runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2024-04-02:
Tak for det.
Det var jo helt befriende at få fakta på bordet for en gangs skyld i den her debat – det var meget befriende.
Og det var godt, at ordføreren fik ekstra taletid, så man virkelig kunne få foldet ud, at det rent faktisk er sådan, at når man fra tid til anden, og det sker jo, finder nogle stoffer i nogle vandboringer, så er det som oftest nogle stoffer, som allerede er blevet forbudt.
Det er godt også at få det slået fast, sådan at man kan få lagt et, om jeg så må sige, lidt mere realistisk debatniveau i forhold til det her.
Så det er godt at få det konstateret.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-02:
Alt, hvad Enhedslisten siger, er jo rigtigt, og det har det jo også været indtil nu – også når jeg så fremhæver, at det er et stort problem, at der i over 50 pct. af de aktive vandboringer findes sprøjtegifte.
Nu siger ordføreren jo selv, at der som oftest findes noget, som har været lovligt, og jeg er da glad for, at der kun bliver sagt »som oftest«.
Der har været sager på Fyn, hvor man fandt sprøjtegifte, der ikke var tilladt – og så har jeg igen en sort skærm, tak, nu fik jeg alligevel tiden.
Der er indimellem nogle sager, hvor man finder sprøjtegifte, som ikke er godkendt, og det er også en del af billedet, og det er jo meget alvorligt.
Jamen jeg tror, at vurderingen fra DANVA med de 200.000 ha er fuldstændig i overensstemmelse med det, som den nuværende statsminister sagde under valgkampen, altså at det var 200.000 ha, vi skulle lave en særlig beskyttelse under, så vi kom frem til at sikre rent drikkevand for fremtidige generationer.
Så det er jo et punkt, hvor Enhedslisten og en række andre partier i valgkampen var enige med Socialdemokratiet.
Der var det jo meget bedre under den tidligere regering, hvor man havde en regeringsforståelse og man havde en mindretalsregering, som man virkelig kunne true, hvis det var sådan, at den ikke ville leve op til det, der stod i regeringsforståelsen.
Så vi er i en ny situation, hvor en flertalsregering kan nøle åbenbart meget længe, og så sker der ikke nok.
Så jeg kan bekræfte, at det er 200.000 ha, vi skal ud at lave en god plan for.
Anne Paulin (S), 2024-04-02:
Men grunden til, jeg spørger ind til det, er jo også, at det lyder, som om hr. Søren Egge Rasmussen slet ikke følger med i, hvad der er sat i gang.
Der er sat gang i en kortlægning, som netop skal danne det her faglige grundlag for, at vi kan sikre en bedre drikkevandsbeskyttelse.
Det er den kortlægning, som er sat i gang, og som der jo også er opbakning til fra DANVA og fra vandselskaberne.
Så anerkender hr. Søren Egge Rasmussen ikke, at vi har brug for det grundlag for også at kunne sætte ind med den her drikkevandsbeskyttelse, som der netop står i regeringsgrundlaget at vi ønsker?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-02:
Jo, men hvis det kommer til at ske i det samme langsomme tempo, som det er sket på drikkevandsområdet indtil nu, hvor man ikke er kommet før med det lovforslag, vi behandler i dag, som ligesom beskytter 10 pct. af det areal, vi skal håndtere på bedre vis, er jeg meget bekymret.
For hvad er det så, vi kigger ind i?
Så er det jo ikke noget, den her regering når at få gennemført i sin regeringstid.
De 200.000 ha er en kæmpe opgave.
Man kan godt identificere, hvor de arealer er, men hvad er det så, vi skal?
Er det en plan, der koster 10 mia. kr.?
Det synes vi ville være spændende at prioritere.
Anne Paulin (S), 2024-04-02:
Tak for det.
Kan ordføreren bekræfte, at der jo står i regeringsgrundlaget, at der skal sættes gang i den her kortlægning, der skal sikre yderligere drikkevandsbeskyttelse, og at det også konkret nævnes der, at DANVA peger på, at deres vurdering er, at det er 200.000 ha?
Mette Abildgaard (KF), 2024-04-02:
Jeg er sådan set ikke uenig i, at praksis i den her sag har været en lille smule usædvanlig.
Når vi i Det Konservative Folkeparti ikke har insisteret på det, er det jo, fordi vi ikke har ønsket af håndhæve det, der stod i aftalen fra 2019, fordi vi ikke mente, at forpligtelserne fra det offentliges side var opfyldt.
