runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2018-05-30:
Vi var mange, der fulgte det grønlandske valg med interesse – og den grønlandske valgkamp og også, som fru Aaja Chemnitz Larsen har været inde på flere gange, diskussionen om selvstændighed.
På et tidspunkt slog det mig, at det jo på sin egen måde egentlig var en kopi af valgkampe, som de føres over hele kloden, nemlig det der med, at det ligesom var tilliden til fremtiden eller tilliden til, at man selv var herre over sin skæbne, som på en eller anden måde lå bagved.
Og i diskussion med hr. Christian Juhl før, hvor det kom til at handle om økonomien i fremtiden for rigsfællesskabet, svarede fru Aaja Chemnitz Larsen, at det var vigtigt at få en modfortælling, så det ikke altid blev de der negative sager, der prægede det.
Det kunne jeg måske godt have lyst til at spørge lidt mere åbent til: Hvad er det for nogle steder, man måske – uanfægtet diskussionen om, hvad der skal ske på lang sigt – kunne gøre noget, så man fik en fornemmelse af, uanset hvad man mener om selvstændighed i Grønland, at vi faktisk er herre over vores egen skæbne?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-30:
Mange tak.
Jeg har jo i rigsfællesskabsdebatten peget på det her med, at vi sådan set bruger 3 mia. kr. på socialområdet, og 3 mia. kr. i et samfund med 56.000 mennesker til socialområdet er rigtig, rigtig mange penge.
Jeg synes egentlig, det kunne være interessant at have en diskussion i Grønland om, hvorvidt vi har overtaget et velfærdssystem, som vi ikke har været gode nok til at forvalte, altså, vi er i virkeligheden kommet til at klientgøre rigtig mange af vores borgere.
Det er en diskussion, som jeg synes er interessant, fordi jeg i diskussionen også har et fagligt udgangspunkt at tage afsæt i.
Det er jo interessant at se det op imod et bloktilskud på 3,8 mia. kr. om året, for hvordan kan det være, at vi bruger så meget på socialområdet, uden at vi sådan set ser de resultater, vi har behov for at se.
For det vil jo bone positivt ud i forhold til uddannelse og socialområdet, justitsområdet også for den sags skyld, hvis vi fik løst nogle af de sociale problemer.
Carsten Bach (LA), 2018-05-30:
Jeg skal lige om lidt lade sproget hvile, om jeg så må sige.
Ordføreren nævnte i sin tale det her med rigsfællesskabets fælles nutid og fælles historie, og der synes jeg jo, at sproget fylder rigtig meget.
Men ordføreren glemte efter min mening måske også at tale lidt om fremtiden, for der kunne sproget også være ret afgørende.
Men jeg vil godt give ordføreren lejlighed til at knytte et par ord på økonomien og den fremtidige økonomiske situation for Grønland og det grønlandske folk i tilfælde af en øget selvstændighed.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-30:
Mange tak.
Jeg vil sige, at i så fald skulle det være op til Inatsisartut at beslutte, præcis hvordan beslutningskompetencen skulle være.
Vi har en rigtig stærk opposition i Grønland med Inuit Ataqatigiit og med Demokraterne, og jeg ved, at der sidder rigtig mange fornuftige mennesker der, som også rigtig gerne vil være med til at kæmpe for en fornuftig løsning.
Der er jo ingen tvivl om, at der er behov for at styrke sprogundervisningen generelt i Grønland, det viser resultaterne, det gælder også, når vi snakker dansk, og det er blevet en større og større udfordring de sidste par år for de grønlandske studerende, som vælger at tage hertil.
Så det er en udfordring i sig selv, synes jeg.
Og så er der jo rigtig langt til, at vi kan sige, at vi kan opprioritere det engelske sprog rent praktisk.
Det er jo noget af det, som IMAK, lærerforeningen, har peget på.
Så der må jo være først en politisk diskussion i Grønland om, hvordan man vil prioritere det.
Jeg ved, der vil være en rigtig stærk opposition, som vil forsøge at kæmpe for nogle fornuftige løsninger.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-05-30:
Mange tak.
