runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2024-09-10:
Tak for det.
Og tak for, at Danmarksdemokraterne rækker hånden frem og gerne vil indgå konstruktivt i en samtale og nogle forhandlinger om den kommende finanslov.
Jeg synes måske, at Danmarksdemokraterne og ordføreren skulle glæde sig over, at vi faktisk kigger ind i en finanslov, der har finansiering til en skattelettelse til mennesker i arbejde og kan styrke den helt nære velfærd og samtidig tager fat på, som ordføreren også adresserer, at vi har brug for at reducere antallet af administrativt ansatte.
Jeg og Venstre medvirker gerne i en dialog med Danmarksdemokraterne om, hvordan vi også kan gå videre, for det må jeg forstå er ambitionen.
Jeg skal spørge: Fremlægger Danmarksdemokraterne sådan et helt, fuldt finansieret finanslovsudspil og i givet fald hvornår?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-09-10:
For at svare på det sidste vil jeg sige, at det gør vi.
Vi har simpelt hen lige siden partiets stiftelse planlagt, at vi ville komme med et finanslovsforslag hvert år, som selvfølgelig er finansieret.
Det gør vi selvfølgelig også den her gang.
Jeg kan ikke give dig en konkret dato på det, men det bliver inden for nogle uger, og grunden til, at det ikke er i morgen, er jo, at det er ændringsforslag i forhold til regeringens finanslovsforslag.
Det har vi først fået for en uge siden, og vi har først debatten i dag, så derfor er der selvfølgelig nogle ting, man skal have svar på, og nogle spørgsmål, vi har sendt over.
Så det kommer.
Altså, vi kommer til hvert eneste år at lave et finanslovsforslag, der viser, hvordan vi ville omprioritere ting, og hvordan vi ville finansiere ting.
Hans Andersen (V), 2024-09-10:
Det hilser jeg velkommen.
Det er seriøst arbejde, og det glæder jeg mig over.
Det vil vi kigge ind i, når det kommer.
Ordføreren nævnte registreringsafgift.
Vi er faktisk i en situation, hvor der, hvis vi tager alle skattelettelser og skattestigninger, netto er tale om en skattelettelse på 7 mia. kr.
Vil ordføreren bekræfte, at det sådan set er det, der er virkeligheden?
Så fremhæver ordføreren en enkelt stigning, men netto er der altså tale om 7 mia. kr. i skattelettelser.
Birgitte Vind (S), 2024-09-10:
Så kommer ordføreren faktisk ind på det, jeg også gerne vil høre ordføreren sige noget om, nemlig det nye taxameter- og tilskudssystem, som regeringen tager initiativ til.
Så kan vi regne med, at Danmarksdemokraterne bakker op om et nyt taxameter- og tilskudssystem, som giver bedre vilkår for det?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-09-10:
Det kommer jo an på, hvordan man gør det op.
Nogle af skattelettelserne kommer jo frem mod 2030.
Hvis man kigger på det, der sker bare næste år, så er det jo en kilometerafgift på lastbiler, det er en højere dieselafgift, og det er en flyafgift.
Så der er jo masser af afgifter, der kommer før, og så er der selvfølgelig noget, der kommer senere.
Jeg er ikke sådan vildt imponeret over, at det jo er ud af et rådighedsbeløb på 86 mia. kr.
– er det ikke det?
Man kan så regne sig frem til 2030.
Så er der så 7 mia. kr. af dem, der er gået til skattelettelser.
Det er jo ikke et vildt stort borgerligt aftryk, specielt ikke når man ved, at Socialdemokraterne selv i valgkampen gik til valg på at lave lempelser af indkomstskatten.
Henrik Frandsen (M), 2024-09-10:
Tak for ordet, og tak for en god tale, om end jeg synes, det var en noget dyster tale, som i den grad tegner et – vil jeg igen sige – dystert billede af det Danmark, vi lever i, i særdeleshed når vi taler om landdistrikterne i Danmark.
Jeg har før kritiseret Danmarksdemokraterne for efter min mening at tale landdistrikterne ned, og det er jeg i hvert fald blevet bekræftet i med den her tale.
Det ændrer ikke ved, at det var en god tale.
Det er jo kun nogle få uger siden, at regeringen fremlagde et meget ambitiøst landdistriktsudspil, som går ind og adresserer rigtig mange af de udfordringer, jeg ved der er ude i landdistrikterne – jeg bor selv derude.
