runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2017-12-07:
Jeg vil gerne kvittere for den – det kan man vel godt tillade sig at sige – utrolig positive modtagelse af lovforslaget og også for den indsats, der alligevel har været blandt flere ordførere for at prøve at vride bemærkninger ud omkring spørgsmålet.
For jeg kan forstå, at der er enighed om, at vi skal introducere det her nye officiel offentligt produceret statistik-begreb, og det synes jeg sådan set er positivt at der er et generelt ønske bag.
Enhedslistens ordfører, hr. Finn Sørensen, spurgte ind til det her med den privat producerede statistik, altså om man også kunne gå ind i det.
Det ligger jo ikke umiddelbart i forslaget, og det er heller ikke noget, jeg har nogen hensigter omkring.
Hr. Finn Sørensen gav selv som eksempel AE-rådet, og man kunne nævne andre, som ordføreren også sagde, f.eks. CEPOS, og hvad ved jeg.
Jeg tror, det er vigtigt, at det, der skal være officiel offentlig statistik, ikke skal blandes sammen med private organisationer, der har bestemte politiske og måske endda partipolitiske interesser.
Så det vil jeg umiddelbart være skeptisk over for, for nu at sige det sådan.
Alternativet havde et spørgsmål om, om der kunne være noget øget høring i forhold til retningslinjer.
Det er ikke noget, jeg har overvejet før i dag, men lad os lige tale videre om det efterfølgende, og så må vi se, om der er noget, vi kan gøre der.
Socialistisk Folkepartis ordfører spurgte lidt til det økonomiske aspekt.
Og det er rigtigt, at det ikke umiddelbart er regeringens indstilling, at der skal følge nogen penge med.
Tak for den velvillige behandling.
Jeg glæder mig til udvalgsarbejdet.
Magnus Heunicke (S), 2017-12-07:
Tak for det, formand.
Jeg skal da lige sige, at ministeren har været længe til stede i Folketingssalen.
Han fylder da også en del af landskabet.
Der er da ikke noget forkert der, overhovedet, han er til stede, så det er, som det skal være.
Det er et lovforslag – ja, en opfordring fra Europa-Kommissionen – om at sikre, at når det drejer sig om statistiske materialer, statistiske rapporter, som er udført af en uafhængig offentlig instans, skal man også kunne se, at den er udført af en uafhængig offentlig instans.
Derfor er anbefalingen her fra Europa-Kommissionen, nærmere bestemt Det Rådgivende Organ for Statistisk Styring på Europæisk Plan, at man indfører et kvalitetsstempel, kan man kalde det, som betyder, at man ved, at statistikken lever op til en række krav, dvs. krav i forhold til afhængighed, kvalitet, dokumentation, objektivitet, data, fortrolighed og tilgængelighed.
Det vil altså sige, at man i den offentlige debat ved, hvad det er for en statistik, man har med at gøre, hvilket selvfølgelig også gælder for os som lovgivere her i Folketinget.
Det er en glimrende idé at få det, og man må jo nok sige, at i en tid, hvor der med rette sættes spørgsmålstegn ved alt, hvad der kommer frem, og hvor debatten på nogle områder foregår på et falsk grundlag, nogle kalder det fake news, andre kalder det misinformation og andet, jamen så er det vigtigt, at der er nogle uafhængige fællesskabsejede institutioner, hvis materiale vi kan træffe beslutninger ud fra.
Vi støtter også den del af forslaget, som handler om at bringe selve lovkomplekset om Danmarks Statistik ind i virkelighedens verden.
Det er fra 1966, og der er for os at se nogle tekniske justeringer, som gør, at den måde, man forvalter det på, også bliver den måde, det står på, i lovteksten. Så vi støtter hele lovforslaget.
Susanne Eilersen (DF), 2017-12-07:
Tak for det, og undskyld min hæse stemme.
Jeg skal gøre det, så godt jeg kan.
Formålet med dette lovforslag er at introducere en frivillig ordning om officiel offentligt produceret statistik, der administreres af Danmarks Statistik.
Ordningen skal fungere som et kvalitetsstempel.
For at sikre gennemsigtighed skal det ensarte kvaliteten af den almindelige samfundsbelysende statistik.
