runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-26:
»Bojesen!
« Jeg er blevet kaldt mange ting, men Bojesen er da godt nok første gang.
Men det er fint, det er fint – det er tidligt på dagen.
Jeg skal lige prøve at samle mig igen.
Nej, det var ikke en fortalelse.
Hvis du ser på DR – nu mener vi, DR skal privatiseres – og bestyrelsen for DR, vil du se, at de medlemmer jo bliver rundet på en lidt anden måde end bestyrelsen i Radio- og tv-nævnet, som decideret bliver udnævnt af ministeren.
Jeg synes, at vi godt kunne kigge på, hvordan man kunne forankre det – hvis der skulle være en eller anden form radio- og tv-nævn – på en måde, så det var mere forankret i Folketinget og mere forankret i borgernes valg derude.
Anders Kronborg (S), 2020-11-26:
Undskyld til ordføreren.
Vi har lige haft en snak om, at vi skal lære hinanden lidt mere at kende privat, og så kan det være, at vi også kan lære at kende navnene.
Jeg beklager.
Men jeg kan så konstatere, at ordføreren mener, at kompetencen skal flyttes over til Folketinget, når de her bestyrelsesposter skal besættes.
Er det korrekt?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-26:
Vi ser hellere, at det er Folketinget, som er forankret i folkets vilje, end at det er en minister, som ikke er folkevalgt, der skal sidde og bestemme de her ting – absolut.
Joy Mogensen (S), 2020-11-26:
Mange tak til alle ordførere for bemærkninger og for det gode forhandlingsforløb og også, tror jeg for os alle, længere forhandlingsforløb, end vi egentlig havde lyst til.
Det er i høj grad coronaen, der gør, at dette lovforslag ikke er blevet fremsat tidligere, fordi der jo ret hurtigt i kølvandet af den her dab-sendetilladelse og forløbet omkring den materialiserede sig et endog meget bredt flertal.
Nu tør jeg ikke helt efter den seneste udveksling sige, at det var alle partier i Folketinget, men der var meget hurtigt, som jeg har forstået det, et markant flertal, der materialiserede sig, og det slår netop med dette lovforslag sin enighed fast om, at i et nævn, der arbejder med medier, bør der naturligvis sidde medlemmer med konkret erfaring med medieproduktion.
Det er der ikke et krav om i dag.
Konkret bliver det et krav, at minimum tre af nævnets medlemmer skal repræsentere praktiske mediefaglige kompetencer inden for de forskellige medietyper, dvs. radio, tv og de nye medier, som der jo bliver stadig flere af.
Ved udpegningen af medlemmerne bør det tilstræbes, at mindst et af medlemmerne har praktisk medieerfaring på ledelsesniveau.
Mange har efterspurgt, at Radio- og tv-nævnet bliver styrket på den her måde.
Vi skal have et nævn, der bedre er i stand til at udføre de opgaver, nævnet er sat i verden for at løse, og det er også på den baggrund, at der kommer den her nye udpegningsprocedure, hvor to medlemmer med praktisk mediefaglighed bliver indstillet af henholdsvis Danske Medier og Dansk Journalistforbund.
Jeg synes dog også, at det ved behandlingen her i dag bør nævnes, at Radio- og tv-nævnet har en meget bred opgaveportefølje og er i berøring med mange dele på mange forskellige måder i forhold til hele det danske medielandskab.
Det er derfor vigtigt, at vi også hele tiden har habilitetshensynet med, når vi snakker udpegning af de her medlemmer.
Det vil være uhensigtsmæssigt, hvis enkelte nævnsmedlemmer udelukkes fra den konkrete sagsbehandling i et alt for stort antal sager.
Det bør ske, hvis der er spørgsmål om habilitet, så det er vigtigt at have det med i baghovedet, allerede når udpegningen sker.
Derudover vil jeg også gerne bekræfte det, som vi også har talt om i forhandlingerne og hele forløbet frem mod det her lovforslag, nemlig at jeg hurtigst muligt, og så snart coronaen tillader det, vil jeg tillade mig at sige, også vil indlede drøftelser om indførelsen af en ankemulighed.
Hvordan kunne det organiseres?
Hvordan kunne vi gøre det?