Så bliver der også sagt, at det ikke er noget, der batter noget, og at vi skal have nogle flere tilskudspuljer osv. Jeg vil egentlig spørge ordføreren, om ordføreren synes, det er et godt eller et dårligt landdistriktsudspil.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-09-10:
Jeg synes jo egentlig ikke, jeg taler det ned.
Man gør op med noget bureaukrati med planloven og andre ting, men når man med den anden hånd indfører en vejafgift på lastbiler, der helt naturligt rammer der, hvor der er længst mellem husene, altså hvor man skal køre længst, når man indfører en dieselafgift, der gør det dyrere for folk at køre på arbejde nogle af de steder i landet, hvor man har brug for to og måske endda tre biler for at få hverdagen til at hænge sammen, fordi der ikke går nogen bus ude foran døren, og når der pålægges erhvervslivet en flyafgift, der gør det dyrere at flyve, hvis man skal ud i verden og lave nogle gode handler, så handler det jo ikke om, at jeg taler det ned. Jeg påtaler regeringens udfordringer med den politik, de laver, og så har vi bare en række bud på, hvordan man retter op på den skævhed.
Det er jo ikke for at tale det ned.
Det må gerne gå godt i København, Aarhus eller Odense – det er vi superglade for i Danmarksdemokraterne, men vi vil bare gerne have resten af landet ned, så vi kan få en balance i landet, så resten af landet kommer med op i gear.
Men det, man ser, er, at regeringen med sit udspil sætter et plaster på et åbent benbrud ved at komme med et landdistriktsudspil til 400 mio. kr., mens man med den anden hånd indfører alle de her skadelige afgifter.
Det synes vi da er en dårlig idé.
Henrik Frandsen (M), 2024-09-10:
Så bliver jeg nødt til lige at fortsætte med at spørge, om ikke det er ordførerens opfattelse – det kan jeg så være i tvivl om, når jeg hører det første svar – at det landdistriktsudspil, der ligger på bordet, giver en hel masse muligheder for udvikling, samtidig med at vi også står i en situation, hvor vi har lavet en grøn trepart, hvor vi også anviser en hel masse udviklingsmuligheder ude i landdistrikterne, og samtidig med at vi står med en meget, meget stor og massiv udbygning af den vedvarende energi, som igen også giver en masse udviklingsmuligheder ude i landdistrikterne.
Tror ordføreren ikke, at de ting samlet vil gøre, at landdistrikterne kommer til at stå i en bedre situation og ikke i en dårligere situation?
Pelle Dragsted (EL), 2024-09-10:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Lige før sommeren var ordførerens parti med til at indgå en aftale om en særrabat på arveskatten til dem, der arver et selskab eller en virksomhed.
De skal fremover betale en lavere arveskat end alle andre danskere, der arver.
For sådan noget som LEGO-familien, et af de store dynastier, indebærer det en skattelettelse på omkring 12 mia. kr.
Mange har undret sig over det her, for økonomerne advarer sådan set mod den her skat.
Når man laver den her særrabat, vil det faktisk være skadeligt for samfundsøkonomien.
Det, som kan bekymre mig rigtig meget, er, at når jeg så går ned og kigger i partiernes regnskaber – Venstre, Liberal Alliance og andre partier – kan jeg se, at nogle af de familier, som får allerflest gaver og allermest ud af den her aftale, samtidig altså giver støtte til partierne.
Vi kender ikke beløbet på grund af partistøttereglernes gennemhullede karakter.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-09-10:
Det er vi fuldstændig enige i, og der er jo den udfordring, at der er nogle steder, hvor det bare er lidt sværere end andre steder, hvor der simpelt hen bare er lidt lavere rekrutteringsgrundlag, altså hvor der er færre unge, og hvor der kan være langt imellem byerne.
Derfor handler det jo, ud over det, man giver direkte til ungdomsuddannelserne, jo også om, at man f.eks. kigger på, hvordan de unge kan komme derhen, og om der er ungdomsboliger nok.
Og der ærgrer det mig jo lidt i forhold til regeringens forslag til en taxametermodel, som jo grundlæggende er en god øvelse, man får, for der har været en stor forskel på, hvad man giver til handelsskoler og almindelige gymnasier.
Men selv om man laver den øvelse, står der altså ni gymnasier tilbage, som kommer til at spare på den her øvelse, og det er gymnasier, der ligger ude i landdistrikterne, hvor det er svært.