Lovgivningen for Danmarks Statistik er fra 1966 og har kun efterfølgende gennemgået mindre ændringer
Med lovforslaget i dag tilpasses de administrative rammer for Danmarks Statistik, eksempelvis ansættelse og afskedigelse af rigsstatistikeren og den beskikkede bestyrelse.
Ifølge den gamle lovgivning var det jo kongen, der skulle udnævne dem, men med denne lovgivning lægger vi dette store ansvar over til økonomi- og indenrigsministeren.
For at sikre en passende bredde i sammensætningen af bestyrelsen lægger det her lovforslag også op til, at man udvider bestyrelsen med et enkelt medlem.
Herudover sikrer lovforslaget, at loven om Danmarks Statistik er i overensstemmelse med EU-forordningen om europæiske statistikker.
Forordningen pålægger bl.a. medlemsstaterne at udpege en national statistikmyndighed.
Det foreslås hermed, at Danmarks Statistik udpeges som en sådan.
Det gennemgående tema i høringssvarene er, at Danmarks Statistik er fagligt uafhængig, har en høj troværdighed, en større gennemsigtighed og ensartet kvalitet.
Det præciseres, at det for den enkelte offentlige myndighed er frivilligt, om den givne statistik, man udarbejder, skal leve op til betegnelsen officiel offentligt produceret statistik.
Det her er så alt i alt en justering og tilpasning af reglerne for Danmarks Statistik.
Carl Holst (V), 2017-12-07:
Tak, formand.
Som de to foregående ordførere kan også Venstres ordfører støtte forslaget, dels fordi det er en implementering af et fælleseuropæisk udgangspunkt, men også fordi det giver nogle rammer for, hvad det er for nogle informationer, der skal til for at have et fælles oplyst grundlag for, hvad det er for nogle fakta, vi i samfundsudviklingen drøfter og diskuterer ud fra.
Når det så er sagt, har Venstre også hæftet sig ved de bemærkninger, der har været under diverse høringer, om, at indberetninger som pålæg kan være tidskrævende for virksomheder.
Omvendt er der også en stor del af lovforslagets implementering, der går på frivilligheden.
Det sidste har Venstre et stort blik for i relation til frivillig indberetning på den ene side, men på den anden side også bevidstheden om, at informationerne er brugbare til at give et fælles fundament for, hvad fakta er, når vi skal tage beslutninger.
Venstre støtter forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2017-12-07:
Mange tak, formand.
De foregående ordførere har jo fremhævet de gode argumenter for det her lovforslag, og Enhedslisten vil også gerne tilslutte sig lovforslaget.
Vi synes, det er et plus at få hævet kravene til, hvad der fortjener betegnelsen officiel offentligt produceret statistik.
Vi skal vel bare lige nævne, at det også er fint, at Danmarks Statistik bliver et koordinerende organ, der også skal levere et samlet overblik til offentligheden om den type statistik, vi taler om her.
Så vi støtter lovforslaget, men jeg vil alligevel gerne nævne nogle – hvad skal man sige – begrænsninger, som mere eller mindre ufrivilligt eller frivilligt er lagt ind i lovforslaget, og det er i håb om, at vi måske senere om ikke nu kan få et mere fuldstændigt og fyldestgørende regelsæt om det her.
For det er sådan, at bestyrelsen fremover skal beskikkes efter indstilling fra rigsstatistikeren.
Men rigsstatistikeren bliver beskikket efter indstilling fra bestyrelsen, så det kan godt blive sådan lidt venners venner.
Nu vil vi godt vise lidt tillid til de mennesker, der arbejder med det, så lad os bare gå i gang med det og ikke lade det forhindre lovforslaget i at træde i kraft.
Vi synes også, at der bliver peget på en anden mangel, og det er, at den her frivillighed, med hensyn til om man gerne vil have det her stempel som officiel offentligt produceret statistik, jo kan medføre, at der vil være vigtig offentligt produceret statistik, som ikke bliver omfattet af de krav, der ellers bliver lagt ned over officiel offentligt produceret statistik.
Her vil jeg gerne pege på, at der faktisk er noget privat udarbejdet statistik, som jo allerede i dag bruges som grundlag for vigtig lovgivning.
Det vigtigste er måske Dansk Arbejdsgiverforenings lønstrukturstatistik, der er grundlaget for opgørelsen af satsreguleringen.
Men lovforslaget kommer overhovedet ikke ind på den type privat indsamlet statistik, selv om den bliver brugt af offentlige myndigheder.
