runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-22:
Jamen det, jeg egentlig spurgte til, var, om ikke hr. Jeppe Bruus godt vil bekræfte, at man som minister jo har en tilsynspligt og selvfølgelig som statsminister har en tilsynspligt i forhold til andre ministre, og at det jo i særlig grad nok vil være det, der er det relevante.
Jeg tror ikke, at der er nogen, der forestiller sig, at statsministeren sådan var aktivt involveret i processen, men de tænker formodentlig – og det er jo der, hvor katten virkelig ligger begravet, eller hunden, altså hvor noget ligger begravet, hvor minken ligger begravet – at vi skal have undersøgt, om ikke statsministeren burde have grebet ind over for sine ministre.
Jeppe Bruus (S), 2021-04-22:
Det bliver jo spekulativt, og som jeg har redegjort for, har jeg slet ikke fantasi til at forestille mig, at det ender der.
Men jeg må da gå ud fra, at man som borger i det her land, at man som minkavler, at man som den, der er berørt af det, kan forvente, at Folketinget behandler den her sag seriøst.
Det betyder bl.a., at når vi har sådan et borgerforslag her om en rigsret nu og man samtidig har været med til at lave en kommissionsundersøgelse, så støtter man selvfølgelig ikke bare et borgerforslag.
Det ville jo sådan set undergrave det undersøgelsesarbejde, der er i gang.
Jamen man stoppede jo sådan set også.
Nu kommer vi jo ned i diskussionen af dage her.
Men det er jo ikke sådan, at man ikke stoppede; det er jo ikke sådan, at man ikke sagde: Prøv at høre, vi har lavet en fejl.
Og man skriver over til Folketinget, og man gør ordførerne opmærksom på, at her har man truffet en beslutning, som der øjensynligt ikke er hjemmel til.
Og det er man selvfølgelig nødt til at rette op på.
Der er mange hvis'er i det der.
Vi har jo lige her debatteret den rigsret, som skal til at gå i gang, og hr. Morten Messerschmidt refererede jo også til forsæt og grov uagtsomhed.
Altså, der er mange facetter i, hvorfor vi endte med en rigsretssag, som jeg mener overhovedet ikke kan sammenlignes med det her.
Men alt det her forudsætter jo også, at man faktisk har en kommission, og at man, som vi også siger her, selvfølgelig underkaster det en uafhængig undersøgelse.
Men vi har ikke noget at frygte, og det er også derfor, at vi hele vejen igennem har støttet en kommission.
Mai Mercado (KF), 2021-04-22:
Vi taler om, at et helt erhverv blev udslettet, og det stiller ordføreren sig så op og kalder for en fejl.
Det var simpelt hen en fejl.
Altså, det, som på socialdemokratisk betyder fejl, betyder jo hos rigtig mange andre partier lovbrud og også grundlovsbrud.
Så jeg vil egentlig bare spørge hr. Jeppe Bruus om noget.
Hvis vi kommer til at se det samme forløb som med Instrukskommissionen, hvor der først kommer en kommissionsundersøgelse, som viser, at der var begået et lovbrud, og der efterfølgende måtte komme en advokatvurdering, som viser, at der potentielt vil kunne falde dom, hvordan vil Socialdemokraterne så stille sig?
Jeppe Bruus (S), 2021-04-22:
Den udlægning står jo lidt i kontrast til udlægningen fra hr. Ole Birk Olesen lidt tidligere, men jeg er da enig med hr. Morten Messerschmidt i, at statsministeren har en oplysningspligt, det er sådan set det, der er rollen, og derfor er mit svar også, som det var til hr. Ole Birk Olesen, nemlig at man ikke kan slutte, at statsministeren så er eneansvarlig for alle beslutninger, der er truffet af ressortministre.
Sådan fungerer tingene trods alt ikke.
Mai Mercado (KF), 2021-04-22:
Så prøver vi lige en gang til.
Hvis vi nu antager, at præmissen er således, at der kommer en granskningskommission, som er færdig til næste forår, og som siger, at der blev begået lovbrud – det kan godt være, at det skete med nogle gode intentioner, men der blev begået et lovbrud – og der samtidig kommer en advokatvurdering, som siger, at der kan falde dom, hvad agter Socialdemokratiet så at gøre, ifald det sker?
Jeppe Bruus (S), 2021-04-22:
Det her borgerforslag handler om Mette Frederiksen for en rigsret nu.
Ikke Mette Frederiksen for en rigsret efter en kommission.
