runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tanja Larsson (S), 2020-11-05:
Tak for det.
Nu skal vi til hele tre forslag samlet i et.
Det kan være svært, at finde den røde tråd, men alle forslagene er ikke desto mindre fornuftige forslag, og de udmønter en aftale i folkeskoleforligskredsen fra marts 2020.
Jeg vil starte med den første del, som også er den største, og som handler om mulighed for udtræk af et andet fag end idræt for elever med langvarig funktionsnedsættelse eller alvorlig sygdom.
Til gengæld er det en gruppe, for hvem det her er utrolig vigtigt.
I dag er folkeskolens afgangseksamen en forudsætning for, at eleverne kan opnå retskrav på optagelse på en ungdomsuddannelse, og man kan ikke bestå afgangseksamen, hvis ikke man har aflagt alle eksamener.
Det er i udgangspunktet rigtig godt, men for en lille gruppe elever, der har en langvarig funktionsnedsættelse eller en alvorlig sygdom, kan det have store konsekvenser.
De kan nemlig ikke deltage i undervisningen i idræt.
For den gruppe gør vi det nu muligt at udtrække et andet fag end idræt, i den naturfaglige blok, så de får mulighed for at bestå folkeskolens afgangseksamen.
Det er kun rimeligt, at denne gruppe af børn, der i forvejen har svære udfordringer, nu får en reel mulighed for at få en ungdomsuddannelse på lige fod med de andre klassekammerater.
En ting, der er godt ved forslaget her, er, at det ikke kun hjælper dem, der er ude af stand til at deltage i idræt.
Det pålægger samtidig skolerne et ansvar for at gøre alt, hvad de kan, for at en elev kan blive inddraget i idrætsundervisningen.
Det må nemlig aldrig blive sådan, at elever bliver fritaget for idræt, fordi skolen ikke har gjort nok.
Lige så vigtigt det er at tilbyde et alternativ til de unge, der absolut ikke kan deltage, lige så vigtigt
er det nemlig at sikre, at alle de unge, der kan være med, også er med.
Den anden del handler om privatister.
De skal have mulighed for at gå til prøve på 8. klassetrin i de praktiske og musiske fag, på samme måde som man kan gøre det i 9. klasse.
Det er i min optik ganske fornuftigt, at de selvfølgelig skal have den mulighed, hvis de ønsker det.
Deres muligheder skal selvfølgelig ikke begrænses af skolens udbud af fag.
Den tredje og sidste del er en teknisk ting.
Det handler om processen i forbindelse med skolesammenlægning.
Jeg vil ikke dykke ned i de konkrete tekniske justeringer her.
Det bliver både for langt og nok også lidt for kedeligt.
I stedet kan jeg konstatere, at den nuværende proces er uhensigtsmæssig, bøvlet og bureaukratisk.
Nu laver vi det om, så det bliver nemmere og mindre bureaukratisk.
Vi fjerner et led, så at sige, så man ikke behøver at oprette en midlertidig bestyrelse, men så man kan sammenlægge og oprette en ny ledelse i samme runde.
Så alt i alt tre forskellig lovforslag.
Fælles for dem er dog, at vi i Socialdemokratiet støtter dem alle tre.
Tak for ordet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-11-05:
Jeg kan ikke genkende de der spøgelser, der bliver manet frem her.
Så det har jeg svært ved at svare på, og jeg er simpelt hen ikke enig med Dansk Folkeparti omkring det her lovforslag; så ville jeg jo ikke have fremsat det, i sagens natur.
Jeg mener, vi har fundet en rigtig fin balance i, at man selvfølgelig som skole og som voksent menneske skal kunne træffe beslutninger, men omvendt at man selvfølgelig også som barn og som ung, alt efter hvor gammel man er, skal inddrages i forhold, der vedrører en, altså at man skal høres og man skal have mulighed for at forstå, hvad der foregår omkring ørerne på en.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-11-05:
Man kan jo også frygte, at det her er første skridt på vejen mod et større frontalangreb på de frie skoler.
Socialdemokraterne foreslog jo under valgkampen at skære friskolernes antal ned til 10 pct., og det er derfor, vi er nogle her i salen, der er lidt på vagt.
Så ministeren kan jo egentlig bare på regeringens vegne sige, at man er gået bort fra frontalangrebet på de frie skoler, og så bare imødekomme Dansk Folkeparti ved at sige, at ja, det her lovforslag er et indgreb i de frie skolers frihed.
