runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-10-30:
Tak for det, formand.
Jeg skulle hilse fra Mads Fuglede, som desværre er blevet forhindret i at være i salen i dag, og det er derfor, jeg har overtaget fra ham.
I Venstre er vi enige i, at udlændinge, der har ret til ophold i Danmark, skal have mulighed for at udføre frivilligt ulønnet arbejde.
Frivilligt arbejde er en god mulighed for at tage del i det danske samfund, for når man laver frivilligt arbejde, er man med til at tage medansvar for vores samfund, så længe man opholder sig her i landet.
Det giver nogle gode muligheder for at lære dansk og for at lære det danske samfund at kende.
Uanset hvilken form for frivilligt arbejde man laver, så bidrager man til at styrke medborgerskabet og integrationen.
Med det her lovforslag styrker vi udlændinges muligheder for at løfte et frivilligt engagement og tage del i det danske samfund, så længe de opholder sig i Danmark.
Det syntes vi i Venstre er godt.
De mange typer opholdstilladelser og forskellige regler kan i dag være vanskelige for organisationer og foreninger at navigere i.
Med en ensretning af reglerne bliver det også nemmere for organisationer og foreninger at vurdere, om en udlænding har ret til at udføre det frivillige arbejde.
Mindre bureaukrati er godt, men vi vil også gerne sikre os, at det ikke kommer til at have indflydelse på retten til at opholde sig i Danmark.
Udlændinge skal bidrage, så længe de er en del af det danske samfund, men de skal også vende tilbage til deres hjemland, når deres opholdstilladelse ikke er gældende mere, eller når der er sikkert i deres hjemland.
I udvalgsbehandlingen vil Venstre derfor sikre sig, at dette lovforslag ikke kommer til at have en indvirkning på udlændinges tilknytning til Danmark og dermed ret til ophold.
Marie Krarup (DF), 2020-10-30:
Tak for ordet.
Vi synes i lighed med Socialdemokratiets ordfører, at lovforslaget lyder meget ukontroversielt.
Det lyder sympatisk og uskadeligt, at man vil give folk på lovligt ophold adgang til at udføre ulønnet frivilligt arbejde, men vi er lidt bekymrede for, om det kan have nogle bivirkninger.
Derfor vil vi vente med at gøre vores endelige stilling op, til vi har fået svar på forskellige spørgsmål: Kan man forestille sig, at det kan give en tilknytning til landet, som kan give større mulighed for at opnå permanent ophold i Danmark, hvis man udfører frivilligt ulønnet arbejde?
Kan folk på tålt ophold få lov til at udføre frivilligt ulønnet arbejde?
Kan den her regelændring, hvis den kan bruges til, at man kan få lov til at blive her på længere sigt, så gøre, at Danmark i højere grad vil blive et trækplaster for folk?
Den slags ting vil vi gerne have afklaret i udvalgsarbejdet, før vi vil sige, om vi kan stemme for lovforslaget.
Umiddelbart synes vi, det lyder ukontroversielt, men vi er bare nødt til at være på den sikre side, for vi vil jo nødig lige pludselig stå for noget, der kunne ligne en svækkelse af udlændingepolitikken.
Det ligger absolut ikke inden for vores politik.
Så vi skal have afklaret tingene, før vi kan sige endeligt til eller fra.
Kathrine Olldag (RV), 2020-10-30:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg lige nævne, at jeg står her i dag i stedet for vores beskæftigelsesordfører, Samira Nawa, som ikke havde mulighed for at være med til førstebehandlingen.
Det er et rigtig sundt princip, at lovgivning ikke skal være unødigt bureaukratisk og indviklet, som den tydeligvis har været på det her område.
Derfor er det også ganske fornuftigt at gøre det nemmere for frivilligorganisationer at vurdere, om en udlænding har ret til at udføre frivilligt arbejde.
Derudover er det vigtigt, at vi sikrer muligheden for frivilligt engagement i civilsamfundet.
Vi har et helt unikt foreningsliv i Danmark, hvor vi arbejder sammen om fælles mål på tværs af køn, alder og sociale skel.
Det er her, vi møder hinanden og lærer hinanden at kende.
Som ny i Danmark er det en rigtig god mulighed for at opbygge netværk og generelt få et bedre kendskab til vores samfund.
Det skal vi understøtte, og det gør vi ikke med indviklede regler og unødigt bureaukrati.
