runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-22:
Man kunne jo godt ønske sig, at man havde mere taletid til sit ordførerindlæg.
Jeg synes jo, at Alternativet skulle læse en række af de aftaler, som er indgået.
Finanslovsaftalen sikrer eksempelvis, at der er en økonomisk ramme, som sikrer, at hvis efterspørgslen i forhold til omlægning til økologisk landbrug fortsætter, er der ressourcer til det.
Vi sænker elvarmeafgiften med vores erhvervs- og iværksætterpakke, som er med til at understøtte den grønne omstilling.
Det har været et stort ønske fra mange, fordi det er meget virkningsfuldt i forhold til at sikre den grønne omstilling, at vi sænker elvarmen – vi har sådan set brug for, at en større del af vores strømforbrug kommer fra el i stedet for andre energiformer.
Så der er en lang række instrumenter, som bestemt understøtter den grønne omstilling.
Vi spiller en central rolle i en ambitiøs klimaindsats globalt.
Forleden var det klima- og energiministeren, der i de europæiske forhandlinger forsøgte at løfte ambitionsniveauet.
Det var der desværre ikke flertal til.
Så vi leverer både konkrete resultater i finansloven – og det var ikke dem alle, som fru Josephine Fock fik med – men også i forhold til vores indsats globalt.
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-22:
Tak for talen.
Venstre gør jo en del ud af at være et parti, der gerne vil bringe balance i Danmark og binde Danmark sammen igen, by og land.
Hvordan har ordføreren det egentlig med, at samtidig med at regeringen med den ene hånd har flyttet ca. 3.900 statslige arbejdspladser ud til landdistrikterne, har man med den anden hånd skåret det, der svarer til 17.000 stillinger, væk inden for uddannelsessektoren uden for de store byer i Danmark?
Altså, man gennemfører besparelser på uddannelsesområdet, der rammer kirurgisk allerhårdest der, hvor man i forvejen har svært ved at drive skole, fordi man har mangel på unge, der søger ind osv.
Er der et eller andet sted en smertegrænse for, hvor længe Venstre vil blive ved med at skære i landets fremtid, blive ved med at gøre det sværere at være barn og ung i landdistrikterne uden for de store byer?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-22:
Jeg er rigtig glad for, at Det Radikale Venstre anerkender den indsats, som regeringen har gjort, og som vi i Venstre har været bannerfører for, nemlig at sikre et Danmark i bedre balance.
Jeg ved ikke præcis, hvor tallet 17.000 kommer fra.
Vi har jo i mange, mange år haft en tilgang, hvor vi sagde, at den offentlige sektor nok også godt kan blive lidt mere effektiv: 2-procentskravet.
Det har så først været gældende for uddannelsesområdet fra sidste år.
En række af midlerne er jo også ført tilbage.
Der er eksempelvis ekstra penge til et løft af nogle af vores udsatte folkeskoler, og jeg mener, det er vigtigt, at vi altid sikrer, at vi bruger skatteborgernes penge bedst muligt.
Og det er for mig at se en mulighed, at man også inden for uddannelsesområdet kan bruge pengene lidt mere effektivt, end man hidtil har gjort
Det er et krav, vi generelt har stillet til den offentlige sektor, og det er så et krav, vi har indført sidste år og fremadrettet til uddannelsessektoren.
Eva Flyvholm (EL), 2017-12-22:
Når man kigger på Venstres hjemmeside og kigger på det, der står om uddannelse, kan man se, at der står, at i en globaliseret verden, skal viden og kompetencer sikre Danmarks såvel konkurrenceevne som omstillingsparathed.
Det synes jeg jo sådan set lyder meget fornuftigt.
Det kan altså godt mærkes rundtomkring ude i landet, og det kan mærkes, ved at der bliver fyret undervisere, det kan mærkes, ved at folk sidder på meget større hold og at der i øvrigt bliver nedlagt en masse fag og uddannelser rundtomkring.
Så det her er meget alvorligt, mener jeg.
Jeg kunne godt tænke mig spørge: Hvordan tror ordføreren at den her udvikling vil påvirke Danmarks position i verden?
Josephine Fock (ALT), 2017-12-22:
Jo, men det er lige præcis de ting, som ordføreren nævner, som er i finanslovsaftalen.
Og så bliver jeg nødt til at sige: Det er jo småpenge.