Og jeg har næsten ikke fantasi til at forestille mig
, at hæderkronede ansvarlige partier her i Folketinget kunne støtte et forslag om en rigsretssag på baggrund af et borgerforslag, når man samtidig har nedsat en kommission.
Jeg har ikke fantasi til at forestille mig, at den kommission ender med en rigsret, det tror jeg simpelt hen ikke den gør.
Og der er grundlæggende stor forskel på de sager.
Det første her er jo, at når man opdager en fejl, så gør man opmærksom på det selv.
Man lægger det åbent frem, man redegør for det, og man beklager.
Erling Bonnesen (V), 2021-04-22:
Tak for det.
Statsministeren traf en hovsabeslutning og fjernede et helt erhverv nærmest med et fingerknips.
Så bliver det bekendtgjort, at der er tale om en fejl – man kører videre alligevel.
Det er jo nærmest en tilståelsessag.
Man burde jo i stedet for have stoppet det.
I alle mulige andre sammenhænge ville man selvfølgelig sige, at det skulle have nogle konsekvenser.
Er det ikke kun rimeligt, at det også får konsekvenser i en sådan situation som den her?
Det kan da ikke være anderledes, når der ikke var et lovgrundlag og vi lever i et retssamfund.
Jeppe Bruus (S), 2021-04-22:
Jamen det har jo også haft en konsekvens.
Altså, den ansvarlige minister er jo ikke minister på området længere, til trods for at jeg jo sådan set mener, at han blev rigtig dårligt hjulpet af sit embedsværk.
Det var en alvorlig fejl, det er der ingen tvivl om, og derfor er der også blevet redegjort for det, og vi har også støttet, at der bliver en uafhængig undersøgelse af det.
Det ændrer jo bare ikke ved, hvordan man reagerer, når man opdager, at der er sket noget, og at der formentlig ikke er lovhjemmel til at træffe den beslutning, som man har gjort.
Putter man det så ind under gulvtæppet?
Forsøger man at skjule det?
Forsøger man at bruge et flertal af støttepartier til at dække over det?
Nej, det gør man ikke.
Man tager selv knoglen og ringer til Folketinget.
Og det er jo en væsensforskellig måde at håndtere sådan en fejl på, i forhold til det, man har set i tidligere regeringer.
Erling Bonnesen (V), 2021-04-22:
Jamen ordføreren har jo selv lige stået på talerstolen nu og indrømmet tilståelsessagen.
Der var tale om en fejl.
Det blev sagt meget hurtigt efter, inden man gik ud og gennemførte fjernelsen af hele minkerhvervet.
Burde man i sådan en situation ikke stoppe?
Altså, bare for at tage et eksempel, hvis man i trafikken kører alt for stærkt og opdager, at man kører for stærkt, vil man selvfølgelig få sænket hastigheden i en fart – det vil da være helt normalt.
Og det vil det da også være i alle mulige andre situationer, hvis man får at vide, at man har handlet ulovligt – så vil man da stoppe det.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-22:
Hr. Mogens Jensen var som fødevareminister medansvarlig, men den mest ansvarlige minister for minkskandalen var statsministeren.
Beslutningen om at gå i gang med at udrydde erhvervet blev taget i regeringens koordinationsudvalg, hvor statsministeren sad for bordenden.
Vi ved også fra den historiefortælling, som Socialdemokratiet selv laver om coronahåndteringen i Danmark, og fra hele Socialdemokratiets måde at være regeringsparti på med fru Mette Frederiksen som statsminister, at det er statsministeren, der styrer denne regering.
Den ansvarlige var statsministeren.
Men hvis det kun havde stået til os – sagen er jo så belyst ved det forhold, at selv Socialdemokratiets ordfører erkender, at der ikke var nogen lovhjemmel – kunne vi godt skride direkte til Rigsretten, for vi ved, at der er begået ulovligheder.
Der var ikke lovhjemmel til det her.
Jeppe Bruus (S), 2021-04-22:
Vi har åbent redegjort for forløbet, og vi havde også sidste år en forespørgselsdebat i Folketinget om det.
Beslutningsprocessen er jo den, at der er en ansvarlig ressortminister, som i sidste ende har ansvaret.
Selv om jeg mener, at han er blevet rigtig dårligt hjulpet af sit system, ændrer det ikke ved, at der i sidste ende selvfølgelig er et politisk ansvar, og det har jo også haft en politisk konsekvens.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-22:
Det er jo mange af regeringens ministre, der er involveret i det her, og over dem alle svæver statsministeren som den person, der bestemmer det hele.
