runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2024-05-15:
Der spørges, om det er rimeligt for eksperterne.
Men er det rimeligt for drengene , at de ikke klarer sig så godt i skolen som pigerne, og at der er flere drenge, der bliver skoleudsat, og at de får lavere karakterer og dårligere overgang til ungdomsuddannelserne?
Det er da det , det handler om, og prøv lige at læse de anbefalinger.
Helt ærligt, SF,
hvad er det, vi skal implementere?
Skal vi ændre i formålsparagraffen, så der står alt muligt om kønsstereotyper?
Det er da noget sjask.
Skal vi sende alle mulige pædagoger på efteruddannelse og smide forskningspenge efter alt muligt?
Det, vi havde brug for, var konkrete anbefalinger, og der synes jeg godt nok ikke, at Slotsholmen leverer for de drenge, der slår sig på den danske folkeskole og på danske dagtilbud i dag.
Jeg synes, det er en temmelig tynd omgang, vi har fået præsenteret her.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-15:
I første omgang har jeg tænkt mig at give kommunerne plads til at diskutere de her ting, fordi jeg ved, at der er en række kommuner, hvor det er noget, der kommer på dagsordenen.
Og så vil jeg da også bare i al stilfærdighed spørge, om hr. Mikkel Bjørn er sikker på, at der ikke er Dansk Folkeparti-byrådsmedlemmer, der har lagt stemmer til flertal, som udøver den her form for kønsopdeling efter religiøse regler.
Det vil jeg da bare have lov til at spørge om, altså om man er helt sikker på det, eller om der også findes eksempler på, at hr. Mikkel Bjørns egne partifæller medvirker til det.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
Tak for det.
Det er ikke kun et slogan, at regeringen gør for lidt, for dårligt og for langsomt, eller hvad det var, ministeren sagde.
Det er jo sådan set en åben erkendelse.
Ministeren siger, at han gerne vil gøre noget ved det her fænomen.
Han sender et brev ud til alle sine kommunalbestyrelsesmedlemmer og beder dem om at gøre noget ved det, og det eneste, de har tilovers for ham og for Dansk Folkeparti, der fremsætter forslaget, er hånlige bemærkninger.
Altså, så er ministeren jo nødt til at sige, at det ikke lykkedes, eller at gøre noget ved problemet selv.
Det er de to muligheder, han har, og jeg spørger bare meget stilfærdigt om, hvilken en af dem han har tænkt sig at benytte sig af.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-15:
Jeg har tænkt mig at følge op på det, og det var det, der også var diskussionen, dengang Dansk Folkeparti fremsatte beslutningsforslaget om det her emne i sin tid.
Jeg synes, at det altid er bedre, hvis vi kan løse de problemer, som vi oplever, ved at opfordre folk til at gøre noget, i stedet for at vi skal sidde og lave detailregulering omkring, hvordan folkeoplysningsloven skal indrettes, på kommunernes vegne.
Så det synes jeg altid at man skal prøve at gøre først, og så er jeg klar over, at oppositionens slogan er, at regeringen gør tingene for lidt, for langsomt og for dårligt, og det er jo også fair nok.
Men jeg synes, at det er en rimelig tilgang først at sende en opfordring.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
For os i Dansk Folkeparti virker det lidt, som om Socialdemokratiet hævder at være kommet til en masse nye erkendelser og egentlig hævder at ligge et tættere sted på Dansk Folkeparti, end man gjorde for mange år siden, men mange af de socialdemokratiske kommunalbestyrelsesmedlemmer lever stadig i 1990'erne.
Det er bare der, vi er nysgerrige: Hvad har ministeren reelt tænkt sig at gøre?
Har han bare tænkt sig at sige: Nå, det lykkedes ikke; så er der ikke mere at gøre?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-15:
Det er jeg jo bevidst om i det omfang, at jeg har fulgt med i den debat, som der var, efter at jeg sendte det brev ud, og jeg bemærkede jo nogle af de kommentarer, der var.
Først og fremmest lagde jeg mærke til, at den konservative borgmester i Kolding var meget forarget, at de radikale rådmænd i København og Aarhus var meget forargede, og at der så også var en uenighed fra nogle af de socialdemokratiske borgmestre.
