runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2017-11-16:
Dansk Folkepartis ordfører bruger jo ufattelig mange ord for at prøve at overbevise os om, at det ikke har haft nogen konsekvenser, at Danmark ikke er fuldgyldigt og helt medlem af Europol.
Men kan ordføreren ikke først bekræfte, at ifølge den redegørelse, vi lige har fået, siger Rigspolitiet, at det vil få væsentlige konsekvenser og forringe dansk politis muligheder, når det nye QUEST-program bliver indført, hvor alle andre politibetjente i Europa lige kan slå op på en app og forfølge en person, som de stopper ved grænsen, eller hvor det nu er henne.
Det har konsekvenser.
Det kunne jeg godt tænke mig at Dansk Folkepartis ordfører dog i det mindste erkendte.
Det næste spørgsmål, jeg gerne vil stille, er, hvordan Dansk Folkeparti har det med, at de først bildte den danske befolkning ind, at vi kunne blive fuldt medlem af Europol.
Så lovede de danskerne, at hvis vi ikke kunne det, kunne vi i det mindste få lov til at få en folkeafstemning om Europol alene.
Det løfte ønsker Dansk Folkeparti heller ikke at levere på.
Er der overhovedet ikke nogen grænser for, hvor langt Dansk Folkeparti i sit had til EU vil gå i forringelsen af dansk politis muligheder for at forfølge terrorister?
Søren Søndergaard (EL), 2017-11-16:
Nu er QUEST jo ikke et register, men et søgesystem, og derfor vil jeg bare bede den socialdemokratiske ordfører bekræfte, at man ved hjælp af en enkelt telefonopringning kan få adgang til præcis de samme oplysninger fremover, som man kunne få adgang til, hvis man søgte via QUEST.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-11-16:
Det kan jeg sådan set også godt bekræfte, for det er også i overensstemmelse med, hvad rigspolitiet sagde.
Og det synes jeg faktisk også både hr. Søren Søndergaard og Enhedslisten i øvrigt skulle tage mere alvorligt, end det lyder til de gør.
Søren Søndergaard (EL), 2017-11-16:
Jeg mangler så også lige en bekræftelse af den anden del af spørgsmålet, nemlig at det kan ske ved hjælp af en enkelt telefonopringning.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-11-16:
Det vil jeg sådan set
gerne bekræfte, og det er også i overensstemmelse med det, som rigspolitiet fortalte os ved det møde, vi havde i Justitsministeriet.
Jeg er ikke uddannet politimand, men jeg ved trods alt så meget om politiarbejde, at ofte er tid en faktor, uanset om det er et spørgsmål om at forhindre terror, eller om det er nogle helt andre situationer, og der er politiets egen vurdering jo, at det kan betyde noget i forhold til deres muligheder for at forhindre og bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet.
Jeg har ikke noget grundlag for at betvivle politiets vurdering af, at de mener, det er en væsentlig begrænsning.
Martin Lidegaard (RV), 2017-11-16:
Da vores retsordfører ikke kan være til stede, skal jeg på vegne af Radikale Venstre fremføre følgende, som er, at vi også hilser hele den persondataforordning, der er kommet fra Europa-Kommissionen, velkommen.
Vi er jo i Danmark et af de mest gennemdigitaliserede samfund i verden og et af de samfund i verden, der har flest data, men vi er desværre ikke et af de mest sikre samfund, når det handler om cyber- og datasikkerhed.
Derfor er vi meget glade for Europa-Kommissionens databeskyttelsesforordning, som jo understreger borgerens og forbrugerens ret til at kontrollere egne data og giver en mere effektiv beskyttelse af personoplysninger på tværs af medlemsstaterne.
Det er simpelt hen EU, når det er bedst.
Forordningen er ambitiøs, men den efterlader et nationalt råderum.
Desværre synes vi, at regeringen med dette lovforslag bruger eller nærmest misbruger dette råderum til at smyge sig uden om mange af forordningens nyskabelser og i stedet for bare viderefører gældende dansk ret.
Det finder vi problematisk af flere grunde.
Der kan være tale om risikoen for at blive sorteret fra som ansøger til et job, en kreditvurdering, et banklån eller en forsikring.
