runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Villadsen (EL), 2023-05-24:
Når jeg er i dialog med fagbevægelsen, med danske erhvervsskoler og gymnasier og er ude konkret, så bliver der jo af både elever og lærlinge, men også af dem, der driver skolerne, og lærerne, peget på, at der er konkrete problemer.
Bevares, de er meget forskellige, og nogle steder er de meget større end andre steder.
Men jeg har tillid til, at hvis vi sender pengene ud, så er det også dem, der er bedst til at løse det.
For det skal vel immer væk ikke være herinde, at vi sidder og siger, at der mangler noget værktøj i Aalborg, og at det mangler der så ikke i Odense.
Altså, vi bliver jo nødt til på en eller anden måde at have tillid til dem derude.
Og gør det ikke indtryk, at så mange – både organisationer, fagbevægelse og lærlingeoprøret – siger: Helt ærligt, der mangler kroner og øre nu?
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-05-24:
Noget af det, der bliver nævnt rigtig meget i debatten, når vi taler om, hvad det er, der mangler, er bl.a. udstyr, men det er også lærerkompetencer.
Og jeg kunne godt tænke mig bare at tage en lille smule fat i det eksempel, for jeg synes, det er så fantastisk.
Jeg havde et møde for nylig, som overraskede mig en hel del, om, hvad rammerne egentlig er for at skabe dygtige lærere ude på erhvervsskolerne.
Hvordan sørger vi for, at de har de pædagogiske værktøjer, der skal til?
Og der kunne jeg konstatere, at det taxametertilskud, man får, for at sende sin erhvervsskolelærer af sted, er tre gange så lavt som for at sende en gymnasielærer af sted.
Det er måske bare et bud på steder, hvor vi herindefra skal træffe nogle klogere beslutninger om det strukturelle og ikke lave akutte løsninger.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-24:
Det lyder jo godt, når man hører en socialdemokrat fortælle om erhvervsuddannelserne.
Vi skal have nogle flere håndværkere ud, og alle andre har skylden.
Alle skulle blive noget andet, og man måtte for guds skyld ikke blive håndværker.
Nu står vi i en situation, hvor vi mangler håndværkere, og nu skal vi for guds skyld være håndværkere.
Der var lærlingeoprøret, og vi fik penge med det samme.
Og nu skal det udskydes.
Det skal endelig ikke være akut, men nu er det strukturelle problemer, og så snakker vi om det i forhold til finansloven.
Virkeligheden er, at der også mangler penge akut.
Jeg er enig i, at i forhold til det strukturelle og de helt store løsninger er der masser af ting, vi kan tage fat i.
Men det er jo så igen, fordi den tidligere regering har brugt sosu-uddannelsen som sådan et eller andet mislykket integrationsprojekt.
Så jeg vil godt høre, om ordføreren ikke vil anerkende, at den problemstilling, vi står i, står vi i mestendels på grund af Socialdemokraterne.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-05-24:
Jeg mener, at det bredt set de sidste 20 år er et fejlagtigt fokus i uddannelsespolitikken, der har gjort, at vi står der, hvor vi står i dag.
Altså, det var jo en holdning, der hørte 00'erne til, at vejen til det gode liv gik gennem gymnasiet og efterfølgende universitetet.
Men vi har bare aldrig nogen sinde grebet bolden igen, og det er sådan set det, jeg prøver at gøre i dag.
Vi er nødt til, hvis det skal lykkes at få attraktive erhvervsuddannelser for de unge mennesker, at begynde at tale dem noget mere op.
I forhold til hvad der egentlig sker ude på skolerne, får jeg bare lidt lyst til at spørge, om der er nogen, der sidst har tjekket karaktergennemsnittene, som bliver leveret til svendeprøver på danske erhvervsskoler.
De er jo skyhøje.
Det er 12-tal på 12-tal af utrolig dygtig faglært arbejdskraft.
Det var jo ikke sket, hvis vi havde de mest rædderlige erhvervsskoler i hele verden.
Derfor prøver jeg bare at sige, at jeg gerne vil være med til at skabe bedre rammer.
Vi skal have bedre erhvervsuddannelser, men når vi kan levere det antal 12-talselever og 10-talselever og i øvrigt bare dygtige elever, som vi gør, står det jo ikke fuldstændig skidt til.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-24:
Jeg har været lærlingeansvarlig i en virksomhed, hvor vi har fået sølv, sølv, sølv og fik årets bedste lærling i år, og det er altså ikke erhvervsskolernes skyld.
