runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-29:
Nej, det ved jeg godt.
Nogle gange er det jo ikke tanken, men det er det, der kommer til at ske i handling.
Når man fastsætter en regel om, at det kun er 24 timer og så skal det fjernes, og når de her selskaber ikke kan nå at tjekke alle de her ting igennem på 24 timer, må de jo fjerne det af nødvendighed for ikke at få en bøde.
Så jeg spørger igen: Vil der med det her lovforslag blive fjernet flere lovlige ytringer fra borgerne af?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-03-29:
Jeg synes jo også, at det er et godt skridt, at vi nu endelig kommer videre med en regulering, men noget af det, som jeg savner, er, at der i forhold til de ytringer, der er i gråzonen, altså det, der ikke er åbenlyst ulovligt indhold, er en eller anden form for uvildigt organ eller tilsyn, et eller andet, som kan vurdere i principielle sager, om noget skal fjernes.
Altså, jeg mangler noget, som også kan vurdere den indholdsmæssige side.
Vil ordføreren være med til at se på det?
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-03-29:
Jeg har et andet spørgsmål.
Hvad er ordførerens syn på eller beskrivelse af et demokrati?
Kunne ordføreren redegøre for det med bare ganske få sætninger?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2022-03-29:
Jeg har bare 30 sekunder – det var et spændende spørgsmål at få her tirsdag eftermiddag, men det er da dejligt.
Demokrati handler jo om, at folk er inddraget og deltager i en diskussion og en debat, uanset hvem de er.
Og min bekymring, for at tage den, er netop, at demokratiet bevæger sig hen imod at være for eliten og dem, der har overskuddet til at deltage, som måske er gået på pension eller noget andet, og at det ikke nødvendigvis er de hårdtarbejdende havnearbejdere eller andre, og så kan det jo være svært at kalde det for et rigtigt demokrati.
Thomas Danielsen (V), 2022-03-29:
Tak for det, formand, og tak til forslagsstillerne for genfremsættelsen af dette forslag, som jo ganske rigtigt, som der er blevet nævnt, røg ind i nogle valgudfordringer sidst.
Det ændrer dog ikke på, at Venstre står nogenlunde samme sted, som vi stod sidst.
Med den usikkerhed, at jeg ikke lige helt kan den tidligere ordførers tale i hovedet, ved jeg, at vores generelle holdning ikke har ændret sig.
Vi mener imidlertid ikke, at svaret ligger i at etablere et center for demokratiudvikling.
Venstre mener, at det er op til de enkelte partier at inddrage så mange borgere som muligt.
I Venstre har vi gjort meget for at have grundige dialoger med borgere, foreninger og interesseorganisationer på tværs af hele Danmark.
Vi har allerede taget mange stærke initiativer, som allerede fremmer demokratiudviklingen og nytænker den måde, vi tidligere har gjort det på.
Et eksempel herpå er folkemødet.
Alle her ved jo, hvor svært det er at finde et sted at overnatte, og hvor svært det kan være bare at gå rundt i gaderne i Allinge, og det er bare ét eksempel på, hvor engagerede danskerne er i demokratiet, ikke bare set i forhold til de gamle partier.
Vi ser endda også, at de unge engagerer sig i demokratiet på en måde, man i hvert fald ikke gjorde, da jeg var dreng.
I dag afholdes der skolevalg, hvor alle skoler deltager.
Partier på tværs af Folketinget er derudover dybt engagerede i demokratiudvikling med både unge og gamle.
Vi mødes med borgere på tværs af partier, vi mødes på tværs af ungdomspartier og ungdomsorganisationer, og vi har faktisk et meget sundt demokrati med en meget høj valgdeltagelse.
Derfor er det at lave en institutionsgørelse ud af demokratiudviklingen ikke noget, vi bifalder i Venstre.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-03-29:
Tak for det.
Jeg forstår, at det er den samme holdning.
Jeg er sådan set enig i de andre gode tiltag, der er.
Jeg er meget glad for skolevalg – et tiltag, en institution, om man vil, som virkelig gør en forskel.
Men gør det ikke indtryk på ordføreren, at vores nordiske naboer netop har sådanne centre?
Et udviklingskontor i Folketinget, kunne man også kalde det, som hele tiden ser på: Hvordan kan vi egentlig gøre det bedre?