Jeg vil også komme et oplæg til, hvordan vi sikrer, at der er den sekretariatsbetjening, som vi forventer at det her nævn skal have.
Lovforslaget her har dog også til formål at sikre hjemmel til at kunne forlænge nævnets beskikkelsesperiode.
Jeg vil gerne understrege, at en sådan hjemmel jo kun skal anvendes, hvis det viser sig helt umuligt at udpege et nyt nævn inden udløbet af det siddende nævns beskikkelsesperiode.
Med disse bemærkninger ser jeg frem til og står selvfølgelig også til rådighed for udvalgsbehandlingen, og jeg siger dermed tak for ordet.
Jens Rohde (RV), 2020-11-26:
Nu kunne jeg jo næsten ikke være i mig selv af begejstring, da jeg stod på talerstolen før, over kulturministerens gøren og laden her.
Men man kan jo spørge fru Zenia Stampe, for hun ved, at jeg er god til at ødelægge den gode stemning, så det vil jeg lige gøre alligevel her – det er det, jeg bedst til.
Hvad i alverden , kulturminister, er det ved coronaen, der gør, at vi ikke kan drøfte ankeinstans i forbindelse med Radio- og tv-nævnets arbejde?
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Joy Mogensen (S), 2020-11-26:
Mange tak.
Det var simpelt hen en opsummering af, hvorfor lovforslaget har været så lang tid undervejs.
På nuværende tidspunkt er vi jo ved at have et bedre forløb omkring, hvordan vi i det hele taget håndterer kulturlivet med den store påvirkning, coronaen har på kulturlivet.
Så jeg forventer bestemt, at vi hurtigst muligt kan komme i gang med både at forhandle om sekretariatsbetjening og ankemulighed.
Jens Rohde (RV), 2020-11-26:
Nej, men ministeren kan vel have en holdning til det.
Nu har fru Britt Bager jo nævnt det i sin tale, og jeg tog det så op på den foranledning, og derfor vil jeg gerne have en tilkendegivelse, i hvert fald, fra regeringens side: Er det ikke en helt naturlig del af det arbejde, at der skal være en eller anden ankeinstans, så man ikke føler sig retsløs over for nogle, der jo i virkeligheden sidder med ekstremt stor magt?
Jeppe Bruus (S), 2020-11-26:
Jeg beklager forvirringen, der er lige lidt procedure.
Når jeg tager ordet nu, er det for at bede om, at vi tager det tilbage i udvalget til behandling, inden vi har andenbehandlingen her i salen.
Så det håber jeg på Folketingets opbakning til.
Pause Pause (Pause), 2020-11-26:
Mødet er udsat.
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-26:
Så derfor vil jeg fortsat gerne høre, om ministeren vil være med til at udarbejde et ændringsforslag.
Altså, vi kan jo stille et spørgsmål i udvalgsbehandlingen, om regeringen vil være med til at lave et ændringsforslag, så vi får den målgruppe med ind og får det lavet bredere.
Jeg synes, det er utrolig positivt, at regeringen vil udvide målgruppen, for det burde jo ikke være en kamp mod systemet.
Så det tager vi imod med kyshånd fra Dansk Folkepartis side og er helt klart med på det.
Astrid Krag (S), 2020-11-26:
Jamen helt grundlæggende servicerer både jeg som minister og mit ministerium – og sådan håber jeg også I oplever det – selvfølgelig altid udvalget i udvalgsbehandlingen, om det så er lovforslag eller beslutningsforslag, og om det så er en beretningstekst eller et ændringsforslag, eller hvad udvalget beslutter sig for.
Det vil jeg undlade at blande mig i, men bare sige, at jeg jo kun synes, det er glædeligt, hvis det er noget, vi kan samles om bredt i Folketinget – og jo også fordi det, som jeg nævnte, vil kræve en finansiering at gøre det her; det skal der også være nogen der er med til at bære igennem.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2020-11-26:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at takke fru Karina Adsbøl og Dansk Folkeparti for beslutningsforslaget.
Jeg er glad for, at vi kan få en drøftelse af det her vigtige og også alvorlige emne her i Folketingssalen i dag.
