Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-07:
Vi har her med to lovforslag at gøre, som vil øge dagpengenes kompensationsgrad i en særlig arbejdsfordelingsordning i lyset af coronakrisen.
Den skal øges med 20 pct., altså 20 pct. højere maksimal dagpengesats i Danmark for folk, der benytter sig af den her ordning.
Det er der nogle virksomheder som gerne vil benytte sig af – det er altid rart at få adgang til andre folks penge – og det er der nogle lønmodtagere som gerne vil benytte sig af.
Igen, det er altid rart at få adgang til andres folks penge.
Så har vi regeringen, der lægger et lovforslag frem, hvori der står – og jeg anerkender, at det har karakter af et hastelovforslag, men alligevel – at ordningen ingen økonomiske konsekvenser har for det offentlige, ingen økonomiske konsekvenser, og samtidig var fru Jette Gottlieb så venlig at række mig et notat, som er udarbejdet af ministeriet, hvor der står, at det koster 330 mio. kr. for det offentlige, at man nu gennemfører det her.
Altså, i lovforslaget står der, at det ingenting koster, og i notatet står der, at det koster 330 mio. kr. for det offentlige med den her ordning.
Enten er der en eller anden teknisk forklaring på, at begge dele kan være sande på samme tid, og den forklaring kan man måske acceptere, hvis man er tekniker, men for de fleste mennesker må det, at der står i lovforslaget, at det ingen økonomiske konsekvenser har for det offentlige, være usandt, hvis det andet notat, som viser, at det koster 330 mio. kr. for det offentlige, er sandt.
Vi skal tværtimod begynde at tænke på, hvordan vi får flere mennesker i beskæftigelse, hvordan vi, hvis en branche skærer ned, måske over en længere periode, øger motivationen til, at folk så har lyst til at finde ud af, hvordan de kommer over i andre brancher, i stedet for at vi forsinker den der proces med forskellige lønkompensationsordninger og arbejdsfordelingsordninger osv., sådan at der ikke sker en udvikling på arbejdsmarkedet, hvor folk søger derhen, hvor der er behov for dem.
Det er jo faktisk det, der får vores samfund til at være et vellykket samfund, og vores økonomi til at være en vellykket økonomi, altså at der er den fleksibilitet, at der, når der er nedgang i nogle brancher, så er en lyst og en motivation til for de lønmodtagere, der er der, at søge hen i andre brancher, hvor man så til gengæld kan nyde gavn af den ekstra arbejdskraft, som kommer til rådighed.
Så vi mener, at det her går i den stik modsatte retning, og vi forstår ikke, at vores borgerlige venner i især Venstre og Konservative bakker op om det her.
En ting er at klage over, at regeringen ikke gør noget for at skabe vækst og beskæftigelse her i landet – det er vi helt enige i – men ligefrem igen og igen at stemme for regeringens forslag, der går den modsatte vej, som f.eks. det her, er vi helt uforstående over for.
Ja, og det var også det, jeg læste i første omgang, da jeg kiggede lovforslaget igennem.
Så fik jeg adgang til det her notat, der hedder Økonomioversigt over ny midlertidig arbejdsfordeling , og så står der: De offentlige merudgifter i forbindelse med en ny midlertidig arbejdsfordeling opgjort efter skat, tilbageløb og adfærd udgør med betydelig usikkerhed samlet 330 mio. kr. over perioden 2020-2023.
Så det er jo bare et mysterium, hvordan lovforslaget kan påstå, at det ikke har nogen økonomiske konsekvenser, og notatet kan sige, at det kommer til at koste 330 mio. kr.