Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Regeringen har fremlagt en 2025-plan, og det er godt.
Regeringen tager fat på problemstillinger, som er væsentlige, og som også vi i Liberal Alliance mener at man skal tage fat på.
Især når man kigger på skatten på arbejde, ville vi i Liberal Alliance kunne gøre det bedre, end regeringen gør det.
Lad mig lige kort skitsere, hvad det er, vi foreslår om skatten på arbejdsindkomst.
Vi mener, at der ikke skal betales skat af de første 84.000 kr., man tjener om året, eller 7.000 kr. om måneden.
Det vil give en skattelettelse på ca. 20.000 kr. til alle i arbejde.
Vi mener ud over det, at der skal være en maks.-skat på 40 pct. på al indkomst, der overstiger 84.000 kr. om året.
Det er vores politik, og inden venstrefløjen helt rituelt beskylder os for ikke at ville lade de bredeste skuldre bære de tungeste byrder, er der lige lidt fakta, jeg må ridse op for jer.
Hvis man sammenligner to personer med en indkomst på henholdsvis 200.000 kr. om året og 2 mio. kr. om året, så vil den person, der tjener 2 mio. kr. om året, med Liberal Alliances skattepolitik betale 16 gange mere i skat end den person, som kun tjener 200.000 kr. om året.
Den person, der tjener ti gange så meget, vil altså betale 16 gange så meget i skat.
Det er især et resultat af det høje, høje bundfradrag, vi lægger på de laveste indkomster.
Som skattesystemet er skruet sammen i dag, betaler den person, der har en indkomst på 2 mio. kr., ikke 16 gange så meget i skat som den person, der har en indkomst på 200.000 kr., men kun 12,5 gange så meget.
Der er altså større forskel på den riges skattebetaling og den knap så riges skattebetaling med Liberal Alliances system, end der er med det skattesystem, som der er i dag.
Med LA's skatteforslag betaler den person, der tjener 2 mio. kr., 16 gange så meget i skat som den person, der tjener 200.000 kr., og med det nuværende skattesystem betaler den person, der tjener 2 mio. kr., 12,5 gange så meget i skat som den person, der tjener 200.000 kr.
Så forstummer vel nu al snak om, at Liberal Alliance ikke vil lade de bredeste skuldre bære de tungeste byrder, og tak for det.
Hvordan vil vi så nå derhen?
Når vi kigger på regeringens 2025-plan, konstaterer vi desværre, at regeringen ikke fører den politik, som Venstre gik til valg på.
Venstre gik til valg på, at den offentlige sektor i Danmark, som i forvejen er en af verdens dyreste, ikke skulle være endnu dyrere – i stedet skulle pengene bruges til at lette skatten i bunden.
Vi kan nu konstatere, at regeringen ønsker at øge det offentlige forbrug med 22 mia. kr. i 2025 og kun ønsker at lette skatten i bunden med 4,5 mia. kr.
Nu er det meget vigtigere, at den offentlige sektor, som i forvejen er en af verdens dyreste, bliver endnu dyrere, end at skatten lettes i bunden.
Hvis vi i stedet afsatte de 22 mia. kr., som Venstre vil forøge det offentlige forbrug med, til skattelettelser i bunden, så kunne vi nå dertil, at ingen betalte en krone i skat af deres lønindkomst af de første 5.000 kr., de tjener hver måned, eller af de første 60.000 kr., de tjener hvert år – ikke en krone.
Det ville være en ren skattelettelse på lidt over 10.000 kr. om året eller næsten 1.000 kr. om måneden for alle i arbejde, lige fra den lavestlønnede kasseassistent, til smeden, til tømreren, til arkitekten osv.
Alle ville få en lettelse på knap 1.000 kr. om måneden eller godt 10.000 kr. om året.
Men regeringen har desværre andre prioriteter, regeringen synes hellere, at det offentlige forbrug skal vokse med 22 mia. kr. Så er der den famøse skat i toppen af lønskalaen.