Det er jo ikke fødevareministeren, der kan udpeges som skurken.
Det er jo hele regeringen, der har gjort det, og hele regeringen er ledet af statsministeren, og statsministeren har været en central person i den her beslutning.
Derfor må der komme en rigsretssag mod statsministeren i den her sag, fordi ulovligheden er erkendt, og fordi vi alle ved, også fra den socialdemokratiske historiefortælling, at det er statsministeren, der styrer alt i den her regering.
Jeppe Bruus (S), 2021-04-22:
Man kan lave alle de historiefortællinger, man vil.
Der er jo et ministerstyre i Danmark, som baserer sig på et kollegium, og hvor den enkelte minister er ansvarlig for det ressort, som han eller hun har ansvaret for.
Det kan man så godt bøje og lave om på i sine fortællinger, men det er trods alt sådan, reglerne er.
Per Larsen (KF), 2021-04-22:
Tak for det, og tak til ordføreren for hans tale.
Der er jo ingen tvivl om, at den her sag har været nærmest mørklagt.
Mener ordføreren ikke, at det er ganske skærpende ansvarspådragende, når man så lige godt udstikker en ordre om, at alle mink i Danmark skal slås ihjel, når man ved, at der intet lovgrundlag er for det?
Peder Hvelplund (EL), 2021-04-22:
Tak for det.
Allerførst vil jeg godt lige høre ordføreren, om det ikke er Venstres opfattelse og ordførerens opfattelse, at borgerforslag skal behandles med præcis den samme respekt og alvor som alle andre forslag her i Folketingssalen, nemlig at man ser på forslaget, og man vurderer det, og derefter tager man stilling til, om man vil stemme for eller imod.
Det undrer mig nemlig lidt, når ordføreren bruger argumentet, at det jo ligesom ikke betyder noget, fordi det formentlig ikke bliver vedtaget alligevel.
Det synes jeg jo ikke er en særlig respektfuld måde at behandle et borgerforslag på.
Og det undrer mig lidt, når nu der faktisk er lavet en bred aftale om at få nedsat en granskningskommission.
Men lad nu det være.
Jeg ville egentlig godt spørge ordføreren om håndteringen.
Ordføreren sagde i sin ordførertale, at det kunne have været håndteret anderledes, og det undrer mig lidt, når vi ved, at den faglige vurdering, både fra Københavns Universitet og fra Statens Serum Institut, sagde, at ved at have minkavl, samtidig med at der raserede en epidemi, hvor virus kunne smitte mellem mink og mennesker, ville det smittereservoir medføre en betydelig risiko, samtidig med at der også kunne opstå ukendte mutationer.
Er det stadig væk Venstres opfattelse, at det kunne have været håndteret anderledes end ved, at man blev nødt til at aflive syge besætninger?
Karsten Lauritzen (V), 2021-04-22:
Ja, det er det, og mig bekendt findes der mink en række steder i resten af verden, og det illustrerer jo, at hvis det eneste rigtige var at slå alle mink ned, var det måske sket i hele verden og ikke blot i Danmark.
Derfor var det en voldsom overreaktion.
Det er jo ikke det samme som at sige, at man ikke skulle gøre noget.
Det må man ikke misforstå.
Det er ikke det samme.
Men vi mener ikke, at det var den rigtige beslutning at aflive alle mink for rullende tv-kameraer på et pressemøde.
Peder Hvelplund (EL), 2021-04-22:
Og det er jo normalt sådan, når vi står med veterinærsygdomme i Danmark, at hvis man oplever syge minkbesætninger, slår man minkene ned, og man har også en radius, inden for hvilken man slår minkene ned.
Og der tror jeg da, det kan være, at ordføreren og Enhedslisten så kan være enige om, at man burde have fastholdt den strategi meget tidligere i forløbet, så vi havde undgået at stå i en situation, hvor vi så skulle handle så dramatisk på et tidspunkt.
Karsten Lauritzen (V), 2021-04-22:
Jeg tror ikke, vi er helt enige, men Enhedslisten har jo en pointe i kritikken af strategiskiftet.
Det er ikke noget, vi har været så optaget af tidligere, men i lyset af de ting, der er kommet frem i Berlingske, bliver der jo sat spørgsmålstegn ved mange ting i regeringens håndtering af den her sag.