Jeg bliver nødt til lige at rette ministeren lidt.
Jeg sagde i min tale, at det er et angreb på friskolernes frihed og ikke på deres rettigheder.
Det er ret afgørende.
Så sagde jeg også i min tale og i mine svar, at Dansk Folkeparti støtter, at eleverne skal inddrages, når de skal udskrives eller bortvises, men at det er alt for voldsomt og et stort indgreb og en detailstyring af friskolerne, og at man derfor ikke bør lovfæste det, for så kan vi jo blive ved.
Vil ministeren på den baggrund moderere sine kommentarer til Dansk Folkeparti?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-11-05:
Lige nu vil jeg sådan set
mene, at det er ordføreren, der nærer mistillid til privatskolerne og friskolerne.
Ordføreren siger nu for anden gang her i Folketingssalen i dag, at en god leder ville gøre det her af sig selv, men 37 pct. af dem gør det ikke.
Nye Borgerlige sætter den standard op, at hvis man er en god leder, gør man det her af sig selv, men 37 pct. gør det ikke, og så ved jeg ikke, hvordan vi ellers skal se det, for jeg kan ikke forstå det anderledes.
Socialdemokratiets ordfører spurgte om det to gange uden rigtig at få svar.
Jeg er af den opfattelse, at der har været og er gode ledere derude, men at rammerne har været, som de har været, er et politisk ansvar, og derfor ændrer vi på de rammer nu, fordi vi mener, at børn skal inddrages.
Så det der med at køre den af på lederne på den måde synes jeg simpelt hen er at flygte fra sit ansvar som folkevalgt.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-05:
De har jo ikke nogen principielle indvendinger, for de skal forholde sig til, at der kommer et lovforslag om det.
Så det er sådan set udelukkende det, de er nødt til at forholde sig til.
Altså, det her handler jo om, at det er et område, som det burde være ganske naturligt, i hvert fald for borgerlige partier, at mene man ikke skal lovgive om.
Det er ganske naturligt, hvis man har en tillid til frie skoler og frie gymnasier og i øvrigt ønsker at fremme deres mulighed for at drive den bedste skole.
Og så kan jeg være fuldstændig enig med andre ordførere i, at man i langt højere grad også burde sætte folkeskolen meget mere fri.
Derfor giver det ikke mening at lovgive om det overhovedet.
Og det er en mistillid til de frie skoler.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-11-05:
Jeg beklager selvfølgelig, hvis jeg har citeret forkert, for det var i hvert fald ikke min hensigt.
Men sætningen gælder på samme måde.
Hvis du sætter en skoles eller en institutions frihed på den ene side, og det står i modsætning til en elevs frihed på den anden side, mener jeg da, at institutionen i den situation har vigepligt.
Jeg mener, at man som barn eller ung skal kunne få lov til at blive hørt i forbindelse med de her ting, som er så afgørende for ens forhold.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at det er enormt indgribende at fjerne et barn fra dets almindelige skoledag, og det vil sige, at det helt fundamentale i den sammenhæng er, at nogle voksne går ind og gør noget ved barnets frihed til at være på det sted, som barnet gerne vil, og i den situation mener jeg det er fuldstændig fundamentalt og rimeligt man bliver hørt.
Så kan det godt være, at de voksne alligevel gør det, fordi de voksne er dem, der har myndigheden og i sidste ende skal beslutte det, men selvfølgelig skal barnet da høres, og selvfølgelig skal børnene have en forklaring på, hvad der foregår omkring ørerne på dem.
Det mener jeg simpelt hen er helt fundamentalt.
Jeg ved ikke, om ordføreren opfattede det som en moderering af udtalelserne; det har jeg lidt en fornemmelse af ordføreren ikke gør, men det var dog i hvert fald et forsøg på at rette op på det, hvis der var noget citatværk, der var galt.
Stén Knuth (V), 2020-11-05:
Tak for det.
Lad mig slå fast med det samme, at Venstre kan bakke op om det her rigtig fine forslag.
Og som den tidligere ordfører også nævnte, består det af tre elementer.
