runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2021-03-23:
Jo, men det er ikke så simpelt som så.
Altså, den debat, vi ser på diverse sociale medier osv., er noget, der afholder andre folk fra at deltage.
Så vi risikerer også, at debatten bliver ført over i sådan en retlig form, hvor den måske i virkeligheden ikke hører allermest hjemme.
Det var jo også sådan, blasfemibestemmelsen endte med at blive afskaffet.
Altså, der er jo begrænsninger på ytringsfriheden, og det mener man også i Dansk Folkeparti der skal være.
Jeg har da eksempler på, at politikere fra Dansk Folkeparti f.eks. har rejst injuriesøgsmål mod andre for noget, de havde ytret sig om, og som man var utilfreds med.
Så der skal jo være grænser for ytringsfriheden.
Spørgsmålet er, hvor de grænser skal ligge, og hvor vi i virkeligheden skader debatten, mere end vi gavner den, ved at kriminalisere visse ytringer.
Nu håber jeg altså ikke, at det kommer bag på hr. Lars Boje Mathiesen, at lovgivning er et politisk værktøj.
Men jeg er ikke enig i, at det handler om, om folk føler sig krænket eller ej.
Altså, der er jo tale om en objektiv vurdering.
Eksempelvis i den dom, jeg læste op fra før, følte de mennesker, som havde meldt det til politiet, sig jo krænket, og ikke desto mindre blev læserbrevsskribenten altså frifundet.
Så det er jo et forsøg på at sige, hvad man bør kunne tåle i den offentlige debat, og hvad man ikke bør kunne tåle.
Det er jo det, som domstolene skal; de skal ikke kigge på, hvad folks følelser er.
Peter Skaarup (DF), 2021-03-23:
Hr. Jan E. Jørgensen har fuldstændig ret i, at et medie jo selv kan bestemme, om det vil trykke det læserbrev, hvor der kommes med forskellige holdninger, og hvis mediet siger, at det vil de ikke trykke, og at det mener de ikke de kan stå til ansvar for, kan man jo så ikke trykke det.
Men det ændrer bare ikke ved, at man jo skal have lov til at sende læserbrevet.
Man skal have lov til som borger at skrive, hvad man mener, i den offentlige debat, og det er der, jeg går ud fra vi er enige, altså at der sådan set ikke bør være nogen begrænsninger, medmindre det decideret er trusler.
At man truer en befolkningsgruppe, er en anden sag, men hvis det er en fri, åben debat, bør man have lov til at skrive, hvad man vil.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-24:
Jamen ud over at vi har sat penge af til at medfinansiere forlængelse af en række forskningsprojekter, har jeg også som minister rakt ud både til de offentlige forskningsfinansierende fonde og til EU om at vise fleksibilitet, hvilket de private fonde også har givet udtryk for at de ville, og staten og Akademikerne blev i april 2020 enige om en aftale, der gjorde det muligt for universiteterne at forlænge tidsbegrænsede forskerstillinger, hvis de blev forsinket på grund af corona.
Og i forhold til genåbning har vi selvfølgelig også øje på det her.
Igen: Det handler jo alt sammen om, at vi i fællesskab skal skabe nogle rammer, så man ude på universiteterne faktisk kan få forskningen igennem, for det vinder vi alle sammen på.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-24:
Tak for det.
Jeg vil sige det samme til den borger, der bliver sprunget over i køen til en bolig i et forebyggelsesområde, som til den borger, der springes over i et udsat boligområde, og til den, der springes over i en privat boligafdeling.
Det er jo sådan, vi gør det, når vi anviser folk, uanset hvilken type bolig man anviser til, og det er jo også det, som Venstre selv er med til hver dag rundtomkring i landets kommuner.
Når man regulerer udlejning af boliger, uanset om det er private eller almene,
vil der være nogle, der springes over, afvises eller får fortrinsret.
Jeg tror ikke, at forslaget væsentligt vil forringe chancen for at få en bolig i større private udlejningsejendomme.
Trods alt er der kun tale om en lille andel af boliger, og hvis den borger, som spørgeren nævner, eksempelvis er i beskæftigelse eller under uddannelse, vil hun faktisk få fortrinsret til en bolig i et forebyggelsesområdet.
