runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Monika Rubin (M), 2023-01-19:
Vi står netop med en kæmpe udfordring nu, men det er jo desværre ikke første gang, vi gør det.
De sidste mange vintre har vi haft overbelægning på vores hospitaler.
Der er brug for, at vi får en sundhedsreform, som går i dybden, og det fikser man ikke på en eftermiddag.
Derfor er jeg egentlig fortrøstningsfuld ved, at man trækker i arbejdstøjet i forhold til at lave en sundhedsreform, der virkelig løfter hele vores sundhedsvæsen fremad, ikke kun på hospitalerne, men også i kommunerne og også i forhold til de forebyggende tiltag.
Men man anerkender jo netop, at der er en akut krise her og nu, og derfor præsenterede man også den her akutplan i regeringsgrundlaget, som jeg ved at sundhedsministeren lige nu sidder og forhandler om med regionerne for at finde ud af, hvordan vi lige nu bare kan hjælpe en lille smule, men det er ikke noget, der løser det på lang sigt.
Og nu står jeg på tæer, så jeg kan se hr. Søren Pape Poulsen.
Men der er to spor i det.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-01-19:
Jeg anerkender fuldt og helt, at man ikke bare lige opfinder en helt ny reform på en dag, men vi har et godt grundlag at stå på.
Den tidligere VLAK-regering lavede jo et fantastisk udspil i 2019, da ordførerens egen formand var statsminister.
Er det tanker derfra, man fra Moderaternes side forestiller sig at vi skal stå på, eller er det helt andre tanker?
Er der en fordomsfri tilgang til at inddrage de private aktører?
Hvad gør vi for at få flere sygeplejersker osv.?
Man bliver bare lidt bekymret, når man tænker på, at det først er i 2024, at vi går i gang med at løse det her, når vi har noget rigtig godt at stå på fra tidligere regeringers tid.
Monika Rubin (M), 2023-01-19:
Det, der jo særlig fyldte for os i valgkampen, og som jeg også valgte at tage frem i min tale, er bl.a. vores skrantende sundhedsvæsen.
Jeg er egentlig en lille smule ked af, at jeg har siddet og været tilhører til de sidste to ordførertaler og spørgsmål fra salen, som kun har handlet om store bededag.
Jeg kan godt forstå, at det er enormt vigtigt for os alle sammen at finde penge til det her forsvarsforlig, og jeg kan også godt forstå, at folk stejler over det, for det er svært at tage noget fra folk.
Men jeg ville egentlig gerne have, at debatten lige blev taget op på et lidt højere niveau.
Der er rigtig mange ting i det her velfærdssamfund, som faktisk lige nu ikke fungerer hensigtsmæssigt.
Jeg hørte ordet polykriser i går.
Det er jo sådan set det, vi står i lige nu, og i Moderaterne vil vi gerne have, at vi også får finansieret vores sundhedsvæsen, får finansieret vores psykiatri, får en værdig ældrepleje.
Så jeg ville ønske, vi kunne debattere noget andet end bare store bededag.
Jeg har faktisk også forberedt svar på rigtig mange andre ting.
Inger Støjberg (DD), 2023-01-19:
Tak for det, og ja, tillykke med debuten.
Jeg må sige, at det godt nok er lidt hård kost lige at blive kastet ind på den her måde.
Men ikke desto mindre vil jeg jo også stille spørgsmål til ordføreren og egentlig følge lidt op på fru Pia Olsen Dyhrs spørgsmål, men også gøre det på en måde, så det faktisk vedrører den tid, hvor fru Monika Rubin har været med i Moderaterne og har været med til at udvikle nogle af de her ting.
For jeg kan netop forstå på SF's formand, at da man indgik aftalen i sin tid, blev der ligesom ikke sagt noget om, at der var nogle finansieringsudfordringer på sigt.
Men nu er det jo sådan, at Moderaterne gik til valg på 11 gennemarbejdede reformer.