Tak for talen selvfølgelig, men også tak for det samarbejde, som vi har her i Folketinget, og som jeg sætter stor, stor pris på, for det giver mig nogle andre dimensioner på rigsfællesskabet, end jeg nødvendigvis har i mit daglige arbejde herinde.
Jeg synes, det har været interessant at følge debatten om sprog i dag herinde, og jeg tænker lidt, at det jo ikke kun er sprog som det praktiske, for jeg tror også, det handler meget om sprog som det kulturelle.
Derfor er jeg lidt nysgerrig efter, når ordføreren taler om fremtiden for rigsfællesskabet og et mere ligeværdigt rigsfællesskab, om ordføreren ser grønlandsk og færøsk kultur spille en større rolle i rigsfællesskabet, bl.a. også her i Danmark.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-30:
Det er et superinteressant spørgsmål, og mange tak for det.
Det handler jo både om udenrigspolitik og om at føle, at man bliver inddraget, og det handler om at øge inddragelsen i forhold til beslutningskompetencen, altså måske få Grønland lidt mere ind over nogle af de beslutninger, som der lægges op til fra Danmarks side.
Jeg synes også, det er vigtigt at få sagt, at der sådan set er rigtig mange positive historier, som måske ikke altid når hjem til Grønland.
Hvis man kigger på redegørelsen, som kom fra Statsministeriet, er der jo sådan set rigtig, rigtig mange ting – måske små, mindre ting – vi opnår her i Folketinget, som er positive historier på den korte bane.
Men jeg oplever ofte, at det bliver sådan meget det historiske, der kommer til at fylde.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig, at vi var bedre til at trække en streg i sandet og sige: Okay, hvordan kan vi videreudvikle det også fremad?
For det er egentlig noget mere sådan konstruktivt og positivt, og der er en bedre energi i det, end der er i hele tiden at kigge bagud og sige, at der i 1950'erne eller 1960'erne måske var nogle negative historier.
Men vi vil gerne være med til at skabe en bedre fremtid, et bedre rigsfællesskab.
Det er jo helt fantastisk at få sådan en opbakning hjemmefra.
Men det er i hvert fald også rart at have opbakning herfra.
I forhold til forsvaret er der indgået et forsvarsforlig, som også er med til at sikre en styrkelse af forsvaret i Grønland med, hvad der svarer til ca. 1 mia. kr., og det er jo et kæmpestort beløb.
Civilsamfundsuddannelser tænker jeg er rigtig interessante.
Nu har vi fået afsat nogle penge til en beredskabsuddannelse i Grønland.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi netop arbejder strategisk og langsigtet på at sikre en større inddragelse af grønlændere i forsvarets opgaver.
Vi ser det inden for politiet og inden for retsområdet og andre områder, og jeg synes, det er den helt rigtige vej at gå at sikre en større inddragelse af grønlændere i opgaverne.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-30:
Jeg vil faktisk også gerne starte med at give en stor ros til fru Aaja Chemnitz Larsen og håber, at hun kan kapere så meget ros, der kommer fra alle partierne her.
Men det vil jeg, for jeg synes faktisk, det er usædvanligt, at vi har et folketingsmedlem fra Grønland, som er så engageret i så mange sager her i Folketinget og virkelig forsøger at få sat så mange aftryk som muligt på de områder, som er vigtige for Grønland.
Rosen gælder også her fra den borgerlige lejr, og vi sætter meget stor pris på det, selv om jeg sikkert ikke burde sige det, fordi vi selvfølgelig håber på et blåt mandat fra Grønland på et tidspunkt.
Men jeg synes alligevel, at ret skal være ret, og vil give den ros.
Jeg synes, det er lidt urimeligt at angribe fru Aaja Chemnitz Larsen for sprogpolitikken, som hun ikke støtter, så det vil jeg vente med at gøre til det næste grønlandske folketingsmedlem.
Vi fik mange ting med på fru Aaja Chemnitz Larsens initiativ i forsvarsforliget.
Er der flere initiativer, som man fra Grønlands side godt kunne tænke sig kom med til gavn for Grønland?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-30:
Mange tak for spørgsmålet.
Jeg tror i virkeligheden, at når jeg er hjemme i Grønland, oplever jeg, at der er 20 definitioner på, hvad selvstændighed egentlig er.
Er det tilfredsstillende?
