runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Jørgensen (SF), 2026-01-22:
Tak skal du have, formand.
Jeg skal starte med at hilse fra hr. Karsten Hønge, som desværre ikke kunne være her i dag, og derfor står jeg her.
Jeg var også i Grønland i sommers, hvor vi bl.a. også besøgte politiet, og de gjorde det meget tydeligt, at det her var et problem med narkotika, som de var nødt til at kunne håndtere på en eller anden måde, og derfor rakte de ud til os her i Folketinget.
SF støtter beslutningsforslag B 52, men jeg skal være klar og tydelig: Regulering af færdselsforhold i Grønland er først og fremmest et grønlandsk anliggende.
Det er ikke vores opgave at detailstyre eller definere løsningerne.
Når SF bakker op om forslaget, er det, fordi der peges på et konkret hul i den gældende lovgivning.
I dag mangler der klare regler for narkotikakørsel, og Grønlands Politi mangler de nødvendige redskaber til at håndhæve området på en retssikker måde.
Forslaget handler ikke om at indføre danske standarder, men om at skabe mulighed for klare og tydelige regler fastsat med respekt for grønlandske forhold.
Det gælder også grænseværdier, hjemmel til prøvetagninger og adgang til teknisk udstyr.
Mads Fuglede (DD), 2026-01-22:
Tak for ordet.
Jeg står her der i dag som standin for Kenneth Fredslund Petersen på vegne af Danmarksdemokraterne.
Beslutningsforslaget handler om at kriminalisere narkotikakørsel i Grønland.
Det skal ske gennem klare regler i færdselsloven, faste grænseværdier for euforiserende stoffer, mulighed for spytprøve ved mistanke og anskaffelse af narkometre og de nødvendige redskaber til politiet.
Formålet er at forhindre mennesker i at køre i påvirket tilstand, hvor de bringer både sig selv og andre i fare.
Det er sund fornuft, og det er også derfor, vi grundlæggende ser meget positivt på forslaget.
Vi er med på, at der kan være et dilemma omkring, hvad rækkefølgen er i de her ting, men vi bakker varmt op om transportministerens måde at håndtere det på ved at række ud til sine kollegaer i det grønlandske og få det løst derfra.
Det er jo rart at se, at vi også har så fornuftige ministre at arbejde med i regeringen, at man gør ting, der er til gavn for rigsfællesskabet.
Lad det være ordene herfra.
Louise Elholm (V), 2026-01-22:
Tak for ordet, og tak til fru Aaja Chemnitz for at rejse den her sag.
Det er utrolig vigtigt, at vi har fokus på, hvad der rører sig, og hvor det er, vi har vores udfordringer i forhold til at sikre en ordentlig lovgivning også i Grønland.
Det vil jeg gerne takke fru Aaja Chemnitz for at rejse for os.
Vi havde også på vores grønlandsudvalgsmøde i sidste uge besøg af Grønlands Politi.
Jeg formoder, at det også var initieret af vores formand for Grønlandsudvalget, fru Aaja Chemnitz.
Grønlands Politi kunne fortælle os, at mængden af narkotika i Grønland desværre er stigende, og derfor er risikoen for at møde nogen, der har lavet narkotikakørsel, større.
Men Grønlands Politi har ikke muligheden for rigtig at kunne forfølge det, for de har ikke måleinstrumenterne til at kunne måle det.
Så det synes jeg er rigtig, rigtig positivt.
Og jeg synes jo, det er vigtigt, at vi hjælper Grønland og politiet i Grønland med at kunne opretholde ro og orden og sikre, at tingene fungerer ordentligt.
Det er jo en anden vej, end vi plejer at gå, for det plejer jo at være Grønlands regering, der kommer med forslag, som de beder om bliver rejst i Folketinget.
Men jeg ved, at fru Aaja Chemnitz har gjort et stort stykke arbejde med at have kommunikation med den grønlandske regering for at sikre, at de er med på båden her, og at der derfor er opbakning.
Derfor glæder det mig rigtig meget, at transportministeren har modtaget en henvendelse fra den grønlandske justitsminister, naalakkersuisoq, hvor der også er et ønske om det her.
Det gør jo, at vi kan arbejde videre med den her sag.
Det synes jeg er rigtig godt.
Det tjener til fru Aaja Chemnitz' ære, at vi er kommet så langt med det.