Derfor ser vi i Radikale Venstre frem til at stemme for det her lovforslag.
Karsten Hønge (SF), 2020-10-30:
Vi taler i dag om de udlændinge, der gør præcis det, som vi rigtig godt kan lide.
Det ulønnede frivillige arbejde er en vigtig del af det, der gør Danmark til det land, som vi kender, og det er en glæde, hver eneste gang en borger stiller op og vil give en hånd med.
Det er klart, at ulønnet frivilligt arbejde ikke skal erstatte den almindelige lønnede arbejdskraft.
Det har også betydning for SF, at fagbevægelsen, Røde Kors, Danske Universiteter, Frivilligrådet og andre støtter lovforslaget.
Det virker også lidt mærkeligt, at nogle udlændinge med opholdstilladelse i øjeblikket gerne må udføre frivilligt ulønnet arbejde, mens andre grupper med opholdstilladelse ikke må.
Det er så især dem med midlertidig opholdstilladelse, der rammes.
Det gælder eksempelvis studerende udlændinge, der er i Danmark på visum, eller ph.d.er.
Til gengæld synes jeg nok, at Røde Kors har en pointe i sit høringssvar, hvor de udtrykkeligt siger det her med, at frivilligt ulønnet arbejde ikke må have et kommercielt sigte, og at det skal være almennyttigt.
Det er jo selvfølgelig rigtigt.
Røde Kors har til gengæld også en pointe i, at frivilligt arbejde altså nogle gange kan være begge ting på en gang.
Ligesom jeg nok også synes, at høringssvaret fra FH har en pointe, når de siger, at det bør præciseres, at grænsen mellem, hvad der sædvanligvis udføres af lønnet arbejdskraft og af frivillig ulønnet arbejdskraft, ofte kan være svær at definere.
SF støtter lovforslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2020-10-30:
Tak for det.
Jeg synes, den tidligere ordfører kom ind på nogle kloge ting, som jeg synes vi skal kigge på i udvalgsarbejdet.
Jamen det er godt, det nu bliver muligt for flygtninge, udlændinge og indvandrere at kunne engagere sig i det frivillige arbejde og i foreningslivet.
Man kan sige, at selve indholdet af reglerne for frivilligt arbejde følger den eksisterende lovgivning for alle danskere og trækker en linje mellem frivillighed og lønarbejde.
Det er godt, så vi på den ene side gør det bedste, vi kan, for at sikre, at man ikke bliver udnyttet som gratis arbejdskraft, og på den anden side også giver mulighed for, at man kan bidrage med sit frivillige arbejde, få nye venner, lære dansk og mere godt til.
Vi ser frem til det videre arbejde.
Tak for ordet.
Marcus Knuth (KF), 2020-10-30:
Tak, hr. formand.
Frivilligt arbejde er en vigtig del af det danske samfund.
Det er også en rigtig fin måde for udlændinge, der kommer til Danmark, at blive en del af vores samfund på, at blive integreret i vores samfund.
Så det skal selvfølgelig ikke være unødvendigt kompliceret.
Derfor støtter vi Konservative forslaget, dog under den forudsætning, som Venstre også var inde på, at det, som regeringen siger, holder stik, netop at det ikke har indflydelse på retten til at opholde sig i Danmark.
Vi har jo set regeringen komme med et forslag, der gør det muligt for flygtninge at blive i Danmark, selv om der er fred i deres hjemland, såfremt de har et arbejde.
Regeringen kalder det selv for noget, der ikke er en lempelse, men vi vil i høj grad kalde det for en lempelse af udlændingepolitikken.
Så vi vil lige sikre os, at det her ikke er et eller andet forsøg på en skjult lempelse.
Jeg tror det ikke.
Men under den forudsætning, at det holder stik, bakker vi op om lovforslaget.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-30:
Tusind tak.
Vi kommer jo et stykke ad vejen med den lovgivning, som vi nu fjerner solnedgangsklausulen for, og det er rigtig positivt.
Men ministeren siger det her med, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, og jeg er bare nødt til at sige, at vi med det her lovforslag gør noget, men at vi jo ikke gør alt, hvad vi kan, fordi ministeren desværre stadig væk tager hensyn til forældede konventioner, der er skrevet i en helt anden tid og med et helt andet formål, og som står i vejen for, at man kan fratage alle IS-terrorister deres danske statsborgerskab.
