runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Det er jo rigtigt, at der er gennemført nogle planer.
I forhold til Mjølnerparken, som er det pågældende sted, har der i øvrigt været en plan, der har ligget og samlet støv i mange år, men som ikke er blevet gennemført.
Vi deler helt intentionerne om de blandede boliger.
Det, jeg taler om, er, om det ikke også er okay at tænke over trygheden for de borgere, der er berørt af det – som bor til én husleje, og som er usikre på, hvad den fremtidige husleje og adresse så vil være.
Og man kunne også nævne Holbæk Kommune, som har et boligområde, der ser brandgodt ud, hvis man kommer derud forbi, men til gengæld har en kommunekasse, der ser knap så godt ud, og derfor har vanskeligt ved at få det ordnet – fordi der var 20 for mange, tror jeg, der manglede et arbejde.
Kan vi ikke prøve i fællesskab at finde nogle lidt bedre løsninger for dem, så vi ikke spilder en masse kroner på noget forkert?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-10-03:
Der er 600.000 familier, der bor i den almennyttige boligsektor i Danmark.
Det er jo, fordi vi ønsker blandede boligområder.
Jeg vil gerne være ærlig: Der er nogle, der risikerer at være nødt til at flytte for netop at sikre en blandet boligmasse.
Dem, der indtil videre er flyttet, er blevet frivilligt genhuset, og det er jo en rigtig god måde at gøre det på.
De steder, hvor man river boliger ned, f.eks. i Odense og i Aarhus, laver man jo erstatningsboliger, fordi man godt kan se, at nogle skal bo andre steder, for ellers møder vi ikke hinanden.
Vi har brug for at møde hinanden, i daginstitutionen, i skolen, i boligområdet, og derfor skal vi bo blandet.
Derfor synes jeg, det er en god aftale.
Men selvfølgelig skal vi kigge på de konkrete problemer, der er.
Nu nævner hr. Morten Østergaard jo det præcise boligfællesskab.
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
I den radikale lejr plejer vi at sige »tja, bum-bum«, men det betyder vist det modsatte af det »bum«, der var før.
Det var et citat fra hr. Niels Helveg Petersen – ret skal være ret.
Det, jeg egentlig vil spørge ind til, er noget andet, som vi kort berørte i forståelsespapiret, og som jeg synes er vigtigt, nemlig at der udeomkring i den almene boligsektor er ret meget usikkerhed om fremtiden.
Jeg besøgte det her seniorbofællesskab på Nørrebro, der er Danmarks ældste, og som er omfattet af den her ghettopakke, og hvor man har en oplevelse af, at man ikke rigtig ved, om man er købt eller solgt.
Eller man ved godt, om man er købt eller solgt, for bygningen, man bor i, skal sælges.
Er der noget, vi i fællesskab kan gøre for, at den aftale, som SF var en del af, ikke fører til en enorm utryghed hos alle mulige borgere rundt i Danmark om, hvad deres husleje er, hvad deres fremtidige adresse er osv.?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-10-03:
Der må jeg jo være ærlig og sige, at det er vi ikke i mål med.
Det kræver jo først, at de her parter sætter sig ned.
Ambitionen er der stadig væk.
Det bliver ikke inden for de første 100 dage, men ambitionen om at få mere natur er der stadig væk, og jeg deler fru Mette Abildgaards ambitioner på det grønne område.
Jeg tror faktisk, at vores ambitioner er lidt højere i SF, men fred være med det.
Jeg tror, at vi kan komme langt sammen på det her område.
Det gælder ikke kun på naturområdet, det gælder også på miljøområdet og på klimaområdet, hvor SF og De Konservative jo har mange fælles interesser i forhold til at fremme det grønne.
Men det er rigtigt, at i forhold til vores fælles naturudspil bliver det ikke inden for de første 100 dage, men jeg lover dig, at det nok skal komme.
En af grundene sidder lige ved siden af hr. Søren Egge Rasmussen, nemlig fru Halime Oguz, som selv er opvokset i et boligområde, der ikke var specielt blandet, og det har haft konsekvenser gennem hele livet – hvor man er blevet gift, før man var 18 år, ikke har haft mulighed for at vælge den uddannelse, man gerne ville have, på det tidspunkt i livet, hvor man gerne ville det, og ikke har kunnet få lov til at vælge, hvornår man ville have sit eget barn.
Det mener jeg ikke er et ligestillet Danmark.