Det er håndværksvirksomheder, som tager deres ansvar alvorligt i forhold til at uddanne.
Det er ikke for at køre erhvervsskolerne ned, men det er, fordi erhvervslivet tager et ansvar.
Jeg håber bestemt ikke, at formanden fangede mig i, at det var Socialdemokraterne, der var som at påkalde de højere magter.
Det var i hvert fald ikke ment sådan.
For det kunne vi nok godt se os i så.
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-24:
Men pr. elev er der sådan set flere ansatte nu, end der var for 10 år siden.
Den økonomi, der bruges pr. elev, er også svagt stigende.
Så det er ikke sådan, at erhvervsskolerne pr. elev er økonomisk udsultet, men det er klart, at jo færre elever der kommer i klasserne, jo færre taxameterpenge kommer der, og jo dyrere er det at drive undervisningen.
Og det er heldigvis ikke sådan, at tekniske skoler bare lukker et hold, hvis der kun sidder 11 i klassen.
Heldigvis driver de undervisningen, og det er jeg jo kun glad for.
Så det er slet ikke for at negligere udfordringerne.
Det er bare for at sige, at det ikke er sådan, at erhvervsskolerne samlet set har været underlagt voldsomme nedskæringer.
Det er snarere sådan, at de har haft kraftig elevtilbagegang, og det er det, jeg synes er udfordringen.
Mai Villadsen (EL), 2023-05-24:
Nej, jeg er jo glad for, at vi, dengang vi havde et tættere samarbejde med Socialdemokratiet, var sammen om at stoppe nedskæringerne også på uddannelserne her.
Og det er den virkelighed, man har mødt særlig i den her periode efter krigen i Ukraine, hvor priserne virkelig er steget.
Mit spørgsmål skal egentlig være meget enkelt: Hvornår kommer der så nogle økonomiske løsninger?
Regeringen har skrevet det, og man varsler måske noget i finansloven, men kan vi være sikre?
For samtidig sidder vi i nogle andre forhandlinger, hvor det ser ud til, at der måske først kan komme penge på bordet fra 2027 og 2028.
Er det først der, man kan forvente noget fra erhvervsskolernes side?
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-24:
Vi sidder og arbejder på finansloven for 2024, og af den vil regeringens prioriteter fremgå, herunder erhvervsskoleområdet.
Jeg kommer ikke til at kunne sætte tal på i dag, men det er jo så på den anden side af sommerferien i slutningen af august.
Karina Adsbøl (DD), 2023-05-24:
Tak for det.
Bøjede søm, forældet værktøj og hundredvis af fyringer er realiteten på mange af landets erhvervsskoler, og så står ministeren på talerstolen og siger, at der ikke er brug for nogen akutpakke, for tingene skal gøres klogt.
I Danmarksdemokraterne har vi selv foreslået en akutpakke, og vi havde selv et forslag med til finanslovsforhandlingerne og har fremlagt vores eget finanslovsforslag, og det havde vi også med til forhandlingerne med regeringen.
Jeg undrer mig, for i valgkampen var der ikke den ting, man ikke ville gøre for erhvervsskolerne, og man var ude at love alt muligt, og regeringen har også lovet, at der vil komme midler til erhvervsskolerne.
Så bruger ministeren den undskyldning, at man lavede en finanslov midt i året.
Altså, det er jo ikke nogen undskyldning for ikke at prioritere erhvervsskolerne.
Så hvad er baggrunden for, at regeringen ikke har levet op til det, den lovede i valgkampen?
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-24:
Socialdemokratiet gik til valg på et økonomisk løft af erhvervsuddannelserne fra 2024 på mellem 400 og 500 mio. kr.
Venstre gik også til valg på en styrkelse af erhvervsuddannelserne, men med et lidt andet beløb, og jeg husker ikke, om Moderaterne også på samme måde havde en økonomisk prioritering af erhvervsuddannelserne.
Men det er sådan set noget, alle tre partier er enige om at skulle prioritere.
Karina Adsbøl (DD), 2023-05-24:
Jeg undrer mig bare.
Når alle, både erhvervsskolerne og andre, er ude at sige, at der akut er brug for hjælp, fordi der er forældet værktøj og skoler, der har huller i taget, og andet, hvorfor er det så, at man skal vente til 2024?
