runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2023-09-07:
Altså, de penge, man har haft hidtil, er brugt.
Ja, nu tilfører vi flere penge.
De er ikke brugt endnu, så der er selvfølgelig nogle muligheder for at få et stærkere forsvar inden for den ramme, som vi har sat op nu, og der er også masser af muligheder for at finansiere den ramme.
Vi har råd til det.
Man burde rettelig spørge, om vi har råd til at lade være, for der kan hurtigt komme en rimelig stor regning, hvis vi ikke har et ordentligt forsvar, med den måde, som Rusland opfører sig på.
Så det er jo nok vores tilgang til det, og selv hvis vi ikke havde råd, skulle vi nok gøre det alligevel, fordi det simpelt hen er så afgørende, at vi har sikkerhed.
Hvis ikke vi har fred og forsvar, har vi ingenting.
Malte Larsen (S), 2023-09-07:
Det bliver rigtig spændende at se, og jeg glæder mig selvfølgelig til at se et katalog.
Vi er kommet lidt bort fra, om den konservative ordfører trods alt anerkender, at pengene er brugt i forsvarsforliget.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-09-07:
Det er der masser af muligheder for.
For det første har vi faktisk et kæmpe råderum, og det vil sige, at det ikke var nødvendigt at afskaffe store bededag for at finansiere forsvaret.
Det tror jeg ligger rimelig fast, efter at alle økonomer har kigget på de tal.
Det var på ingen måde en nødvendighed, selv om det forsøgtes udlagt på den måde.
Men så kunne man f.eks. også afskaffe noget bureaukrati.
Jeg nævner det bare igen og igen, fordi det er vigtigt, og fordi det faktisk er en kæmpe kilde til, hvordan vi kan bruge ressourcerne bedre i det danske samfund.
100.000 mennesker sidder og laver administration, og det er klart, at hvis man har færre af dem, skal de heller ikke have løn, og så kan man bruge pengene på noget mere fornuftigt, og man kan også bruge deres arbejdskraft mere fornuftigt et andet sted i det danske samfund.
Så vi synes virkelig, at det er en af de største og mest oplagte opgaver, og det er faktisk en opgave, som alle partier i Folketinget burde kaste sig ind i, fordi det ikke har fordelingsmæssige konsekvenser.
Der, hvor vi ofte er uenige, er, når der er nogen, der synes, at vi skal tage noget mere fra de rige og give noget mere til de fattige, men det handler det her jo ikke om.
Det handler bare om at bruge ressourcerne mere fornuftigt i det danske samfund, så jeg håber virkelig, at vi kan blive enige om det, men det kræver altså, at man er villig til at opgive noget millimeterretfærdighed, og der stopper det ofte.
Malte Larsen (S), 2023-09-07:
Også herfra skal der lyde en tak for ordførertalen, og jeg hæfter mig bl.a. ved, at De Konservative vil arbejde hårdt for såvel klima som miljø, og det glæder jeg mig også til at se udrullet konkret.
Jeg har et spørgsmål, som sådan set ligger i forlængelse af en dialog, der for et kort øjeblik siden var her i salen.
Når nu Det Konservative Folkeparti ville rulle store bededag tilbage og dermed, må vi forstå, bruge pengene på det, hvordan vil man så finansiere den aftale om forsvarsforliget, man har indgået?
Hvor skal de penge så komme fra?
Rasmus Jarlov (KF), 2023-09-07:
Det er i hvert fald en brik i det, at man skal uddanne nogle folk mere til at kunne udføre nogle jobs, som er mere konkrete og handler mindre om at administrere.
Hvis vi bliver færre, der administrerer, og færre bureaukrater, giver det jo god mening, at uddannelsessystemet også understøtter den udvikling.
Men det er ikke nok.
Det kræver også, at man afskaffer nogle regler, for når vi har så mange bureaukrater ansat i dag i stat, kommune og region, er det, fordi der er så ekstremt mange regler, der skal administreres.
Så vi er nødt til også at gå i gang med den der regelsanering, og der er ekstremt meget at tage fat på – tag f.eks. bare vores skattesystem.
Tak for rosen.
Jeg er helt enig, og jeg har svært ved at se mig selv i at skulle stå, ligesom nogle andre partier, og bryde alt, hvad vi har sagt til vælgerne før et valg, og så gøre det stik modsatte få uger efter valget.
