runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2021-04-22:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti har fremsat et beslutningsforslag om at lave en uafhængig advokatundersøgelse af sager, hvor Folketinget udtaler kritik.
Når man beslutter at sende en minister for en rigsret, er det altid subjektivt og afhængigt af den enkelte sag, hvor Folketinget jo så altså tager stilling til, hvordan man vil sanktionere en minister.
Når ministre begår noget kritisabelt, er der nogle, der nøjes med kritik i pressen.
Der er nogle, som får en næse i udvalget.
Der er også nogle ministre, som bliver fyret, og ud over en rigsretssag, ja, så må den næststørste konsekvens, der kan drages over for en minister, vel være at blive afskediget.
Når det så netop er subjektivt og beror på den enkelte situation, findes der heller ikke en klar praksis, sådan som Dansk Folkeparti efterspørger, og man kan ikke ved at analysere 59 næser etablere en sådan praksis.
Det synes i al fald vanskeligt.
Praksis er vel egentlig, at det altid er subjektivt, hvad kritik har af betydning for en minister.
Det rejser så det gode spørgsmål: Hvad skal en undersøgelse give os af information?
Det er ikke sådan, at hr. Nicolai Wammen som daværende forsvarsminister lige pludselig kan imødese en rigsretssag efter en kortlægning af de her 59 tilfælde af såkaldte næser, og det skriver forslagsstillerne jo også rigtig fint i forslaget.
Så når den eneste praksis er, at kritik og handlingsrum er subjektivt i hvert enkelt tilfælde, afhængigt af de politiske partiers læsning af grovheden i brøden på det aktuelle tidspunkt, og man ej heller kan drage konsekvenser, bliver det jo svært at se, præcis hvad en advokatundersøgelse til flere millioner kroner skal bruges til.
Derfor kommer vi heller ikke til at bakke beslutningsforslaget op.
Men fordi man ikke bakker et forslag op, kan man stadig godt rose det, og jeg vil egentlig godt rose initiativet, fordi jeg bag det her forslag skimter en intention om også at få en generel drøftelse af, hvad det er for nogle sanktionsmuligheder, der findes i vores folkestyre i dag.
Sandheden er jo, at der er relativt få.
Det vil vi i Det Konservative Folkeparti i al fald gerne kvittere for.
Peder Hvelplund (EL), 2021-04-22:
Man kan sige, at det jo altid afhænger af kvaliteten af det til enhver tid siddende parlamentariske grundlag eller støtteparti.
Der må vi jo bare konstatere, at kvaliteten af de støttepartier, der var, da Inger Støjberg sad, ikke var tilstrækkelig høj, til at man kunne tage sig sammen til at iværksætte en sanktion, da man kunne gøre det i tide.
Det har så resulteret i, at vi i stedet befinder os i en situation, hvor det har ført til, at der skal rejses en rigsretssag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-22:
Jeg tror bare, jeg vil gentage det, der er mit svar: Det er politik, hvordan man vælger at reagere i Folketinget.
Jeg må også bare sige, at Dansk Folkeparti kunne have været lidt mere konsekvente, hvis man er utilfreds med, at Inger Støjberg nu er havnet i en rigsretssag.
Havde man reageret på det dengang, og det havde man alle muligheder for,
så var sagen måske endt anderledes i dag.
Man kan ikke på forhånd sige, hvordan en sag ender.
Men det er jo klart, at når man får nedsat en kommission, som siger, at der er begået noget ulovligt, og man får nogle advokater, der vurderer, at der kan rejses en sag, så mener jeg faktisk også, man har en forpligtelse til at gøre det.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-04-22:
Tak for forslaget.
Også tak til SF's ordfører for en, synes jeg, glimrende fremstilling af det politiske element i de her undersøgelser.
DF's forslag er bagudskuende og lidt kontrafaktisk – kunne der have været en rigsret i de her næsesager; burde der have været det?
Men Folketinget har i hvert af de nævnte tilfælde kritiseret, og de har også ment, at kritikken var den passende sanktion.
Der er uddelt næser, der er foretaget ministerafgange, der er nedsat kommissioner.
Det har været det givne politiske flertal på tidspunktet, der har udmålt sanktionen, og sådan er det system, der er valgt.
