runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-09-07:
Grunden til, at jeg bringer det ulogiske i kilometerafgiften på lastbiler på banen, er jo, at vi – eller nogen gør, men vi gør ikke i Danmarksdemokraterne – i efteråret står over for at skulle lave en afgift for landbruget, en CO 2 -afgift, og jo lidt har den samme problemstilling, nemlig at landbruget får rigtig svært ved at gøre noget ved det, fordi teknologien ikke er der endnu.
Burde man trods alt ikke gribe det an på den rigtige måde dér, sådan at man først sætter nogle flere midler af til at finde ud af, hvad man kan gøre i landbruget for at nedbringe CO 2 -udslippet, altså øget forskning i fodersammensætning, mere biogas, pyrolyse og andre ting?
Forskningsmidlerne til pyrolyse falder i øvrigt ud i det her finanslovsforslag.
Så burde man trods alt ikke gøre det i den rigtige rækkefølge for landbruget, så man satte midler af til at forske, før man kom med afgiften?
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
Fyret personale i sig selv giver ikke flere ansatte.
Det er fuldstændig korrekt, men det er også helt korrekt, at der er afsat midler til et lønløft på sundhedsområdet og på velfærdsområdet.
Hvordan de skal fordeles kan jeg ikke stå her på talerstolen og sige.
Det er jo noget, man skal fordele i en kommende trepartsforhandling.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-09-07:
Man kan simpelt hen ikke være det bekendt.
Hvad er det for en søforklaring?
Altså, vi ved af erfaring, at de bare ryger væk.
Er ordføreren slet ikke klar over, hvordan det ser ud i kommunerne i forhold til de ældre lige nu?
Der er ingen rengøring, det med robotstøvsugere er sølle, og ikke engang alle kan få en robotstøvsuger; man kan selv betale for den.
Man får ikke taget ordentlig hånd om hygiejnen.
Det er så trist, som det kan være, og jeg må indrømme, at jeg godt nok synes, det var et virkelig dårligt akademikersvar, som ordføreren kom med her fra Folketingets talerstol.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-09-07:
Det korte svar er vel, at sådan er det som oftest.
Jeg tror, det næsten altid er sådan, at når vi i en finanslovsaftale aftaler at lave en prioriteret indsats på et område, kan det være målrettet i en årrække til kommunerne, og over tid går det så ind på bloktilskuddet.
Jeg har stor tillid til, at vores kommunalpolitikere prioriterer klogest, og hvis de prioriterer forkert, skal de jo stå til ansvar hos vælgerne.
Jeg vil også bare lige for en god ordens skyld sige, at selv hvis værdighedsmilliarden nu fortsat var kommet som et specifikt tilskud, er det jo ikke de eneste penge, kommunerne bruger på ældreområdet, og hvis kommunen så ønskede at spare på ældreområdet, kunne den jo spare nogle af de andre penge, den brugte på ældreområdet.
Derfor bliver det måske illusorisk, at fordi vi sætter en helt specifik adresse på de penge, vi giver, er der også en sikkerhed for, at de præcis går til det formål, når pengene til ældreområdet kommer ad flere kanaler.
Det er rigtigt, at der er en ganske stor ramme på fødevareministerens område på de her 760 mio. kr., og det er rigtigt, at det er penge, der bl.a. skal bruges til et nyt fødevareforlig og et nyt veterinærforlig, som vi traditionelt laver hvert tredje-fjerde år meget, meget bredt i Folketinget, heldigvis.
Men jeg kan da berolige ordføreren med, at der også er plads til, at der kan sættes økonomi bag nogle af de ambitioner, der er, og som vel i øvrigt også er noget, som fødevareministeren forhandler i øjeblikket, eller som i hvert fald er lige på trapperne.
Der er igangsat et stort arbejde med at sikre en bedre dyrevelfærd i Danmark.
Carl Valentin (SF), 2023-09-07:
Jeg kan se i regeringens finanslovsudspil, at der er afsat 760 mio. kr. til fødevareområdet, herunder – det skriver regeringen – til at understøtte arbejdet med at fremme dyrevelfærd.
Men hvis man kigger på, hvad det reelt er, midlerne er afsat til, så er det f.eks. penge til Fødevarestyrelsen, det er penge til implementering af landbrugsaftalen, som man jo skal gøre, det er bekæmpelse af dyresygdomme, altså ligesom når vi skatteborgere betaler for, at man kompenserer landmænd, når der er fugleinfluenza, og det er penge til fiskeri.