Hvorfor er det så, at man ikke har prioriteret det i den her finanslov?
Det undrer mig bare, men måske kan ministeren oplyse, om der bliver indkaldt til nogle forhandlinger om erhvervsskolerne og økonomien for erhvervsskolerne.
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-24:
Først vil jeg sige, at der faktisk er flere elementer i den netop indgåede finanslovsaftale, der direkte eller indirekte støtter erhvervsuddannelserne.
Der er en ret kraftig opprioritering af elektrikeruddannelsen, der er en af de største erhvervsuddannelser.
Der er en tredobling af tilskuddet til erhvervsskolerne uden for de største byer.
Der er en videreførelse af det her med, at man, hvis man er arbejdsløs, kan tage uddannelse på 110 pct. af dagpengene.
Som jeg sagde i min tale, har det en ret stor betydning for social- og sundhedsskolerne, og så er der en ret kraftig styrkelse af fgu, som er en meget vigtig overgang til erhvervsuddannelserne.
Så der er flere forskellige initiativer.
Regeringens økonomiske politik vil jo blive diskuteret i sin rette sammenhæng, når finansloven skal forhandles.
Tingene vil ikke blive diskuteret sådan løsrevet fra hinanden.
Astrid Carøe (SF), 2023-05-24:
Tak for det, og også tusind tak for en meget fin tale fra ministerens side.
Jeg er også meget enig med ministeren i, at de langsigtede løsninger skal laves klogt.
Men jeg undrer mig dog alligevel over, at regeringen ikke kan se, at der er behov for en akutpakke her og nu, indtil vi finder ud af, hvad de langsigtede løsninger skal være.
Det er rigtigt nok, at det er en af forklaringerne på det, men det gør det jo ikke mindre kritisabelt, at der er 800 færre ansatte ude på skolerne til at undervise eleverne.
Ministeren har jo ret i, at et hold på 11 elever koster mere end et hold på 15, hvis man får penge pr. elev.
Samtidig er uddannelsernes økonomi enormt konjunkturafhængig og afhængig af eleverne.
Så er der ikke behov for, at vi akut, nu og her, sætter ind med en finansiering til erhvervsskolerne, indtil vi finder ud af, hvad den kloge løsning er, i fællesskab, bl.a. på grund af de faldende elevtal, men også på grund af de stigende priser?
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-24:
Min egen oplevelse er, at landbrugsskolerne faktisk fremstår godt og har det godt.
Der bliver bygget til flere steder.
De er populære.
Der er flere, der søger dem.
Sosu-skolerne har overrasket mig positivt.
Handelsskolerne er lidt en historie for sig, som jeg ikke lige vil komme ind på her.
Men de tekniske skoler synes jeg nogle steder – langtfra alle steder – fremstår temmelig nedslidte, særlig de steder, hvor man er meget tæt knyttet til den grønne omstilling, synes jeg at udstyret fremstår utidssvarende og faglærernes kompetencer ret hurtigt bliver forældet.
Det er ét sted, hvor jeg kan se at der er behov for at sætte ind.
Det er ikke noget med, at det er akut, og at det behøver at ske i maj i stedet for i november.
Hvis man kigger på social- og sundhedsuddannelserne, handler det egentlig ikke om sådan de fysiske rammer omkring uddannelserne, men mere om, at det er en elevgruppe, som for manges vedkommende har det svært.
Det er faktisk mest de voksne; rigtig mange taler ikke godt nok dansk til at kunne gennemføre uddannelsen.
Og der er det for mig sådan set ikke så meget et spørgsmål om at skulle købe alt muligt udstyr eller efteruddanne lærerne.
Det er faktisk mere et spørgsmål om at prøve at hjælpe de elever, som egentlig har fagligheden på plads, men som måske har nogle sproglige forudsætninger eller nogle personlige forudsætninger, der gør, at de har svært ved at blive på uddannelsen.
Så det er derfor, at jeg gerne vil være lidt mere præcis.
Astrid Carøe (SF), 2023-05-24:
Tak for det.
Jeg er meget enig med ministeren i, at det er forskellige problemer, som der er ude på skolerne, og derfor er det også helt rigtigt, at vi ikke fra Christiansborgs side kan vide, specifikt hvad pengene skal bruges på.
Men ikke desto mindre siger skolerne, at der har været markante besparelser, både på grund af faldende elevtal – det giver sig udtryk i de seneste tal, vi har fået, med de 800 afskedigelser – men også på grund af de stigende priser på både udstyr og materialer.