Det er en af de ting, vi kommer til at tage med til forhandlingerne for at få rettet op på det.
Hans Andersen (V), 2024-09-10:
Det var ikke på nogen måde min mening ikke at opretholde en god tone, men jeg blev bare i tvivl om, om De Konservative støtter op omkring, at vi skal fjerne 1.000 administrativt ansatte.
For både i forhold til ældreråd, og i forhold til hvad der foregår på sundhedsområdet, har Konservatives ordførere jo været i dialog med de pågældende ressortministre.
Og jeg har ikke hørt, at De Konservative har sagt, at de ikke kan støtte det.
Men det kan godt være.
Jeg vil jo opfordre til, at De Konservative tager den dialog med den pågældende ressortminister, for selvfølgelig skal vi finde aftaler, der virker og kan udmøntes.
Men det afgørende for regeringen og for Venstre er, at vi holder fast i, at der skal reduceres med 1.000 ansatte.
Pelle Dragsted (EL), 2024-09-10:
Mange tak for det.
Jeg vil gerne tale om vores folkepensionister og førtidspensionister.
For det her finanslovsudspil fra regeringen svigter jo fuldstændig de grupper.
Vores folkepensionister og førtidspensionister har jo fået udhulet deres indkomst massivt af den inflation, der har været over de seneste år, og den regulering, som finansloven lægger op til i 2025, fylder slet ikke det hul op.
Altså, de kommer stadig væk til at stå nede i supermarkedet og opleve, at priserne er steget, men pensionerne er ikke fulgt med.
Derfor er mit spørgsmål til Venstre: Er Venstre tilfreds med en finanslov, der på den måde efterlader pensionisterne på perronen og overlader dem til sig selv, i forhold til at de er nogle af de eneste grupper, der ikke skal opleve den økonomiske fremgang, som mange andre danskere oplever?
Er det udtryk for en respekt for de mennesker, der har bygget det samfund, som vi alle sammen nyder godt af i dag?
Hans Andersen (V), 2024-09-10:
I Venstre har vi stor respekt for de mange mennesker, der er på pension, og som gennem årtier har været med til at bygge vores velfærdssamfund op.
De pensionister, der kun har pensionen og folkepensionens tillægspension, får jo også med vores og også jeres støtte, også i 2025, et større rådighedsbeløb, end de har i 2024.
Nu får de jo en ældrecheck i det år, vi går ind i, og så bliver pensionen også reguleret med en historisk høj procentsats.
Så man får sådan set og oplever en indkomstfremgang.
Så kan vi diskutere med hinanden, om den mekanisme, hvorved vi regulerer overførselsindkomster i Danmark, skal være anderledes, men her og nu løfter vi altså de mest udsatte pensionister i de kommende år.
Pelle Dragsted (EL), 2024-09-10:
Vi er også rigtig glade for den aftale.
Den vedrører bare kun omkring hver fjerde folkepensionist, og der er mange flere, som står derude med de her problemer.
De ser elregningen stige, varmeregningen stige og huslejen stige, og pensionen følger bare slet ikke med.
Den regulering, der kommer i 2025 – ordføreren kan godt kalde den historisk høj – fylder jo slet, slet ikke det hul, der er skabt med den inflation på over 10 pct., man har oplevet over de seneste år.
Det er jo det, der betyder, at rigtig mange står derude nu og er ekstremt hårdt pressede.
Så mit spørgsmål er: Vil Venstre være med til i finansloven at se, om vi kan fremrykke den regulering?
Det koster nogle penge, men det kunne man jo f.eks. finde ved så at udskyde nogle af de skattelettelser, man har planlagt, bare et enkelt år.
Det synes jeg ville være udtryk for en rettidig omhu og en solidaritet over for de mennesker i vores samfund, som har mindst.
Hans Andersen (V), 2024-09-10:
I Venstre er vi også optaget af at sikre, at der faktisk også er medarbejdere, både i vores ældrepleje og i vores sundhedsvæsen, der kan servicere de mange seniorer, vi har derude, der desværre har brug for at komme på hospitalet eller komme på plejehjem, og det sikrer vi jo med det forslag til finanslov, der ligger her.
Vi sikrer faktisk, at der er penge til at løfte den helt nære velfærd, og der kan man sige, at rigtig mange ældre mennesker får en bedre service.
Og så løfter vi faktisk pensionen næste år; det gør vi faktisk til et historisk højt niveau.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-09-10:
Tak for det.