Jeg er endnu mere glad for, at ministeren også så klart siger, at der her er noget, der skal ses på, og at regeringen vil foreslå en model for, hvordan vi kan sikre hurtigere og mere fleksibel hjælp til mennesker med hurtigt fremadskridende sygdomme, både als-patienter og mennesker med andre hurtigt fremadskridende sygdomme.
Jeg er meget enig med ministeren i, at det bedste vil være at lave en model, der ikke skelner mellem forskellige typer af hurtigt fremadskridende sygdomme, men hvor vi kommer hele vejen rundt.
Derfor er jeg også – måske ikke så overraskende – enig med ministeren i, at vi skal have afdækket målgruppens omfang, og at vi skal prøve at lave en model for hurtigere og mere fleksibel hjælp til alle mennesker, der rammes af en hastigt fremadskridende sygdom.
For der er behov for forbedringer på det her område.
Det er ikke i orden, når vi hører eksempler på, at mennesker skal vente så lang tid på at få hjælp, at deres behov for hjælp i virkeligheden har ændret sig og måske er blevet meget, meget større i mellemtiden.
I forhold til det konkrete beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti synes vi jo, at intentionen er supergod, det sætter fokus på et meget, meget vigtigt område, men vi synes også, det er et problem, at der kun tages højde for en ud af flere hurtigt fremadskridende sygdomme.
Det kan vi ikke bakke op om.
I Socialdemokratiet bakker vi op om regeringens tilgang, og det håber jeg selvfølgelig at der er et flertal herinde der også vil gøre.
Jeg tror og håber, at vi bredt her i Folketinget kan stå sammen om at få forbedret vilkårene for de her mennesker, som står i en rigtig, rigtig svær situation, for det er der rigtig meget brug for.
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-26:
Det her handler bl.a. om, at Torben, som har als, har været i foretræde i Socialudvalget og har fremlagt den her løsning i samarbejde med Muskelsvindfonden, altså netop i forhold til startpakker.
Men jeg vil også kvittere og sige, at det er utrolig positivt, at vi for en gangs skyld har en regering, der vil udvide en målgruppe, hvilket vil hjælpe flere.
Det vil jeg gerne udtrykke mine positive tilkendegivelser over for, for jeg har gentagne gange oplevet, at det plejer at gå den modsatte vej.
Derfor vil jeg høre den socialdemokratiske ordfører, om ordføreren vil være med til, at vi i udvalgsbehandlingen får lavet et ændringsforslag, så vi sikrer, at det her kommer igennem.
For jeg kan jo forstå, at det handler om, at det her skal igennem.
Så kan vi diskutere det økonomiske, og min holdning og mening er jo, at kommunerne i dag er forpligtet til at levere, men at de leverer varen for langsomt.
Og det vil sige, at man ikke når at få hjælpen, inden ens sygdom er meget fremskreden.
Men jeg vil høre, om Socialdemokratiet i udvalgsbehandlingen er med på f.eks. at lave et ændringsforslag.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-11-26:
Jeg synes, at det, der er vigtigt i den her sag, er, at der ikke går kamp i, hvem det er, der render med æren, men at man først og fremmest får lavet et rigtig godt forslag, der rammer den rigtige målgruppe, og man kommer til at arbejde godt og grundigt, når vi har taget beslutningen om, hvordan sådan et pakkeforløb eller sådanne løsninger end skal kodes ind.
Derfor ser jeg frem til, at der er så mange partier som overhovedet muligt, der vil være med til lige præcis det kommende arbejde.
Jeg synes også, det er vigtigt, at vi passer på med ikke at putte alt ind i det her, fordi vi så vi ikke kommer til at få lavet det, der er behov for: nogle målrettede pakkeforløb lige præcis til de her borgergrupper.
Dermed ikke sagt, at det er noget, der skal skrives ud, fordi vi jo bakker op om intentionerne omkring det, men vi bliver også bare nødt til at fokusere på det problem, vi har behov for at løse.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2020-11-26:
Als er en forfærdelig aggressiv sygdom, hvor den gennemsnitlige levetid med sygdommen uden vejrtrækningsproblemer er 2 til 3 år.
Årsagen til sygdommen kendes desværre ikke, og den kan desværre ikke helbredes.
