runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-14:
Jamen det vil jeg gerne, og jeg vil da også sige helt generelt, at jeg har meget stor respekt for det arbejde, der bliver lavet i Aalborg Kommune.
Nu kender jeg ikke specifikt detaljerne i, hvordan frikommuneforsøget på beskæftigelsesområdet er blevet evalueret, men der er ingen tvivl om, at generelt set tager vi en stor del af de forskellige forslag med videre.
Det er cirka hvert fjerde af de forslag, som bliver udbredt til hele landet, og så er det cirka hvert fjerde, som der bliver fulgt op på i andet regi
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-14:
Jamen vi synes, at den politik, der bliver ført i Danmark, ligger i fuldstændig forlængelse af de beslutninger, der er truffet i Danmark helt tilbage i 2014, da den daværende regering besluttede sig for at indføre den her midlertidige opholdsordning.
Jeg synes, at man skal rejse ud af Danmark, hvis ikke man har nogen lovlig opholdstilladelse, fordi sådan fungerer en retsstat, men jeg tror også, det er vigtigt at holde fast i noget andet.
Sidste år gav Flygtningenævnet f.eks. afslag, altså de stadfæstede afslag fra Udlændingestyrelsen,
Langt de fleste af dem, vil jeg gætte på, er sympatiske, ordentlige mennesker, og hvis de sad inde i Aftenshowet, ville man tænke: Du er en flink mand, du vil være til gavn for vores samfund.
Det er jeg helt sikker på.
Det er jeg helt, helt sikker på, fordi de fleste mennesker er sympatiske, ordentlige mennesker, men alle de mere end 600 mennesker skal alligevel rejse ud til alle verdens hjørner: nogle til Somalia, nogle til Eritrea, nogle til Afghanistan, nogle til Iran, nogle til Irak – alle sammen steder, hvor jeg hellere ville leve i Danmark.
Men vi beder dem alligevel om at gøre det.
Vi fratager dem en mulighed for en fremtid i Danmark, fordi sådan fungerer det asylpolitiske retssystem, og det tror jeg bare vi skal holde virkelig godt fast i, uanset at den enkelte sag selvfølgelig kan gøre ondt i maven, når man sidder og ser mennesket i øjnene, for det gør det da på os alle sammen.
Så skal vi bare lige tænke igennem, hvad de langvarige konsekvenser ville være, hvis en enkelt sag lige pludselig får os til at bakke på vores principper.
Der tror jeg virkelig, det er vigtigt, vi står fast.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-14:
Ministeren indrømmede, at Assad er en slem bandit, og det er jeg enig i, og derfor er det jo endnu mere meningsløst, at regeringen så politisk vælger at fremskynde behandlingen af de her sager så hurtigt som muligt.
For hvad tror ministeren at Assadstyret gør ved familiemedlemmer til mennesker, som har nægtet militærtjeneste over for Assadstyret, Assadregimet?
Tror ministeren, at familiemedlemmer til dem er fuldstændig garanteret, at de ikke bliver udsat for umenneskelig eller nedværdigende behandling, hvis de kommer tilbage til Syrien?
Er det vigtigt for ministeren, at man har fremskyndet de her sager i de her situationer, der er tale om her?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-14:
Min politiske holdning er, at jeg stoler på Flygtningenævnets afgørelse.
Jeg er ikke ekspert i, hvilke sikkerhedssituationer der er i hvilke provinser af Syrien – eller i Afghanistan eller i Pakistan eller i Bangladesh eller i Marokko.
Jeg stoler på, at de myndigheder, vi har sat til at løse den her opgave, er i stand til at løse den.
Jeg vil virkelig advare imod, at vi gør det til politiske diskussioner i Folketingssalen, hvor der er behov for beskyttelse, og hvor der ikke er behov for beskyttelse, men at vi fastholder noget deling af ansvaret for opgaverne her.
Jeg har også hørt Radikale Venstre opfordre regeringen til at lave en hjemsendelsesaftale med Iran.
Det er heller ikke ligefrem et folkevalgt parlament og en folkevalgt regering, vi så ville skulle forhandle med, men det jo er, fordi vi anerkender, at folk fra Iran, der ikke har brug for beskyttelse, selvfølgelig skal til Iran.
Det betyder jo ikke, at præstestyret ikke er slemt.