Jeg synes også, det er rigtig positivt, at transportministeren har taget det konstruktivt op og har sikret, at der også er en kommunikation omkring det.
Så tusind tak, fordi vi har fundet en løsning på en problemstilling, som jeg tror at vi alle sammen synes det er åbenlyst at vi gerne vil have løst.
Vi sikrer os, at det foregår i et godt samarbejde.
Det er i hvert fald det vigtigste for mig, at vi også har et godt samarbejde inden for rigsfællesskabet.
Så på den baggrund kan Venstre også støtte forslaget.
Flemming Møller Mortensen (S), 2026-01-22:
Tak for det, formand.
Mange tak til fru Aaja Chemnitz fra IA, men også tak til transportministeren for det, der allerede er sagt her i salen i dag.
Jeg skal med det samme sige, at vi fra Socialdemokratiets side naturligvis støtter det her beslutningsforslag, og jeg skal sige, at det gør Liberal Alliance også.
Jeg er rigtig glad for, at vi står her med et beslutningsforslag, som har haft sin drøftelse, som har haft sit politiske liv i Grønland og nu også får det her i Danmark.
Jeg synes, at det her kunne være et eksempel på den fremdrift, vi ønsker der skal være inden for hele rigsfællesskabet i forhold til de rigsanliggender, vi nu har, at vi bliver rigtig gode til at have en tæt dialog som i det her tilfælde med transportministeren i Danmark og transportministeren i Grønland, at vi får drøftet, hvad det er for ting, vi gerne vil have på dagsordenen, og i hvilken takt, i hvilken rytme og i hvilken rækkefølge man gerne vil have det, fordi vi jo alle ved, at rigsfællesskabet skal være et sted, hvor vi er innovative, hvor vi i høj grad lytter til hinanden, og hvor vi ikke laver barrierer, fordi vi godt ved, at der i administration og i politik kan blive mange barrierer, men lad det her være et rigtig godt eksempel på, hvor smidigt det også kan være, og hvor hurtigt man kan rykke på noget, når noget er på dagsordenen eller ønskes på dagsordenen.
Jeg ønsker ikke at give selve indholdet mange kommentarer, fordi både fru Aaja Chemnitz og transportministeren har sagt, hvad indholdet skal være, og det nu kommer til at bero på en grundig dialog mellem Grønland og Danmark på ministerielt niveau, på departementsniveau, sådan at man kan få snittet tingene til.
Men lad det alligevel være sagt, at vi jo godt ved, at trafiksikkerhed er utrolig vigtigt, også fordi vi ved, at der er ofre i den anden ende, hvis regelsættene ikke er i orden.
Derfor er det et spørgsmål om at få kigget på det, så man får handlet proaktivt, og jeg synes, det var et rigtig fint møde, vi havde i Grønlandsudvalg for nylig, hvor Grønlands Politi også fremlagde deres syn på sagen i forhold til narkotikakørsel i Grønland.
Det er et spørgsmål om, at ting fluktuerer.
En ting, jeg tænker, er, at når man nu skal lave analyser af spytprøver, ved vi jo godt, at afstanden mellem Grønland og Danmark er blevet kortere, jævnfør væsentlig hurtigere flyvninger og andet, men jeg synes alligevel, det er væsentligt her, om man ikke også kan arbejde frem mod, at de teknologier, der skal være til at analysere, også kan være hjemmehørende i Grønland.
Det tror jeg bare vil gøre alt meget mere smidigt, men man må jo ud fra en økonomisk ramme se på, hvad der er muligt, og hvad sundhedsvæsenet deroppe vil kunne være behjælpeligt med, ligesom Rigshospitalet er det for nuværende.
Jeg er glad for at kunne støtte det her beslutningsforslag.
Jeg ønsker fremdriften held og lykke, sådan at man kan nå frem til hurtige resultater på det her område i Grønland.
Steffen W. Frølund (LA), 2026-01-22:
Alle energiformer og også metaforisk ild har en bagside af medaljen.
Når vi brænder ting af, som vi har gjort i dansk energipolitik og altså stadig væk gør i dansk energipolitik, så er der faktisk udledninger fra det.
CO 2 -udledninger er én konkret ting, men det er også partikelforurening og alt muligt andet.
En af de ting, som vi i Danmark i 40 år har brugt store mængder af, er kul, og kul er sådan noget, der rent faktisk har slået mennesker ihjel, mange tusinde mennesker ihjel, når man gør det op.