Jeg har selv haft en rigtig god kvindelig partikollega, som jeg sad i byrådet med, som mistede livet til als, kun et år efter at diagnosen var stillet.
Det var barsk at opleve, hvor aggressivt sygdommen udviklede sig, og hvor hurtigt hun blev svagere og svagere og til sidst måtte give efter.
Jeg er enig i, at der er behov for at kigge på, hvordan vi gør sagsbehandlingen for praktisk hjælp og pleje til als-patienter hurtigere og mere fleksibel.
Det duer ikke med så aggressiv en sygdom, at det kan tage op til et år eller mere.
Fra konservativ side er vi villige til at drøfte, hvordan vi kan ændre på proces og sagsbehandlingstiden i als-sager, så det går hurtigere.
Om det lige skal være i en pakkeform som den mest hensigtsmæssige, vil jeg gerne have undersøgt nærmere, for måske er det ikke lige en handicapbil, alle har brug for, måske er det noget andet ud fra one size fits not all.
Det må bero på en konkret vurdering af behovet for hjælp.
Derfor er vi fra konservativ side mere ovre i, at vi er tilhængere af, at vi kigger på en form for fast track-ordning i forhold til de her als-sager.
Vi tager dog forbehold for de økonomiske konsekvenser, da jeg ikke tror, at det kan gøres, uden at det vil have nogle negative økonomiske konsekvenser, som der selvfølgelig så skal tages højde for.
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-26:
Tak for debatten i dag.
Jeg kan jo høre, at der er et kæmpestort flertal her i Folketinget for, at vi skal sikre en hurtigere og bedre hjælp til als-patienter.
Det er jeg rigtig glad for.
Jeg vil samtidig også sige tak til Torben Mikkelsen, som jo er kommet med det her forslag omkring startpakker sammen med Muskelsvindfonden, hvor de har været inde at fortælle os politikere, hvad der var brug for, og jeg synes jo, at det er så vigtigt i et demokrati, at vi lytter, og at vi handler.
For det er jo trods alt de mennesker, det handler om, som vi er valgt for, og også er valgt til at varetage deres behov og deres ønsker.
Så det er jo faktisk en stor glæde i dag at opleve et politisk flertal, som måske ikke lige helt vil stemme for Dansk Folkepartis forslag, men som vil mere, og der vil jeg jo finde en løsning på, hvordan vi gør det, enten med et ændringsforslag til beslutningsforslaget, som kan indebære yderligere sygdomsgrupper, eller vi kan også lande en fælles beretning.
Det vigtigste er også, som Enhedslistens ordfører sagde i sin tale,
at det her ikke må tage lang tid.
For det her handler simpelt hen om, at man kan få hurtig hjælp og støtte til at være og leve i sin hverdag og til at aflaste familierne, så de kan være sammen uden at skulle tænke på ansøgninger og ankesager i Ankestyrelsen.
Når det er sagt, undrer jeg mig bare altid over noget, når man snakker om de her ting.
Det er faktisk sådan, at kommunerne er forpligtet til at hjælpe mennesker, der har behov for hjælp efter serviceloven, og når de ikke leverer den hjælp, som de ikke gør i de her tilfælde, i ordentlig tid, så er det jo ganske rigtigt, at man så risikerer at have en besparelse, fordi mennesker, som har den her sygdom, ikke når at få den hjælp, de har behov for.
Samtidig med det siger man, at det her også skal koste en masse penge.
Men man kan jo undre sig over meget i politik.
Så jeg ser frem til udvalgsbehandlingen, og jeg ser også frem til, at man enten imødekommer et ændringsforslag, som man kan få regeringen til at lave, som indebærer, at vi udvider målgruppen, eller at vi kan lande en beretning, og jeg vil sige tak til ordførerne, som alle hver især har forstået og også arbejdet for, at vi kan lave det her fællesskab.
Men jeg vil bare sige, at jeg ikke håber, at der kommer til at gå politik i det her, og sådan er det jo desværre.
Men det her er ikke kun Dansk Folkepartis forslag, vi har fremsat det i Folketingssalen, og det er faktisk også Torben og Muskelsvindfonden og alle de borgere, der har als, som har kæmpet for at forbedre det her område, og det synes jeg er værd at huske.