Der er tale om decideret aktiv modarbejdelse af forordningen og af de grundrettigheder, den er sat i verden for at beskytte.
For det andet påfører de danske særregler virksomhederne en øget risiko.
Ved at fortolke persondataforordningen på en måde, der krampagtigt viderefører den danske retstilstand, påfører vi danske virksomheder en ny forretningsrisiko, nemlig risikoen for, at deres databehandling ikke opfylder de europæiske krav og forventninger til virksomheders databeskyttelse og dataansvarlighed.
Risikoen bliver reel, i det øjeblik en person indbringer en klage over en dansk virksomheds databehandling i et andet EU-land til datatilsynet der.
Det skaber risiko for højere bøder og erstatningskrav.
Det synes vi heller ikke er tilfredsstillende.
Endelig afskærer lovforslaget os fra at udnytte det vækstpotentiale, der ligger i at udnytte data i systemer, der er designet til at sikre persondatabeskyttelsen – det, man kalder privacy by design.
Med lovforslaget fastslår regeringen, at gamle systemer ikke skal redesignes, men at det i stedet kan afhjælpes ved undervisning af medarbejderne.
Det er ikke ambitiøst i vores øjne, nærmest uambitiøst.
Derfor er vi desværre ligeså kritiske over for lovforslaget, som vi er begejstrede over selve forordningen, og derfor kan jeg desværre ikke på nuværende tidspunkt give vores stilling til kende.
Vi vil følge lovforslaget i den videre udvalgsbehandling og overveje vores handlemuligheder undervejs.
Henrik Dahl (LA), 2017-11-16:
Tak for ordet.
Det lovforslag, vi behandler nu, L 67, er endnu et initiativ, som udspringer af den rocker- og bandepakke, der i daglig tale kaldes bandepakke III.
Og jeg vil gerne indlede med at sige, at jeg sådan set er enig med de ordførere, der har sagt, at selv om det er godt, at vi har bandepakke III, bør vi ikke af den grund hvile på laurbærrene.
Der er jo noget med den såkaldte våbenhvileaftale, der tyder på, at vi står over for en form for social dynamik i banderne her, som vi ikke kender fra tidligere rockerbander.
Substansen i lovforslaget er, at våbenloven bliver ændret, så der bliver mulighed for at foretage kontrol af skytteforeninger uden retskendelse.
Det har man jo kunnet hele tiden, men det kommer så også til at omfatte lokaler, hvor man besidder eller anvender våben.
Det har vist sig at være nødvendigt efter drabet på en politimand i Albertslund sidste år, så det er vigtigt, at vi skaber mere sikkerhed der – og det er jo dybest set udtryk for sund fornuft.
Så bliver loven om vagtvirksomhed ændret, så man ved ansættelsesprocedurer kan nægte en godkendelse af personer til vagtpersonale, som på den ene eller den anden måde har tilknytning til kriminelle miljøer, altså rocker- og bandegrupperinger.
Jeg er enig i det, der blev sagt før, nemlig at det kan undre, at det har taget så lang tid at få det synspunkt til at sætte sig igennem, for det, som det svarer til, er jo sådan set en slags decorumkrav, som der også er mange andre steder, altså at man skal være i besiddelse af decorum, når man er vagtmand.
Vi mener i Liberal Alliance, at danskere skal kunne føle sig trygge overalt, uanset hvor de bor og færdes, og derfor er det selvfølgelig afgørende at komme banderne til livs.
Samtidig er de her tiltag jo nogle tiltag, der hviler på den sunde fornuft, og som fremmer den sunde fornuft, og det kan vi naturligvis ikke være modstandere af, så vi bakker lovforslaget op.
Rune Lund (EL), 2017-11-16:
Det her forslag handler jo om at ændre våbenloven, så politiets mulighed for at foretage kontrol af lokaler, hvor skytteforeninger opbevarer våben, bliver udvidet til også at omfatte lokaler, hvor skytteforeninger besidder eller anvender våben, herunder skytteforeningens skydebaner og skydepladser.
Og den anden halvdel af lovforslaget handler om at ændre lov om vagtvirksomhed, sådan at muligheden for at nægte godkendelse af ansættelse af personale i vagtvirksomheder udvides til at omfatte al adfærd, der giver grund til at antage, at den pågældende ikke vil udøve hvervet på forsvarlig måde. Enhedslisten kan støtte begge dele af forslaget.