Jeg tror ikke, der er mange pensionister, der føler, at det, de oplever, er et historisk højt niveau i forhold til købekraft.
For sagen er jo, som ordføreren i øvrigt også var inde på i sin tale, at priserne er steget endnu mere end det, som man lægger op til i forhold til regulering.
En måde, hvorpå man kunne komme det i møde for de mange pensionister, der jo ikke får glæde af, at vi har fjernet modregning osv. på arbejdsindtægt, fordi de ikke længere kan eller har mulighed for at arbejde, kunne være, at man fremrykkede reguleringen, altså at man simpelt hen gennemførte det for den finanslov, som vi taler om nu, i stedet for at følge den almindelige frekvens.
Synes ordføreren ikke, når han bruger så meget tid i sin tale på at understrege, at regeringen har fået bremset inflationen og fået inddæmmet skadevirkningen, at man så også skylder dem, som ikke længere bare kan gå på arbejde eller tage en ekstra time, eller hvad ved jeg, fordi de er gået på pension, en hurtig kompensation for det tab af købekraft, de har opnået ?
Hans Andersen (V), 2024-09-10:
Det sikrer vi jo, både ved at der er plejehjem og hospitaler, der er velfungerende, men jo også ved at deres pension reguleres – og i takt med velstandsstigningen i øvrigt.
Det gør vi jo.
Så er det rigtigt, at vi har en mekanisme, der gør, at der er forsinkelse på, men det er jo faktisk sket nu her i 2024, at den er blevet reguleret med 3½ pct., og næste år bliver den sådan set også reguleret igen til et historisk højt niveau.
Det er sådan set udgangspunktet.
Så kan vi jo godt tage en drøftelse af, om vi skal lave om i mekanismen.
Det ved jeg ikke hvordan Dansk Folkeparti vil finansiere.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-09-10:
Nej, som jeg er sikker på at spørgeren ved, har vi jo fremlagt en fuldt finansieret 2030-plan, hvor vi forøger folkepensionen væsentligt.
Det kan vi godt fremlægge i Folketingssalen, men vi kan jo også bare gøre det nu.
Det er jo nu, vi diskuterer finansloven, og som jeg forstår det, er regeringen interesseret i, at andre end den selv skal stemme for finanslovsforslaget, og der er ældrepolitikken og folkepensionen et ekstremt vigtigt område for Dansk Folkeparti.
Når man ser på den inflation, som det danske samfund har oplevet de seneste 3-4 år, synes ordføreren så, at 3½ pct. stigning i folkepensionen er modsvarende?
Hans Andersen (V), 2024-09-10:
Jeg ser frem til også at have drøftelser med Dansk Folkeparti om en kommende finanslov.
Jeg har noteret mig, at Dansk Folkeparti er optaget af at prioritere vores ældre medborgere som det absolut højeste, og der ser jeg da gerne, at vi får en snak om, hvordan vi kan gøre det, og jeg ser også gerne, at Dansk Folkeparti bringer finansiering til bordet.
For hvis man skal ændre på mekanismen, er det i hvert fald i milliardstørrelsen.
Kim Aas (S), 2024-09-10:
Nu ved ordføreren jo også godt, at vi for nylig har lavet et udspil, som netop skal styrke kulturen i landdistrikterne.
Jeg er selv en af dem, der bor ude i landdistrikterne, og føler mig ret godt tilpas derude, og jeg er jo glad for, at man har det her fokus på, at også museer, som ligger ude i landdistrikterne og ikke kun i København, skal styrkes.
Hvis man skal spare 1 mia. kr., er der så ikke en risiko for, at man også kommer til at ramme netop de landdistrikter, som ordføreren er så bekymret for?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-09-10:
Næh, det behøver man ikke.
DR får 3.600 mio. kr.
Det kunne man godt skære ned på, uden at det lige nødvendigvis gik ud over landdistrikterne.
Kunne man ikke godt skære ned på den livslange kunstnerydelse, uden at det var noget, der lige rammer landdistrikterne eller går ud over ældreplejen eller en eller anden ting?
Der er jo masser af ting, man kan skære ned på i staten.
Det bliver lidt ærgerligt, at det tit lige bliver sådan et eller andet med, at så kan man ikke få et bad i ældreplejen – eller et eller andet.
Selvfølgelig kan vi godt effektivisere og skære noget generelt i statens budgetter.
Victoria Velasquez (EL), 2024-09-10:
Den her finanslov er lidt som at slukke en brand med en vandpistol.
