runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2025-12-05:
Så Socialdemokratiets svar til fagbevægelsen er, at de simpelt hen har misforstået det.
Måske kan jeg komme lidt længere ved at citere fra Dansk Socialrådgiverforening.
De skriver: »DS finder det helt grundlæggende problematisk at sammenblande strafsystemet og forsørgelsessystemet.
En reduktion af ydelser til personer, der har afsonet en straf, får karakter af en yderligere sanktion – ud over den straf, der allerede er idømt og afsonet.
Vi finder det særligt betænkeligt, at personer efter udstået straf ikke stilles lige med andre borgere.«
Fagbevægelsen har misforstået det – har socialrådgiverne også?
Jens Joel (S), 2025-12-05:
Altså, jeg ved faktisk ikke, om jeg synes, det er helt rimeligt at sige, at dommere også bare dømmer pr. automatik.
Der er jo også masser af vurderinger i domsafsigelser.
Men jeg synes til gengæld, det er rimeligt, at der, hvis man sætter sig for at organisere meget grov narko-, bande- eller økonomisk kriminalitet, så er en sanktion fra samfundets side.
Hr. Karsten Hønge har jo ret i, at det altid er en balancegang mellem sanktionen og resocialiseringen, og hvad vi gør for at få folk tilbage, men vi er også nødt til at stå på retsfølelsens side i den her sammenhæng og sige: Selvfølgelig skal man ikke groft kunne udnytte det system, som samtidig holder hånden under en.
Det er det, vi i virkeligheden siger fra over for.
Så skal vi selvfølgelig i alle mulige andre sammenhænge forsøge at skærme børn eller andre, som er relateret til personen, men jeg synes, det er helt rimeligt, at der er en konsekvens, når man begår så alvorlig kriminalitet.
Men der er selvfølgelig et skisma mellem det, der bliver sagt om, at man er meget syg, og at man er ude af stand til ligesom at tage ansvar for sine handlinger, og så det, at man er i stand til at organisere meget kompliceret økonomisk kriminalitet eller begå bandekriminalitet og være bagmand i forhold til det.
Der er jo et eller andet, som er svært at forlige sig med.
Men det er jo også rigtigt, som ordføreren siger, at vi håndterer, hvordan man bliver straffet, eller rettere hvordan man bliver behandlet, når man har begået noget, som er strafbart.
Og ja, der er da forskel på, om man bliver dømt til behandling i psykiatrien, eller om man bliver idømt en fængselsstraf.
Men det er en lidt anden diskussion end den, vi har i dag.
Og jeg synes, det er helt rimeligt, at man, hvis man begår meget alvorlig kriminalitet, bliver frakendt sin førtidspension.
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-05:
Der forstår jeg nok ikke helt, hvad ordføreren mener, for der står jo netop i høringssvarene, at man i Danmark har besluttet, at hvis man begår alvorlig kriminalitet, fordi man har en svær psykisk sygdom – og det sker jo; det sker desværre med jævne mellemrum – skal man ikke kunne retsforfølges.
Jeg er sikker på, at de mennesker vil synes, at det er en ekstra straf, at de så også bliver frataget deres førtidspension.
De er jo reelt meget syge, og det er derfor, man i høringssvarene påpeger, at det her kommer til at ramme meget skævt.
Og det er jo netop derfor, jeg spørger til, om ordføreren ikke kunne være med på, at vi undtog f.eks. retspsykiatriske patienter fra at blive ramt af den her lovgivning.
Kim Valentin (V), 2025-12-05:
Det er jeg ikke enig i.
Jeg så det godt.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-05:
Jeg er lidt nysgerrig på, om ordføreren kan forklare, hvorfor myndighederne og systemet i dag ikke bare frakender dem de her førtidspensioner.
Altså, hvis man vurderer, at de arbejdsduelige, fordi de begår kriminalitet og altså er ude på arbejdsmarkedet, kan man så ikke bare træffe en beslutning og sige: Vi vurderer dig til at være arbejdsduelig, så derfor fratager vi dig din førtidspension, for førtidspensionen får du kun, hvis du ikke er arbejdsduelig?
Dina Raabjerg (KF), 2025-12-05:
Jamen vi skal først lige finde ud af, at de er arbejdsduelige, og det finder vi ud af, når de har begået bandekriminalitet.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-05:
Jeg forstår ikke den her manglende tillid til danskerne fra Socialdemokratiets side, hvor man står og siger, at uh, vi skal ikke have mere direkte demokrati og vi skal ikke spørge danskerne derude mere.
Hvorfor skal vi ikke det?
Det er jo deres land.
Det her handler jo bare om at give noget magt tilbage til borgerne.
Hvis det er tilfældet, som Socialdemokratiet mener lige nu, at danskerne rent faktisk ønsker at give så meget i udviklingsbistand, som man bestemmer herindefra i Folketinget, så vil folk jo bakke op via deres forskudsopgørelse.
Så vil der jo ikke være en udfordring, men det vil være et valg, som danskerne vil kunne træffe for sig selv og deres familie.
Gunvor Wibroe (S), 2025-12-05:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne starte med to helt grundlæggende pointer.
For det første har Danmark en pligt til at passe på verdens mest udsatte mennesker, og vi er stolte deltagere i det multilaterale samarbejde.