Og så sagde han: Ja, for så sker der noget.
Det var en person fra et andet parti, og jeg var en lille smule forundret, for man kan sige, at det jo sådan set ikke betyder særlig meget, for vi er ikke mere selvstændige som udgangspunkt.
Vi har ikke hjemtaget nogle flere områder; vi har ikke fået styr på økonomien; vi har ikke fået styr på nogle af de grundlæggende ting, som der også er behov for.
Det vil jeg i hvert fald gerne følge fremadrettet.
Karsten Hønge (SF), 2018-05-30:
Vejen mod selvstændighed for Grønland må jo være flere og flere skridt, hvor man bliver mere og mere selvstændig.
Siden selvstyreloven i 2009 er der ikke blevet hjemtaget yderligere områder, og der henstår stadig væk 32 områder, som håndteres fra Danmark.
Hvordan ser fru Aaja Chemnitz Larsen på muligheden for at hjemtage flere af de 32 områder – hvilke af dem skulle det være?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-30:
Mange tak.
Jeg synes jo stadig væk, at den her arktiske investeringsfond er et bud; det kunne også godt være, man kunne indgå i en dialog om, at en del af bloktilskuddet indgik i en investeringsfond eller i noget, der i hvert fald er en investering i fremtiden i Grønland, for det er noget af det, som jeg tænker har nogle interessante perspektiver.
Grønland er nødt til at skabe noget vækst og få styr på de få udfordringer, der er på uddannelsesområdet og på socialområdet.
Der er jo blevet afsat de her 10 mio. kr. til at styrke forholdene for børn og unge i Grønland, og det er jo interessant at se, hvordan det skal se ud fremadrettet.
Er det ligesom det, Folketinget har valgt at bidrage med?
Det er et hjemtaget område, og så må Grønland klare resten.
Jeg tror i hvert fald, at der er rigtig mange herinde, som stadig væk er optaget af, hvad det er for nogle forhold, som børn og unge leve under.
Jeg synes, det kunne være interessant at sikre stemmeret til grønlændere, som stadig væk har en tilknytning til Grønland, men som har valgt at bosætte sig i en kortere eller længere periode i Danmark.
Jeg tror, vi er nødt til at se lidt mere på nogle fleksible ordninger – det kunne være at stemme på et grønlandsk folketingsmedlem til næste folketingsvalg.
Karsten Hønge (SF), 2018-05-30:
Også herfra først en tak til fru Aaja Chemnitz Larsen for sådan det daglige samarbejde.
Så kunne jeg, som andre også har bemærket, bruge en meget smuk formulering fra fru Aaja Chemnitz Larsen, der siger, at rigsfællesskabet skal udvikles for at bevares.
Jeg lagde også mærke til nu her i svaret til hr. Morten Østergaard, at netop viljen til at sige, at nu sætter vi en streg for nogle ting, hvor begge parter har lavet fejl med gennem årene.
Jeg oplever, at fru Aaja Chemnitz Larsen i den grad har været optaget af at få en positiv definition af fremtidens fællesskab og ikke det der bebrejdende på begge sider.
Men kunne fru Aaja Chemnitz Larsen prøve at sætte nogle flere pejlemærker op, som vil definere rigsfællesskabet i positive termer?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-30:
Jeg vil dele mit svar op i to.
Det ene handler om en tillid hos grønlændere til at kunne se muligheder i deres eget samfund, og der tror jeg det er vigtigt huske på, at der er rigtig mange, som har gennemført folkeskolen eller måske har gennemført uden at have fået en afgangseksamen, men som oplever, at der ikke er særlig mange muligheder i deres eget samfund, fordi det er svært for dem at få en uddannelse.
Så det synes jeg er en særskilt problemstilling, som Grønland skal være meget optaget af, altså at skabe nogle muligheder for deres egne i deres eget samfund.
Det andet handler om rigsfællesskabet, og det handler sådan set også om at have en tillid til, at man har en plads i Danmark, hvis det er her, man vælger at bosætte sig – eller i hvert fald i rigsfællesskabet, også selv om man bor i Grønland.
Og der mener jeg, at der er en stor opgave stadig væk.