Liberal Alliance ønsker at lette den skat, og det er der to grunde til.
For det første gør den mere skade i samfundet, end den gør gavn i statskassen.
Hvis man opkræver 2 kr. i topskat i Danmark, fører det i henhold til Finansministeriets forsigtige modeller i virkeligheden kun til, at der kommer 1 kr. mere i statskassen, fordi der går økonomisk aktivitet tabt, som man ville have fået indkomst af i statskassen fra andre skatter og afgifter end topskatten, hvis man ikke havde den.
Så vi gør danskerne 2 kr. fattigere med topskatten og får hver gang kun godt en krone i statskassen.
Det er ikke en god forretning.
Det er som fatter, der går til markedet og bytter en ko til rådne æbler.
Det skal vi ikke gøre, og det her er endda Finansministeriets tal, og de er forsigtige.
Vismændene siger, at vi, for hver gang vi opkræver 2 kr. i topskat, får et stort, rundt nul – 0 kr. – i statskassen, fordi topskatten ødelægger så meget økonomisk aktivitet, at indtægten fra andre skatter og afgifter falder tilsvarende.
Der er ikke nogen ekstra penge i statskassen som følge af, at vi har topskat, siger vismændene altså, og det er så spændet i økonomernes vurdering af, hvad topskatten bidrager med i samfundet.
Der er blevet snakket meget om usikkerhed, og det er rigtigt, at der er en usikkerhed i det spænd, men der er ikke usikkerhed om, at det vil gavne samfundsøkonomien, hvis vi letter topskatten.
Den eneste usikkerhed, der er, er, hvor meget det vil gavne samfundsøkonomien, hvis vi letter topskatten.
Man kan ikke finde anerkendte økonomer fra Københavns Universitet, fra Aarhus Universitet, fra vismandsinstitutionen, fra Finansministeriet eller fra Skatteministeriet, som siger, at der er nul effekt.
Det laveste bud er, at 50 pct. af topskattelettelsen kommer i statskassen alligevel fra en bedre økonomi i samfundet.
Der er ikke noget lavere bud, medmindre man vil hive gamle travere fra venstrefløjen – Jesper Jespersen, Christen Sørensen eller lignende – frem.
Vi har her for nylig fået illustreret den her effekt ved sænkningen af registreringsafgiften.
Da vi forhandlede finansloven sidste år, gjorde vi det på baggrund af en økonomisk redegørelse, der sagde, at der i 2016 ville komme 19 mia. kr. i statskassen fra registreringsafgiften.
Vi forhandlede med det budskab fra Finansministeriet, at det, hvis vi sænkede registreringsafgiften fra 180 til 150 pct., ville betyde et minus i statskassen på 350 mio. kr.
Der var altså ikke 19 mia. kr. fra registreringsafgiften, men noget i omegnen af 18,65 mia. kr. Virkeligheden er, at vi har fået 20,1 mia. kr. i statskassen i 2016, hvis skønnet nu holder.
Det er ikke 19 mia. kr. som forudsat, før vi sænkede registreringsafgiften, men nu siger man, at der kommer 20,1 mia. kr. i statskassen, altså 1 mia. kr. mere, end man gættede på, før vi sænkede registreringsafgiften.
Det er et eksempel på dynamiske effekter, der virker.
Danskerne har jo taget imod registreringsafgiftslettelsen ved at gå ud og købe nogle større og mere sikre biler.
De køber ikke mere så mange Ups, som de gjorde tidligere.
De køber flere familiebiler med plads til hele familien og også en barnevogn, og det er det, der er resultatet.
Så er min tid udløbet.
Jeg vil bare sige, at vi forventer gode forhandlinger.
Vi synes godt om de meldinger, der er kommet her i dag fra talerstolen fra Dansk Folkeparti, og de meldinger, der er kommet fra Venstre, og vi forventer også gode meldinger fra Konservative.
Vi tror, at det vil gå godt, og vi er meget optimistiske.