runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen J. Klint (S), 2018-01-12:
Jeg vil gerne fortsætte med det meget faktuelle spørgsmål, som fru Astrid Krag stillede: Når mennesker er her på midlertidigt ophold og er i arbejde, og når man så ønsker det forlænget ved eventuelt at sænke beløbsgrænsen, hvor mange gange kan det så ske?
Marcus Knuth (V), 2018-01-12:
Jeg synes, det er meget klart fra medierne, at vi har virksomheder, som er afhængige af udenlandsk arbejdskraft, inklusive udenlandsk arbejdskraft, som ikke nødvendigvis kommer fra EU, og her er vi nødt til at have en fleksibilitet, hvor vi siger: Vi skal have antallet af asylansøgere så lavt som muligt.
Flygtninge skal arbejde, mens de er i Danmark og bidrage, således at når de kommer tilbage til deres hjemland, kan de genopbygge det.
Men samtidig skal vi også have plads til, at danske virksomheder kan tiltrække udenlandsk arbejdskraft, ikke med det formål, at de skal blive her resten af livet, men at de kan bidrage til den danske virksomhed, så længe deres arbejdskontrakt løber.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-01-12:
Det betyder jo f.eks., at dagarbejde på et slagteri er noget, som ville gøre, at en udlænding kunne komme over den nye beløbsgrænse, som man gerne vil have i Venstre.
Mener man i Venstre virkelig, at der ikke er ufaglært arbejdskraft i Danmark, som i stedet for kunne tage det arbejde, og at vi derfor har et behov for at kunne tiltrække ufaglært arbejdskraft til den her slags fag fra udlandet, og at behovet er så stort, at vi bliver nødt til at sænke beløbsgrænsen for at kunne tiltrække udlændinge til f.eks. det her fag?
Det er jo en spændende diskussion omkring det her med beløbsordningen.
Mener ordføreren virkelig, at det er den type jobs, som vi absolut ikke kan finde nogen danskere til at udfylde, og at vi derfor har et behov for endda at sænke beløbsordningen, sådan at dagarbejde på slagterier også er noget, som man skal importere arbejdskraft til?
Det er der åbenbart i ordførerens optik ikke et dansk aftagermarked til, og det kan vi ikke finde en dansker der kunne klare.
Vi har jo værdidebat her i dag.
Hvilken værdi ligger der bag det fra Venstres side?
Marcus Knuth (V), 2018-01-12:
Man skal forstå det på den måde, at det, hvis man kommer hertil med en arbejdstilladelse, jo ikke er det samme som en permanent opholdstilladelse.
Hvis man derfor f.eks. kommer hertil som 25-årig fra USA – nu kommer jeg med et eksempel – og man allerede er uddannet, så har det danske samfund ikke skullet betale for hele uddannelsen og for det hele med hensyn til børneinstitutionen osv.
Så bidrager man til det danske samfund i nogle år, og hvis man så rejser hjem igen, skal det danske samfund heller ikke betale for pension.
Det er en kæmpe gevinst for det danske samfund.
Kaare Dybvad (S), 2018-01-12:
Jeg skal beklage, hvis ordføreren ikke kan adskille det at få kvalificeret arbejdskraft på den måde, at man sørger for, at alle unge mennesker får en uddannelse, og at nogle af dem, der er på arbejdsmarkedet, får en uddannelse, fra at åbne op for at sige, at man – som Torsten Schack Pedersen i hvert fald er blevet udlagt – bare skal have et arbejde, og at man, som finansministeren er blevet udlagt, skal sænke den beløbsgrænse, der ligger nu, med 100.000 kr.
De to ting er meget forskellige, og jeg vil da anbefale ordføreren at gå tilbage og se på den diskussion, der var i slutningen af 1960'erne om præcis det samme spørgsmål som det her, hvor man jo netop åbnede grænsen for arbejdskraft, og hvor man bagefter fandt ud af, at der, når jobbene så ikke længere var der, og når man fik en økonomisk krise, kom nogle andre problemer ud af det.
Jeg havde da egentlig forstået det sådan, at det var nogle udfordringer for vores samfund integrationsmæssigt, som Venstre tog meget alvorligt, men nu kan jeg så forstå, at man, når det drejer sig om en højkonjunktur, ligesom der var det i 1967 og 1968, alligevel godt kan lade være med at tage det alvorligt.
Eller hvordan skal man forstå det?
