runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-06:
Mit spørgsmål handlede om, hvorvidt anlæggelsen af Lynetteholmen er selvfinansierende, og det er jo helt grundlæggende, fordi partierne bag anlæggelsen af Lynetteholmen gang på gang til referat og til mikrofoner og alle vegne har solgt anlæggelsen af Lynetteholmen som selvfinansierende.
Nu er vi så kommet i en situation, hvor der ifølge Berlingske er en budgetoverskridelse på 900 mio. kr. ved anlæggelsen af Lynetteholmen, og samtidig rejses der tvivl om, hvorvidt finansieringen er realistisk.
Så anlæggelsen af Lynetteholmen ser ud til at blive dyrere, samtidig med at finansieringen virker usikker.
Derfor spurgte jeg i går forkvinderne for både SF og Radikale, om de ville garantere, at Lynetteholmen i sig selv løber rundt.
Det ville de ikke.
De henviste til transportministeren.
Og sidste gang jeg spurgte transportministeren, om hun ville garantere, at Lynetteholmen er selvfinansierende, henviste hun til By & Havns beregninger.
Ministeren lovede også på samrådet, at partierne ville blive indkaldt til en teknisk gennemgang af økonomien for Lynetteholmen, men det har vi endnu ikke hørt mere til.
Men jeg vil gerne spørge ministeren – og ikke i By & Havn, fordi det politisk blev solgt, som om det er selvfinansierende – om ministeren kan garantere, at det her bliver selvfinansierende.
Trine Bramsen (S), 2022-04-06:
Det, jeg kan, er jo at henvise til det netop opdaterede budget, som foreligger.
Og det er jo helt korrekt, at der er forventede meromkostninger, men til gengæld er der også forventede merindtægter.
Og det er på den baggrund, at By & Havn siger, at deres klare forventning fortsat er, at det kan finansieres af indtægterne fra modtagelse af jord og den garanti, som Københavns Kommune har stillet.
I mellemtiden har jeg jo så som minister bedt om, at klapning standses, og at man undersøger alternativer.
Det kan jo forventes at have nogle effekter på økonomien, men det må vi komme tilbage til, når vi ved, hvad de alternativer er, for det ved vi jo ikke i dag – det er ved at blive undersøgt.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-06:
Men beregningerne i forhold til finansieringen er jo tilvejebragt, på baggrund af at der vil være lige så meget byggeri og fremskaffelse af jord i fremtiden, som der har været i de sidste par år, hvor vi har haft danmarkshistoriens største byggeboom.
Hvordan kan ministeren regne med, at der fremadrettet vil være endnu mere jord, når det netop viser sig, at man kun kan redegøre for de 6 mio. t ud af de 80 mio. t jord, som skal komme inden for den nærmeste fremtid, for at projektet overhovedet løber rundt?
Hvordan forholder ministeren sig til, at det ser ud, som om der bliver mangel på jord, fordi man ikke bare kan regne med, at der bliver bygget lige så meget i fremtiden, som der er blevet under Danmarks største byggeboom?
Trine Bramsen (S), 2022-04-06:
Altså, det, jeg er blevet oplyst, er, at der er meget overskudsjord i København, og det problem, som vi aktuelt står med, er, at der er 2 mio. t jord, som p.t. er i et mellemdepot i Nordhavn, og det forventes at indeholde 4 mio. t jord ved årsskiftet 2022/23.
Og det, som er udfordringen, er jo: Hvor skal man gøre af den jord?
Skal man køre den i lastbiler til den anden ende af landet, eller hvor skal man gøre af den?
Og det er jo i det, Lynetteholmen indgår som en del af løsningen, hvor man så kan deponere jorden dér.
Så oplysninger om, at der forventes ikke at være jord nok, er jeg ikke i besiddelse af på nuværende tidspunkt.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-06:
Mit sidste spørgsmål går netop på dumpning af slam i Køge Bugt.
Her er der foreløbig dumpet over 200.000 m³ let forurenet slam, som det hedder, fra udgravningen af Lynetteholmen.
De næste kontrakter til udgravningen skulle have været udbudt i mandags, så vidt jeg kan se, men udbuddet er åbenbart stoppet.
Er det rigtigt, og i så fald, hvordan kan det være, og hvad tænker ministeren om det?
Trine Bramsen (S), 2022-04-06:
Det, som jeg jo har fået forligskredsens opbakning til, er at se på alternativer til det, der betegnes klapning.