For jeg håber, at ordføreren er enig med mig i, at det kan man faktisk hele tiden gøre.
Thomas Danielsen (V), 2022-03-29:
Ja, naturligvis, og vi mener også, at man konstant skal gøre tingene bedre.
Hvis man kigger på Folketingets rolle, har vi jo stadig væk rige muligheder for at gøre ting anderledes og på tværs af partier både via Udvalget for Forretningsordenen og Præsidiet i forbindelse med folkeafstemninger og alt muligt andet engagere os i, hvordan vi kan engagere folk.
Så det ser jeg ikke nogen hindring for.
Men at gøre det til en institution – det er bare der, vi hejser flaget og siger: Det bifalder vi ikke.
Vi mener, det er vores partier hver især, der sammen med interesseorganisationer og alt, hvad vi har af både professionelle og uprofessionelle interessenter, skal bære det her.
Det synes vi faktisk går fantastisk godt i Danmark.
Dermed ikke sagt, at det ikke kan gøres bedre, for selvfølgelig kan det det, og selvfølgelig vil det også blive det.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-03-29:
Det er nok det sidste, jeg er mest optaget af, nemlig:
Går det så godt, som det nu kan?
Sammen med hr. Karsten Lauritzen, ordførerens tidligere eller formentlig fortsatte partifælle, men nu ikke længere medlem her i Folketinget, har vi været nogle stykker, der virkelig har prøvet at flytte den her dagsorden i Præsidiet og blandt gruppeformændene – hr. Karsten Lauritzen var gruppeformand på daværende tidspunkt – fordi den grundlæggende fornemmelse er, at der faktisk er problemer.
Vi bliver ikke oplevet som tillidsvækkende, vi får ikke nye medlemmer i vores partier, så de bliver jo mindre og mindre repræsentative.
Derfor har vi brug for at udvikle demokratiet.
Kunne et center for borgerinddragelse ikke være én af måderne – et forsøg?
Thomas Danielsen (V), 2022-03-29:
Jeg har ikke noget imod det, hvis I ønsker at samle erfaringer fra de nordiske lande osv.
Det kan vi jo sagtens gøre også i regi af Udvalget for Forretningsordenen og kigge på, hvad de gør osv.
Spørgsmålet er bare, om vi skal lave vores egen institution til det her formål, og det mener vi ikke vi skal.
Ja, der sker nytænkning – også ude i partierne, hvor der kommer færre og færre medlemmer – men der er jo enormt mange, som er stærkt, stærkt politisk engagerede faktisk på tværs af partier, fordi vi også har udviklet os som parti.
Lige pludselig lukker vi op for, at ikkemedlemmer kan være med til møder i Venstre, og de samme kan så bagefter gå over til et Teamsmøde, eller hvad ved jeg, som måske også er åbent i Radikale Venstre.
Det er en sund og demokratisk udvikling, der sker på en meget positiv måde, hvis man spørger os.
Uffe Elbæk (FG), 2022-03-29:
Jeg hører egentlig, at vi er enige om nogle af tingene og udfordringerne, men det, der undrer mig ved Venstre, og det gør det virkelig, er Venstres ambitionsniveau på det her område.
For hvis vi anerkender, at der er færre og færre, der har lyst til at være medlem af et politisk parti, og der er en større og større mistillid imellem borgerne og os folkevalgte, skal vi da for pokker gøre noget, og det bliver der så også gjort sådan lidt ad hoc.
Ordføreren ved jo godt, at vi fra tid til anden får en magtudredning, og så bliver der nedsat en demokratikommission, og så laver vi gode ting herinde i salen.
Men det handler jo om at få både ambitionsniveauet og vidensniveauet op og så at have en kontinuitet i det arbejde.
Så det undrer mig, at Venstre ikke har større ambitioner.
Thomas Danielsen (V), 2022-03-29:
For Venstre er det ikke ambitiøst i sig selv at institutionalisere en udfordring eller en problemstilling, og vi er jo formentlig ikke rigtig enige om herinde i huset, hvad der egentlig er af problemstillinger.
Det er jo ikke sikkert, at alle synes, at det set med demokratiske briller er en problemstilling, at der ikke er så mange medlemmer af de enkelte partier, som der har været tidligere; lige pludselig er der nogen, som engagerer sig på anden vis.