Det har Moderaternes formand gentagne gange sagt.
bare høre, om man dengang nævnte de finansieringsudfordringer, der er, i de her gennemarbejdede reformer, som man påstod at gå til valg på.
Og hvis man allerede i valgkampen tænkte på det her – at der manglede adskillige milliarder til at finansiere forsvaret på sigt – hvorfor lagde man så ikke det forslag frem allerede i valgkampen?
Hvorfor skal det lige pludselig komme nu?
Marlene Harpsøe (DD), 2023-01-19:
Mange tak.
I Danmarksdemokraterne var vi noget chokerede over at kunne læse i regeringsgrundlaget, at regeringen vil sænke sin ambition i forhold til udflytning af studiepladser på de fire største velfærdsuddannelser.
Det gælder bl.a. lærere, pædagoger og sygeplejersker.
Det er jo jobs, som man må sige at der er rigtig mange, som har behov for.
Der er rigtig mange, som står i en situation, både i daginstitutioner og på hospitaler, hvor der er brug for den her arbejdskraft.
Morten Dahlin (V), 2023-01-19:
Tak for spørgsmålet, og tak for det, som jeg opfatter som en oprigtig bekymring for, hvordan vi får løst nogle af de kolossale udfordringer, der er i vores sundhedsvæsen.
For de er store, de er svære, og de er også komplekse.
Den her regering har som politik – og det er i øvrigt et velkendt Venstresynspunkt – at der skal oprettes i tusindvis af nye studiepladser, også uden for de største byer, fordi vi mener, at der skal være mulighed for at leve, bo og arbejde ikke kun i Aarhus, København, Odense og Aalborg, men også de steder, hvor befolkningstætheden er lidt mindre.
Derfor kommer der til at blive oprettet i tusindvis af studiepladser, også uden for de store byer.
Så vil jeg sige i forhold til arbejdskraft til sundhedsvæsenet, at her skal vi skrue på alle knapper.
En af de knapper, vi skal skrue på, og som jeg håber ordføreren vil bekræfte at Danmarksdemokraterne er i enige med os i, er, at vi da skal skrue op, så de sundhedspersonaler fra udlandet, der står på venteliste, og som er klar til at hjælpe danske patienter med behandling, hurtigere kan komme til Danmark og hjælpe os med at løse udfordringerne i sundhedsvæsenet.
Det håber jeg at Danmarksdemokraterne kan bekræfte.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-01-19:
Jeg synes egentlig, at ordføreren taler lidt udenom, for regeringen sænker jo netop ambitionen på det her område.
Ordføreren siger, at der kommer flere studiepladser uden for de store byer, men hvorfor sænker man så ambitionen på lige præcis velfærdsuddannelserne, som rent faktisk er nogle uddannelser, som får Danmark til at hænge sammen, og som gør, at vi kan blive behandlet, når vi bliver syge og møder op på et hospital?
Morten Dahlin (V), 2023-01-19:
Jeg har det rigtig godt med, at der bliver oprettet i tusindvis af studiepladser uden for de større byer, fordi jeg mener, at det er godt, at man kan bo og søge ind på en uddannelse flere steder i Danmark end lige dér, hvor befolkningstætheden størst.
Og så er jeg enig med ordføreren i, at vi bliver nødt til at gøre noget ved rekrutteringsudfordringerne i sundhedsvæsenet.
På kort sigt kan man jo fjerne modregningen for nogle af de efterlønnere, der ønsker at give et ekstra nap med.
Det håber jeg meget vi kan finde et bredt flertal for.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-01-19:
Tak til ordføreren, og velkommen i kredsen.
Ordføreren får sandelig sin ilddåb i dag.
Jeg synes, talen signalerede ordentlighed.
Det tror jeg sådan set er rigtig vigtigt for det fremtidige samarbejde.