Jeg ønsker et Danmark, hvor man får lov til at vælge sit eget liv, ligegyldigt om man er mand eller kvinde, og hvor kvinder af anden etnisk herkomst har samme rettigheder som andre kvinder i Danmark.
Derfor skal vi jo sørge for blandede boligområder, og derfor skal vi tage den her udfordring alvorligt, og jeg synes desværre, at Enhedslisten gør hele sagen – hele kvindesagen – en bjørnetjeneste ved ikke at tage det her problem alvorligt.
Jeg kigger gerne på konkrete løsninger, hvis der er nogen, der kommer i klemme, eller det ikke giver mening – f.eks. en dispensation for nogle af de mennesker med handicap.
Men jeg accepterer simpelt hen grundlæggende ikke, at det her skulle være et problem – det er en del af løsningen.
Mette Abildgaard (KF), 2019-10-03:
Jeg synes jo, at det er en lille smule ærgerligt, for man fremhævede jo netop, at det hastede, fordi vi har udfordringer med biodiversiteten, der er i krise, med, at vores engarealer, vores overdrev osv. er pressede, og at masser af dyrearter er pressede.
Det var jo derfor, man understregede vigtigheden af det.
Efter den dialog, jeg har haft med de interessenter, der skulle have deltaget, kan jeg høre, at de er meget, meget klar.
De vil meget gerne, men de er ikke blevet inviteret til at sætte det her arbejde i gang.
Så jeg synes på en eller anden måde, det er lidt uærligt, at man kommer med det her udspil og meget konkret siger »100 dage«, men at man så ikke leverer på det.
Kan vi forvente, at SF vil forhandle noget mere miljø og natur ind i finansloven?
For der er heller ikke meget af det indtil videre.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-03:
Og jo, det skal det da, for jeg kan forstå, at I går til finanslovsforhandlinger med ønsket om en formueskat.
Og den må jeg indrømme at jeg har lidt brug for at få forklaret retfærdigheden i.
Lad os tage et eksempel med, lad os kalde dem Jens og Paw.
De er jævnaldrende, de har begge læst til ingeniør, de har arbejdet lige mange år, og de har tjent lige mange penge igennem deres liv.
Men forskellen er, at de har brugt deres penge forskelligt.
Paw har brugt dem på at rejse Jorden rundt og feste, og fred være med det, mens Jens har købt en bolig og betalt af på den og sparet op til pension.
Der er to mennesker, som har tjent nøjagtig det samme, arbejdet lige længe, taget de samme uddannelser og været lige flittige.
Men den ene har snoldet sine penge op, den anden har sparet dem op, og ham, der har sparet dem op, skal så straffes med en formueskat.
Hvad er det kloge i sådan en formueskat?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-10-03:
Nu kræver jeg sådan set ikke flere penge.
Jeg tror, det er en rigtig god idé for erhvervslivet at opleve, at man har et stærkt velfærdssamfund, sådan at når folk er på deres arbejde, bruger de kræfterne på arbejdet i stedet for at bekymre sig.
Men at lade pengene følge barnet vil jo også betyde, at vi synes, det er en god idé at lade forældrene blive hjemme med deres børn.
Den bedste måde er at putte pengene i daginstitutioner og i dagpleje, for så kan vi være med til at understøtte også det fællesskab og den socialisering, som jeg mener er vigtig for børn.
Men det afgørende bliver jo, at der er nok voksne til stede.
Altså, det er helt afgørende.
Det er det første hug, vi skal tage: at der er flere voksne til børnene i vores vuggestuer, flere voksne til børnene i børnehaverne.
Men så også at give dem noget frihed til at dyrke den faglighed, de har.
Altså, jeg bliver jo rigtig glad, når jeg er ude at besøge daginstitutioner og oplever både pædagoger og pædagogiske assistenter og pædagogmedhjælpere være enormt fordybet i deres arbejde og interesseret i det enkelte barn.
Og hvis vi kan slippe dem endnu mere fri, samtidig med at vi selvfølgelig sørger for, at børnene har en god dagligdag, så er vi også klar til det i SF.
Mette Thiesen (NB), 2019-10-03:
Tak for ordet, og tak for talen.
Socialistisk Folkeparti har jo talt rigtig meget om at indføre minimumsnormeringer i landets daginstitutioner, og jeg er enig i, at børneområdet er et rigtig vigtigt område.