Men principielt kan ordføreren have fuldstændig ret i, at kredsen burde have været bedre involveret i det her.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-04-02:
Jeg tror faktisk ikke, jeg kan redegøre bedre for det her, end min kollega fra Socialdemokratiet gjorde tidligere ved det samme spørgsmål.
Jeg er fuldstændig enig med min kollega fra Socialdemokratiet i, at det er utrolig vigtigt, at det her er forankret i kommunerne.
Det er der, specialviden er; det er der, miljøkonsulenterne sidder, og de ved, lige nøjagtig hvor de skal være opmærksomme, og hvor der skal sættes ind, og det arbejde skal vi selvfølgelig støtte dem i at de bliver ved med at være gode til.
Så det er svaret.
Zenia Stampe (RV), 2024-04-02:
Gør det slet ikke indtryk på ordføreren?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-04-02:
Jeg mener, at det her lovforslag jo giver dem hjemmel til f.eks. at udstede påbud.
Det handler om, at man skal reagere på det.
Ellers er jeg sikker på, at der sidder en hel styrelse klar til at besvare spørgsmål, hvis man stadig væk er i tvivl ude i kommunerne om, hvad ens hjemmel egentlig er.
Zenia Stampe (RV), 2024-04-02:
Det, de er i tvivl om, er, at man jo skal gøre forsøget på at lande en frivillig aftale først.
Men hvad ligger der i at gøre et forsøg?
Det spørger de om i deres høringssvar.
Hvad ligger der egentlig i det?
Der er jo alt muligt, inden man kommer til påbuddet, som er meget, meget uklart for kommunerne og den helt samme proces, som de har stået i nu i 5 år, hvor der ikke er kommet særlig meget ud af det.
Jeg tror ikke, det var et spørgsmål.
Det var måske mere en kommentar.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-02:
Nu er der jo nogle steder rundt i landet, man har arbejdet ihærdigt for at sikre det rene drikkevand til næste generation, og det har man bl.a. gjort i HOFOR, altså hovedstadens vandforsyning, og man har også gjort det i Aarhus Vand, og man har sådan set opgivet at få lavet frivillige aftaler og er kommet ud i retssager, og der er nogle retssager, der er blevet vundet, og vi er nok endt i noget, der er dyrere, end hvis det var sådan, at Folketinget havde vedtaget et forbud.
Nu fremhæver ordføreren, at der er gået 467 dage, siden akutplanen blev skrevet ind i regeringsgrundlaget, og jeg har hørt, at regeringen her gerne vil løse store kriser, og man må sige, at det at sikre rent drikkevand til hele befolkningen jo burde være noget, man kunne prioritere.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren har været indkaldt til møder om at få fundet løsninger på, at et lovforslag måske kunne blive bragt hurtigere i Folketingssalen end det, vi ser her.
Har der været en proces i den aftalekreds omkring pesticidstrategien?
Mette Abildgaard (KF), 2024-04-02:
Jeg har selv været ude offentligt og efterlyse, at den her akutplan skulle gå en lille smule hurtigere.
Om der var gået 200 dage der, eller om der var gået 250, skal jeg ikke kunne sige.
Der har ikke været noget langt forhandlingsforløb i ministeriet, hvor vi har siddet og forhandlet det, som vi drøfter i Folketingssalen i dag.
Der har været en teknisk gennemgang i ministeriet, hvor man var kaldt over og havde en mulighed for at få en briefing, men der har ikke været forhandlinger om det, vi drøfter her i dag.
Når det er sagt, bakker vi stadig op om det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-02:
Jamen det kan jeg da godt undre mig over, for det, der egentlig lå i aftalen, var jo, at der skulle laves et statsligt forbud.
Det er sådan set det, der er bestilt.
Jeg kan også godt forstå, at KL sådan set fremhæver, at den hurtigste og bedste vej til beskyttelse af drikkevandet er et statsligt forbud mod brug af pesticider og så henvise til den aftale, der sådan set er indgået.
Hvorfor har man ikke fulgt den aftale, der er indgået?
Er det en ny praksis i Folketinget, at aftaler er noget, man bryder?
Marianne Bigum (SF), 2024-04-02:
Jeg mener ikke at kunne huske, at jeg sagde, at I var meget lukkede omkring det her.
