runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-04-05:
Det var netop mig, der ikke ville snakke om ananas på pizzaerne.
Jeg fortæller, hvordan det florerer på de sociale medier.
Når ministeren lægger en kage op, er der en masse andre, der tager billeder af en kage.
Og nu har vi set en masse, der anmelder deres pizzeriaer, med hensyn til hvor gode de er og sådan noget.
Substansen for mig er – er det ikke korrekt? – at regeringen har skåret ned på indsatsen mod social dumping, på Arbejdstilsynet.
Hvis jeg skulle anmelde en pizzamand, fordi jeg mener, der foregår noget socialt svindel, noget snyd eller illegal indvandring, så kræver det også, at der bliver gjort noget.
Så det er vel beklageligt, hvis de kontrolinstanser ikke virker og det nu er op til borgerne at gå rundt og anmelde folk.
For selvfølgelig skal man gøre det, hvis man ved noget.
Inger Støjberg (V), 2017-04-05:
Jeg mener, at det er vores alle sammens pligt.
Jeg er fuldstændig enig med hr. Lars Aslan Rasmussen i, at det selvfølgelig i meget, meget høj grad er myndighedernes opgave, og det er jo derfor, at der netop bliver foretaget razziaer, hvor både SKAT, politi og Arbejdstilsynet er inddraget.
Altså, er der et problem med skat og moms, er der det altså også ofte med arbejdsmiljøet.
Men jeg mener rent faktisk, at vi også som borgere har en pligt til at sørge for, at der er orden i det.
Det svarer jo til, at hvis jeg kommer gående på gaden og kan se, at der er en fuld mand, der sætter sig ind i sin bil, så ringer jeg da også til myndighederne og siger: Ved I hvad, jeg tror altså, der er noget galt.
For han kan jo køre en mand ned lige bagefter.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-04-05:
Altså, når regeringen har nedlagt muligheden for, at man kan anmelde sin nabo, og Ventres ordfører Marcus Knuth er ude at sige, at det er noget andet, hvis man anmelder en dansker, en nabo, vil jeg sige, at det jo også kunne tænkes, at man havde en nabo, der fik udført sort rengøringsarbejde af en illegal indvandrer.
Jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at det er et kæmpestort problem, og at det fuldstændig underminerer det danske arbejdsmarked.
Men hvorfor er det, at regeringen har nedlagt muligheden for, at man kan anmelde en – i gåseøjne – etnisk dansker, altså også for skattesnyd?
Det er vi jo ikke uenige om.
Selvfølgelig har man en pligt, hvis man oplever et eller andet i samfundet, altså at der er nogle, der snyder, eller at der er noget, der ikke fungerer.
Jeg spørger bare: Kan vi være sikre på, at regeringen også har initiativer, så der bliver gjort noget ved det her?
For det er jo ikke bare borgere, der skal anmelde noget.
Det tyder på, at det er et problem, som er ret omfangsrigt.
Kommer der nogle handleplaner i forhold til at gøre noget mod det her, som jo er social dumping og svindel i forhold til det danske samfund?
Så kommer der fremadrettet noget fra regeringens side?
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-04-05:
Mener ministeren – i lyset af BT's aktindsigt hos Københavns Politi, som viser, at 75 pct. af de fremstillede i Dommervagten i København i 2016 var udlændinge – at vi i Danmark gør nok for at bekæmpe udlændinges omfattende kriminalitet i Danmark?
Spørgsmålet til justitsministeren er som følger: Mener ministeren – i lyset af BT's aktindsigt hos Københavns Politi, som viser, at 75 pct. af de fremstillede i Dommervagten i København i 2016 var udlændinge – at vi i Danmark gør nok for at bekæmpe udlændinges omfattende kriminalitet i Danmark?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-05:
Jeg har en klar forventning om, at udlændinge, der er her i landet, opfører sig ordentligt.
Udlændinge, der begår kriminalitet under deres ophold i Danmark, misbruger det danske samfunds tillid.
Der er heller ingen tvivl om, at de udlændinge, som kommer hertil for at begå kriminalitet, skaber stor utryghed.
Derfor er jeg også stærkt optaget af, at der bliver sat effektivt ind over for denne gruppes kriminelle aktiviteter.
Politiet er fuldt ud opmærksom på problemet.
De er bl.a. ved at udarbejde en ny strategi for indsatsen mod omrejsende kriminelle grupper.