Så det er også et godt eksempel på det opdrag, som vi skal nå frem til.
Det her er jo ikke en virksomhed, hvor vi sidder som direktion.
Det kan man jo ikke oversætte en til en, for vi kommer med alverdens mandater og holdninger i de forskellige partier.
Så jeg synes faktisk, det er lidt en forsimpling, som hr. Uffe Elbæk laver i at tale vores ambitionsniveau ned, fordi vi ikke er enige i, at der skal laves en institution ud af det.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2022-03-29:
Nu har jeg jo ikke hørt alle – det er ikke alle, der har udtalt sig – men det tænker jeg nok vil være sådan.
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-03-29:
Jeg kunne høre på ordføreren, at han synes, at det ville være ærgerligt, hvis forslaget faldt – hvis ikke der var flertal bag det.
Og så vil jeg bare høre, om ordføreren er enig med forslagsstillerne i, at hvis Socialdemokratiet bakker op om det, er der faktisk et flertal.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2022-03-29:
Tak, formand.
I Socialdemokratiet er vi optaget af at få så mange som muligt til at involvere sig i og bidrage til den demokratiske proces.
Derfor er vi også glade for at få debatten rejst her i Tinget i dag, for vi folketingspolitikere har om nogen et ansvar for, at det demokrati, som vi udlever herinde, både indholdsmæssigt og i forhold til relevans afspejler den virkelighed, der er uden for boblen på Christiansborg.
Men samtidig viser undersøgelser, at der er en større og større social og uddannelsesmæssig skævhed både i den måde, som Folketinget er sammensat på, og i forhold til hvem der engagerer sig i og definerer debatten.
I forhold til det konkrete beslutningsforslag har vi sådan set ikke ændret holdning, siden sidste gang vi diskuterede det her.
Vi er positive, men ser udfordringer i, at forslaget ikke er konkret og ikke indeholder noget om økonomi, og hvor pengene skal komme fra.
Derfor ser jeg også frem til udvalgsbehandlingen, og jeg vil foreslå forslagsstillerne at gå på værksted, hvis man må sige det sådan, med forslaget og tage de ønsker, der måtte komme frem i den forbindelse, med til finanslovsforhandlingerne i efteråret.
Tak for ordet.
Uffe Elbæk (FG), 2022-03-29:
Allerførst vil jeg sige, at jeg selvfølgelig er rigtig, rigtig glad for, at Socialdemokratiet ser positivt på forslaget.
Andet ville også undre mig meget, for i den kronik, som kom i Jyllands-Posten tilbage i maj 2018 – der var jeg partileder for Alternativet – som den nuværende statsminister var med til, og det var alle dem, der er med til at fremsætte det her forslag, kom vi med en række forslag, og det tredje forslag var faktisk et forslag om et center for demokratiudvikling og borgerinddragelse.
Så jeg ville også være blevet meget overrasket, hvis Socialdemokratiet havde ændret holdning.
Så siger ordføreren, at han håber på, at vi kan videreudvikle det, at det kommer på værksted og bliver mere konkret.
Men det er vel det, der skal ske, når det kommer over i Udvalget for Forretningsordenen?
Er det også ordførerens oplevelse?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2022-03-29:
Det er jo rigtigt, at der var en artikel dengang.
Jeg siger også her i min ordførertale, at der jo er en del at være bekymret for.
Det er jo der, vi er enige.
Men der, hvor problemet opstår – det gør det i hvert fald for os i den her situation – er, når man skal være helt konkret og skal se på: Hvad er det for en størrelse, vi kigger ind i?
Hvor mange mennesker taler vi om?
Hvad er det, man forestiller sig?
Der er jo en række elementer, som er beskrevet i beslutningsforslaget, men hvad forestiller man sig at hvert element f.eks. skal fylde?
Uden det er det meget vanskeligt at gå ind og sige: Ja, det her gør vi bare.
Jeg vil meget nødig være totalt afvisende.
Jeg kan godt komme med et helt afvisende svar, men jeg vil hellere have en positiv tilgang og spørge: Kan I dog ikke lige kigge på det igen?
Uffe Elbæk (FG), 2022-03-29:
Det, der jo var sagen, da vi debatterede det sidst, var, at der var den samme form for positive tilgang, og så blev det sendt videre til Udvalget for Forretningsordenen.