Det arbejde er nu i gang, og der forventes at foreligge resultater inden for de næste måneder.
Altså: Hvad kan man gøre med det slam, som ellers skulle dumpes, og hvor kan man alternativt deponere det?
Jeg har haft ønsker, og det er derfor, jeg har fået forligskredsens opbakning til at se på alternativer.
Det skal vi vurdere, og så vender vi tilbage, når vi har drøftet de muligheder, der foreligger.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2022-04-06:
Tak for det.
Vil ministeren, idet e-sporten vokser dag for dag som fænomen i Danmark, idet flere og flere – i alle aldre – bruger e-sport til hverdag, idet flere organisationer, offentlige institutioner og skoler løbende optager e-sporten som særdeles gavnlig i undervisningen, hvilket bekræftes af undersøgelser fra Esport Danmark, idet e-sporten rummer enorme muligheder for unge mennesker og for samfundet som helhed, og idet vi bør sikre, at udviklingen bliver påvirket af de fællesskabsorienterede værdier, som den danske foreningstanke bygger på, tage skridt hen imod at sikre, at e-sportens uundgåelige udvikling støttes af det offentlige, så vi kan forankre den i foreningstanken ved at udvikle en national strategi for e-sport i Danmark?
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-06:
Myndighederne vil gerne samarbejde.
Myndighederne laver ikke andet end at samarbejde med folk, der er udvisningsdømte og har fået afslag på asyl, med henblik på at de medvirker til en frivillig og rolig hjemsendelse.
Jeg vil bare holde fast i, at den lov, som politiet benytter til at anvende magt, jo er politiloven.
Den gælder for alle i de her land.
Hvis der er en person, der ikke følger med politiet, hvis vedkommende skal ind og afsone i arresten, så bruger de jo også magt.
Hvis der er nogen, der filmer det, ser det heller ikke pænt ud.
Hvis der er psykisk syge på bosteder, hvor politiet også har behov for at anvende magt, så benytter de den samme lovgivning.
Vi skal jo ikke have to forskellige lovgivninger, vi skal jo ikke have én lovgivning til udlændinge, der er på udrejsecenter, hvor vi ikke anvender så meget magt, og så have en anden lovgivning til folk, der skal i spjældet, og som måske er udadreagerende psykisk syge, hvor vi så for alvor anvender magt.
Den form for forskelsbehandling vil vi ikke have.
Der er én lov til borgere i det her land, i hvert fald hvis det står til regeringen.
Katrine Robsøe (RV), 2022-04-06:
Hvilke overvejelser om tiltag med henblik på at fremme trivslen blandt de studerende på landets videregående uddannelser gør ministeren sig i lyset af tallene i den nye nationale sundhedsprofil – Danskernes Sundhed – som bl.a. viser, at mere end hver tredje kvinde og hver femte mand i aldersgruppen 16-24 år har dårligt mentalt helbred?
Jesper Petersen (S), 2022-04-06:
Tak for spørgsmålet og anledningen til at diskutere det her vigtige emne og sætte fokus på det.
At så mange unge angiver, at de har et dårligt mentalt helbred, er et samfundsproblem.
Det må og skal aldrig være den enkeltes problem.
Tallene fra sundhedsprofilen er indsamlet under coronanedlukningerne, og det kan selvfølgelig godt have påvirket resultatet, men det er jo ikke nogen ny problematik.
Derfor har vi også fra regeringens side taget en række initiativer igennem de seneste år, og det er et emne, som vi løbende har fokus på.
Siden regeringen trådte til, har vi bl.a. fjernet uddannelsesloftet og haft et stort fokus på studerendes trivsel under corona.
F.eks. blev der afsat over 100 mio. kr. til en række trivselsindsatser.
Jeg drøfter også løbende det her emne med de videregående uddannelsesinstitutioner, og så sent som i sidste uge har det været på dagsordenen til mine møder med bestyrelsesformændene for de enkelte uddannelsessektorer.
For mig er et vigtigt redskab til at øge trivslen, at vi får skabt nogle gode rammer omkring uddannelserne.
Derfor har alle videregående uddannelsesinstitutioner sat strategiske mål om at fremme studerendes trivsel og læring i deres strategiske rammekontrakter frem mod 2025, og det er jo altså kontrakter, der lægger spor ud for, hvordan de vil arbejde, og som netop er blevet eller vil blive indgået i den her tid.