I foråret fik vi endnu en skelsættende rapport om arbejdslivskriminalitet inden for anlægs- og byggebranchen.
Vi skal ikke kigge mange år tilbage for at se, at det var transportområdet, som simpelt hen lavede overskrifter.
Derfor vil jeg rigtig gerne spørge ordføreren, om ordføreren ikke også ser det som et kæmpeproblem, at vi har en regering, der på den ene side siger, at de vil til kamp mod social dumping og arbejdslivskriminalitet, og samtidig med den her finanslov skærer ned på Arbejdstilsynet.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-09-10:
Ja, det er altså et lidt ledende spørgsmål – eller det kommer selvfølgelig an på, hvor man står henne politisk.
Men jo, det er set, bl.a. i forbindelse med »Den Sorte Svane«, men generelt også bare over de sidste år.
Victoria Velasquez (EL), 2024-09-10:
På samme tid ser vi også økonomiaftalerne, hvor en del af afbureaukratiseringen er, at man skal skære i arbejdsmiljøindsatsen på nogle af de områder og i de brancher, hvor vi taler om forråelse og presset arbejdsmiljø.
I Enhedslisten synes vi, det er hamrende problematisk, at vi lige har lavet et arbejdsmiljøforlig, hvor vi faktisk siger vi vil styrke arbejdsmiljøindsatsen og Arbejdstilsynet.
Derfor vil jeg høre, om I har lyst til at være med til at følge op på det?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-09-10:
Nu ved jeg godt, jeg ikke svarer direkte på spørgsmålet, men det er egentlig bare for at brygge videre på præmissen.
Jeg tror også, at man nogle gange skal tage det som systemisk kamp mod politikerne.
Jeg kan huske, da man lavede besparelser på DR for nogle år siden.
Der var det Underholdningsorkestret, eller man måtte næsten ikke se »Anna og Lotte« eller sådan noget.
Når man så kan spare på skat, er det det sidste åbne kontor, der skal fjernes, og hvis det er på ældreområdet, er det ældrerådene, der skal fjernes.
Og jeg tror, at det her er et udtryk for det samme.
Det virker ikke logisk, at man pumper det op med administrative medarbejdere, når vi alle sammen ved, vi skal den anden vej.
Hvorfor er det så kontrollen nede i sidste led, der skal fjernes?
Hvorfor er det ikke nogle af de administrative led, som er længere oppe i kæden – det kan være mellemlederne eller folk, der sidder og laver papirflytteri?
Hvorfor er det ikke dér, man ender med at lave besparelsen?
Jeg ved godt, at det ikke svarer direkte på spørgsmålet, men jeg tror, problemet ligger i, at det nok lige så meget er embedsværkets modstand mod det her.
For på alle ministerområder ser man de her lidt skøre forslag, som man godt ved gør ondt.
Det er på samme måde som med DR, hvor det er Underholdningsorkestret, der skal fjernes.
Camilla Fabricius (S), 2024-09-10:
Tak for det.
Jeg er faktisk ikke supermusikalsk selv.
Jeg kan godt lide en god dansktopsang, og jeg kan også godt lide pop og rock.
Jeg tænker bare, at hvis vi laver klimareferencerne, er playback nok alligevel det mest klimavenlige.
Det kan godt være, det ikke bliver det sjoveste, men det er i hvert fald en opmærksomhed, ordføreren kan have der.
Mit spørgsmål handler om det finanslovsforslag, der er kommet fra regeringen.
Der kan vi se, at en af de største prioriteringer har været velfærden.
Derfor afspejler det jo også, at det er den bedste økonomiske aftale, der er lavet mellem kommunerne og regionerne de sidste 15 år.
Så spørger jeg: Er SF og ordføreren enig i, at det er vigtigt, at vi sikrer den borgernære velfærd?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-09-10:
Jeg tror, jeg har det sådan med valget mellem playback og det rigtige ligesom med valget af papsugerør, altså at det simpelt hen er den forkerte vej at gå for at redde vores klode.
Man skal have sine prioriteringer i orden, og musikken skal spille rigtigt.
I forhold til at sige, at det er den bedste aftale i 15 år, vil jeg sige, at det jo er rigtigt.
Det er jo også rigtigt, hvad finansministeren sagde, da han præsenterede aftalen.
Når jeg alligevel synes, den blev oversolgt, var det jo på grund af nogle af de konsekvenser, vi har kunnet se her efterfølgende, altså problemer med likviditeten.