Den høje procentandel af udlændinge i Dommervagten, som fremgår af BT's artikel, kan jo også ses som udtryk for, at politiet netop har fokus på at bekæmpe den kriminalitet, der begås af udlændinge, i og med at tallet er så højt.
Jeg vil så også nævne politiets nye automatiske nummerpladegenkendelseskameraer, også kaldet ANPG.
Som vi også har aftalt med Dansk Folkeparti, forventer politiet at opsætte yderligere ANPG-kameraer ved den dansk-tyske grænse i løbet af efteråret 2017.
Regeringen har desuden netop indført et forbud mod utryghedsskabende lejre i det offentlige rum.
Både regeringen og politiet har fuldt fokus på at bekæmpe den kriminalitet, der begås af udlændinge, og dermed bekæmpe den medfølgende utryghed, som kriminaliteten skaber.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-04-05:
Det er jo sådan, at vi netop har haft beslutningsforslag nr. B 16 til behandling her i Folketinget, et forslag fra Dansk Folkeparti, som netop drejer sig om EU-borgeres medvirken til dokumentation af lovligt ophold i Danmark.
Og der kunne vi notere os, at regeringen, herunder også Det Konservative Folkeparti, ikke kunne støtte vores beslutningsforslag om, at det skal være den enkelte EU-borger, som selv skal være med til at løfte bevisbyrden for, hvornår eller hvor sent man er kommet ind i Danmark.
I dag er det fuldstændig omvendt.
Der er det myndighederne og politiet, som skal dokumentere, at de eksempelvis har været i Danmark i 3 måneder, og at vi dermed kan udvise dem.
Hvis ikke man kan det, kan man ikke udvise dem.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-05:
Der var mange ting, der blev fremført, som det egentlig kunne være godt at have en diskussion om.
Altså, gøres der nok?
Jeg tror aldrig – ja, det skal man passe på med at sige – at vi kommer en situation, hvor vi læner os tilbage og siger, at nu gør vi nok, der kan ikke gøres mere.
Jeg synes hele tiden, vi skal være dygtige til at finde ud af, hvad der mere skal gøres.
Det er derfor, politiet er i gang med en strategi for det her, og selv om nogle vil sige, at det kan lyde sådan lidt langhåret, så handler det også om at finde ud af, hvilke typer omrejsende kriminelle der er, og hvordan vi sætter bedre ind.
Jeg tror på, at det her med ekstra kameraer, ANPG-kameraer, vil gøre en kæmpe forskel i forhold til de her typer, der rejser rundt.
I forhold til det, der nævnes, om passet, er der lige nogle udfordringer omkring Schengen og en permanent grænsekontrol.
Det er jo en anden diskussion, men det ved spørgeren selvfølgelig godt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-04-05:
De kan sådan set tage herop og betle sig igennem en hel sommer uden nogen synderlig risiko for repressalier fra de danske myndigheders side.
Der har vi i Dansk Folkeparti jo spurgt: Ville det dog ikke være en god idé, hvis man ændrede på de regler, som er for det, og man lagde bevisbyrden med hensyn til, hvornår nogen var kommet ind i Danmark, over på den enkelte?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-05:
Det, jeg synes der bliver umådelig svært ved det her, er så, at vi inden for EU har forskellige grader af nationaliteter, og at nogle kan komme ind, mens vi så lige skal holde lidt øje med andre, og jeg synes, det er rigtig svært.
Jeg vil egentlig hellere gå den anden vej, hvor vi mere målrettet prøver at finde ud af, hvad det er for nogle folk, der kommer, og hvad det er, de render og laver her.
Altså, man gør det med de her lejre i parkerne, og man kigger på det, der foregår i gaderne, også det her aggressive tiggeri, og jeg synes, at vi skal prøve at finde nogle løsninger dér.
For jeg er jo fuldstændig enig med spørgeren i, at det nogle gange er helt vildt, hvad man oplever at folk gør, i hvert fald hvis man går rundt i landets hovedstad, og hvor man tænker: Det kan godt ske, at de siger, de er turister, men vi kan i hvert fald se på deres ageren, at det er det eneste, de ikke er.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-04-05:
Jeg vil gerne kvittere for ministerens besvarelse.
Grunden til, at vi spørger lidt ind til ministerens holdning i den her sag, er selvfølgelig, at vi kan se, at det desværre ikke går specielt godt med tallene.