Derfor er der behov for en akutpakke her og nu, ligesom vi, i øvrigt i samarbejde med Socialdemokratiet, har givet til vuc-sektoren over en årrække, indtil vi finder ud af, hvad den langsigtede kloge løsning er for dem.
Kan vi ikke gøre det samme med erhvervsuddannelserne, indtil vi finder ud af, præcis hvor det er, vi skal sætte ind, og finder penge til det på finansloven?
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-24:
Altså, regeringen kommer jo til at præsentere sit finanslovsforslag i slut august.
Det er trods alt lige om lidt.
Vi skal også på sommerferie.
Og efter det skal finanslovsforslaget jo forhandles.
Det ville jo være naturligt for en regering, der hævder i sit regeringsgrundlag, at man vil prioritere erhvervsuddannelserne, at det også afspejler sig i den økonomiske politik i den første rigtige finanslov, altså den første, der ikke er forhandlet sådan lidt atypisk midt i et år.
At gøre noget akut synes jeg er noget, man gør, hvis der er noget, der er ved at falde sammen om ørerne på en.
Men jeg mener egentlig, at de udfordringer, der er i erhvervsskolesektoren, er mere strukturelle, og at det derfor ikke er noget, der skal panikkes igennem, fordi der er 3 måneder, til finanslovsforslaget bliver fremsat.
Lotte Rod (RV), 2023-05-24:
Tak for en rigtig god tale, og jeg glæder mig meget til, at vi skal forhandle om erhvervsuddannelserne med regeringen.
Jeg har lyst til at spørge lidt ind til det her med det akutte, for jeg har nu hørt ministeren sige flere gange, at vi bruger flere penge pr. elev nu.
Og det er jo klart, for små hold er bare meget dyrere.
Men anerkender ministeren ikke, at der er en eller anden bund under, hvor mange undervisere vi kan undvære?
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-24:
Der er omkring 17.000 ansatte.
Det var der i 2022, og i 2021 var der 18.000.
Så det er jo faldet, og det er også det, der står i bemærkningerne til beslutningsforslaget.
Og der er selvfølgelig en grænse for, hvor små holdene kan være.
Heldigvis er erhvervsskolerne jo lidt store organisationer, så det kan godt være, man har 20 tømrerlærlinge inde på ét hold og så til gengæld 7 glarmesterlærlinge inde på et andet hold.
Og det er ikke sådan, at erhvervsskolernes likviditet eller økonomi er ved at falde sammen om ørerne på dem.
Men det er sådan, at der er nogle strukturelle økonomiske udfordringer – jeg nævnte nogle af dem lige før – som jeg synes skal adresseres politisk.
Lotte Rod (RV), 2023-05-24:
Jeg vil gerne spørge ind til en anden ting, som jeg synes ministeren sagde i sin tale, nemlig at regeringen vil give penge til erhvervsskolerne taget fra administration på gymnasierne.
Jeg går ud fra, at jeg hørte forkert.
Jeg går ud fra, at regeringen har tænkt sig at finde nye penge til erhvervsuddannelserne og ikke vil tage penge fra gymnasierne, begrundet i at eleverne går der i 3 år.
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-24:
Nu forstår jeg til sidst, hvad det er, der henvises til.
Når man sammenligner taxametrene, er det jo en årselev, altså skolerne får taxameter for en årselev på mureruddannelsen og for en årselev på gymnasiet.
Men en årselev på mureruddannelsen kan godt dække over fire elever, der har været inde på fire forskellige hovedforløb, og mit argument er bare, at du ikke en til en kan sammenligne de beløb, både fordi det er meget dyrere at have værkstedsundervisning, hvor man skal lægge mursten oven på hinanden, end at have klasseundervisning, men også fordi der er meget mere administration i at have elever, der går ind og ud af døren hele tiden, end det er at have en elev, der bare i 3 år går på en skole.
Mit argument er bare, at vi også skal se på taxametrene på ungdomsuddannelserne, set i lyset af at det kan være dyrere at drive en mureruddannelse end en gymnasieuddannelse.
Det afspejler taxameteret i øvrigt også i forvejen.