Marcus Knuth (V), 2018-01-12:
Jeg synes jo, det er lidt ironisk, at hr. Kaare Dybvad fra Socialdemokratiet taler om en beløbsordning, som muligvis har gjort det sværere for nogle virksomheder at tiltrække arbejdskraft, samtidig med at ordførerens egen formand siger, at danske virksomheder hungrer efter kvalificeret arbejdskraft.
Hvorfor så ikke kunne tiltrække nogle fra udlandet?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Altså, vi har virksomheder, og vi er i en højkonjunktur, hvor den danske økonomi klarer sig så godt, at vi har brug for udenlandsk arbejdskraft, eller det vil i hvert fald være værdsat af nogle danske virksomheder.
Så hvorfor ikke bl.a. bruge beløbsordningen, som jo allerede ligger på et meget, meget højt niveau, og sænke den?
Der er jo en masse fail safes indopereret.
Man sikrer f.eks., at det ikke er noget, som fører til en proformaansættelse eller forventede bonusser osv.
Niveauet på beløbsordningen, også hvis vi sætter den ned, er jo altså ikke noget, som vil udkonkurrere hele det danske arbejdsmarked.
Kaare Dybvad (S), 2018-01-12:
Nu fandt jeg lige den artikel, som fru Astrid Krag omtaler, og der står jo i hvert fald, at Torsten Schack Pedersen er uenig med udlændinge- og integrationsministeren om, hvordan beløbsgrænsen skal ligge, i forhold til hvornår man kan blive og arbejde i Danmark, og det var da meget interessant at vide, hvor langt man skal ned.
Jeg har set finansministeren tale om, at man skal 100.000 kr. ned i beløbsgrænse.
Hvad er egentlig Venstres mål her?
Vi har 100.000 danskere, der står til rådighed ...
Der er 100.000 mennesker til rådighed rundtomkring i Danmark, nogle, som jo, dengang vi sidst havde højkonjunktur, kom ind i et arbejde, kom ind i arbejdsrytmen, fik noget arbejdserfaring, som senere gjorde, at de kunne blive og få et ordentligt liv og et godt arbejde.
Skulle vi ikke hellere forsøge at få dem ind end nødvendigvis at tage en masse folk fra Asien og Afrika til Danmark?
Og hvad er egentlig Venstres holdning i forhold til den her beløbsgrænse sådan mere konkret?
Marcus Knuth (V), 2018-01-12:
Nu kan jeg jo ikke tale på hr. Torsten Schack Pedersens vegne, men som jeg husker det fra indslaget, var det, han talte om, helt konkret beløbsordningen.
Vi ønsker jo netop, at beløbsordningen kan ændres, således at man nemmere kan tiltrække udenlandsk arbejdskraft, og det er jo altså det, der er tale om.
Mig bekendt blev der ikke talt om, at alle flygtninge, der har et arbejde i Danmark, skal blive.
Som jeg sagde før, er der i beløbsordningen indbygget en række tiltag, som gør, at den ikke kan blive brugt til f.eks. proformaansættelser, at man ikke bare kan sjuske lidt med tallene og så komme op på det nødvendige antal.
Jeg ved ikke, om den pågældende ansættelse kommer til at gå igennem, men jeg ved i hvert fald, at man hører nogle virksomheder sige: Vi har udlændinge, som udfører et stykke arbejde, fordi vi ikke har kunnet rekruttere dansk arbejdskraft.
Og hvis det er sådan, at man ikke kan rekruttere dansk arbejdskraft, så synes jeg, at det er fint, at man skal kunne rekruttere en udlænding.
Som jeg sagde før, og det gør det meget klart: Det, at man får muligheden for at arbejde i Danmark, er jo så ikke det samme som en permanent opholdstilladelse.
Det betyder, at den dag man ikke har arbejdet længere, er det ikke det samme, som at man bare kan blive i Danmark for resten af livet.
Astrid Krag (S), 2018-01-12:
Er det helt udelukket, at det ikke er og aldrig bliver Venstres politik?
Martin Henriksen (DF), 2018-01-12:
Jeg synes egentlig, at fru Johanne Schmidt-Nielsen sagde nogle fornuftige ting.
Det kan godt være, jeg er lidt ved siden af mig selv i dag, når jeg siger sådan noget, men der var faktisk noget med, at man skulle passe på nogle af de kvinder, som har behov for nogle ekstra pladser, sikrede pladser, udslusningsboliger osv., og det synes vi sådan set er ganske fornuftigt fra Dansk Folkepartis side, men de skal nok så ikke lige ligge hos Exitcirklen.