Det har uranaffald overhovedet ikke – det er snarere tværtimod en af de eneste energiformer, der har fuldstændig styr på sit affald og overhovedet ikke har nogen dødsfald forbundet med affald igennem al sin tid.
Så statistikken er enig.
Det er ikke et problem at håndtere teknisk.
Det er rigtigt, at der er en stor politisk debat om det, fordi der er stor berøringsangst, fordi der bl.a. bliver ved med at blive fremhævet med myter om, at det skulle være særdeles farligt og besværligt.
Det er det ikke.
Det er nemt, og det er teknologisk ladsiggørligt at håndtere – og det bliver gjort i dag.
Karin Liltorp (ALT), 2026-01-22:
Tak for talen.
Og igen tak for at fremsætte forslaget.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre ordførerens mening om noget.
Nu brugte ordføreren metaforen med ild, altså at vi tager alle fordelene i brug, men nu er der bare det, at affaldet, efter at man har lavet et lille bål, ikke er lige så skadeligt som radioaktivt affald.
Jeg vil bare høre, om ordføreren er enig i, at der stadig væk er en nød, der skal knækkes der, i forhold til hvordan vi håndterer affaldet fra de her atomkraftværker, hvis de skulle komme i brug i Danmark.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-01-22:
Tak for det.
Enhedslisten er fuldstændig imod det her forslag.
Hvis man gerne vil have inspiration til, hvad man burde mene, kan man jo lytte til, hvad Klimarådet siger, nemlig at vi kan have et energisystem i Danmark uden atomkraft.
Længere er den ikke, og det har vi så diskuteret flere gange her i salen, og det gør vi så også i dag.
Så vil jeg gøre opmærksom på, at det her forslag, der behandles her, jo sådan set er et forslag om at tillade atomkraft i Danmark.
Det er altså ikke et spørgsmål om nogle små atomkraftanlæg, som er under udvikling.
Det er sådan set en generel ophævelse af forbuddet.
Hvad koster det her forslag at gennemføre?
Det ved vi ikke, for det står ikke i forslaget, og vi fik det heller ikke at vide af klima- og energiministeren.
Jeg synes, at der er ting i vores energisystem, som skal opprioriteres, og det er bl.a. elektrificeringen.
Vi skal satse meget mere på energibesparelser, og så er det jo spændende, at batteriteknologi og andet lagringsteknologi bliver udviklet hele tiden.
Hvis nu man vedtog det her forslag, kunne vi så få atomkraft om 20 år i Danmark?
Det kunne vi måske.
Hvis det skulle ligge på Amager, ville det måske tage 5 år mere.
Det her er jo et eller andet, som ikke lige kan indføres i morgen, og det vil sige, at man godt have en debat om det her, og det har vi vel haft 3-4 gange inden for de sidste 2 år.
Der er så nogle, der siger, at vi ikke må spørge til, hvor affaldet skal være, men det er jo meget relevant, når Sverige og Finland ikke må importere affald.
Hvor er det så, dansk atomaffald skal ligge?
Er det ved Risø?
Det er jo et midlertidigt lager, hvor man ikke har kunnet finde ud af at komme frem til et eller andet sted, hvor det der lettere radioaktive affald kunne lagres permanent.
Hvor er det så lige, at forslagstillerne forestiller sig, at vi skal have vores affaldslager i Danmark?
Der er så mange ubekendte i det her, og jeg kan slet ikke se, hvorfor man skal bruge så meget krudt på at forholde sig til en eller anden teknologi, som ser ud til at være alt for dyr og alt for langsom i forhold til klimakrisen, så Enhedslisten kan ikke støtte det her beslutningsforslag.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-22:
Nej, det anerkender ordføreren overhovedet ikke.
Hvis det var så ringe en teknologi og der var så store udfordringer med affaldet, at det næsten ikke var til at overskue, så var det nok ikke en af de her teknologier, som EU pegede på som noget af det mest grønne, som vi bør basere vores grønne omstilling på.
Og så var det nok heller ikke derfor, at Sverige var i gang med en lynudbygning af kernekraft.
Så nej, det anerkender den her ordfører
overhovedet ikke
Karin Liltorp (ALT), 2026-01-22:
Så ordføreren anerkender ikke, at der stadig væk er et problem med atomaffald?