De fleste er indgået nu.
Mit klare indtryk er, at institutionerne også er meget opmærksomme på deres ansvar i forhold til at øge trivslen.
Der er gode eksempler fra f.eks. Arkitektskolen i Aarhus, der er værd at hæfte sig ved.
Jeg vil fortsætte med at have fokus på, hvad vi kan gøre for at understøtte de studerendes trivsel.
Tak for ordet.
Katrine Robsøe (RV), 2022-04-06:
Som ministeren selv påpeger, er det her jo ikke nogen ny problemstilling; det er jo en udvikling, vi har kunnet følge gennem lang tid, desværre.
Og det er faktisk også en af de ting, som jeg virkelig har et håb om at vi, til trods for alle mulige gode grunde til, hvorfor tiden nogle gange er blevet brugt på noget andet, så også kan nå at gøre noget mere ved i slutningen af den her valgperiode.
Det er ikke nok at henvise til, hvad der er blevet gjort under corona.
En af de ting, som jeg ved der blev sat i gang til at starte med, er, at den daværende uddannelses- og forskningsminister, fru Ane Halsboe-Jørgensen, nedsatte det her såkaldte trivselskontor.
Og jeg kunne rigtig godt tænke mig at høre fra ministeren, hvad der egentlig er kommet ud af det her trivselskontor.
Jesper Petersen (S), 2022-04-06:
Det er korrekt, at der jo simpelt hen er et kontor i ministeriet, der decideret har det her som arbejdsopgave.
Og det er jo et udtryk for, at det er et fokus fra regeringens side – det var det for min forgænger, som fru Katrine Robsøe er inde på, og det er det også for mig.
Der er som sagt allerede taget en række tiltag, og jeg er glad for samarbejdet med Radikale Venstre om det, og vi vil skulle fortsætte det arbejde.
Optagesystemet er ét sted, karaktererne, og hvor ofte man skal have dem, er et andet.
Det gælder også et andet ressort end mit eget.
Og det er jo så også emner, der inden for mit ministerium bl.a. bliver arbejdet med på det her kontor.
Men så nærmer vi os vel, hvad det her handler om, nemlig ikke spor bekymring om pandemiberedskab, forskning eller noget som helst andet, men en eller anden diskussion om statsministeren og hendes arbejde under pandemien.
Og jeg er glad for, at vi havde en statsminister, der afsøgte alle veje til at stille os bedre og også at mødes med nogle af de lande, som på forskellig vis havde klaret tacklingen af pandemien godt, og som også er stærke forskningsnationer, og som Danmark har et godt samarbejde med.
Det kommer vi fortsat til at have i et andet regi end det her konkrete samarbejde.
Nu bliver det jo en meget specifik diskussion, måske også lidt uden for det, der egentlig er spurgt om.
Jeg kan selvfølgelig også godt, hvis der er behov for nærmere redegørelser, komme ind på det ved anden lejlighed.
Men når man gør det, altså giver dem den specifikke opgave, så er det jo ikke det, der er løsningen.
Det er jo ikke kontoret, der er løsningen; det er jo de politiske handlinger, man foretager.
Og der er der så sket en række ting – i forbindelse med corona, men også andet – som har fokus på at øge trivslen, og det er altså et arbejde, som vil fortsætte, og hvor der også er nogle af de mennesker her, som vil rådgive regeringen og arbejde med de emner.
Katrine Robsøe (RV), 2022-04-06:
Jeg ved ikke, om jeg er helt enig med ministeren i, at det ikke ligger nogenlunde inden for, hvad kontoret for trivsel har i pipelinen, når man spørger til trivslen blandt de studerende og kontoret ligger under ministeren i Uddannelsesministeriet.
Jeg håber bare rigtig meget på og har her en opfordring til, at ministeren vil få noget retning på det her og vil få rykket på det her til sidst.
Det kan godt være, at der kun er et år tilbage, men der er godt nok meget at tage fat på, hvis der skal rykkes på det her område i den her valgperiode.
Jesper Petersen (S), 2022-04-06:
Der er en anerkendelse af fortsat interesse fra Radikale Venstres side for at rejse den her dagsorden og blive ved med at lave nye politiske tiltag.
Det er også regeringens ønske, så lad os se, om ikke vi på cirka fem kvartaler endnu vil kunne nå det.
