runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-25:
Som jeg også prøvede at give udtryk for i min tale, er det jo ikke, fordi jeg synes, at det er den optimale situation, som det er i dag.
Men der er mange områder, specielt der, hvor der ikke er et fysisk maskineri – mange af de værdier, der bliver skabt i dag, er immaterielle værdier, intellektuel ejendomsret osv. osv. – hvor det kan være svært.
Så på den ene side synes vi ikke, at status quo er rimelig, men på den anden side kan der også være store konsekvenser ved at droppe det her.
Mit spørgsmål er – og det er egentlig for at prøve at få mere klarhed over, hvad jeg skal anbefale min folketingsgruppe – om skatteministeren mener, at der er de ressourcer i SKAT til at få et fuldt indblik i, hvad den reelle værdiansættelse burde være.
For man kunne jo også frygte på virksomhedernes vegne, at skattemedarbejderne ville gå med livrem og seler og faktisk komme med et bindende svar, der ville være til ugunst for den virksomhed, der måske skulle generationsskiftes.
René Gade (ALT), 2017-10-25:
Min ordførerkollega fra Liberal Alliance drillede mig lige og sagde: Nu går du op og siger det samme som Enhedslisten.
Og det havde jeg egentlig ikke forestillet mig – jeg havde forestillet mig, at jeg bare skulle op og sige, at vi er for den her pakke.
Så gik jeg ud og hentede en kop kaffe, og det skal man ikke gøre, når der er kompetente mennesker på talerstolen.
For hr. Rune Lund fortalte, at der altså var et lille issue med den her mulighed for tilbagekaldelse, som jeg ellers var ret meget for skulle væk.
Så jeg tror da, at jeg vil gøre, som Liberal Alliances ordfører foreslog mig på vej op til talerstolen, og som Enhedslistens kompetente ordfører foreslår lige slå koldt vand i blodet, inden jeg afgiver et endeligt ja fra Alternativet til det her.
Men vi er generelt meget positive over for retssikkerhedspakke III, som vi behandler på den her lidt abrupte måde.
Så jeg tror faktisk, at vi ender med overordnet set at være positive over for det meste af det her; men måske man skulle overveje at få det opdelt, som Enhedslisten foreslår.
Jeg skal have tjekket, om jeg er enig i de risici, som Enhedslisten gjorde rede for, for dem havde vi ikke selv set eller ikke selv vægtet højt nok til ikke at sige ja til hele pakken.
Men det må jeg gå hjem og blive klogere på.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-10-25:
Man skal jo egentlig sige tak til Enhedslistens ordfører for talen – nej, det er helt fair, at man kan have samme synspunkt.
Jeg vil egentlig bare spørge, om hr. René Gade ikke synes, det er lidt mærkeligt, at der er et begreb, der hedder et bindende svar, altså at man får bekræftet af SKAT, at man kan regne med, at det er ansættelsen af ens værdi og det, man skal betale skat af.
Og så kan SKAT i princippet efterfølgende komme og sige: Hov, det gælder ikke alligevel.
Det skaber jo en usikkerhed blandt virksomhederne, som kan få det her bindende svar.
Og når man så oven i købet ikke bruger det, giver det så ikke meget god mening, at man så trods alt fjerner det, så der ikke er den usikkerhed mere?
René Gade (ALT), 2017-10-25:
Jamen jeg var indtil for meget få minutter siden fuldstændig enig i den analyse.
Det var jeg også, da vi diskuterede noget, der i hvert fald tangerede det her, tilbage i forbindelse med retssikkerhedspakke I eller II, hvor vi også havde et lignende emne oppe, og hvor jeg sagde, at jeg netop synes, det er vigtigt, at man kan regne med det svar, man får.
Og når der så kommer et vægtigt argument om noget, jeg faktisk ikke ved nok om til at kunne sige, at jeg har ret, så bliver jeg nødt til at holde fast i, at det skal jeg hjem og undersøge.
Men det, jeg hører Enhedslisten påpege, er jo netop, at der kan være et hul, i forhold til at der så er nogle, der rent faktisk slipper for at betale noget, man egentlig skulle have betalt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-25:
Tak, formand.
Allerførst vil jeg gerne sige i forhold til asbestofre – og der kan man jo sige at både ministeren og formanden og jeg også kommer fra et område, hvor det har haft ret stor betydning – at det er rigtig godt, at der er blevet handlet på det fra regeringens side.
