runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2021-02-03:
Jeg er enig så langt, at vi selvfølgelig har det udgangspunkt, at når det er, at der er servicer, der kan foretages så decentralt som muligt, så skal vi tilstræbe det.
Nu gjorde jeg jo opmærksom på i mit svar, at for så vidt angår de her underskrivelser af eksportcertifikater, er det noget, der har foregået i Aalborg helt tilbage fra 2017, altså også under den tidligere Venstreregering.
Så er der den konkrete forsegling af containerne, og der har man været ude i en konkret rekrutteringsudfordring.
Så der har været en praktisk forklaring på, at det er, som det er, og man har faktisk taget initiativ til samtaler og andet.
Men jeg dykker gerne nærmere ned i det her.
Magnus Heunicke (S), 2021-02-03:
Noget, der føles godt i øjeblikket, kan give meget arbejde bagefter.
Men de debatter ser jeg frem til.
Og der kan sagtens være en vigtig diskussion, der ligger gemt i det arbejde, så det ser jeg meget frem til.
Man skal være opmærksom på, at det ikke kun er nemt, og at det ikke kun er bedre at få en autorisation – der er også en række krav og en række systemer, man skal underlægges.
Men den debat tager vi så på et andet tidspunkt, og det ser jeg frem til.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-03:
Så vil jeg som afslutning sige, at sundhedsministeren kan forvente rigtig mange nye forslag om autorisation af sundhedspersoner, som ikke er autoriserede i dag, men som Dansk Folkeparti ønsker at få en autorisation for, sådan at de i en anden epidemi eller noget lignende faktisk kan udføre det, som de har en uddannelse i.
Det skal være mine sidste ord her.
Jeg mangler at få svar på, om man fra myndighedernes side har lavet en decideret beregning af efterskoler alene, og ikke blot den, vi har fået, hvor man har lagt den sammen med folkeskolens elever og ungdomsuddannelsen.
Og når man vil være så forsigtig, er det lidt underligt, at dem, der kommer med mutationerne, kommer over vores grænse og smitter, mens vi her taler om danske elever, der vil hen i en boble på deres efterskole.
Så jeg synes, det er at gøre lidt grin med danskerne, når vi ikke gør noget ved dem, der kommer fra ferien og kommer hertil, eller som er kommet med en sydafrikansk mutation.
Så jeg vil gerne spørge igen: Er der en beregning hos myndighederne om kun efterskoler?
Magnus Heunicke (S), 2021-02-03:
Jeg er nødt til lige først at sige, at det ikke er en korrekt fremstilling, at der ikke gøres noget.
Der har nu i temmelig lang tid været krav om, at man skal fremvise en negativ test for overhovedet at gå om bord på et fly.
Vi har nu haft lukket for direkte flyforbindelser til England i juledagene, og også for færgeforbindelser, og nu har vi stadig væk lukket til De Forenede Arabiske Emirater.
Og nu får vi så et nyt våben, nemlig at kræve testning.
Nu fik jeg så ikke svaret på det andet spørgsmål.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-03:
Jeg spørger igen kort: Har myndighederne lavet en vurdering af kun efterskolerne uden at tage folkeskoler og alle de andre ting med?
Magnus Heunicke (S), 2021-02-03:
Det er ikke lavet endnu.
Det kan sagtens være, at det bliver næste skridt i de her modelleringsinitiativer, hvor man sidder og beregner.
Det er temmelig komplicerede beregninger, altså hvor vaccine skal ind, hvor mutationer skal ind, hvor samfundsaktivitet skal ind – plus at der er en del usikkerhed.
Det er den beregning, som viste, at 0.-4. klasse kan åbnes på nuværende tidspunkt.
Men der er ikke plads til mere nu og her.
Næste skridt er så noget af det, som de skal sidde og regne på.
Det bliver nogle små målrettede nålestiksberegninger, som der skal laves.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-03:
Vi ved jo, at modelleringen er meget nem, hvis man ser det på den måde.
Jeg ser f.eks. mine to børn, som nærmest er de eneste, jeg ser.
Men de fortæller, at de har været til en julefrokost med 15 det ene sted og 10 det andet sted – det var dengang, man måtte være 10 – og det giver 15 for mig.
