Mette Abildgaard (KF), 2019-02-26:
Tak for det.
Den 8. oktober 2018 bad jeg min lillesøster om at købe en udgave af alle aviserne, Berlingske, Politiken, dem alle sammen, for
den dag blev min datter Esther Marie født.
Og jeg ville gerne have avisforsiderne til at vise hende, når hun blev stor, hvad det var for en verden, hun blev født ind i, den her særlige dag, hendes fødselsdag.
På forsiden af Information blev refereret til den nye rapport fra FN's Klimapanel.
Konklusionen, som var trykt på forsiden, lød: De næste år er nok de vigtigste i menneskets historie.
Det er store ord.
Jeg har godt hørt før, at når man bliver forælder, så starter alle bekymringerne, og det var jeg også forberedt på.
Og jeg har også længe bekymret mig over klimaforandringer.
Men den her kombination af en avisforside, som sagde, at de næste få år blev de mest afgørende i menneskets historie, kombineret med en nyfødt i armene, der i den grad havde brug for nogle voksne, der tog ansvaret, ramte mig alligevel hårdt. For mig blev det kulminationen af det, vi Konservative kalder generationskontrakten.
Jeg tror også, det er derfor, at det her borgerforslag så hurtigt har fået 65.000 underskrifter.
Det er danskere, som bekymrer sig om fremtiden, og som bekymrer sig om næste generation.
Engang virkede klimaforandringerne som sådan noget lidt udefinerbart, der lå ude i horisonten, og som man kunne holde på sådan meget behagelig afstand, men det er jo pludselig blevet nært og meget mere konkret, når vi oplever, hvordan vinterstormene fører til oversvømmelser og mennesker, der står med gummistøvlerne på inde i deres stue; når vi kommer igennem somre med hedebølger og varmerekorder.
Det mærkede vi alle sammen, især os, der var højgravide på det tidspunkt.
Den rapport, som stod omtalt på avisforsiden, konkluderede, at det kræver hurtig og vidtrækkende omstilling inden for landbrug, energi, industri, bygninger, transport, byer osv., hvis det skal lykkes at begrænse den globale temperaturstigning til maks. 1½ grad.
Heldigvis konkluderer rapporten også, at det er muligt, men det kræver et hidtil uset ambitionsniveau fra klodens beslutningstagere.
Har vi så det, altså et hidtil uset ambitionsniveau fra klodens beslutningstagere?
Det vil jeg mene vi har.
Verdens ledere er mere ambitiøse, end de har været hidtil, men er det så nok?
Nej, det er ikke nok.
Det viser alle de analyser, vi får.
Derfor ønsker vi også fra konservativ side en ny klimalov i Danmark.
Vi står som det eneste borgerlige parti bag den eksisterende lov, som blev vedtaget i 2014.
Her nedsatte vi Klimarådet, satte os nationale klimamål, indførte klimaredegørelser i Folketinget og meget andet godt.
Men var det nok?
Nej, det var det ikke.
Derfor skal vi have en ny klimalov, som bliver langt mere konkret, som bliver langt mere forpligtende, og som bliver langt mere ambitiøs.
Det vil vi Konservative også snart præsentere flere tanker om, altså hvordan vi ser en sådan klimalov.
Men ligesom resten af regeringen er vi positive over for de mange gode elementer, der ligger i det her borgerforslag.
Vi har brug for at få en nærmere drøftelse af det her borgerforslag i den udvalgsbehandling, der skal være nu, og være sikre på, at vi taler om det samme i forhold til de seks pejlemærker, nemlig hvad der ligger i dem.
Der er sket meget siden 2014 – og heldigvis for det.
Dengang var det for nogle borgerlige partier sådan et selvstændigt statement, altså det der med ikke at have nogen klimaordfører, og dengang vi Konservative tilsluttede os klimaloven i 2014, var der mange, der mente, at vi var sådan lidt semikommunister, når vi nu kunne gå ind på det her med nationale klimamål.
Der var mange, der grinede ad os dengang.
Jeg glæder mig til at arbejde videre og mere konkret med det her borgerforslag.
Endnu en gang tusind tak til forslagsstillerne for det arbejde, der er gjort.
Jeg håber på, at vi, når min datter – jeg kunne også høre, at fru Pia Olsen Dyhrs datter kigger på os – om mange år spørger, om vi gjorde nok, så med god samvittighed kan sige, at ja, det gjorde vi.
Tak for ordet.