Jeg kan jo ikke være hånddukkefører for alle 1.000, men jeg tror da også, at der findes kommuner, hvor Dansk Folkeparti er med i flertallet, og hvor man alligevel har den her forordning for nuværende.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
Det er jo interessant, særlig set i lyset af at Dansk Folkeparti i forskellige kommuner har forsøgt at fremføre det her krav om forbud mod kønsopdelt svømning kommunalt og vores socialdemokratiske kommunalbestyrelsesmedlemmer afviser forslaget med henvisning til folkeoplysningsloven.
Det er jo lidt interessant, at ministeren sender et hyrdebrev ud til alle sine kommunalbestyrelsesmedlemmer med et ønske om, at de skal sætte en stopper for kønsopdelt svømning, men at ministerens egne kommunalbestyrelsesmedlemmer siger, at de enten ikke kan gøre det eller ikke ønsker at gøre det.
Flere af vores byrådsmedlemmer i Dansk Folkeparti har oplevet decideret hånlige bemærkninger fra socialdemokratiske byrådsmedlemmer omkring vores ønske om at gøre det, som ministeren ellers selv opfordrer dem til at gøre, nemlig at sætte en stopper for den her kønsadskillelse i svømmeundervisningen.
Nu er jeg jo selv skolelærer.
Jeg har faktisk også arbejdet som livredder i en del år.
Det undrer os mildest talt meget i Dansk Folkeparti, at socialdemokratiske byrådsmedlemmer ude i kommunerne ikke synes at dele den opfattelse, at det er et utrolig mærkværdigt fænomen, og jeg er nysgerrig på, om ministeren er bevidst om, at selv om det godt kan være, at Socialdemokratiet repræsenterer én linje herinde på Christiansborg i forhold til det her fænomen, så står hans kommunalbestyrelsesmedlemmer ude i rigtig, rigtig mange af kommunerne for en helt, helt anden linje.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-15:
Det, jeg går ud fra at spørgeren tager udgangspunkt i, er, at jeg har sendt et brev på baggrund af en spørgeskemaundersøgelse, vi har lavet i landets kommuner.
Det viser sig, at der er 11 kommuner – oprindelig var det 12; nu er der så rettet en misforståelse omkring Haderslev Kommune – der ikke bare laver kønsopdelt svømning; de laver kønsopdelt svømning, hvor der i det hele taget ikke må være nogen til stede af det andet køn, heller ikke eksempelvis medarbejdere i svømmehallen, på det tidspunkt, hvor det foregår.
Da vi lavede den undersøgelse, spurgte vi også om, om der er nogle ting i deres nuværende praksis, der gør, at man ikke kan forhindre det, altså om man mangler redskaber i forhold til den forvaltning, man har, som kan gøre, at man kan forhindre det, og det har vi ikke fået nogen meldinger tilbage om.
Jeg har da også selv personligt fået henvendelser fra flere borgmestre, der siger, at man allerede i dag har mulighed for inden for de gældende regler at sige, at man ikke ønsker kønsopdelt svømning.
Men jeg skal også sige, at det er folkeoplysningsloven, og den ligger under Kulturministeriet formelt set.
Det er bare for at sige, der ikke er nogen kommuner, der har meldt tilbage til os og sagt, at man ikke kan forbyde det, sådan som det er i dag.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
Tak for det.
Vi vil godt spørge udlændinge- og integrationsministeren om, hvordan ministeren vil sikre, at man i kommunerne har de nødvendige redskaber til at forhindre kønsopdelt svømning i foreningsregi, når man under henvisning til folkeoplysningsloven hævder det modsatte fra bl.a. socialdemokratisk side?
Mattias Tesfaye (S), 2024-05-15:
Nu bliver det måske også lidt sort-hvidt.
For jeg er enig i, at vi har brug for flere mænd i børnehaven.
Jeg er enig i, at vi har brug for en mere praktisk skole.
Det har vi så lige vedtaget.
De arbejder faktisk også lidt omkring skoleudsættelse, og vi skal interessere os lidt mere for, hvorfor så markant et flertal er drenge.
Det synes jeg faktisk også er interessant.
Så det er ikke, fordi alt heri bare er røget i makulatoren.