Hvis de unge er udeomkring og ser alle mulige andre og kommer hjem hos deres familier, der går på arbejde og ser 5 hver dag, så er det rigtig mange, man skal lægge sammen hver eneste dag, hvorimod de på en efterskole kun er sammen med de samme hver dag.
Magnus Heunicke (S), 2021-02-03:
Det er jo helt klart de erfaringer og den viden i sektoren, der skal bruges, og som man allerede nu også har brugt.
Hvis man læser Sundhedsstyrelsens vurderinger, ser man, at det netop er sådan noget, der nævnes, altså bobler, målrettet testning af personalet, mindre grupper inden for efterskolen.
Sådan nogle elementer er noget af det, de allerede nu har beskrevet.
Det er klart, at det jo vil være medvirkende til, at vi kan åbne lidt mere op, når vi får beskrevet det her helt præcist og får beregnet de her ting og vi kommer lidt længere hen i epidemien og er sikre på, at den her nye mutation er under kontrol.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-03:
Ja, han skal holdes i arbejde.
Mener ministeren, at det kan forsvares ud fra et risikosynspunkt, at det kun er de autoriserede faggrupper, som må holde åbent, selv om f.eks. en fodterapeut og en fodplejer har præcis lige så nær kontakt til deres klienter, og ligesom en fysioterapeut har lige så nær kontakt til sine klienter som en massør?
Magnus Heunicke (S), 2021-02-03:
Også her var det på anbefaling fra indsatsgruppen, at der blev lukket ned her tilbage omkring juletid.
Et led i rækken af tiltag, der blev iværksat, var netop at lukke de her liberale serviceerhverv, hvor den nødvendige smitteforebyggende afstand ikke kan sikres, herunder frisører, massører, tatovører, køreskoler m.v. De blev lukket fra mandag den 21. december.
Sundhedsvæsenet har jo været igennem den omstilling siden foråret, og det gør, at det er muligt at opretholde en så normal drift som muligt på trods af mange indlagte patienter med covid-19.
Det er jo helt essentielt, at borgere har adgang til lægehjælp og andre sundhedstilbud i et så normalt omfang, som det aktuelle tryk på sundhedsvæsenet nu tillader.
Derfor er autoriserede sundhedspersoner undtaget fra den nuværende nedlukning, men der spørges jo så til de uautoriserede sundhedspersoner her.
Og den skelnen er der altså i nedlukningen mellem de autoriserede og de ikkeautoriserede sundhedspersoner, og det er altså for at sikre, at vi på den ene side reducerer aktiviteten i samfundet mest muligt og på den anden side sørger for, at vores sundhedsvæsen opretholder den nødvendige drift for at sikre folkesundheden.
Det er selvfølgelig forståeligt, hvis f.eks. en fodplejer er frustreret over, at en autoriseret fodterapeut er undtaget fra nedlukningen, men der er altså helt forskellige krav til de to forskellige faggrupper, hvorfor man ikke kan sidestille dem en til en.
Det er derfor, der er lagt det her snit ind i forbindelse med nedlukningen.
Men jeg skal da være den første til at erkende – og det gælder ikke kun på det område, det gælder på alle områder – at de snit, der laves med nedlukningen, er uhyre vanskelige.
Og jeg tror, jeg har været i Folketingssalen for at svare på spørgsmål om tidspunktet kl. 22.00, om grænsen dér, om flyet dér og nu om fodterapeuter.
Der skal jo være et snit et sted, og derfor er det altid hamrende svært.
Men det skal selvfølgelig være så fagligt velbegrundet, som det overhovedet kan lade sig gøre, men vi bliver nødt til også at tage ansvaret for, at der skal være et snit.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-03:
Men det her rammer lige ned i en øm tå, der er: autorisation, som vi har diskuteret rigtig mange gange med de forskellige sundhedsministre.
I Dansk Folkeparti mener vi jo, at alle, der har med vores velvære eller sundhed at gøre, hvor det har noget med mennesker, der har ondt eller lider, at gøre, skal have en autorisation.
Det her beviser netop, hvorfor alle faggrupper skal have en autorisation.