Altså, i forhold til økologi er det 30 mio. kr. i 2019, 20 mio. kr. i 2020 og 10 mio. kr. i 2021.
Og det er jo positivt med den grønne naturpulje, men det er bare langtfra nok – langtfra.
Det er 20 mio. kr. årligt.
I forhold til elvarmeafgiften er det jo rigtigt, men det, som ordføreren jo slet ikke svarer mig på, er i forhold til klimabistanden.
Hvordan søren er det, vi skal sikre, at vi ikke fortsætter med at have 23,5 millioner mennesker drevet på flugt på grund af klimaet, klimaflygtninge, som der var i 2016?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-22:
Det er med til at sikre, at alle har mulighed for at tage en uddannelse, få de kompetencer og skabe sig de muligheder i tilværelsen, som de har lyst til.
Der er vel heller ikke noget land i verden, der bruger så meget på uddannelsesstøtte, som vi gør.
Hvis man kigger på tallene, kan man se, at budgetterne er vokset med omkring 30 pct., vil jeg tro, inden for de sidste 8-9 år.
Så er det for mig at se også ganske muligt at sige: Med så store budgetter er det også muligt at prøve at lægge en lille smule af et omprioriteringsbidrag på 2 pct. ind.
Christian Juhl (EL), 2017-12-22:
Alt godt kommer til dem, der venter, og det skal være lettere at være dansker.
Vil ordføreren ikke godt svare på mit spørgsmål, når jeg nu stiller det her: Hvad med de 61.000 danskere, der får ødelagt deres helbred på arbejdspladsen, fordi der findes arbejdsgivere, som er ligeglade med fair konkurrence og bare har et dårligt arbejdsmiljø?
Hvorfor skærer ordførerens parti og regeringen ned på Arbejdstilsynet, som skal kontrollere de her arbejdsgivere?
De bliver jo beskåret med 40 ansatte i år, næste år med 14 ansatte og næste år igen med 16 ansatte.
Vi kan jo ikke kontrollere de banditter, som har dårligt arbejdsmiljø, hvis vi ikke har et ordentligt Arbejdstilsyn.
Hvad er meningen?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-22:
Jeg er grundlæggende enig i, at vi skal sørge for, at der er ordentlige forhold på arbejdsmarkedet, og at medarbejdere trygt kan gå på arbejde hver dag.
Med aftalen for næste år er der 146 mio. kr. til indsatsen for at sikre ordnede forhold på arbejdsmarkedet, og det er faktisk 11 mio. kr. mere, end der var afsat i år.
Så er der nogle mellemregninger, som jeg ikke tror det egner sig at gå ind i detaljer omkring, men jeg vil blot også sige, at der jo er en langt større risikobaseret tilgang i dag, hvor man har større fokus på de virksomheder og de brancher, hvor der er størst fare for medarbejderne.
Det gør faktisk også, at indsatsen kan gøres lidt mere effektiv.
Christian Juhl (EL), 2017-12-22:
Nu må jeg prøve at spørge helt klart, for hr. René Christensen fra Dansk Folkeparti veg også udenom.
Der er blevet skåret ned på Arbejdstilsynet år efter år, og hvis den her regering fortsætter til 2021, har vi skåret 25 pct. af Arbejdstilsynets antal ansatte væk, og det er det, jeg spørger om.
Det koster os 84 mia. kr. om året – om året! – at de her 61.000 mennesker får ødelagt deres helbred.
Det er fråds at bruge så mange penge på det, når man kan forebygge.
Jeg vil gerne spørge endnu en gang: Er det rigtigt eller forkert, at Arbejdstilsynet i år er beskåret med 40 årsværk, og at det næste år beskæres med 14 årsværk, og at det næste år igen beskæres med 16 årsværk?
Er det rigtigt eller forkert?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-22:
Jeg kan ikke tallene i mindste detalje, men med den entusiasme, som hr. Christian Juhl lægger for dagen, virker det, som om hr. Christian Juhl har fuldstændig styr på det.
Men som jeg siger, laver vi et løft på en række områder, og vi laver en mere risikobaseret tilgang, som også gør, at vi kan få mere for den indsats, der sker, for der er jo ikke nogen af os, der er uenige i, at vi skal have et arbejdsmarked, hvor man trygt kan gå på arbejde.
Tilsynet skal medvirke dertil.