Derfor, i forhold til det fremtidige samarbejde, vil jeg gerne lige grave et spadestik dybere i den debat, vi har haft tidligere i dag, om det nationale kompromis, selv om ordføreren ikke var medlem af Folketinget, da det blev indgået.
Men som bekendt tilsluttede partiformanden, nu udenrigsministeren, sig jo hele forudsætningen i det nationale kompromis.
Her lå der så også, at vi skulle indgå et forsvarsforlig efterfølgende, nemlig om at komme op på 2 pct.
Der blev lavet kompromiser i kompromisets kunst i det nationale kompromis.
Det må være helt i Moderaternes ånd.
Derfor vil jeg egentlig også spørge: Et parti, der jo tilslutter sig nogle andres aftaler – det var det, Moderaterne gjorde – vil nu grundlæggende ændre på aftalens indhold og præmisser.
Er det i Moderaternes ånd at gøre det?
Er det en del af Moderaternes sjæl at sige, at nu skal partierne gøre noget bestemt for at være en del af en aftale, man ikke engang selv var med til at indgå?
Monika Rubin (M), 2023-01-19:
Nu handler det jo om, at vi har krig i Europa lige nu, og vi bliver nødt til at finde nogle penge til at finansiere det her forsvarsforlig.
Som jeg kan forstå det, manglede det nationale kompromis også nogle penge på den lange bane.
Forslaget om at sløjfe store bededag er et forslag, der kan skaffe nogle penge til et nyt forsvarsforlig.
Jeg tror egentlig ikke, at vi er imod det nationale kompromis, selv om vi ikke var med i det dengang.
Det er jeg ret sikker på vi ikke er.
Men vi bliver også nødt til at skaffe nogle penge, for at vi simpelt hen kan nå op på de 2 pct. af bnp i 2030 frem for i 2033.
Og så er der jo brug for, at vi finder en varig finansiering af det, og der er det her med at sløjfe en helligdag, altså simpelt hen gøre, at vi alle sammen arbejder 7 timer mere på et år, med til at skaffe de penge.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-01-19:
Der står i det nationale kompromis: »Ændrer de økonomiske forudsætninger bag aftalen sig afgørende, mødes aftalepartierne herom.«
Det står der decideret i det nationale kompromis.
Nu har man ændret på præmisserne.
Præmisserne handlede jo om, at der var et underskud, og man kan diskutere, om det er den finansiering, man har lyst til at have fra Moderaternes side, men det var den forståelse, vi har og havde med hinanden.
Jeg har noteret mig, at det ikke er alle, der har stillet det ultimatum op i regeringen, men nogle har.
Monika Rubin (M), 2023-01-19:
Nu hæfter jeg mig ved, at de to andre ordførere, der har været på talerstolen før mig, jo også har embracet – nej, det må man ikke sige – har favnet den finansieringsplan, som der er kommet i dag fra de andre partier.
Så jeg er egentlig åben for, at man godt kan lande en bred aftale om det her.
Jeg er fortrøstningsfuld omkring, at vi nok skal finde ud af, hvordan vi gør det her i fællesskab.
Det er jo også det, der er ønsket fra regeringens side: at skabe et bredt samarbejde om forsvarsforliget.
Så jeg er optimistisk.
Mange tak for spørgsmålet.
Så jeg undrer mig egentlig over, at Liberal Alliance er så meget imod det her forslag med at afskaffe store bededag.
Jeg troede egentlig, at det ville være noget, der lå i tråd med Liberal Alliances politik.
Så det må ordføreren da gerne uddybe på et eller andet tidspunkt.
Jeg ved ikke, om det bliver nu, eller om det bliver, når der bliver holdt en tale senere.
Men det undrer mig faktisk rigtig meget, at der er den her store modstand omkring det her forslag.
Benny Engelbrecht (S), 2023-01-19:
Jeg er glad for, at der i ordførertalen indikeres, at man både er villig til at finde finansiering, men også til at skabe øget arbejdsudbud, når der skal laves aftaler.