Derfor er vi også af den holdning, at hvis regeringen ikke kan forklare sig, og hvis sundhedsministeren ikke kan forklare sig – og jeg tror, at sundhedsministeren skal i samråd i morgen i Epidemiudvalget – så må man jo få undersøgt det.
Det er jo så et fagligt spørgsmål.
Det egner sig måske hverken til en kommission eller en rigsret.
Hvad man så skulle have gjort, må vi jo diskutere og drøfte.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-04-22:
Tak til Venstres ordfører.
Vi er jo fra radikal side aldeles enige i, at det er nødvendigt at undersøge de forhold, der har været, omkring aflivningen af minkene.
Det er også derfor, at vi deltager i det her arbejde med at få nedsat en granskningskommission.
Det er en politisk aftale, vi har indgået, bl.a. med Venstre, om at nedsætte den her granskningskommission, og vi synes selvfølgelig, at det er den måde, vi skal behandle den her sag på.
Venstre vil nu igangsætte et andet arbejde end den granskningskommission – er det ikke at undergrave en politisk aftale?
Gør det det ikke mindre troværdigt at indgå politiske aftaler med Venstre?
Karsten Lauritzen (V), 2021-04-22:
Det mener jeg ikke.
Vores stemmeafgivning til den her sag handler om at sende et signal om, at vi mener, at den her sag er af en sådan vigtighed, at når den granskningskommission er afsluttet, forventer vi, at det ender i en rigsret, hvor nogle må stilles til ansvar.
Så kan det selvfølgelig være, at granskningskommissionen når frem til, at alle er rene som sne – det kan jeg simpelt hen ikke forestille mig – men så må vi krydse den bro, når vi kommer til det.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at den aftale, der er indgået om en granskningskommission, er jo ikke sådan en aftale, hvor vi så har lovet at frede regeringen – det har vi ikke.
Det kan jeg forsikre både dem, der lytter med, og mine gode kollegaer her i Folketinget om.
Den meget voldsomme og forkerte beslutning, som regeringen traf på et ikkelovligt grundlag, altså ulovligt, skal de selvfølgelig stå til ansvar for – både over for vælgerne og juridisk.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-04-22:
Jeg opfatter den politiske aftale, vi har med Venstre, som en, hvor vi nedsætter en granskningskommission, og deraf følger selvfølgelig også, at man har en hel proces foran sig, hvor man selvfølgelig ser, hvad granskningskommissionen kommer frem til, før man drager en konklusion om at nedsætte en rigsret.
Derfor er jeg rigtig skuffet over Venstres stemmeafgivning – kan Venstres ordfører forstå det?
Karsten Lauritzen (V), 2021-04-22:
Nej, det kan jeg sådan set ikke forstå, hvis jeg nu skal være helt ærlig.
Men jeg lever med, at Det Radikale Venstre er skuffet over Venstre; ja, det har jeg det sådan set fint med i denne og andre sager.
Leif Lahn Jensen (S), 2021-04-22:
Jeg kan ikke lade være med alligevel at stille nogle spørgsmål, for hvis jeg skal være ærlig, har jeg jo egentlig i mange år tit set Venstre som et ret seriøst parti.
Jeg vidste jo, at når man lavede aftaler med Venstre, satte de sig ned og undersøgte nogle ting og gjorde sig nogle betragtninger og sørgede for at lave deres arbejde ordentligt.
Så det her er jo lidt en historisk dag, og derfor er jeg nødt til at spørge ordføreren: Hvornår har Venstre sidst i historien egentlig stemt for noget, man overhovedet ikke har undersøgt, altså stemt for noget, som man egentlig ikke har sat sig ind i, på sådan et grundlag som det her?
Hvornår er det før sket?
Karsten Lauritzen (V), 2021-04-22:
Venstre er et af de få partier, der faktisk ikke er for borgerforslag; det er alle andre af Folketingets partier.
En regering kan ignorere et flertal i Folketinget, og så er Folketingets eneste sanktion at sige, at man vil have et folketingsvalg eller en ny regering.
Og det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi havde formuleret det anderledes.
Forslaget er jo en meningstilkendegivelse, og det er ikke særlig detaljeret, og jeg ville da have ønsket, at det var udspecificeret med en række flere ting.
Vi har så valgt det sidste, og det synes jeg ikke er useriøst.
Leif Lahn Jensen (S), 2021-04-22:
Jamen jeg sagde også, at det her er historisk.