Hovedansvaret ligger naturligvis på den enkelte arbejdsplads hos den enkelte arbejdsgiver, der har ansvaret for, at medarbejderen trygt kan gå på arbejde hver dag, og for at sikre det, ja, så skal vi have et tilsyn, der kan kigge særlig dem, der er i højrisiko for at overtræde reglerne, grundigt over skuldrene.
Jacob Mark (SF), 2017-12-22:
Jeg ville egentlig også have spurgt til uddannelse, men eftersom jeg nok ville være den 15. i rækken til at konstatere, at det er vanvittigt at spare på vores uddannelser, så vil jeg spørge om noget andet. Vi skal jo have medieforhandlinger næste år, og nu er der efterhånden en del partier, der har været ude at sige, at man synes, tiden er løbet fra licensen.
Den er både administrativt tung, den er socialt uretfærdig, og den er lidt dum, for hvis man bor tre mennesker sammen, betaler man mere, end en familie gør, fordi man betaler hver især.
Så der har været flere partier ude at sige, at man var klar til afskaffe licensen, men jeg har haft meget svært ved at lure, hvad Venstres holdning egentlig er, og det kommer til at spille en afgørende rolle måske allerede i forbindelse med den skattereform, der skal diskuteres, kan jeg forstå.
Så hvad er egentlig Venstres holdning til licensen – skal den afskaffes?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-22:
Det er et spørgsmål, vi har diskuteret mange gange i Venstre, og det tror jeg også der historisk har været sådan forskellige opfattelser af.
Og jeg er også bekendt med, at det kan være et element i flere sammenhænge, og så tager vi den selvfølgelig til den tid.
Jeg anerkender jo sådan set det, som hr. Jacob Mark siger, altså at hvis man kigger på det, er en husstands forbrug af medier vel uafhængig af, hvor mange der er i husstanden, og at licensen på den måde er relativt dyrere for en person, der bor alene, end hvis man er en familie på fem.
Det synes jeg sådan set er et helt legitimt synspunkt i den debat.
Så jeg kan sagtens se argumenterne for at fjerne licensen, og det er også noget af det, vi diskuterer i Venstre, altså om det ville være mere hensigtsmæssigt at finansiere det over skatten.
Jeg ved, at vi har interne drøftelser i Venstre omkring vores position til et kommende medieforlig.
De drøftelser har vi ikke afsluttet endnu, og derfor vil det nok være lidt unfair, hvis jeg sådan ligesom kortslutter det og siger, at her ligger det endelige udspil fra Venstre.
Men det er noget, vi drøfter, altså hvordan vi sikrer, at der er en finansiering til public service-området.
Vi har også en udfordring i forhold til folk, der gør brug af medier, men som ikke betaler for det.
Men hr. Jacob Mark må have lidt tålmodighed, til vi fra Venstres side kommer med vores medieudspil.
Astrid Krag (S), 2017-12-22:
Tak for det.
Jeg vil lige et smut forbi det her med erhvervsskolerne, fordi Venstres ordfører står på talerstolen og er meget forundret over, at man kan kritisere, at erhvervsskolerne skal spare.
Men jeg tror, at når vi går lidt op i det her i debatten, er det, fordi den fortælling, der levede i de første timer og måske ligefrem det første døgn oven på finansloven, jo var, at regeringen havde løftet erhvervsskolerne.
Det havde man også sagt tidligere at man ville; det ville man gerne love at gøre.
Så var der jo nogen, der satte sig ned og regnede efter – og jeg er enig med hr. Mattias Tesfaye i, at det ikke var, fordi det var den store regnemaskine, man behøvede at have frem for at kunne se, at på bundlinjen står altså for 100 mio. kr. besparelser på erhvervsskolerne.
Jeg tror sådan set, det er den forundring og skuffelse, der står tilbage, ikke bare her, men også rundtomkring på erhvervsskolerne – jeg kommer selv på SOSU-skolerne som ældreordfører – og i kommunerne, hvor der jo er bragende mangel på uddannede SOSU-hjælpere og SOSU-assistenter.
Det er altså en af de helt store udfordringer for vores ældrepleje, vores kernevelfærd i fremtiden, at vi ikke har nok uddannede.
Det var bare lige en kommentar.
Vi kan forstå på Venstres ordfører, at Venstre ikke har nogen planer om generelle besparelser på dagpengeområdet.
Nogle gange skal man jo høre efter, hvad det egentlig er, folk siger, for det er kun et delvist svar på det, hr. Leif Lahn Jensen spurgte om.