Man kan måske så stille spørgsmålet, om det var pengene og ventetiden værd.
Der er mit svar nok nej.
Men det betyder ikke, at alt, hvad der står deri, bare er ad helvede til.
Jeg synes, som jeg lige har nævnt før, at der er flere ting, der er relevante at arbejde videre med.
Det havde vi nok gjort under alle omstændigheder.
Men det er ikke, fordi jeg er uenig i det.
Astrid Carøe (SF), 2024-05-15:
Tak for det.
Ministeren siger, at det ikke er et problem, at der er kønsnormer i vores samfund.
Samtidig siger ministeren også, at det er et stort problem for drengene og det skal vi tage alvorligt, og det er jeg sådan set helt enig med ministeren i.
Drengene sakker bagud i skolen, og det var det, den her ekspertgruppe skulle komme med anbefalinger om.
Ministeren vil ikke bruge de her anbefalinger fra ekspertgruppen.
Hvad vil ministeren så for de drenge, der sakker bagud i skolen, ud over den del, man lige har indført, med den praktiske skole?
For så må ministeren vel have andre svar?
Ellers skal vi forvente endnu en ekspertgruppe om 4 år, der skal bruge 2 år på et arbejde, vi så igen ikke bruger til noget?
Mattias Tesfaye (S), 2024-05-15:
Jeg står på mål for mine egne synspunkter.
Jeg nævner bare, at når det er så forholdsvis tynd en omgang anbefalinger, vi får præsenteret, så er det nok også et udtryk for, at der ikke er fuldstændig konsensus om, hvad det er for nogle konkrete greb, der skal til for at hjælpe drengene godt igennem skolesystemet.
Men hvis der er fuldstændig enighed og konsensus, må vi jo bare tage det til efterretning.
Det ændrer bare ikke på mit standpunkt, og det er, at normer ikke er noget, der skal nedbrydes.
Hvis en pige gerne vil være murer, er det selvfølgelig megafedt.
Så skal vi da have hjulpet hende med vejledning, men vi skal ikke gøre det til et problem, at der er flere kvinder end mænd på jordemoderstudiet, og at der er flere mænd end kvinder på mureruddannelsen.
Det er ikke et problem, der skal nedbrydes, og som vi skal have politik, der gør op med.
Det er helt fint, at kvinderne gerne vil være jordemødre.
Og det er ikke en kønsstereotyp.
Det er fint.
Det synes jeg er okay.
Jeg går op i det her, fordi jeg er nervøs for, at ekstreme synspunkter bevæger sig ind i det, som er folkestyrets allerkæreste ejendom, nemlig folkeskolen.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-15:
Vi tager altid imod forslag til nye beslutningsforslag, men det er trods alt ikke min erfaring endnu, at det er så tit, at regeringen stemmer for dem.
Men altså, det kan jo være, at vi kan snakke om det.
Når man hører ministeren her, lyder det, som om ministeren er den, der har uenigheden med arbejdsgruppen.
For de anbefalinger, ministeren snakker imod, er jo nogle, der har været enighed om bredt i erhvervslivet.
Så kan man godt synes, at de ikke leverer på svarene, men man kan jo ikke sige, at der har været uenighed i den arbejdsgruppe.
De er jo nået frem til de her konklusioner i fællesskab.
Mattias Tesfaye (S), 2024-05-15:
Jeg synes ikke, man skal lukke noget, mens de arbejder.
Men hvis der er nogen af de her forslag, som det er vigtigt for SF at få gennemført, så er det jo bare at fremsætte beslutningsforslaget.
Så kan vi jo diskutere formålet med at ændre folkeskolens formålsparagraf.
Spørgsmålet er, om det, at vi skal modvirke kønsstereotyper, er det, vi tror der gør, at drengene kommer til at klare sig bedre.
Altså, jeg mener ikke, det er dagtilbuds eller skolens opgave at udfordre normerne i et samfund.
Tværtimod mener jeg, folkeskolen er en kulturinstitution, der skal viderebringe normerne og den kultur og lære børnene om det samfund, de vokser op i.
Og det er ikke et problem, at en pige gerne vil have en lyserød kjole på, og at en dreng gerne vil lege med en brandbil.