Altså, normalt har vi et Venstre, der sætter sig ind i tingene, men lige nu hører jeg faktisk, at Venstre helt historisk siger: Jamen hvis der er et flertal for det, så kan vi da lige så godt stemme for, eller vi kan stemme imod, og det vil sige, at hvis der alligevel er et flertal, kan vi gøre, som det passer os.
Det vil sige, at vi er gået fra et Venstre, der rent faktisk normalt tager ansvar, til et Venstre, der nu kører på fribillet.
Det er jo det, vi hører Venstre sige, og kan ordføreren ikke give mig ret i, at det klinger lidt hult?
Anders Kronborg (S), 2021-04-22:
Tak til Venstres ordfører.
Jeg må sige, at jeg bliver en smule forvirret, når jeg hører ordføreren stå her på Folketingets talerstol og fortælle om systematikken i Granskningsudvalget og senere granskningskommissionen for efterfølgende at fortælle, at man støtter et forslag, som nævner en rigsret nu, altså ikke i morgen, ikke i overmorgen, ikke om 3 uger, men en rigsret nu.
Jeg havde forstået det sådan, at Venstres ledelse, Venstres folketingsgruppe, sådan set havde i sinde at følge granskningsarbejdet grundigt og således ikke kunne støtte det her beslutningsforslag, så hvad er der egentlig sket i Venstre, siden man lige pludselig, som jeg forstår det, er vendt 180 grader?
Karsten Lauritzen (V), 2021-04-22:
Jamen vi støtter skam også den proces, der er aftalt, men den er jo udtryk for et politisk flertal.
Altså, der er heller ikke nogen tvivl om, at vi i Venstre gerne ville have nedsat en kommission hurtigere, og vi ville måske også have gjort det anderledes end det, der står beskrevet i granskningskommissionen og lovarbejdet.
Det var Det Radikale Venstre, som vi skulle have overtalt til det, og vi er rigtig glade for, at vi har fået lavet en god aftale, men det betyder jo ikke, at vi ikke nødvendigvis ville, hvis vi havde haft flertallet, men det har vi jo så desværre ikke, have håndteret den sag anderledes.
Så vi står fuldstændig ved den proces, der er, og det er jo sådan med et borgerforslag, og det er også svagheden ved borgerforslagene, at når der er 50.000, der har skrevet under, kommer det til debat i Folketingssalen, men det er ikke juridisk bindende, og jeg kan sige, at vi havde lavet det anderledes i Venstre, hvis vi havde fremsat forslaget, men af respekt for de mange mennesker, som blev berørt af den beslutning, som vi er overbevist om ikke var lovlig, støtter vi forslaget.
Anders Kronborg (S), 2021-04-22:
Men, hr. Karsten Lauritzen, I siger, at I står ved den proces, som er fastlagt, men det gør I jo ikke.
Altså, I stemmer for et beslutningsforslag, hvori der står »Mette Frederiksen for Rigsretten nu«.
Så er man jo ikke for den proces, man har været med til at forhandle på plads blandt en række partier.
Venstre er jo et parti, der bejler til regeringsmagten i det her land.
Er det virkelig, efter hr. Karsten Lauritzens mening, et ansvarligt parti, der faktisk ønsker, hvis der var flertal, at skrotte alt det, man er blevet enige om, og så nedsætte en rigsret nu?
Karsten Lauritzen (V), 2021-04-22:
Altså, jeg forstår godt hr. Anders Kronborgs ønske om at beskytte sit partis statsminister og regeringen, men vi har ikke aftalt med Socialdemokratiet, at vi ikke ville forfølge regeringen i den her sag.
Vi har ikke lovet at beskytte statsministeren.
Tværtimod vil vi forfølge den her sag til den bitre ende, og når man træffer en så voldsom beslutning på et ikkelovligt grundlag med så voldsomme konsekvenser, skal man naturligvis stilles til regnskab for det.
Det, der er flertal for i Folketinget, er jo så en granskningskommission, og forhåbentlig, når den er færdig og når frem til, at der er begået ulovligheder – det tror vi – vil der være et flertal, der vil indlede en rigsretssag.
Det håber vi.
Jeppe Bruus (S), 2021-04-22:
Jeg er også noget målløs over, at Venstre vil stemme for det her beslutningsforslag.
Vi har lige, også før under behandlingen af hr. Morten Messerschmidts forslag, gennemgået en række af de sager, der har været, og hvorfor de ikke førte til en rigsret.