Der kom så bare et valg i 2019, og derfor har det været ikkeeksisterende siden.
Når vi genfremsætter det nu, er det selvfølgelig, fordi vi ønsker et udviklingscenter for Folketinget, og i og med at det er et udviklingscenter for Folketinget, er det også Folketingets økonomi.
Det er derfor, at vi sammen skal finde ud af, hvordan vi forestiller os det her udviklingscenter kommer til at se ud, hvor mange medarbejdere der skal være, hvilken type opgaver der skal være, og så er det op til Folketinget at finde de penge.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-03-29:
Tak for opfordringen.
Jeg kan godt høre de der forudbestilte mandater, jeg kender dem godt; jeg udstikker dem også indimellem til ordførere i mit eget parti der, hvor man ikke rigtig må jeg sige ja til noget, man egentlig er enig i.
Og det er helt fair, at det er sådan.
Jeg tager opfordringen positivt, for jeg synes, vi skal gå videre i UFO og derfor sige, at det jo ikke er i finanslovsforhandlingerne, at det her skal ske, det er jo her i Folketinget; det er derfor, der ikke er nogen minister til stede, og det er, fordi det er vores ansvar.
Og så håber jeg, at ordføreren også vil bruge tiden til at gå tilbage til sit parti og sige: Det her har vi faktisk selv været med til at foreslå.
For det handler netop om det, som jeg tror vi er enige om: udvikling af demokratiet, inddragelse, repræsentativitet.
Så hvis vi nu går tilbage og fører det her ind i UFO med de ord, som ordføreren udmærket ved der ikke er plads til i et beslutningsforslag, om, hvor mange mennesker vi forestiller os, og tager det op på et møde i Udvalget for Forretningsordenen, som UFO er – det kan være, alle andre ikke lige ved, hvad det er – kan vi så regne med, at ordføreren og hans parti vil gå positivt ind i den dialog i Udvalget for Forretningsordenen?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2022-03-29:
Det kan jeg sagtens bekræfte.
Jeg synes endda, der ligger et meget stort arbejde specielt i den sidste pind, der handler om, hvordan man får dem, der er lige på kanten af – kan man sige – i virkeligheden at finde ud af, hvordan man deltager i demokratiet, med.
For jeg tror, at det faktisk er det, der er det allerallersværeste.
Den svære, rigtig svære opgave ligger i at få fat i alle dem og få engageret alle dem, som har det sværere med det, og som ikke blander sig i debatten, men stemmer, fordi det skal »vi« jo, og så i øvrigt tror på, at politikerne gør det rigtige.
At få dem til at gå aktivt ind i diskussioner og debatter tror jeg bliver det rigtig, rigtig svære, og jeg synes for mit eget vedkommende, at det er meget vigtigt at have den del med i udvalgsarbejdet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-03-29:
Jamen så er det jo heldigt, at det er en del af forslaget.
Det er netop det, der er intentionen.
Det kan godt være, at nogle fordomme hos ordføreren foreskrev, at det ikke var intentionen herfra, men det er det.
Demokratiet er for alle; det sagde Hørup, og det er vi født på i Radiale Venstre.
Så må vi evigt arbejde for, at det reelt bliver for alle, og det ville jo være en af måderne at eksperimentere med det på.
Men jeg tager imod opfordringen og håber virkelig, at vi kan sætte lidt turbo på, så det ikke er noget, der tager 3 år mere, men noget, vi tager med ind i Udvalget for Forretningsordenen nu, så vi netop kan begynde at gøre demokratiet tilgængeligt for mange flere.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2022-03-29:
Jeg tænker, at det ikke er nødvendigt at kommentere på det.
Det bliver et spændende arbejde i udvalget.
Jamen det er jeg ikke spor uenig i.
Jeg forsøger faktisk bare at hjælpe ordføreren for forslagsstillerne ved at sige: Kan I ikke gå hjem og kigge på det igen?
Men jeg synes jo bare, at det ville være rigtig, rigtig ærgerligt, hvis det skulle ende med, at forslaget kom tilbage til afstemning her i salen, og at det ville ende med, at der ikke var et flertal for det.
Uffe Elbæk (FG), 2022-03-29:
Jeg ved selvfølgelig godt, at det er at skærpe retorikken at begynde at give Venstre karakterer i forhold til ambitionsniveau.