Men jeg kan ikke se, hvad for midler det konkret er, der er afsat til reelle forbedringer på dyrevelfærdsområdet.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, hvor mange midler der konkret er tilbage til en forbedring af dyrevelfærden, og hvilke initiativer det er, regeringen har tænkt sig at tage for at forbedre dyrevelfærden i Danmark.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-09-07:
Der er op imod en lille milliard til vores erhvervsskoler.
Der tror jeg måske, ordføreren sådan helt behændigt undlod at nævne, at der ligger en markant forbedring for vores erhvervsskoler både i forhold til bedre udstyr og at sikre kvalitet, noget, vi har talt om i rigtig, rigtig mange år, men leveret alt, alt for lidt til.
Det er bare lige for at sætte det ind i en sammenhæng, i forhold til hvad der ligger.
Jeg hører ikke nogen, der har noget dårligt at sige om de skoletogter; det er en 2-årig bevilling, der udløber.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-09-07:
Jeg kan godt høre, at der bliver sejlet lidt rundt i det her med finansieringen af det.
Men lad os blive ved uddannelserne, men også bare stikke lidt til søs.
Er det ikke lidt småligt, at man ikke kan finde de penge, når man kan give så mange penge til de varme lande, ambassader og udviklingsbistand?
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-09-07:
Som jeg sagde i det tidligere svar, er der omkring 75 mio. kr. i den her finanslov, der sikrer en bedre økonomi til uddannelser i vores landdistrikter, hvor antallet af elever – kan man sige – er lavere end så mange andre steder.
Så har der været en ekstra pulje, som kom, fordi der var en mangel i vores taxametersystem.
Der ligger stadig væk midler i forhold til taxameterreformen, og mit ønske er, at vi laver en taxameterstruktur, som sikrer, at der er en grundlæggende fornuftig økonomi også for små gymnasier, altså hvor grundtilskuddet er højere og det elevafhængige tilskud er lavere.
Det er jo den rigtige løsning, i stedet for at vi altid skal have særpuljer og ekstratilskud.
Jeg synes, vi skal have lavet et taxametersystem, som sørger for, at der er en grundliggende bedre økonomi også til at drive mindre uddannelsesinstitutioner.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-09-07:
Tak for det, og tak for en god tale.
Ordføreren var selv inde på, at ordførerens formand, hr. Jakob Ellemann-Jensen, holdt en rigtig flot tale omkring finansloven her, og hr. Jakob Ellemann-Jensen talte det rigtig meget op og sagde, at vi nu styrker gymnasierne, og at vi nu skal gøre en masse for dem og ud at hjælpe dem.
For de hører det, som om hr. Jakob Ellemann-Jensen, ordføreren og resten af Venstre og regeringen vil styrke og hjælpe gymnasierne, men at man her alligevel fjerner nogle penge.
Så rektorerne på landdistriktsgymnasierne er faktisk overbevist om, at det her må være en fejl.
Så er det en fejl i finansloven?
Er det hr. Jakob Ellemann-Jensen, der har stået og fortalt noget, der ikke passede?
Eller er det rektorerne, der ikke forstår det her?
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-09-07:
Jeg tror, at det samlet set er 75 mio. kr., der er på finanslovsforslaget til at understøtte uddannelser i hele landet, både erhvervsskoler, vuc, hf og almene gymnasier, og den store pulje til det almene gymnasium fortsætter.
Jeg tror, at hr. Jacob Mark husker det ganske rigtigt, nemlig at det var en tilføjelse, fordi der var nogle konkrete udfordringer.
Min ambition er, at de problemer, der er, skal løses, og hvis ikke vi kan gøre det på den ene måde, må vi gøre det på den anden måde.
Jacob Mark (SF), 2023-09-07:
Nu har jeg jo siddet med uddannelsesområdet i en række år, og det var faktisk Venstre selv, da Venstre sidst havde regeringsmagten, som sørgede for at få sat nogle penge af til at lave en taxameterreform, og det var godt.
Indtil da hænger de her gymnasier, som ligger i yderområderne, og som har så meget brug for økonomien, med en vis legemsdel i vandskorpen, og der forstår jeg ikke, hvorfor man ikke bare har sagt, at de penge er der, indtil vi har en aftale.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-09-07:
Jeg tror faktisk, forklaringen er ligetil, nemlig at der har været tale om midlertidige bevillinger, altså en ekstra indsats i en periode.