Altså, hvis man er fritaget for idræt, religion, tysk eller fransk, og dermed ikke kan tage en eksamen i de fag, så kan man også have svært ved at komme ind på ungdomsuddannelserne – det er jo umuligt i dag. Med det her forslag sikrer vi, at man så kan trække nogle andre fag i den naturfaglige blok eller i den humanistiske blok, og det giver rigtig god mening.
I forhold til det her med idræt, så ved salen – i hvert fald ministeren – at hvis der en, der kerer sig om det med idræt i folkeskolen, så er det ordføreren her.
Og det her må jo ikke være sådan, at endnu flere bliver, hvad skal man sige, sat til side, når de andre dyrker idræt.
Og det tænker jeg vi også har en fælles forpligtelse til at kunne holde hinanden op på, så det ikke sker i vores folkeskole, også efter at det her forslag engang bliver vedtaget.
Det udvider også adgangen til folkeskolens prøver som privatist.
Det kan vi hylde, og så er det en regelforenkling, hvilket vi jo også synes er en rigtig fin idé, så vi synes, det er et godt forslag, og vi bakker som sagt op, som jeg tidligere nævnte.
Og jeg skal hilse fra De Konservative og sige, at det gør de sådan set også.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-11-05:
Tak, formand.
Og det er jo, hvad andre ordførere også har været inde på, en ganske simpel ordning.
Nemlig at der er nogle elever, som af den ene eller den anden årsag, bl.a. langvarige fysiske funktionsnedsættelser eller en alvorlig sygdom, som det hedder, ikke har kunnet deltage i undervisningen, og som alligevel skulle have været oppe til eksamen; de kunne ikke blive fritaget.
De får nu fremover mulighed for at gå til eksamen i et andet fag , og det er jo selvfølgelig en god løsning på tingene, som har været lidt mystiske.
Vi var jo noget overraskede, da vi i sin tid blev præsenteret for det i forligskredsen: Det kan da ikke være rigtigt, tænkte vi.
Men det kunne være rigtigt, og så har vi lavet det om.
Det er faktisk en fornøjelse: Vi har alle sammen været enige om det.
Så har der også været lidt problemer med elever, der er fritaget for fransk eller tysk, fordi de har indlæringsvanskeligheder eller andre vanskeligheder.
Og de elever, der er blevet fritaget for kristendom, fordi forældrene jo beder om det, får nu muligheden for at gå til eksamen i et andet fag inden for den humanistiske blok, hvilket er ganske fornuftigt.
Så er vi også glade for de der små ændringer vedrørende de musisk-praktiske fag
De tekniske forenklinger vil jeg heller ikke komme mere ind på i denne tale, så samlet set er det et fint lille lovforslag, som vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig fortsat bakker op.
Henrik Dahl (LA), 2020-11-05:
Tak for ordet.
Den tyske filosof Georg Wilhelm Friedrich Hegel siger et sted i »Åndens fænomenologi«, at Minervas ugle flyver i skumringen, og det er som alt, hvad Hegel skrev, sådan et lidt gådefuldt citat.
Hvad betyder det, at Minervas ugle flyver i skumringen?
Ja, det betyder jo lidt det samme, som Winston Churchill sagde om amerikanerne, nemlig at de altid gør det rigtige, når de har udtømt alle andre muligheder.
Citatet skal altså forstås på den måde, at visdommen lader vente på sig med at gå på vingerne, men til sidst, når der ikke er andet at gøre, så går visdommen ikke desto mindre på vingerne.
Og sådan er det også lidt med Folketinget.
For når vi simpelt hen ikke kan finde på andet, og når alle muligheder er udtømt, sætter vi os ned og laver pragmatiske og fornuftige lovforslag – så skal vi selvfølgelig også være hårdt pressede, men vi gør det – og det har vi gjort i det her tilfælde.
Jeg ved ikke, hvordan man måler, om lovforslag er store eller små, men det her er nok med al respekt ikke et lovforslag, der trækker de helt store overskrifter, i hvert fald ikke i dag og nok heller ikke i morgen og måske nok i virkeligheden ikke i et år som 2020.
Men det er et godt lovforslag, og det er helt fyldt, som de fleste andre ordførere også har sagt, af sund fornuft og pragmatisme, og derfor bakker vi det selvfølgelig også op.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-05:
Det er altid godt, når man kan mødes om noget, og det synes jeg bestemt vi kan med det her lovforslag; altså netop det her med, at det godt kan være, at det er et lille lovforslag, men det er faktisk noget, der har en utrolig stor betydning for dem, som det vedrører.