Hvis man skulle have et eller andet med en strengere lighed for loven end en politisk vurdering, skulle man over i det tyske system med en slags bundesverfassungsschutz.
Vi kan ikke støtte det her forslag.
Vi føler ikke, at det er pengene værd at lave den her undersøgelse, eftersom hver og en af disse sager er blevet vurderet af et Folketing og konsekvensen er blevet udmålt af bemeldte Folketing.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-22:
Men hr. Rasmus Helveg Petersen har jo været med til at sikre, at fru Inger Støjberg nu skal for en rigsret.
Hvorfor er det ikke relevant?
Eller rettere, for det er jo hævet over enhver tvivl, at det er relevant: Hvorfor er det fru Inger Støjbergs opgave at skulle sandsynliggøre det?
Burde vi ikke i folkestyrets og i retssamfundets ånd sørge for, at det blev gjort klart, hvad forsætsgraden eller vurderingen har været af de foregående sager, hvor man ikke har valgt at rejse rigsretssager?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-04-22:
Jamen der foreligger en politisk vurdering, som jo endda er skiftet ved valget i 2019, hvor man så Inger Støjbergs sag i ét lys før 2019 og i et andet lys efter.
Og det vil også ganske rigtigt betyde, at strafudmålingen er forskellig, og at der er folk, der aldrig har hørt nærmere for deres eventuelle overtrædelser af ministeransvarlighedsloven, og folk, der har.
Men jeg kan ikke se, at den her advokatundersøgelse kan afhjælpe det.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-22:
Jamen hvorfor har hr. Rasmus Helveg Petersen så stemt for, at det var et advokatkontor, der skulle vurdere sagen, forud for at hr. Rasmus Helveg Petersen stemte ja til at rejse rigsretssagen mod Inger Støjberg?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-04-22:
Jamen jeg var rigtig glad for at stemme for rigsretssagen mod fru Inger Støjberg på basis af den advokatundersøgelse, som kom på basis af den kommissionsundersøgelse, der var rejst, fordi det blev godtgjort, at der var tale om strafferetlige overtrædelser i fru Inger Støjbergs ageren.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-22:
Jeg må sige, at jeg synes, det er en lidt fad kritik, som jo ikke kun hr. Peder Hvelplund, men også andre af socialisterne har rettet ved at sige, at det var Dansk Folkepartis skyld.
Jeg vil næsten tillade mig at sige, at Dansk Folkeparti har været de mest konsistente i det her spørgsmål, al den stund vi ikke finder, at fru Inger Støjberg har gjort noget forkert, og derfor hverken stemte for, at hun skulle have kritik, eller at der skulle være en undersøgelseskommission, eller at der skulle være en rigsret.
Der, hvor man må kunne rette en kritik, er da mod dem, der først har holdt hånden over fru Inger Støjberg og så sidenhen stemt for en rigsret – hvis jeg må have lov til at komme med den indvending over for ordføreren.
Det, jeg især vil spørge til, er, at ordføreren siger, at man skal undgå dobbeltstandarder.
Jeg er meget enig.
Hele det her forslag handler jo om at undgå dobbeltstandarder, sådan at vi ikke får dømt en person ved rigsretten for forhold, som måtte være mindre brud på ministeransvarlighedsloven end det, som andre ministre tidligere ikke er blevet dømt for.
Så hvis ordføreren som jeg er optaget af at undgå dobbeltstandarder, vil det så ikke være det mest logiske at stemme for det her forslag?
Peder Hvelplund (EL), 2021-04-22:
Nu vil jeg først lige om Dansk Folkepartis rolle sige, at der jo er en grund til, at der bliver rejst en rigsretssag.
Det er jo, fordi der er advokater, der har vurderet, at der er foregået fejl, der gør, at det i hvert fald er berettiget at kunne rejse en sag.
Derfor er det jo ikke bare et spørgsmål om, hvad Dansk Folkeparti mener, men netop det at kunne vurdere, om de skiftende forklaringer, der er blevet givet i den sag, alle sammen har kunnet være retvisende, og om der ikke kunne have været draget en parlamentarisk konsekvens inden.
Det er jo sådan set også svaret på det andet spørgsmålet.
Det er jo bl.a. det, der også har medført, at Enhedslisten i den her periode har været med til at udtrykke mistillid til en minister, hvilket gjorde, at ministeren trak sig.