Med hensyn til det andet, og jeg bryder mig ikke så meget om det, når vi kalder det udkantsgymnasier, men lad os kalde det mindre gymnasier i vores landområder, og jeg har ganske rigtigt et par stykker meget, meget tæt på mig, både et i min valgkreds og et i nabokommunen, var det faktisk noget, vi lavede, fordi den justering, der blev lavet af taxameteret, ikke ramte ordentligt
Der var nogle, der faldt skævt ud.
Og det, der ligger i forslaget til finanslov, er jo, at der også er nogle taxameterinitiativer.
Grundlæggende skal vi have fat i en større taxameterreform, og der skal vi have løst det problem.
For vores politiske ambition om at sikre, at det er muligt at drive et ordentligt gymnasium, der kan give de unge en ordentlig uddannelse og også have en variation af tilbud og undervisningsmuligheder, har vi jo stadig væk i Venstre, og det skal vi nok sørge for at understøtte i det videre arbejde.
Jacob Mark (SF), 2023-09-07:
Jeg undrer mig over, at det her forslag til finanslov lægger op til besparelser på nogle af vores uddannelser, for det skaber ikke mere arbejdskraft, og endnu vigtigere skaber det ikke bedre uddannelsestilbud til vores unge mennesker.
Nogle af de besparelser, som jeg undrer mig over, er faktisk på noget, som Venstre selv har slået sig meget op på, og som SF og Venstre har kæmpet sammen om.
Man lægger til dels op til, at de forberedende grunduddannelser, fgu'erne, skal have færre penge.
Det er nogle tilbud, der i forvejen har haft det svært, og som ligger i hele landet, men som risikerer at lukke, hvis ikke vi passer godt på dem.
De gør et rigtig vigtigt stykke arbejde for vores sårbare unge.
Hvorfor gør man dog det, særlig når Venstre har ment præcis det modsatte sammen med SF?
Carl Valentin (SF), 2023-09-07:
Jeg må sige, at jeg ikke er helt beroliget.
Jeg er lidt nervøs for, at vi står i en situation, hvor vi gerne vil forbedre dyrevelfærden, men at regeringen reelt ikke har prioriteret det i sin finanslov.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvilke initiativer det så er, regeringen har tænkt sig at tage på dyrevelfærdsområdet.
For der er jo masser at tage fat på.
85 pct. af alle æglæggende høns har brud på deres brystben, vi har meget høje dødsrater på pattegrise i svineindustrien, og vi kan se, at færre og færre køer kommer på græs; det er faktisk efterhånden langt de færreste.
Hvad er det, regeringen ønsker at gøre for at forbedre dyrevelfærden?
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-09-07:
Jeg vil i forhold til økonomien bare lige berolige med, at der altså er plads til, at man kan køre videre på de eksisterende niveauer i forhold til de tidligere aftaler, der har været, og at der så derudover er frie penge.
Det er bare for at sige, at der er økonomi til det arbejde, som fødevareministeren har sat i gang, og fødevareministeren har indledt en grundig drøftelse med en lang række aktører på det dyrevelfærdsmæssige område, og der ligger rigtig mange konkrete forslag på bordet.
Men det bliver fødevareministeren, der lancerer den strategi.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-09-07:
Tak for det.
Jeg kan, vil jeg godt lige sige, bakke fuldstændig op om den tidligere spørger.
Jeg er enig i argumenterne, og det syntes jeg bare jeg havde lyst til at sige.
Til det næste, som jo for mig også drejer sig om ældre, vil jeg sige, at jeg simpelt hen ikke forstår, at man i det her forslag til finanslov om den her værdighedsmilliard, som var en rigtig, rigtig god ting, siger, at den bare glider ud, og at den kan man bruge til, hvad man vil.
For vi ved jo udmærket godt, hvad der så sker.
Så bliver den brugt til alt muligt andet end lige præcis de ældre.
Så er der nogle huller i økonomien, der skal fyldes ud, det kan også være, der er nogle huller i vejene, der skal fyldes ud, og det kan også være, der er noget kunst og kultur, man hellere vil have.
Man bruger det til alt muligt andet.
Det ved vi af meget, meget dårlig erfaring.
