling Danmark også kommer ind på i sit høringssvar.
Det er det her med usikkerheden i forhold til det fortolkningsgrundlag, der er.
Og jeg synes egentlig også, at ministeren i bemærkningerne til lovforslaget lidt kommer ind på det, men alligevel er der bare et ret bredt fortolkningsgrundlag.
Jeg er jo enig i den formulering, som ministeren har givet til flere borgerhenvendelser, og jeg refererede også til en af dem til den tidligere spørger, hvilket ministeren hørte.
Og jeg vil derfor høre, om ministeren vil være med til, at vi lige ser på, at den måde, som Udbetaling Danmark kommer til at rådgive på, og den måde, som praksis kommer til at være på fremadrettet med afsæt i den her lov, bliver i den ånd og i den formulering, som ministeren har formuleret til borgeren, og som står i aftaleteksten.