Vi har også været med til at give næser til ministre.
Det er jo netop, fordi vi reagerer i det øjeblik, vi oplever, at der er noget, og så kan man parlamentarisk vælge at give en sanktion.
Det er jo sådan, det system er indrettet, og det er sådan, det bør være, og der skal man naturligvis ikke holde hånden over nogen.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-22:
Den heroisme er Enhedslisten jo ikke ene om.
Dansk Folkeparti har stemt for kritik, næser så at sige, til stribevis af borgerlige politikere.
Altså, jeg tror faktisk, der er flere af dem til stede her i salen.
Så det er jo ikke det, der er spørgsmålet.
Spørgsmålet er, hvordan vi bedst kommer dobbeltstandarder til livs, hr. Peder Hvelplund.
For det var hr. Peder Hvelplund, der var optaget af det i sin ordførertale.
Mai Mercado (KF), 2021-04-22:
Tak for ordet.
Forslaget her fra Nye Borgerlige pålægger regeringen at fremsætte et lovforslag, der forpligter regeringen til at lovgive efter principper, der alene styrer velstanden i dansk økonomi.
For at være helt ærlig, kan jeg virkelig godt forstå, hvorfor vi i dag skal behandle det her forslag.
For når man kigger på meget af den førte politik fra regeringens side, kan man nemlig godt blive i tvivl om, hvorvidt regeringen overhovedet gør sig begreb om vækst.
Eksempelvis har man lavet den såkaldte Arnepension, som jo rent faktisk har den konsekvens, at man mindsker arbejdsudbuddet i Danmark – ikke lige det, der gavner væksten.
CEPOS har vist i en opgørelse, at regeringen har foretaget 35 skattestigninger, og mange af disse skattestigninger rammer bl.a. vores erhvervsliv som en våd klud i hovedet.
Senest kunne man læse i Børsen, at skatteministeren har planer om at hæve beskatningen af aktiebeholdninger i danske investeringsforeninger grundet en EU-dom, der dikterer ens beskatning af danske og udenlandske investeringsforeninger.
Det er i virkeligheden et meget godt eksempel på regeringens tankegang, for man kunne jo også overveje den løsning, hvor man sænker skatten for de udenlandske investeringsforeninger i stedet.
Det sagt mener vi Konservative, at den rette vej frem er, at vi regulerer efter sund fornuft.
Sund fornuft behøver jo ikke nødvendigvis at være nedfældet ved lov.
Vi har selv fulgt den sunde fornuft, når vi har været i regering, uden at det var nødvendigt at nedfælde det i lov.
Og man kunne da ønske, at Socialdemokratiet fulgte samme sunde fornuft.
Af den årsag kan vi i Det Konservative Folkeparti ikke støtte dette beslutningsforslag, men vi forstår intentionen med forslaget.
Og så er vi meget enige i, at der er brug for, at den socialdemokratiske regering begynder at have fokus på, at der er vækst i Danmark, i stedet for det modsatte.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-22:
Jeg vil sige, at jeg simpelt hen ikke forstår Konservatives modstand mod det her.
Det her handler om at sikre vækst i den private sektor, og det handler om at sikre, at folk herinde i Folketinget ikke kun bruger pengene, men også koncentrerer sig om, hvordan de skal tjenes.
Det handler jo netop om at sætte nogle mål derude.
Det er ikke detailstyring.
Det er jo nøjagtig det samme, som man f.eks. gjorde med klimamålsætningen, som Konservative støttede.
Der havde man ikke noget problem med at gå ind og sætte en målsætning og derefter sigte efter det og efterfølgende prøve at lave lovgivning, som sikrer, at man når det mål.
Det er jo lige præcis det, det her beslutningsforslag handler om, nemlig at vi fastsætter et procentvist målkrav, og så begynder at indrette lovgivningen for at sigte efter det mål, nøjagtig som man vil gøre med hensyn til klimamålene, hvor man har sat en målsætning og efterfølgende laver lovgivning, der skal få os derhen.
Mai Mercado (KF), 2021-04-22:
Jo, men der må man jo gøre op med sig selv, om det her ikke vil føre til mere bureaukrati.