Nogle eksempler er givet her: optagelsessystemet, karakterer og andet.
Det arbejde fortsætter vi, og jeg er glad for, at Radikale Venstre er med til at skubbe på den dagsorden.
Både inden for mit ressort, men i det hele taget i samfundet er der behov for simpelt hen at have en samfundsdiskussion om, hvad det er for en kultur, normer og pres, som mange unge oplever på en måde, der er jo åbenbart også sætter sig i en øget mistrivsel.
Og det er bekymrende.
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-04-06:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Er ministeren enig i, at det ikke er godt for Danmarks internationale omdømme, at statsministeren laver aftaler med en korruptionsanklaget premierminister midt i dennes valgkamp?
Katrine Robsøe (RV), 2022-04-06:
Og det med karakterer og optagelsessystem var jo allerede oppe i valgkampen inden, så det kan ikke være det, der skulle være det nye, det her kontor skulle se på.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre: Hvad er det så, kontoret nu kigger på at vi skal gøre ved trivslen?
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-06:
Jeg tror, vi må konstatere, at de 122 mio. kr. ikke var afsat til noget, som regeringen fandt specielt vigtigt.
De var afsat til, at statsminister fru Mette Frederiksen kunne få sig en selfie sammen med nogle regeringsledere i Østrig og Israel.
Det var et mediegimmick, at Danmark skulle kunne få noget særligt ud af et samarbejde med Østrig og Israel omkring coronabekæmpelse, og det var en 122 mio. kr. dyr mediegimmick, som der heldigvis ikke var flertal for i Folketinget.
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-06:
Danmark har underskrevet børnekonventionen, og jeg er meget stolt af og glad for, at vi har underskrevet den, og derfor lever vi selvfølgelig op til det med barnets tarv.
Men børn af afviste asylansøgere og udvisningsdømte i det her land skal være meget glade for, at det ikke er Frie Grønne, der sidder i regering, for hvis man kan bruge sit barn som en krog til at blive boende i landet, vil vi se masser af udlændinge benytte sig af børnene, skubbe dem foran sig og bruge dem som en anledning til at kunne blive boende i Danmark.
Lad os holde fast i, at vi lever i en retsstat.
Folketinget har vedtaget nogle regler, politiet skal selvfølgelig leve op til de regler, der er omkring magtanvendelse, og de bruger de samme regler over for afviste asylansøgere, som de bruger over for danskere, der skal ind at afsone.
Der er ikke forskelsbehandling her, og det vil regeringen i hvert fald ikke være med til, uanset hvad Frie Grønne siger.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-06:
Hvad mener ministeren det betyder for beskyttelsen mod fremtidige coronavarianter, at regeringen har valgt at droppe vaccinesamarbejdet med Østrig og Israel?
Jesper Petersen (S), 2022-04-06:
Tak for spørgsmålet.
Når det gælder beskyttelse mod nye coronavarianter, er det væsentligt at sige, at vi står i en anden situation i dag, end vi gjorde for et år siden.
Det planlagte samarbejde med Israel og Østrig var kun ét spor ud af flere, som regeringen satte gang i i starten af pandemien.
Selv om vi har besluttet at standse det konkrete samarbejde, støtter regeringen fortsat, at forskning inden for pandemier og pandemiberedskab prioriteres højt, og her har hovedsporet i forhold til internationalt forskningssamarbejde hele tiden været vores europæiske samarbejde under EU's forskningsprogram Horisont Europa.
Som jeg nu flere gange på samråd og i besvarelsen af spørgsmål fra Folketinget har understreget, var det konkrete samarbejde med Israel og Østrig ikke et vaccinesamarbejde, men et forskningssamarbejde om pandemiberedskab, altså et samarbejde med et bredere formål.
Det er også det, som fremgår af teksten til bevillingen på finansloven.
Det var regeringens forventning, at vi i de kommende år kunne igangsætte og finansiere en række fælles forsknings- og innovationsprojekter via åbne opslag – projekter med et bredt fokus i forhold til smitsomme sygdomme og pandemiberedskab, herunder eventuelt forskning i vaccineudvikling, men ikke produktion af vacciner.
Der er et langt sigte og en betydelig usikkerhed om slutresultatet, når man finansierer forskning.
Håbet er selvfølgelig, at der skabes ny viden og forskningsmæssige gennembrud, og at denne viden kan gøre en forskel i samfundet.