Man kan vel udtrykke en vis bekymring over, at det måske er nogle sparehensyn, der gør, at man ikke prøver at gå skridtet lidt videre, sådan at man sikrer, at en større mængde officiel offentligt produceret statistik og statistik produceret af private, som bruges af det offentlige, kunne være underkastet de samme kvalitetskrav.
Det skal ikke forhindre, at vi laver den forbedring, der lægges op til.
Jeg vil også gerne nævne et andet eksempel, og det er AE.
Men AE producerer jo jævnligt vigtig statistik, f.eks. over antallet af skyggeledige, altså mennesker, der i realiteten er ledige, men ikke er registreret i de officielle ledighedsstatistikker.
Og det er jo noget, der er behov for, og som AE har opfyldt ved at prøve at lave det.
Men der betyder loven så, at sådan en statistik bliver om ikke miskrediteret så i hvert fald ikke kan få det samme kvalitetsstempel, som de oplysninger, Danmarks Statistik selv producerer.
Så der er nogle ting, vi måske vil problematisere, men det skal som sagt ikke forhindre, at vi støtter lovforslaget.
Men det kunne da være interessant, hvis udvalget og ministeren kunne reflektere lidt over de her synspunkter.
Villum Christensen (LA), 2017-12-07:
Tak for det.
Statistik danner jo som bekendt grundlag for en lang række vigtige beslutninger, som træffes her i huset, i kommunerne og hos en lang række offentlige myndigheder.
Det er derfor vigtigt at sikre, at disse statistikker lever op til visse standarder, og at de er pålidelige, og det er bl.a. det, som lovforslaget her handler om.
Det er også vigtigt, synes vi i Liberal Alliance, at det gøres frivilligt, hvorvidt myndigheder ønsker at kvalitetsstemple det på den her måde, så man nu får betegnelsen offentligt produceret statistik.
Man skal jo ikke slå med større hammer end nødvendigt.
Der bliver udarbejdet statistikker på lokalt plan, som måske kan være nyttige, uden at de skal opfylde alle de her mange krav, som man lægger op til her.
Det skal vi ikke ulejlige myndighederne med, hvis det er sådan, at det bliver sådan en overadministration.
Der er jo en balance mellem de krav, vi stiller, og så den nytte, vi kan få ud af det.
Jeg synes, at der er en god balance her i forslaget, altså at vi lader myndighederne selv bestemme, om man fremsender de her tal og statistikker.
Vi kan støtte forslaget med de her bemærkninger.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-07:
Vi skal tage stilling til forslag om lov om ændring af lov om Danmarks Statistik, og fra Alternativets side kan vi bakke op om det her forslag.
Vi finder det også positivt, at officiel offentligt produceret statistik, som der står i lovforslaget, skal ses som et kvalitetsstempel, som monitoreres af Danmarks Statistik, og det skal være frivilligt for offentlige myndigheder, som producerer statistik, hvorvidt de ønsker at melde deres statistik som sådan.
Som der også står i lovforslaget, skal Danmarks Statistik koordinere den officielle offentligt producerede statistik i Danmark.
De skal udarbejde retningslinjer og løbende evaluere.
Der synes jeg faktisk, at de høringssvar fra de organisationer, som har afgivet høringssvar, som påpeger, at de retningslinjer, vi udarbejder, skal sendes i høring, er en god melding, som jeg godt kunne tænke mig at høre, om ministeren vil følge op på.
Andreas Steenberg (RV), 2017-12-07:
Jeg skal gøre det ganske kort.
Som bl.a. hr. Magnus Heunicke og andre har været inde på, er det her en meget logisk og gennemarbejdet opdatering af loven om at indsamle statistik, som vi skal bruge bl.a. her i Folketinget til at vide, hvordan fakta ser ud, og hvilke knapper man kan skrue på, hvis man gerne vil opnå et eller andet.
Så med det ganske korte indlæg og de få ord kan jeg meddele, at vi vil støtte lovforslaget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-12-07:
Tak for det.
Forslaget her, lov om ændring af lov om Danmarks Statistik, skal dels skabe større uafhængighed af Danmarks Statistik, selv om de vel er ret uafhængige i forvejen, dels skal det indføre noget, der hedder officiel offentlig statistik.