Folk skal kunne aflevere deres børn i et dagtilbud og i skolen og være trygge ved, at der ikke pludselig er alle mulige andre politiske ambitioner, der bliver trykket igennem daginstitutionerne, som der ikke er opbakning til i befolkningen.
Jeg vil i hvert fald godt kunne aflevere min datter i børnehaven og være tryg ved, at der er en ordentlig kvalitetspædagogik, og at der ikke er alle mulige andre dagsordener, som er ret snævre og politiske, der bliver presset igennem.
Og det er derfor, jeg ikke ser, der er noget behov for at begynde at ændre i formålsparagraffer og andre ting.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-15:
Tak for det.
Ministeren taler jo engageret om problemet, og den opfattelse deler vi fuldkommen i SF.
Det er et kæmpeproblem, at drengene halter efter i folkeskolen.
Men jeg synes ikke helt, det berettiger den proces, ministeren så lægger op til.
Altså, ministeren har fået nogle anbefalinger til, hvad man kunne gøre, som en bred skare kunne blive enige om.
Så har man sagt: Det kommer man ikke til; man synes, det er noget sjask, kan vi høre her, ud over to af anbefalingerne.
Men så må man jo gøre noget andet.
Altså, der må jo være noget andet på tapetet.
Det kunne være, at ministeren tænker om nogle af forslagene: Dem her kunne vi arbejde lidt videre med.
For hvis ministeren fra start af har haft den tilgang, at der er to konkrete forslag, som kan bruges, så skulle man jo have lukket kommissionen fra start af.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
Så vil jeg gribe lidt fat i det, ordføreren også kom ind på i sin tale, nemlig det her med, at når man tager indfødsretsprøven, får man udleveret alle svarene på forhånd.
Det er mildest talt noget, vi i Dansk Folkeparti synes er ret absurd.
Indimellem kan man læse nogle artikler om danskere, der selv tager prøven og siger: Uha, jeg kunne ikke selv bestå indfødsretsprøven; se, hvor svær den er.
Hvad mener Moderaterne egentlig om den praksis, at man får udleveret alle svarene på forhånd, inden man tager prøven?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-15:
Jeg er lidt i tvivl om, om hr. Kim Edberg Andersen spørger ind til, hvorfor det er, vi ikke kan fratage statsborgerskab, eller hvorfor vi ikke kan tildele det.
I forhold til lige præcis det her konkrete forslag er vi jo bare imod, at det her er måden, vi skal gøre det på.
Vi deler jo intentionen med, at vi i højere grad skal sikre, at dem, vi tildeler et statsborgerskab, også er nogle, der deler de grundlæggende værdier i Danmark.
Det vil vi jo gerne være med til at stramme reglerne op omkring.
Vi mener bare ikke, at det her er den rigtige vej frem.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Det var jo, som man forventede.
Det var det liberale gen i LA, som trådte frem, nemlig at alle folk som udgangspunkt skal have rettigheden til at gå og tænke og føle alt det, de vil.
Men så kommer der bare ikke nogen løsninger.
Jeg ved, at ordføreren også har været herovre som ny i Folketinget og set, hvordan terrorangrebet var, og palæstinensere rundtomkring, ekstremt hadefulde mennesker.
Vi har stadig væk en synagoge, der er beskyttet af bevæbnede vagter; der er skolebørn af jødisk afstamning, som også skal have vagter med.
Hvornår bliver Liberal Alliance et parti, som siger: Det kan godt være, at vi tror på det gode i mennesker – for det er jo det, jeg hører ordføreren sige – men man skal også bare forstå, at der også er nogle mennesker, som er af det onde?
Her ville man kunne tage det første skridt ved at give det første håndtryk.
Hvorfor er det, at Liberal Alliance som udgangspunkt er imod det?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-15:
Tak for ordet.
Det er et beslutningsforslag, der er fremsat på baggrund af den voldsomme stigning i antisemitismen i Danmark, efter at mange uskyldige israelere mistede livet under det brutale terrorangreb den 7. oktober.
Det er noget, vi i Liberal Alliance synes er stærkt bekymrende.