Det var egentlig noget andet, jeg ville spørge om.
Det var den her diskussion om religiøse særhensyn i skoler, hvor der bliver taget mange hensyn til herboende muslimer.
Der er der jo en risiko for – jeg har i hvert fald hørt det fra flere forskellige sider, og sådan har jeg det også selv en gang imellem – at man som dansker kan føle sig fremmedgjort i eget land på grund af den tilstrømning, der har været, og på grund af at der mange steder i institutioner og skoler osv. bliver taget nogle hensyn til børn og personer med muslimsk baggrund.
Mener Enhedslisten, at det er sundt for integrationsprocessen, at der er danskere, som simpelt hen føler sig fremmedgjort i eget land på grund af de særhensyn, som bliver taget?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2018-01-12:
Tak skal du have.
Jeg vil starte med at sige til hr. Martin Henriksen, som synes, det er lidt ubehageligt, at der var noget af det, jeg sagde, som hr. Martin Henriksen faktisk ikke var helt uenig i, at jeg jo også lige har brugt noget af min taletid på at rose statsministeren.
Så det kan være, at det kan være et tema i dag.
Jeg ville faktisk også gerne have rost hr. Mattias Tesfaye for nogle af de vigtige pointer, jeg synes hr. Mattias Tesfaye havde i sin tale.
Men til det med særhensyn vil jeg sige, at selvfølgelig synes jeg, det er et problem, hvis der er unge mennesker eller børn, som føler, at de f.eks. ikke kan være på en skole.
Jeg synes faktisk, at hr. Mattias Tesfaye redegjorde meget fint for det på talerstolen, nemlig at det er så fint at tage hensyn til, at der findes vegetarer, at der findes veganere, at der findes mennesker, som ikke spiser svinekød, og der findes allergikere, og hvad ved jeg, og derfor er der ingen grund til at tvinge svinekødsfrikadeller ned i halsen på folk, for hvad søren skulle formålet dog være med det?
Jeg må sige, at jeg har svært ved at se, at den slags særhensyn skulle være et problem.
Men hvis der findes unge eller børn, som føler, at de ikke kan være på skolen, fordi de er etnisk danske, så er det da et problem, og derfor er det også helt afgørende, at vi får meget mere spredte boligområder og en meget mere blandet skolesammensætning.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-01-12:
Bare for at lægge kortene på bordet, så er jeg selvfølgelig interesseret i, hvilken udlændingepolitik vi kan forvente, hvis det uheldige for Danmark skulle ske, at vi fik en rød regering og et rødt flertal en anden gang.
Der har vi jo lige hørt Socialdemokraterne sige, at de vil føre en meget stram udlændingepolitik.
Jeg er selvfølgelig interesseret i, hvad det parlamentariske grundlag siger, hvad Enhedslisten siger.
Og der forstår jeg så Enhedslisten på den måde, at Enhedslisten fortsat vil arbejde for, at flere flygtningefamilier kan blive forenet i Danmark, hvilket eksempelvis betyder et højere antal af flygtninge til Danmark.
Er det korrekt forstået?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2018-01-12:
Jeg mener bestemt, at det var en fornuftig retning, der blev trukket i på udlændingeområdet.
Det tror jeg da også er åbenlyst for enhver.
Jeg er meget uenig med fru Inger Støjberg, jeg er meget uenig med regeringen, og jeg er meget uenig med Dansk Folkeparti i den udlændingepolitik, der føres.
F.eks. har den nuværende regering jo desværre igen med Socialdemokraternes tilslutning besluttet, at flygtninge, som kommer til Danmark, eller nogle af dem, nemlig dem, der får det, der hedder midlertidig beskyttelsesstatus, skal vente 3 år på, at deres børn og deres ægtefælle kan komme i sikkerhed gennem familiesammenføring.
Jeg er dybt uenig i den beslutning.
Jeg synes, vi skal gøre, hvad vi kan for at forene familier, som er blevet splittet på grund af krig, og ikke det modsatte.
De skal tværtimod gå ud og tage ufaglært arbejde.
Det synes jeg er så tåbeligt, hvis man gerne vil god integration.
Så hvis dit spørgsmål er: Er jeg enig med regeringen og Dansk Folkeparti i deres udlændingepolitik, så kommer svaret næppe bag på nogen: Nej.