Og for at fortsætte i den progressive, konstruktive ånd, som prægede størstedelen af talen, vil jeg egentlig spørge ind til, om Konservative er enige i de hensigter, som regeringen har lagt op til, altså at forsvaret skal styrkes, ikke blot med det, der var aftalt i det nationale kompromis, men også med det, at tidspunktet for, hvornår Danmark skal leve op til sin NATO-forpligtelse på 2 pct. af bnp, skal være allerede i 2030.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-01-19:
Nu kommer spørgeren jo med et spørgsmål til en partiformand for et parti, der om noget har forsvaret i hjertet.
Det har vi, og vi vil alt det bedste.
Jeg vil da rigtig gerne være med til at rykke forsvarsforliget frem, så vi når de 2 pct. hurtigere.
Det ville jeg også, da vi forhandlede det nationale kompromis.
Men på det tidspunkt fik vi at vide, at det ikke var hensigtsmæssigt at bruge pengene på den facon, altså at der skal være en vis indfasningstid, når der skal bruges så mange penge, som det trods alt er.
Jeg ved godt, at de penge hurtigt får ben at gå på, når vi først kommer i gang.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at hvis vi kan blive forsikret i, og det tror jeg vi kan, at der er afløb for pengene på en fornuftig måde, så vil vi da hellere end gerne rykke det frem.
Og så er jeg da helt med på, at når vi vil det, i fællesskab, så skal vi selvfølgelig blive enige om en finansiering.
Det anerkender jeg.
Pelle Dragsted (EL), 2023-01-19:
Mange tak.
Den sidste del er vi, som ordføreren ved,
jo helt enige om, nemlig at den behandling, der er af syge og i det hele taget af arbejdsløse i jobcentrene, er dybt kritisabel.
Vi havde en finanskrise, hvor vi så det samme, og den kan jo vare 5 år, 6 år, det gjorde den i hvert fald sidst, og der havde vi en overledighed, og det vil sige, at der var folk sådan set røget ud af dagpengesystemet efter de 2 år og ud på kontanthjælp, og så ender man jo, uanset om man er forsikret, på den her meget, meget lave ydelse.
Det er ikke, fordi man ikke vil arbejde, men fordi man er i en lavkonjunktur, hvor der ikke er arbejde til alle.
Så jeg vil gentage mit spørgsmål: Hvis vi kigger ind i sådan en lavkonjunktur, som måske varer 4-5 år, hvor arbejdsløsheden f.eks. er 100.000 højere end i dag, mener Nye Borgerlige så, at det er rimeligt, at mennesker, som der ikke er arbejde til, skal sættes ned til en ydelse på 6.000 kr. om måneden?
Pernille Vermund (NB), 2023-01-19:
Isoleret set kan det jo lyde barskt og inhumant, men når vi ønsker et andet samfund, et mere borgerligt samfund, hænger det jo sammen med, at vi ønsker, at folk kan få lov til at beholde flere af de penge, de tjener selv, og dermed spare op til både perioder med arbejdsløshed og perioder, hvor man måske ønsker at tage orlov, eller også kan det være, at man går tidligere på pension og træder tidligere tilbage fra arbejdsmarkedet.
Så det er et liv med større ansvar for både ens privatøkonomi, men også andre forhold.
Christina Olumeko (ALT), 2023-01-19:
Tak for talen.
Nye Borgerlige er i dag det eneste andet parti ud over Alternativet, som er positive over for borgerløn, og begge vores partier har udtrykt, at borgerløn er en god måde at overgå fra det store kontrolsystem bag overførselsindkomsterne til et mere effektivt og tillidsbaseret system på, og samtidig er det også en god måde at give mere frihed til den enkelte på.