Det er jo en del af bandepakken, som består af en lang række forslag, og hvor vi er uenige i mange af delene, som vi synes er en forkert måde at gribe bandekonflikten an på.
Men der er også mange dele af bandepakken, som vi er tilhængere af, og det her er så to af dem.
Faktisk syntes vi, det var meget vigtigt, at der i forhandlingerne skete nogle stramninger i forhold til skydeklubberne, og vi havde gerne set, at den arbejdsgruppe, der er nedsat som en del af bandepakken, og som skal kigge på opbevaring af våben i private hjem, også beskæftigede sig med skydeklubberne i samme omgang.
Det var der ikke stemning for i forhandlingerne, men det er godt, at der er kommet de her stramninger.
Jeg synes også, det er værd at bemærke, at der jo står i bemærkningerne til lovforslaget: »Det bemærkes endvidere, at der i samarbejde med hovedorganisationer for skytteforningerne vil blive fastsat nærmere retningslinjer for sikkerheden i forhold til anvendelse af skydevåben i foreningerne mv.« Der kunne jeg da bare godt lide at høre justitsministeren, om justitsministeren ikke kunne tænke sig at inddrage også Folketinget i, hvad det er for en dialog, der er, for fra vores side – fra Enhedslistens side – synes vi, at hele spørgsmålet om bedre våbenkontrol er afgørende, i forhold til at våben kan tilflyde banderne.
Så jo mere våbenkontrol vi kan få, jo bedre.
Og vi ved jo, at der er våben rundtomkring i Danmark, som kommer til banderne.
Så der er efter vores mening og opfattelse mulighed for at foretage yderligere stramninger.
Men det er to gode forslag her, og Enhedslisten kan bakke op om dem begge to.
Derfor støtter vi lovforslaget, som det ligger her.
Martin Lidegaard (RV), 2017-11-16:
Da vores retsordfører ikke kan være til stede i dag, skal jeg på vegne af Radikale Venstre bekendtgøre, at vi også kan støtte dette lovforslag.
Vi synes, det er fornuftigt at udvide de allerede eksisterende muligheder, politiet har, for at kontrollere lokaler, hvor skytteforeninger opbevarer våben, simpelt hen i lyset af at der jo har været eksempler på, at skydevåben fra skytteforeninger har været involveret i bandekonflikten.
Ligeledes ser vi positivt på at udvide muligheden for at nægte godkendelse af en ansættelse i en vagtvirksomhed.
Dog vil vi også gerne – lidt ligesom Alternativets ordfører var inde på – sikre os, at vi i udvalgsbehandlingen får præciseret, hvad der kan lægges til grund for en manglende godkendelse, og hvilke muligheder personer har for at klage over sådan en manglende godkendelse.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-11-16:
Forslaget, vi behandler i dag, er et resultat af den bandepakke, som vi sammen med Socialdemokratiet og regeringen har indgået i forsommeren.
Forslaget rummer to dele.
Skydebaner er et godt eksempel.
Det synes vi er rigtig fornuftigt.
Vi ser det egentlig som sund fornuft, at politiet selvfølgelig har mulighed for at komme ud og lave den her kontrol, hvis man måtte have et ønske om det.
Det helt afgørende er jo, at sikkerheden er i top, når det handler om, at man kan håndtere de her skydevåben.
Det har vi alle sammen en interesse i, ligesom vi har en interesse i, at de her våben ikke falder i de forkerte hænder.
Så den del af forslaget kan vi selvfølgelig uden videre bakke fuldstændig op om.
Den anden del af forslaget handler om godkendelse af vagter og dørmænd.
Det er også et rigtig godt initiativ, der jo skal sikre, at bandemedlemmer ikke får nogen som helst muligheder for at komme ind i de her brancher.
Jeg synes, det er helt afgørende, at man sikrer, at hvis der er tale om bandemedlemmer, skal de selvfølgelig ikke på den ene side rende rundt og være bandemedlemmer i fritiden og på den anden side kunne arbejde som vagter og dørmænd.
Derfor er det også fint, at man giver det en bredere overflyvning, når man ansætter de her folk, og at man får mulighed for at blokere for dem.