Morten Østergaard (RV), 2018-05-30:
Når jeg har den her diskussion i sådan en mere bred kontekst – hvad er det, der gør, at folk reagerer, som de gør, rundt omkring? – så vender jeg ofte tilbage til folkeskoleloven, som jo i sin formålsparagraf siger, at folkeskolen bl.a. skal sikre, at alle elever får tillid til deres egne muligheder i det samfund, de skal leve i.
Jeg tænker, at det måske også kan være noget af det, som det handler om, altså hvor det ikke alene er udenrigspolitikken og de ting, man på en eller anden måde jo alligevel hører om via andre, men at det i høj grad også handler om de ting, der er nært og tæt på.
Hvad er mine muligheder?
Kan jeg se en vej frem i det her samfund, hvor det er mig, der afgør, hvad det skal handle om, og hvor jeg skal hen?
Carsten Bach (LA), 2018-05-30:
Også tak herfra for talen til ordføreren.
Jeg vil godt kredse lidt mere om det der med sproget, også selv om vi i fredags måske havde en lidt lang forespørgselsdebat, hvor sprog også fyldte rigtig meget.
Ordføreren sagde i sit indlæg her til aften, at i et demokrati er det flertallet, der tæller.
Grunden til, at jeg lige hæfter mig ved det, er, at jeg godt kunne tænke mig at høre ordføreren, om det måske kunne være et mere lokalt flertal, der kunne være afgørende for, hvilket sprog der var andetsprog, og om man kunne forestille sig, at den enkelte kommune i Grønland, hvis et flertal dér ønskede dansk som første fremmedsprog i Grønland, så kunne bestemme, eller måske at den enkelte skolebestyrelse faktisk skulle have lov til selv at bestemme, hvilket sprog der skulle komme efter det grønlandske.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-30:
Mange tak.
Det kræver en politisk velvilje fra Grønlands side, kan man sige, så det er noget af det, jeg vil prøve at arbejde på.
For erhvervsområdet er jo hjemtaget.
Men jeg synes stadig væk, at vi ikke skal give op.
Der var jo et samarbejde på tværs af Grønland og Danmark for nogle år tilbage, hvor man netop kiggede på, hvordan vi kunne fjerne nogle af de barrierer, der er for at øge eksporten fra Grønland og øge handelen.
Det synes jeg man skulle tage op igen, det er mange år siden efterhånden.
Det kunne være interessant at se på, om man kunne lave en ny kommission eller rapport med nogle anbefalinger til, hvordan vi kunne være med til at øge erhvervssamarbejdet på tværs.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-05-30:
Jeg vil fortsætte lidt i samme spor som min ærede kollega fru Annette Lind, nemlig om det danske sprog.
Cirka en fjerdedel af alle borgerne på Grønland er af dansk oprindelse og taler næsten kun dansk, og så er der en lang række blandede ægteskaber.
De fleste grønlændere er på en eller anden måde blandet op med danske borgere.
Derfor kan det godt undre, når man ser det fra Danmark, at man vælger at prioritere engelsk så højt, når dansk på en måde jo er forudsætningen for, at Grønland fungerer, at samarbejdet mellem Grønland og Danmark fungerer, og at man ikke mindst fra Grønlands side har mulighed for at få gavn af de mange gode ting, som Danmark kan tilbyde.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig, at ordføreren var lidt mere præcis: Er ordføreren enig i den grønlandske regerings prioriteringer, når det drejer sig om dansk, engelsk og grønlandsk?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-30:
Mange tak.
Jeg ved, at der er flere, der har udtrykt bekymring i forhold til den her omprioritering, og jeg ved også, at der er en ekspertgruppe, som har udtalt sig, og hvor man har ignoreret nogle af de anbefalinger, som der er.
Jeg synes, at man skal se på det samlede billede og tage debatten i Grønland.
En del af processen er jo at komme til en familie og så lære dansk.
Og én ting er det, man kan lære i en skole, noget andet er det at være en del af en familie og på den måde lære sproget.
Jeg tror, at det er enormt vigtigt, også fremadrettet.
Jeg ved jo fra mange af de her efterskolebørn, at det er rigtig vigtigt, at de har en familie, og at der ligesom er nogle trygge rammer, kan man sige, omkring det, for man er meget på udebane bogstaveligt talt, når man kommer som studerende grønlænder her i Danmark.