Det er statistik udarbejdet af andre offentlige myndigheder, der får et kvalitetsstempel af Danmarks Statistik, og det er fint, og det er der sådan set også et behov for.
Det ærgerlige er bare, at regeringen ikke afsætter penge til, at der faktisk kommer sådan en officiel offentlig statistik.
Herudover skal Danmarks Statistik årligt udarbejde en liste over officiel offentlig statistik, altså hvis der kommer nogen.
Det vil være godt, hvis man fra Danmarks Statistiks hjemmeside kunne tilgå den statistik, som ellers undertiden kan være meget svær at finde, men måske kan økonomi- og indenrigsministeren svare på det, og om det eventuelt kan vedtages.
Forslaget gennemfører et EU-krav.
Vi er for forslaget.
Vi synes, at det er en smule uambitiøst, og er især ærgerlige over den manglende økonomiske prioritering af indsatsen, men SF stemmer for forslaget.
Anders Johansson (KF), 2017-12-07:
Lovforslaget har til formål, at vi laver en ny frivillig ordning om officiel offentligt produceret statistik, som så skal fungere som et kvalitetsstempel for statistikker, der produceres i Danmark.
Det skal sikre en større gennemsigtighed og en ensartet kvalitet af den samfundsbelysende statistik, som produceres af offentlige myndigheder i Danmark, så vi får et bedre fælles oplyst grundlag, når vi skal træffe beslutninger, f.eks. herinde.
Samtidig vil lovforslaget gøre, at vores lovgivning omkring nationale statistikker bringes ajour i overensstemmelse med den forordning, som Europa-Parlamentet har lavet, om nationale statistikker.
Og Danmarks Statistik udpeges officielt som national statistikmyndighed.
Det kan Det Konservative Folkeparti naturligvis bakke op om.
Vi synes, det er hensigtsmæssigt, at der skabes gode, ensartede, gennemsigtige og troværdige regler for statistikker i EU, så man får de bedst mulige forudsætninger for også at sammenligne data på tværs af landene eller undersøgelser på tværs af landene.
Samtidig er det også vigtigt, at dataindsamlingen så ikke skaber en masse nye byrder eller bureaukrati for offentlige eller private aktører; det er der også taget højde for i lovforslaget her, og det synes vi er rigtig fornuftigt.
Så med de med bemærkninger vil jeg meddele, at vi selvfølgelig støtter lovforslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2017-12-07:
Jeg ønsker mig en finanslov og en skattereform.
Hr. Peter Hummelgaard Thomsen ønsker sig tilslutning til forslaget.
Det er jo ikke altid, at man får det, man gerne vil have, men det vil tiden jo vise.
Jeg vil da ikke afvise, at det forslag kan komme i spil, men regeringen har gjort vores holdning op, og det er, at vi ikke støtter beslutningsforslaget.
Så er det jo rigtigt, at der sker ting rundtomkring i verden og i USA med sænkelse af selskabsskatten, og derfor holder vi jo løbende øje med det.
Danmark skal være konkurrencedygtig på selskabsskatten, ellers risikerer vi, at virksomheder placerer sig andre steder end i Danmark.
Christian Juhl (EL), 2017-12-07:
Vi diskuterede for 48 timer siden i Udenrigsudvalget den tredje verden og skattelyene, og det har en lille smule med det her at gøre, især når ministeren nævner Holland.
Jeg kan godt forstå, at ministeren nævner, at skattebasen kan være et interessant emne at diskutere og ikke kun procenten – det er jeg fuldstændig enig i – men når Irland, Holland, Cypern og sandsynligvis et land mere i Europa er nogle af de barske skattelylande i forhold til de multinationale selskaber, så er det vel lidt svært at sammenligne med det.
For der undtager man jo dele af skattebasen, nemlig de multinationale selskaber, helt eller delvis fra skat, og dermed får man jo et kæmpe, kæmpe stort hul, som man ikke rigtig får dækket.
Og derfor er det ikke nok kun at tale om skattebasen, man skal også tale om, hvilke selskaber der er omfattet.
Louise Schack Elholm (V), 2017-12-07:
Tak for ordet.
Socialdemokratiet mener, at der pågår en uønsket konkurrence om investeringer, som opstår, i takt med at medlemslande sænker selskabsskatten.
Socialdemokratiet finder også, at det er uhensigtsmæssigt, at selskabsskatten bliver et konkurrenceparameter i EU.