Jeg fatter simpelt hen ikke, at når det endelig er lykkedes meget firkantet at få noget til de ældre, tager man det væk.
Hvorfor gør man det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-09-07:
De partier, der lavede aftalen, havde ikke et flertal bag efter valget.
Så har vi i regeringsgrundlaget aftalt, at vi skal lave en kombinationsmodel med Arnepensionen og seniorpensionen, og det håber jeg skaber en tryghed om, at der så er en bred politisk forankring om det, så der er en forudsigelighed om det.
Og det er ganske rigtigt, som fru Victoria Velasquez sagde, at det så også bliver et spørgsmål, der skal drøftes med arbejdsmarkedets parter.
Jeg tror sådan set, det er en ganske fornuftig tilgang, at vi også med arbejdsmarkedets parter kan drøfte, om vi har fået det indrettet helt rigtigt, eller om der er ting, der skal justeres.
Victoria Velasquez (EL), 2023-09-07:
Det er jo ikke rigtigt.
Venstre lovede, da folk gik ned og stemte i stemmeboksen, at man ville udvide seniorpensionen.
Vi havde vedtaget det.
Det er de penge, som regeringen nu fjerner.
Så det er jo simpelt hen ikke rigtigt.
Vi har trepartsforhandlinger lige om lidt om tilbagetrækning, og der starter regeringen de forhandlinger med at tage flere hundrede millioner kroner ud.
Så det er overhovedet ikke det samme.
Jeg mener helt ærligt, at man går direkte imod det, som man har lovet befolkningen.
Hvorfor gør man det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-09-07:
Vi har i regeringsgrundlaget aftalt, hvordan vi mener at fremtidens tilbagetrækningssystem skal se ud, og det står vi ved.
Der har vi fundet et fornuftigt kompromis, som sikrer, at der er en forhåbentlig bred sikkerhed for, at danskerne har en tryghed for, at det tilbagetrækningssystem, som vi bliver enige om, kan stå i mange år.
For det synes jeg er vigtigt.
De aftalepartier, der indgik den aftale, havde ikke længere et flertal.
Og så må man sige, at der jo ikke er noget, der bliver taget fra nogen med det her forslag til finanslov.
Vi kører videre med de regler, der hidtil har været gældende, og det er jo faktisk regler, som har vist sig at betyde, at 11.000 flere end forventet, tror jeg det var, gør brug af seniorpensionen.
Victoria Velasquez (EL), 2023-09-07:
Jeg mener helt grundlæggende, at det er forkert at lukke døren til folk, som har brug for, at fællesskabet hjælper dem.
Det mener jeg at man gør med det her forslag til finanslov, og det mener jeg at regeringen gør.
Altså, jeg tænker på 61-årige Brian Olsen, der er murer og fik en tryghed i at kunne få en seniorpension; jeg tænker på 65-årige Gert, der har arbejdet som frisør, og som var helt slidt ned og kunne få en tryghed i at få en seniorpension; og så tænker jeg især også på 58-årige Karin Sørensen fra Vejle, som har haft et hårdt fysisk arbejde, siden hun var 17 år gammel, og nu ikke ved, om hun kan få en seniorpension.
Det lovede Venstre inden valget, det lovede Socialdemokratiet inden valget, og det var vi flere partier der lovede.
Der er et flertal, så hvorfor vil Venstre nu gå fra det flertal?
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-09-07:
Men sådan er virkeligheden og politik jo: Hvis man vil have noget igennem, kan man også blive nødt til at acceptere noget, som man ikke har hede drømme om, tværtimod.
Jeg tror, at min gode kollega hr. Morten Dahlin, politisk ordfører for Venstre, sagde, at det var sådan en skovsnegl, vi måtte indtage.
Fordi den nemlig er med til at sikre, at 250.000 danskere får halveret deres topskat, og at vi får sænket skatten med over 5 mia. kr., så accepterer vi, at det er en del af prisen.
Men det er ikke en, vi kommer til at stå og fejre; det er der ingen tvivl om.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-09-07:
Ja, det kan nok sammenlignes med, at vi tænker at trække støtten til regeringen, ligesom Anders Samuelsen sagde, hvis det er, at vi ikke får det igennem.
Det kan vi jo selvfølgelig ikke.
Jeg synes igen, at det er et besynderligt kryds at lave – ligesom det med, at hvis ikke vi afskaffer store bededag, så har vi ikke råd til forsvaret; at hvis ikke vi indfører toptopskat, så har vi ikke råd til skattelettelser.