Jeg sagde, at som oppositionsparti kan det være svært at få det indblik, når man ikke har samme adgang til nogle kloge folk, som sidder i ministerierne.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-04-02:
Okay, så præmissen for at sige, at vi er meget lukkede på det her område, er måske lidt forkert i den her henseende, i og med at vi jo lige nøjagtigt har lagt op til et bredere samarbejde.
Vi har haft Miljøstyrelsen, og vi har haft Fødevarestyrelsen til at lave redegørelser om, hvor vi er henne nu, og vi har snakket om, hvordan vi sætter nogle skibe i søen.
Så jeg vil høre, om ordføreren vil trække det tilbage om, at vi har været meget lukkede omkring det her punkt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-02:
Der ligger jo en del høringssvar, og der ligger bl.a. et fra Kommunernes Landsforening, som mener, at »den hurtigste og bedste vej til at beskytte drikkevandet er et statsligt forbud mod brug af pesticider og henviser til den oprindelige fase 2 i tillægsaftalen til aftale om pesticidstrategi 2017-2021.«
Det høringssvar er jo blevet modtaget, og hvad skriver regeringen så?
« Det er uden et eneste argument.
Det er virkelig en magtfuldkommen regering med et flertal, som bare ignorerer et godt høringssvar fra KL, som gør opmærksom på, at det her lovforslag ikke lever op til den aftale, der politisk er indgået.
Jeg synes, det er så langt ude, at man er så arrogant, at man ikke engang kan komme med et godt argument for, hvorfor man laver den næstbedste løsning, når det egentlig er den bedste løsning, der er aftalt.
Kan ordføreren se, at KL har en pointe?
Anne Paulin (S), 2024-04-02:
Jeg er sådan set enig i, at man måske kunne have formuleret det lidt bedre i kommentarerne i høringsnotatet fra ministeriet.
Det er jeg sådan set enig i.
Men der er forskellige veje, man kan gå i forhold til at sikre den her beskyttelse, og der er jo nogle muligheder her.
Det vigtigste er, at vi kommer derhen, hvor vi får beskyttet de her drikkevandsboringer.
Og der synes jeg, at det er en fin vej, som vi har valgt med de her kommunale påbud, fordi det jo også er kommunerne, der er lokale myndigheder og kender de forskellige områder.
Så synes jeg måske også, at kommunerne egentlig har et medansvar for, hvorfor det ikke er gået hurtigere, end det er.
Og de sidder med viden.
De ved, hvor boringerne er.
Så jeg synes måske også, at det er lidt en dårlig undskyldning for, at man ikke er kommet videre med de processer, der har været i forhold til at indgå de her aftaler.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-02:
Nu nævnte ordføreren selv, at det var skuffende, at det var gået så langsomt indtil nu.
Det var da gået meget hurtigere, hvis det var sådan, at vi vedtog et lovforslag i dag, som sagde, at der ikke må sprøjtes inden for BNBO-områderne – punktum!
Altså, det havde da været det hurtigste.
Hvorfor er der alt det her nøl?
Og så vil man endda give et halvt år mere.
Man kunne sådan set være kommet med det her lovforslag sidste år.
Hvorfor er det så, at man skal køre videre med frivillige aftaler et halvt år mere, som der er i indstillingen her?
Jeg synes, det er så langt ude, når nu ordføreren siger, at det er skuffende, at det er gået så langsomt.
Kan ordføreren ikke se, at det her lovforslag cementerer, at det fortsat skal gå langsomt?
Anne Paulin (S), 2024-04-02:
Tak for det, formand.
Lovforslag L 123, som vi behandler dag, er et virkelig vigtigt et af slagsen, for det handler om beskyttelse af noget af det dyrebareste, som vi har i Danmark.
Med lovforslaget bliver det forbudt at bruge pesticider omkring sårbare drikkevandsboringer ved de såkaldte boringsnære beskyttelsesområder, hvor det er vurderet, at det udgør en risiko for drikkevandet, at der sprøjtes tæt på boringen.
Forud for det her lovforslag har der været en lidt langvarig proces, hvor man har forsøgt at løse udfordringen omkring de her boringsnære beskyttelsesområder med frivillige aftaler.
Man kan bare konstatere, at det ikke er gået så hurtigt, og for at sige det ærligt er det lidt skuffende, at der ikke har været mere fremdrift i at få aftalerne på plads.
Og derfor er vi også i Socialdemokratiet meget glade for, at lovforslaget nu kommer, som vil sikre, at vi får beskyttet de boringer, hvor der er vurderet et beskyttelsesbehov, men endnu ikke er indgået aftaler.