Altså, det kunne jeg nok godt tænke mig at få uddybet, for det tror jeg de fleste rundtom i verden vil være dybt uenige i.
Med de nye atomkraftværker – dem, man kigger på i Danmark – bliver problemet mindre, men med de nuværende typer er der kæmpestore problemer, fordi man ikke ved, hvor man skal placere affaldet.
Og det er jo derfor, at man bare med Risø har haft problemer i utallige år.
Men det anerkender ordføreren ikke?
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-22:
Nej, det anerkender ordføreren overhovedet ikke.
Karin Liltorp (ALT), 2026-01-22:
Vi bruger ellers bestemt ikke at modsætte os ny teknologi, eller at vi får viden i omløb; det bakker vi fuldt op om.
Men jeg kan ikke lade være med at kommentere på, at ordføreren sagde, at det her med affald er gammel viden, og at det kun er, fordi der mangler vilje.
Der vil jeg bare høre, om ordføreren ikke anerkender, at vi faktisk ikke har fået løst det problem endnu, altså at man stadig væk i de lande, der har haft atomkraft i mange år, kæmper med at finde den rigtige løsning, og at vi risikerer, at fremtidige generationer står tilbage med problemet.
Så det var bare et ønske om et par kommentarer fra ordføreren om den problemstilling.
Henrik Frandsen (M), 2026-01-22:
Jeg mener også, at atomkraft er en lovende teknologi, som i de senere år har udviklet sig meget.
Men jeg mener nu også, at man, når man træffer den beslutning om at ophæve forbuddet, som man kalder det, men som jo kun er et forbud i forhold til enkelte ting, skal have det rigtige beslutningsgrundlag.
Det er jo sådan set også det, som vi nu har igangsat et arbejde med at få, ved at man igangsætter den analyse, og når den så er færdig, har vi et beslutningsgrundlag, der afgør, om det er den vej, vi skal gå, eller det ikke er det.
For jeg er jo også nødt til at sige, at det ikke bare handler om at ophæve forbuddet, som vi kalder det, og at tingene med a-kraft så kører.
For så skal der jo laves en hel masse, et kæmpe setup, omkring myndighedsbehandling, og der skal laves et kæmpe arbejde om, hvad der skal til osv., og det er altså meget udgiftsdrivende.
Det er derfor, jeg synes, det er vigtigt at have det rigtige beslutningsgrundlag.
Steffen W. Frølund (LA), 2026-01-22:
Tak til ordføreren for indlægget.
Jeg kan forstå på ordføreren, at det er vigtigt, at man gør tingene i en særlig rækkefølge, der handler om, at der først er en analyse, og at vi så derefter kan forholde sig til, om der skal fjernes et eventuelt forbud.
Det er jo sådan set den politik, der bliver lagt frem.
Men i april måned sidste år udtalte ordføreren sig på sit partis vegne, og jeg tror nok, jeg citerer det korrekt, når jeg siger det sådan: Vi er villige til at ophæve forbuddet mod kernekraft.
Og hvis det ikke var sådan, må ordføreren rette mig.
Noget er der jo så sket sidenhen, altså man synes, at der nu skal være en model til at analysere det, før man kan fjerne et forbud.
Men i april måned sidste år syntes man faktisk, at man var klar til at fjerne forbuddet, uagtet om der var en analyse eller ej.
Så vil ordføreren ikke fortælle mig, hvad der er sket i den mellemliggende periode?
Henrik Frandsen (M), 2026-01-22:
Nej, jeg synes faktisk, det er et udtryk for ansvarlighed.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi gør tingene i den rigtige rækkefølge.
Nu bliver der igangsat en undersøgelse, hvor man får belyst alle aspekter i det at indføre kernekraft.
Det er jo ikke forbudt i dag at forske i kernekraft; det er ikke forbudt i dag at arbejde med det.
Det må bare ikke nettilsluttes, og så er der nogle myndighedsting, der skal være på plads.
Jeg synes, at det er ganske almindelig sund fornuft at gøre tingene i den rigtige rækkefølge og have et ordentligt beslutningsgrundlag, når vi måske på et tidspunkt beslutter at arbejde videre med kernekraft som en mulighed.
Nick Zimmermann (DF), 2026-01-22:
Tak for det.
Dansk Folkeparti har stadig væk den samme politiske holdning, som vi har haft under de andre debatter, så vi bakker helhjertet op om det her forslag.