Det er jeg både som familieordfører for Nye Borgerlige, og det er jeg også som mor.
I Nye Borgerlige ønsker vi, at pengene skal følge det enkelte barn, så forældre har reel valgfrihed til at vælge lige præcis den institution, som de synes passer bedst til deres barn.
Og der er jo heldigvis forskel på børn, og det skal der selvfølgelig også være på daginstitutioner.
Det vil nemlig give friheden tilbage til forældrene.
Jeg ved også, at Socialistisk Folkeparti går ind for decentralisering – på papiret i hvert fald.
Gør SF også det, når det kommer til handling?
Vil SF være med til en sådan decentralisering af vores daginstitutioner?
Tusind tak.
Men altså, med det her princip om, at pengene følger det enkelte barn, vil alle børn jo have de samme muligheder.
Anerkender fru Pia Olsen Dyhr, at der er brug for en decentralisering af vores daginstitutioner, skoler, ældrepleje osv.?
Hvis fru Pia Olsen Dyhr mener det, hvordan vil SF så sørge for det, i stedet for altid bare at kræve flere penge?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-10-03:
Det vil jeg se helt konkret på, når der kommer bud på forlængelser – og om de giver mening.
Altså, det skal jo også give mening samfundsøkonomisk, men så sandelig også i forhold til vores klimadagsorden.
Der har Alternativet jo i den grad ret i, at vi ikke kun kan kigge på, hvad der sker ude i verden.
Vi er også nødt til at levere på bl.a. olie og gas i Danmark.
Men hvorvidt vi siger nej til forlængelser, må afgøres af mange forskellige faktorer.
Jeg vil ikke afvise, at vi siger nej, men jeg vil heller ikke love, at vi gør det.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-03:
Jeg vil faktisk gerne starte med at sige tak til fru Pia Olsen Dyhr for at have kæmpet så meget for minimumsnormeringer og holdt den dagsorden oppe i rigtig lang tid.
Det hjælper jo tit.
Når man holder fanen højt for en dagsorden i lang tid, ender man også med at kunne skabe flertal for den.
De her åbningsdebatter er også gode til nogle gange at få svar på nogle af de spørgsmål, man ellers ikke helt får tydeligt svar på i alle mulige andre debatter.
Hvornår ønsker SF at lukke for oliehanen i Nordsøen?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-10-03:
Nu er det ikke SF, der sidder med miljøministerposten, og derfor kan vi heller ikke sende invitationer ud til interessenter, men dermed ikke sagt, at vi ikke vil gøre vores for at presse på for at få mere natur.
Vi ser gerne, at nogle af de landbrugsjorde, vi har i dag, bliver lavet om til skov.
Jeg så sådan set også gerne, at vi fik flere urørte arealer, mere mose, for noget af det, vi ved sørger for endnu mere biodiversitet i Danmark og sørger for, at den ikke forsvinder, er nogle af de der mosearealer, vi har rundtomkring.
Det må da være ambitionen.
Jeg forventer sådan set, at det kommer til at ske med den her regering.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-03:
Man kan sige, at det provenu, der er – baseret på tal, jeg har fået fra ministeren – gennemsnitligt er på 2,75 mia. kr., altså under halvdelen af, hvad vi får ind på tobaksafgiften, og vi vil jo gerne have, at folk holder op med at ryge.
Så man kan sige, at det økonomiske argument måske ikke lige alene er det bedste argument.
Men man kan også stoppe med at give forlængelser af de tilladelser, man allerede har givet: Betyder SF's nye ønske om stop for ottende udbudsrunde også et nej til forlængelser af de aftaler, der er lavet?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-10-03:
SF har sagt – sammen med Det Radikale Venstre – at vi mener, at ottende udbudsrunde skal annulleres, for dér mener vi at tiden er inde til at Danmark ikke skal hive mere olie og gas op af undergrunden.
Det er jo ikke nogen nem beslutning, fordi det måske også betyder noget for dansk økonomi.
Det kan man godt være lidt i tvivl om, når man hører de økonomiske vismænd, men det kan betyde noget for dansk økonomi, hvornår man gør det.
Jeg mener, det er forsvarligt at sige nej til ottende udbudsrunde.
Samtidig skal vi jo bruge rigtig mange kræfter på efterspørgselssiden, altså det, at vi i fremtiden har nogle biler, nogle fly og noget andet, der ikke er afhængige af olie, så vi netop kan skrue hele ambitionsniveauet ned.