Det betyder ikke, at folk fra Iran ikke kan være individuelt forfulgt, men det betyder, at hvis der er en enkelt person, der ikke har brug for beskyttelse, men alligevel er kommet til Danmark og har søgt asyl, så er vi indstillede på med tvang at sætte en person på en flyvemaskine til Teheran, og jeg har endda hørt Radikale Venstre opfordre regeringen til at sikre, at vi med tvang kan sætte en person på flyvemaskinen til Teheran.
Så jeg vil virkelig appellere til, at Radikale Venstre ud fra et retsstatsprincip lige holder tungen lige i munden i den her sag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-04-14:
Jamen altså, selvfølgelig ville vi være glade for det, hvis der kommer en udmelding fra ministeren, men det ændrer jo ikke på, at det ikke er nogen god begivenhed, at vi nu har ventet i snart 2 år på, at der kommer en afklaring.
Ministeren sagde i sin første besvarelse, at ministeren ville aflaste lokalområdet i Ikast-Brande Kommune.
Men indtil videre har man jo kun leveret det, der hedder at belaste – man har ikke aflastet området i noget som helst omfang; man har belastet området, og man har accepteret, at der i stadig stigende grad sker kriminalitet i området.
Og uagtet det er der ikke sket nogen som helst politimæssig indsats i forhold til at nedbringe det, og jeg synes heller ikke, at man kan sige, at regeringen har vist synderlig fysisk interesse for at gå ind og komme med nogle konkrete bud på, hvordan vi får gjort situationen bedre.
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-14:
Lad mig starte med at slå fast, at det selvfølgelig er uacceptabelt, når vi kan læse i B.T. for tiden, at udlændinge på Kærshovedgård skaber utryghed og begår kriminalitet i området omkring Bording og i andre byer.
De mennesker, der bor på Kærshovedgård, opholder sig jo ulovligt i Danmark.
Det kan man jo ikke andet end tage afstand fra.
Jeg er meget opmærksom på, at Kærshovedgårds naboer oplyser, at de er utrygge ved at bo tæt på et udrejsecenter.
Lokalsamfundet omkring centeret har længe løftet en stor byrde, og jeg vil gerne aflaste midtjyderne.
Derudover mener regeringen også, som vi også tidligere har givet udtryk for, at vi skal adskille afviste asylansøgere og kriminelle udlændinge.
Det var i øvrigt også noget, Socialdemokratiet gik til valg på.
Derfor vil jeg inden sommerferien præsentere en løsning for indkvartering af de kriminelle udlændinge, der i dag er indkvarteret på Kærshovedgård.
Når det så er sagt, må jeg også minde om, at udlændinge på Kærshovedgård ikke er frihedsberøvede; de er altså ikke i fængsel.
De kan sådan set bare gå ud ad hovedporten.
De kan forlade udrejsecenteret, når de ønsker det, så længe de overholder deres opholdspligt på centeret.
Men det ændrer selvfølgelig ikke ved, at de naturligvis skal overholde lovgivningen ligesom alle andre.
Deres ulovlige færden på de lokales private ejendomme og deres chikanerende eller kriminelle handlinger er jo i sidste ende en opgave for politiet.
Jeg håber derfor, at de lokale, som oplever, at udlændinge fra Kærshovedgård begår ulovligheder, foretager en politianmeldelse, så politiet og domstolene kan tage affære.
Tak for ordet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-04-14:
Allerførst tak for ministerens besvarelse af spørgsmålet.
Det er jo ikke første gang, at vi her i Folketinget har lejlighed til at diskutere de horrible forhold, som man byder beboerne i Ikast-Brande Kommune i særdeleshed, dem, der bor tæt på Kærshovedgård Udrejsecenter.
Jeg har jo hæftet mig ved, at regeringen lavede et forståelsespapir tilbage for snart 2 år siden, og der står i det: En ny regering vil arbejde for, at kriminelle og udvisningsdømte udsendes af Danmark hurtigere end i dag.
En ny regering vil iværksætte en undersøgelse af, hvor de bedst kan placeres, så længe de opholder sig i Danmark.
Der vil jeg selvfølgelig gerne have ministeren til at fortælle lidt om den undersøgelse, som vi i hvert fald har ventet med spænding på i snart 2 år.
Det ville da være en glædens stund, hvis man ikke bare vil kunne fortælle om, hvad undersøgelsen så munder ud i af konklusioner, men ikke mindst også, hvilken handling regeringen ønsker at lægge bag sine meget velvalgte ord i forhold til at sikre en bedre situation.