Så vi bakker helhjertet op om det her og forslag og synes, det er fint at tage debatten en runde mere.
Vi kommer i hvert fald til at bakke det op hundrede procent.
Samira Nawa (RV), 2026-01-22:
Mange tak.
Sidst vi havde en debat om atomkraft, blev vi bredt set enige om at igangsætte en undersøgelse af potentialer og risici og ikke mindst også af omkostningerne ved at introducere atomkraft i form af de her små modulære reaktorer i Danmark.
Den undersøgelse ser vi Radikale Venstre frem til at se resultaterne af, og før der ligger nogle resultater, har vi ikke tænkt os at støtte et beslutningsforslag som det her, så vi er imod det.
Men jeg bliver også nødt til lige at sætte lidt flere ord på hele debatten omkring atomkraft i det hele taget.
For vi er jo langt foran, når det kommer til at udvinde energi fra sol og vind.
Det er vores spidskompetence i Danmark, og i Radikale Venstre mener vi, at det fortsat er der, vi skal have vores fokus.
Det betyder ikke, at vi i mit parti er ideologiske modstandere af atomkraft, heller ikke i den nye form.
Tværtimod hører den hundrede procent hjemme nogle steder i verden der, hvor den kan decarbonisere.
Vi har haft debatten rigtig mange gange, og derfor er vi også tilfredse med, at der nu kommer en undersøgelse, så vi kan få afdækket de her omkostninger og eventuelle potentialer.
Det er sådan set det, jeg tænker at sige for nu.
Tak, formand.
Karin Liltorp (ALT), 2026-01-22:
Åh, jeg vidste selv, at det er farligt at kaste sig ud i sådan nogle lignelser.
Så nej, jeg synes ikke, at vi skal forbyde at spille rugby her i landet, og det er jo også derfor, at vi stiller os nysgerrigt.
Men igen er det et spørgsmål om, hvor vi skal lægge vores primære kræfter, og om det er forsøget værd.
Jeg vil igen opfordre til, at vi holder fast i vores gode position – håndboldherrerne gør det rigtig, rigtig godt – og så ikke bruger alle kræfterne på rugbyholdet i stedet for.
Sådan vil jeg nok føre den videre, men vi forholder os åbent og nysgerrigt.
Steffen W. Frølund (LA), 2026-01-22:
Tak for talen.
Men hvis jeg lige skulle fuldføre den lignelse omkring håndbold og rugby, som ordføreren var i gang med, så tænkte jeg videre, og så ville man i metaforen, i analogien, jo sådan set ende med, at man så skal stemme gult til, hvorvidt rugby skal have tilladelse til at eksistere i Danmark – selv om vi er bedre til håndbold i Danmark, hvilket vi jo åbenlyst er, også når man kigger på resultaterne i øjeblikket.
Mener ordføreren, at rugby derfor skal være forbudt, altså bare fordi vi er bedre til håndbold?
Altså, hvad er svaret, hvis man overfører det til energipolitik?
Steffen W. Frølund (LA), 2026-01-22:
Mit spørgsmål står stadig væk ubesvaret, synes jeg, så måske skal jeg spørge mere direkte: Synes ordføreren, at det er okay, at man i det danske energisystem har teknologier, vi bruger til at danne strøm og energi til danskerne, men som ikke er noget, vi selv har en industripolitisk fordel eller en spidskompetence inden for?
Samira Nawa (RV), 2026-01-22:
I en dansk kontekst er vi jo langt fremme på energi fra solceller og vindmøller.
Det tænker jeg også at ordføreren for Liberal Alliance er nødt til at anerkende.
Jeg er med på, at Liberal Alliance har lagt et udspil frem, hvor man vil aflyse havvindmølleudbuddene og bruge 55 mia. kr., som i øvrigt er ufinansieret – fordi det for det første er en aftale, man ikke er med i, og fordi der for det andet er tale om et støtteloft i forhold til de 55 mia. kr. og altså ikke det beløb, som aftalekredsen har nikket til at bruge – på at opføre to atomkraftværker.
Steffen W. Frølund (LA), 2026-01-22:
Tak for talen.
Det var egentlig metakommentarerne omkring debatten, som jeg lige ville reagere på.