Vi er nødt til at rette op på de undladelsessynder, som har medført problemer med beboersammensætningen i nogle dele af almenboligsektoren, og det er jo grunden til, at vi regulerer, nemlig at vi netop gerne vil have, at man skal have en blandet beboersammensætning, og at der skal være lige muligheder, uanset hvor man vokser op, og det tror vi i regeringen ikke at der er i dag.
Heidi Bank (V), 2021-03-24:
Tak for det svar.
Jeg er sådan set
ikke overrasket over ministerens svar, men jeg synes jo, at det efterlader dem, som har stået på venteliste til en bolig i et den private udlejningsmasse, lidt på herrens mark.
For det er jo rigtigt, som ministeren siger, at de kan søge en bolig i den almene boligmasse, og så kan de stå i kø dér, hvis de ikke har været skrevet op tidligere, og det kan også være, at de kan få fortrinsret, men det er jo ikke det samme, som at de lige pludselig ryger frem i køen.
Og nu er det jo også den private boligmasse, de har stået i kø til – måske via et forsikringsselskab, eller via at de har sparet op et bestemt sted – fordi de gerne vil have en bolig i et bestemt område.
Jeg synes ikke, ministeren kommer med nogle ordentlige svar til den borger, der måske har et ganske almindeligt job, og som ikke har råd til at købe sig til en bolig i et område, men er afhængig af at kunne få en lejebolig.
Hvordan har ministeren tænkt sig at imødekomme den bekymring, de kommer til at stå med, når nu de kommer til at rykke længere bagud i køen?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-24:
I sidste uge lød det jo fra flere Venstrefolk: Der kommer en kriminel udlænding og tager din bolig.
Nu er man trods alt kommet ned på det retoriske niveau, hvor det handler om, at der selvfølgelig vil være nogle, der står på venteliste, som vil få en bolig lidt senere.
Det er sådan set det samme, uanset om man står på en venteliste til en almen bolig, eller om man står på en venteliste til en privat bolig – så vil man selvfølgelig, hvis der er en, der bliver anvist fra kommunen, få en bolig senere, end man ellers ville have gjort.
Og heldigvis er det jo sådan, at vi har mange gode almene boligforeninger, hvor det er relativt nemt at komme ind efter kort tid på ventelisten.
Heidi Bank (V), 2021-03-24:
Tak for det.
Hvad vil ministeren sige til den borger, der har stået på venteliste til at få en lejebolig i den private boligmasse, men som nu springes over i køen af andre, fordi regeringen ønsker kommunal råderet over hver tiende private lejebolig?
Spørgsmålet er selvfølgelig stillet i forlængelse af det udspil, regeringen er kommet med.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-03-24:
Det er jo meget godt, hvis man kan komme ind som følge af den fleksibilitet, men det har jo også kun været få ad gangen.
Der er rigtig mange ting, som er meget besværlige.
Så det er ikke kun noget med, at man kan have lidt fleksible rammer.
Selvfølgelig er det godt med den fleksibilitet, og at der er en kattelem til dem, men der er virkelig nogle, der bliver seriøst forsinket.
Så vil ministeren afsætte midler, så de kan hjælpes igennem deres forskning?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-24:
Altså, nu er spørgerens parti jo involveret i den store genåbning og de store forhandlinger på partilederniveau, så alt kan jo bringes ind.
Men jeg vil dog sige, at jeg også vurderer, at vi skal passe på med ikke at lægge ledelsesansvaret ud i en situation som den her, og derfor har jeg og regeringen prioriteret rammerne.
Vi har prioriteret, at man enkeltvis har kunnet vurdere det enkelte forskningsprojekt og spørge, om vedkommende har brug for at komme ind, eller om vedkommende ikke har brug for at komme ind, og om vedkommende bliver forsinket, hvis vedkommende ikke kommer ind, og så give adgang.
Det har vi givet elastik til.
Vi har også givet medfinansiering til, at man har kunnet vurdere, hvad der har haft brug for at blive forlænget.
På den måde synes jeg, at den vigtigste opgave for os politisk – og det har vi gjort i fællesskab – har været at sikre nogle fleksible rammer.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-03-24:
Det er rigtig godt, at der er fokus på det.
Nu har jeg bare de her seneste tal, også fra ph.d.-studerende, som henvender sig.