Vi har dog i Alternativet hæftet os ved, at sidst Nye Borgerlige præsenterede et udspil for borgerløn, var tilbage i 2017, så mit spørgsmål er, om Nye Borgerlige stadig er fortaler for borgerløn.
Pernille Vermund (NB), 2023-01-19:
Borgerløn er sådan en mærkelig størrelse.
For hvis man med borgerløn mener, at vi skal have et beskæftigelsessystem, som er baseret på, at man aktivt og frivilligt søger arbejde, hvis man ellers kan og vil, frem for et system, som man har i dag, hvor man er tvunget til at møde op på jobcentre, også selv om man er syg, nedslidt eller udsat, så kan man sige, at det, at vi fjerner jobcentrene, og at vi nedtrapper kontanthjælpen ned til Ydelseskommissionens minimumssats, er, hvad man i virkeligheden kunne kalde en borgerløn. Men det er jo ikke, fordi vi ønsker, at folk skal placeres på passiv forsørgelse.
Det er, fordi vi tror på, at langt, langt de fleste danskere gerne vil arbejde, hvis de kan, og vi ønsker ikke et system, hvor vi pisker de mange og ødelægger livet for de mange, fordi der er ganske få, som måske ikke har samme interesse, og som måske har mere lyst til at sidde på sofaen.
I Nye Borgerlige er vi rigtig glade for, at der er en meget stor del af danskerne, som har valgt at forsikre sig mod arbejdsløshed gennem a-kassesystemet.
Det skulle gerne være sådan, også fremover, at tilslutningen bliver større, altså at der er flere, der tager ansvar for den del af livet, hvor man måtte stå uden arbejde.
Når det er sagt og vi så erkender, at der er nogen, som ikke vælger at være i en a-kasse, så siger vi, at hvis man bliver arbejdsløs og ender på kontanthjælp, kan man – i stedet for at vi har et beskæftigelsessystem, hvor man bliver pisket rundt i jobcentrene – få en ydelse, som man har i dag, men som bliver nedtrappet hver tredje måned, til den rammer det, som er Ydelseskommissionens minimumsniveau, altså det, de har anbefalet som minimumsniveau.
Og det synes vi er rimeligt.
Jeg tror på, og vi tror på, at det er langt klogere at gøre det lettere at komme ind på arbejdsmarkedet og mere attraktivt at tage et arbejde ved f.eks. at lette skatten i bunden – at sikre, at der ikke bliver betalt skat af de første 90.000 kr., man tjener.
Og tilsvarende tror jeg også, at det tilskynder flere til at forsikre sig mod arbejdsløshed og tage ansvar for den del af ens arbejdsliv, hvis man ikke har et system, der pisker folk rundt i jobcentrene.
Sara Emil Baaring (S), 2023-01-19:
Tak for ordet.
Næsten 45.000 unge er hverken i uddannelse eller beskæftigelse.
De har ikke et forpligtende fællesskab at stå op til.
Deres vækkeur ringer ikke om morgenen.
Pernille Vermund (NB), 2023-01-19:
Ja, det er vi meget enige i.
Nu hæftede jeg mig ved, at fru Franciska Rosenkilde tidligere blev spurgt, hvad der er et af de største problemer i vores uddannelsessystem, og der kunne jeg ikke lade være at tænke, at vi synes, der er et stort problem i vores danske folkeskole.
Det er blevet for svært for de børn, som ikke automatisk kan sidde ned og koncentrere sig om at læse og skrive og arbejde med skolearbejdet – som piger måske i høj grad kan – at gå i folkeskolen i dag.
Vi så gerne, at man – som man også siger i Alternativet – både havde et mere fleksibelt uddannelsessystem, at folkeskolen faktisk også blev mere rummelig, at vi får mere frihed ind i den danske folkeskole, at vi får flere forskellige frie folkeskoler, og at der også inden for rammerne af folkeskolen gives en mulighed for, at man især i udskolingen kan undervises på andre måder end bare ved at sidde ved sit bord i klassen.