Så tak for debatten.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen.
Kasper Sand Kjær (S), 2020-11-26:
Tak for ordet.
I dag skal vi behandle et lovforslag, som man vel roligt kan sige der har været lidt debat om, og som har skabt lidt opmærksomhed, både her i Folketinget, men jo også i de danske medier, nemlig et forslag om, hvordan kompetencesammensætningen af Radio- og tv-nævnet er.
Og det lovforslag, som ligger her, er vel i sin form relativt simpelt.
Det står på tre ben.
Det første ben i lovforslaget handler om at styrke nævnets kompetencer, så der i fremtiden vil være medlemmer med praktisk erfaring og mediefaglighed.
Det er jo i dag ikke et krav i Radio- og tv-nævnet.
Efterspørgslen på praktisk mediefaglighed opstod især oven på det forløb og den debat, der var om udbuddet af dab-sendetilladelsen sidste år.
Det er jo grundlæggende positivt, at vi nu kan ændre det, for det kommer til betyde, at der i et nævn, der vel at mærke arbejder med medier, kommer til at sidde flere, der har konkret og praktisk erfaring fra mediebranchen.
Vi får altså nu et nævn, der i fremtiden vil have bedre og bredere kompetencer til at løse de opgaver, som de er sat i verden for at løse.
Helt konkret bliver det nu et krav, at mindst 3 af nævnets medlemmer har praktisk mediefaglighed, så vi ikke går glip af kritisk viden, indsigt og erfaring fra de folk, der til daglig arbejder i branchen.
Det betyder også, at der i nævnet vil være en større anerkendelse af produktionsfaglighed, teknisk snilde og det mediefaglige håndværk.
Det andet ben i lovforslaget handler om udpegningsproceduren.
Med forslaget her kommer nævnet til at bestå af 11 medlemmer, hvoraf ministeren udpeger de 9, og ud af de 9, som ministeren udpeger, får Danske Medier og Dansk Journalistforbund mulighed for at indstille kandidater til 2 af pladserne, der skal repræsentere den praktiske mediefaglighed.
Og det er jo grundlæggende sund fornuft, at mediebranchen selv er med til at indstille og dermed få indflydelse på nævnets sammensætning.
Det tredje og sidste ben handler om at give mulighed for at forlænge alle eller enkelte af medlemmernes tid i nævnet, sådan at kulturministeren får mulighed for at forlænge perioden.
Selv om det her lovforslag i sin form måske er simpelt, er det ikke desto mindre vigtigt, for det handler i virkeligheden grundlæggende om tillid: Om der er tillid til, at et uvildigt nævn er i stand til at træffe de rigtige beslutninger, og om det har de kompetencer, der skal til, for at sagerne bliver ordentligt belyst og der bliver truffet den rigtige afgørelse.
Det har der været rejst tvivl om, og det har affødt en stor debat, og derfor er det kun rigtigt, at vi nu med lovforslaget kan sikre, at Radio- og tv-nævnet i fremtiden har den rette sammensætning af kompetencer til at kunne afgøre sager inden for sit område.
For det handler selvfølgelig også om saglighed: Når vi som lovgivere lægger kompetencen til at afgøre sager ud til et uvildigt nævn, skal vi naturligvis også være sikre på, at de sager afgøres på et ordentligt grundlag.
Det kræver jo bl.a., at nævnets medlemmer tilsammen besidder de rette kompetencer.
Derfor støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2020-11-26:
Jeg forstår fuldstændig den socialdemokratiske ordførers tilslutning til det forslag, der ligger her.
Men mener den socialdemokratiske ordfører dermed, at der er ryddet op efter den skandale eller efter de problemer, som blev afdækket omkring den sidste tildeling af en dab-sendetilladelse?
Eller mener den socialdemokratiske ordfører stadig væk, at der er en del, vi skal have gjort, måske ikke lige i forbindelse med det her lovforslag, men at der er en del, vi skal have gjort for at få sikret, at tingene er nogenlunde anstændige?
Kasper Sand Kjær (S), 2020-11-26:
Altså, nu starter vi med det her lovforslag, som handler om kompetencerne i nævnet og nævnets sammensætning, og det giver også mening, fordi der skal udpeges et nyt den 1. januar, hvor vi får det på plads.