Så jeg må følge op og spørge Venstres ordfører: Er der så nogen områder, hvor Venstre faktisk planlægger at spare på dagpengene?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-22:
Jeg svarede på spørgsmålet om, om vi ville reducere dagpengenes niveau, og der har vi sagt: Nej, det har vi ikke nogen planer om.
For jeg synes, det er vigtigt, at vi har et system, hvor man kan forsikre sig mod ledighed og få en tryghed for, at der er et ordentligt niveau.
Det er selvfølgelig lidt spøjst igen at få spørgsmålet fra en socialdemokrat, som var med til at sikre en skatteaftale i 2012, hvor man reducerede overførselsindkomsterne, herunder dagpengene.
Men sådan er der jo selvfølgelig så meget.
Om man møder uhensigtsmæssigheder og ting undervejs, som gør, at man kan gøre tingene bedre og mere effektive, tror jeg altid man skal holde sig åben over for.
Astrid Krag (S), 2017-12-22:
Jamen så kom vi måske lidt nærmere et svar.
Det var ikke noget, der sådan betryggede mig.
Derfor må jeg så bare prøve at spørge helt konkret: Alle de ting, Venstres ordfører står og siger nu, om, at man ikke vil sænke dagpengesatsen og ikke har nogen planer om det, betyder det også, at Venstre kan afvise, at man vil skære på dimittendsatsen på dagpenge?
Det kan jo faktisk besvares med et ja, man kan garantere, at man heller ikke vil røre ved dimittendsatsen på dagpenge, eller et nej, det kan man ikke garantere, det har man faktisk planer om.
Ja eller nej?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-22:
Som jeg sagde, synes jeg, det er vigtigt at slå fast: Vi har ikke et forslag om at sænke niveauet for vores dagpenge.
Er der ting, som kan justeres for at gøre tingene bedre?
Det vil jeg da aldrig sige aldrig nogen sinde kan lade sig gøre.
I det udspil og den finanslov, som vi vedtager nu – det håber jeg Socialdemokratiet er enig i – ligger der ikke ændringer i vores dagpengesystem.
Det står ganske tydeligt, og jeg synes, vi har landet en finanslovsaftale, som leverer det, som er væsentligt, nemlig både en indsats for bedre kernevelfærd og for at sikre, at fundamentet for væksten også bliver styrket.
Det er det bedste svar at give til folk, der mangler et arbejde, og det er finansloven her en del af svaret på.
Det svar har vi desværre til gode at få fra Socialdemokratiet, for der er ikke meget vækst og fremgang fra Socialdemokratiets side.
Jacob Mark (SF), 2017-12-22:
En af grundene til, at vi mener, man skal afskaffe licensen og lave en medieskat eller lave en skattefinansieret model, som er flerårig, så der er et armslængdeprincip, er, at det vil være mere socialt retfærdigt, at kontanthjælpsmodtageren ikke betaler nøjagtig det samme som direktøren, for at sige det sådan.
Vores kulturminister har tidligere ment, at der var brug for en abonnementsordning, og der jeg har tidligere hørt nogle Venstrefolk tale for en skattefinansieret model.
Jeg synes, at det her bliver en af nøglerne til at få lavet et bredt medieforlig.
Så har Venstre eller regeringen eller nogle, der styrer det her land, en holdning til licensen?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-22:
Det var i al beskedenhed også det, jeg brugte den sidste halvdel af min tid på at give et svar på, for vi tror, som man har gjort i store dele af den offentlige sektor i mange år, at det godt kan lade sig gøre at få lidt mere ud af kronerne, at man kan opnå effektiviseringer, og det mener vi også at man kan på erhvervsskolerne.
Og igen, jeg bliver bare så forundret.
Da Socialdemokratiet sad i regering, opererede man i sin 2020-plan med et moderniseringsbidrag på 12 mia. kr., fordi man godt mente, at man kunne få pengene til at række lidt længere.
Det mener vi også at man kan på erhvervsskolerne.
Det er bare mærkeligt, hvorfor Socialdemokratiet mener, at man kan lave et moderniseringsbidrag, når man sidder i regering, men at man ikke kan lave et 2-procentsbidrag, når man sidder i opposition.
Det er bare svært at se sammenhængen.