Ministeren nævner jo selv, at det ikke er et helt nyt fænomen, men at man har sat mange initiativer i gang.
Det hilser vi selvfølgelig også meget velkommen i Dansk Folkeparti – vi har jo selv været med til at gennemføre alle de stramninger, som der er kommet.
Men vi må også tage udgangspunkt i situationen, som den nu engang er, og der kan vi jo se, hvis vi kigger på tallene fra 2016, at det stadig væk er over 75 pct. af dem, der fremstilles, som er af udenlandsk herkomst.
Og hvis man kigger på dem, der bliver dømt, kan man se, at de i overvejende grad er fra Polen, Tjekkiet, Somalia, Irak, Libanon og Pakistan.
Det er jo ikke alle de her lande – det anerkender jeg – der er europæiske lande, og derfor må vi gå ud fra, at dem, der så er fra andre nationer, som ligger uden for EU, måske typisk er her som asylsøgere eller i andet øjemed.
Men det ændrer ikke på, at jeg selvfølgelig er meget interesseret i at vide, hvad ministeren mener, set i forhold til om vi gør nok.
Så kan man jo sige, at hvis ministeren siger, at han mener, at der bliver gjort nok, så kan jeg hurtigt finde noget, der ikke er blevet gjort.
Og hvis han mener, at man ikke gør nok, vil jeg selvfølgelig spørge ministeren, hvad han så vil gøre.
Men det er nogle udfordringer, som jeg synes er uoverstigelige, set i forhold til at vi jo næsten ikke rigtig ved, hvad vi skal gøre.
En af de ting, man kunne gøre, er jo, at man kunne gøre det langt, langt nemmere og bedre for de danske myndigheder at håndhæve de her regler, der er, over for eksempelvis østeuropæere, som kommer til Danmark, specielt i sommerperioden, og som påberåber sig fri bevægelighed inden for EU's grænser og siger, at hvis de er her som turister, kan de være her 3 måneder, og hvis de er arbejdssøgende, kan de være her 6 måneder.
Men de søger ikke nogen jobs, de er her bare i 6 måneder.
Der kan vi i dag ikke registrere det, medmindre vi får det skrevet i deres pas.
Hvis de f.eks. bliver fremstillet i Dommervagten, bliver det registreret, at de er i Danmark en given dato.
Men de bliver jo ikke registreret den dag, de kommer ind i Danmark.
Der vil jeg gerne spørge ministeren, om ikke det vil være i regeringens interesse, at vi netop får lavet det sådan, at der bliver registrering ved indrejse til Danmark, således at man ved, hvornår de startede deres ophold i Danmark.
Thomas Jensen (S), 2017-04-05:
Skal der være nogle instrumenter, der gør, at man faktisk i endnu højere grad end i dag bliver frataget muligheden for i fremtiden at kunne indtræde i en bestyrelse eller en direktion eller udføre rådgivningsopgaver i den danske finansverden?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-04-05:
Et ledelsesansvar er et ledelsesansvar.
Der er jo forskel på, om man påtager sig et juridisk strafferetligt ansvar ved at foretage en bevidst handling, som SØIK vælger at forfølge først ved sigtelse og bagefter tiltale, eller om der er tale om et ledelsesansvar, hvor man forsømmer sine opgaver i forhold til hvidvaskreglerne internt i banken.
Hvis Finanstilsynet vurderer, at det er så grelt og belastende, man har forsømt sit ledelsesansvar, selv om det er nogle andre, det gælder, kan vedkommende fjernes, for så er det jo lederen, der har ansvaret.
Men det må være op til Finanstilsynet at vurdere, hvor tæt impliceret vedkommende leder har været i den proces.
Thomas Jensen (S), 2017-04-05:
Nu er det jo ofte sådan inden for systemer – det kender vi også inden for det politiske system – at hvis der opstår nogle sager, kan den øverste ledelse somme tider sende ansvaret nedad i systemet.
Og jeg synes principielt, det er bedst, hvis man kan sige, at den øverste ledelse i en bank har det helt overordnede ansvar for at sikre, at mellemledere og folk helt ned på rådgiverniveau ikke deltager i hvidvask.
Hvordan vil ministeren i lovgivningen sikre, at man i en eventuel retssag imod en bankdirektør ikke bare med lethed kan skyde ansvaret nedad?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-04-05:
De overvejelser, jeg har, har vi heldigvis også en god politisk dialog med forligspartierne om, som handler om, at et ledelsesansvar jo kan gøres gældende, hvis hvidvaskreglerne bliver brudt.