Mener ministeren reelt set, at ministeren gør alt, hvad der er inden for ministerens magt at gøre?
Mattias Tesfaye (S), 2020-10-30:
Jeg mener, at vi i regeringen gør, hvad vi kan, inden for rammerne af retsstaten, og det synes jeg også er et vigtigt princip.
For os er retsstaten selvfølgelig grundloven, men det er også, at vi har tilsluttet os nogle internationale forpligtigelser.
Inden for rammerne af det forsøger vi at udfylde rummet maksimalt, og det er det, som det her lovforslag er et udtryk for, og vi er på ingen måde afvisende over for, at man eventuelt kan gøre noget mere.
Det er også derfor, jeg har været interesseret i at indhente erfaringer fra andre lande for at se, hvordan de gør, og jeg vil på ingen måde afvise, at vi kan tage yderligere skridt, men det bliver inden for retsstatens rammer.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-30:
Men retsstaten er jo den danske grundlov, og det er det fundament, vi står på.
Nu begynder ministeren igen at blande forældede konventioner ind i det her
– konventioner, som vi sagtens kan træde ud af, fordi de ikke er tidsvarende i forhold til den voldsomme udfordring, kan man bare sige, de problemer, vi står i nu, med IS-terrorister, med voldsparate muslimer rundtomkring i Europa, som begår terror, og alle de her forskellige ting.
Vi står i en helt anden virkelighed i dag.
Så jeg er nødt til at spørge ministeren om noget igen.
Nu taler vi om, at den danske retsstat er grundloven.
Mener ministeren reelt set ikke, at man, hvis man havde den politiske vilje, hvis der var et politisk flertal for det, så kunne fratræde konventionerne og derved fratage alle IS-terrorister deres danske statsborgerskab?
Mattias Tesfaye (S), 2020-10-30:
Jeg vil starte med at sige, at jeg fuldstændig anerkender dilemmaet her, og også, at det hele ikke er sort-hvidt, og at der også er nogle udenrigspolitiske hensyn, nogle udlændingepolitiske hensyn og nogle sikkerhedspolitiske hensyn, som skal afvejes mod hinanden.
I regeringen er det sådan, at vi har sagt, at danskernes og det danske samfunds sikkerhed er prioritet nummer et, og det har ligget til grund for alle de beslutninger, vi har truffet, herunder det lovforslag, vi behandler her i dag, men også for mange af de dialoger, der er med folk uden for landets grænser.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-30:
Tak for det.
Og tak for talen.
Det er selvfølgelig en del af retsstaten, at bevisbyrden skal løftes, og det er klart, at det kan være vanskeligt, også når det handler om borgere i udlandet.
Men en forudsætning for at kunne få dømt folk er nu engang, at man skal løfte bevisbyrden, uanset om det er her eller i udlandet, og det skal selvfølgelig gøres.
Men er ministeren ikke enig i, at det trods alt ville være en styrkelse, også af danske borgeres sikkerhed, at vi i forbindelse med de borgere, der har begået den type forbrydelser, i det mindste forsøger at løfte den bevisbyrde og få dem dømt, frem for at vi bare risikerer, at de rejser rundt andre steder i verden og begår terrorhandlinger, som jo også kan skade danske statsborgere?
Mattias Tesfaye (S), 2020-10-30:
Vi har også sagt, at det kan være svært at løfte bevisbyrden i nogle af de her sager, hvis de ankommer til dansk jord.
Og så synes jeg også rent principielt, at det er sådan, at hvis jeg tager til Sverige og stjæler en cykel, har svenskerne ret til at smide mig ind på bagsædet af en politibil og stille mig for en svensk dommer og få mig dømt efter svensk lovgivning, og det betyder også, at hvis man er taget til Mellemøsten, må man også acceptere, at man er taget til et andet land, som har nogle regler og systemer, som man også må stå til ansvar over for.
Og vores opgave her som regering – og også som Folketing, synes jeg – er, at vi øverst på prioriteringslisten har danskernes og den danske stats sikkerhed; det er ikke, at en kriminel handling, der er blevet begået i et tredjeland, skal føre til en bestemt straf efter dansk lovgivning.