Det er jo ikke Danmark, der er det største problem, eftersom den udvinding, vi har, er mere klimavenlig end f.eks. udvindingen i andre lande, vi sammenligner os med.
Den er mere klimavenlig end i Rusland og Mellemøsten og andre steder, men vi skal også i gang i Danmark.
Bent Bøgsted (DF), 2019-10-08:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag kom jo på plads på baggrund af et beslutningsforslag, som vores venner fra Grønland og Færøerne havde fået vedtaget i sidste samling.
Det er efter Dansk Folkepartis mening jo også rimeligt, at der ikke skal være hindringer i vejen, hvis man vælger at flytte fra rigsdel til rigsdel, således at man ikke, lige når man kommer til Danmark fra f.eks. Grønland eller Færøerne, skal til at starte med at søge om at få tilkendt førtidspension i Danmark.
Det er heller ikke rimeligt, at vi, hvis man har en førtidspension med sig til Danmark, der er skattefri, så begynder at beskatte den i Danmark.
Derfor er det jo helt på sin plads, at man med det her lovforslag får fjernet nogle af de hindringer, der er, for at en flytning kan gå sådan helt uhindret og i fordragelighed, så det ikke er det, der er afgørende for, om man nu flytter det ene eller andet sted hen: om man flytter fra Danmark til Grønland eller fra Grønland til Færøerne eller fra Færøerne til Danmark, eller hvor man nu flytter hen i rigsfællesskabet.
Det er ret og rimeligt, og derfor kan Dansk Folkeparti selvfølgelig også støtte det her forslag.
Jeg er sikker på, at det vil være til gavn for rigtig mange af dem, der ellers render ind i problemer, når de møder det danske system, første gang de flytter til Danmark.
På den måde er det jo en stor hjælp til vores venner fra Grønland og Færøerne.
Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2019-10-08:
Tak for det.
Tak for ordet.
Det er glædeligt at skulle behandle et forslag, der kan hjælpe nogle af de mennesker i vores samfund, der står i en sårbar og svær position.
Det er tiltrængt.
Det kan dog undre lidt, at det først kommer nu.
I maj 2014 blev beslutningsforslaget enstemmigt vedtaget, og alligevel er det først nu – i oktober 2019 – vi får et lovforslag, der udmønter den del af beslutningsforslaget, der handler om førtidspension og folkepension.
Helt ærligt begriber jeg ikke, hvordan det kan være, at der skulle gå så lang tid, før vi fik udmøntet den her del.
At der skulle gå så lang tid med noget, der kan hjælpe de gode folk på Færøerne og i Grønland, når det handler om førtidspension og folkepension.
Det er jo ikke første gang, og det er heller ikke det eneste eksempel på, at der kan gå lang tid, når det handler om at forbedre den nuværende situation og retstilstand for vores borgerne, når det kommer til førtidspension.
Når vi så alligevel ikke straks kan sige, at vi endeligt bakker op, så skyldes det særlig to vigtige opmærksomhedspunkter.
Det første er, at det her forslag om ændring af de sociale pensionslove næsten kun udgør bemyndigelser til beskæftigelsesministeren og hensigtserklæringer i bemærkningerne.
Det gør det ikke kun svært at gennemskue, hvad det er, vi reelt stemmer om, men det rykker også beslutningskompetencen, og i Enhedslisten mener vi, at de bemyndigelser og de hensigtserklæringer bør skrives på lovtekst, så vi nøjagtig ved, hvad det er, vi sammen stemmer om.
Ministeriets bekendtgørelser kommer jo ikke til afstemning i Folketinget.
Derudover er der også noget, som vi finder stærkt kritisabelt.
Hvad er det for noget med, at et menneske, der endelig har fået ro, der endelig har fået tilkendt sin førtidspension i Grønland eller Færøerne, kan risikere at miste denne rettighed og skulle på en ydelse på niveau med integrationsydelse i Danmark?
Vi risikerer, at grønlandske eller færøske borgere kommer i klemme, fordi de ikke opfylder det danske krav om opholdstid til at modtage supplerende kontanthjælp.
En af grundstenene i vores velfærdssamfund er, at man ikke skal stå med hatten i hånden, men at vi har bygget det op om, at vi alle har rettigheder.