Men alligevel vil jeg sige, at når man kigger ud i verden og på alle de tal, som Venstre jo også får ind, omkring demokratiets tilstand, så kan man spørge, om vi så kan blive enige om, at vi står i en sårbar situation, mere ude i verden end i Danmark, men også i Danmark, og at det, der er brug for, er en demokratisk oprustning, og at den her udviklingsafdeling kan være et element ind i det.
Hvad tænker ordføreren om det?
Thomas Danielsen (V), 2022-03-29:
Altså, jeg er i hvert fald ikke enig i, at vi står i en mere sårbar demokratisk situation, end man gør ude i verden, på nogen måde.
Tværtimod har vi et af verdens stærkeste demokratier, også selv om vi sammenligner os med andre lande i Europa.
Så det er jeg faktisk ikke enig i.
Kan vi så ikke gøre det bedre?
Vi er meget med på at tænke kreativt og finde på idéer osv., men det er ikke ensbetydende med, at vi skal institutionalisere det.
Uffe Elbæk (FG), 2022-03-29:
Jeg tror faktisk, at ordføreren har en vanvittig vigtig sådan opsamling og konklusion allerede på nuværende tidspunkt i debatten.
For jeg hører faktisk, at der på tværs af partierne, altså de partier, der nu har været oppe at sige noget, er en interesse og en alvor i forhold til den udfordring, vi står over for.
Jeg synes jo, at vi da for pokker skal tage medicinen selv og sige: Kan vi så ikke udvikle det her forslag med så mange stemmer involveret som overhovedet muligt?
Så kan folk selvfølgelig bare sige nej tak.
Men det kunne i hvert fald godt være min ambition.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-03-29:
Den deler jeg, og det er også derfor, at jeg forsøger at tage positivt imod det her, for jeg oplever egentlig en reel vilje og nysgerrighed i forhold til at komme videre med det her.
Og så må vi også, som spørgeren siger, være villige til at flytte os fra vores sådan helt konkrete idéer.
Uffe Elbæk (FG), 2022-03-29:
Det er i hvert fald tydeligt, at vi her ser ud af forskellige vinduer.
Men det, vi diskuterer, er jo, at vi kan se, at færre og færre har lyst til at være medlemmer af et politisk parti, og den måde, vi har organiseret vores demokrati på i dag, er, at det er partierne, der skal repræsentere befolkningen.
Befolkningen har så åbenbart ikke lyst til at være en del af partierne – plus det, at der er en større og større mistillid mellem borgerne på den ene side og politikerne på den anden side.
På den ene side har man jo lyst til at sige, at man bor i et dejligt land, og at det går rigtig godt – det har jeg da også lyst til, og der er masser af gode eksempler på, at det også går godt – men på den anden side er der også nogle underliggende ting, som det her adresserer, nemlig at vi skal blive ved med at udvikle vores demokratiske institutioner.
Hvad tænker ordføreren om det?
Mai Mercado (KF), 2022-03-29:
Vi tænker, at det ikke nødvendigvis er en statslig organisation, der er løsningen.
Det er jo rigtigt nok, at det er færre, der engagerer sig i de politiske partier.
Det nævnte jeg også selv i min tale.
Det er også rigtigt, at tilliden til vores folkevalgte er dalende.
Men en god måde at komme den mistillid til livs på er, når vi som politikere engagerer os dér, hvor borgerne er, eksempelvis ude ved de her lokale folkemøder, hvor vi kommer ud, tager debatterne, får inputtene og dermed sikrer, at der kommer en mere direkte forbindelse mellem borgerne og politikerne.
Så kan det godt være, at det sker på en lidt anderledes måde, end det gjorde tidligere.
Jeg tror faktisk, at det på nogle stræk sker på nogle lidt mere direkte måder end tidligere, for tidligere var der jo også mange, som ikke meldte sig ind i et parti, men nu har de muligheden for at blive hørt ved at bruge nogle af de mange kanaler, der er i dag, og som ikke var der dengang.
Uffe Elbæk (FG), 2022-03-29:
Jeg synes jo, at når vi først begynder at snakke konkret om det, kan vi nok møde hinanden.
Og hele idéen med den her udviklingsafdeling er jo netop at tage nogle af de her initiativer, men gøre det mere kontinuerligt og ikke mindst forankre det her i Folketinget.