Førsteprioriteten må være vores egen sikkerhed.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-30:
Men havde det så ikke været mere rimeligt, at man, dengang de kurdiske selvstyremyndigheder anmodede den danske stat om at tage danske statsborgere hjem og stille dem for en domstol, fordi de ikke selv havde muligheden for det, men hvor de så til gengæld kunne bistå med bevisførelse, havde taget imod den udstrakte hånd fra de kurdiske selvstyremyndigheder og været med til at sikre, at vi fik dømt de her borgere, frem for at lade dem sidde dernede og vente på, at Erdogan kom og sikrede, at de kom ud af fængslerne, fordi fængselssystemet brød sammen i det kurdiske selvstyre?
Havde det ikke været mere rimeligt?
Mattias Tesfaye (S), 2020-10-30:
Det ene, som jeg vil sige, er, at vi er meget enige i, at de konventioner er skrevet i en bestemt tid, og at vi skal passe på med, at det ikke bliver til religion.
De skal også forstås i deres samtid og udfordres i deres samtid, og vi er også med på at teste dem og gå til grænsen.
Justitsministeren kommer f.eks. til at fremsætte et lovforslag, der betyder, at man skal kunne tage statsborgerskabet fra bandekriminelle med dobbelt statsborgerskab, hvis de er til fare for statens vitale interesser, og det er et konkret eksempel på, at vi prøver at teste grænserne for de her konventioner.
Men vi bliver nødt til at holde fast i, at danske statsborgere, der står på grænsen, har ret til at komme ind i det danske samfund.
Vi skal ikke bevæge os et sted hen, hvor danske statsborgere ikke kan bevæge sig ind i Danmark.
Pernille Vermund (NB), 2020-10-30:
En forenkling af reglerne om ulønnet frivilligt arbejde for udlændinge lyder jo både sympatisk og ukontroversielt.
Der er tidligere i salen her rejst spørgsmål, i forhold til om der kan være risiko for, at de udlændinge, som er i landet, får en større tilknytning til landet og dermed får lettere ved at få lov at blive her, når deres opholdstilladelse udløber, som følge af, at de har udført ulønnet frivilligt arbejde.
Det synes vi er væsentligt at få undersøgt i udvalgsarbejdet.
Tilsvarende vil vi også gerne have afklaret, om det, der står her i lovforslaget, nemlig at det ikke øger andelen af udlændinge, som søger til Danmark, og deres rettigheder til at komme til Danmark, også gør sig gældende.
Men såfremt de to forudsætninger bliver afklaret og afklaret positivt, så bakker Nye Borgerlige op.
Når vi har stort fokus på udlændingepolitikken og et problem med udlændinge i Danmark, er det jo de udlændinge, der begår kriminalitet, de udlændinge, der ikke vil arbejde, og de udlændinge, der ikke deler vores værdier eller direkte modarbejder vores værdier.
Og her er der altså tale om udlændinge, som ikke bare ønsker at arbejde, men som faktisk deler vores værdier i en sådan grad, at de er villige til at arbejde ulønnet, frivilligt, og indgå som en del af vores civilsamfund.
Det kan man jo kun finde sympatisk, såfremt det som sagt ikke har konsekvenser for udlændinges ret til at blive her, når deres opholdstilladelse udløber, eller udlændinges mulighed for at opnå ophold i Danmark.
Så ud fra de forudsætninger kommer Nye Borgerlige til at støtte op om forslaget, såfremt udvalgsarbejdet falder ud, som vi håber.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-30:
Det danske Folketing – os, der er valgt af danskerne til at passe på Danmark – har en forpligtelse til at sikre, at de her IS-terrorister aldrig nogen sinde kommer ind i Danmark igen, når de har begået de forbrydelser, de har, og det er jo derfor, man fratager dem deres danske statsborgerskab.
Er Enhedslistens ordfører ikke enig i, at der er nogle forbrydelser, som de her IS-terrorister begår, og som betyder, at de vil udgøre en stor fare for det danske folk, hvis de kommer tilbage til Danmark?
Anerkender ordføreren ikke det?
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-30:
Jo, men det, vi skal gøre, er jo at forhindre, at de kan begå de ugerninger igen, og det gør vi jo ikke ved at fratage dem statsborgerskabet.
Det er jo helt elementært: Hvis mennesker begår den type forbrydelser, skal vi sørge for, at de bliver fængslet.
Det er den måde, vi forhindrer dem i at begå ugerninger igen.
Har man begået en alvorlig forbrydelse, skal man naturligvis fængsles.