I fremtiden skal det ikke være muligt at bruge pesticider ved de her boringer.
Lodsejeren skal naturligvis have fuld erstatning, og herefter må arealer omkring boringen i stedet benyttes til f.eks. økologi, skovdrift eller genetablering af natur.
Det her lovforslag er virkelig vigtigt, for det sætter ind med en konkret beskyttelse de steder, hvor vi ved at det er risikofyldt for vores drikkevand, at der anvendes pesticider.
For desværre finder vi rester af pesticider i halvdelen af de danske drikkevandsboringer.
Og på mange steder er man nødt til at blande vand sammen fra forskellige boringer for at komme ned under kravværdierne.
Meget er selvfølgelig fortidens synder fra pesticider, der ikke længere er lovlige, men der er desværre også pesticidrester, som vi indtil for nylig troede var sikre for drikkevandet, som f.eks. pesticider brugt i dyrkning af kartofler eller løg.
Med lovforslaget løser vi en vigtig opgave i drikkevandsbeskyttelsen, men vi ved også, at det her lovforslag i sig selv heller ikke er nok til at fremtidssikre det danske drikkevand.
Derfor er Miljøstyrelsen i gang med en kortlægning af det danske grundvand, hvor det bliver skabt, som skal bruges som fagligt grundlag til at sætte ind med yderligere drikkevandsbeskyttelse.
Med det her lovforslag får vi løst en vigtig opgave omkring nogle af de allermest sårbare drikkevandsboringer, og Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Nej, det kan jeg sådan set ikke, for nu kommer det jo; nu bliver lovforslaget vedtaget – forhåbentlig.
Og det, der er afgørende, er, at vi kommer derhen, hvor vi får den her beskyttelse af de her BNBO'er.
Jeg noterer mig, at Enhedslisten hellere ville have haft den anden model, som KL også peger på.
Jeg synes også, der er ting, der taler for, at det her er en god model, for kommunerne sidder derude med viden omkring de her BNBO'er og har jo siddet og behandlet på dem og skullet vurdere, hvilke der har et beskyttelsesbehov, og hvilke der ikke har.
Så der er meget viden ude i kommunerne, og derfor synes jeg også, det er fint, at opgaven med at udstede påbuddene ligger ude hos dem.
Zenia Stampe (RV), 2024-04-02:
Jeg vil gerne lægge mig i forlængelse af hr. Søren Egge Rasmussen.
Vi er også skuffede over, at der ikke er tale om et nationalt forbud, men om kommunale påbud.
Men det, jeg så gerne vil spørge om, er, hvornår tidsfristen så er for de her kommunale påbud.
Jeg har ledt lidt forgæves efter den dato, men det kan være mig, der har overset den, så hvornår er den endelige frist?
Anne Paulin (S), 2024-04-02:
Som jeg forstår det, er det jo ved udgangen af dette år, at påbuddet skal være givet.
Zenia Stampe (RV), 2024-04-02:
Okay, det vil sige, at den 1. januar 2025 må der ikke blive sprøjtet mere i BNBO'er, altså boringsnære beskyttelsesområder.
Anne Paulin (S), 2024-04-02:
Ja, jeg forstår det sådan, at påbuddene skal være givet dér.
Og så har jeg også selv læst ned i nogle af detaljerne omkring, at der kan være nogle steder, hvor der er noget med nogle flerårige afgrøder osv., hvor der så vil gå lidt yderligere tid, før et påbud vil kunne træde i kraft.
Men det er nogle detaljer, som jeg tænker at ordføreren må spørge ind til under lovbehandlingen.
Pause Pause (Pause), 2024-04-02:
Mødet er udsat.
Erling Bonnesen (V), 2024-04-02:
Tak for det.
Rent drikkevand i hanerne er en vigtig prioritet for os alle sammen.
Det tror jeg ikke at der kan være andet en fuld opbakning til.
Det er der også flere forskellige initiativer der bakker op om.
Et af dem er det, som vi så behandler her i dag, nemlig det omkring gennemførelsen af BNBO-områderne.
Det er også noget, som der har været arbejdet med i en årrække, og der er det jo en god dansk tradition, at man prøver at finde fornuftige løsninger på det i den praktiske virkelighed.
Det har også kørt i et stykke tid og kører stadig væk, og så når vi også et punkt, og det er det, vi er nået til nu, nemlig at nu skal vi så endeligt i mål med det sidste.
Det er også derfor, at lovforslaget ligger her.