I Venstre ønsker vi ligesom Socialdemokratiet ikke, at international skattekonkurrence skal føre til, at vi mister virksomheder i Danmark og dermed et skatteprovenu.
Det er dog en kompleks problemstilling, som Socialdemokratiet rejser med forslaget, og der er flere årsager til, at beslutningsforslaget om at indføre en i EU bestemt bund for virksomhedsskattetryk ikke flugter med Venstres politik.
Først og fremmest er skat et nationalt anliggende.
Det er ikke noget, man bestemmer i EU, og Venstre ønsker heller ikke, at skattepolitik skal deponeres til EU.
Vi mener, at det er Danmarks ansvar at bestemme niveauet for selskabsskatten og ikke EU's.
EU er jo helt klart et vigtigt forum for os, hvis vi skal sikre, at der ikke pågår en ugennemsigtig skattekonkurrence.
Man kan jo sige, at det er vigtigt, at man ved, hvad der bliver beskattet, altså at der er gennemsigtighed, og mere gennemsigtighed er noget af det, vi prøver på at få gennemført i EU, og det sker bl.a. gennem det arbejde, der pågår, om at sikre nogle standarder for, hvordan vi opgør de forskellige ting.
Som f.eks. også ministeren sagde, er det også interessant at kigge på, hvad selskabsskattebasen er.
Det er meget forskelligt, hvordan de forskellige EU-lande opgør, hvad selskabsskattebasen er, og jeg synes, at det her er et sted, man kan kigge nærmere på, for det er en ugennemsigtig konkurrence, hvis ikke man ved, hvem der bliver beskattet og hvordan.
Vi mener dog ikke, at man skal bestemme, hvad skatten skal være, for det mener vi er et nationalt anliggende.
I Venstre er vi heller ikke overbevist om, at konkurrence på selskabsskatteområdet er et akut problem.
De har i disse lande overvejende en helt anden selskabsskattebase, end vi har i Danmark.
Og hvis det er, at man får en definition, der minder mere om den danske, vil man kunne sammenligne procenterne bedre, end man kan i dag.
Det er klart, at vi skal bekæmpe al form for misbrug af skattesystemer og vi skal gøre noget ved den manglende gennemsigtighed.
Vejen frem for at sikre gennemsigtighed på skatteområdet er at sikre et bedre internationalt samarbejde på skatteområdet.
Christian Juhl (EL), 2017-12-07:
Jeg forstår ikke helt Venstres ordfører på det her område.
Man siger, at der selvfølgelig er nogle problemer, og at skattebasen og procenterne og alt muligt spiller ind.
Det er fuldstændig rigtigt, men skulle man så f.eks. ikke starte et sted i stedet for bare at sige, at vi må se at få noget gennemsigtighed i EU?
Ja, selvfølgelig skal vi da have det.
Det er jo noget, der siger sig selv.
Jeg synes, at vi kunne starte med også at sige til de lande, at vi ikke vil acceptere at samarbejde med dem, hvis de ikke stopper med at være skattely.
Det andet kunne være: Ville det være ganske urimeligt, at man i Europa eller i EU – hvis man vil nøjes med det – siger, at 15 pct. i hvert fald er det mindste, eller 20 pct., eller hvad man nu kunne blive enige om, sådan at man har et minimum?
Selvfølgelig skal det være landene, der bestemmer og opkræver skatten, men ville det være urimeligt at have et minimum, som vi fælles tog udgangspunkt i, også de lande, som synes, at procenten skal være højere, og som så tager en højere procent, for så er det det?
Så er vi da i hvert fald fri for at bevæge os helt ned til 0 pct., for så er vi jo alle sammen skattelylande til sidst.
Louise Schack Elholm (V), 2017-12-07:
Vi har jo gennemført land for land-rapporter i OECD-regi, men vi har også gennemført nogle helt specielle, som har meget skrappere standarder end OECD i EU-regi.
Det er nogle af de måder, hvorpå vi skaber mere gennemsigtighed på skatteområdet.
Det mener vi er vejen at gå.
Vi mener også, at det her med sortlistning af de 17 lande, hjælper.
