runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2021-03-17:
Jeg synes, at det her, kan man sige, i lighed med alle andre diskussioner, der er på vaccineområdet, også er en reel diskussion, og vi kommer ikke uden om, at der er en hel verdens befolkning, der har behov for præcis den her vaccine på præcis det samme tidspunkt.
Det er i øvrigt et vigtigt aspekt at få med ind i diskussionen, at det jo ikke set med danske briller er nok, at vi får vaccineret den danske befolkning.
Det vil heller ikke være nok, at vi får vaccineret den europæiske befolkning.
Vi har en hel nærområdeindsats, som vi skal i gang med, og vi har et kæmpe globalt ansvar.
Det har vi medmenneskeligt, humant, men vi har det faktisk også i forhold til at håndtere epidemien.
For der er en reel risiko for et scenarie, hvor dele af jordens befolkning er vaccineret godt – og det ser ud til, at vaccinerne virker, der er nogle udfordringer lige nu omkring AstraZeneca, men hvis vi kigger på f.eks. Pfizer-BioNTech, er det en god vaccine – men hvor vi i virkeligheden risikerer en epidemi, der kan komme ud af kontrol i de dele af verden, hvor der ikke er vaccinationer.
Så vi får behov for at højne kapaciteten rigtig meget, men jeg er ikke sikker på, at den vej, som er anvist fra bl.a. SF's side, er den rigtige vej at gå.
Den kan risikere at sætte os tilbage, for vi må jo også være ærlige og sige, at det i høj grad er nogle medicinalfirmaer, der har evnet at opfinde en vaccine på utrolig kort tid.
Derfor hælder jeg personligt mere til en vej, hvor vi køber licenser – og her er »vi« altså ikke den danske stat – men hvor andre virksomheder kan få lov til pr. licens at producere de vacciner, der måtte være godkendt.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-03-17:
Tak for det, og tak til statsministeren.
Mit spørgsmål er meget fint i tråd med det, statsministeren netop har sagt på talerstolen her.
For noget af det, der har imponeret mig, er, hvor langt vi er kommet med internationalt samarbejde og samarbejde på tværs af virksomheder, og det har jo ført til, at vi står i dag med ikke bare en, men flere godkendte vacciner på uhørt kort tid.
Der er meget, man kan sige om det europæiske samarbejde, og som ikke har fungeret optimalt, men hvis statsministeren skal kigge på det, der er foregået, og det, der rent faktisk har virket, og vi så kigger længere frem, ikke bare på corona, men også til den næste epidemi, er der så noget, statsministeren tager med, og som hun tænker er det, vi skal fokusere på at gøre bedre, så vi står bedre i Europa?
For det er nok ikke et problem, vi løser alene i Danmark; det er noget, vi må gøre på tværs af landegrænser.
Magnus Heunicke (S), 2021-03-17:
Nej, det har man i hvert fald ikke.
Der har jo netop, som jeg redegjorde for over for hr. Martin Geertsen, været kontakt mellem vores styrelser og den her forskergruppe, lige så vel som de har opnået støtte fra de midler til coronaforskning, som blev afsat allerede i det sene forår/den tidlige sommer sidste år.
Der har de opnået støtte dertil, og der har så været – er det, som jeg er blevet oplyst om – kontakt mellem Lægemiddelstyrelsen og de her forskere.
Efter de lavede aftale med producenten og i øvrigt også nogle andre producenter, mundede det ud i, at der var en proces i EU-regi, som endte med, at de ikke indgik aftale med EU.
Dernæst spurgte vi så: Hvad gør vi så fra dansk side?
Der har indstillingen fra vores myndigheder været, at på det tidspunkt og på det grundlag var det ikke relevant, men det kunne sagtens være, at det blev relevant igen – og det er præcis det, der sker.
Faktisk har der i vinter og i det her tidlige forår vist sig måske at være muligheder, og hvis der er muligheder, vil vi vende tilbage til Folketinget så hurtigt som muligt.
Og det bliver i form af konkrete store investeringer i det her fra dansk side, hvis det er indstillingen, og hvis der er noget realisme i det.