Det skaber lige muligheder.
og det skaber tryghed, og det risikerer vi forsvinder for de her mennesker, og det viser i al sin tydelighed, at det ærlig talt ikke kan gå hurtigt nok med, at vi får afskaffet den fattigdomsydelse, som integrationsydelsen er.
Derfor vil vi i Enhedslisten stille en række spørgsmål til L 18 og afvente udvalgsarbejdet og besvarelserne på spørgsmålene, før vi kan tage endelig stilling til forslaget.
Tak for ordet.
Karsten Hønge (SF), 2019-10-08:
Det skal være nemt at komme omkring i rigsfællesskabet.
Den enkelte borger skal let kunne se sig selv bo i hver af vores tre nationer.
Det kan man kun, hvis der er sikkerhed og tryghed omkring forsørgelsesgrundlaget.
Lovforslaget giver et trygt fundament for den enkelte og styrker rigsfællesskabet ved at fjerne grænsehindringer.
SF støtter forslaget.
Samira Nawa (RV), 2019-10-08:
Tak for ordet.
Førtidspensionister skal jo ikke opleve usikkerhed om deres forsørgelsesgrundlag, når de f.eks. flytter fra Grønland til Danmark.
Derudover skal vi som rigsfællesskab også være i stand til hurtigere at udveksle oplysninger for at gøre ansøgningsprocessen så nem som overhovedet mulig.
I Radikale Venstre ønsker vi at støtte op om initiativer, der skaber et stærkere samarbejde i rigsfællesskabet og øger trygheden, så vi støtter lovforslaget.
Morten Bødskov (S), 2019-10-08:
Altså, der er ikke noget i det punkt, som hr. Rasmus Jarlov nævner her, som er ændret fra lovforslaget fra den tidligere regering, som Det Konservative Folkeparti var med i, til det lovforslag, den her regering har fremsat.
Så det er der ikke noget nyt i overhovedet.
Og det er som beskrevet og fremført af hr. Rasmus Jarlov sådan, det forholder sig.
Hvis der er behov for svar på yderligere spørgsmål, så hjælper vi selvfølgelig gerne med det i udvalgsbehandlingen, men det er bare for at sige det, som det er.
Kasper Roug (S), 2019-10-08:
Tak for det, formand.
Socialdemokratiet betragter rigsfællesskabet som værende inde i en positiv udvikling, hvor de tre rigsdele hver for sig bidrager til en tidssvarende lovgivning.
I Danmark er dette lovforslag en del af den afmontering af grænsehindringer inden for rigsfællesskabet, som Folketinget jo allerede vedtog enstemmigt den 13. maj 2014.
Socialdemokratiet betragter det som vigtigt, at det er muligt at flytte mellem rigsfællesskabets tre rigsdele, og det mener vi at forslaget bidrager til, også for førtidspensionisternes vedkommende.
Det fremsatte lovforslag bygger videre på det løbende arbejde med at lave en systematisk indsats mod grænsehindringer inden for rigsfællesskabet og implementerer den danske del af den fælles beslutning mellem rigsfællesskabets parter fra den 11. december 2018.
Med dette lovforslag bliver det nemmere at flytte mellem rigsdelene, hvilket er et gode for samhørigheden og samarbejdet rigsdelene i mellem.
Lovforslagets tre initiativer – udveksling af sagsoplysninger mellem rigsdelene, ret til at modtage førtidspension i op til 12 måneder efter fraflytning samt automatisk overgang fra dansk førtidspension til højeste førtidspension på Færøerne og Grønland – udmønter den indgåede aftale og afvikler grænsehindringer.
Det samme gør de i lovforslaget omfattende initiativer, der sidestiller færøsk og grønlandsk førtidspension ved bopæl i Danmark i forhold til ret til ansøgning om boligstøtte samt giver mulighed for at yde supplerende hjælp ved flytning.
Lovforslaget bygger videre på det gode samarbejde i rigsfællesskabet og vil gøre hverdagen nemmere for borgerne i rigsfællesskabet.
Socialdemokratiet støtter derfor lovforslaget.
Morten Bødskov (S), 2019-10-08:
Det er rigtigt, at det, der er nyt, er det, som hr. Rasmus Jarlov omtaler, nemlig de her transporter.
Det er hensigten, og det er også noget, alle har været enige om i lovbehandlingen.
Men hvis der er yderligere spørgsmål til det, udborer vi selvfølgelig gerne det.