De er bekymrede nu, fordi de ser, at det har så store konsekvenser for deres faglighed, og de ønsker en hjælpepakke a la den, vi lavede i efteråret, bare større, fordi det må omfatte flere ph.d.-studerende.
Er det muligt, at det også kan bringes til forhandlingsbordet?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-24:
Det første, spørgeren siger, om, at vi skal op på 1,25 pct. af bnp til forskning, er jo en enormt flot ambition.
Det står bare i skærende kontrast til, hvad spørgerens parti selv gjorde, da man var i regering, og altså, det er da spændende, hvis man fuldstændig har ændret politik på det område.
Jeg tror, at forskning er afgørende for vores samfund.
Det er også derfor, regeringen har prioriteret det højt.
Jeg tror også, det er afgørende i forhold til f.eks. vores grønne omstilling, og derfor har vi også gjort historisk meget dér.
Vi forsker for 24 mia. kr. i år, og selvfølgelig er det vigtigt for mig, når vi prioriterer de penge af vores skattekroner, at de så også kommer ud og arbejder.
Derfor har vi både medfinansieret nogle af forlængelserne, og vi har hele vejen siden før sommer givet fleksible rammer til, at man ude på universiteterne har kunnet vurdere, hvem der har haft brug for at komme ind for ikke at blive forsinket.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-03-24:
Vi er også rigtig glade for, at regeringen prioriterer forskning.
Vi så jo gerne fra Det Konservative Folkepartis side, at vores forskning faktisk nærmest lå på 1,25 pct. af bnp over tid, og at midlerne gik til forskning og ikke til dyre huslejer eller tilbagebetalinger til EU, men det er lidt en anden diskussion.
Det, som er bekymringen her, er jo netop vores ph.d.-studerende, og som ministeren rigtigt sagde, fik vi afsat midler i oktober sidste år.
For det viste sig jo, at der var 75 pct. af de ph.d.-studerende, der blev forsinket, og der var ca. 20 pct., der overvejede at droppe det.
Det var allerede sidste år i juni.
De midler, vi har afsat, hjalp cirka 200 af de 9.000 ph.d.-studerende.
Nu er det faktisk 90 pct., som siger, at de bliver forsinket.
Så kunne ministeren forestille sig, at vi afsætter midler nu til at støtte vores unge forskere, vores ph.d.-studerende, så de kan gennemføre deres forskning?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-24:
Tak for det spørgsmål.
Jeg synes, vi har været igennem et år, der om noget har vist, hvor vigtigt forskning er for os alle sammen.
Det er en afgørende forudsætning for viden, men også for, at vi kan håndtere situationer som dem, vi har været igennem her.
Og derfor har vi jo også en regering, som faktisk prioriterer forskning rigtig højt.
Vi har med finansloven for 2021 ikke alene indfriet målet om, at 1 pct. af bnp skal bruges på forskning, men også tilført 750 mio. kr. ud over det til en genstart af dansk økonomi.
Og til trods for et faldende bnp har vi altså styrket forskningen i 2021 ud over den 1-procentsmålsætning.
Der er afsat et historisk højt beløb til forskning i 2021 på 24 mia. kr.
Det ændrer selvfølgelig ikke på, at det konkrete arbejde derude er udfordret.
Det gælder hele landet, det gælder alle arbejdspladser, men det gælder selvfølgelig også vores forskningsmiljøer.
Og jeg ved, at det har været en svær tid for vores forskere.
Vi har i regeringen arbejdet meget målrettet på nogle fleksible rammer, sådan at selv om vi har været nedlukket, har der været lidt elastik til, at den mest nødvendige forskning, der skulle ind i et laboratorium, har haft mulighed for det.
Og der er i dag mulighed for, at forskere har adgang til laboratorier, i det omfang at fysisk fremmøde er nødvendigt for ikke væsentligt at forsinke forskningsaktiviteterne.
Det står i vores retningslinjer, og det er universiteterne, der foretager den konkrete vurdering.
Derudover indgik vi jo faktisk i efteråret en aftale med en række af Folketingets partier om at afsætte i alt 18 mio. kr. til at medfinansiere universiteternes forlængelse af de konkrete ph.d.-forløb, som universiteterne vælger at forlænge som følge af nedlukningen i foråret.