Så det var ikke nogen svær beslutning for os, dengang da vi havde de her regeringsforhandlinger.
Vi har ikke sådan sat et mål for, hvor mange offentligt ansatte der skal være, for vi synes ikke, det er den mest effektive måde at styre på.
Vi er mere til, at man giver kommuner og regioner et budget og inden for det budget må de så prioritere, hvordan de bruger pengene.
Det kan resultere i forskellige antal offentligt ansatte, afhængigt af hvordan man bruger pengene.
Det kan være, man køber en bedre græsslåmaskine og så skal bruge en person mindre til at slå græsset, men man bruger den samme mængde penge.
Vi har ikke sådan et mål for, hvor mange offentligt ansatte der skal være, men de offentlige udgifter må ikke stige så meget, som de har gjort gennem tiden.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-09-07:
Det handler heller ikke om detailstyring af kommunerne.
Det forstår jeg godt.
Her snakker vi om staten overordnet, altså procentdelen af de offentlige udgifter i forhold til bnp, og den var i 2022 på 43,9 pct., men den vil i 2030 være 49,8 pct. af vores bnp.
Det vil sige, at det offentliges andel af vores samlede bnp er stærkt stigende – 13 pct. på 8 år.
Det er en forfærdelig udvikling, hvis man spørger mig, og det, jeg vil spørge om, er, om der er andre partier, som ligesom vil slå sig sammen omkring det og ligesom sige, at det simpelt hen ikke duer at gå i den retning.
Vi må holde fast i at sige, at det er fair nok, at hvis den private velstand stiger meget, så kan det offentlige også stige.
Men det må altså ikke stige mere og fylde mere af vores bnp.
Undskyld, men virkeligheden er jo, at det er noget faktuelt vrøvl.
Der blev jo ikke løftet med 10 pct. på erhvervsuddannelserne under den seneste regering, hvor Enhedslisten sad som parlamentarisk grundlag.
Det er simpelt hen faktuelt ukorrekt.
Det blev der ikke.
Det er jo meget let at stå her bagefter, når man så er i opposition, og sige, at nu er det for dårligt.
Men man sad faktisk 3 år og kunne få direkte indflydelse på finansloven, men der var det ikke det, Enhedslisten vægtede.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-09-07:
Jeg tror, at dengang var diskussionen, som den jo også er i dag, og i virkeligheden er jeg ikke sikker på, at den socialdemokratiske kollega, som talte lige før, og jeg er så grundlæggende uenige.
Vi er jo faktisk ret enige om, at erhvervsskolerne skal styrkes massivt.
Det gjorde man også under den tidligere regering.
Det, der er anken i dag, er, at der ikke sker mere.
Vi kan jo se, at der mangler penge, også i den her del af uddannelsessektoren, og det er sådan set bare det, der er anken mod finanslovsforslaget: at der ikke sker noget mere, og at den virkelighed, som folk lever i, ikke matches af det finanslovsforslag, der bliver fremsat.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-09-07:
Jeg vil gerne fortsætte, hvor den socialdemokratiske spørger stoppede, for hvorfor blev det behov så ikke mødt, dengang Enhedslisten sad som parlamentarisk grundlag i 3-4 år for en socialdemokratisk regering, og hvor regeringen var afhængig af mandaterne fra Enhedslisten?
Hvorfor vægtede man så ikke endnu mere end de 10 pct., når man nu siger, at 10 pct. ikke engang er nok?
Hvorfor brugte man så ikke dengang pengene på det?
Trine Pertou Mach (EL), 2023-09-07:
Nu talte jeg ikke om, at det var der, hvor der var flest.
Vi lytter meget til, hvad erhvervsskolesektoren siger.
Jeg konstaterer bare, at det behov, der er på erhvervsskolerne, ikke bliver mødt i forslaget til finanslov.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-09-07:
Når der bliver lavet trivselsundersøgelser på uddannelsesinstitutioner, er erhvervsuddannelserne nogle af dem, som scorer suverænt højest.
Så det er jo direkte usandt, at det er dér, der er flest elever, der mistrives.
Det er faktisk et sted, hvor rigtig mange elever, der har mistrivedes tidligere, kommer hen og finder meningen med livet, altså bliver en del af et fællesskab og finder noget konkret, de kan give sig til.
Det synes jeg er fantastisk.
Så det mener jeg simpelt hen ikke er rigtigt.