Men det, der selvfølgelig fylder mest i det her lovforslag, er diskussionen om bindende svar, og vi har også haft en lang diskussion om det i vores folketingsgruppe, hvor vi også har en tidligere skatteminister siddende.
På den ene side giver det jo fuldstændig intuitivt mening, som hr. Dennis Flydtkjær også var inde på, at det da ikke er rimeligt i et retssamfund, at man får at vide, at man har fået et bindende svar, og at det så ikke er bindende alligevel.
På den anden side er der jo også nogle sager, hvor man kan sige, at det ikke er småbeløb, hvis der er blevet værdiansat forkert.
Altså, det kan være enorme summer, og det har vi også set eksempler på.
Det betyder jo ikke, at dem, der har fået værdiansat det forkert, f.eks. en virksomhed, ikke også har ret til retssikkerhed.
Men konsekvenserne kan bare være enormt store og også rigtig, rigtig dyre.
Derfor vil jeg gerne spørge – og nu udstiller jeg jo min uvidenhed – om der ikke kunne laves en tredje løsning.
Altså at man i stedet for at have det nuværende – hvor man siger, at man har et bindende svar, der alligevel ikke er bindende, og så gør, som foreslået her, hvor man siger, at man simpelt hen ophæver den bestemmelse – kan finde en tredje måde.
Det vil vi gerne diskutere yderligere med skatteministeren, for vi synes egentlig, at hverken status quo eller de store risici, som vi kan se i at følge lovforslaget her, er tilfredsstillende.
Vi vil egentlig gerne være med til at ændre det, så folk ikke – med fuld rimelighed – kan sige, at det da er noget mærkeligt noget, at man får at vide, at man har et bindende svar, som man tror at man kan rette sig efter, og det så alligevel ikke er det.
Så overvejer jeg jo også, om konsekvensen ikke vil være, at der bare ikke bliver givet bindende svar.
Altså, jeg ved ikke, om der er rum til i forvaltningen, at man siger, at de økonomiske konsekvenser ved at give et bindende svar, der er meget, meget forskelligt fra det, der måske ender med at være den rigtige værdiansættelse, bare er for omfattende, så nu gør man det ikke.
Så jeg tænker også: Hvad er det for en adfærd, vi vil fremme med sådan et lovforslag her?
Så det er bare for at sige, at vi har det på samme måde som Enhedslisten, men at vi egentlig også ønsker en anden tilstand end den, der er i dag.
Og hvis skatteministeren er indstillet på det, vil vi gerne gå meget konstruktivt ind i at se på, hvordan vi kan få en bedre retstilstand uden de risici, som vi kan se ligger i fuldstændig at fjerne det.
Hvis det ikke var klart for salen – og det tror jeg ikke det var – vil jeg sige, at vi altså er afventende her.
For vi synes ikke, at status quo er tilfredsstillende, og vi synes heller ikke, at lovforslaget er godt nok, og vil gerne arbejde videre på en tredje løsning.
Anders Johansson (KF), 2017-10-25:
Tak for det.
Det første element i lovforslaget handler om, at SKAT ikke længere skal have ret til at tilbagekalde bindende svar i forbindelse med værdiansættelse af aktiver.
Det kan være svar, som f.eks. gives i forbindelse med frasalg eller generationsskifte osv.
Det Konservative Folkeparti er meget positive over for den her ændring.
Først og fremmest handler det for os om, at det er urimeligt, at man som skatteborger eller virksomhed uforskyldt kan blive bragt i en situation, som kan få ret store økonomiske konsekvenser, også selv om man har handlet i god tro og har fået et bindende svar på forhånd og forudsætningerne i øvrigt ikke har været ændret.
Dernæst har SKATs mulighed for at tilbagekalde bindende svar jo også i sig selv en negativ konsekvens.
For det er klart, at hvis man skal købe eller sælge eller investere, eller hvad man nu skal til, vejer man alle fordele og ulemper op mod hinanden; risici skal opvejes mod det forventede afkast.
Derfor kan det have konsekvenser for, hvordan virksomhederne agerer, også selv om det i praksis ikke har været brugt.
Alene risikoen har betydning for afkastkrav til en investering.