I Liberal Alliance mener vi ikke, at stærke antisemitiske holdninger hører hjemme i Danmark, og vi mener på ingen måde, at det er foreneligt med vores danske værdier – værdier, udlændinge bør have, hvis de tildeles et dansk statsborgerskab.
Så vi er enige med forslagsstillerne i, at der er behov for, at reglerne for erhvervelse af dansk indfødsret strammes, særlig for denne gruppe.
Men vi kan i Liberal Alliance ikke støtte dette beslutningsforslag, og det er der forskellige årsager til.
For det første er vi en del af aftalekredsen, og vi mener derfor, at ændringer af indfødsretsaftalen skal aftales i kredsen med de andre aftalepartier.
For det tredje ser vi dette forslag som værende symbolpolitik, og vi mener grundlæggende ikke, at vi skal begynde at stille forskellige symbolpolitiske krav til dem, der ønsker at søge om dansk statsborgerskab.
Samtidig kan det hurtigt blive en glidebane for, at andre partier også stiller symbolske krav, som skal være en del af den i forvejen meget tunge ansøgningsproces.
Og for det fjerde tror vi ærlig talt ikke, at dette vil have den ønskede effekt.
Det er for let så at sige bare at skrive under, selv om man måske ikke deler vores værdier.
Sagt på en anden måde mener vi ikke, at det er det rigtige værktøj til at sikre, at færre opfylder kriterierne for dansk indfødsret, på trods af at de ikke deler vores værdier.
Men vi vil i Liberal Alliance gerne sammen med Danmarksdemokraterne finde de rigtige løsninger, så vi fremover kan sikre, at de, der tildeles et statsborgerskab i Danmark, også i højere grad deler vores værdier.
Men vi skal gøre det på den rigtige måde, og vi mener ikke, det her er det rigtige værktøj at tage i brug.
Vi mener, at man i stedet skal se på en skærpelse af kravene til bipersoner samt en indførelse af en mundtlig indfødsretsprøve.
Det er forslag, vi i højere grad mener vil kunne frasortere de ansøgere, der grundlæggende ikke deler de danske værdier.
Tak for ordet.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-05-15:
Det er jeg fuldstændig enig med fru Rosa Lund i.
Det er jo derfor, den her debat i virkeligheden er så svær.
Det er også det, jeg forsøger at sige heroppe fra talerstolen, nemlig at der jo er mange sager med mennesker, som måske ikke skulle have haft et statsborgerskab, men som af forskellige årsager har fået det.
Der er også mennesker, som burde have et dansk statsborgerskab, og som har urimelig svært ved at få det, og det tydeliggør jo bare, hvor komplekst det her er.
Rosa Lund (EL), 2024-05-15:
Tak for det meget, meget klare svar fra SF's ordfører.
Det kommer jo så over i den debat, som SF's ordfører havde med fru Zenia Stampe lige før, i forhold til hvem der så ikke skulle have haft det.
Det er bare en overvejelse herfra.
Nogle af de mennesker, som fru Anne Valentina Berthelsen taler om her, er jo mennesker, som også er født i Danmark, som er kommet ud på en kriminel løbebane, og som jo har statsborgerskab, fordi de er født her.
Så jeg tror bare, man skal passe på med ligesom at lægge sig fast på, at jer kan vi godt lide, og at jer kan vi ikke lide.
Der er jo ikke nogen herinde, der kan lide kriminelle mennesker.
Det er da også ærgerligt, at man skal ødelægge en god debat med Folketingets formalia.
Jeg vil gerne spørge SF's ordfører om noget, for jeg synes, den her debat kører i alle mulige retninger lige nu.
For det synes jeg det her beslutningsforslag er et udtryk for, altså sindelagskontrol.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-05-15:
Det er meget tydeligt, men man skulle måske lade være med at give dem et statsborgerskab.
Zenia Stampe (RV), 2024-05-15:
For mig og mit parti handler det ikke kun om at overholde konventioner, fordi de er der, og fordi vi har lovet nogle andre at overholde dem.
Det handler også om at forklare folk, hvorfor de findes.
Nogle af de her familier er jo familier, der er flygtet fra en krig, og jeg er fuldstændig enig i, at det er slemt, at de bliver kriminelle, og især når det er hele familier osv. osv., men skulle man ikke have taget imod dem som flygtninge?