Vi har dermed målrettet at understøtte forskning og innovation, så vi sikrer, at vores land også i de kommende år har stærke forskningsmiljøer, samtidig med at vi på trods af nedlukningen har forsøgt at skabe så fleksible rammer som muligt for vores forskere.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-03-24:
Og det er også lidt i samme genre.
For ét er, at vi har vores studerende på de videregående uddannelser.
Vi har også forskningen.
Så jeg vil spørge ministeren: Hvad vil ministeren gøre, for at forskningen ikke kommer til at lide varig skade af nedlukningen?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-24:
Så det er da det håb og det lys, spørgeren kan give videre til alle dem, der skriver, altså at det har vi sort på hvidt lovet hinanden; de kan se, at nu kan de begynde at komme tilbage, og de kan se, at vi ikke synes, det er gjort med det.
Og jeg synes da, at spørgeren skal tænde det lys, når vi nu har aftalen med hinanden.
Heidi Bank (V), 2021-03-24:
Jeg må virkelig sige, at jeg synes, at ministeren kører meget overfladisk hen over, at det her er ganske almindelige menneskers liv, det handler om.
Det handler om sygeplejersken, det handler om kontorassistenten, det handler om helt almindelige mennesker, der måske qua den arbejdsplads, de har, eller qua det pensionsselskab, de har, har været skrevet op til en lejebolig i den private udlejningsmasse.
Det virker bare, som om ministeren siger: Nå ja, men det er da også ligegyldigt, og de må da bare selv finde ud af det.
Jeg synes ikke, der er nogen konkrete svar fra ministeren her.
Ministeren må da kunne forstå, at det her giver en kæmpe bekymring og en kæmpestor uro hos ganske almindelige mennesker.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-24:
Jamen jeg gentager gerne igen, at uanset hvor man laver en kommunal anvisning til, så vil der være en person, der står på ventelisten, som vil få en bolig senere, end vedkommende ellers ville have fået.
Det gælder både, hvis det er i private udlejningsboliger, og hvis det er i almene udlejningsboliger, og det er klart, at det problem jo kun kan løses ved, at vi bygger noget mere.
Det er regeringen sådan set også interesseret i, men nu er det ikke det, som vi diskuterer i dag.
Heidi Bank (V), 2021-03-24:
Altså, vi må jo også tage de svar, der kommer fra ministeren, lidt med humor.
For det er jo helt tydeligt, at der bliver talt udenom i stor stil her.
Det, der er virkeligheden her, er, at ministeren er i gang med at sige, at nogle af de relativt få lejemål, der trods alt er i den private udlejningsmasse, hvis man ser på rotationen i dem, vil man give til nogle andre.
Man vil bl.a. give dem til de kriminelle lejere, som regeringen f.eks. i øjeblikket ønsker at sætte ud af den almene boligmasse.
Den del har vi sådan set opbakning til.
Men det undrer mig bare, at man slet ikke kan se et problem i, at man samtidig skubber nogle andre ud i den private udlejningsmasse, og at man har det helt afslappet med, at de mennesker kommer til at stå fuldstændig alene.
Det undrer mig bare, at man fra Socialdemokratiets side tager så afslappet på, at det her kommer til at ramme ganske almindelige mennesker, der står skrevet op til en bolig i den private udlejningsmasse.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-24:
Jeg roste skam det pågældende udlejningsselskab for at leje ud til spørgerens tidligere partiformand til så lav en pris.
Det synes jeg var en god ting at gøre, uanset hvem der lejede den.
Men som jeg sagde til medspørgeren, er den gennemsnitlige pris for omkostningsbaserede lejemål 779 kr. pr. m 2 .
Det er udregnet af den ekspertgruppe, som spørgerens egen tidligere regering var med til at nedsætte, og det ligger altså lavere end Københavns Kommunes gennemsnitlige almene boligkvadratmeterpris, som er 927 kr. pr. år.
Louise Schack Elholm (V), 2021-03-24:
Nu tror jeg ikke, jeg skal inddrage ministerens bolig, selv om ministeren synes, det er meget interessant, hvordan Venstrefolk eller tidligere Venstrefolk bor.
Jeg synes faktisk, det er lidt at køre uden for, hvad spørgsmålet er.
Men det er måske, fordi man har så dårlig en sag, at man er nødt til at skyde på alt, hvad man kan, for overhovedet at gøre det.