Så den del af lovforslaget kan Dansk Folkeparti også bakke fuldstændig op om.
Vi er glade for den bandepakke, vi lavede, men jeg tror også, det er vigtigt at holde fast i, at vi bliver nødt til at blive ved med at have fokus på det her område.
Der har i løbet af det sidste år været meget stort fokus på, at vi skulle bekæmpe rocker-bande-kriminalitet, og jeg tror, det er helt afgørende, at vi holder fast i det, at vi bliver ved med at stresse banderne, og at vi ikke sætter os ned og tror, at nu er vi færdige, fordi vi har lavet en bandepakke, som vi langt om længe har haft igennem Folketingssalen og fået vedtaget.
Vi skal blive ved med at have fokus på det her område, for vi kan ikke finde os i, og vi skal ikke finde os i, at folk skyder i vores gader og gør danskerne utrygge.
Tak for ordet.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-11-16:
Jo, men prøv nu at høre her: Altså, faktum er, at Det Radikale Venstre ønsker et totalt opgør med rets- og udlændingeforbeholdet.
Det Radikale Venstre vil jo gerne have, at EU overtager ansvaret for udlændingeområdet i sin helhed.
Det ville da være et drømmescenarie for Det Radikale Venstre, for så kunne man ligesom lukke hele den debat her i Folketinget og sige, at det er der nogle kloge hoveder nede i Europa-Parlamentet, nede i Rådet, der tager stilling til.
Så det er da ikke overraskende, at hr. Martin Lidegaard har det på den måde, som hr. Martin Lidegaard siger nu.
Det, der er molboagtigt ifølge hr. Martin Lidegaard, er jo sådan, som det har foregået indtil nu.
Altså, hr. Martin Lidegaard forsøger at fremmane et billede af, at virkeligheden ser fuldstændig anderledes ud, end virkeligheden i virkeligheden gør.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-11-16:
Tak for det.
Det er nemt at bruge Folketingets tid på at gentage, hvad alle andre har sagt.
Jeg kan kort sige, at jeg er fuldstændig enig i det, de to tidligere ordførere har sagt.
De bestræbelser, som vi og ikke mindst regeringen og justitsministeren har gjort igennem det sidste års tid i forbindelse med bander,
må ikke stoppe, og de må heller ikke stoppe, fordi der måske ikke er så mange kugler i luften, som der har været – og gudskelov for det.
Vi skal fortsætte, og det gør vi bl.a. ved at implementere den bandepakke, som et stort flertal i Folketinget tidligere har vedtaget.
Et par af forslagene fra bandepakken er dem, som vi så skal beskæftige os med i dag.
Det første forslag er en ændring af våbenloven.
Det drejer sig om en ændring, der medfører, at politiet får mulighed for at kontrollere ikke bare skytteforeningernes lokaler, men også de steder, hvor skytteforeningerne besidder og anvender våben – eksempelvis på skydebaner osv. osv.
Det er alt sammen i et lønligt håb om at få større kontrol med, at banderne ikke kommer til disse våben på den ene eller anden måde.
Det er naturligvis et forslag, som Venstre kan støtte fuldt ud, ligesom vi jo støttede bandepakkens initiativer et hundrede procent.
Den anden del af det forslag, vi beskæftiger os med i dag, er forslaget om vagter og vagtvirksomhed.
Det er jo sådan i dag jævnfør lov om vagtvirksomhed, at personalet i en vagtvirksomhed skal godkendes efter nogle regler, som også fremgår af lovens § 7, og i de regler står der, at godkendelse af en ansættelse af en vagt i en vagtvirksomhed kan nægtes, såfremt den pågældende i stilling eller erhverv har udvist en sådan adfærd, at der er grund til at antage, at vedkommende ikke vil kunne udøve hvervet som vagt på forsvarlig måde.
Det vil altså sige, at efter de regler, der gælder i dag, fordrer det, at det, den pågældende person kan klandres for for ikke at blive vagt, skal være en adfærd, han har udvist i stilling og erhverv.
Det er det, som man nu vil ændre på, således at det er al adfærd, som den pågældende har udvist, der skal indgå i bedømmelsen af, om han kan blive vagt.