Det gør man ikke med det her forslag – der siger man: Nu fratager vi jer statsborgerskabet, og så må I løbe rundt og udøve terror, præcis som I vil; I må dræbe danske statsborgere på Bali, på Sri Lanka og alle mulige andre steder, for vi ønsker ikke at fængsle jer, vi ønsker bare at sige, at I skal miste jeres danske statsborgerskab.
Det er jo det, der er det absurde i det her.
Rasmus Stoklund (S), 2020-10-30:
Anerkender ordføreren, at det kan være vanskeligt at løfte en bevisbyrde, hvis nogle af de mennesker, der har været nede at halshugge uskyldige mennesker i Islamisk Stat, skulle have held med at komme til Danmark, og at det ville være svært at få adgang til vidner og ofre – altså dem, der nu ikke har et hoved længere – osv. og i det hele taget at få sådan en retssag til at glide?
Anerkender ordføreren det?
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-30:
Jeg anerkender i hvert fald, at hvis de ikke bliver stillet for en domstol og efterfølgende dømt, risikerer vi, at de fortsætter med deres ugerninger, og det er jo det, der reelt er konsekvensen af det her.
I virkelighedens verden er det jo sådan, at de kurdiske selvstyremyndigheder jo pågreb en stor del af de fremmedkrigere.
De holdt dem i fængsel.
De bad den danske stat om at tage dem tilbage, så man kunne give dem en rettergang.
De var med til at indsamle beviser, så vi fik muligheden for at retsforfølge dem.
Det afviste den danske stat, og i stedet for så vi så, at Erdogan rullede ind over grænsen.
Der havde det været mere ansvarligt af den danske stat at tage imod opfordringen fra de kurdiske selvstyremyndigheder og tage de fanger hjem og retsforfølge dem i Danmark med hjælp fra de kurdiske myndigheder.
Rasmus Stoklund (S), 2020-10-30:
Anerkender ordføreren så også, at ordføreren ikke aner, om der havde været bevisbyrde nok osv. til at kunne gennemføre sådan en retssag herhjemme, og at konsekvensen af det måske ville have været, at vi havde haft terrorister gående rundt i Københavns eller andre danske storbyers gader, der kunne skære halsen over på uskyldige mennesker, hvilket dog nu heldigvis er forhindret af et bredt flertal i Folketinget med undtagelse af ordførerens parti?
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-30:
Nej, det anerkender jeg sådan set ikke, for de her mennesker sikrer vi nu ikke får en rettergang, uanset om man ville kunne løfte en bevisbyrde eller ej.
Nu lader man dem bare gå.
Nu gør man ikke engang forsøget, og det har jo som konsekvens, at de her mennesker kan gå rundt og skære halsen over på danske statsborgere i Sri Lanka eller på Bali.
Det er jo der, hvor vi har set konsekvensen af det her, og det er, at terrorisme jo ikke isolerer sig til ét land.
Danske statsborgere bliver primært dræbt af terrorister i udlandet, og det er vi med til at legitimere med den lovgivning her.
Vi gør ikke engang forsøget på at retsforfølge dem.
Marcus Knuth (KF), 2020-10-30:
Tak, hr. formand.
En af de sværeste opgaver, jeg har skullet løse for den danske stat, var tilbage i 2014 i mit sidste job, inden jeg kom i Folketinget i 2015.
Mange gange, når man melder sig til Islamisk Stat, er det første, man gør, at brænde sit danske pas for ligesom at vise, at nu er man ikke dansker længere, men også fordi det på den måde er noget sværere at komme hjem igen.
Når nogle af de her unge mænd så havde været nede og lave forskellige ting for Islamisk Stat og gerne ville hjem igen, kunne de jo dermed ikke rejse ind i Tyrkiet, fordi de ikke havde noget pas, og så foregår det på den måde, at ambassaden sender en dansk diplomat ned for at udstede et nødpas, så man kan komme hjem til Danmark igen.
Tilbage i 2014 var der ikke nogen konsekvens, når man havde været i Syrien og lavet det, man nu havde lavet, så at skulle udstede et dansk nødpas på vegne af den danske stat til en ung mand, der sad og fortalte, at han lige havde været i Raqqa – for at besøge sin mormor, sagde han – og som bare sad og grinte, er noget af det sværeste, jeg nogen sinde har skullet gøre.
Heldigvis fik vi rettet delvis op på det i den sidste regeringsperiode, da de blå partier havde regeringsmagten, bl.a. ved at vi nu med fængselsstraf kan straffe folk, der tager til Syrien alene for at rejse derind.