Eller jo, jeg er uenig.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-01-12:
Nu hørte vi før Socialdemokraterne sige, at de fortrød mange af de lempelser, som de havde lavet under sidste regeringsperiode, hvor Radikale Venstre opgjorde, at der havde været 45 lempelser.
Jeg antager næsten, at Enhedslisten har været med til at lave dem.
Det vil jeg sådan set tro uden at have tjekket op på alle 45.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2018-01-12:
Jeg tror, der på et tidspunkt var en beregning fra Kommissionen, som gik på, at hvis man fordelte de flygtninge, som kommer til Europa, sådan nogenlunde fair mellem landene med udgangspunkt i landenes størrelse og hvor mange flygtninge der var kommet i forvejen og hvor mange ressourcer landene har osv., så lå Danmark faktisk ud fra den betragtning rimeligt, altså med det antal spontane asylansøgere, Danmark har modtaget.
Og for mig er der ingen tvivl om, at det i den grad ville være værd at stræbe efter, at vi blev bedre til at løfte opgaven.
Jeg synes f.eks., det er katastrofalt, at Danmark – desværre med Socialdemokraternes tilslutning – har besluttet ikke længere at tage imod kvoteflygtninge.
Vi har siden 1979 taget omkring 500 kvoteflygtninge om året, og jeg synes, det er så trist, at vi har meldt os ud af den ordning.
For mig at se kunne man godt hæve det antal til f.eks. 1.000, ligesom en lang række andre lande har gjort i forbindelse med den her flygtningekrise, verden står i.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-01-12:
Jeg prøver ikke at falde i klassikeren.
Jeg spurgte faktisk ikke om antallet.
Jeg spurgte, om fru Johanne Schmidt-Nielsen mener, at vi sådan set tager vores ansvar i Danmark.
Altså, mener Enhedslisten, at vi tager for mange, eller passer det i forhold til vores størrelse og vores lands ressourcer?
Skal vi tage flere, eller ligger det nogenlunde acceptabelt?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2018-01-12:
Jeg ved ikke, hvorfor ordføreren taler om permanent opholdstilladelse.
Men i forhold til syriske flygtninge havde vi på et tidspunkt i Danmark – fordi vi følger FN's flygningekonvention, heldigvis for det, og mig bekendt er Dansk Folkeparti det eneste parti, der ikke mener vi skal gøre det – en anerkendelsesprocent for syriske flygtninge på næsten 100 pct.
Og det vil sige, at vi i Danmark ligesom i de fleste andre lande sagde, at hvis du kommer fra Syrien som flygtning, så er vilkårene i det land så farlige, at vi giver dig asyl.
Og det synes jeg da er fornuftigt.
Ordføreren spørger så til – og det er en klassiker – om antallet betyder noget, og hvad antallet skal være.
Til den første del, altså om antallet betyder noget, vil jeg sige, at antallet selvfølgelig betyder noget.
Integrationsopgaven er ikke bare noget med at knipse med fingrene, og så er den løst.
Den kan være svær, ikke mindst hvis man kommer fra en meget anderledes kultur end den danske, og hvis man kommer med mange traumer i bagagen.
Der var også en anden del af spørgsmålet, men det kan jeg jo vende tilbage til.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-01-12:
Jeg vil spørge fru Johanne Schmidt-Nielsen om noget.
Hun har jo tidligere udtalt, at det var en god idé, at Danmark gav asyl til alle syriske flygtninge, ligesom man gjorde i Sverige, dengang Helle Thorning-Schmidt var statsminister.
Hvad mener Enhedslisten om antallet af flygtninge i Danmark?
Tager vi for mange, eller skulle vi tage lidt flere?
Er det tilpas?
Og mener ordføreren stadig, at alle syriske flygtninge skal have permanent opholdstilladelse ligesom i Sverige?
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-01-12:
Det var sådan set ikke det, jeg spurgte om, men det er da dejligt, at der er mange, der kommer til ordføreren.
Jeg kan sige, at i de mange år jeg boede i en indvandrerghetto i Danmark, havde jeg ikke ligefrem indtrykket af, at der var særlig mange, der gik ud og flagede med dannebrog.
Det var ikke sådan, det foregik de steder, hvor rigtig mange indvandrere boede.
Det, jeg spurgte om, var: Giver det ikke stof til eftertanke, at der er borgere her i landet, som er født og opvokset i landet, men ikke vil vedkende sig at være fra Danmark, men siger, at de kommer fra et land, som de givetvis aldrig nogen sinde har sat fod i?
