Peter Hummelgaard (S), 2020-05-29:
Mange tak for ordet, formand.
Liberal Alliance har fremsat et beslutningsforslag om at afskaffe modregning af lønindkomst i folkepensionen.
Som jeg forstår forslaget, omfatter det også afskaffelse af modregning i folkepensionen på baggrund af en ægtefælle eller samlevers lønindkomst.
Regeringen ser gerne, at endnu flere af de seniorer, der kan og vil, fortsætter med at arbejde, men vi er også i regeringen optaget af de seniorer, som ikke kan arbejde efter folkepensionsalderen, ja, som ikke engang kan arbejde, indtil de når folkepensionsalderen.
Regeringen vil derfor indføre en ret til tidlig pension.
Det er et behov, som vokser, i takt med at pensionsalderen øges i de kommende år.
Samtidig ser vi, at tilslutningen til efterlønsordningen er faldende.
I 2006 betalte næsten 63 pct. af a-kassemedlemmerne ind til efterløn.
I 2019 var det tal faldet til godt 16 pct., og langt de fleste af dem er over 50 år.
Derfor er der behov for at handle.
Vi vil hurtigst muligt efter sommerferien præsentere vores udspil om en ret til tidlig pension og derefter påbegynde forhandlinger.
Regeringen har inden for de seneste år været med til at indføre en række tiltag, der har gjort det økonomisk mere attraktivt at arbejde efter folkepensionsalderen.
Bundfradraget for folkepensionisters indtægt ved personligt arbejde er blevet forhøjet af to omgange, så det nu er på 122.004 kr. om året, og modregning i folkepensionen på baggrund af en ikkepensioneret ægtefælles eller samlevers indtægt er blevet lempet.
Det betyder, at folkepensionister, der arbejder ved siden af folkepensionen, får flere penge i hånden.
Det synes jeg er positivt.
Derudover er det også blevet mere økonomisk attraktivt at blive på arbejdsmarkedet, efter at folkepensionsalderen er nået.
Der er indført en skattefri seniorpræmie til personer, der arbejder efter folkepensionsalderen.
Præmien er på 42.840 kr. for at arbejde det første år efter folkepensionsalderen og på 25.500 kr. for andet år efter folkepensionsalderen.
Lad os se, hvordan de her tiltag virker, før vi begynder at tale om yderligere skridt som f.eks. at afskaffe al modregning i folkepensionen.
Desuden kan man udskyde sin pension til senere, hvis man ønsker at arbejde meget det første år, efter at man har nået folkepensionsalderen.
Man behøver altså ikke at modtage folkepension, blot fordi man har nået folkepensionsalderen.
Og hvis man vælger at udskyde sin pension, får man en højere løbende pensionsudbetaling, når man endelig vælger at gå på pension.
For regeringen er det vigtigt, at vi tager højde for borgernes samlede økonomiske situation, herunder egne lønindkomster af en vis størrelse og eventuelle lønindkomster hos en ægtefælle eller samlever.
Reglerne om modregning af lønindkomst i folkepensionen bidrager til, at ydelsen målrettes dem, der har mindst, og dermed til at sikre, at velfærdssamfundet og de skattefinansierede ydelser målrettes dem, der har mest brug for det.
Dette grundlæggende solidaritetsprincip i vores samfund synes jeg vi bør holde fast i.
En afskaffelse af modregning af lønindkomst i folkepensionen skønnes at svække den offentlige saldo med i størrelsesorden 600 mio. kr. efter skat og tilbageløb og adfærd i 2020.
Derudover er det forventningen, at der er på kort sigt vil være ikkeubetydelige merudgifter til folkepension til personer, der i dag ikke modtager folkepension, fordi de har udskudt deres pension.
Først over nogle år vil de her udgifter blive delvis modsvaret af lavere udgifter til udskudt pension.
Regeringen har af disse grunde ingen aktuelle planer om helt at fjerne modregning af lønindkomst i folkepensionen.
Jeg ser dog positivt på Seniortænketankens anbefaling om, at en kommission skal se på forenkling af reglerne i pensionssystemet.
Jeg vil også gerne knytte et par bemærkninger til den foreslåede finansiering i beslutningsforslaget.
Regeringen har ikke til hensigt at tilvejebringe finansieringen ved at afskaffe nogle af de her elementer.
Det midlertidige børnetilskud skal på kort sigt være med til at afhjælpe problemerne med børnefattigdom.
Næste skridt er anbefalinger fra Ydelseskommissionen til et nyt kontanthjælpssystem, hvor der tages hensyn til børnefamilier, og hvor der er en klar gevinst ved at arbejde.
Det er en vigtig prioritet for regeringen, at børn vokser op under ordentlige forhold og med mulighed for at være en aktiv del af fællesskabet.
Samtidig er det vigtigt at bemærke, at det midlertidige børnetilskud jo netop er midlertidigt.
Regeringen går ind for optjeningsprincipper for ret til danske velfærdsydelser, men vi går ikke ind for symbolske opholdskrav, der skader mere, end de gavner, og som i vores øjne rammer skævt og skaber usikkerhed.
Og opholdskravet skader det danske arbejdsmarked.
Opholdskravet skader vores danske flexicuritysystem, som er en væsentlig del af årsagen til, at vi har et fleksibelt og trygt arbejdsmarked; alt det til glæde for både arbejdstagere, arbejdsgivere og for samfundet i det hele taget.
Regeringen kan af flere grunde altså ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.