Som jeg også har trættet ordførerne med tidligere på dagen, har jeg selv været mange år i den danske folkeskole.
Og jeg vil bare glæde mig over, hvor fantastisk jeg synes lærere og i øvrigt også elever generelt tager sig af dem, som har nogle udfordringer, både fysiske handicaps og andet.
Jeg tror ikke, der er noget, der er så rummeligt og så fleksibelt som børn.
De møder med nysgerrighed, og så finder de ud af tingene sammen og i fællesskab.
Det er selvfølgelig også det, der skal kunne lade sig gøre, altså den her fleksibilitet, når det er, man så kommer til eksamen.
Jeg vil sige, at det her med hensyn til idrætsundervisning simpelt hen er udtryk for ganske almindelig sund fornuft; for, selvfølgelig, hvis man af fysiske årsager ikke kan deltage i undervisningen, så skal man selvfølgelig heller ikke til eksamen i det.
Jeg gik selv i en folkeskoleklasse, hvor der var en dreng, der var fysisk handicappet, men sådan tænkte vi aldrig på ham.
Vi rettede ind, og vi fandt fleksible løsninger på motionsdage og alt mulig andet, sådan at han var en del af det fællesskab, der var i klassen – og sådan skal det selvfølgelig være.
Vi støtter selvfølgelig det her lovforslag, og jeg vil jo også glæde mig over, at vi afslutter en dag med mange lovforslag med et fint lovforslag, som giver mulighed for noget, som burde være ganske almindelig sund fornuft – men godt, vi får rettet op på det nu i hvert fald.
Jakob Sølvhøj (EL), 2020-11-05:
Lovforslaget her er ikke mindst et resultat af en ihærdig indsats fra en gruppe af forældre til elever med muskelsvind, som for efterhånden flere år siden satte sig for at forandre reglerne for prøveaflæggelsen i idræt for elever med omfattende fysiske handicap.
De pågældende forældre oplevede, at deres børn blev udsat for, eller i hvert fald havde en potentiel risiko for at blive udsat for en urimelig forskelsbehandling ved ikke at kunne blive fritaget for prøveaflæggelse i et fag, som de helt åbenlyst ikke havde reelle muligheder for at deltage i.
Det var – oplevede forældrene, og jeg er enig med dem – en skærpet risiko, i og med at man med ændringerne af folkeskoleloven i 2016 jo gjorde det til en betingelse for optagelse af en elev på en ungdomsuddannelse, at vedkommende havde gennemført en fuld afgangseksamen i folkeskolen.
Jeg synes, det er værd at fremhæve nogle af de bemærkninger, som også bliver gjort i en række af høringssvarene, om, hvor vigtigt det er, at undervisningen i idræt organiseres på en måde – i øvrigt ligesom al anden undervisning – så det store flertal af elever med fysiske handicap har mulighed for at deltage i undervisningen.
Som det allerede er blevet understreget af flere, er det her jo et forslag, der alene retter sig mod en lille gruppe.
Jeg tror, der er bred tilslutning til, at behovet for at have en inkluderende tilgang til elever med handicap, også når der undervises i idræt, er utrolig vigtigt.
Men her er der altså tale om en lille gruppe af elever, der, selv om de har adgang til kompenserende hjælpemidler, faktisk ikke er i stand til at deltage i undervisningen.
Det er blevet nævnt, at det er et lille – ja, det har varieret lidt – lovforslag, men jeg vil så i hvert fald lægge vægt på, at det har kolossal stor betydning for den her gruppe af elever og for deres forældre, fordi de i den grad oplever, at noget, som var et urimeligt pres på dem, dels fordi det i sig selv er en underlig situation, at de skal op til eksamen i noget, hvor de ikke har deltaget i undervisningen, dels også det der potentielle tryk, der kunne være, i forhold til de pågældende elevers optagelse på en ungdomsuddannelse.
For en ordens skyld skal jeg sige – og jeg ikke vil knytte yderligere bemærkninger til det – at vi også støtter de andre elementer i forslaget her, og at Enhedslisten derfor kan støtte forslaget.
Astrid Carøe (SF), 2020-11-05:
Tak for det.
Vores skole- og uddannelsessystem i Danmark skal selvfølgelig kunne rumme alle børn, og børn med handicap skal have de samme muligheder som deres klassekammerater for at gennemføre folkeskolen og senere hen en ungdomsuddannelse og en videregående uddannelse.