Det, der bare er problemet, er jo, at der ikke rigtig er sket noget.
Hvis man kigger på de kriminalitetsstatistikker, der er i Midtjylland, og man kigger på den kriminalitet, som der vel at mærke bliver rejst sigtelser for mod beboere, der bor på udrejsecenteret, så kan man jo se, at det er steget ganske, ganske betragteligt, ja, nogle ville faktisk sige uanstændigt alvorligt.
Og alligevel oplever vi jo stadig væk, at der er en form for passivitet.
Nu siger ministeren godt nok, at man inden sommer vil komme med en fortælling om, hvor de her afviste kriminelle asylansøgere så kan finde deres vintervej hen.
Det er selvfølgelig godt nok, men det er 24 måneder siden, at ministeren trådte til, og det er 24 måneder siden, til sommerferien, at man vandt valget.
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-14:
Jeg synes ikke, det helt rigtige er at sige passivitet.
Jeg vil snarere sige aktivitet.
Men der, hvor spørgeren har ret, er, at vi jo ikke offentligt har fortalt, hvor et nyt udrejsecenter skal placeres, og heller ikke præcis, hvornår vi satser på det er i funktion.
Men jeg planlægger, som jeg fortalte i min besvarelse, at fortælle det inden sommerferien.
Der har jeg i den grad hånden på kogepladen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-04-14:
Tak, hr. formand.
Hvad er ministerens holdning til den massive utryghed, som beboerne på Kærshovedgård udsætter lokalområdet for, og hvad vil ministeren gøre for at komme utrygheden og kriminaliteten til livs?
Nick Hækkerup (S), 2021-04-14:
Arh, men der er vel den lille forskel på spørgeren og medspørgeren, at medspørgeren i modsætning til spørgeren helt vil forbyde omskæring.
Medspørgerens parti vil jo have, at der slet ikke må finde omskæring sted i Danmark, hvilket de facto vil ramme det jødiske samfund i Danmark utrolig hårdt, og hvilket efter min mening slet ikke tager højde for den historiske forpligtelse, vi har, til også at passe på jøderne i Danmark.
Så der er vel dog trods alt betragtelig forskel på, hvilke midler man vil bringe i anvendelse.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-14:
Tak for det.
Og tak til ministeren for besvarelsen her.
Jeg synes i lighed med fru Inger Støjberg, at det er lidt svært at finde ud af, hvad det egentlig er, regeringen argumenterer for, for det må vel være et fælles ønske at begrænse, hvis ikke helt undgå omskæringer, der også har sundhedsmæssige konsekvenser for de børn, det går ud over.
Jeg må sige, at det gjorde stort indtryk på mig, da jeg så interviewet med den ansvarlige læge på Rigshospitalet, som fortalte, hvor vigtigt det var, at man stoppede de her omskæringer, fordi det gik så hårdt ud over de børn, der bliver udsat for det.
Derfor synes jeg jo, at vi herinde i Folketinget burde – og det er også derfor, at fru Inger Støjberg stiller spørgsmålet – stå sammen om i så høj grad som muligt at undgå, at der er drenge, der bliver omskåret på den måde, som det sker.
Så jeg vil godt spørge: Hvad vil regeringen egentlig gøre for, at vi begrænser antallet, hvis ikke helt stopper den her praksis, og hvad vil regeringen gøre for at klarlægge, hvilke argumenter der måtte være imod?
Altså, jeg synes, at konventionerne bliver nævnt i flæng, men er de i virkeligheden til hinder for det?
Nick Hækkerup (S), 2021-04-14:
Jeg synes faktisk ikke, det er fair at sige, at man skubber sikkerheds- og udenrigspolitikken foran sig.
Altså, der er utvivlsomt sikkerheds- og udenrigspolitiske implikationer, hvis vi f.eks. – og jeg ved godt, det ikke er det, der ligger i forslaget – skulle lave et forbud mod omskæring.
Jeg ved ikke, om og i hvilket omfang det gør sig gældende, hvis man laver en begrænsning.
Det, som jeg tror man skal se for sig, og det, som jeg ville vende tilbage til, er det her med, at man jo så går fra en situation, hvor man siger, at det her som hovedregel er tilladt i Danmark, til at sige, at det her er tilladt som undtagelse i Danmark.
Og det kan jo også have betydning for vurderingen.