Det hænger jo ikke sammen.
Hvorfor er det, at man ikke bare rent ud siger: Vi har i Venstre sovet i timen under regeringsforhandlingerne, vi glemte at få det af bordet, da vi ikke fik noget for det, og der er ikke saglige argumenter for det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-09-07:
Jeg føler mig sådan kaldt tilbage til 2016, 2017.
Hvis ikke man kunne få topskattelettelser, lige præcis som man ville have det, så kunne det også være lige meget.
Og det er fair nok.
Altså, hvis man vil være ultimativ på det punkt, bliver det nok nogle rimelig korte forhandlinger.
Det, der har været vigtigt for os i Venstre, er at sikre, at 250.000 danskere får halveret deres topskat – 250.000 danskere.
Og at vi diskuterer skattelettelser, er et resultat af, at vi har valgt at gå ind i regeringssamarbejdet.
Og så synes jeg bare, det er ærgerligt, at hr. Alex Vanopslagh var relativt kategorisk i medierne forleden, hvor han sagde, at det kom Liberal Alliance aldrig nogen sinde til at medvirke til; så kunne det hele også være lige meget.
Det lød grangivelig meget ultimativt.
Jeg vedstår, at det ikke er noget, der har groet i Venstres baghave, men det er en del af et kompromis, som sikrer, at vi kan give danskerne markante skattelettelser.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-09-07:
Jeg kan forstå, at regeringen har et ultimativt krav om at indføre en ny millionærskat, hvis man vil være med til at sænke skatten for andre.
Og hvis ikke man er med i det, er man uansvarlig og søger ikke indflydelse.
Men mit spørgsmål går egentlig på, om det uansvarlige her ikke er at indføre den nye millionærskat.
Vi ved jo, at de fleste af dem, som tjener allermest, ikke vil rammes af den; det vil være ganske almindelige danskfødte mennesker, som bare tjener meget, der rammes.
Alle dem fra udlandet er på forskerordninger osv.
Så er det ikke lidt underligt, hvis det er, at regeringen fastholder det her som et krav for at sænke skatten?
Og er der overhovedet et forhandlingsrum?
For jeg har ikke hørt saglige argumenter for det.
Samira Nawa (RV), 2023-09-07:
Ordføreren nævner investeringer i klima som et af de tre ben, som Moderaterne står på.
Det må jeg så konstatere er et noget kortere ben end de andre, for jeg synes jo ikke rigtig, at finanslovsforslaget på den måde runger af investeringer i klima.
Man kunne jo pege på dieselafgifter, man kunne pege på flyafgifter, men der har hr. Henrik Frandsen jo selv udtalt: Ting tager tid.
Og så bliver jeg nødt til at spørge hr. Henrik Frandsen: Har klimaet tid til at vente?
For det mener vi i hvert fald ikke i Radikale Venstre.
Der mener vi, at vi bør skubbe på for den grønne omstilling og også afsætte penge til netop klimaet.
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
Jeg er meget enig med hr. Kristian Bøgsted i, at gymnasierne er essentielle for udviklingen i landdistrikterne; jeg er meget enig.
Derfor er det også meget vigtigt, når vi skal se på hele taxametersystemet, hele finansieringen af både de almene gymnasier, men også af erhvervsgymnasierne, at vi får skabt en model, der sikrer, at vi har et alment gymnasium og et ethvervsgymnasium i Tønder, men også i Lemvig og i andre byer, der ligger langt væk fra de store byer.
Så der tænker jeg jo, at vi, når vi kommer til de forhandlinger, sagtens kunne finde ud af et eller andet i fællesskab, for det skal vi nå i mål med.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-09-07:
Tak, og tak til ordføreren for en tale med rigtig mange fine ord, og jeg bider mærke i, at der bliver nævnt, at vi skal styrke landdistrikterne, og at vi skal gøre noget for arbejdskraften og sammenhængskraften.
Men er ordføreren egentlig klar over, hvad der vil ske ude i landdistrikterne, i hvert fald nogle af stederne, hvis gymnasierne lukker, når man fjerner det her?
Det vil sige, at der er nogle unge mennesker, der får over 70 km til et alment gymnasie.
Hvad betyder det?