Og så kan Finanstilsynet fjerne en direktør eller et bestyrelsesmedlem fra posten.
Jeg lægger også op til, at der kommer større bøder, markant større bøder, så bankerne kommer til at betale, hvis de bryder hvidvaskreglerne.
Hvis ledelsesmedlemmet så har overtrådt anden finansiel lovgivning – det kan være bedrageri eller noget i den stil – er det jo en politisag, som SØIK undersøger, og så er det op til SØIK at undersøge, om der i første omgang skal rejses sigtelse og bagefter tiltale mod vedkommende.
Og så kan vedkommende jo risikere en eller anden form for straf, hvis SØIK og anklagemyndigheden beslutter sig til at strafforfølge vedkommende.
Thomas Jensen (S), 2017-04-05:
Det synes jeg er gode takter.
Det, der for Socialdemokratiet er vigtigt, er jo, at vi får fulgt hurtigt og konsekvent op på de sager, vi har set.
Vi har over en årrække set, at der for danske banker – på trods af at vi har en regulering på området, som er klar, synes jeg – desværre ikke har været nok konsekvens.
Så derfor er det her nogle takter, der går i den rigtige retning.
Spørgsmålet er, hvor hårdt vi kan gå til det.
Der var en overskrift i Berlingske for et par uger siden, hvor der stod: Skal danske bankdirektører nu også kunne komme i fængsel for det her?
Altså, hvad er ministerens overvejelser, når det handler om, at man skal kunne gå ind på ledelsesniveau?
Er det sådan, at det er personlige bøder og eventuelt, mere vidtgående, fængselsstraf til ledelserne, eller at man kan bede dem om at fratræde stillingen?
Eller er det sådan, at man også samtidig kan sige, at der skal tilfalde selve banken nogle større bøder, selv om man også kan henføre et ansvar til bankdirektøren?
Hvad er ministerens overvejelser i forhold til det her?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-04-05:
Tak for det gode og relevante spørgsmål, for sagen om Panama Papers viser, at bankernes ledelse gennem tiden ikke har haft tilstrækkelig fokus på at sikre, at hvidvaskreglerne bliver overholdt.
De her sager om danske bankers involvering i hvidvasksager er helt uacceptable.
Der er derfor behov for, at vi klarer at gøre det øverste ledelseslag i pengeinstitutterne opmærksom på, at hvidvaskområdet skal tages seriøst, og at det har konsekvenser, hvis det ikke sker.
Jeg har derfor foreslået, at kravene til ledelsesmedlemmernes egnethed og hæderlighed skærpes, så overtrædelse af hvidvasklovgivningen omfattes af ledelsesmedlemmers ansvar efter disse krav.
Det muliggør, at det enkelte bestyrelsesmedlems eller direktionsmedlems egnethed i højere grad end i dag kan revurderes, hvis hvidvaskreglerne brydes.
Det betyder, at et ledelsesmedlem om nødvendigt kan afsættes fra sin stilling.
Det skal fremme et større fokus på hvidvaskområdet i virksomhedernes øverste ledelsesniveau.
Det kan samtidig være med til at sikre, at de hvidvaskansvarlige længere nede i organisationerne har et tilstrækkeligt mandat til at udføre deres opgaver.
Thomas Jensen (S), 2017-04-05:
Hvad mener ministeren med sine udtalelser, som er gengivet i FinansWatch den 21. marts 2017, om, at »Finanstilsynet skal have mulighed for at afskedige et medlem af et pengeinstituts ledelse, hvis banken ikke lever op til hvidvaskreguleringen«?
Skriftlig begrundelse http://finanswatch.dk/secure/Finansnyt/Pengeinstitutter/article9447217.ece
Brian Mikkelsen (KF), 2017-04-05:
Det er jeg meget enig i.
Og som nævnt i besvarelsen af mit sidste spørgsmål har den regulering, som er gennemført under og efter den finansielle krise, jo bidraget til, at vi i dag har en sund og robust finansiel sektor.
Derfor har jeg som minister selv været initiativtager til mange af de reguleringsforslag, der har været, og mit parti har været med som forligsparti i dem alle sammen.
Men som jeg også udtalte i forbindelse med sidste spørgsmål, har den gennemgang af den finansielle regulering, som vi nu sætter i gang, selvfølgelig ikke til formål at underminere den finansielle stabilitet.