Så derfor synes vi, at et bindende svar skal være bindende.
Det handler om tillid og også om retssikkerhed.
Vi synes naturligvis også godt om det forslag, der er, om at ændre reglerne for værneting.
Det skal selvfølgelig ikke være således, at det er adressen, der er afgørende for, hvor let en borger har adgang til at klage over en afgørelse, som han eller hun føler er forkert.
Så det er selvfølgelig helt rimeligt, at der skal være en lettere adgang til det.
Endelig er der forslaget omkring skattefrihed for statslig godtgørelse til asbestofre og deres efterladte, og det bakker vi naturligvis også op om.
Marlene Borst Hansen (RV), 2017-10-25:
Tak for det.
Jeg er her jo på vegne af den radikale skatteordfører, og det er også ham, der har skrevet den korte tale, som jeg vil læse op lige om lidt.
Men selv om jeg læser den her tale op, og selv om den også konkluderer, at vi støtter forslaget, vil jeg godt garantere, at vi også vil stille spørgsmål og følge svarene på de spørgsmål.
I udgangspunktet er Radikale Venstre enige med regeringen i, at SKAT ikke skal kunne tilbagekalde bindende svar om værdiansættelse af aktiver.
Og derfor støtter vi lovændringen, som vi mener vil øge borgernes retssikkerhed.
Vi støtter i udgangspunktet hele lovforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-25:
Det er jo klart, at der er en lang række biler, der er blevet billigere.
Det er jo ligesom hele pointen med den her aftale, men spørgsmålet er, hvem der får de største lettelser.
Ordføreren har jo ret i, at Rebild Kommune er den kommune i Danmark, hvor flest familier har en bil.
Hvis ordføreren kender Rebild, ved ordføreren også, at det er et rigtig dejligt naturskønt område, men at det er lidt svært at komme rundt med f.eks. bus, så det giver meget god mening.
Min pointe er, at man bruger 0,5 mia. kr. på det her, og at man finder nogle finansieringsforslag, som man ikke ville acceptere, da vi prøvede at afgiftsfritage elbilerne.
Da sagde man, at det ville man ikke røre ved.
Det vil man gerne nu for at finansiere billigere benzinbiler, og det er vi bare politisk uenige i.
Så er vi også politisk uenige i, at biler, der ligger omkring 100.000 kr., som en C1 gør, faktisk bliver dyrere, hvorimod de dyrere biler bliver markant billigere.
Der er mange elementer i det her, også det faktum, at der aldrig har været flere biler på vejene, end der er nu, og vi har altså et massivt trængselsproblem efterhånden omkring en lang række danske byer.
René Gade (ALT), 2017-10-25:
Tak for det.
Vi støtter også lovforslaget.
Meget på linje med det, hr. Rune Lund sagde lige før, så gør vi det, vel vidende at der kan være en ulige relation mellem de lande, der indgår dem.
Det skyldes ikke nødvendigvis ond vilje fra Danmarks side.
Det er bare, fordi der er nogle lande, der ikke har samme muligheder og derfor måske ikke er helt i øjenhøjde med os, når vi laver aftalerne.
Når vi i Alternativet siger, at vi hellere ville have en FN-model i stedet for OECD-løsningen, der så godt nok heldigvis er blevet tilpasset og er gået mere i retning af at se på, at beskatningen skal foregå i det land, hvor driften foregår, så plejer argumentet at være, at det altså ikke er med lukkede øjne, der bliver indgået de her aftaler, og at det nærmest ville være at tale de lande ned, som vi indgår aftaler med, hvis vi var alt for bekymrede for, at de ikke er vidende om, hvad det er for nogle aftaler, de indgår.
Vi ved udmærket godt, at man i de lande, vi laver dobbeltbeskatningsaftaler med, har helt åbne øjne, når man indgår dem.
Vi siger bare, at vi godt må tænke lidt på, at det, når vi generelt har et stærkt udviklingsarbejde i de udviklingslande, der er rundtomkring i verden, så også på den her front er et rigtig, rigtig effektivt sted at sætte ind.
Når det er sagt og med ønsket om større transparens i forbindelse med indgåelse af de her aftaler – vi har sammen med Enhedslisten og SF i maj 2016 fremsat beslutningsforslag om netop transparens i de her aftaler og om FN-modellen kontra OECD-modellen, hvor vi tre partier anbefalede FN-modellen – kunne vi godt tænke os, at man simpelt hen gav mulighed for, at der var en høringsproces, når forhandlingerne gik i gang.