Det gælder også andre steder, f.eks. kommuner, som måske har likviditet, men har ramt serviceloftet, og det gør så, at de alligevel ikke kan gøre nogle af de gode ting, de gerne vil.
Som borgmesteren i Kolding sagde: Hvis vi skal gøre det, vi gerne vil, bliver vi ramt af sanktioner, og så er vi lige vidt.
Kommunerne bliver også spillet ud mod hinanden, for hvis nogen går en vej, kan det være, man bliver ramt kollektivt.
Jeg vil godt rose finansministeren for faktisk, synes jeg, at gå relativt langt i forhold til at sige, at vi bliver nødt til at gøre noget andet.
Styringen af kommunerne herindefra fungerer ikke, og der er rigtig, rigtig mange derude lokalt, som faktisk ikke gider kommunalpolitik længere, for de synes ikke, at de er blevet andet end forvaltere af besparelser.
Camilla Fabricius (S), 2024-09-10:
Tak for det.
Lige til den musikreference vil jeg bare sige, at jeg tror, der er rigtig mange ved de jyske byfester, som ville være frygtelig kede af ordførerens dissen i forhold til playback ude på lastbilerne.
Jeg vil i hvert fald sige, at der, hvor jeg er opvokset i Vestjylland, havde man god fest på ladet af en lastbil.
Ud over det går SF rigtig meget op i børn og unge og nævner også det her med, om man skal have en bedre kommunaløkonomi.
Der bliver vi bare lidt bekymrede for, om SF faktisk mener, at det skaber bedre velfærd, også i en kommune som f.eks. Hvidovre, hvor SF selv har borgmesterposten.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-09-10:
Jeg er ikke helt sikker på, jeg forstod spørgsmålet, men hvis det handlede om, om den her netop indgåede kommuneaftale giver bedre vilkår for børn og unge, så kan man sige, at en af de ting, som vi i SF jo har prioriteret, er minimumsnormeringer ved lov for netop at få hegnet det ind.
Vi kan jo se, at det, at der kommer mange flere ældre i de her år og i de kommende år, fører til, at hvis pengene så ikke følger med – og der har været en underfinansiering igennem mange, mange år – eller man bliver ramt af manglende likviditet eller servicelofter, så er man bundet på rigtig mange måder ude i kommunerne, og det er det, der giver udfordringerne.
Og så er vores kommuner også utrolig forskelligt stillede.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-09-10:
Ja, det kunne jeg godt.
Hvis man først får den af en eller anden grund, får man den bare resten af livet.
Jeg synes, det er underligt at lave sådan en belønning af folk.
Fordi de måske på et eller andet tidspunkt har lavet godt værk – om det er en sang eller noget andet – skal de bare have en livslang ydelse.
Væk med den!
DR f.eks. får vel, hvad er det oppe på, 3,6 mia. kr. – altså 3.600 mio. kr., og det er et statsfinansieret medie.
Altså, mediestøtten generelt er jo en ottendedel eller sådan noget i den stil i forhold til resten af medierne i Danmark.
Kunne man ikke godt måske tage nogle penge på det område?
Statens Kunstfond har jo utallige udvalg – det kan man se, hvis man kigger ned i finansministerens tabeller nedenunder – og vi sprøjter jo penge ud til alverdens ting.
Det er ikke sådan, at man skal nedlægge det, men kunne man ikke godt finde nogle penge på det område?
Men igen vil jeg sige, som jeg også er vendt tilbage til i alle mine andre svar, at så får vi jo aldrig de prioriteringer.
Vi står jo ikke her og diskuterer, om den livslange kunstnerydelse skal væk.
Nu har jeg så selv nævnt det nu.
Men det er det, jeg mener: Vi skal have den diskussion om, hvor vi kan finde pengene.
Og jeg mener godt, man kunne finde noget på kulturområdet.
Kim Aas (S), 2024-09-10:
Tak til ordføreren.
Det er jo altid lidt interessant, når man hører sådan en udlægning af den virkelighed, vi har lige nu, med en god økonomi i Danmark og rekordmange i arbejde. Men sådan kan man jo se forskelligt på tingene.
Det, jeg egentlig lige bed lidt fat i nu her, var, at ordføreren sagde, at han godt kunne se, at der kunne spares 1 mia. kr. på kulturområdet.
Kunne ordføreren uddybe lidt, hvad det så er, der skal spares her?