Ministeren svarer jo slet ikke på, om man vil give den ekstra boligstøtte, der skal til, for at de her lejere har råd til at bo i de her lejligheder.
Det kan være, ministeren vil svare denne gang i stedet for bare at skyde løs.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-24:
Jeg er klar over, at spørgerens tidligere partiformand har fået stillet en lejlighed på 183 m² i Nyhavn til rådighed for 10.000 kr. om måneden, og jeg er også godt klar over, at det ikke er det generelle tilfælde, men der er jo nogen, der får den type billige boliger.
Snakker vi én ad gangen her?
Hvis en almindelig familie fik stillet samme slags boliger til rådighed, ville det selvfølgelig være nemmere – hvis man kunne få så stor en lejlighed til 10.000 kr. om måneden.
Men generelt set
er de private udlejningsboliger relativt små.
De er ikke 183 m² i gennemsnit.
De er i familiestørrelse eller mindre i Københavns Kommune, fordi de gamle boliger i Københavns Kommune generelt, langt størstedelen af dem, er to-/treværelseslejligheder.
Louise Schack Elholm (V), 2021-03-24:
Det er jo den måde, som regeringen har det på med negative frihedsrettigheder, og det er okay, at vi politisk har forskellige ståsteder.
Men ikke desto mindre er de private udlejningsboliger, der findes i København, ofte større, end hvad der findes i det almene byggeri.
De er ikke underlagt det samme loft for, hvor store de må være, og dermed er de også dyrere i husleje.
Har ministeren så samtidig tænkt sig at sætte det beløb op, man kan få i boligstøtte, for at folk har råd til det, eller er det her en ren skinmanøvre?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-24:
Pointen er sådan set den samme, for vi er enige med Venstre i, at der skal bygges meget mere, og vi er enige med Venstre i, at der skal gøres noget ved de mest udsatte boligområder, det, som i dag hedder ghettoområder, men vi mener så også, at vi skal bede de private udlejningsselskaber om at tage en del af ansvaret.
Det vil selvfølgelig betyde, ligesom det gør alle andre steder, hvor man har kommunal anvisning, at der er nogle, der lidt senere vil få deres bolig, end de ellers ville have gjort.
Hvis man ser på, hvilke udlejningsboliger der er i ejendomme med 20 eller flere boliger, ligger de ca. 84.000 af de 170.000, der er, i Københavns og Frederiksberg Kommuner, så jo, der er faktisk en del at henvise til.
De 84.000 boliger er jo flere boliger, end der er almene boliger i de to kommuner.
Så jeg tænker, at det der med først at sige noget, det faktuelt er forkert, og når jeg så korrigerer det, siger man, at det er skuespil, kan man godt hæve sig over fra Venstres side.
Heidi Bank (V), 2021-03-24:
Nu stod ministeren tidligere og anklagede mig for skuespil og for at køre det op.
Det der er jo et kæmpe skuespil, som ministeren lægger for dagen, ved at få det til at lyde, som om de boliger, man kan anvise til, bare er en masse omkostningsbestemte regulerede lejemål.
Det er jo det, som Socialdemokratiets egen borgmester her i København er ude at kritisere indenrigs- og boligministeren for, nemlig den manglende realisme i den her plan.
Så hvordan kan man stå og lade, som om det her bare handler om at anvise til nogle omkostningsbestemte private lejemål, og så er det bare løst?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-24:
Hvis spørgeren læser den ekspertrapport, der er blevet lavet om boligreguleringslovens § 5, stk. 2, står der meget klart og tydeligt, at en privat omkostningsbaseret udlejningsbolig koster ca. 779 kr. pr. m 2 i Københavns og Frederiksberg Kommuner.
I Københavns Kommune koster en almen bolig ca. 927 kr. pr. m 2 i gennemsnit.
Så det er forkert, når spørgeren påstår, at de private udlejningsboliger altid er dyrere.
Det kan spørgeren selvfølgelig læse op på i den rapport, hvis der skulle være interesse for det.
Heidi Bank (V), 2021-03-24:
Jamen ministeren har jo lige ved mit forrige spørgsmål stået og erkendt, at der ikke kommer flere boliger.
Så det er jo ikke billige boliger som sådan, ministeren står og tilbyder de her mennesker, som er nogle af vores måske økonomisk svagest stillede borgere.