Det skal jo som sagt af tidligere ordførere ikke være sådan, at man kan være bandemedlem i sin fritid og så om aftenen stå som vagt.
Nu skal det altså være en total vurdering af den pågældendes adfærd.
Karsten Hønge (SF), 2017-11-16:
SF er ikke en del af forliget omkring bandepakken, og det skyldes først og fremmest, at vi ikke er inde i finansieringen, men det her konkrete lovforslag kan SF støtte.
Det er godt at få ryddet op i vagtbranchen, hvor det jo er helt uholdbart, at en person kan opføre sig truende i løbet af dagen og om aftenen f.eks. arbejde som dørmand.
Og det er også godt, at vi nu får strammet noget op over for skytteklubber og der, hvor de skyder, nemlig på skydebanerne.
Henrik Dahl (LA), 2017-11-16:
Tak for det.
Databeskyttelse er jo ikke bare retssikkerhed, det er også, kan man jo se på den seneste tids avisoverskrifter, storpolitik, hvor den politiske proces i forskellige lande bliver forstyrret af brud på datasikkerheden.
Derfor er det jo ud fra alle mulige hensyn rigtig, rigtig godt, at vi nu styrker datasikkerheden og beskytter personoplysninger.
For det er jo det, vi gør med de her to lovforslag, L 68 og L 69, som vi behandler sammen, de indeholder en hel masse forskellige elementer, der tilsammen beskytter personoplysninger.
Udgangspunktet for de to lovforslag er jo allerede blevet gennemgået flere gange, så det vil jeg ikke gøre en gang til, og det er jo EU-Kommissionens databeskyttelsespakke, som dansk lovgivning nu skal tilpasses.
Der er enkelt ting, som jeg vil slå ned på i forbindelse med lovforslagene, og det er hele spørgsmålet om, at der er nogle bestemmelser om straf for overtrædelse af databeskyttelsesforordningen, som også vedrører offentlige myndigheder.
Jeg kan ikke lade være med at bemærke, at det jo bygger på en antagelse om, at straf virker, det er jo noget, som vi ikke altid er enige om her i Folketinget, men altså i den her sammenhæng er der åbentbart en eller anden form for enighed om, at straf er noget, der virker.
Det tror jeg sådan set også det gør i andre tilfælde, hvor der i hvert fald fra nogens side bliver sagt, at straf ikke virker, men den diskussion må vi jo nok tage en anden dag.
Det, der i hvert fald er afgørende i forhold til datasikkerheden, er altså, at man må anlægge et borgersynspunkt og ikke må anlægge et myndighedssynspunkt.
Vi er nødt til at sikre retssikkerheden på området, og der er det altså relativt ligegyldigt, om det er private aktører eller offentlige aktører, som svækker borgernes retsstilling.
Den foregående ordfører var også inde på, at der har været masser af meget, meget kedelige sager med kompromittering af dybt personfølsomme oplysninger, hvor offentlige myndigheder har været indblandet, og det må man selvfølgelig se på med lige så stor alvor, som hvis det var en hvilken som helst anden aktør, der havde gjort det.
Derfor er det selvfølgelig vigtigt, at der er en eller anden konsekvens ved at sjuske med personoplysninger, og i de tilfælde, hvor Datatilsynet har klaget og der ikke er sket noget, og hvor det har været en eller anden form for lemfældighed, er jeg helt overbevist om, at den måde, man ændrer tingene på nu, vil have en god og gavnlig effekt.
Så derfor er vi altså i Liberal Alliance ubetinget tilhængere af, at nu bliver der altså den her mulighed for at tildele en bødestraf til offentlige myndigheder, hvis de overtræder loven, og vi tror, at det som sagt vil have en gavnlig effekt.
Både af hensyn til retssikkerheden og retsfølelsen må sådan nogle overtrædelser have en eller anden konsekvens.
Hvad angår L 69, det tekniske lovforslag, så kan man sige, at det udspringer af et ønske om at videreføre den gældende retstilstand.
Det har vi selvfølgelig ikke nogen problemer med, og derfor støtter vi i Liberal Alliance begge lovforslag.
Trine Bramsen (S), 2017-11-16:
Lovforslagene her, som jeg vil behandle samlet, omfatter konsekvensændringer som følge af databeskyttelsesloven og databeskyttelsesforordningen samt medieansvarslovens anvendelse på offentligt tilgængelige informationsdatabaser.