Annette Lind (S), 2018-05-30:
Jeg er helt enig med ordføreren.
Jeg synes, det er vigtigt, at man også lærer dansk i Grønland.
Det er sådan, at mange af de her værtsfamilier, som der jo er, også når man har et efterskoleophold i Danmark, foretrækker elever, som i hvert fald har noget dansk sprog, når de kommer til landet.
Tror ordføreren ikke, at det kan være et problem i fremtiden at finde værtsfamilier nok, hvis det er sådan, at man ikke kan dansk overhovedet, når man kommer?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-30:
Mange tak.
Nu er det sådan, at Inuit Ataqatigiit sidder i opposition efter valget.
Det er en meget smal regering, eller – hvad skal man sige – det er en regering med et meget smalt flertal, som vi har i Grønland, og der er behov for en debat om det her i Grønland.
Jeg synes ikke, det er noget, vi skal tage for meget hul på her, men jeg har givet udtryk for min egen holdning, og jeg synes, man er nødt til at sikre, at der er nogle uddannelsesmuligheder.
Noget af det, jeg hører, er, at man også kan tage en uddannelse på engelsk i Danmark, og noget af det, jeg påpegede, dengang vi havde rigsfællesskabsdebatten for nogle få dage siden, var, at man ikke kan læse medicin, at man ikke kan læse jura, at man ikke kan læse psykologi f.eks., og det er jo også nogle kompetencer, vi kommer til at få brug for i det grønlandske samfund fremadrettet.
Annette Lind (S), 2018-05-30:
Tak for det.
Det er jeg meget enig i, og som undervisningsordfører taler jeg tit med Efterskoleforeningen.
Det er jo sådan, at vi har mange grønlandske børn, som kommer til Danmark for at få et efterskoleophold.
Det gør de, fordi de skal lære dansk, eller fordi de skal have en afgangseksamen, så de kan få videreuddannelse, eller fordi de bor i en bygd, hvor de ikke kan gå i overbygningen.
Så er der jo stærke kræfter i Grønland, der siger, at engelsk skal være første andetsprog.
Hvordan ser ordføreren på muligheden for de her børn, som kommer til Danmark, hvis de ikke på noget tidspunkt har haft dansk, men kun har haft grønlandsk og engelsk som det første andetsprog?
Hvordan ser det ud, i forhold til at man ellers kan få en succesfuld hverdag og uddannelse i Danmark?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-30:
Mange tak for spørgsmålet.
Jeg synes, det er vigtigt, at man også har mulighed for at lære dansk i Grønland.
Jeg vil prøve at sige det så klart som overhovedet muligt, for jeg forstår godt behovet for at lære engelsk og for at styrke indsatsen i forhold til at lære engelsk for grønlandske skolebørn, det er der ingen tvivl om.
Vi er bare nødt til at være opmærksomme på de muligheder, som der er i dag, hvor man kan tage sig en uddannelse i Danmark.
Der er der nogle muligheder, som jeg har svært ved at se de kan få andre steder på samme vilkår.
Derfor synes jeg, at man må have en interesse i, at vi også har danskundervisning i Grønland og også prioriterer det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-05-30:
Men er løsningen så ikke, at man fra den grønlandske regerings og det nye flertals side satser målrettet på at forbedre danskundervisningen, når den halter gevaldigt, og når danskundervisningen og det danske sprog er indgangen til at forbedre forholdene i Grønland?
Det er engelsk ikke.
Engelsk skal selvfølgelig være et sekundært fremmedsprog, som det på mange måder også er i Danmark.
Så hvorfor er det, at ordføreren er lidt spag og ikke vil gå til angreb på den grønlandske regerings prioriteter?
Det forstår jeg simpelt hen ikke helt, man svigter jo de grønlandske borgere.
Christian Juhl (EL), 2018-05-30:
Investeringsfonden havde jeg på fornemmelsen at rigtig mange ville melde ind på, men man har ikke noget konkret.
Kunne det ikke lade sig gøre, at de grønlandske politikere her i Folketinget sammen med grønlændere fra regeringen i Grønland satte sig sammen med den her regering og sagde: Nu skal der være konkret snak – sådan at man faktisk kom videre med den?