Jeg siger ikke, at det er nogen nem øvelse – bestemt ikke – men det kan lade sig gøre, og derfor ville jeg bare ønske, at der var en lidt større sammenhæng i, hvad Socialdemokratiet gjorde, når de sad i regering, og hvad de siger, når de er i opposition.
Bjarne Laustsen (S), 2017-12-22:
Jeg vil gerne rose ordføreren for at svare udenom.
Han svarer overhovedet ikke på det spørgsmål, jeg stiller, og derfor bliver det jo lidt noget andet.
Jeg spurgte om, hvordan det kan være, at Venstre vil skære ned, så der skal fyres nogle folk på erhvervsskolerne og skæres ned i undervisningsmaterialer, alt det, der gør, at de folk – alt for få endda – der vælger en erhvervsuddannelse, får en ringere uddannelse, frem for at sørge for, at erhvervsskolerne får de midler, de skal have, således at erhvervslivet, Produktionsdanmark, får de mennesker, som det efterspørger.
Det vil sige, at der ikke er noget uddannelsesspild, de kommer simpelt hen i arbejde.
Hvorfor er det lige nødvendigvis, at Venstre vil skære ned på det område, som har så stor betydning for det, vi skal leve af i fremtiden?
Eva Flyvholm (EL), 2017-12-22:
Jeg vil bare sige, at det er ca. 2 mia. kr. om året, der bliver fjernet fra sektoren.
Det er sindssyg mange penge, og det giver en dårligere kvalitet.
Man kan sige, at effekten af skattelettelser, som regeringen jo hellere vil prioritere, er mildest talt tvivlsom.
Det er simpelt hen godt for os alle sammen.
Derfor vil jeg godt spørge ordføreren: Anerkender ordføreren ikke, at investeringer i uddannelse og forskning faktisk er en rigtig god forretning for os alle sammen?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-22:
Der har været en stor forskningsreserve, som vel, hvis jeg husker nogenlunde korrekt, næsten alle Folketingets partier, hvis ikke alle Folketingets partier, har været med til at udmønte.
Vi har en ambition om, at vi leverer 1 pct. af vores bruttonationalprodukt til offentligt finansieret forskning, det er den såkaldte Barcelonamålsætning, og den fastholder vi med aftalen om næste års finanslov.
Og det betyder, at forskningsbevillingerne løftes med 400 mio. kr. ekstra næste år.
Jamen jeg anerkender, at den samlede opgørelse, når man kigger på omprioriteringsbidrag og kvalitetspulje, giver et mindre budget.
Til gengæld sikrer vi faktisk et løft af den investeringsramme, som ellers kunne have reduceret erhvervsskolernes mulighed for at foretage de investeringer, med 0,25 mia. kr. Jeg kan igen selvfølgelig godt forstå, at det må være lidt trist at være socialdemokrat og være vidne til, at vi har en regering, der kan levere trepartsaftaler om eksempelvis bedre voksen- og efteruddannelse, hvilket netop sikrer, at der er bedre mulighed for at opkvalificere sig for de mennesker, der mangler det.
Socialdemokratiet er kommet med et udspil, og det ville da være rigtig positivt, hvis hr. Jesper Petersen ville bekræfte, at det faktisk ville koste arbejdsudbud på kort sigt.
Jesper Petersen (S), 2017-12-22:
Jamen hr. Torsten Schack Pedersen bliver ved med at snakke udenom og forsøger at få det til at handle om noget andet.
Konsekvensen af den finanslov, man laver nu, er, at der sker yderligere forringelser på erhvervsskolerne, og så bliver man ved med at sige noget om, at de bare skal trække nogle flere elever til, for så får de også nogle flere penge ind at drive skole for.
Men det her bider sig jo i halen, for hvis man bliver ved med at gøre det vanskeligere for erhvervsskolerne at levere en høj kvalitet og gøre noget, som gør, at der er et attraktivt miljø for de unge at komme ind på, jamen så lokker man da ikke flere til.
Så bliver vi ved med at mangle de faglærte, som skal sikre vækst og beskæftigelse i fremtiden.
Vi skal sørge for en styrket dansk økonomi, at danske virksomheder kan tage imod ordrerne, og at de unge har et fast og godt arbejde.
Hvorfor forringer regeringen erhvervsskolerne med den her finanslovsaftale?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-22:
Jeg gentager, at det må være, fordi hr. Jesper Petersen ikke hørte efter.
Når man tager omprioriteringsbidrag og kvalitetspulje, giver det et mindre beløb.