Der må Enhedslisten åbenbart være uenige i hele erhvervsskolesektorens analyse af, at det her skulle være nok til at løse problemet.
Ja, det synes jeg er helt vildt.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-09-07:
Som jeg også sagde i min tale, er det jo ikke det, regeringen gør, der er problemet.
Det er alt det, man ikke gør, der er problemet.
Det beløb, der kommer til erhvervsskolerne, er der ekstremt meget brug for.
Derfor er det også godt, det kommer.
Men vi ved jo også godt, at erhvervsskolerne sulter.
Vi ved, at der er rigtig mange unge, der i forvejen er i mistrivsel, som er på de skoler.
Der er så mange områder på erhvervsskolerne, der skal sættes ind på, og det kan bare undre, at man ikke vælger at gøre noget mere.
Det er det, der er pointen.
Det er ikke det, regeringen gør.
Det er alt det, der i virkeligheden mangler, og det er jordnødder i forhold til det, der er behov for på erhvervsskoleområdet.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-09-07:
Tak for det.
Jeg ved næsten ikke, hvor jeg skal starte.
Jeg er simpelt hen bare grundlæggende uenig i langt det meste af analysen, men jeg vil fokusere på bare ét konkret område, hvor jeg synes det nærmest skriger til himlen.
Man må forstå, at der klattes småbeløb væk til eksempelvis erhvervsuddannelserne.
Det er jo mit område, så det synes jeg er lidt interessant.
Altså, vi taler om, at regeringen har lagt op til et løft svarende til 10 pct. af erhvervsuddannelsernes samlede budget.
Er det småbeløb?
Det kan jeg slet ikke forstå skulle være analysen.
Jeg vil godt høre forklaringen på, at det skulle være småbeløb.
10 pct. af den samlede bevilling, der er i dag, vil vi lægge oveni, og oven i det vil vi endda fylde en kvalitetspulje på yderligere 200 mio. kr. op.
Det er i øvrigt investeringer, der er blevet skamrost af hele branchen, som siger, at det er det, de har bedt om.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre noget mere om.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-09-07:
Det er vi jo enige i.
Det har nået sin grænse, og det er nok også gået lidt over.
Vi synes også, at man skal holde igen med de offentlige udgifter, og det er det mest triste ved de her finanslovsforhandlinger, altså at vi faktisk ikke kan se nogen steder, hvor man foreslår at skære lidt ned på udgifterne.
Prøv at tænke på, at man – teoretisk set – havde en virksomhed, der var så stor som Danmark, og hvor man brugte 1.300 mia. kr. Og hvert år, når man fremlagde budgettet, gik man op og sagde: Der er ikke nogen steder, vi kan bruge pengene bedre, overhovedet.
Alle 1.300 mia. kr. bliver brugt perfekt, og intet kan gøres mere effektivt.
Jeg tror ikke, man så var ansat ret længe, og det burde man heller ikke være, når man forvalter skatteydernes penge på den måde.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-09-07:
Jeg må blive dig svar skyldig på, hvad der konkret blev sagt dengang, for jeg sad ikke i Folketinget i den periode.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-09-07:
Jeg prøver bare at snakke lidt videre, for jeg synes, det var et superfint svar.
Jeg skal bare forstå noget.
Det, regeringen er gået ind og har gjort, er jo lige præcis at gøre op med, at man bare skal kunne uddanne sig blindt, uden at der er et job i den anden ende.
I en tid, hvor 14-15 pct. af dem på arbejdsmarkedet er akademikere og op mod 30 pct. af en ungdomsårgang vælger en lang videregående uddannelse, så siger vi jo til de unge, at det synes vi måske nogle færre skulle gøre, sådan at nogle flere kunne finde meningen med en anden type job.
Det vil på sigt også løse problemet med for mange mellemledere og for meget administrativt personel.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-09-07:
Nu skal man jo ikke høre mine ord på den måde, at jeg siger, at der ikke er blevet lavet noget godt af regeringen overhovedet.
Regeringen har trods alt lavet ting, vi er tilhængere af, og det ville også være trist, hvis der over en årrække slet ikke var sket noget, vi var tilhængere af.
Vi var så også glade for, at universitetsreformen ikke blev så dramatisk, som regeringen lagde op til, hvor der var lagt op til virkelig at slagte løs på universiteterne, men det fik vi heldigvis trukket ned på et mere fornuftigt niveau, og så endte vi jo også med at kunne være enige om det.