Liselott Blixt (DF), 2021-03-17:
Jeg er ligesom min kollega hr. Martin Geertsen interesseret i den her sag, for kunne vi ønske noget i Dansk Folkeparti, er det, at vi gør noget for produktionen her i Danmark.
Hver eneste gang der har været noget i medierne om, at der er medicinalvirksomheder, som har talt for døve øren, at der ikke er nogen, der lytter, at der ikke er nogen, der kontakter dem, selv om de render både Statens Serum Institut, Lægemiddelstyrelsen, Sundhedsstyrelsen og ministerier på dørene, så er det, når man begynder at tage det op og spørge ind til det, som om der ikke sker noget.
Vi har jo spurgt ind til det flere gange, når der har været noget fremme i medierne om nogle virksomheder i Danmark, der siger, at de godt kan være behjælpelige.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren fortælle: Hvornår har ministeren eller ministeriet taget kontakt til f.eks. de forskere på Københavns Universitet for at se på, hvordan man kunne hjælpe dem i gang, for at støtte forskningen i og udviklingen af en vaccine i Danmark?
Eller har man fuldstændig ladet dem sejle deres egen sø?
Magnus Heunicke (S), 2021-03-17:
Jeg har læst artiklen i Information, og den hviler desværre på nogle lidt fejlagtige fremlæggelser af situationen.
Det er korrekt, at Lægemiddelstyrelsen tilbage i juli måned havde været i dialog med AdaptVac – den er altså udviklet på Københavns Universitet – og sagde: Her er noget, der kunne være lovende.
Men der skete så det, at vi den 21. juli havde indgået en aftale med netop Bavarian Nordic, som var i forhandlinger med EU, og der er nogle regler om, at man som regering ikke kan gå foran de forhandlinger med EU.
Så da de forhandlinger var tilendebragt lige i starten af september, bad vi om en fornyet indstilling fra Lægemiddelstyrelsen, og den indstilling var, at der ikke var en anbefaling om, at man skulle gå ind og give støtte til den konkrete produktion.
Vi er i tæt dialog med virksomheden, også sammen med andre, og hvis der viser sig at være potentiale for at gå videre, vil vi selvfølgelig spørge vores myndigheder og være klar til at gøre det, også til at investere betragtelige danske summer i et fase to-, fase tre-, fase fire-forsøg blandt de her konkrete danskudviklede produkter.
Martin Geertsen (V), 2021-03-17:
Tak for det.
Og tak til sundhedsministeren for besvarelsen.
Både fru Liselott Blixt og jeg selv var lidt inde på det i spørgsmålene før til statsministeren, og det er den her Bavarian Nordic-vaccine, som generer mig lidt.
For sådan som jeg har forstået det, gav Lægemiddelstyrelsen helt tilbage i sidste sommer en støtte til, kan man sige, at man skulle arbejde videre med den vaccine, også i regi af Sundhedsministeriet – jeg tror endda, man bad om at få lidt tilskud til at komme i gang.
Og det valgte Sundhedsministeriet så at hælde ned af brættet – hvorfor gjorde man det?
Magnus Heunicke (S), 2021-03-17:
Noget af det, som der blev læst op fra svaret her, er præcis det, vi har undersøgt.
Det er jo en meget, meget stærk sektor, vi har i Danmark, og det skal vi være glade for på alle måder – altså eksport – men det er også til gavn for danske patienter.
Det er præcis sådan noget som deres kapacitet med hensyn til opfyldning, som er skridtet mindre i forhold til det meget, meget krævende setup på vaccinefabrikker.
Og det er jo præcis sådan noget, vi har undersøgt, og vi har stået for at bygge bro i dialogen til konkrete virksomheder og lande, som vi arbejder sammen med om det.
Hvis man så skal få bygget en hel vaccinefabrik, kan man jo se, at noget af det, som er sket hos Pfizer, er, at der er bygget fabrikker helt konkret til den her produktion.
Så det vil sige, at man skal vide, hvad det er for en produktion, man bygger til.
Det tyder på nu, at de her mRNA-vacciner i hvert fald er en stor del af løsningen på nuværende tidspunkt.
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-17:
Tak for det, og tak til sundhedsministeren for besvarelsen.