Men grundlæggende var det min forventning, at midlerne kunne bidrage til at etablere et godt og langsigtet samarbejde mellem forsknings- og innovationsmiljøer i de tre lande og potentielt flere, hvis flere ville slutte sig til, og på den måde styrke dansk forskning og på sigt også vores pandemiberedskab.
Nu kommer vi som bekendt ikke til at etablere det konkrete samarbejde, men fortsætter jo med det samme formål ad andre veje for at stille Danmark bedre i forhold til at kunne bekæmpe fremtidige pandemier.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-06:
Det er et interessant svar, for statsministeren har under stor mediebevågenhed fremturet med, at vi skulle have det her samarbejde med Østrig og Israel, og regeringen havde et ønske om at bruge ikke mindre end 122 mio. kr. på det samarbejde.
Men da regeringen så møder modstand i den kreds af partier, som regeringen laver finanslov med, mod at bruge 122 mio. kr. på det, så vælger regeringen at droppe det.
Nu forstår vi så på ministeren for området, at det ikke har den store betydning for coronabekæmpelsen i Danmark, at man altså ikke bruger de 122 mio. kr. på det.
Den er fortsat i rigtig gode hænder og mindst lige så gode hænder, som hvis man ikke havde droppet samarbejdet med Østrig og Israel om coronabekæmpelse.
Hvordan hænger det sammen, at regeringen på den ene side mener, at det samarbejde var så vigtigt, at der skulle bruges ikke mindre end 122 mio. kr. på det, og på den anden side nu med ministerens ord siger, at selv om man nu dropper det samarbejde, står vi fortsat rigtig stærkt og rigtig godt, og at det faktisk ikke har den store betydning for vores coronabekæmpelse, at vi nu har droppet det samarbejde?
Jesper Petersen (S), 2022-04-06:
Ja, der var tale om 12 mio. kr. om året i 10 år, og det skal ikke lyde, som om vi ikke gerne ville have gennemført det.
Det er derfor, regeringen har foreslået det og arbejdet for, at det skulle ske.
Det, jeg siger i min besvarelse, er, at det fra starten har været tænkt som et supplement til det EU-spor, hvor rigtig meget er sket.
Og det kan jo lykkeligvis fortsættes, og de fremskridt, som vi gerne ser, kan ske dér, men ikke i forbindelse med det her samarbejde.
De partier, der skulle stå bag det og finansiere det, ønskede det ikke.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-06:
Men jeg forstår det dog alligevel sådan, at ministeren mener, at den danske coronabekæmpelse kommer til at fungere rigtig godt og måske endda også helt optimalt, eller er der nogle mangler i den?
Er der mangler i den coronabekæmpelse og den forskning om coronabekæmpelse, som vi nu sætter i gang, fordi vi ikke bruger 122 mio. kr. på samarbejdet om sagen med Israel og Østrig?
Jesper Petersen (S), 2022-04-06:
Det vil jo være sådan, at mange lande har en massiv interesse i få skabt en ny udvikling på det her felt.
Det var rigtig, rigtig godt, men vi har da et behov for at blive ved med at interessere os for, hvordan vi stiller os som samfund, hvordan vi kan være rustet godt, være parat til at tackle en pandemi, når den måtte komme en anden gang, hvad den forhåbentlig ikke gør.
Men det sker så ad andre veje end det her samarbejde.
Og vi havde gerne set det, men det kan altså ikke gennemføres.
Spørgeren er jo udmærket klar over, at de midler, når de ikke anvendes der, så at sige så går tilbage i finansministerens kasse, og de kan omprioriteres til andre ting, og det har et flertal i Folketinget gjort og valgt at anvende dem et andet sted.
Men der vil jo fortsat foregå forskning inden for det her felt igennem de midler, der allerede er afsat, midler igennem EU-samarbejdet, som også var en af vejene, hovedvejen, til at sikre nogle af de fremskridt, som skete, og som også danske forskere har bidraget til.
Jeg møder ikke de to spørgere i dag sådan meget i forskningspolitiske sammenhænge, og det er måske også derfor, man tror, at man kan sige, at de her penge præcis ville have ført til et eller andet meget specifikt fremskridt.
Altså, der ville være tale om temaer, vi ville stikke ud, åbne opslag, forskere kunne byde ind, her er der nogle lande, vi ville have gavn af at samarbejde med.