Derfor er det rigtig vigtigt, at vi ændrer og retter lovgivningen til, når vi bliver opmærksomme på, at der opstår barrierer, som fører til ulige muligheder for, at alle børn og unge kan få en uddannelse.
Forældre til børn med muskelsvind skrev et brev til os ordførere, og de har også været herinde i deputation om netop den her problematik og dette ønske, og nu får vi lavet det her om til gavn for de børn.
Fordi man skal have folkeskolens afgangseksamen for at have retskrav på at blive optaget på en ungdomsuddannelse, så er det afgørende, at de kan få lov at gå til eksamen i et andet fag i stedet.
Men samtidig er det også vigtigt for os i SF at understrege, at fritagelse for eksamen i idræt ikke må være et mål i sig selv.
Lige muligheder for alle børn betyder også, at alle børn skal have mulighed for at få udfordringer i idræt og være en del af fællesskabet uanset deres handicap.
Børn skal præsenteres for og være bevidste om deres muligheder for idrætsdeltagelse, både inden for parasporten og foreningsidrætten.
Det har både skoler og foreningsidrætten et ansvar for at sikre.
Med det kan jeg sige, at vi selvfølgelig støtter lovforslaget.
Marianne Jelved (RV), 2020-11-05:
Det er et nyttigt lille forslag – eller lille er det jo ikke; det er relativt stort – for det hjælper en gruppe af elever: Såfremt idrætsundervisningen bliver trukket frem som et eksamensfag, er der altså børn, der er så handicappede, at de ikke er i stand til at deltage i idrætsundervisningen, og så skal de kunne få et andet tilbud.
Og det er det, der sættes regler op for.
Det støtter vi meget fra Det Radikale Venstre.
Det er meget fornuftigt, hvad der beskrives her.
Så er der et andet lille forslag, som ikke er så uskyldigt igen, nemlig hvordan man overtager den tradition, som landdistrikterne i Danmark har været præget af, nemlig at den lille skole og den lille daginstitution kan have fælles ledelse, hvis begge de to institutioners forældregruppe var enige om det.
Og det er sådan set fornuftigt også at prøve at lave en løsning på det i dag, hvor det er mere komplekst, og hvor vi kan komme ud for, at flere skoler lægges sammen på grund af ændringer i befolkningstal osv. osv., og hvor man så også kan blive fristet til at lægge en daginstitution sammen med dem.
Og der skal laves et regelsæt for det.
Det er vi meget enige i, men det er lidt kompliceret at forklare det her fra talerstolen, så det vil jeg undgå, men bare varsle til ministeren, at det vil vi gerne sætte fokus på og finde ud af, hvordan man kan se det for sig, altså det, der skal ske her.
Vi er positive over for tanken og vil gerne bidrage.
Men jeg kan ikke se modellen her virke helt så godt, som jeg kunne ønske mig det.
Så derfor varsler jeg bare til ministeren, at vi vender tilbage til det under sagsbehandlingen.
Tanja Larsson (S), 2020-11-05:
Ligesom ved lovforslag L 23 vikarierer jeg i dag for retsordfører hr. Jeppe Bruus.
Vi ved, at narkomisbrug og kriminalitet hænger sammen.
Et narkomisbrug øger risikoen for, at folk begår kriminalitet, og behandling for et narkomisbrug er vigtigt, hvis man skal ud af sin kriminalitet igen.
Derfor er der mulighed for, at man kan få behandling for sit stofmisbrug, når man er indsat i danske fængsler.
Med lovforslaget her foreslås det, at det udvides til også at gælde for indsatte i arresthusene.
Det skal sikre en mere sammenhængende og koordineret behandling af misbruget.
Lovforslaget giver også mulighed for en bedre sammenhæng mellem tilbud og behandling for stofmisbrug hos kriminalforsorgen og den behandling, der sker i kommunerne efter løsladelsen.
Dette lovforslag er vigtigt, fordi vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at forhindre og forebygge kriminalitet af hensyn til de mennesker, der efter en passende straf for deres forbrydelse har brug for en hånd til at finde tilbage på en lovlydig sti i livet, af hensyn til trygheden i samfundet generelt og i særdeleshed af hensyn til fremtidige ofre, som kan undgå at blive udsat for kriminalitet, hvis samfundet griber ind tidligt og korrekt.