For faktisk siger ministeren, at vi kan sende alle social- og sundhedshjælpere hjem, for de har ikke nogen autorisation, selv om de faktisk gerne vil have det.
Nu er ministeren ikke ældreminister mere, men det er jo lige præcis det her, der betyder, at man er ringere stillet, når man ikke har en autorisation.
Det beviser coronaepidemien at man er.
For hvis du er fodterapeut, kan du holde åbent, men er du fodplejer, kan du ikke.
Magnus Heunicke (S), 2021-02-03:
Joh, altså nu er vi nok ude i en lidt større, men ikke desto mindre interessant debat.
Så man har også på den måde forsøgt at ramme det ind.
Men hvis løsningen skulle være at autorisere alle, ville vi skabe nogle andre udfordringer, og så skulle vi alligevel lave et snit et sted.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-03:
Det burde vel mere handle om den situation, man er i.
Hvis man f.eks. har problemer med sin ryg, hvilket mange danskere har, er der nogle, der har fundet ud af, at det bedste for dem er at gå til sådan en rigtig god sportsmassør, der virkelig kan tage fat, men det må de ikke.
De skal så bestille tid hos en fysioterapeut og håbe på, at de kan få noget tilsvarende dér.
Er det ikke sådan lidt at gøre forskel eller efterhånden at begynde at skubbe nogle klienter et andet sted hen?
Magnus Heunicke (S), 2021-02-03:
Jo, det er det jo, og vi kommer ikke uden om, at der er de her grænsetilfælde.
Men hvis løsningen så er, at vi så skal have alle med, får vi pludselig en meget stor aktivitetsforøgelse i samfundet, en aktivitetsforøgelse netop de steder, hvor der er en meget, meget tæt fysisk kontakt mellem sundhedspersonen og kunder, patienter.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-02-03:
Mine oplysninger er anderledes, men det vil jo så i hvert fald være en ganske god idé, at ministeren graver dybere ned i sagen.
For virkeligheden er, at det her betyder, at der siden den 1. januar dagligt er pålagt eksportvirksomheder fra Thy en meromkostning, som de ikke har haft tidligere, og hvis der skal være nogen mening i, at Danmark skal være et stolt fødevareeksporterende land, så handler det om at sikre ordentlige konkurrencevilkår.
Og det gør det jo i allerhøjeste grad også for de dele af Danmark, hvor der er lidt længere til eksportmarkeder end andre steder, og det er der i Thy og i Nordjylland, og det er klart, at det, hvis der så bliver fordyrende omkostninger, så er et problem.
Rasmus Prehn (S), 2021-02-03:
Som jeg forstår Fødevarestyrelsen, har man virkelig gjort sit i forhold til at sikre en god dialog med Claus Sørensen A/S, men det, jeg kan se, er, at man har haft møder den 9. og den 12. december 2020.
Men meget af den korrespondance, der er refereret her, handler om, om man kan få ordnet tingene andre steder.
For det er jeg sådan set enig i er den bedste.
Ulla Tørnæs (V), 2021-02-03:
Jeg må sige, at jeg er glad for, at det her bliver understreget, at ministeren er opmærksom på, at et hyrdebrev naturligvis ikke gør det alene, men jeg synes altså, det er ret ærgerligt, at mange ting på ministerens område skubbes ind under formuleringen: På grund af corona kan vi ikke lave dette eller hint.
Altså, verden går jo videre, selv om vi er ramt af en pandemi, og uddannelsessektoren har nogle udfordringer med at rumme studerende med handicap.
Det havde man før corona, det har man selvfølgelig også under corona; det er jeg godt klar over, men man vil helt sikkert også have det efter corona, og derfor er jeg rigtig, rigtig ærgerlig over, at ministeren også bruger corona her som påskud for, at der ikke sker meget.
Så det er bare igen en stærk opfordring til at tage skeen i den anden hånd og se at få gang i arbejdet og få identificeret de her barrierer, som findes.