Inger Støjberg (UFG), 2021-04-14:
Ja, det vil jeg meget gerne høre, altså hvad det er for nogle argumenter, justitsministeren står med her.
Nick Hækkerup (S), 2021-04-14:
Jeg skal ikke kunne sige, om det, der bliver sagt, er rigtigt, altså at jo før man kan omskære, desto bedre.
Altså, et af problemerne i den her sammenhæng er, at der faktisk er behov for at sikre den sundhedsfaglige udredning.
Og jeg forstår helt argumentationen, men ved siden af det ligger der jo også et behov for at vurdere nogle af de andre elementer, tænker jeg, f.eks. hvad de udenrigs- og sikkerhedspolitiske implikationer i det her er, men jo i øvrigt også nogle andre argumenter i forhold til det jødiske samfund, som jeg måske kan få lejlighed til at vende tilbage til.
Inger Støjberg (UFG), 2021-04-14:
Men historisk set
gav tidligere generationer af danske politikere jøderne vores ord på, at man ville kunne udøve og udleve sin religion i Danmark, og det er et ord, som jeg synes vi skal stå ved.
Det kan jeg også forstå at statsministeren har sagt ved flere lejligheder, og det kan jeg kun bakke fuldstændig op om.
Når det er sagt, er der ingen tvivl om, at jo før man kan omskære et drengebarn, jo bedre.
Det peger både danske studier, men også udenlandske studier på.
Og der er jo intet til hinder for, ligegyldigt hvilken religion man nu følger, om man er muslim eller ej, at omskære meget tidligt i drengens liv, og der er rent faktisk også mange muslimer, der lader deres børn omskære meget, meget tidligt.
Derfor mener jeg jo rent faktisk, at det her holder fuldstændig vand – der er jo en klar ligestilling i det her, i og med at man jo bare kan bruge den del af skik og brug, at man lader sine drengebørn omskære meget, meget tidligt.
Jeg hører ikke en fuldstændig afvisning fra regeringens side i forhold til det her, men jeg vil gerne høre, om justitsministeren agter at undersøge forslaget nærmere om.
Nick Hækkerup (S), 2021-04-14:
Først og fremmest er spørgsmålet om omskæring af drengebørn komplekst.
Der er elementer af religiøsitet – det siger sig selv – af sundhed, af udenrigs- og sikkerhedspolitik, af udlændingepolitik, af den særlige relation til jøder i Danmark og af menneske- og frihedsrettighederne.
Sådan, som jeg forstår spørgsmålet efter at have læst kronikken, som jeg forstår at det tager udgangspunkt i, så er det først og fremmest et spørgsmål om at anskue situationen religiøst og sundhedsfagligt.
Og spørgeren nævner selv, at der er et hensyn at tage til det jødiske samfunds eksistens i Danmark; det er jeg helt enig i.
Omskæringsritualet har en helt særlig betydning for det jødiske samfund, og det skal vi være bevidst om.
Men med det spørgsmål, der bliver stillet i dag, sigtes der til at værne om de jødiske skikke, men samtidig til at gøre indgreb i den muslimske omskæringstradition.
Det vil sige, at ved vurderingen af, om den forskelsbehandling, der ville skulle ske, er inden for rammerne af konventionen – for det kan den godt være – så skal man se på, om forskelsbehandlingen er saglig og proportional.
Og den endelige vurdering af det spørgsmål vil bl.a. afhænge af, om der kan peges på f.eks. sundhedsfaglige grunde, der kan begrunde, at grænsen sættes ved 8 dage.
I den forbindelse kan jeg oplyse, at Sundhedsministeriet har oplyst, at Styrelsen for Patientsikkerheds notat fra februar 2020 om ikketerapeutisk omskæring af drenge ikke kan benyttes til at argumentere for en aldersgrænse, der skelner ved 8 dage.
Notatet konkluderer udelukkende, at der er færre komplikationer med omskæring af nyfødte og børn under 1 år.
Inger Støjberg (UFG), 2021-04-14:
Tak for det.
Nick Hækkerup (S), 2021-04-14:
Det var jo i virkeligheden meget passende, at vi var nået præcis hertil, for den fortsatte opretholdelse af sikkerheden til beskyttelse af jøder og jødiske institutioner kommer, som vi snakkede om før, til at indgå i den kommende handlingsplan mod antisemitisme, som kommer senere på året.