Vi kan allerede se, at de forskellige lande begynder at indgå i en dialog om, hvordan de skaber mere fair skattekonkurrence, og det hjælper også i retning af, at vi får mere gennemsigtighed på det her område og mere tydelighed med hensyn til, hvordan man opgør tingene, så man ikke smyger sig udenom.
Og der, hvor vi synes problemerne er, er, når man smyger sig uden om.
Vi har ikke noget problem med, at lande er forskellige og gør tingene på forskellige måder, men man skal ikke kunne smyge sig udenom, fordi man dækker sig ind under noget, der er svært at gennemskue.
Så på den måde prøver vi at skabe en gennemsigtighed, og det er jo det, som vi også arbejder for.
Christian Juhl (EL), 2017-12-07:
Jamen hvis man skaber gennemsigtighed og i øvrigt ikke gør andet, så er der ingenting, der ændrer sig.
Det må vi vel være enige om.
Men til al den snak om, hvad man gør: Jeg håber, at Venstres ordfører ved, at af den danske udviklingsbistand går 1 milliard fra IFU, altså fonden, gennem skattely.
De nægter den indsigt, som vi ellers har i enhver offentlig institution.
Det er en dansk leverance.
Kunne vi så ikke starte med det?
Louise Schack Elholm (V), 2017-12-07:
For os er det vigtigt, at vi får skabt nogle internationale regler for det her og prøver at få flest mulige lande med på det, så er jeg sikker på, at vi efterhånden kan få de forskellige ting løst.
Vi har faktisk bevæget os langt det seneste stykke tid.
Jeg vil så sige, at tidligere nævnte ordføreren jo også det her med, at EU burde lave en bund for skat.
Det undrer mig egentlig, når man tænker på, at Enhedslisten jo er et EU-kritisk parti, at man så alligevel ønsker, at EU skal blande sig i ting som en bund for en skat.
Det mener vi ikke i Venstre.
Vi går ind for EU, men vi synes heller ikke, at vi vil give dem flere beføjelser, end de allerede har.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-12-07:
Jeg har bare lige et par opklarende spørgsmål.
For ordføreren siger, at man ikke ønsker, at EU skal blande sig i dansk skattepolitik.
Det er jo et legitimt synspunkt, men er det ikke korrekt, at den venstreledede regering rent faktisk støtter det forslag, der er?
Man har nogle holdninger til, hvordan det kan ændres, men man støtter det forslag, der ligger fra Kommissionen, om en fælles konsolideret selskabsskattebase.
Louise Schack Elholm (V), 2017-12-07:
Det synes jeg i virkeligheden at ordføreren skulle tage med regeringen i stedet for med ordføreren.
Men jeg vil da sige, at vi jo går ind for, at der er gennemsigtighed i, hvordan det opgøres, og at tingene opgøres ens.
Det er det, jeg prøver at sige.
Vi skal have gennemsigtighed på skatteområdet, men vi skal stadig væk beholde kompetencen til selv at sige, hvilke skatter vi skal have.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-12-07:
Det var bare for at få opklaret det.
Det kan være, ordføreren kan sige, hvad partiet Venstres holdning er til en fælles konsolideret selskabsskattebase.
For hvis man støtter det, er der jo principielt ikke noget til hinder for, at man samtidig kan være tilhænger af en fælles bund under selskabsskatten.
Jeg tror i virkeligheden, at skatteministeren i det citat, han gav til Mandag Morgen i slutningen af oktober, var ret fremsynet.
Det er noget, vi gerne vil kvittere for, og derfor har vi fremsat beslutningsforslaget og vil gerne hjælpe skatteministeren og regeringen på vej med at bruge den fremsynethed aktivt.
Og det er jo der, hvor vi egentlig bare godt kunne tænke os, at partiet Venstre og regeringen var på samme side som os andre, som også er fremsynede.
Louise Schack Elholm (V), 2017-12-07:
Det er umådelig venligt af Socialdemokratiet at ønske at hjælpe regeringen.
Det sætter jeg stor pris på.
Men der er stor forskel på at have enighed om, hvordan man opgør tingene, og så at bestemme, hvordan de skal beskattes.
Og der mener jeg stadig væk, at skattekompetencen er et nationalt anliggende.
Jeg er utrolig glad for det europæiske samarbejde og synes, at det er med til at bevise sit værd med den sortliste, der er blevet lavet over nogle lande.
På den måde kan der lægges pres på andre lande om at skabe en større gennemsigtighed.