Jeg er fuldstændig enig i – og det er vi også i Enhedslisten – at det er afgørende, at vi får tempoet op, og det er jo godt at høre, at regeringen nu også har fået den samme opfattelse.
Jeg synes bare, der har været en noget fodslæbende tilgang, både når det har handlet om muligheden for at se på, om man kunne etablere en vaccineproduktion i Danmark, men jo også om den diskussion, der har været om, om vi skulle kæmpe for at støtte de lavindkomstlande, som har kæmpet for at suspendere patenterne for netop at kunne producere og gøre vaccinekagen større.
Jeg står med et svar, som jeg har fået fra ministeren, om muligheden for at opstarte produktion, og svaret fra ministeriet er, at det kan ske i løbet af 12 måneder, og hvis det handler om steril påfyldning, vil det formentlig kunne gøres inden for en tidshorisont på 5-12 måneder.
Vi spurgte første gang tilbage i marts måned, om man ikke skulle overveje det.
Vi spurgte igen i april, og vi har løbende haft debatten.
Og derfor er spørgsmålet bare, hvorfor man ikke har undersøgt de muligheder tidligere, og hvorfor man ikke har kastet sig mere aktivt ind i den kamp, også i forhold til at sikre, at man kan suspendere patenter af hensyn til den globale folkesundhed, som jo også har betydning for den danske vaccinationsindsats.
Magnus Heunicke (S), 2021-03-17:
Jeg vil også takke Enhedslisten for at sætte det her emne til debat, for det handler om at have fuldt tryk på og gøre alt, hvad vi kan.
Noget kan vi gøre hjemme, men det er jo et globalt kapløb, og det er om at samle alle gode kræfter for at få den her vaccine udrullet.
Status er lige nu, at vi i Danmark har vaccineret 589.000 danskere, altså at 589.000 danskere har fået det første stik, og at vi har færdigvaccineret 270.000.
Vi har med dem, der har fået det første stik, rundet 10 pct.
Det er jo godt, og det er hurtigt, i forhold til at epidemien, en helt ny sygdom, ramte os for alvor for et års tid siden, men vi er i et kapløb.
Vaccineudrulningen i Danmark går rigtig hurtigt, også sammenlignet med andre lande, der er i samme situation, men der skal tryk på, og det er på to fronter.
Det ene skridt er her og nu, for jo flere vi får vaccineret med sikre, godkendte virksomme vacciner, jo hurtigere kan vi få åbnet samfundet op, og jo færre risikerer alvorlig sygdom og indlæggelse.
Det andet skridt vedrører selvfølgelig så, at vi ved, at den her sygdom muterer.
Langt, langt de fleste mutationer betyder jo ikke, at sygdommen bliver mere slem eller mere smitsom, eller at vaccinerne ikke er virksomme – det er vigtigt at slå fast – men det kan slet ikke afvises, at det vil blive nødvendigt at revaccinere.
Og hvis vi ikke nu her gør, hvad der skal til, i samarbejde med alle, der vil være med til samarbejdet – private, offentlige, danske, udenlandske, selvfølgelig i EU, men også uden for EU – altså hvis ikke vi gør alt, så risikerer vi jo at stå i en situation, hvor vi ikke er godt nok forberedte på en situation, hvor vi skal have vacciner hurtigt udviklet og hurtigt produceret til den danske befolkning på et tidspunkt igen.
Det er så også det, som debatten handler om i dag.
Jeg vil lige orientere om de danske produktionsanlæg.
Vi har haft en løbende debat om dem, også blandt sundhedsordførerne, som jo er her i salen i dag.
Men vi har virksomheder, som kan hjælpe med et andet element, nemlig påfyldningen, og der har vi jo – og det er partierne også orienteret om – flere gange undersøgt, om de vil være klar til det.
De har meldt, at de er klar, og vi har også meldt tilbage til de rette systemer, at der er danske virksomheder, der er klar.
Og der er nu sket det, at fra visse vaccineproducenters side har der været udvist interesse for, at man kunne gøre brug af den danske påfyldningskapacitet.
Forhåbentlig munder det ud i konkrete aftaler.
Jeg kan ikke give mere information på nuværende tidspunkt, men hvis det gør, vil det selvfølgelig være utrolig glædeligt – ikke fordi vi kan binde det op på, at det så skal gå til Danmark, men fordi vi så får mere produktion.