Hvis ikke, må vi jo ty til at tage en egentlig folketingsdebat endnu en gang.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-02-03:
Det vil jeg godt genbekræfte stadig væk er målet, men jeg vil også meget ærligt sige, at jeg både over for det embedsapparat, jeg er minister for, den styrelse, som har med det her at gøre, men faktisk også helt ud på den enkelte uddannelsesinstitution giver rygdækning i forhold til at sige, at den vigtigste opgave, de har lige nu, er at styre os igennem den her pandemi med de 250.000 studerende, vi har på vores videregående uddannelser, der fortsat skal have uddannelse, der fortsat skal til eksamen, og hvor vi håndterer dem, der undervejs mistrives, og hvor vi får samlet op på de 40.000 undervisere, vi har, der også knokler derude.
Det synes jeg faktisk er fair at sige er den vigtigste opgave lige nu, selv om det andet selvfølgelig fortsat også er på tavlen.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-02-03:
Jeg vil godt vende tilbage til unge med handicap.
Kan vi ikke være enige om, at udgangspunktet må være, at det er evnerne og ikke et eventuelt handicap, som afgør, om et ungt menneske kan tage en uddannelse?
Og det er helt åbenlyst, at når man ser på de studerende med handicap, så har de ud over handicappet alle de almindelige udfordringer, og så skal de også kæmpe med en masse administration og bureaukrati omkring det at få de muligheder undervejs, som de faktisk har brug for.
Og jeg vil sådan set
godt rose det hyrdebrev, som jo også var blevet sendt ud, før beretningen fra i sommer blev lavet.
Der står rigtig mange rigtige ting i det – udfordringen er bare, om det så rent faktisk bliver fulgt, og om der bliver fulgt op på det derude.
Det er i hvert fald noget af det, som jeg håber ministeren vil vende tilbage til, altså hvordan man gør det.
Og et af elementerne, som jeg synes kunne have været helt centralt i sådan en mappe, ville være at sige, at den enkelte unge studerende havde en sagsmappe, hvor ansøgninger og dokumentation osv. kunne samles, og at den faktisk kunne følge den unge rundt i uddannelsen.
For noget af det, der gør det rigtig svært, er, at man hele tiden skal dokumentere og dokumentere igen.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-02-03:
Det er en fælles ambition.
Det er i høj grad et klart signal fra mig som minister nedad til alle, der har med det her at gøre til daglig, om, at det ikke skal være unødig bøvlet for den enkelte.
Og tak for de pæne ord i forhold til det, der står i det hyrdebrev.
Jeg mener sådan set også, at hvis man forholder sig til, hvad der i dag er et krav , og hvad der i dag er en ret for den enkelte handicappede studerende, og hvis vi kunne komme derhen, hvor det blev til virkelighed, at man fik det, jamen så var vi allerede nået rigtig, rigtig langt.
Og det er selvfølgelig en ambition hele tiden at følge op på det, når det ikke sker – deraf hyrdebrevet; og det er selvfølgelig ikke gjort med det.
Der, hvor vi oplever, at det ikke fungerer, skal vi hele tiden vende tilbage til og gøre det bedre.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-02-03:
Men så hører jeg jo så også, at én ting er, at vi står midt i pandemien, og at der er ting, der ikke går så hurtigt, altså sådan noget her, som vi kunne ønske os.
Men når vi nu kan konstatere – det er jeg bange for at jeg må sige – at hyrdebrevet ikke bliver fulgt til punkt og prikke alle steder, hvad vil ministeren så gøre for at leve op til det og også for at leve op til intentionen, der er i beretningen fra sidste sommer, i forhold til en helhedsplan eller i hvert fald nogle tiltag, der gør, at man sikrer, at de studerende får den hjælp, de har brug for?
Hvad vil ministeren gøre ved det?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-02-03:
Jamen selvfølgelig er det individuelt, og selvfølgelig kan handicap ændre sig.
Omvendt ved vi også, at rigtig mange studerende med handicap falder fra deres studier.
Og en hel del af dem gør det, fordi de ikke får den hjælp og den støtte fra starten, som de egentlig har brug for.
Derfor synes jeg, vi skulle vende den her udfordring på hovedet og sige: Det er simpelt hen afgørende, at det er på plads, før de starter.
Og hvad der så skal til for at kunne gøre det, må vi finde ud af, for jeg køber ikke, at det skal være så individuelt i forhold til den enkelte uddannelse.