Men det er rigtigt, at det er nyt i den her sammenhæng, men det er også rigtigt, at det er noget, alle – også under den tidligere regering, da det blev behandlet der, og i aftalekredsen – var enige om skulle ske.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-08:
Jeg er helt med på, at det her jo bare er en genfremsættelse, men selv under den ufejlbarlige tidligere regering kunne det endog måske godt have været, at der var lavet en formulering af nogle embedsmænd, som endte med at få nogle konsekvenser, og som var utilsigtede.
Det er ikke for at kritisere ministeren eller bebrejde ministeren, at der er blevet fremsat noget, for det er jo bare en fremsættelse af det samme, som vores regering fremsatte tidligere.
Det er simpelt hen bare for at forstå det og være sikker på, om det virkelig er meningen her, at det offentlige skal have forrang til at få sin gæld frem for andre.
Hans Andersen (V), 2019-10-08:
Tak for det.
Og tak til Socialdemokratiets ordfører for at gennemgå lovforslaget.
Når man som førtidspensionist planlægger at flytte mellem Grønland, Færøerne og Danmark, skal det naturligvis være med ro i maven i forhold til ens forsørgelsesgrundlag.
Sådan er det ikke helt i dag, fordi rigsdelenes forskellige regler på pensionsområdet ikke taler godt nok sammen, og det skaber usikkerhed hos de mennesker, som ønsker at flytte.
Derfor sikrer vi med dette lovforslag, at førtidspension tilkendt i Danmark samt højeste førtidspension i Grønland og på Færøerne automatisk flytter med, når man flytter til en anden rigsdel.
Det giver på alle måder god mening.
Samtidig er vi enige om, at de førtidspensionister, som ikke automatisk kan få tildelt førtidspension i den rigsdel, de flytter til, kan tage førtidspensionen med sig det første år.
I Venstre kan vi kun bakke op om at skabe mere tryghed for førtidspensionister, som flytter mellem rigsdelene, og derfor støtter Venstre dette lovforslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-08:
Tak for det.
Vi er bundet i rigsfællesskabet kulturelt, historisk og også politisk, og hvis der er barrierer for, at folk kan rejse, og at folk kan leve frit i vores rigsfællesskab, så synes jeg, vi har en dyb forpligtelse som lovgivere til at adressere det, og det er det, som det her lovforslag heldigvis gør.
Man har ret til – og nu kom ministeren igen – at bevare sin nuværende ydelse fra f.eks. Færøerne i 12 måneder, men derefter vil den bortfalde, sådan som jeg læser det, her i Danmark.
Mit spørgsmål til ministeren går på – og måske kan ministeren besvare det her, eller i hvert fald så i udvalget: Hvad sker der, hvis man ikke får færdigbehandlet de her sager inden for de 12 måneder?
Står man så uden et økonomisk grundlag?
Eller hvad er det for nogle retsinstanser, som dér går ind og sikrer, at man stadig væk har et økonomisk grundlag at leve for?
Så det kunne jeg godt tænke mig et svar på på et tidspunkt.
Ellers ser vi frem til at kunne støtte forslaget.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-08:
Det er et fornuftigt lovforslag.
Sund fornuft, og det bakker vi selvfølgelig op om.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-10-08:
Det, der er meningen med det, er at få flere mennesker, som gerne vil arbejde, til at arbejde.
Så det er supervigtigt.
Men igen er jeg bare nødt til at sige, at hvis det bare var det eneste, der blev gjort, ville vi også have problemer med det.
Det er derfor, vi mener, at der skal endnu mere til end det.
Jeg tror også, at de fleste erkender, at før sommeren skete der det, at mit parti blev smidt ud af nogle forhandlinger, fordi man ikke ville det, vi gerne ville, og det er klart, at det er det, vi gerne vil, vi er gået til valg på, og det er det, vi vil kæmpe for.
Derfor tror jeg, man skal se det hele som et samlet billede.
Karsten Hønge (SF), 2019-10-08:
Jeg er helt opmærksom på, at der står en tekst i forståelsespapiret om det her, men når vi nu behandler det her isoleret i dag, vil jeg alligevel igen spørge hr. Leif Lahn Jensen om noget.
Med den erfaring, vi har fra den ordning, der allerede trådte i kraft i juni i år, hvor man har brugt 170 mio. kr. på en præmie, som jo har skaffet stort set ingen i arbejde,
hvad er så meningen med den her gavebutik over for middelklassen, som jeg næsten vil kalde det?