Og mere produktion i Europa, selvfølgelig tæt på Danmark, kan kun være godt med henblik på at få flere vacciner til danskerne.
Tak, formand.
Mette Frederiksen (S), 2021-03-17:
Det korte svar er, at det er, fordi jeg er utålmodig; at det er fordi jeg synes, det går for langsomt; og at det er, fordi jeg gerne vil have vaccineret flere danskere, vaccineret flere europæere og vaccineret flere verdensborgere.
Det er det korte svar.
Jeg har ikke god tid i håndteringen af coronaen.
Jeg er utålmodig, og det relaterer sig lidt til spørgsmålet: Hvorfor fremhæve Israel, og hvorfor samarbejde med Israel på det område?
Det er rigtigt, at hvis man kigger snævert på vaccineproduktion, er der andre lande, der har produktionskapacitet, men Israel har måske lidt samme tilgang, som jeg heldigvis synes er afspejlet i den danske, nemlig at vi har travlt, at vi ikke læner os tilbage, og at vi hele tiden afsøger nye muligheder, hvad enten det er coronapas, eller det er vaccinationer, eller det er håndteringen af første bølge.
Og den energi, der er blandt mine kolleger i Israel til det her spørgsmål, må jeg bare sige at jeg synes klæder diskussionen, for vi har ikke god tid.
Vi er bagefter.
Vi er bagefter med at få vaccineret både vores egen befolkning og den europæiske befolkning, og derfor skal vi gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at få sat kapaciteten i vejret.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-03-17:
Jeg er her i stedet for vores sundhedsordfører, Per Larsen.
Det er jo et relevant emne, og vi har også drøftet det i EU-kredsen, hvor jeg har haft fornøjelsen af at møde statsministeren, så tak for statsministerens tale om motivationen for at tage til Israel.
Ugen inden statsministeren rejste til Israel, var der møde i EU med statsministerens kolleger, hvor man vedtog fem ting: en intensivering af forskning og dataudveksling om corona til 150 mio. euro, en fremskyndelse af godkendelse af vacciner, en forøgelse af produktionen af vacciner, 300 millioner nye vaccinedoser og en begrænsning af rejser.
Mit spørgsmål til statsministeren er for det første: Drøftede statsministeren også den her rejse med sine EU-kolleger, altså at hun netop ville rejse, ugen efter man havde vedtaget det?
Og for det andet: Hvorfor var det så vigtigt at rejse lige netop nu, hvor vi havde en krise herhjemme med corona?
Vi står meget bedre nu, og runden med partilederne var heller ikke afsluttet.
Hvorfor hastede det, når det, man kommer hjem med, netop er et forskningssamarbejde, som jo har et langt sigte?
Hvorfor ikke vente, til der var mere ro på herhjemme, og tænke over, hvad det er for nogle forskningsalliancer, vi skal sætte ind på, måske også ud fra et lidt bredere analysegrundlag?
For, som der også blev sagt af Radikale, er der jo forskningsalliancer på tværs, også i EU, og vi har jo netop også siden da fået godkendt Johnson & Johnson-vaccinen.
Mette Frederiksen (S), 2021-03-17:
Jeg er grundlæggende enig i analysen, og jeg er også meget enig i tilgangen til, at vi allerede nu, selv om vi stadig væk er i den forhåbentlig mere kritiske del af håndteringen af corona, skal kigge fremad.
Og uden at bringe forhandlingerne mellem alle partierne ind her i Folketingssalen tror jeg faktisk, vi er enige om, at vi allerede nu skal igangsætte et arbejde, der peger ind i efteråret.
Så det at gå i gang med at forberede os på en hverdag, hvor forhåbentlig rigtig mange er blevet vaccineret, og på, hvordan vi så fortsat håndterer coronasituationen, er den rigtige måde at gå til det her spørgsmål på.
Jeg synes, at det, der i virkeligheden står tilbage som et af de vigtigste læringspunkter, er, at vi var uforberedte i Europa.
Vi havde ikke værnemidler.
Vi evnede ikke at teste befolkningerne.
Vi havde ikke det beredskab, som skulle til.