Giver det ikke stof til eftertanke, i forhold til at der er en stor befolkningsgruppe her i landet, som ikke ønsker at vedkende sig det land, de bor i?
Er det ikke et problem?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2018-01-12:
Nu missede jeg desværre X Factor i fredags, men jeg kan selvfølgelig gå ind og se det på nettet, så jeg er klar til i aften.
Jeg må sige, at jeg jo faktisk ofte møder det modsatte, nemlig unge mennesker, som er født i Danmark, og som er sådan lidt mørke i huden, og som har forældre, der kommer fra et andet land, som siger: Åh, det er så trættende altid at blive spurgt om, hvor jeg kommer fra.
Så siger de, at de kommer fra Vejle.
Nej, nej, hvor kommer du rigtigt fra?
Så det vil sige, at det nu klart er min oplevelse, at det er ganske svært ligesom at blive genkendt som dansker, hvis man ikke ligner sådan en som mig.
Det mener jeg er et stort problem, altså, det der med, at der er så mange unge mennesker, som altså er født her og har deres liv her, og som folketingsmedlemmet ganske rigtigt siger måske aldrig nogen sinde har været uden for Danmarks grænser, men alligevel hele tiden bliver mistænkeliggjort.
Er du nu rigtig dansk? bliver der spurgt.
Samtidig vil jeg sige, at jeg jo intet problem ser i, at man føler sig både dansk og svensk eller både dansk og pakistansk, og er også derfor vældig, vældig glad for, at vi heldigvis har vedtaget en lovgivning, der sikrer, at man kan have dobbelt statsborgerskab.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-01-12:
Tak for det.
Ordføreren indledte sin tale med en fin historie om en henvendelse, som ordføreren havde fået fra en, der følte sig som dansker.
Det er jo desværre bare ikke sådan, det forholder sig for alle, der er kommet hertil, eller som endda er født her.
Hvis man nu sidste fredag ligesom så mange andre danskere sad og så X Factor, blev man præsenteret for en ung kvinde, som træder ind foran dommerne og bliver spurgt: Hvor kommer du så fra?
Efterfølgende siger hun så, at hun jo godt nok er født og opvokset i Danmark, men hun kommer altså fra Libanon.
Giver det ikke stof til eftertanke hos ordføreren, at der er nogle, der simpelt hen er født og opvokset her i landet og stadig væk ikke mener at komme fra Danmark?
De mener stadig væk, at de tilhører et andet folkeslag, selv om de aldrig nogen sinde måske har været uden for landet og det mest sydlige, de har været, måske har været Lalandia på Lolland.
Altså, giver det ikke stof til eftertanke, at der er nogle her i landet, som har så travlt med at frasige sig det danske samfund, at selv om de er født og opvokset her i landet, ønsker de ikke at vedkende sig at være fra Danmark?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2018-01-12:
Jeg skal på vegne af Enhedslisten, Alternativet, Det Radikale Venstre og SF fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at der skal føres en udlændingepolitik, så integrationsopgaven kan håndteres og der ikke opstår parallelsamfund.
Alle borgere i Danmark skal respektere frihedsrettigheder, ligestilling mellem kønnene og demokratiske principper, som er nedfældet i lov.
Folketinget konstaterer endvidere, at regeringen og Folketinget skal arbejde for at oprette fællesskaber, der underbygger demokratiske værdier som alternativ til de antidemokratiske og ekstremistiske miljøer, der forsøger at undergrave demokratiet.«
Hvis man står i en situation, hvor der ikke er plads til dansk kultur – det er i øvrigt et meget bredt og stort og vidt begreb, men ikke desto mindre – ja, så er der da et problem.
Men det, at man i en børnehave eller i en vuggestue eller i en folkeskole siger, at der også bliver serveret mad, hvor der ikke er svinekød i, kan jeg bestemt ikke se noget problem i.
Det må jeg sige.
Jeg kan heller ikke se noget problem i, at man kan gå ned i Snapstinget her, og så kan man vælge at spise salat og lade være med at tage flæskestegen, hvis man er vegetar.
Jeg synes i virkeligheden, at debatten om integration er alt for vigtig til, at vi skal reducere den til, at det handler om at proppe frikadeller ned i halsen på folk.
Lad os dog diskutere noget af det, der er vigtigt i stedet.