Jeg har stor respekt for, at der er nogle konkurrencemæssige ulemper ved at have så åben en proces, men der vil jeg også godt lidt retorisk sige, at det måske er okay, at der er en åben proces om, hvordan vi forhandler med lande, der i mange tilfælde er udviklingslande.
Måske er det okay, at der bliver skabt lige vilkår i den udvikling.
Der kan også være aftaler, hvor det ikke lige er så oplagt, og der må vi jo så tage det til efterretning, hvis der er nogle gode argumenter dér.
Altså, vi ønsker mere transparens og en overvejelse af, om vi kan dreje det endnu mere i retning af FN-modellen.
Men OECD's model er heldigvis også blevet bedre, så vi bakker op.
Så har jeg en sidste krølle vedrørende Aserbajdsjan, uden at jeg skal stemple nogen lande.
Jeg tror, jeg kommer til at stille et par spørgsmål om Aserbajdsjan, når vi nu ikke kan få indblik i aftalen – eller det kan være, at det er mig, der ikke har evnet det endnu, men det er en ret lukket proces.
Lige netop med et land som Aserbajdsjan og også andre lande, som ikke har et helt så veludviklet demokrati som vores, så kan vi godt en gang imellem blive i tvivl om, hvad det egentlig er, vi støtter ved at lave sådan en aftale.
Så der kommer til at være nogle spørgsmål, men det er positivt, at vi også laver denne dobbeltbeskatningsaftale.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-10-25:
Tak for det, formand.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-10-25:
Nej, det synes jeg ikke det er.
Enhver skat har selvfølgelig en forvridende effekt i forhold til folks forbrugsvalg, når det er skat på ting, man køber.
Det betyder selvfølgelig, at når der er skat på nogle ting og mindre skat på andet, er der en politisk påvirkning af, hvad folk køber.
Det er klart.
Men den påvirkning bliver mindre, når skatterne bliver mindre.
Og nu bliver skatterne mindre, og så blander vi os mindre i, hvordan folk vælger at anvende deres forbrug.
Jesper Petersen (S), 2017-10-25:
Jamen det kan vi også godt acceptere.
Det, vi taler om, er helt tilbage til hr. Rasmus Jarlovs ordførertale, som var sådan meget baseret på friheden til at vælge præcis den bil, man gerne ville have, og det kom man til lettere at kunne med det her lovforslag.
Men lige præcis fordi man påvirker miljøelementet og sikkerhedselementet, påvirker man jo også bilbeskatningen og bilvalget i Danmark.
Det synes vi er positivt, men det er vel i virkeligheden imod det, som hr. Rasmus Jarlov brugte en stor del af sin indledende tale på, altså at det svulmede op til sådan et frihedsspørgsmål.
Man begrænser folks frihed til at vælge nogle bestemte typer biler, som bliver dyrere, med det her lovforslag, og det kan man så synes er positivt, hvad jeg gør, fordi man arbejder i en miljømæssig bestemt retning.
Men det var vel noget andet end det, hr. Rasmus Jarlov sagde til at starte med.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-10-25:
Jeg synes, man, i og med at bilafgifterne samlet set bliver sænket, må sige, at vi som politikere blander os mindre i folks forbrugsvalg, end vi gør i dag.
Jesper Petersen (S), 2017-10-25:
Jeg vil stille hr. Rasmus Jarlov et spørgsmål, i forbindelse med at man nu gør det meget til et spørgsmål om frihed til at vælge nogle bestemte biltyper, man gerne vil have.
Jeg mener, det er en tredjedel af de i Danmark solgte biltyper i 2016, der faktisk bliver dyrere af den her aftale.
Jeg kan godt leve med det, fordi der er nogle miljømæssige forbedringer, og det er det, der gør, at det forskubber sig, men det er faktisk det, der er tilfældet.
Er det en øget frihed til at vælge de biltyper, at en tredjedel af dem, man altså havde på det danske marked i 2016, som blev solgt der, bliver dyrere, end de er i dag?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-10-25:
Den bedste faglige vurdering, der ligger, siger, at det vil den ikke gøre, og jeg synes også, jeg har redegjort for rationalet i det, nemlig at når de billige biler ikke bliver billigere, er der først og fremmest tale om, at folk, der kører mellemklassebil, har råd til en lidt større bil, end de ellers ville have råd til, men ikke at der er flere af de mennesker, som i dag ikke har råd til en bil, der får råd til en bil.