For jeg mener, at selvfølgelig skal der være en fond, man kan bruge, hvis man skal have realistiske investeringer i Grønland og skal videre, ikke kun til lufthavne, men også til f.eks. at udvikle fiskeriet og udvikle turismen.
Så skal der jo et grundlag til for at komme videre.
Jeg synes, vi alle skylder hinanden, at det ikke bare skal være snak.
Nu har vi snakket om de fonde i 2 år, nu skal der snart være realiteter.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-30:
Mange tak til spørgeren, og selv tak for det gode samarbejde.
Det viser jo også, at vi netop er Grønlands frie stemme, og at vi samarbejder bredt med flere forskellige partier her i Folketinget.
Men det er en vigtig forudsætning for at kunne skabe nogle resultater.
Jeg vil gerne lige knytte nogle få ord til det her med rigsfællesskabet og udviklingen af rigsfællesskabet, for det er sådan set det, som jeg synes er interessant på den korte bane.
Vi ser jo ofte de her historiske sager, som også har et sådan lidt negativt skær over sig: Camp Century, Pituffik, mange af de her udenrigspolitiske sager, hvor der er noget hemmelighedskræmmeri og noget usikkerhed om, hvad det egentlig er, der er sket.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig, at vi fik erstattet det med noget positivt og nogle nye historier om, at vi godt kan finde ud af at samarbejde.
Og det kræver, at vi giver og tager hver især, så det håber jeg, vi kan se frem til.
I forhold til selvstændighed synes jeg jo, det handler om erhvervsudvikling.
Det handler om at øge væksten i Grønland, og noget, vi har arbejdet for, er en arktisk investeringsfond, som man så i første omgang har afvist, men som vi vil arbejde videre på i Grønland.
Christian Juhl (EL), 2018-05-30:
Og også tak for et frugtbart samarbejde.
Jeg synes, det er en rigtig god periode, vi har været igennem i det sidste år.
Interessen for Grønland og Færøerne er steget voldsomt.
Alle deltager meget mere aktivt i debatterne om rigsfællesskabet og den slags ting, og det synes jeg er positivt.
Inden for 1 uge har vi nu haft en mere end 5 timer langt debat om rigsfællesskabet, det var jo rekord.
Så jeg synes, vi er inde i en rigtig god gænge.
Et af de problemer, som jeg synes må være størst, hvis man bor i Grønland, er økonomien, nemlig at selvstændighedssnakken også baserer sig på en reel selvstændig økonomi.
Jeg vil gerne høre ordføreren, om hun og hendes parti har mulighed for at komme med nogle visioner om, hvilken vej Grønland skal, hvis man på et tidspunkt skal have en økonomi, der kan bære selvstændighed.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-30:
Jo, det er jeg personligt enig i.
Hvad mit parti som helhed mener, skal jeg ikke kunne sige, for det har jeg ikke haft mulighed for at drøfte med dem.
Det, jeg kan se, er, at de grønlandske huse melder tilbage, at der er rigtig mange grønlandske studerende, som har svært ved det, fordi de ikke er gode nok til dansk, når de studerer i Danmark.
Derfor har jeg også indkaldt til et samråd, netop for at se, hvad vi kan gøre, også her fra Folketingets side, for at understøtte dem.
Og så er der ingen tvivl om, at Grønland har et rigtig stort ansvar i forhold til at sikre, at vores unge har nogle grundlæggende kompetencer.
Vi ved, at der er udfordringer i forhold til matematik, i forhold til dansk og i forhold til engelsk for en ret stor gruppe af dem, der går ud af folkeskolen.
Og det er derfor, vi siger, det er vigtigt, at vi får styrket folkeskolen helt generelt.
Marcus Knuth (V), 2018-05-30:
For lige først og fremmest at klargøre: Det var på ingen måde for at sige, at man skulle nedprioritere det grønlandske sprog.
Burde det ikke være målsætningen i Grønland, at man har grønlandsk som det primære modersmål, dansk som noget, man bruger på et så højt niveau, at man kan gå videre og uddanne sig, og så engelsk ved siden af det som et tredje sprog?