Jeg ser frem til at få det vedtaget, så vi kan komme helt i mål med de her BNBO-områder, som jo er velkendt stof for rigtig mange.
Så Venstre støtter selvfølgelig det her lovforslag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-02:
Problemet er jo, at der ikke er rent vand i hanerne.
Det er jo der, hvor vi er.
Der er jo sådan set mere end 10 pct. af det drikkevand, der pumpes op, som ikke er rent nok, og så ender man i det her med, at man blander noget forurenet vand med noget vand, der er mere rent, og at man så kommer under grænseværdierne.
Hvis man ser på, hvad der er af pesticider i de øvre lag af vores grundvanddannelse, så ser det virkelig skidt ud.
Så jeg kan ikke se, at der er nogen grund til at glæde sig over, at det her lovforslag ligesom skulle redde det hele.
Altså, det problem, vi egentlig har, er jo, at der er 200.000 ha, som vi burde beskytte endnu bedre end de her BNBO-områder.
Så det er jo et lillebitte skridt, man tager med den her førstebehandling af lovforslaget i dag.
Den store opgave med at sikre vores drikkevand er man jo ikke kommet i gang med.
Er ordføreren enig i, at det er i forhold til de 200.000 hektarer, hvor grundvandet dannes, vi skal have gjort en yderligere indsats ud over det her lovforslag?
Anne Paulin (S), 2024-04-02:
Det er rigtigt nok, at de har sagt 200.000 ha, og det er også det, der skrives i regeringsgrundlaget.
Men jeg tror, at hvis du ringede til DANVA nu og spurgte, om de har det her store kort, og hvor det i detaljer er, at vi skal sætte ind, så ville du få det svar, at de detaljer har de ikke, og at det er derfor, at der er sat gang i en kortlægning.
Så spørgsmålet er, om det ikke også nogle gange er lidt for let som oppositionsparti bare at stå og sige, at det her bare er en forsinkelse, når vi får at vide af det ministerium, der skal lave det faglige grundlag, som vi skal arbejde videre på, at det ikke findes.
Der er vel også nødt til at være respekt for, at vi er nødt til at have et beslutningsgrundlag at kunne gå videre på baggrund af.
Marianne Bigum (SF), 2024-04-02:
Men jeg vil sige, at vi kigger på en aftale, vi har lavet i 2019, og at vi kigger på noget så akut som vores drikkevand, som er forurenet, og det mener vi at vi burde have grebet meget hårdere og hurtigere ind over for.
Erling Bonnesen (V), 2024-04-02:
Tak for det.
SF er jo, ligesom Venstre og en lang række partier også er det, med i pesticidstrategiaftalen.
Sidst vi lavede en aftale, var Venstre i opposition.
Vi gik ind og tog ansvar.
Nu lyder det lidt, som om SF i opposition simpelt hen er ved at vende ryggen til ansvaret og bare spæne, så hurtigt og så langt væk som man overhovedet kan.
Så jeg vil bare gerne lige vide, om SF sådan set har forladt ansvarlighedens kurs og slet ikke vil lytte til, hvad der foregår rundtomkring i organisationer osv.
Det er i øvrigt et princip, som jeg også har hørt SF tale for mange gange.
Har SF fuldstændig vendt ryggen til sin egen politiske linje, og siger SF, at nu er man bare imod for at lave noget oppositionspolitik?
Marianne Bigum (SF), 2024-04-02:
Det er vi bestemt heller ikke.
Nej, vi har ikke forladt ansvarlighedens politik, og jeg har heller ikke sagt, vi er imod lovforslaget.
Så i SF går vi altid ind og tager ansvar og vil gerne være med til at sikre, at vi får rent drikkevand.
Tak for det.
Jeg har det ikke på mig.
Det er korrekt.
Som jeg henviste til, mener jeg, at vandværkerne sidder inde med den her viden.
Så det vil jeg henvise til.
Jeg beklager, hvis jeg har været uklar.
Jeg siger netop, at vi er rigtig glade for, at vi er kommet et skridt i den rigtige retning med det her lovforslag, men at det selvfølgelig ikke løser hele opgaven.
Så jeg ser ikke, at vi er så uenige på den måde.
Men selvfølgelig vil vi gerne have, at der sker mere, og at det sker hurtigere, så vi rent faktisk får løst opgaven.
Men altså, SF ser positivt på, at vi trods alt er kommet i gang med det her lovforslag, og derfor er det også vores udgangspunkt, at vi støtter det.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-04-02:
Tak for ordet.