Derfor synes jeg, det giver mening, og det er den bedste faglige vurdering, vi har, så det tror jeg er rigtigt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-25:
Men nogle af argumenterne i debatten – og jeg tror ikke, de er kommet fra De Konservative – har jo været, at man har brug for en bil, og at der er mange steder, man har brug for en bil.
Jeg er fuldstændig med på det, for jeg har levet mit liv i Sønderjylland og i Nordjylland, så sådan er det.
Men argumentet har gået på, at man skulle have råd til overhovedet at købe en bil, og så må argumentet jo være, at der er nogle, der ikke havde råd til at købe en bil før, men som nu får råd til at købe en bil.
Så er der den anden del af mit spørgsmål: Hver eneste gang, den her regering og den tidligere Venstreledede regering har sænket registreringsafgifterne, har man kunnet se en markant stigning i antallet af biler, altså ikke kun dyre biler, men antallet af biler.
2015-16 var der alene 74.000 flere biler.
Så den her aftale vil ikke forøge det, som tidligere sænkelser har medført.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-10-25:
Nej, det synes jeg ikke at der er noget som helst underligt i, for det, som man skal gøre, når man skal vurdere effekten af et lovforslag, er at vurdere, hvordan lovforslaget påvirker udviklingen.
Så kan det godt være, at der er nogle underliggende tendenser, som går i retning af, at der kommer flere biler – de tendenser er der – men kigger man på, hvordan den her lovændring, som vi stemmer igennem, påvirker bilsalget, tror jeg, det er en korrekt vurdering, at den vil føre til, at der bliver solgt nogle andre typer af biler, lidt større, lidt mere miljøvenlige, lidt mere sikre, snarere end at der kommer flere biler.
Karsten Lauritzen (V), 2017-10-25:
Tak for det, formand.
Først og fremmest tak for tilslutningen til lovforslaget.
Afgiftslettelserne er især målrettet de miljøvenlige og sikre familiebiler, som samlet set, hvis man lægger de tre lempelser sammen, er blevet 15-20 pct. billigere i afgift.
F.eks. er en Volkswagen Passat blevet 100.000 kr. billigere på grund af de tre afgiftslettelser.
100.000 kr. er ganske markant.
I dag behandler vi så det her lovforslag, der skal udmønte aftalen om omlægning af bilafgifterne.
Aftalen og dermed også lovforslaget balancerer jo en lang række hensyn – det har mange ordførere også været inde på: hensynet til klima, sikkerhed, provenu, ret og rimelighed, om man vil.
Derfor kan vi jo altså sænke afgifterne uden nævneværdige negative konsekvenser for klimaet og miljøet.
Med lovforslaget sikrer vi bedre økonomiske incitamenter i bilafgifterne til at vælge energieffektive og trafiksikre biler, herunder også elbiler.
Jeg er også meget tilfreds med, at vi den her gang har fundet en løsning på noget af det, vi ikke fik med sidste gang, vi diskuterede og forhandlede finanslov og sænkede bilafgifterne, nemlig at det den her gang er blevet muligt at gøre det billigere at købe autocampere, og at vi kan hæve reparationsgrænsen.
Så er det heller ikke gået ubemærket hen, at vi med lovforslaget strammer reglerne om betaling af forholdsmæssig registreringsafgift for leasingbiler.
Og det er – det er i hvert fald min holdning som skatteminister – ikke rimeligt, at nogle skal betale langt over 100 pct. i afgifter og andre kan slippe, uanset om det så er lovligt eller ej.
Det er ikke rimeligt.
Vi har aftalt, at vi om et år evaluerer, hvordan stramningerne på leasingområdet så har virket.
Jeg vil godt kvittere for den debat, der har været, og jeg er personlig rigtig glad for, at der er flere partier end dem, der har indgået aftalen, der synes, det er en fornuftig aftale, og vil være med til at sænke afgiften på biler.
Jeg vil i al stilfærdighed minde om, at hvis regeringen ikke havde taget initiativ til at drøfte det her, havde der ikke været noget flertal i Folketinget.