Zenia Stampe (RV), 2023-05-24:
Jo, men det er jo den linje, der er blevet ført de sidste 20 år, og som ikke har ført til mindre salg eller mindre forbrug af hash
Tværtimod ved vi jo, at nogle af dem, der står og pusher inde på Pusherstreet, er udsatte unge mennesker, der bliver udnyttet af bandemiljøet til at varetage den her tjans.
Er det mere af det, vi skal gøre i forhold til det, der involverer det her hashsalg og -forbrug, som jo nok vil være der uanset hvad?
Er vejen frem stadig væk at sovse det ind i kriminalitet og så bare hele tiden skrue op for kontrollen og straffen?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-05-24:
Jeg tror ikke, ordføreren lyttede godt efter under min tale, for jeg sagde netop, at banderne kommer til at kaste sig over noget andet.
Det ligger i deres natur at begå kriminalitet.
Det, der bekymrer mig, er, at vi sender så mange mennesker direkte i armene på dem.
Vi kan se, at rigtig, rigtig mange har prøvet det her på et eller andet tidspunkt i deres liv.
Det vil sige, at vi potentielt sender rigtig mange mennesker i armene på kriminelle mennesker, som helt sikkert også har alt muligt andet at tilbyde, og hvor der er en stor risiko for at stifte gæld, hvorefter man selv skal ud at begå kriminalitet eller yde et stykke arbejde for de her bander på Christiania, eller hvad det nu kan være.
Så jeg mener, der er mange afledte problemer.
Kunne vi ikke dirigere de der mennesker uden om det her kriminelle miljø?
Det tror jeg ville være en rigtig god idé.
Jeg nærer mig ingen illusioner om, at bandekriminelle stopper med deres kriminelle aktiviteter.
Det ligger i hele deres idégrundlag, at de tjener penge på ting, der er ulovlige.
De finder noget andet.
Heidi Bank (V), 2023-05-24:
Tak for det svar.
De skal jo betales af nogen.
Så det vil jo netop være ved, at man formentlig prøver at presse noget endnu hårdere ned over de her unge mennesker.
Så det synes jeg faktisk er ret sigende.
Men jeg forstår også godt, hvorfor der er en nysgerrighed i forhold til alt det, man ser rundt om i verden.
Jeg synes bare, at man skal passe på med at italesætte det som sådan en løsning på kriminaliteten, som jeg faktisk hører det generelt bliver blandt forslagsstillerne.
Men tak for svaret fra SF.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-05-24:
Jeg tænker, man måske skal passe på med ikke at få ny viden.
Lad os nu prøve.
Det her er en forsøgsordning.
Lad os se, om det hele kammer over og ordførerens bange anelser bliver til virkelighed, eller om det rent faktisk kunne være, at vi kunne lære noget af sådan en model.
Det er der, hvor jeg synes det bliver farligt.
Vi har gjort det samme i rigtig mange år, og vi bliver ved med at få det samme resultat – og faktisk får vi et værre resultat ud af det, fordi der bliver mere og mere kriminalitet omkring den her slags.
Per Larsen (KF), 2023-05-24:
Tak for ordførerens tale.
Jeg interesserer mig en lille smule for, om kriminaliteten virkelig falder, hvis man legaliserer cannabis.
Er det ikke en bekymring, som man godt kunne forestille sig også kunne overføres til danske forhold?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-05-24:
Jeg har faktisk været i Colorado sammen med Retsudvalget på et tidspunkt, og jeg tror ikke, at Colorado har grebet det ret godt an.
De havde en model inden, hvor man kunne få det på recept.
De har en model, hvor det bl.a. kan fås i slik og sodavand.
De har en model, hvor hjemmeproduktion er lovlig osv.
Så jeg tror simpelt hen, de har valgt en forkert model i forhold til det, og de har jo i hvert fald ikke valgt et statskontrolleret salg, som er det, vi foreslår.
Så jeg tror, at i en dansk kontekst skulle man nok prøve sig frem med en anden model end lige præcis den, man har valgt i Colorado.
Jeg ved, at forbruget af cannabis er stagneret i Holland, som jo også har en model.
Jeg ved, at forbruget i Portugal er faldet, og det er forbruget af hårde stoffer også.
Det synes jeg også er vigtigt at tage med i det her.
Og så handler det jo også om hele menneskesynet, synes jeg, i forhold til brugerne.
Per Larsen (KF), 2023-05-24:
Det er meget fint, at ordføreren også er bekendt med forholdene i Colorado.
Men jeg har et andet spørgsmål.