Altså, der vil være mange handicaps, hvor man godt kan lave den vurdering på forhånd og sige, at når du så bliver optaget på en uddannelse, har du faktisk den godkendelse med, så den glider direkte ind på studiet.
Det kan simpelt hen ikke passe, at vi ikke kan lave det.
Som ministeren også selv sagde, er der altså for lange ventetider.
Det kan der selvfølgelig gøres noget ved.
Jeg har et svar her tilbage fra september, hvor der står, at standardventetiden, hvis man har afleveret alle de oplysninger, man skulle, var 3-4 måneder, og hvis der var et eller andet, man skulle efteroplyse, så var det 6-7 måneder.
Det vil sige, at så er det blevet jul, før man får sit su-handicaptillæg.
Det kan man ikke leve med.
Så det bliver vi simpelt hen nødt til at gøre bedre, Hvis det er nødvendigt, starter vi tidligere, og ellers må vi gøre processen meget, meget hurtigere.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-02-03:
Jeg vil i hvert fald meget gerne gøre processen hurtigere.
Det vil jeg væsentlig hellere prioritere, end at jeg vil starte tidligere med den potentielt store administrative meropgave, der ligger i det, også i forhold til situationer, hvor den studerende ender med ikke at starte eller blive optaget.
Så med de kræfter, der er, vil jeg væsentlig hellere fokusere på, at ventetiden kommer ned.
Det har jeg meget klart signaleret.
Det ved den styrelse også, der sidder og har ansvaret for det, og det vil jeg følge i den kommende tid om sker.
For det er selvfølgelig afgørende, at man ikke skal vente sådan ude af proportioner lang tid på f.eks. sit handicaptillæg.
Ulla Tørnæs (V), 2021-02-03:
Og mange tak for invitationen og tilsagnet om, at vi ikke stopper debatten med spørgsmålene her i spørgetiden i dag – tak for det.
Må jeg så ikke bare lige nævne, at en vigtig del af hele diskussionen jo er koblet op på vores su-system og på den måde, som su-systemet er tilrettelagt på.
Og der tror jeg virkelig, at vi er nødt til at dykke ned og se rigtig godt efter, i forhold til hvordan vi kan indrette su-systemet, sådan at det også favner studerende med handicap.
For meget tyder på, at vi må se på den måde, som de studerende bliver kastet rundt i su-systemet på, i forhold til de mange forskellige ansøgningsprocedurer, der er, hvor man skal ansøge igen og igen, på trods af at ens handicap jo ikke hører op.
For selv om man har fået et enkelt su-tillæg, har man jo også brug for det i resten af studietiden.
Og der er endnu flere spørgsmål, end vi kan nå at komme omkring her i spørgetiden, men det her er bare en appel til ministeren om, at den drøftelse også bør indeholde en grundig drøftelse af vores su-system.
Magnus Heunicke (S), 2021-02-03:
Nej, det er en beslutning, som er truffet efter en klar indstilling fra indsatsgruppen.
Det skete jo på baggrund af en meget bekymrende og hurtig stigning i smittetallene op mod jul, i december måned.
Og man kan jo stadig væk se den stigning.
Nu har vi fået nedbragt en del af det, men vi er jo stadig på et alt for højt niveau.
Så det viser virkelig noget om, at selv om vi satte massivt ind med nedlukninger, så tager det lang tid at få stabiliseret smitten og få indlæggelsestallene ned.
Det var altså en anbefaling fra indsatsgruppen, herunder sundhedsmyndighederne, der gjorde, at den her nedlukning blev besluttet.
Det blev besluttet at sende elever fra efterskoler og højskoler hjem den 21. december.
Det var også på anbefaling fra indsatsgruppen, herunder også fra sundhedsmyndighederne.
Så vil vi jo selvfølgelig meget, meget gerne komme igennem det har sikkert og trygt og helst også hurtigt.
Udfordringen er, at vi har smitten nede, men at der er situationen med de her mutationer.
Den ene er meget, meget udbredt i det danske samfund.
Og vi ved jo også, at der kan komme flere.
Selv om vi gør alt, hvad vi kan, så er det nok utopi at tro, at vi kan holde alle mutationer ude af vores samfund, når nu vi har den her mere smitsomme variant, som begynder at få overtaget.