Siden 2015 har vi jo, som vi også snakkede om for et øjeblik siden, øget sikkerheden omkring de jødiske institutioner, herunder også styrket samarbejdet med Københavns Politi, og apropos bemærkningerne før om det med, hvilke fraktioner der kan tænkes at true jøderne, så er det jo også noget, som PET holder øje med – altså trusselsbilledet.
Regeringens holdning er, at hvis politiet eller andre myndigheder har behov for yderligere redskaber i den forbindelse, er vi bestemt klar til at se på det.
For som sagt: Det er afgørende for os, at vi kan passe på de danske jøder.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-04-14:
Vi så jo i 2015 det forfærdelige terrorangreb på den jødiske synagoge med et dødsfald til følge.
Vi har set hidtil, hvordan jøder har svært ved at bære deres religiøse symboler i offentlighed i Danmark, og hvordan jøder i den grad oplever at føle sig truet.
Anerkender ministeren, at der er en sammenhæng imellem den muslimske indvandring og den øgede sikkerhed omkring de jødiske samlingspunkter?
Nick Hækkerup (S), 2021-04-14:
Jeg tror i hvert fald, man roligt kan sige, at et af de steder, hvorfra der kommer trusler mod jøderne i Danmark, bl.a. er fra ekstremistiske islamister – nogle af dem, som vi jo også holder øje med med Politiets Efterretningstjeneste.
Noget af det, som vi skal gøre, tror jeg, eller noget af det, som er vigtigt, er, at den sidste generation, som oplevede anden verdenskrig, har vi ikke så længe mere.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-14:
Altså, nu kan man altid diskutere, hvad de forskellige partier mener om det her, men der er jo stillet nogle konkrete spørgsmål, som fru Inger Støjberg har stillet, og det er dem, jeg prøver at følge op på ved at spørge ministeren.
Jeg prøver lige igen: Hvad vil regeringen gøre for at begrænse antallet af omskæringer på drengebørn i Danmark for at sikre, at de pågældende drenge ikke lider overlast?
Hvad vil regeringen gøre i praksis?
For det er jo ikke nok at snakke om det.
Hvad vil regeringen gøre?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-04-14:
Vi ser det jo faktisk også her på Christiansborg.
Vi ser det med egne øjne, når vi kommer ind på arbejde, hvor vi har Dansk Jødisk Museum foran os, som altid er bevogtet af politi, og det er jo trist, at det skal være sådan.
De danske jøder har jo også sværere ved at færdes frit.
Er det også noget, ministeren anerkender – at det er sværere for en dansk jøde at færdes frit med sit religiøse symbol såsom kalot eller davidsstjerne, i forhold til hvad det er for en muslimsk indvandrer at færdes frit med sit religiøse symbol?
Nick Hækkerup (S), 2021-04-14:
Jeg er ikke sikker på, at jeg kan kvantificere, hvordan sværhedsgraden er.
Jeg synes sådan set, det er vigtigt, at alle mennesker kan færdes trygt og frit i det danske samfund uafhængigt af seksuel orientering eller køn, eller hvilken religiøs overbevisning man har.
Jeg tror, at noget af det, som skal til for at hjælpe det jødiske samfund specifikt, er, at vi f.eks. bliver bedre til i vores uddannelsessystem at fortælle om, hvad jødedom er, og fortælle om, hvad det er for en historie – altså historien om holocaust osv. – sådan at de kommende generationer, de unge mennesker, kan forstå, at her er der noget, som vi skal bevare og sikre ikke gentager sig.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-04-14:
Så er jeg simpelt hen nødt til at spørge på en helt anden måde: Vil ministeren være tryg ved at gå gennem Mjølnerparken iført kalot, davidsstjerne og israelsk flag?
Nick Hækkerup (S), 2021-04-14:
Når man er, som jeg er, og laver det, som jeg gør, så har jeg det faktisk sådan, at der ikke er nogen steder i Danmark, hvor jeg er utryg ved at færdes på noget som helst tidspunkt.
Men det er så meget desto mere grund til at beskytte og passe på dem, som er det – dem, som ikke er i samme privilegerede situation.
Her ville det jo være utrolig nærliggende at sige, at det spørgsmål faktisk har pænt meget sundhedsfaglig karakter.
Vi vil ikke – ikke desto mindre – sige, at omskæring er forbudt.
Vi vil have som hovedregel, at omskæring er tilladt.
Det er jo ikke det samme, som at man ikke synes, at det skal foregå under ordentlige og styrede rammer, f.eks. med hensyn til hvilke kliniske forhold det finder sted under osv.