Sara Emil Baaring (S), 2023-01-19:
Ud over folkeskolen
hvor tænker Nye Borgerlige så at vi skal lede efter løsningerne for de her 45.000 unge mennesker, som står uden for de forpligtende fællesskaber?
Pernille Vermund (NB), 2023-01-19:
Jamen noget af det, jeg konstaterede i valgkampen, var jo, at alle Folketingets partier er enige om, at vi skal styrke vores erhvervsskoler i Danmark, at vores erhvervsskoler er nedprioriterede økonomisk, og at der også er et studiemiljø omkring gymnasierne, som er enormt attraktivt for de unge, men som der ikke på samme måde er på vores erhvervsskoler.
Så en styrkelse af erhvervsskolerne er en klar prioritet for Nye Borgerlige.
Så vil vi også gerne indføre noget mere mesterlære.
Anders Kronborg (S), 2023-01-19:
Tusind tak.
Jeg vil også starte der, hvor hr. Alex Vanopslagh sluttede, nemlig med at kvittere over for ordføreren.
Nu forstår jeg; det er den sidste tale.
Jeg må sige, at da Nye Borgerlige kom i Folketinget, troede jeg, at nu fik vi et protestparti til højre.
Men jeg har jo selv haft fornøjelsen af at indgå nogle aftaler med ordføreren og må bare sige, at det var en fornøjelse at følge landbrugsforhandlingerne, hvor Nye Borgerlige i den grad tog ansvar for en bred landbrugsaftale, der er vigtig for arbejdspladserne i Danmark.
Jeg er sådan set enig, når ordføreren siger – både her i replikken, men også i sin tale – at vi har nogle rigtig velfungerende arbejdspladser i Danmark, et stærkt erhvervsliv, og derfor kunne jeg også godt tænke mig, at ordføreren måske uddybede en lille smule mere, hvordan vi styrker erhvervsskolerne.
Jeg er glad for, at ordføreren siger mesterlære.
Men kunne ordføreren ikke sprede det lidt mere ud?
Hvordan vi kommer helt i mål i forhold til 2030?
Pernille Vermund (NB), 2023-01-19:
Jamen jeg skal ikke sige, at jeg alene og vi alene har den endelige løsning, men når jeg ser på de unge mennesker, der er i min husstand, og de mange unge mennesker, der kommer i vores hus – vi lægger gerne hus til i weekenderne, så de unge kan mødes – kan jeg i hvert fald fornemme, at der omkring gymnasierne er et studiemiljø, som trækker mange unge til.
Når man går ud af 8.-9. klasse, er det helt naturligt, at man vil gå i gymnasiet, også selv om man måske ikke er, hvad skal man sige, egnet til det.
Og der tror jeg, der ligger noget rigtigt i fysisk, altså sådan helt konkret, at trække erhvervsskolerne tættere på det ungdomsmiljø, der er omkring gymnasierne.
Jeg tror også, der er noget rigtigt i, at man tidligere i folkeskolen får de unge mennesker, som er egnet til at gå på en erhvervsskole eller egnet til at udføre praktisk arbejde, tunet ind på det.
Jeg har selv et ungt menneske, som lige i dag er startet på sin tømreruddannelse, og han har gået på gymnasiet og havde supergode karakterer og er en af dem, som synes, at det her er et fag, han rigtig gerne vil lære.
Jeg tror og jeg håber på, at vi også kan, hvad skal man sige, fremelske det, at man kan noget praktisk og noget fagligt med hænderne, som en vigtig del af vores kultur, hvis vi ellers taler det op.
Og det er ikke noget, man nødvendigvis kun gør fra Folketingets side.
Anders Kronborg (S), 2023-01-19:
Tusind tak for det.
Og uden at røbe noget fra lukkede forhandlingsrum tror jeg ikke jeg afslører for meget ved at sige, at samme begejstring, som jeg hører her fra talerstolen, hørte jeg jo i forhold til engagementet med landbrugsaftalen.