Den har til formål at se på, om man kan gøre den finansielle sektor stærkere, så de kan låne nogle flere penge ud og investere i vækst og produktion og innovation og arbejdspladser i Danmark.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-04-05:
Tak til ministeren for besvarelsen, og også tak for at understrege, at den her anbefaling står stærkt i ministerens bevidsthed.
Vi skal i hvert fald nok gøre vores til, at ministeren bliver ved med at blive mindet om lige præcis den her anbefaling.
For der var jo en årsag til, at man i Rangvidrapporten skrev, som man gjorde.
Altså, det er jo lige præcis den situation, som vi står i nu i dansk økonomi, hvor det langsomt er begyndt at gå godt igen –
måske vil nogle endda sige, at det går ganske hurtigt med at gå godt igen – og dermed øges kravene og ønskerne fra dele af finanssektoren og måske også andre derude, i forhold til at man måske godt nu kan lempe lidt på nogle af de regler, som vi lige efter finanskrisen syntes var fornuftige for at skærme os mod yderligere kriser.
Det tror jeg bare er meget, meget vigtigt hele tiden at have med.
Der er sådan set ikke noget galt med at lave noget analysearbejde – og det er igen ikke for at anklage ministeren for at lyve, eller fordi vi ikke har tillid til ham – hvis ikke det var, fordi man sad tilbage med følelsen af ikke at have et hundrede procent tillid til, at analysearbejdet ikke bliver udført med det bevidste formål, at der er nogle bestemte regler, man gerne vil af med.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-04-05:
Jeg synes, det er et meget relevant spørgsmål, for intentionen er jo, at vi får et grundigt analysearbejde for at få et ordentligt beslutningsgrundlag, før man træffer beslutning.
Jeg har ikke nogen konkrete forslag endnu, for det skal jo netop undersøges, om f.eks. den gennemførte regulering har overlap, og om formålet med reglerne kan opnås på en mindre bebyrdende måde.
Og hvis det kan det, har jeg også svært ved at forestille mig, at Socialdemokratiet ikke også vil synes, det er en god idé.
For formålet er jo at sikre, at omkostningerne forbundet med reguleringen står i et rimeligt forhold til gevinsterne, og at vi på baggrund af de erfaringer, vi nu har, også får den rette balance i reguleringen.
Og der er det hele tiden underliggende, at den finansielle sektor har stor betydning for Danmark, også for væksten, og derfor skal der også være rimelige vilkår for dem.
Altså, det vil være en konkret vurdering hos Finanstilsynet.
Finanstilsynet skal jo altid vurdere det – sådan er det også i dag, når der skal besættes bestyrelsesposter og ledelseslag i den finansielle sektor – altså at man skal vurderes egnet og hæderlig i forhold til den enkelte ledelsespost.
Men det er klart, at hvis man har været dømt tidligere eller har været frataget sin funktion tidligere, vil det veje tungt i Finanstilsynets vurdering af personens omdømme.
Specielt i forhold til direktører tror jeg det vil være meget vanskeligt at opretholde tilliden til en person, som er blevet afsat på baggrund af overtrædelse af hvidvaskreglerne.
Det vigtigste for mig er analysearbejdet, og at analysen bliver gennemarbejdet.
Hvis det ikke rokker ved båden og den finansielle stabilitet og de aftaler, vi har indgået, selvfølgelig, så synes jeg ikke, der er nogen grund til at have en overregulering af den finansielle sektor.
Mit eneste formål er at sikre, at vi stadig væk har ro på båden, så den finansielle stabilitet er til stede, samtidig med at vi ser på, om vi kan få lavet en deregulering, som fjerner overlap og gør livet lidt nemmere for den finansielle sektor, så de kan låne nogle flere penge ud til fornuftige investeringer.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-04-05:
Jeg beklager over for ministeren, at jeg bliver ved med ligesom at vende tilbage til det samme, men jeg tror, at det, jeg dybest set prøver at spørge om, er: Fint nok med analysearbejdet, men kan ministeren ikke nævne nogle banker, kreditinstitutter, whatever, der har efterspurgt det her, altså som peger på, at her bliver de overreguleret, at her er det en hæmsko for den type virksomhed, de gerne vil drive – samtidig med at vi har i baghovedet, at de fleste danske banker jo nu her knap et årti efter finanskrisen har store overskud?