Det er jo i øvrigt også påpeget i de rapporter, der er henvist til i spørgerens indlæg.
Og det er jo den diskussion, som vi skal have med de andre partier, når vi mødes på tirsdag, tror jeg det må være, til førstebehandlingen af lovforslaget.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-04-14:
Tak for det, formand.
Hvilke regler skal man – da Bornholm er testø, også når det kommer til corona – leve op til, før kulturliv, foreningsliv og restaurationsbranchen igen kan åbne op og dermed få afprøvet og udarbejdet de retningslinjer, der skal til, således at man også kan åbne op i resten af Danmark?
Peter Skaarup (DF), 2021-04-14:
Ministeren vil åbenbart ikke rigtig svare på noget under det her spørgsmål, men nu prøver jeg lige igen.
Det, som jeg har hørt som argument, er, at det er muligt at komme ind i Rigsretten som borger og overvære, hvad der foregår.
Der kunne jeg godt lige tænke mig at spørge ministeren: Hvis det er en mulighed for nogle ganske få, var det så ikke rimeligt, når man f.eks. bor i Jylland, Nordjylland eller Midtjylland, eller hvor det nu er henne, og gerne vil overvære det her, at man fik den mulighed?
Og det kunne man jo netop gøre ved at skabe den samme mulighed, som Folketinget har, hvor vi via tv-kameraer kan se, hvad der foregår i Folketingssalen.
Ville det ikke være rimeligt over for borgerne, at de fik den indsigt?
Magnus Heunicke (S), 2021-04-14:
Tak for spørgsmålet her.
Det er helt korrekt, at Bornholm jo har været vores testø, altså der, hvor vi har testet nogle yderligere genåbninger og haft noget mere testning og nogle krav om at skulle vise, at man er blevet testet.
F.eks. har vi åbnet for liberale erhverv og sådan nogle ting, før man gjorde det i resten af Danmark.
Og vi har virkelig kunnet trække på de erfaringer.
Så en kæmpe tak fra mig til selvfølgelig regionskommunen, men jo også til erhvervslivet og indbyggerne på Bornholm for, at man har taget det til sig.
Man skulle lige vænne sig til det, viser de tal, jeg har set, men man er virkelig gået ind i det her med stort, stort ansvar og stor lyst til den åbning, som vi alle sammen er i gang med nu.
Der har Bornholm vist vejen, og det synes jeg man kan være stolt af på Bornholm.
Hvis man så ser på den rammeaftale, der er lavet, om de yderligere skridt i forhold til genåbningen – og det er jo den, spørgeren hentyder til her – kan man se, at der i den ligger, at det som udgangspunkt er landsdækkende genåbninger.
Der var en mindre en, der gjaldt nogle centre, i den her uge, og på onsdag i næste uge kommer en yderligere åbning med større centre og flere andre ting, bl.a. udendørsserveringer og andet andre steder i vores samfund, men så er det også en forudsætning, at vi i de politiske partier selvfølgelig lidt på baggrund af myndighedernes indstilling vurderer, om man kan gøre noget mere fleksibelt.
Jeg vil ikke stå her og afvise, at det ender med, at man kan gøre noget mere fleksibelt, og hvis det bliver en løsning – vi har jo nogle lokale nedlukninger, og som udgangspunkt skal vi åbne nationalt – så er Bornholm selvfølgelig også oplagt at se på i den sammenhæng.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-04-14:
Ministeren har jo ganske ret.
Det, jeg prøver på at presse igennem her, er noget yderligere regional genåbning.
For Bornholm har så at sige faktisk ingen smittede, og det er igennem en længere periode.
Man har jo kunnet se under påsken, og bornholmerne har vist under påsken, at man har kunnet håndtere et stort antal turister – der var mange på øen – men man har også bevist, at man har kunnet åbne op på en god og en ansvarlig måde, selvfølgelig med afstandskrav osv.
Men med de krav, der ligger i den aftale, som ministeren henviser til, er det svært, ja, nærmest umuligt at få en forretning til at hænge sammen.
Så mit spørgsmål skal være her: Vil ministeren flytte sig, så også de små og mindre restaurationer kan få en forretning til at hænge sammen?
Altså, vil man se yderligere på at lempe på arealkravet, således at de små forretninger også kan åbne op og få det hele til at hænge sammen rent økonomisk?