Så jeg håber virkelig, at samme engagement og ildhu er noget, Nye Borgerlige vil præge det med.
Og så vil jeg bare spørge ordføreren her til sidst: Jeg ved jo godt, at ordføreren ikke længere er formand, når vi formentlig skal til at forhandle det, men man sidder jo alligevel et eller andet sted i en folketingsgruppe, så vil ordføreren ikke bekræfte, at ordføreren i hvert fald gerne vil hjælpe med at skubbe den nye formand for Nye Borgerlige helt ind til bordet og være med til at forhandle en god fremtid for erhvervsuddannelserne?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-01-19:
Jamen der er flere ud over mig selv, der vil udfordre den her myte om, at danske animalske fødevarer skulle være mere klimaoptimale end andre steder.
Jeg synes i den her sammenhæng, at det er vigtigt at sige, at det danske landbrug kan gå forrest for at vise resten af verden, hvordan man faktisk kan have en bæredygtig fødevareproduktion i fremtiden.
Og så skal vi spise mindre kød, for det er jo ikke kun i forhold til den enkelte enhed, der bliver produceret i Danmark.
Det er jo også foder fra Sydamerika, hvor man fælder regnskov for at kunne dyrke foder og have kvæg gående.
Så den her fødevareproduktion er jo global.
Og de andre lande er jo også med på aftalen om halvanden grad, så det her er jo en udvikling, der sker i hele Europa og i hele verden, og der skal Danmark gå forrest.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-01-19:
Tak for det, og tak til fru Pernille Vermund for talen.
Statsministeren udtalte i sin nytårstale, at det skal være slut med, at alvorligt syge sendes i aktivering.
Er Nye Borgerlige enige?
Regeringen ønsker at reformere beskæftigelsesindsatsen, og i den forbindelse vil vi have meget mere fokus på værdighed og jo i virkeligheden nedlægge jobcentrene, sådan at vi får en indsats, hvor fokus bliver på jobs, og forhåbentlig også får større succes med at få ledige i job.
Er det en forhandling og en indsats, som Nye Borgerlige ønsker at bidrage til og bidrage konstruktivt til i de forhandlinger, som bliver resultatet af de udmeldinger, som regeringen har haft?
Pernille Vermund (NB), 2023-01-19:
Ja, det er det.
Det har været Nye Borgerliges politik fra første dag, at jobcentrene skal nedlægges, fordi vi jo har set, hvordan de i dag pisker og plager syge og udsatte og nedslidte rundt i systemet, og hvordan vi som politikere eller tidligere Folketing har lavet love og regler, som gør det fuldstændig umuligt at gennemføre en beskæftigelsesindsats, som er værdig.
Så svaret er ja.
Pelle Dragsted (EL), 2023-01-19:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge til Nye Borgerliges politik i forhold til mennesker, der er ramt af arbejdsløshed, for jeg synes stadig væk, der er nogle uklarheder der.
Jeg har lige været inde at læse lidt i Nye Borgerliges plan, og jeg kan forstå, at i forhold til det, man kalder raske og rørige kontanthjælpsmodtagere – dem, der ikke er syge – vil man lave en trappemodel, så man ligesom skærer ned på kontanthjælpen, indtil den rammer 6.000 kr. før skat, tror jeg det er.
Vi kigger ind i en tid, hvor vi kan se, at arbejdsløsheden kommer til at stige.
De økonomiske vismænd siger, at der nok er 100.000 jobs, der vil forsvinde inden december i år, og efter det vil den fortsat stige – det er forventningen.
Mit spørgsmål er så: Mener Nye Borgerlige så stadig væk i sådan en situation, hvor der altså ikke er arbejde til alle, at det er en god idé at skære i ydelserne til mennesker, som ufrivilligt er ramt af arbejdsløshed?