Så der foregår da også gode ting.
Men der er forskel på at opgradere arbejdskraft og at skaffe flere hænder, for det er jo to forskellige ting, og det er det sidste, jeg mener der ikke er blevet gjort ret meget for, og det er Danmarks største udfordring i øjeblikket.
Så glemte jeg simpelt hen den anden del af spørgsmålet.
Spørg lige igen om det sidste, for jeg tror ikke, jeg fik svaret på det hele.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-09-07:
Jeg står også altid på mål for de aftaler, jeg laver, men det ændrer ikke på, at der er dele af de aftaler, som ikke kommer fra min have, men kommer fra nogle andres haver, som jeg accepterer, fordi det var en betingelse for aftalen, og der har vi jo altså Socialdemokratiets ordførers ord for, at toptopskatten er groet i en anden have end i Socialdemokratiets.
Den have er ikke Venstres, har vi fået at vide af Venstre, og derfor må vi gå ud fra, at det er Moderaternes have, den slags gror i.
Benny Engelbrecht (S), 2023-09-07:
Jeg gentager mig selv: Det er undertegnede, der tegner Socialdemokratiet i dagens debat, og jeg slår hermed fast, at Socialdemokratiet står fuldt og helt på mål for den aftale, som står i regeringsgrundlaget, og dermed også toptopskatten og herunder også, at vi dermed sikrer, at almindelige hårdtarbejdende danskere har en mulighed for at få en lavere skat, heriblandt, som jeg i øvrigt har nævnt tidligere i debatten, også enlige forsørgere, som især er nogle af dem, der bliver begunstiget.
Så er der ingen tvivl om det.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-09-07:
Jamen vi har jo en stigende skala, også inden vi indfører toptopskat.
Så får vi bare en stigning mere, og det står vel ikke i det socialdemokratiske program, at man år for år skal opfinde nye trin.
Altså, det tror jeg ikke.
Nu er det jo hr. Benny Engelbrecht, der er finansordfører og dermed ikke partiets skatteordfører.
Så vi må gå ud fra, at partiets skattepolitik bliver udlagt af partiets skatteordfører, og partiets skatteordfører, hr. Anders Kronborg, siger til avisen om toptopskat: Der er heller ingen tvivl om, at jeg ville tage æren fra andre, hvis jeg sagde, at toptopskatten var groet i vores have.
Så det med toptopskatten er altså åbenbart ikke groet i noget Gimleprogram.
Det er ikke groet i Socialdemokratiets have.
Det er ifølge Venstre ikke groet i Venstres have.
Så vi må jo gå ud fra, at eftersom der er tre regeringspartier, er det tredje regeringsparti, altså Moderaterne, som har en have, hvori der gror toptopskat.
Benny Engelbrecht (S), 2023-09-07:
Jeg bemærkede, at hr. Ole Birk Olesen følte sig kaldet til at citere et presseklip omkring Socialdemokratiets holdning til den skattereform, som der lægges op til, hvor der bl.a. indgår en toptopskat.
Da hr. Ole Birk Olesen ikke har stillet undertegnede et spørgsmål derom, synes jeg bare, at jeg vil tillade mig at svare på, hvad Socialdemokratiets holdning er omkring toptopskat, og den er sådan set stort set uændret siden 1876, hvor Socialdemokratiet fik sit første program – det, der hedder Gimleprogrammet – hvori der står, at det danske socialdemokratiske arbejderparti fordrer indførelsen af en skat med stigende skala.
Altså det, at vi har et solidarisk skattesystem, hvor de bredeste skuldre bærer de tungeste byrder, er fortsat gældende for Socialdemokratiet og vil fortsat være det.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-09-07:
Jamen jeg har ingen ambitioner om at detailstyre, hvor mange medarbejdere af en bestemt faglig baggrund den enkelte kommune skal have.
Det styringsredskab, som jeg henholder mig til, er det, som vi har herinde på Christiansborg, nemlig at hvis man får regeringsmagt, kan man som regering lave kommuneforhandlinger, og der kan man sige til kommunerne: I får x antal færre milliarder, og vi har en forventning om, at I kan spare de kroner på administration.
Men om det skal være den ene type administrative medarbejder eller den anden type administrative medarbejder, ønsker jeg ikke at fjerndiktere.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-09-07:
Mit spørgsmål vil så igen bare være: Hvordan vil hr. Ole Birk Olesen sikre sig, at fordelingen af fag i den offentlige administration så ender, lige præcis som hr. Ole Birk Olesen godt kunne tænke sig?