Den situation betyder, at selv om vi har et meget, meget lavt smittetal, så vil det vokse, når først mutationen overtager.
Det er den situation, vi er nødt til at forberede os på.
De beregninger, som skal lægges til grund, når vi begynder at åbne samfundet – målrettet, forsigtigt, dirke samfundet op igen – er nogle beregninger, hvor vi er nødt til at tage højde for, at det er et smittetryk, som er hårdere end det, vi har været vant til.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-02-03:
Jeg er glad for ministerens tilsagn om at ville arbejde for en løsning.
Det tager jeg positivt imod og håber, at ministeren kan få Fødevarestyrelsen til at levere.
Men jeg takker for, at ministeren svarer bekræftende på, at det er en sag, der vil blive fulgt op på.
Det er vigtigt for rigtig mange virksomheder i Thy.
Rasmus Prehn (S), 2021-02-03:
Jeg er glad for, at hr. Torsten Schack Pedersen bringer det her op.
Nu kigger vi ind i det, og som jeg forstår det fra Fødevarestyrelsen, har det været nogle praktiske rekrutteringsudfordringer, der har gjort, at man er endt i den her situation.
Men jeg spørger mere ind til det.
Dermed ikke sagt, at jeg kan love, at vi med en snuptagsløsning kan løse det her.
Men vi er på sporet, og vi er rigtig glade for, at det bliver taget op.
For vi er enige om, at jo mere decentral løsning jo bedre.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-02-03:
Tak for det.
Kan ministeren oplyse, hvornår den politiske følgegruppe vedrørende covid-19 på Børne- og Undervisningsministeriets område, som lovet af ministeren, får fremsendt de anbefalinger fra sundhedsmyndighederne, som ministeren baserer sine anbefalinger om restriktioner og tiltag på, så følgegruppen får et sundhedsfagligt grundlag for at tage del i drøftelserne med ministeren om at finde de bedste veje igennem den kommende tid for eleverne på alle de forskellige uddannelser?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-02-03:
Tak for det.
Det bliver jo lidt en gentagelse af en drøftelse, vi i virkeligheden også har haft, når vi ikke har været i Folketingssalen og alt det her, men jeg synes faktisk, at det egentlig er meget fint også at få drøftelsen her, så tak for spørgsmålet.
Regeringen har jo som bekendt truffet beslutning om restriktioner og tiltag i forbindelse med corona på baggrund af anbefalinger fra indsatsgruppen, herunder fra sundhedsmyndighederne.
Indsatsgruppens anbefalinger bygger på ugentlige risikovurderinger, hvor Statens Serum Institut vurderer, hvilken sikkerhedsrisiko corona på det givne tidspunkt udgør i Danmark.
De ugentlige risikovurderinger er offentligt tilgængelige på myndighedernes fælles hjemmeside, der hedder coronasmitte.dk, og Børne- og Undervisningsministeriet har så tilkendegivet gerne at ville fremsende risikovurderingerne og har fremsendt den, der lå til grund for nedlukning af skoler og daginstitutioner på Børne- og Undervisningsministeriets område i december 2020.
Jeg er jo så godt opmærksom på, at man også ønsker andre papirer vedrørende det sundhedsfaglige, og der er det min indstilling, at hvis man vil have yderligere oplysninger, er det en god idé i stedet for at gå til kilden for at få dokumenterne, nemlig Sundhedsministeriet.
Derfor vil jeg henvise til sundhedsministeren i forhold til at få yderligere oplysninger, så vi ikke får for mange led ind i det, og så man respekterer den sædvanlige arbejdsgang og ressortfordeling, der er i forhold til det.
Men på samme måde som direktøren i Statens Serum Institut påpegede det på mandagens pressemøde, er det vigtigt for mig lige at understrege, at på nuværende tidspunkt er der ikke luft til – kaldte han det – smittemæssigt, at der er yderligere, der åbner.
Vi har ligesom nået en maksimumgrænse, og det vil sige, at når bægeret er helt fuldt, er det ligegyldigt, hvilken dråben vi fylder oveni; så vil det flyde over.
Det vil sige, at svaret er nej, og at der lige for nuværende i forhold til den situation, vi står i, desværre ikke er mulighed for at åbne yderligere.