Det havde vi gerne set.
Men der er ikke flertal for at bruge de midler, og så bliver de brugt på noget andet.
Men det er jo altså sådan, det foregår, og vi ville ikke kunne sige præcis, hvad det ville have endt med, kun, at det var inden for det her tema.
Og det må vi jo så søge at styrke forskningen på ad andre veje.
Morten Dahlin (V), 2022-04-06:
For ellers ville man jo ikke have sat 122 mio. kr. af til at lave en indsats, der jo forhåbentlig skulle føre frem til nogle konkrete resultater.
Derfor er det måske så bare på sin plads at bede ministeren om at bekræfte, at det nu, når regeringen ikke kom igennem med sit ønske om at bruge 122 mio. kr. på en indsats sammen med Israel og Østrig, så vil efterlade nogle huller i den danske corona- og epidemiindsats.
Er det ikke korrekt forstået?
Jesper Petersen (S), 2022-04-06:
Jeg synes, det er flot forsøgt med den her lille spørgeraket, der her bliver skudt af, men sådan er det jo ikke.
Vi ville gerne have anvendt de midler, og vi mener også, at vi sammen med Østrig og Israel kunne have lavet et godt samarbejde her.
Men med det beløb, vi her taler om, er det jo ikke sådan, at der så nærmest ikke sker nogen forskning inden for pandemiberedskab eller vaccineudvikling længere.
Vi taler jo om kæmpestore beløb i en helt anden klasse end dem her, der anvendes, og som også vil finde vej til det her felt.
Så jeg er glad for omsorgen, men jeg tror lige knap man kan stille det op sådan, som det bliver forsøgt i dag.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-06:
Og jeg bliver bare også nødt til at fastholde, at barnets tarv må være det afgørende.
Hvis forældrene ikke tager ansvaret, som man mener i regeringen, når de ikke flytter, tager regeringen heller ikke ansvaret for barnets tarv, når regeringen siger: Fordi moderen gør det, gør vi det også.
På den måde er det barnet, der kommer til at lide.
Jeg vil her til sidst fremkomme med en appel: Kære Minister,
det her barn kommer til at lide resten af sit liv, det kommer til at sætte spor i resten af barnets liv, vi splitter en familie, vi ødelægger det her barns liv og muligheder.
Lad os nu få genåbnet den her sag og sørge for, at den her mor kan blive hos sit 1-årige barn.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-04-06:
Jeg vil egentlig gerne komme ministeren i møde.
Det er måske egentlig ikke sjusk, det er jo sådan en helt overdrevet nidkærhed, med hensyn til at der er bestemte grupper i Danmark, der ikke må få hjælp, og det er jo så det, der gør, at det tager så utrolig lang tid.
Jeg ved ikke, hvor gavnligt det er med en hjælp til at betale en varmeregning i august måned, som måske er den varmeste måned på året.
Alternativet kunne jo have været det her med at sænke skatterne og afgifterne generelt for alle danskere, måske midlertidigt.
Det ville kunne virke med det samme, og det ville komme alle til gavn, men i stedet opkræver man en hulens masse skatter og afgifter.
Der er inflation, og energipriserne stiger, og i stedet for bare at tage det simple ubureaukratiske valg at sænke skatter og afgifter tilfører man endnu mere bureaukrati.
Kan ministeren ikke se, at det er fjollet?
Dan Jørgensen (S), 2022-04-06:
På en måde har spørgeren jo ret.
Det er klart, at hvis man bare ville udbetale bredt til alle danskere, som jeg tror spørgeren selv har foreslået, ved at sænke nogle skatter i stedet for, så ville det være en anden form for øvelse.
Hvor hurtigt det ville kunne gå, ved jeg ikke.
Jeg har ikke undersøgt det, for det har ikke været vores formål.
Vi vil hellere give de 419.000 husstande, som har mest brug for det, den her hjælp på 6.000 kr., end vi vil smøre en skattelettelse på et par hundrede kroner ud bredt til hele Danmark.
Jeg må sige, at jeg er noget forundret over, at man kalder det her sjusk.
Det er jo det modsatte.
Det handler tværtimod om at sikre, at man følger de regler, der er, for datasikkerhed, og der kan spørgeren jo godt stå og grine lidt; jeg tror faktisk, der er mange mennesker, der synes, det her er ret alvorligt.