Altså, det er jo ret alment kendt, at hvis man er akademiker, har man nok også mere lyst til at ansætte en akademiker end eksempelvis en kontorassistent, og det er jo i høj grad det, der sker, også ude i kommunerne.
Så hvilke tiltag skal vi lave for at sikre, at vi rent faktisk får hænderne de rigtige steder hen?
Hvad er hr. Ole Birk Olesens gode bud på det?
For jeg har svært ved at se, hvordan man laver den nålestiksoperation.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-09-07:
Når vi ved, at i de 15 år, der er gået siden kommunalreformen, er kommunerne begyndt at bruge 10 mia. kr. mere på akademikere, og vi ved, at det ikke er akademikerne, som mærkes derude af borgeren, som har behov for at få pleje eller pasning, så er det jo en af de faggrupper, som vi selvfølgelig skal kigge på.
Men sagen er, at man jo ikke kan fjernstyre kommuner og regioner på den måde.
Det eneste, man kan gøre, er, at man kan lave nogle økonomiforhandlinger med dem, og så kan man gøre, ligesom regeringen, som hr. Thomas Skriver Jensens eget parti er med i, gør, nemlig sige: I skal altså bruge færre milliarder de kommende år på administration, så I får færre milliarder, og så regner vi med, at I kan finde ud af at spare dem på administration.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-09-07:
Tak for det, og tak til ordføreren for at dele både Socialdemokratiets, men også regeringens ambition om, at der skal være nogle færre hænder, der flytter på papirer, og nogle flere hænder, der kommer ud og gør en forskel, som rigtige mennesker i den virkelige verden kan mærke.
Men jeg synes, det bliver bare en kende for ukonkret, så jeg kunne godt tænke mig at spørge meget direkte: Hvad er det for nogle faggrupper i den offentlige administration, som hr. Ole Birk Olesen mener der skal være færre af?
Der er jo faggrupper, som går under det begreb, og som har en stor indflydelse.
Det kunne f.eks. være socialrådgivere, som jo er med til at sørge for, at folk, der er på kanten, kan få et arbejde, få en mening med hverdagen og opleve at være en del af et kollegialt fællesskab.
Så hvad er det for nogle faggrupper, vi skal have færre af?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-09-07:
Jamen det er den samme idé, som den regeringen, som hr. Malte Larsens eget parti er en del af, bruger; det er bare tallene, der bliver udskiftet.
Modellen er den samme, men i stedet for at det er 2 eller 3 mia. kr., som man kræver kommunerne skal spare i administration, er det altså 8 mia. kr.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-09-07:
Tak for det, og tak for en ordførertale, som alt andet lige rent faktisk bød på nogle konkrete bud og politiske forslag.
Det sætter jeg pris på.
Det er rart, for så har vi noget at diskutere.
Jeg synes alligevel, det er en lille smule vildt at stå og påstå, at den regering, der sidder nu, ikke har gjort noget for at sikre mere af den rigtige, kvalificerede arbejdskraft på arbejdsmarkedet.
Hr. Rasmus Jarlov var jo selv en del af regeringens parlamentariske grundlag, hvis ikke i virkeligheden i regering, i 2016, da man satte et ret ambitiøst mål om, hvor mange unge der skulle vælge en erhvervsuddannelse, og først nu, altså en hel del år senere, er det så den her regering, der rent faktisk laver først en universitetsreform, der siger, at der er færre unge, der skal gå på universitetet, og derefter bruger nogle af de penge, den her reform er skabt på, på rent faktisk at investere i erhvervsuddannelserne.
Så synes jeg, det er vildt at stå og påstå, at det ikke er den her regering, der tager ansvar, for det synes jeg faktisk det er.
Jeg vil spørge om noget andet, og det handler om det der kryds med, at vi skal kunne tage nogle offentligt ansatte, det kunne være en mellemleder nede fra kommunen, og sætte dem ud i nogle meningsskabende jobs.
Hvad mener hr. Rasmus Jarlov helt konkret der?
Skal vi stikke et svejseværk i hånden på den lokale kommunes mellemledere, eller hvordan skal vi lykkes med det?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-09-07:
Tak for det, og tak for en, synes jeg, rigtig fin tale af hr. Rasmus Jarlov.