For hvis vi er i en situation, hvor Radikales energipolitik er, at vi kun må indføre energiformer i Danmark, som vi selv har spidskompentence til at producere, og det er reelt set vindmøller, for det har vi i hvert fald ikke i forhold til solceller, så tænker jeg bare: Hvad er Radikale Venstres energipolitik, hvis det skal hænge sammen, når vinden ikke blæser?
Mads Fuglede (DD), 2026-01-22:
Jeg spurgte om, hvorfor man i de finansielle virksomheder stillede de her krav, og jeg fik ikke rigtig noget svar på det.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2026-01-22:
Jeg vil først og fremmest gerne kvittere for Liberal Alliances vedvarende fokus på debatten om atomkraft i Danmark.
Det er også en vigtig debat for Venstre, og jeg vil heller ikke lægge skjul på, at vi i Venstre jo deler mange af de synspunkter, som Liberal Alliance fremlægger i beslutningsforslaget.
Derfor er vi også glade for, at vi i regeringen har igangsat en analyse af, hvad det vil kræve af os, hvis vi fjerner forbuddet.
Vi står i dag i en helt anden klimamæssig og sikkerhedspolitisk situation, end man gjorde tilbage i 1985, da et flertal i Folketinget vedtog, at atomkraft ikke skal indgå i Danmarks energiplanlægning.
Teknologien har udviklet sig markant og er i en spændende udvikling med nye anlægstyper – en udvikling, som vi håber lykkes, så vi kan indfri det potentiale, der er for klimaet og for forsyningssikkerheden.
Samtidig får vi desværre igen og igen bekræftet, at vi er trådt ind i en ny og mere usikker verdensorden.
Det stiller store krav til både den danske og den europæiske forsyningssikkerhed, ikke mindst når det kommer til behovet for stabil, billig og grøn energi.
Og i det lys giver det kun mening at se fordomsfrit på alle de grønne teknologier, der kan gøre adgangen til grøn energi mere tilgængelig, ligesom det er virkelig vigtigt, at vi holder snuden i sporet i forhold til at få udbygget den vedvarende energi.
I dag er sol og vind rygraden i vores energiforsyning.
Her har vi veletablerede teknologier, et stærkt hjemmemarked og stor erfaring.
Det er en virkelig god ting, når man går op i, at strøm skal være billig, grøn og noget, som vi kan producere selv.
Derfor er det også rigtig godt, at vi nu får lavet en grundig undersøgelse af potentialer og begrænsninger ved de nye atomkraftteknologier og jo absolut også af, hvad det vil kræve af os, af vores energisystem, af vores myndigheder og af vores regulering.
Det er ingen hemmelighed, at vi i regeringen har forskellige udgangspunkter, hvad angår atomkraft.
I Venstre forholder vi os meget åbent til teknologien.
Det skal der være plads til, og det er der også plads til.
Men vi står naturligvis fuldt og helt på mål for den vej, som vi har valgt, eller som vi i regeringen har vurderet er den fornuftige, nemlig at sikre, at vi får et nyt, opdateret vidensgrundlag på området, som vi kan træffe beslutninger ud fra.
Venstre bakker derfor op om den fremgangsmåde, vi i regeringen har fastlagt, hvor det næste skridt er en grundig analyse af atomkraftteknologierne, og hvad det vil kræve af os.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Jesper Petersen (S), 2026-01-22:
Det er jeg da godt bekendt med at de har, og vi tager jo på de forskellige områder og i de forskellige situationer i vores samfund stilling til, hvad kravene i den sammenhæng skal være.
Jeg er også sikker på, at der er flere eksempler i hr. Mads Fugledes skuffe, som han har medbragt til debatten i dag, men det er jo hele tiden en afvejning, vi skal foretage.
Jeg synes, vi fra Folketingets side skal passe på, at vi ikke havner i den situation, som vi nogle gange havner i, hvor reaktionen, hvis der opstår et eller andet problem, og det får dækning i pressen, så med det samme er, at vi laver mere lovgivning, og at vi indfører nogle nye krav, der er meget specifikke, som der så igen er nogle mennesker der skal bruge tid på at følge op på.
Jeg tror, at det er tilfældet her, og jeg synes faktisk også, at det, der er blevet kortlagt af Tænketanken Brundtland, viser, at det i meget høj grad sker.
Så det er, uanset hvad det næste eksempel så måtte være, med de argumenter nu engang vores vurdering, at vi vil kunne undgå den ekstra administration, som vil ligge i forslaget her.