Det betyder, at de flytter ind til de store byer, og det betyder, at vi ude i landdistrikterne mangler arbejdskraft til fritidsjobbene, at vi mangler uddannelsesmuligheder.
Der er også en chance for, at de ikke flytter tilbage.
Det vil så sige, at vi mangler bosættelse derude.
Hvordan kan det styrke landdistrikterne, øge sammenhængskraften, og øge beskæftigelsen ude i landdistrikterne, hvis der sker det her?
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
Nej, det er sådan, at vi som regeringsparti – og vi har også ministerposten – læner os op ad de tal, vi får fra ministeriet.
Det gør man altid, når man er i en regering, og de siger, at vi mangler 500.000 t lige nu.
Så det er selvfølgelig det, vi går efter.
Men det er jo ikke sikkert, at det hele når i mål, og hvis det viser sig, at der skal justeres, er vi også åbne over for at gøre det videre.
Der skal ikke være tvivl om, at vi går efter at nå 2025-målet, og jeg er også rigtig glad for de indspil, der kommer fra Klimarådet.
Det er også vigtigt, at vi tager dem med, og CONCITO kommer også med rigtig gode indspil.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-09-07:
Jamen jeg er da glad for at høre, at der er en åbenhed omkring, at man skal have flere virkemidler ind, og det må også være, fordi man så går efter et højere mål.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om ordføreren er enig i Klimarådets opjustering af, at det sådan set er 2 mio. t, vi mangler, og når nu ordføreren også er blevet klimaordfører, vil jeg anbefale ham at læse notits 10 i de her forhandlinger, hvor der sådan set er gennemgået, hvad en forhøjelse af dieselafgiften kan give.
Det kan faktisk også give flere penge i statskassen.
Går Moderaterne ind for, at det er et 2-mio.-t-CO 2 -fortrængningsmål i 2025, vi skal forfølge?
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
Nej, vi er åbne over for, at man inddrager dieselafgiften i de overvejelser, der skal være omkring at nå 2025-målene med sikkerhed.
For man skal overhovedet ikke være et sekund i tvivl om, at det ligger Moderaterne og at det også ligger regeringen meget på sinde, at vi når 2025-målene.
Der skal de handlinger til.
Det er korrekt, at man har spillet ud med et fortrængningskrav, og jeg synes, det er ganske fornuftigt med den måde, man gør det på.
Men viser det sig, at vi ikke når i mål med det, så skal vi handle, for i min verden og i Moderaternes verden og i regeringens verden står de mål ikke til diskussion.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-09-07:
Ja, nu sagde ordføreren jo, at klimaet ikke har tid til at vente, og der var en bekræftelse af, at vi har et 2025-mål og et 2030-mål, og at vi skal sætte os sammen, og at der skal være mere handling, og at klimaet er det tredje ben.
Ja, men det virker jo lidt, som om det er en trebenet skammel, hvor benene ikke er lige lange, og hvor klimabenet er så kort, at skamlen er ved at vælte.
Altså, vi venter jo sådan set på regeringen, vi venter på, at Moderaternes klima- og energiminister genoptager de her 2025-forhandlinger.
For vi jo var i gang med at forhandle, og regeringen havde kun ét bud, nemlig at putte mere biobrændstof i dieseltanken, og det er altså ikke nok.
Klimarådet siger, at vi skal komme med klimahandling på 2 mio. tons, og jeg har noteret mig, at Moderaternes Lars Løkke Rasmussen har været ude at lufte, at man sådan set er åben over for en dieselafgift.
Og det ville gøre forhandlingerne meget nemmere, hvis det var sådan, at regeringen kunne blive enig med sig selv om, at en hævning af dieselafgiften på en afbalanceret måde var en del af løsningen.
Går Moderaterne ind for, at vi skal hæve dieselafgiften?
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
Jeg har det også lidt sådan, at jeg en gang imellem tænker: Mon ikke Danmarksdemokraterne skulle begynde at tale landdistrikterne op?
Jeg synes, at I nogle gange taler dem lidt ned og lidt sætter dem over i en offerrolle, hvor de egentlig ikke hører hjemme.
Der er rigtig meget energi ude i landdistrikterne.
Hele den grønne omstilling, der kommer, giver vanvittig store muligheder ude i landdistrikterne.
Rigtig meget af det kommer til at foregå derude, både når det gælder vedvarende energi, men også når det gælder hele fødevareområdet.
Der er så mange muligheder.
Lad os gribe dem.