Især var jeg glad for, at han også berørte andre temaer end dem, der er direkte involveret i finansloven her, f.eks. afviklingen af store bededag, som jeg tror vi ser meget ens på – eller det håber jeg i hvert fald – og hr. Rasmus Jarlov var også inde på, at det nærmest er umuligt at finde en uafhængig økonom, som kan godtgøre, at der skulle være nogen økonomisk positiv effekt ved det.
Derfor bliver det jo også meget, meget billigt, når vi genindfører den, og det, jeg blot vil have hr. Rasmus Jarlov til at bekræfte, er, at når der efter næste valg er et blåt flertal, genindfører vi store bededag som en fri- og helligdag for danskerne.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-09-07:
Som jeg nævnte konkret i min tale, kommer vi til at dukke op bl.a. med et ønske om at få lettet arvebeskatningen, vi kommer med et ønske om, at vi får gjort noget mere for miljøet og klimaet.
Vi kommer også med et ønske, som det allerede blev nævnt, om bl.a. at styrke rådgivningen i forhold til skilsmisser og flere andre gode ting.
Vi kommer med et samlet udspil, og det gør vi efter regeringen.
For vi har ikke den her store regnemaskine, som regeringen har, og derfor er vi nødt til at have regeringens forslag først og så lave tilføjelser til det.
Så det kommer.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-09-07:
Så prøver jeg at gentage den anden del af mit spørgsmål.
Hvad er det så for nogle ting, vi kan forvente at De Konservative vil prioritere?
Jeg synes, det var sådan lidt uklart i talen, om det var grøn omstilling, om det var skattelettelser, ja, hvad det egentlig var.
Det ville være rart at have lidt retning på, hvad det er, Det Konservative Folkeparti mener der mangler i regeringens finanslov.
Så skal hr. Rasmus Jarlov jo huske, at der kommer et yderligere reformspor i 2030-forhandlingerne og i anden sammenhæng.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-09-07:
Først er jeg nødt til at sige, at vi jo ikke lader regeringen løbe af sted med den her fortælling om, at regeringen er enormt konstruktive og samarbejdsvillige, og at det er alle andres skyld, når det ikke lykkedes at lave en aftale.
Altså, man kan jo se på fakta, som er, at den forhandlingsreserve, som regeringen lægger ud med, var historisk lille, den mindste nogen sinde, tror jeg, i en finanslovsforhandling, og når der er mange partier, man skal forhandle med, så havde vi sidste gang muligheden for, at vi kunne sige ja til at få, hvad der formentlig havde været 30-40 mio. kr., og så skulle vi til gengæld blåstemple 1.300 mia. kr. i offentlige udgifter, hvor vi for en meget stor dels vedkommende ikke var enige i dem og totalt manglede initiativer, som gav vækst og afskaffede bureaukrati i Danmark.
Så vi går ikke med i ting, hvor vi ikke får nogen indflydelse, og sådan har det altid været for Det Konservative Folkeparti.
Jeg tror jo, det sådan historisk set er fifty-fifty, om vi er med i finanslove sammen med socialdemokratiske regeringer, når man kigger på det, og sådan vil det også være fremover.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-09-07:
Tak for det.
Jeg håber også, at det bliver et konstruktivt Konservativt Folkeparti, vi ser.
Det er ikke mange dage siden, at den konservative formand – nok sådan lidt selverkendende – konstaterede, at det måske ikke lige havde været Det Konservative Folkepartis skarpeste forhandlingsforløb, da man jo stort set med det samme meldte sig ud af indeværende års finanslovsforhandlinger.
Så jeg ser frem til, at vi kan få et mere konstruktivt forløb med Det Konservative Folkeparti.
Jeg sidder også sådan lidt tilbage med et spørgsmål om, hvad det konkret er, De Konservative vil prioritere.
Jeg noterer mig, at der kommer et samlet finanslovsudspil, og det vil jeg selvfølgelig se frem til, og det gør det meget lettere.
Men hvis jeg skulle forstå essensen af hr. Rasmus Jarlovs tale, hvor er det så, Det Konservative Folkeparti mener at der skal ske yderligere prioriteringer, effektiviseringer eller besparelser i regeringens finanslovsudspil?
Rasmus Jarlov (KF), 2023-09-07:
Det er korrekt.
Det kommer vi til at bringe med ind i forhandlingerne.