Vi er vel nærmest verdensmestre, hvad angår sekventering.
Vi tester mange hundredetusinde mennesker hver eneste dag, og det er givet en af forklaringerne på, at vi nu er der, hvor vi igen har situationen under kontrol og kan overveje yderligere genåbning, mens andre, også sammenlignelige lande, er i gang med at lukke ned.
Dertil hører selvfølgelig spørgsmålet om en befolkning, som evner at gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at vi kommer igennem pandemien.
Så jeg vil sige, at sårbarheden i forhold til at mangle værnemidler, test i starten og nu vacciner er et af de vigtigste læringspunkter.
Vi skal simpelt hen have et stærkere beredskab i fremtiden.
Martin Geertsen (V), 2021-03-17:
Må jeg ikke starte med at anerkende det, hr. Peder Hvelplund siger om det, vi har en fælles vedtagelsestekst om.
Altså, det forhold, at man gerne vil forhandle om nogle ting, er jo ikke nødvendigvis det samme som at sige, at vi så også er enige om, hvad forhandlingsresultatet skal være.
Det vil jeg bare sige, og jeg vil kvittere for den politiske analyse af hr. Peder Hvelplund.
Jeg var jo faktisk lidt inde på det i min tale her.
Altså, nu siger hr. Peder Hvelplund selv det med musklerne her, og vi tror, at der både er behov for den private muskel og for den offentlige muskel.
Og det er derfor, jeg siger, som jeg gør, nemlig at der er behov for noget knowhow fra det offentlige, både fra vores sundhedsvæsen og fra vores universiteter, og så er der brug for den knowhow, der ligger ude i lægemiddelindustrien, og jo altså i meget høj grad også den risikovillige kapital, der ligger i lægemiddelindustrien.
Så vi tror på, at det der sammenspil mellem det offentlige og det private kan føre os langt, både i forhold til udviklingen af fremtidige vacciner, men jo også på lægemiddelområdet i al almindelighed.
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-17:
Det synes jeg er interessant, for det tror jeg også sagtens der kunne ligge et perspektiv i.
Derfor vil jeg også bare spørge, om der vil være nogen sådan principiel modstand mod, at man, når der bliver forsket i og udviklet vacciner i offentligt regi, så netop også begynder at stille nogle krav om modydelser i forhold til f.eks. forsyninger, i forhold til tilgængelighed på globalt plan.
Altså, hvis man skal stille den viden til rådighed for de private, så må man ligesom kræve noget til gengæld.
Det er jo lidt ligesom det, der ligger i et OPP, altså et offentlig-privat partnerskab, og jeg kan høre, at ordføreren sådan set er enig i, at det godt kunne være en vej.
Det vil nok ikke være endemålet for Enhedslisten, men det kunne da trods alt være et skridt på vejen, i forhold til at det offentlige begynder at få noget til gengæld for alt det, man investerer.
Magnus Heunicke (S), 2021-03-17:
Ansvaret for de beslutninger, der er truffet, står jeg selvfølgelig på mål for.
Der skrev de direkte til os, at eventuelt nationale forhandlinger skulle afvente en afklaring her.
Det var deres vurdering over for os, og det er jo dem, som rådgiver os, også om det juridiske.
Jeg vil meget gerne redegøre for de nærmere juridiske specifikationer, men jeg tror, at vi så må gøre det skriftligt, for det vil også kræve, at vores jurister i ministerie og styrelse er inde over og kommer med vurderinger af det her.
Og for at supplere: Det er på ingen måde endelig afgjort, at det ikke bliver til, at Danmark kan være med til at støtte de næste niveauer af afprøvning af de her vacciner, og vi har jo støttet med forskning.
Vi står netop, som jeg nævnte før for Mai Villadsen, over for nogle milepæle her, og hvis der er en mulighed og hvis det giver mening, vil vi vende tilbage til Folketinget og drøfte med Folketingets partier, hvorvidt vi skal gå videre ad den vej, og jeg har noteret mig, også her i dag, at Folketinget har udtrykt interesse præcis for det.
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-17:
Det synes jeg er klogt.
Magnus Heunicke (S), 2021-03-17:
Tak for de spørgsmål.