Og lad det være sagt helt klart: Vi har jo i forvejen har et meget, meget stort lovkatalog, og der findes rigtig, rigtig meget lovgivning, så man behøver næppe yderligere en lov bare for at sikre sund fornuft, når man laver lovgivning.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-22:
Står Konservative og afviser at sætte et vækstmål og en vækstdagsorden, på baggrund af hvad det betyder med hensyn til bureaukrati og administration at sætte nogle mål?
Det er da nok den ringeste undskyldning, jeg har hørt for ikke støtte et forslag.
Vi peger f.eks. på, at man kan sænke eller fjerne selskabsskatten, og at man kan fjerne topskatten, altså en lang række arbejdsmarkedsreformer, som man kan gennemføre – arbejdsmarkedsreformer, som Konservative selv har støttet og selv har lavet.
Men nu siger man så: Nej, det her med at sætte et mål for, hvor høj væksten skal være, vil være for bureaukratisk og administrativt tungt.
Hold da op!
Mener man det samme om den offentlige vækst?
Mai Mercado (KF), 2021-04-22:
Jeg kan bare helt kort sige, at det for Det Konservative Folkeparti egentlig altid har været højt prioriteret, at man ikke skulle skabe unødigt bureaukrati.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-22:
Vi bliver nok ikke enige om – og det er nok også derfor, vi er i to forskellige partier – hvad det er, der skaber vækst.
Vi tror bl.a. på, at sådan noget som uddannelse betyder rigtig meget for, at man er godt rustet til at lave fremtidens produkter.
Det er noget, vi ikke kan undvære.
Derfor er det rigtig godt, at vi har et system, som hjælper unge på vej på den måde, og at vi ikke spilder nogle talenter, hvis det handler om, hvem der har råd til at betale sig til en uddannelse.
Det er sådan et samfund, vi vil have – et samfund, hvor alle har en mulighed for at få en god uddannelse og få sig et godt liv.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-22:
Der er partier, der klandrer Nye Borgerlige for at være ekstreme.
Men det, vi har nu, er jo det ekstreme.
At have verdens højeste skattetryk er ekstremt.
Og det gjorde desværre, at alle indkomstgrupper i Danmark med finansloven 2020 blev fattigere, men det gør også, at på sigt vil andre lande overhale os, og det kommer til at sætte sig i den velstand og den velfærd, som vi alle sammen gerne vil have.
For ude i horisonten bliver der ikke råd til den velfærd, hvis ikke det er sådan, at vi også sikrer, at der er den vækst og velstand.
Derfor er det frygtelig kortsigtet og frygtelig egoistisk, når partierne kun har fokus på at omfordele og give mere og ikke vil skabe væksten, som jeg hører det bredt fra Folketingets partier i dag; så tager man ganske enkelt ikke ansvar for kommende generationer.
Karsten Hønge (SF), 2021-04-22:
Man bliver jo helt opmærksom på, at der er en række gode lokale initiativer i gang rundtomkring i nogle byråd og nogle kommunalbestyrelser, efter at den her debat sådan er eskaleret hen over de senere måneder.
Jeg er også helt opmærksom på den fare, der kan ligge i, at der bliver detailreguleret, og at man egentlig gør det svært for en god sag nogle steder.
Så jeg er opmærksom på, at der kan være nogle faldgruber, også i det her forslag.
Det, vi sådan er interesseret i her, er jo at tale om noget, der måske godt kan opfattes som et lille hjørne, men som egentlig adresserer det helt fundamentale, nemlig hvem der er til for hvem.
Altså, er borgeren til for systemet, eller er systemet til for borgeren?
Nu hører jeg nogle lokale folk sige, at det ikke er så enkelt endda.
Jeg står her med den indstilling, som forvaltningen har givet til udvalget i Odense, og der står i indstillingen til deres udvalg, som gerne vil lave om på det her: Det er ikke muligt at beslutte, at der ikke må sendes post i et bestemt tidsrum, da dette vil være i strid med enkelte bestemmelser i lovgivningen.
Eksempelvis har afgørelser først virkning, når borgeren har modtaget afgørelsen.
Her føler de sig ligesom slået lidt tilbage af, at der er enkelte elementer i lovgivningen, der forhindrer dem i at gøre det.
Nicolai Wammen (S), 2021-04-22:
Det korte af det lange er, at på spørgsmålet om, hvem der er til for hvem, må der forhåbentlig ikke hos nogen af os være tvivl om, at myndighederne er til for borgerne, og ikke omvendt.