De betaler sågar meget, meget store udbytter til deres aktionærer, de foretager også meget store aktietilbagekøb, altså, det ligner jo ikke en sektor, der har det dårligt.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-04-05:
Nej, men man behøver ikke at have det dårligt for at deregulere.
Den giver gode arbejdspladser, den tiltrækker talenter, samtidig med at vi får et marked for, at man kan investere i iværksættere og virksomheder og give danskerne tryghed, i forhold til at deres boligøkonomi er i orden, ved at vi har noget konkurrence på det finansielle område.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-04-05:
Der er ikke nogen tvivl om, at den finansielle sektor ikke alene har stor betydning for Danmark.
Den har en vital betydning, både i form af at folk kan låne til de virksomheder og de boliger, de gerne vil investere i eller købe, men jo også en vital betydning i den forstand, at hvis vi ikke, hvilket vi så op til 2008 og 2009, har et meget vågent øje på, hvordan den finansielle sektor opfører sig, og hvilke reguleringer der dækker den finansielle sektor, så kan det gå meget, meget galt.
Så kan man miste, hvad der svarer til et årtis velstand, hvilket stort set var det, vi gjorde i løbet af finanskrisen.
Så vil ministeren bare ikke endnu en gang prøve at svare på: Har ministeren kendskab til, at der er nogle banker derude, der har sagt, at lige præcis denne specifikke regel synes de altså virkelig er overbebyrdende for dem?
Thomas Jensen (S), 2017-04-05:
Mener ministeren, at det vil være i orden, hvis Finanstilsynet – med de af ministeren bebudede beføjelser – afskediger et medlem fra et pengeinstituts ledelse, og at han/hun efterfølgende modtager en eller anden form for kontraktlig fratrædelsesgodtgørelse eller bonusordning?
Skriftlig begrundelse http://finanswatch.dk/secure/Finansnyt/Pengeinstitutter/article9447217.ece
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-04-05:
Jeg forstår hr. Benny Engelbrechts indlæg sådan, at man er gået væk fra synspunktet om at aflyse arbejdsudbudsreformer.
Det synes jeg er meget positivt, og det vil jeg gerne kvittere for, altså at Socialdemokratiet, som jeg forstår hr. Benny Engelbrechts indlæg, nu vender tilbage til den stil, Socialdemokratiet havde, da de var i regering sidst.
Men hvis det, jeg hører nu, er, at Socialdemokratiet er tilbage til, at arbejdsudbudsreformer skal vi gøre noget ved, så kan jeg kun kvittere.
Det, jeg har set indtil nu i det vækstudspil, der er kommet, er desværre en meget, meget stor optimisme, i forhold til hvilke initiativer der kan give hvilke effekter – en optimisme, jeg ikke har set siden »Fair Forandring« og »En Fair Løsning«, og siden Bjarne Corydon senere måtte indrømme, at man gik tilbage til gængse regnemetoder.
Benny Engelbrecht (S), 2017-04-05:
Det virker på mig, som om ministeren hverken er i stand til at læse eller lytte.
Det fremgår ganske klart af de udspil, som Socialdemokratiet har lagt frem, at vi ønsker at imødegå eksempelvis flaskehalsudfordringer.
Det handler jo især om at skaffe den rigtige arbejdskraft, det rigtige arbejdsudbud til de opgaver, der skal løses.
Den gammeldags tilgang med alene at kigge på arbejdsudbud råt er ikke nok.
Så har ministeren stadig væk ikke svaret på, om ikke det var forkert, at ministeren indledningsvis sagde, at man ville øge beskæftigelsen.
Mig bekendt er det stadig væk arbejdsudbuddet, som regeringen har ambitioner med.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-04-05:
Det er såmænd ikke alene arbejdsudbuddet, regeringen gerne vil gøre noget ved.
Vi vil også gerne gøre ting, der forbedrer produktiviteten, for vi mener, man skal gå på to ben i politikken, så man både har arbejdsudbudsreformer og gør noget i forhold til produktiviteten.
Det lyder meget godt, men ifølge Socialdemokratiet selv vil forslaget give et varigt løft i BNP på 12½ mia. kr.
Det er der, jeg siger, at jeg bare ikke har set en optimisme af den karakter, siden man fremlagde »En Fair Løsning« og »Fair Forandring«.
Så jeg synes, det er lidt bekymrende, at det bygger på så optimistiske forudsætninger.