Så giver vi mulighed for at forhøje den investeringsramme, som ellers ville have betydet, at erhvervsskolerne ikke kunne foretage de investeringer, de ville.
Det er nu bare den rette sammenhæng, og de tal er jeg helt sikker på at hr. Jesper Petersen kan få bekræftet, hvis han vil læse lidt nøjere på det.
Vi siger jo også, at det er vigtigt, at vi kommer i mål med vores ambitioner på erhvervsskoleområdet – nogle af de ting, vi er fælles om – for vi har en ambition om, at flere skal tage en erhvervsuddannelse, og vi har også sagt, og det står i aftalen, at det tager vi en status på i løbet af næste år for at se, hvordan det forløber med de ambitioner, vi har i fællesskab, om at få flere til at tage en erhvervsuddannelse.
Jesper Petersen (S), 2017-12-22:
En del af hr. Torsten Schack Pedersens tale omhandlede den økonomiske situation, hvor det jo heldigvis går fremad med beskæftigelsen og har gjort det i en årrække.
Og den handlede også om, hvad der så skal til, for at opsvinget ligesom kan blive ved, så vi kan have en fortsat vækst i økonomien.
Det ønske deler vi.
Meget af det handlede så om arbejdsudbud.
Der må man jo sige, at det, der så sker i de kommende år, faktisk også er, at mængden af arbejdskraft vokser.
Men det, der til gengæld bliver mangel på, er en bestemt type arbejdskraft, ikke mindst faglært arbejdskraft – færre faglærte til rådighed, flere ufaglærte, der har svært ved at kæmpe sig til en fast plads på arbejdsmarkedet.
Så det er kvaliteten af arbejdskraften, det handler om, og hvilken type arbejdskraft der er, hvis vi skal sikre øget vækst og beskæftigelse.
Så er det bare, det undrer mig, at regeringen konsekvent går efter erhvervsskolerne, og at de gør det igen med den her finanslov.
Ordføreren må gerne bekræfte, at der til næste år vil være 1.000 kr. mindre pr. elev at drive erhvervsskole for i Danmark, og at det selvfølgelig har konsekvenser for den kvalitet, som man kan tilbyde på erhvervsskolerne.
Christian Poll (ALT), 2017-12-22:
Tak for ordet.
Mit spørgsmål handler om det grønne nationalregnskab.
Mener ordføreren virkelig, det er fornuftigt at skrotte opdateringen og udviklingen af det grønne nationalregnskab?
Jeg tænker jo, at det ikke hjælper så meget bare at skabe vækst i økonomien, hvis vi samtidig undergraver vores natur, vores ressourcer og ikke får stoppet klimakrisen.
Desuden er Danmark med tilslutningen til FN's verdensmål jo forpligtet til at måle vækst på en række andre parametre end blot de økonomiske.
Sådan hvordan tænker ordføreren at vi næste år skal måle vækst på særlig den sociale og den grønne bundlinje?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-22:
Jeg synes grundlæggende, at det er en rigtig god finanslov.
Jeg synes, at det er en finanslov med mange rigtig positive initiativer, som jeg vel heller ikke rigtig forestiller mig at Socialdemokratiet er imod – man får lidt det indtryk.
Altså, når vi prioriterer 2 mia. kr. til sundhed, 2,7 mia. kr. til ældre, 1,3 mia. kr. til politiet, tror jeg da alligevel, at Socialdemokratiet er enig i det.
Jo, vi laver et omprioriteringsbidrag på erhvervsskolerne.
Det gør vi også på det øvrige uddannelsesområde, og det har jeg faktisk bidt mærke i at Socialdemokratiet åbenbart synes er en god idé, for på spørgsmål fra Det Radikale Venstre, var svaret fra den socialdemokratiske finansordfører, at det havde man ikke prioriteret.
Så man mener, at det kan lade sig gøre på det øvrige uddannelsesområde og ikke på erhvervsskolerne.
Vi er sådan set også med på, at når vi så laver et omprioriteringsbidrag, skal pengene også føres tilbage til der, hvor de kan gøre gavn, og det er derfor, at vi laver en kvalitetspulje, og det er også derfor, vi har sagt, at i forhold til de ambitioner, vi har, om at øge aktiviteterne på erhvervsskolerne med flere elever, hvilket vi er fælles om, holder vi nøje øje med det, og det tager vi også en status på næste år.
Det er en del af vores aftale.