Nu sagde ordføreren, at regeringen holder det meget tæt ind til kroppen.
Så vil jeg høre, om ordføreren var med til det møde, der fandt sted lige umiddelbart før påske ovre i Miljøministeriet, hvor både Fødevarestyrelsen og Miljøstyrelsen stillede op og fortalte om, hvor vi er henne på det her område nu, og hvor der var noget sparring i lokalet om, hvordan vi kommer videre, og hvordan vi får lavet de rette indsatser.
Spørgsmålet er meget enkelt: Var ordføreren med til det møde?
Marianne Bigum (SF), 2024-04-02:
Svaret er også fuldstændig enkelt: Nej, det var jeg ikke, for jeg står ikke på som ordfører i det her lovforslag.
Det er min kollega, Carl Valentin, men han har ikke kunnet være her i dag, så derfor blev jeg bedt om at tage sagen.
Og jeg ved ikke, om Carl Valentin var til mødet.
Erling Bonnesen (V), 2024-04-02:
Tak for det.
Så burde det heller ikke være så svært for SF at sige: Okay, vi kunne måske godt have tænkt os, at det havde gået endnu hurtigere, men vi kan godt se, at der er en klar linje i det lovforslag, som ligger der nu.
For når der har været de her perioder til at lave noget frivilligt, som vi så har forlænget, så har man nået det punkt, hvor man ligesom også skal over målstregen.
Det burde da være noget, SF kan bakke op om.
Nu tillader tiden ikke, at jeg gentager hele min ordførertale, men jeg kan jo i mit svar henvise til, at jeg netop også sagde, at gennemførelsen af BNBO'en er et af skridtene i forhold til det.
Der er i øjeblikket også igangsat den undersøgelse omkring grundvandspakker osv., som jeg også tror at spørgeren er fuldt bekendt med.
Så er der stadig væk en lang række udfordringer, som man håndterer, og jeg tror også, at spørgeren er fuldstændig bekendt med, at der også ligger meget omkring fortidens synder i det.
Jeg er glad for, at vi her i Danmark har, hvad jeg næsten faktisk tror er et af verdens allerskrappeste godkendelsessystemer, i forhold til hvad for nogle pesticider man må anvende derude.
Og hvis ikke man overholder det, bliver det jo forbudt.
Danmark er faktisk et af de lande, der har forbudt en række forskellige ting.
Men fortidens synder er fortidens synder.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-02:
Med den historik, der er, og det, der findes af sprøjtegiftrester i vores drikkevand, kan jeg ikke se, at det er nogen succes.
Man finder mere og mere i vores drikkevand, som vi fortsat drikker.
Jeg synes, det er dybt problematisk.
Og jeg synes, det er ærgerligt, at ordføreren ikke kan se, at vi har et så stort problem.
Det er, som om alt, som kunne genere landbruget bare en anelse, er man glad for udskydes.
Her har vi så endnu et lovforslag, hvor man kører videre med frivillige aftaler et halvt år mere.
Er ordføreren glad for det, eller havde ordføreren hellere set et lovforslag, der ligesom sagde, at der ikke må sprøjtes i BNBO-områder?
Erling Bonnesen (V), 2024-04-02:
Altså, spørgeren står og nævner sin egen fortolkning af, hvad jeg svarede.
Jeg har markeret, og det sagde jeg også i min ordførertale, at der er en række udfordringer på det her område, som vi selvfølgelig tager alvorligt.
Så er der fortidens synder, og der har vi også taget en række initiativer, i forhold til at mange af de gamle skrappe midler er blevet forbudt, og heldigvis bliver der også opfundet nye, bedre midler, som alle sammen skal overholde det meget skrappe godkendelsessystem, vi har.
Er alle problemer så løst?
Nej, det er de ikke, og det er selvfølgelig også derfor, vi har de her pesticidstrategiforhandlinger og -aftaler, som vi jo laver med års mellemrum, og dem følger vi også meget skarpt op på.
Så jeg er også som Venstremand glad for, at vi er med i regeringen og kan lægge en ansvarlig kurs på det her område og også tage de konkrete skridt, som der skal til, og som man kan tage.
Og så følger vi også området tæt, som jeg har redegjort for.
Anne Paulin (S), 2024-04-02:
Tak for det.
Ordføreren siger, at regeringen forsinker det her arbejde med den her kortlægning, som er sat i gang i forhold til indvindingsområderne.
Ligger ordføreren inde med det, og vil hun i så fald dele?