Fælles er jo, at det har været udtryk for, at det har været underlagt undersøgelser osv.
For man må forstå, at hvis man vedtager det her, og hvis der var flertal for det, så ville vi jo stoppe alt arbejdet med kommissionen – det er jo faktuelt sådan, det er – og så ville vi skride til en rigsret med det samme.
Karsten Lauritzen (V), 2021-04-22:
Der bliver jeg nødt til at korrekse ordføreren.
Det er ikke konsekvensen af beslutningsforslaget.
Det er jo et borgerforslag, og det er også svagheden ved borgerforslag.
Vi stemmer om en meningstilkendegivelse, som ikke er juridisk bindende, og det vil, hvis forslaget måtte blive vedtaget, betyde det, der står, altså at »Mette Frederiksen skal redegøre for den manglende hjemmel til at aflive sunde og raske mink, inklusive avlsdyr«.
Det vil i første omgang ske i granskningskommissionen.
Hvis granskningskommissionen kommer frem til, at der er grundlag for en rigsret, så er der forhåbentlig et flertal i Folketinget, der bistået af uvildige advokater vil indlede den rigsret.
Og så skal statsministeren for en rigsret.
Derfor mener jeg sagtens, at man, hvis man ønsker at forfølge den her sag, parallelt med den proces, der er aftalt, kan stemme for det her beslutningsforslag.
Det er det, vi har besluttet i Venstre.
Jeppe Bruus (S), 2021-04-22:
Hvis der er et flertal i Folketinget, så går jeg ud fra, at det er ret bindende, uanset hvordan man udlægger teksten, for ellers ville det være et mærkeligt Folketing.
Det er det ene.
Det andet er, at overskriften jo er »Mette Frederiksen for Rigsretten nu«.
Så er jeg med på, at hr. Karsten Lauritzen læser op fra underrubrikken.
Der er jo kun en enkelt.
Hr. Karsten Lauritzen må hjælpe mig med det.
Han argumenterer jo for, at man hele tiden har ønsket, at der skulle være en rigsret, også før man nedsatte kommissionen.
Det kan jeg ikke mindes Venstre har givet udtryk for.
Men det kan være, at jeg hørte det forkert.
Karsten Lauritzen (V), 2021-04-22:
Nu ved den socialdemokratiske ordfører heldigvis ikke, hvilke drøftelser vi har haft med andre partier forud for den proces, det blev besluttet, og som der var flertal for.
Det var at lave en granskningslov og lave en granskningskommission på minkområdet.
Hvis vi havde absolut flertal – det har vi jo så ikke – havde vi gjort det anderledes.
Og jeg kan godt se den pointe, som hr. Jeppe Bruus har, men omvendt, af respekt for de 50.000 mennesker, der har skrevet under, og de mennesker, der er berørt af beslutningen, ville det være mærkeligt, hvis jeg stod her på Venstres vegne og sagde, at vi bare vil holde hånden over regeringen.
Det vil vi ikke i denne vigtige sag.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-04-22:
Vi må jo forstå, at Venstre nu på den ene side bakker op om et borgerforslag, hvor overskriften er rigsret nu, og på den anden side bakker op om en granskningskommission, som skal afdække det forløb, der ledte op til beslutningen omkring minkene.
Skal man forstå det sådan, at uagtet hvad kommissionen måtte komme frem til, vil Venstre stå ved den beslutning, som man stemmer for i dag, og at man altså vil indlede en rigsret, uagtet hvad den granskningskommission, som man selv har været med til at nedsætte, måtte nå frem til?
Karsten Lauritzen (V), 2021-04-22:
Nu ved jeg jo ikke, hvad granskningskommissionen kommer frem til, men jeg har meget, meget svært ved at forestille sig, at den kommer frem til en fuldstændig frikendelse af regeringen og statsministeren.
Det har jeg meget, meget svært ved at forestille mig, men det ved jeg ikke.
Jeg ved heller ikke, hvad en rigsret vil komme frem til, hverken i den her eller i andre sager, men jeg kan sige – og det er det politiske budskab, som jeg på Venstres vegne vil aflevere her – at vi ikke ønsker at holde hånden over regeringen i den her sag.
Vi ønsker, at de ansvarlige for en meget, meget voldsom beslutning skal holdes ansvarlige; det bliver de jo af vælgerne.
Men hvis loven er blevet brudt, skal de også ansvarliggøres af en granskningskommission og en efterfølgende rigsret.