Martin Henriksen (DF), 2018-01-12:
[Lydudfald]
... spreder folk ud, og sådan er strategien, og man ikke samtidig gør op med de særhensyn, som bliver taget rundtomkring i institutionerne, risikerer man jo bare at sprede problemerne.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Johanne Schmidt-Nielsen, om Enhedslisten anerkender, at der er danskere i det her samfund, som føler sig fremmedgjort i deres eget land, som føler, det er ubehageligt, når de sender deres børn i institutioner eller på skoler, hvor der bliver taget for mange hensyn til folk, som kommer fra andre kulturer.
Og hvis fru Johanne Schmidt-Nielsen anerkender det, er det så ikke, jeg var lige ved at sige, en af de største udfordringer, vi har i forhold til at kunne få integrationen til at fungere med de mennesker, som nu skal være og ikke skal sendes tilbage til deres hjemland, at der er danskere, som føler sig fremmedgjort i eget land?
Det må da give en enorm frustration.
Anerkender Enhedslisten det?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2018-01-12:
Det er svært for mig at diskutere en ung kvinde i X Factor, som jeg ikke har set, men hvis det, ordføreren vil vide, er, om det er et problem, hvis unge mennesker, som er født i Danmark og bor her, har hele deres liv her, alligevel ikke føler sig danske.
Jo, så synes jeg, at det er et stort problem, og sådan tror jeg bestemt at der er unge som oplever det.
Pernille Bendixen (DF), 2018-01-12:
Tak for det.
Jeg synes, at hr. Marcus Knuth slipper en lille smule let om det ved at sige, at nu vil man ikke ned i enkeltpunkter – det kan der selvfølgelig være gode grunde til – men netop debatten om halalkød er faktisk ret essentiel og er ikke bare et enkelt punkt.
Det er jo sådan set et symbol på noget, der bliver indført hen over hovedet på danskerne.
Eksempelvis er retten til at kunne fravælge halalmad i køledisken der ikke, for du kan ikke se, om maden er halal, og der kunne en mærkningsordning jo være en mulig løsning.
Den anden ting er, at Venstre før har afvist at ville være med ti f.eks.l at lovgive om kønsopdelt svømning.
Det er jo også et religiøst særhensyn at tage.
Så det er jo ret essentielt, at vi ligesom tager hul på det næste kapitel i stedet for at tørre den af på det kommunale selvstyre, hver gang vi har debatten, hvilket jeg synes at Venstre gør.
Kunne Venstre ikke være villig til at gå et skridt videre nu og få lavet noget lovgivning på det?
Marcus Knuth (V), 2018-01-12:
Først og fremmest er jeg glad for, at ordføreren nævnte vores kommende maskeringsforbud.
Vi kan også nævne forbuddet mod utryghedsskabende tiggeri.
Den siddende regering er gået meget, meget langt for netop at bruge lovgivningen for at imødegå nogle af de bekymringer, vi har.
Så der tror jeg sådan set vi er enige om retningen.
I forhold til udenlandsk arbejdskraft vil jeg sige, at jo, selvfølgelig er EU det primære, man kan sige marked for danske virksomheder, som har brug for udenlandsk arbejdskraft, men vi handler altså også, som jeg nævnte tidligere, med Asien, med USA, med Japan og med Australien.
Så der er jo altså lande, hvor det vil give mening for en dansk virksomhed at kunne ansætte en fra, når det kommer til at styrke samhandelen uden for EU.
Martin Henriksen (DF), 2018-01-12:
Tak for det.
Jeg vil da opfordre Venstre til at overveje, om ikke der er mulighed for, og om ikke det giver mening, at man også i højere grad benytter lovgivning til at sige, at der er nogle ting, som er uacceptable – man mener ikke, man skal rende rundt og tage forskellige særhensyn.
For det er ikke nok, at man bare bliver ved med tale om det, man skal også på et tidspunkt turde benytte sig af lovgivning.
Og det er jo det, som regeringen har tilkendegivet, man gerne vil i forhold til hele diskussionen om burka og niqab, altså maskeringsforbuddet.
Der bruger man jo lovgivning til at sige klart og tydeligt: Her er der simpelt hen noget, som vi mener er uacceptabelt.
Så det vil jeg opfordre til man overvejer om ikke man kan gøre på andre områder.
Så vil jeg også godt spørge ind til det her med udenlandsk arbejdskraft, hvor det er Venstres opfattelse, at det skal være endnu nemmere at hente udenlandsk arbejdskraft til Danmark.
Tror ordføreren ikke, at det er tilstrækkeligt?