Men derfor er det jo også vigtigt, at man fra myndighedernes side prøver at give en så god betjening og service til borgerne som overhovedet muligt.
For rigtig mange borgeres vedkommende vil man gerne have de informationer og de henvendelser, der måtte være fra det offentlige, så hurtigt som muligt.
Så kan der være borgere, der har en sårbarhed, der gør, at man skal have en særlig opmærksomhed her, og det opfordrer jeg til at man ser på ude lokalt.
Jeg kender ikke det konkrete eksempel fra Odense, men jeg vil foreslå, at det indgår i udvalgsbehandlingen, og så svarer vi selvfølgelig på, hvad der måtte være af spørgsmål der.
Troels Lund Poulsen (V), 2021-04-22:
Det skal jeg ikke udelukke kan være rigtigt, men for Venstre går vækst og velfærd hånd i hånd.
Det er ikke et enten-eller, det er et både-og, og det er vores tilgang til diskussionen.
Vi vil have en vækst i den private sektor, der er højere end i den offentlige sektor.
Men når det så er sagt, anerkender vi også fuldt ud, at det er nødvendigt at have en stærk offentlig sektor, for at vi har et stærkt velfærdssamfund.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-22:
Jeg er rigtig glad for, at vi tager den her debat i dag, for det understreger jo fuldstændig, at Dansk Folkeparti er et fuldblods socialistisk parti, når vi snakker om økonomisk politik – og tak for det.
Tænk, at man har så lidt forståelse for samfundsøkonomi, at man ikke ved, at når man rent faktisk sænker selskabsskatten, så kommer det borgerne til glæde og gavn, fordi reallønningerne stiger.
Og når vi snakker om noget, der er ekstremt, så er Dansk Folkeparti nu blevet et ekstremt socialistisk parti, som står sammen med SF og Enhedslisten og vil have højere vækst.
Man gik faktisk til valg på at have en højere vækst, end Socialdemokratiet ville have, og lå helt ovre ved SF.
Mit spørgsmål er bare: Hvor uenig er Dansk Folkeparti egentlig talt med Dansk Folkeparti i 1997, som mente, at selskabsskatten skulle afskaffes, at man skulle fjerne registreringsafgiften på bilerne, og at den offentlige sektor skulle være mindre?
Tog Dansk Folkeparti i 1997 bare fuldstændig fejl i det hele?
For det var det, man ønskede dengang.
René Christensen (DF), 2021-04-22:
Man kunne vende det om og spørge: Hvor meget vil Nye Borgerlige tage fra pensionisterne?
Formanden for Nye Borgerlige har også været ude at sige, at boligydelsen skal helt væk og laves om til en gang borgerløn.
Man vil jo fjerne alle de tilskud, der er derude.
For hvad er det så, der sker?
Ja, så er der intet tilbage, for så er man jo blevet gammel, og så er man ikke en del af arbejdsudbuddet.
Man kan ikke bidrage mere, og så er man ikke noget værd.
For Dansk Folkeparti er alle danskerne noget værd.
Hvad enten folk er inden for eller uden for arbejdsmarkedet, er de noget værd, og vi vil gerne investere i dem.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-22:
Jeg må bare sige, at ordføreren for DF igen understreger, at man ikke forstår basal økonomi, makroøkonomi.
For det her handler om at lave nogle små ændringer nu, som ude i fremtiden vil gøre alle rigere og netop vil sikre, at der er råd til den her velfærd.
Når vi kommer til 2050, hvor der også er folk, der skal gå på pension, så vil de have en velstandsstigning på omkring 86.000 kr.
Men hvis vi ikke gør noget, vil der ikke være råd til den velfærd, som Dansk Folkeparti elsker at give ud af.
Det er jo derfor, vi er nogle ansvarlige borgerlige partier, som bliver nødt til at tage initiativer for at sikre, at der også kommer penge i kassen, sådan at socialistiske partier som DF kan stå og dele dem ud.
René Christensen (DF), 2021-04-22:
Ja, allerede i indeværende år skal det være slut med at komme på efterløn.
Vi kan også se, at man vil tage over 2 mia. kr. fra den grønne check, altså de penge, der går til dem, der har mindst, nemlig pensionisterne.
Det er det, der står i forslaget.