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-26:
Det er jo lige før, vi kan lave en bred beretning i Socialudvalget, både om opsættende virkning, en bredere målgruppe og en bredere målgruppe inden for det her område.
Så det er jo helt fantastisk, hvis vi kan nå det.
Jeg er helt enig i, at vi da ikke skal efterlade nogen på perronen, overhovedet ikke.
Så det er da positivt, at man vil have flere målgrupper med ind.
I forhold til det økonomiske må jeg bare sige, at det jo er sådan i dag, at man skal levere hjælpen, og fordi man venter med at levere hjælpen, når de så ikke at få hjælpen, og det skal så koste en masse penge, må man forstå.
Men det må vi så også tage en diskussion om i udvalget.
Jeg ser i hvert fald frem til, at vi får landet det her bredt, og jeg kan forstå, at SF støtter forslaget, men gerne vil noget mere, og det vil vi også i Dansk Folkeparti.
Søren Søndergaard (EL), 2020-11-26:
Det vil jeg bare kvittere for.
Men det er jo slet ikke er dækkende i forhold til de store problemer, der blev afdækket
Daniel Toft Jakobsen (S), 2020-11-26:
Jeg glæder mig jo bare rigtig meget over, at det lyder, som om vi er meget enige.
Og der er jo ikke nogen grund til at stå og opfinde en større uenighed her, end der er i virkeligheden.
Det vigtige for os er, at vi får gjort det – meget gerne så bredt som overhovedet muligt – på en måde, så det kommer til at virke ude i virkeligheden.
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-26:
Jeg vil da gerne kvittere for, at den socialdemokratiske ordfører er villig til at kigge på det her, men min bekymring går jo på, at det kan forhale processen.
Altså, jeg vil gerne have, at der tages action nu.
Vi har set talrige eksempler på, at mennesker med als ikke har fået den hjælp, de har behov for, at de skal kæmpe for at få den hjælp, som de har brug for for at leve et, kan man sige, nogenlunde liv med den sygdom, de har – og det vil sige, at de får de hjælpemidler, de har brug for, og de hjælpetimer, de har behov for.
Så jeg ser frem til udvalgsbehandlingen.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2020-11-26:
Jeg er enig i, at der ikke er nogen proces, der skal forhales.
Jeg tror, der står i beslutningsforslaget fra ordføreren m.fl., at regeringen skal komme med en model inden udløbet af indeværende folketingsår, og sådan en formulering kunne man jo også fint skrive ind i en beretning.
For det er fuldstændig rigtigt, at der ikke er noget, der skal forhales.
Det er vigtigt, at vi får gjort det her og gerne så hurtigt som overhovedet muligt.
Henrik Vinther (RV), 2020-11-26:
Tak for ordet.
Som ordførerne og ministeren allerede har nævnt, er als jo en frygtelig uhelbredelig sygdom, som efterlader de mennesker, som bliver ramt af den, med et svært liv og også et kortere liv, end vi andre kan se frem til.
Og derfor er det selvfølgelig bekymrende, at sagsbehandlingstiden for at få den hjælp og støtte og pleje, man har brug for – som vi har hørt om her – kan være så lang, som det er tilfældet.
Men det er desværre en problematik, som disse patienter ikke står alene med.
Som flere ordførere også har nævnt, er der andre hastigt fremadskridende sygdomme, som rammer på lignende vis, og for det enkelte menneske er det jo en dybt ulykkelig situation, men det er samtidig et udtryk for en systemfejl, at lovens intentioner om hurtig og præcis hjælp ikke bliver efterlevet.
Og derfor er der god grund til at se på problemet, som ordføreren og forslagsstillerne har rejst her.
Men jeg synes, at vi, som ministeren og flere ordførere også har nævnt, skal se det i en sammenhæng.
Vi vil jo gerne undgå, at fordi ét område kommer i fokus, glider de andre i baggrunden.
Det forstår jeg at andre ordførere er enige i, altså at sigtet er godt, at problemet er større, og at det kræver en samlet tilgang, og det ser jeg frem til at vi drøfter i udvalget, gerne med henblik på at lande en fælles beretning, hvor vi går bredere ind i det.