Det er jo dybest set for at beskytte Folketinget, at den her idé overhovedet er blevet fostret.
Det er simpelt hen at sige, at vi er en så vigtig demokratisk institution, og netop derfor skal den blive ved med at udvikle sig.
Mai Mercado (KF), 2022-03-29:
Vi har det bare helt grundlæggende sådan, at vi mener, at der i dag er gode kanaler til at engagere sig, eksempelvis de her mange forskellige folkemøder og det, at man relativt hurtigt kan komme i kontakt med en politiker enten via e-mail eller gennem de sociale medier.
Så er det jo den samtale, som vi må arbejde på at fremme.
Men jeg har ikke indtryk af, at der mangler kanaler, men det er et spørgsmål om at få folk til at bruge de kanaler.
Der tror jeg bare ikke, at et statsligt nationalt selskab er det, der skal til for at få flere til at engagere sig.
Det er i højere grad, at vi går ud og griber fat i folk end at gå ud oppefra og ned for at få fat i folk.
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-03-29:
Inden vi nu får talt os helt varme, i forhold til at et nationalt center er noget farligt, så vil jeg sige, at jeg lige sad og brugte et halvt minut for at se på, at vi har et nationalt center for etik, for forebyggelse af ekstremisme, for mental sundhed, for klimaforskning og også et nationalt center for grøn energi osv.
Så noget, der er vigtigt for os, vælger vi faktisk som samfund at sige at vi skal have et nationalt center for.
Jeg er med på, at det her er en anden form for nationalt center, men det handler stadig væk om noget med en prioritering af noget, vi synes er vigtigt.
Ordføreren kommer ind på en demokratisk samtale, men i flere af de eksempler, jeg hører, bliver en »demokratisk samtale« til noget med politikere.
Altså, fra SF's side vil vi gerne have, at en demokratisk samtale er noget, der foregår alle steder, på alle niveauer, at det er måde, vi faktisk er sammen på.
Jeg kunne nævne noget f.eks. omkring skolevalg: Der er simpelt hen ikke tid til at have en dialog i skolen.
Man kan godt have et skolevalg – man kan ikke have en tid i skolen.
Men mit spørgsmål til ordføreren går på: Er der nogle af de andre nationale centre, som ordføreren synes er overflødige?
Jens Rohde (KD), 2022-03-29:
Ja, netop, for målet helliger aldrig midlet i et demokrati, og hvis der er nogen, der bør vide det, er det jo netop Radikale, for det er radikalt dna.
Det plejer det i hvert fald at være.
Så det håber jeg på at man i udvalgsbehandlingen – jeg sidder jo ikke i udvalget – vil kigge meget nøje på.
Apropos den tyske lovgivning kan fru Katrine Robsøe jo tage med, at i forhold til det, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt nævnte om, at der ikke er nogen problemer i forhold til den tyske lovgivning, ved jeg ikke, hvad det er for nogle tyske sider, man har siddet og læst i Ytringsfrihedskommissionen, men det kræver ikke ret mange googlesøgninger på Tyskland for at finde ud af, at der er talrige problemer med den lovgivning, man har lavet i Tyskland.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-03-29:
Jeg er meget enig, og det er også derfor, at jeg ikke kunne undgå at få det, vi stod med i dag, til at smitte af, for det, vi udsættes for, er skelsættende; det, Ukraine udsættes for.
Og den frihedskamp er også en kamp for det demokrati, vi kender i Europa.
Derfor er det alvorligt.
Jeg vil vælge – og det er måske lidt at følge op på det spørgsmål, der også blev stillet til SF's ordfører – at tage det positivt.
Jeg synes egentlig, at både Socialdemokratiets og Venstres ordfører faktisk går ind med nogle gode bud på, hvor der også kunne sættes ind.
Mit bud er, da alle de partier jo sidder i Udvalget for Forretningsordenen: Lad os gå derind med et helt konkret forslag til, hvordan vi kunne gøre det her, måske for at imødekomme, at Venstre ikke skal synes, at det bliver for institutionaliseret, og finder en finansiel ramme i Folketinget, som også Socialdemokraterne kan være i, og så kan vi komme videre med det.
Det synes jeg vi skal, for det er alvor nu, og det bør vi også tage på os her i Folketinget.