Det er utrolig vigtigt for os i Socialdemokratiet, og det ved jeg også det er for mine kollegaer her i Tinget, så jeg ser meget frem til den fortsatte behandling af dette lovforslag.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-11-05:
Altså, det var en hemmelighed for mig, at der skulle være det ideologiske korstog, som ordføreren taler om.
Nu læser jeg bare lige nogle sætninger op fra høringssvaret fra Danmarks Private Skoler, for jeg mener, at ordføreren har fuldstændig uret i sin analyse af de høringssvar, der er kommet ind.
Det vil sige, at det ikke bare er et spørgsmål om, at de synes, det er en god idé, at barnet bliver inddraget.
Det er simpelt hen et spørgsmål om, at de mener, at det er en god idé, at der kommer en lovændring om det.
Og så skriver de: »Foreningen er særligt tilfreds med, at lovforslaget forsøger at balancere hensynet til barnets mulighed for inddragelse med hensynet til barnets tarv, da disse hensyn ofte kan stå som modsatrettede i de konkrete sager«.
Det er bare for at sige: Det er jo ikke sådan, at de kommer med en eller anden høflighedsting.
De går ind i lovforslaget og siger de ting, de nu gør, i deres høringssvar.
Og jeg tænker, at ordføreren måske selv skulle tage drøftelsen med Danmarks Private Skoler om det også.
Jeg synes egentlig, det fremgår ret klart af deres høringssvar, at de tager relativt detaljeret stilling til det.
Altså, i et langt høringssvar, som giver et godt indblik i, hvad de mener om det, er deres konklusion, at de ikke har nogen principielle indvendinger mod lovforslaget.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-05:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at ministeren fører et ideologisk korstog, både mod private daginstitutioner og mod det frie valg på gymnasieområdet, og sikkert også gerne vil brede det ud til rigtig mange andre områder og derfor heller ikke kan se, hvorfor det her lovforslag er decideret mistillid til de her frie grundskoler og frie gymnasier.
Det er så, hvad det er.
Jeg synes, ministeren skylder os et svar.
Fordi man i høringssvarene ikke tilkendegiver, at man er uenig i synspunktet – det tror jeg sådan set ikke der er nogen af os der er, nemlig at det altid er en god idé at høre barnet eller i hvert fald tage dialogen med forældrene – er det jo ikke sådan, at man kan læse ud af høringssvarene, at de her skriger på, at nu skal lovgivere ind.
De konstaterer sådan set bare, at det er en god idé.
Vil ministeren ikke give mig ret i det?
Astrid Carøe (SF), 2020-11-05:
Tak for det.
For os i SF er det enormt vigtigt, at børn i Danmark har nogle helt grundlæggende rettigheder, og at børn selvfølgelig bliver hørt, hvis der bliver taget beslutninger om dem, særlig i et skolesystem, der er afgørende for deres fremtid.
Så vi er rigtig, rigtig glade for det her forslag.
Det er knap fire ud af ti elever på de danske fri- og privatskoler, der ikke bliver hørt i sager, hvor de bliver udskrevet fra skolen.
Og jeg kan godt forstå, at man har klaget til Ombudsmanden, som desværre ikke har kunnet gøre særlig meget – før vi nu laver den her lovgivning.
Jeg kan også godt forstå, at man starter med vejledning; det synes jeg egentlig er et godt sted at starte.
Både i 2015 og i 2017 har man sendt vejledningsmateriale ud til skolerne, men vi kan bare se, at det ikke har rykket, og fordi det er så afgørende, at børn selvfølgelig skal have rettigheder til at blive hørt, når det omhandler sager om dem, skal der nu lovgivning til.
Lovforslaget skal sikre børns ret til at blive hørt, og det skal bidrage til at sikre medbestemmelse for børn og unge over eget liv.
Det er da supergodt.
Det er i øvrigt en rettighed, der er sikret i børnekonventionen, at et barn skal sikres retten til frit at udtrykke sine synspunkter, når det er noget, der vedrører barnet.
I SF så vi jo gerne, at hele børnekonventionen og ikke kun en enkelt artikel blev skrevet ind i dansk lov, men lad os da starte et sted, nemlig med artikel 12 fra konventionen.
Det er et skridt i en rigtig god retning.
Vi støtter forslaget.