Grunden til, at vi behandler forslagene her i dag, er, at Europa-Kommissionen i januar 2012 fremsatte forslag til en databeskyttelsespakke.
Pakken blev endeligt vedtaget i april 2016 og består bl.a. af en generel forordning fra EU om beskyttelse af personoplysninger, som skal gælde både i den private sektor og i den offentlige sektor.
Forordningen skal træde i kraft fra maj 2018.
Da forordningen har direkte virkning i Danmark, er Danmark forpligtet til at indrette dansk lovgivning i overensstemmelse med forordningens bestemmelser med virkning fra den 25. maj 2018.
Og det er altså baggrunden for, at vi behandler forslaget her i dag.
Som jeg sagde før, er formålet med lovforslaget at gennemføre en række konsekvensændringer af danske regler, så de er i overensstemmelse med EU-forordningen om beskyttelse af personoplysninger.
Herudover skal der ske en ændring af de danske regler, der regulerer behandlingen af personoplysninger.
Fra Socialdemokratiets side finder vi ikke anledning til at sætte spørgsmålstegn ved de konkrete ændringer.
Vi har fået en teknisk gennemgang i Retsudvalget af ændringerne, og der, hvor der var nogle uklarheder, og hvor bl.a. nogle af høringsparterne påpegede nogle uklarheder, har ministeriet svarer meget fint på dem og desuden specificeret bekendtgørelsen.
Så derfor mener vi, at den kritik, der har været, er imødekommet.
Der, hvor vi er skeptiske fra Socialdemokratiets side, er særlig, hvad angår sanktionerne for offentlige og organisationer.
Vi mener, at der skal være en konsekvens, når offentlige organisationer ikke behandler borgernes data ordentligt.
Selvfølgelig skal der det.
Men vi er bekymret over, at store bøder til eksempelvis en ældreforvaltning, der ikke har opbevaret data ordentligt, vil ende med at gå ud over hjemmehjælpen til samfundets svageste.
Så den del vil vi gerne bede justitsministeren om at være meget præcis på i vejledningen til myndighederne.
Det har jeg hørt under den tekniske gennemgang i udvalget at ministeren også vil være, sådan at vi på den ene side selvfølgelig sikrer, at myndighederne forstår alvoren i at opbevare og behandle borgernes data ordentligt, og at der er en konsekvens, men sådan at det på den anden side ikke ender med at gå ud over børn, ældre og handicappede, når der er en administrativ medarbejder, der har svigtet og sjusket.
Med de ord skal jeg meddele, at vi fra Socialdemokratiets side kan støtte begge forslag, både L 68 og L 69.
Naser Khader (KF), 2017-11-16:
Indholdet af lovforslaget er blevet gentaget af flere ordførere, bl.a. det at give politiet mulighed for fremover uden retskendelse at kunne komme ind og foretage kontrol af lokaler, hvor skytteforeninger opbevarer deres våben.
Fremover bliver det sådan, at det også er på skydebaner og skydepladser.
Det synes vi er et fremragende initiativ.
Høringssvarene er positive, og der er et begyndende godt samarbejde med skytteforeningerne.
Så alt i alt er der tale om fornuftige initiativer, som vi i Det Konservative Folkeparti støtter op om.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-11-16:
Men hvis hr. Martin Lidegaard gerne vil have en folkeafstemning om afskaffelse af rets- og udlændingeforbeholdet, tager vi den.
Det skal nok gå.
Men det har jeg en opfattelse af hr. Martin Lidegaard måske i virkeligheden ikke helt vil alligevel, i hvert fald ikke på baggrund af en eller anden applikation.
Jeg tror også, at danskerne ville synes, at det var lidt mærkeligt, hvis de skulle til stemmeurnerne, fordi der er en eller anden himstregims på internettet, som gør det muligt at søge.
Altså, det, vi bare må konstatere, er, at vi har adgang til fuldstændig de samme oplysninger, efter den her aftale er indgået, som før aftalen blev indgået.
Og det var sådan set det, som Dansk Folkeparti understregede igen og igen i valgkampen vi ville få, og det har vi fået.