Jeg har jo, siden jeg læste Informations historie, bedt mine folk om at undersøge situationen, og det, jeg har fået oplyst i den forbindelse, er, at vi i ministeriet den 21. juli modtager besked fra Lægemiddelstyrelsen om, at man er blevet informeret om, at Adapt Vac har indgået licensaftale med Bavarian Nordic, og de var på det tidspunkt på Europa-Kommissionens liste over potentielle indkøbsmuligheder.
Det kan nu kun ske via EC-proceduren.
Det er der den 21. juli, og det var citatet derfra.
Så skriver de i øvrigt også: Dersom Kommissionen skulle fravælge Bavarian Nordic i sin videre proces, vil vi orientere jer, og eventuelt nationale forhandlinger kan så på ny genåbnes.
Det skete så i september måned, hvor der kom en ny vurdering.
Og jeg vil sige, hvis jeg med formandens tilladelse lige kan svare på det andet,
at naturligvis vil regeringen overholde det, som Folketinget må beslutte.
Martin Geertsen (V), 2021-03-17:
Tak for det, og tak for alle besvarelserne i dag.
Jeg har to spørgsmål til sundhedsministeren.
Jeg skal lige være helt sikker på, om sundhedsministeren er helt sikker på, at Sundhedsministeriet ikke kunne støtte Bavarian Nordics vaccine tilbage i sommeren 2020 – om det er helt rigtigt, at det var sådan, at der var nogle EU-ting, der ligesom forhindrede det.
Er sundhedsministeren helt sikker på, at det, at man var inde på et eller andet EU-spor, kunne forhindre dansk støtte?
Jeg skal bare være helt sikker på, at sundhedsministeren er helt sikker på, at det er rigtigt.
Det andet spørgsmål, jeg har, er: Vil regeringen rette sig efter det forslag til vedtagelse, som et flertal i Folketinget formentlig vedtager her på tirsdag, nemlig at indkalde partierne til forhandlinger om den førte og fremtidige vaccinestrategi?
Magnus Heunicke (S), 2021-03-17:
Jeg er helt enig i analysen, og sagen er den, at de estimater, som fru maj Villadsen nævner her, er et best case-scenarie, for situationen er jo også den, at de vacciner, der bliver produceret nu, er til den sygdom, som vi kender nu, men til de kommende mutationer skal der laves nye vacciner.
Så det her ræs, vi står med, er en af menneskehedens største og vigtigste opgaver, og der skal kastes alt ind – offentligt, privat, alt.
Og Danmark har jo kastet massive midler ind i faktisk både udvikling og produktion.
Danmark er et af de lande i EU, der har købt flest – vi har jo sagt ja, hver eneste gang der har været en indkøbsrunde.
Det er jo indkøbsrunder, hvor man spørger landene, om de vil byde ind for at understøtte udvikling og produktion af vacciner, og der har Danmark jo sagt ja til det hele, og det vil vi fortsætte med.
Vi vil også fortsætte med at undersøge det danskudviklede.
Kan man gøre noget for at understøtte det yderligere?
Det har vi allerede puttet adskillige større summer i, og det kan sagtens være relevant at fortsætte – det vil vi selvfølgelig vende med Folketingets partier.
Og vi står over for nogle temmelig store milepæle nu her i forhold til de næste niveauer af undersøgelser.
Mai Villadsen (EL), 2021-03-17:
Tak for det, og tak til sundhedsministeren.
Det vil jeg sige til en start.
Så vil jeg sige, at den her debat jo har handlet meget om det bagudrettede: rejsen til Israel, hvad vi har opfattet som en mangelfuld inddragelse i forhold til vaccinestrategi.
Men jeg vil egentlig gerne spørge til det fremadrettede.
For vi mangler vacciner i verden; det gør vi jo både i Danmark lige nu akut, men det kommer vi også til at gøre både i Danmark og på verdensplan fremadrettet.
Det er først i 2024, at verdens befolkning ser ud til at være vaccineret, med den kapacitet, som vi har nu.
Så der mangler akut kapacitet, og derfor vil jeg gerne spørge regeringen og ministeren, om regeringen vil være med til at kaste offentlige midler ind i, at vi laver en vaccinestrategi og hjælper både Danmark og det globale med at få produceret flere vacciner.