Det er de forslag, der kommer fra Nye Borgerlige.
Der vil man tage fra dem; det er det, der står her.
Vi har hørt heroppe fra Folketingets talerstol, at det ikke er ret svært at finde 100 mia. kr.
De 100 mia. kr. skal tages fra velfærdssamfundet, altså fra de midler, som i dag bliver brugt på at servicere borgerne, som bliver brugt på uddannelse, og som bliver brugt på dem, der står uden for arbejdsmarkedet.
Det er de midler, man vil fjerne.
Helt ærligt: Der er nogle, der bliver rigere, men der er sandelig også nogle, der bliver tabere.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-22:
Ja, tak for det til SF og Konservative, som lader mig komme før dem, selv om det er deres ret at komme før mig.
Jeg har en aftale, jeg skal nå, men nu kan jeg så også nå at holde en tale og stille mig til rådighed for de spørgsmål, der måtte være, fordi I er storsindede.
Liberal Alliance vil stemme for det her beslutningsforslag, og det vil vi, fordi vi synes, det er en vigtig målsætning for det danske samfund at have en høj vækst i økonomien.
Rigtig tit synes vi ikke, at det er noget, der ligesom figurerer på Folketingets lystavle, når man træffer beslutninger.
Det kan godt være, at man kan gøre noget godt for bestemte grupper, hvis man opkræver en skat og tildeler den som et tilskud, men hvor meget skade gør det på samfundets økonomi?
Det skal man også have i baghovedet, når man træffer beslutninger, og det kan sådan en velstandslov, som Nye Borgerlige her foreslår, være med til at sikre.
Lad mig give et eksempel.
Vi ved, at det, at vi har en høj selskabsskat i Danmark, hæmmer vores økonomiske udvikling.
Tal fra Skatteministeriet viser, at hvis vi nu sænkede selskabsskatten med bare 1 procentpoint fra de nuværende 22 pct. til 21 pct., så ville det ganske vist koste statskassen 1,3 mia. kr., men samfundet, altså vores bnp, ville blive 3,3 mia. kr. rigere.
Altså, til gengæld for at miste 1,3 mia. kr. i statskassen ville det danske samfund som et hele blive 3,3 mia. kr. rigere.
Det viser jo det bytteforhold, vi er ude i her.
Altså, der er jo nærmest tale om fatter, der går på markedet med en ko og så til sidst kommer hjem med nogle rådne æbler, og så står konen der og klapper i hænderne og siger: Hvor er du dygtig, fatter, at vi har fået rådne æbler, dem kan vi bruge til at lave en grød eller et eller andet.
Det gør man uden at tænke over, at man har givet en hel ko for de her rådne æbler; så var det nok bedre, at man havde koen.
Og på samme måde er det i økonomien: Det er vel egentlig bedre, at der i samfundet er 3,3 mia. kr. mere, end at der er 1,3 mia. kr. i statskassen.
Det synes jeg, det synes vi, og det synes tilsyneladende også Nye Borgerlige.
Det vil vi gerne have med i beslutningstagningen, og derfor støtter vi beslutningsforslaget fra Nye Borgerlige.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-22:
Jamen der var simpelt hen så mange faktuelle fejl idet det der, at jeg ikke ved, om jeg kan nå det på et minut, men nu skal jeg gøre forsøget.
Vi kan starte et sted: Kan ordføreren ikke bekræfte, at når man sænker selskabsskatten, stiger reallønnen?
Lad os starte der.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-22:
Jeg kan ikke bekræfte noget som helst.
Jeg synes ikke, vi skal sænke selskabsskatten.
Så jeg kan ikke anbefale, at man går den vej.
Troels Lund Poulsen (V), 2021-04-22:
Jo, men når man nu kaster et blik ned i bilaget til forslaget, står der jo en lang række udvalgte initiativer, som man kan tage afsæt i, og som jeg forstår er en del af forslaget, og der er der jo her initiativer, som Venstre ikke kan støtte.
Altså, jeg kan ikke umiddelbart støtte, at man afskaffer selskabsskatten fra dag et.
Det, der er problemet ved det her beslutningsforslag, er jo, at der er mange fine intentioner, men ingen økonomisk finansiering.
Og pengene skal jo passe.
Det var jo sådan set også det, jeg argumenterede for i min ordførertale.