Så hvad er ministerens svar i forhold til at give dem en bolig, der er til at betale, hvis det, man henviser dem til, er en bolig i den private udlejningsmasse?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-24:
Jeg tror, at det her udspil skal ses som en forlængelse af de hidtidige indsatser mod parallelsamfund.
Det, vi gerne vil, er at tage et skridt frem i forhold til at rette op på den skæve beboersammensætning, som har medført opdelte bykvarterer, og som jeg også tror truer sammenhængskraften i vores samfund.
Jeg forstår overborgmesterens udtalelse sådan, at han ikke mener, at vi bare kan fortsætte med at lave begrænsninger for de mest udsatte borgeres muligheder for at få en almen bolig.
Vi skal også sikre, at der er boliger andre steder i byen, som den her gruppe kan blive anvist til.
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i.
Der skal bygges flere almene boliger i København.
Det arbejder kommunen for, og det vil regeringen selvfølgelig også meget gerne understøtte.
Men her skal vi også huske, at regeringens forslag åbner for, at den gruppe, som overborgmesteren taler om, kan få anvist en bolig i en privat udlejningsejendom, så det ikke kun er den almene boligsektor, der skal tage sig af hele opgaven.
Heidi Bank (V), 2021-03-24:
Hvad siger ministeren i forbindelse med forslaget om de såkaldte forebyggelsesområder til overborgmester i København Lars Weiss’ kommentar om, at »med det her forslag risikerer vi at presse mennesker med ringe økonomi og dårlige sociale vilkår ud af vores by, og det ønsker jeg ikke«?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-24:
Nej, det gør ikke indtryk, at Curt Liliegreen siger, at der ikke vil være flere boliger, for det er evident for enhver, at en regulering ikke i sig selv skaber flere boliger.
Så nej, det gør ikke indtryk, for det vidste jeg godt i forvejen.
Vi laver ikke flere boliger ved at regulere, hvem der flytter ind og ud, men vi håber på, at vi ligesom med parallelsamfundspakken kan ændre beboersammensætningen i de boliger, der er.
Heidi Bank (V), 2021-03-24:
Jeg må sige, at jeg ikke synes, det klæder ministeren at prøve at gøre det her til et teater.
Jeg synes, man skal tage det alvorligt.
Det her er Folketingssalen, og der skal være det her rum til, at man kan stille spørgsmål.
Jeg vil i øvrigt sige, at det, jeg står og spørger om her, var også noget, jeg nævnte ved mødet i går.
Det er bare for at lægge den linje.
Men det må da gøre indtryk på ministeren, når der er eksperter på det her område som Curt Liliegreen fra Boligøkonomisk Videncenter, der har været ude at sige, at det her, regeringen er kommet med, ikke kommer til at give flere boliger, for der vil være det samme antal familieboliger til rådighed.
Gør det slet ikke indtryk på ministeren?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-03-24:
Det er meget vigtigt, tror jeg, for de studerende, at de snart ser et lys forude.
Der er rigtig mange studerende, der henvender sig til mig og taler om den bekymring, de har.
Det er lang tid, de går og venter.
Så jeg vil håbe, at ministeren også kommer med et mandat og med midler til, at vi kan sætte aktivt ind for at mindske det frafald og hjælpe i forhold til det faglige efterslæb, som mange af de studerende har.
Det er en kvart million studerende – det er rigtig mange mennesker.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-03-24:
Tak for det, formand.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-24:
Nu har spørgeren jo faktisk hørt mig sidde og sige det på møder inden for de seneste uger, og vi kommer til igen at skulle drøfte genåbningen, og hvad vi gør, på fredag til endnu en runde i ordførerkredsen.
Jeg mener, at vi skal se på vejledning; jeg mener, at vi skal se på rådgivning; jeg mener, at vi skal se på Studenterrådgivningen; jeg mener, at vi skal se på fagligt efterslæb; og jeg mener, at vi skal se på deres fællesskaber derude.
Jeg vil bare hellere forhandle det ved forhandlingsbordet, og det håber jeg da at spørgeren vil møde op til igen, når vi kommer til det.
Aftalen fra den her uge siger, at vi skal forhandle det primo maj, og det vil jeg rigtig, rigtig gerne i fællesskab.