Torsten Gejl (ALT), 2022-09-08:
Tak, formand.
Alternativet synes, at årets finanslov er en usædvanlig sædvanlig finanslov i en meget usædvanlig tid.
Vi befinder os nærmest i en perfekt storm af kriser.
Kloden mistrives, alt for mange mennesker mistrives, og forholdene for dyrene i vores landbrug er mildest talt heller ikke præget af trivsel.
Dertil er verden i en energikrise, en fødevare- og forsyningskrise, som er et resultat af krigen i Ukraine, og regeringens reaktion er en usædvanlig sædvanlig finanslov, som ikke kalder på forandring.
Der skal simpelt hen mere til.
Når kriserne står i kø, er vi nødt til at handle og investere og gøre det rigtige for at skabe håb om en bedre fremtid for vores jord og de mennesker og dyr, der bor på den.
Hvis vi ser tilbage på, hvordan det er gået med klimapolitikken, nu, da den her folketingsperiode er ved at være forbi, kan vi se, at det faktisk startede fantastisk godt med, at vi forhandlede verdens mest ambitiøse klimalov på plads efter det såkaldte klimavalg i 2019, nemlig loven om, at vi skal reducere udslippet af CO 2 i Danmark med 70 pct. inden 2030.
Dagen efter skrev Jørgen Steen Nielsen i Information: »Det er en triumf for Alternativet, der for mindre end et år siden stod fuldstændig alene i Folketinget med kravet om 70 pct. CO 2 -reduktion i 2030«.
Vi er utrolig stolte af at have stået fadder til klimaloven i Alternativet, og på en god dag kender jeg ikke nogen her i Folketinget, der ikke vil sige, at Alternativet har gjort alle Folketingets partier lidt grønnere.
Derefter skriver Jørgen Steen Nielsen videre, at det også er en triumf for De Konservative, for Venstre, for Dansk Folkeparti, og den ros er hermed videregivet.
For det er meget specielt, at en så ambitiøs klimalov har samlet så bredt et flertal i Danmark, og derfor starter Jørgen Steen Nielsen faktisk sin leder den dag i Information med at skrive: Det er en stor triumf for klima-, energi- og forsyningsminister Dan Jørgensen at have forhandlet verdens næstskrappeste klimalov hjem med et bredt politisk flertal.
Den skotske er faktisk endnu strammere.
Det gav genlyd i hele verden, og jeg har også ofte hørt klimaminister Dan Jørgensen berette om, hvordan politikere og embedsfolk strømmer til ham for at rose ham for Danmarks klimalov i internationale sammenhænge og til arrangementer.
Derfor må det være svært for ham at forstå, når han kommer hjem, hvorfor mange af de grønne organisationer efterhånden virker desperate i deres kritik af regeringens klimapolitik, hvorfor Klimaborgertinget prøver at få regeringen og støttepartierne til at hæve ambitionsniveauet, eller hvorfor Klimarådet nu offentligt betvivler, at regeringen når i mål med klimalovens delmål i 2025.
Årsagen er selvfølgelig, at flere af de klimaaftaler, der skulle have givet 70-procentsmålsætningen ben at gå på, har et alt for lavt bundniveau.
I det her års finanslovsforslag har regeringen sat 293,3 mio. kr. af til en omstilling af det danske landbrug.
Det er en konsekvens af landbrugsaftalen, som både er lavet med partierne yderst til højre og alle regeringens støttepartier – 393,3 mio. kr., som ikke sikrer en reduktion af kødproduktionen med et eneste gram.
For det er kødproduktionen, der er den største udleder af CO 2 i Danmark.
Det er kødproduktionen, som ødelægger natur og miljø, den kompromitterer folkesundheden og dyrevelfærden.
I Alternativet er vi enige i, at vi skal omstille landbruget til fremtiden.
Vi vil udvikle landbruget, sådan at vi kun producerer det kød, som vi selv forbruger, i stedet for at være storproducenter af mad til f.eks. Kina med alle de ulemper, det giver i Danmark.
Vi vil omstille til biodynamisk landbrug, til permakultur, vi vil omstille til regenerativt landbrug, der udvikler og opbygger den jord, vi dyrker, i stedet for at udpine den.
En anden af de middelmådige klimaaftaler er bilaftalen, der tillader, at der kommer mindst 600.000 flere biler på gaden i 2030.
Det er en aftale, som alle støttepartierne er med i.
Vi er nødt til at have mere delebilisme med færre biler med flere mennesker i, så vi ikke sidder og kukkelurer alene i hver vores bil.
Og nu vi er ved bilerne, ville vi ønske, at finanslovsudspillet havde været mere ambitiøst i forhold til transporten og byggeriet.
I finanslovsforslaget er der sat 691 mio. kr. af til seks nye motorvejsprojekter.
De penge kunne have været brugt til vedvarende energi i stedet for CO 2 -udledende transport.