Jeg har jo igennem mange år haft den store fornøjelse at sidde i regionsrådet sammen med ordførerens partifælle Lene Linnemann, som har arbejdet i psykiatrien i mange år, og hver gang spørgsmålet om legalisering af cannabis kommer op, siger hun, at hun har set rigelig med hashpsykoser til, at hun synes, det er nogen god idé.
Gør det indtryk på ordføreren?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-05-24:
Jamen jeg har aldrig sagt, at det her er ufarligt.
Jeg synes bare, vi har en stor udfordring i, at så stor en andel af befolkningen på et eller andet tidspunkt prøver det her.
Det viser tallene jo.
Det viser de tørre tal.
Så de facto er det jo afkriminaliseret eller legaliseret, om man vil, for straf har i hvert fald ikke været en barriere for store dele af befolkningen.
Jeg synes bare, at det er et problem, at vi sender så mange mennesker i kløerne på de kriminelle, som tjener på det her.
Hvorfor skal staten ikke have en andel af det?
Og hvorfor skal vi ikke sikre, at folk ikke behøver at gå hen et sted, hvor det er kriminelle, der sidder på det, og gøre sig til kriminelle?
Betina Kastbjerg (DD), 2023-05-24:
B 98 er jo en delvis genfremsættelse af B 146 fra sidste periode.
Og salget skal ske fra statskontrollerede udsalgssteder.
Da forslaget blev behandlet i sidste periode, sendte Sundhedsstyrelsen et notat, der beskrev cannabis som rusmiddel samt den nyeste viden om rusmidler og skadevirkninger.
Af notatet fremgår det bl.a., at der er risiko for angst og panikreaktioner og psykoser.
Ved længerevarende hyppig brug af cannabis er der også risiko for afhængighed og risiko for luftvejssygdomme og psykiske lidelser.
Derudover sker der også en forringelse af evnen til at udføre almindelige arbejdsopgaver og dermed måske også evnen til at gennemføre en uddannelse.
Samtidig har Justitsministeriet oplyst, at det ifølge Rigspolitiet ikke kan udelukkes, at en af konsekvenserne, hvis man legaliserer cannabis, kan være et øget forbrug, måske ikke kun af cannabis, men også af andre former for narkotika.
Politiet kan heller ikke udelukke, at en stor del af brugerne stadig vil opsøge det illegale marked, da der er risiko for, at de illegale forhandlere vil kunne sælge det til en lavere pris end på det legale marked, og politiet kan jo så dermed heller ikke skelne mellem, hvad det er for en slags cannabis, folk er i besiddelse af – om det er lovligt eller ulovligt.
Jeg ser derfor flere negative konsekvenser ved en forsøgsordning end positive, og på den baggrund kan Danmarksdemokraterne ikke støtte forslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2023-05-24:
Hvis vi nu ser på de lande, som har legaliseret og afkriminaliseret cannabis, er der generelt ikke noget øget forbrug – der er ikke noget øget forbrug.
Hvordan kan ordføreren så være bekymret for, at der sker et øget forbrug, som har alle de sundhedsproblemer, som ordføreren nævner?
Alle de problemer, som ordføreren beskriver, er opstået under den gældende lovgivning, som ordføreren forsvarer.
Men det viser sig jo, når det bliver legaliseret, at der ikke er et generelt øget forbrug.
Hvordan kan der så være øgede sundhedsproblemer?
Betina Kastbjerg (DD), 2023-05-24:
Jamen der er sikkert undersøgelser, der viser både det ene og det andet.
Hvis man nu sammenligner med tobak, er det sådan, at vi gemmer det væk i butikkerne for at begrænse salget.
Torsten Gejl (ALT), 2023-05-24:
Nej, der er ikke både undersøgelser, der viser det ene, og undersøgelser, der viser det andet – det skal ordføreren ikke stå og sige, for det er ikke rigtigt.
Så må ordføreren i hvert fald sende mig de undersøgelser.
Jeg har undersøgt det, og det er ret tydeligt rigtig, rigtig mange steder, at det ikke er sådan – det er ikke sådan – at det, at man legaliserer, betyder, at der automatisk kommer et større forbrug.
Sådan er det ikke.
Hvis vi f.eks. lavede et forsøg med legalisering, ville vi sende et signal, der gik på noget med aldersgrænse, at man skal købe det apotekerne osv.
Er det ikke det, der er sundhedsfremmende?