Det er så heldigvis lykkedes at få etableret det, og det er jo dejligt med den forhandling, vi har haft med Dansk Folkeparti, hvor vi har kunnet honorere ønskerne fra Dansk Folkeparti og blive enige om en fornuftig omlægning og sænkelse af registreringsafgiften, at der er flere partier, der kan se sig selv i det.
Jeg håber, at den positive fornemmelse og det indtryk af regeringens skattepolitik vil brede sig, sådan at vi i større omfang kan få brede flertal til kommende skatte- og afgiftssænkelser.
Det er ikke sikkert, det forholder sig sådan, men det kan man jo håbe på.
Jeg vil gerne takke for den debat, der har været, og jeg ser også frem til en konstruktiv udvalgsbehandling.
Det var, hvad jeg vil sige indledningsvis, men jeg stiller mig selvfølgelig til rådighed for spørgsmål.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-10-25:
Vi går jo ind for velfærd for danskerne, og med det mener vi jo ikke en maksimering af de offentlige udgifter, sådan som andre bruger ordet, men vi mener, at danskernes liv skal blive bedre, og at de skal blive mere velstående og have råd til flere goder.
Det får de med den aftale, vi her har lavet.
Det er en reel skattelettelse, der her er tale om, til gavn for danskerne.
Det er derfor, at det er en god aftale.
Det er en god aftale, fordi den giver folk mulighed for at få nogle bedre biler, og det er velfærd.
Det er ikke en grøn aftale.
Der har været en del kritik af, at den ikke skulle være grøn, men den er egentlig heller ikke det modsatte.
Det er en sådan nogenlunde miljømæssigt set
neutral aftale.
Så man skal ikke, synes jeg, foregive, at man hermed får løst en masse miljøproblemer med den her aftale.
Men omvendt er det også uærligt at udlægge det, som om at det her er en stor katastrofe for miljøet.
Ifølge de vurderinger, som jeg har set og fået fra regeringen, er det nogenlunde neutralt for miljøet.
Det giver jo mening, fordi de billige biler ikke bliver billigere.
Hvis de billige biler var blevet billigere, ville der være kommet flere biler på vejene.
Der ville være flere af de mennesker, der sad og lige overvejede, om de hovedet havde råd til en bil, som ville anskaffe sig en bil.
Nu sker der det, at de billige biler faktisk bliver lidt dyrere, og det kan måske endda være, at der er færre, der derfor vil købe biler i fremtiden.
Til gengæld bliver mellemklassebiler og dyre biler betydelig billigere.
Det betyder så, at de mennesker, der i forvejen ville købe en bil, får råd til en bedre bil.
Nogle af bilerne bliver måske lidt større.
Det kan også være, at nogle af dem kommer til at udlede lidt mere CO2.
Men eftersom der jo i afgiftsstrukturen her er taget højde for det, ved at vi favoriserer biler med lavere udledning og bedre brændstoføkonomi, så trækker det i retning af en god miljøpåvirkning.
Det betyder altså samlet set, at der er en cirka neutral miljøpåvirkning af den her aftale.
Så det synes vi er et skridt i den rigtige retning – neutralt for miljøet, godt for danskerne.
Det vil vi selvfølgelig stemme for.
Vi havde gerne set, at det var godt for miljøet og godt for danskerne, men nu har vi fået noget, som i hvert fald er en bevægelse i den rigtige retning, og det er vi rigtig glade for.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-25:
Det var jo også rigtigt, hvis vi stod i en anden situation, hvis vi f.eks. stod i en situation som Norge, som for længst har passeret 100.000 elbiler.
Så kan man sige, at der havde været noget fødselshjælp, og de havde fået en placering hos forbrugerne.
Den situation har vi bare ikke i Danmark, og det er den hurdle, vi skal over, før det, som hr. Dennis Flydtkjær siger, og som jeg fuldstændig anerkender, giver mening.
Men vi har brug for noget, der skubber.
For det kan godt være, der er blevet lavet en midlertidig aftale om at fastholde afgiften på 20 pct. for elbiler, men det varer så kun, til der er solgt 5.000 elbiler eller svarende til en uges salg af benzinbiler.
Så vi har altså brug for noget, der virkelig får dem ind på markedet, før de fordele vil slå igennem.