Det her lovforslag gør jo så også, at det er muligt i visse tilfælde at fratage folk statsborgerskabet.
Det synes jeg er en fortrinlig idé, og derfor støtter Konservative op om at fjerne den her solnedgangsklausul.
Men vi kommer jo kun det her problem virkelig til livs, når vi sørger for, at de her mennesker slet ikke får dansk statsborgerskab.
Der er alt for mange kriminelle, der får dansk statsborgerskab, folk, der ikke taler ordentligt dansk, folk, der ikke har haft et ordentligt arbejde, folk, der ikke er integreret.
Og det bedste, vi kan gøre, er at sørge for, at de her mennesker slet ikke får dansk statsborgerskab.
Vi støtter lovforslaget.
Lotte Rod (RV), 2020-10-30:
Det første politiske, jeg gjorde i mit liv, var at være herinde i praktik hos Lene Espersen i 9. klasse, fordi jeg syntes, hun var dygtig.
Og som barn har jeg været til konservative grundlovsmøder på Skamlingsbanken.
Jeg kan faktisk ret godt lide De Konservative, og derfor får jeg bare lyst til at stille spørgsmålet: Hvad er retsstaten for De Konservative?
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-30:
Jo, det er jo forbrydelser mod menneskeheden, og derfor skal det selvfølgelig straffes, og det er også derfor, det undrer mig, at man ikke ønsker at straffe de borgere, der udfører den slags ugerninger, men alene fratage dem statsborgerskabet, for dermed mister vi også muligheden for at retsforfølge dem i Danmark
Jeg synes, det er helt rimeligt, at den slags mennesker bliver retsforfulgt og efterfølgende også straffet, for vi har også kunnet se, at når danske statsborgere bliver udsat for terrorhandlinger andre steder end i Danmark – det gør de på Sri Lanka, det gør de på Bali – så er det også IS-terrorister, der udfører de terrorhandlinger mod danske statsborgere, og vi har en forpligtigelse til at forhindre, at den slags sker, og det gør vi jo ved, at den slags mennesker, der begår den type handlinger, selvfølgelig skal stilles for en domstol, og når de er danske statsborgere, har den danske stat en forpligtigelse til at sikre, at de også bliver stillet for en dansk domstol.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-30:
Nej, det er det ikke.
Det er ikke umådelig svært at få dansk statsborgerskab – det er alt, alt for let.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at følge op på noget, for Enhedslistens ordfører svarer ikke rigtig på det spørgsmål, der bliver stillet fra den socialdemokratiske ordfører.
Enhedslistens ordfører nævner selv spørgsmålet om, om man begår terrorhandlinger mod Danmark osv., men så er jeg bare nødt til at spørge, om Enhedslisten ikke mener, at det at kæmpe imod danske soldater for IS-terrorister, som vi jo har set eksempler på skærer hovedet af folk og brænder børn og kvinder levende, er at forbryde sig mod Danmark, den danske stat og det danske folk?
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-30:
Det er jo interessant at høre fra en ordfører fra et lov og orden-parti, der ligesom argumenterer for, at hvis man begår krigsforbrydelser eller forbrydelser mod menneskeheden, er den retfærdige straf, at man får frataget statsborgerskabet.
Vores opfattelse er sådan set, at man skal stilles for en domstol og man skal dømmes for de temmelig alvorlige forbrydelser, og det er jo det, den konservative ordfører med det her lovforslag er med til at legitimere ikke kommer til at ske, for vi sørger ikke for, at de her mennesker bliver stillet for en domstol.
Vi siger bare: Nu fratager vi dem statsborgerskabet, og så kan de fortsætte med at begå deres forbrydelser.
Jeg synes, det er en meget, meget mærkelig tilgang at have i forhold til forbrydelse og straf, altså at straffen for at begå temmelig alvorlig forbrydelse er, at man fratager statsborgerskabet, og så gør man ikke mere.
Det naturlige ville selvfølgelig være, at når den danske stat har en forpligtigelse, i og med at det er danske statsborgere, så sikrer vi også, at de her mennesker retsforfølges, hvis de har begået det, de er mistænkt for, og at de efterfølgende bliver straffet, så vi undgår, at de laver ugerninger, der kommer til at gå ud over uskyldige mennesker, uanset om det er i Danmark eller i udlandet.