Mener fru Anne Valentina Berthelsen, at man ikke skal tage de her mennesker ind som krigsflygtninge, og mener fru Anne Valentina Berthelsen, at man skal udvise folk, også selv om de risikerer at blive udsat for tortur?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-05-15:
Det er jo f.eks. nogle af de mennesker og de sager, vi har set med bandekriminalitet, familieorganiseret bandekriminalitet, gentagne brud på lovgivningen, og på trods af det kan man alligevel ikke sende dem ud af landet.
Det tror jeg krænker langt de fleste menneskers retsfølelse, når man ved siden af ser lovlydige, veluddannede, velintegrerede 18-årige både kvinder og mænd, der vil Danmark, er danske, og som derfor i mine øjne bare burde have adgang til et statsborgerskab i det øjeblik, de fylder 18 år.
Der er noget skævt i det, som jeg synes er meget åbenlyst, og som jeg tror frustrerer langt de fleste danskere, og det tænker jeg da også det gør med fru Zenia Stampe.
Så er det jo klart, at i nogle tilfælde er der konventioner, som gør gældende, at vi ikke kan smide nogle ud af landet, og dem skal vi overholde til hver en tid, men jeg tror, at det er tydeligt for enhver, at der er en uretfærdighed indbygget i det system, vi har i dag.
Zenia Stampe (RV), 2024-05-15:
Jeg hørte ordføreren sige, at SF er frustrerede over, at der er mennesker, som vi ikke kan smide ud af landet, og som ikke skulle have været her i første omgang.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-05-15:
Det er så et spørgsmål om, hvad vilkårene er for at fratage folk deres statsborgerskab.
Og der er der jo forskellige konventioner, der udlægger teksten for os herfor, bl.a. statsløsekonventionen.
Så som hr. Kim Edberg Andersen jo egentlig selv lidt sigter til i sit indlæg, er det måske lettere sagt end gjort i den situation at gøre noget, og det er jo desværre noget af det, vi døjer med på det her område.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Tak for tilliden.
Hvis bare Folketinget ville give hr. Kim Edberg Andersen ret til ligesom at lave de her love, der skal til, er jeg sikker på, at jeg i løbet af ganske kort tid finder en løsning, hvor vi finder ud af at få dem ud.
Men jeg bliver bare lige nødt til at spørge om noget andet, for hvis man nu siger, at man anerkender staten Israel, men så bagefter bliver taget af justitsministeren i at stå og hælde rød maling på en sten lige nøjagtig som illustration af antisemitisme, så kunne man jo eventuelt sige: Hovsa, ven, der røg dit statsborgerskab, for nu har du jo faktisk vist, at du ikke er helt sandfærdig.
Det er det der med at lave nogle regler, hvor de så bliver efterfulgt.
Det er det, vi har et politi til.
Der kan man jo faktisk sikre sig, at folk overholder tingene.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-05-15:
Ud fra, hvad jeg siger, skal kravene til statsborgerskab være stramme.
Vi ser store problemer med mennesker, som ikke anerkender vores grundlæggende demokratiske samfundsværdier, og det gælder også medlemmer af Hizb ut-Tahrir.
Men som det også fremgår tydeligt af debatten, er udfordringen jo, hvordan vi egentlig gør op med det her problem.
Hr. Kim Edberg Andersen kan fremsætte forslag fra nu af og til verdens ende om, at man skal anerkende den ene og den anden og den tredje stat, og at man skal frasige sig ethvert tilhørsforhold til den ene og den anden og den tredje organisation.
Men spørgsmålet er jo, om vi egentlig på den måde kan kontrollere, hvad folk mener, og hvilke værdier de abonnerer på.
Det er jo det, der egentlig er kernen i den her diskussion.
Og jeg vil egentlig opfordre til, at man får taget en grundigere snak om det her, i en høring eller en forespørgselsdebat, for vi er jo alle sammen enige om, at vi gerne vil have, at mennesker, som kommer til Danmark og er i Danmark, abonnerer på vores demokrati og de grundpiller, der hører til det.
Men at skrive ind i kravene til indfødsret, at man skal anerkende staten Israel, løser ikke problemet.