Vi tror på, at Danmark skal blive ved med at engagere sig på det niveau, som vi har forpligtet os til i FN-regi, nemlig at donere 0,7 pct. af vores bni til udviklingssamarbejde.
For det andet er vi i Socialdemokratiet uenige i antagelsen om, hvordan det danske demokrati fungerer og arbejder.
Direkte demokrati er ikke et værktøj, som kan rulles ud efter forgodtbefindende.
Sådan vil det altid være.
Skal vi f.eks. tvinge alle danskerne til at afgøre den ene eller den anden budgetpost på finansloven?
Det er forkert at forhandle forskudsopgørelsen til at være et langt afkrydsningsskema, og det er ikke noget, vi går ind for.
Pointen om, at vi skal sikre en udviklingsbistand, der faktisk hjælper, er til gengæld relevant.
Regeringen deler denne holdning, hvorfor det netop er fokusset i den udviklingspolitiske strategi »Verden i Opbrud - Partnerskaber i Udvikling«, hvor der prioriteres en strømlinet udviklingspolitik.
Det er en del af strategien, at vi skal gøre hinanden mere effektive, og at vi skal gøre bistanden mere effektiv og fokuseret.
Dertil arbejdes der med gearing af ressourcer, fordi dette kan afstedkomme meget mere hjælp end blot det danske bidrag.
Til sidst er det vigtigt at huske på, at vores udviklingsmidler giver Danmark strategiske fordele, især i den brydningstid, vi står i, fordi vores investeringer åbner døre og giver os en stemme, bl.a. i lande, der tager beslutninger, som har stor betydning for os.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-12-05:
Det kan man godt for så vidt teoretisk, og det er også en diskussion, der har været mellem partierne, da vi lavede den nye udviklingspolitiske strategi – nogle forhandlingsprocesser, som Borgernes Parti relativt hurtig meldte sig ud af.
Jeg tror, at hvis man vælger den her sort-hvide tilgang til tilværelsen, hvor man siger, at vi kun kan samarbejde, hvis dem, vi samarbejder med, et hundrede procent og i splitsekundet, vi indleder samarbejdet, efterkommer alle vores krav, så ville vi sidde ret alene tilbage.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-05:
Jeg spurgte specifikt, om den her milliard kroner – først de 600 og så de 420 mio. kr. – blev givet med en forpligtelse om, at Syrien skulle tage imod sine borgere, for der er forskel på, om man vil arbejde for ditten og datten.
Men man kan også sende en forpligtelse med de her penge og sige: I skal hermed begynde at tage imod jeres borgere, når vi sender dem ned til jer.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-12-05:
Jeg var faktisk lige Syrien her i weekenden og blev godt modtaget.
Jeg tror bl.a., at det hænger sammen med, at vi har et engagement i Syrien, og det er jo en af grundene til, at vi giver udviklingsbistand, nemlig for at engagere os med resten af verden, som er i forandring.
Udviklingsbistanden ligger jo på mange måder også i direkte forlængelse af vores øvrige udenrigs- og sikkerhedspolitik.
En af de ting, jeg diskuterede med mine syriske kolleger, var præcis det her spørgsmål.
Jeg tror, at der helt aktuelt sidder to syrere i Danmark, som sidder under tvangsudsendelsesprocedure, og vi arbejder benhårdt for at skabe en relation til det nye syriske styre, der muliggør, at de kan hjemsendes.
Gunvor Wibroe (S), 2025-12-05:
Jeg vil egentlig bare vende spørgsmålet og sende det tilbage: Hvorfor har hr. Lars Boje Mathiesen ikke mere tillid til det danske demokrati?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-12-05:
Tak for det.
Jamen lad os kaste os ud i debatten.
Jeg kan gøre det ualmindelig kort.
Regeringen kan ikke støtte det her forslag, og det kan vi allerede ikke, fordi det er skævt tænkt, at vi ligesom skal ophæve det repræsentative demokrati, og at det ikke er her, vi sådan samvejer landets interesser.
Skal man så også kunne krydse Ukrainestøtten af på forskudsopgørelsen?
Hvad med bloktilskuddet til Grønland og vores bidrag til forsvaret?
Altså, vi står sådan set på, at det er meget fornuftigt, at vi har et folkestyre i Danmark, hvor det er de af folket valgte repræsentanter i Folketinget, der lægger statens budget.
Jeg tror egentlig, det argument rækker.
Man kunne så have valgt at fremsætte et beslutningsforslag, der handlede om, at vi skulle skære i udviklingsbistanden.
Så kunne vi have taget en diskussion om klogskaben i et sådant forslag.
Men jeg behøver ikke engang gå ind i det, tænker jeg, for forslaget handler jo ikke om at skære i udviklingsbistanden; det handler om, at udviklingsbistanden skal vokse op nedefra via folks krydser på et forskudsregistreringsskema.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-05:
Det her er et historisk forslag, som vi står med.
Det handler om at give magten tilbage til borgerne.
Borgernes Parti vil gøre udviklingsbistanden frivillig for danskerne at betale til, således at man kan krydse af på sin forskudsopgørelse, hvis man ønsker at bidrage dertil.
Jeg forstår godt, hvis der er nogle, der gerne vil bidrage til udviklingsbistanden, men jeg taler med rigtig mange derude, som ikke kan forstå, at vi sender så mange milliarder ud af landet, når man går rundt og har svært ved at betale regninger herhjemme.
Man har svært ved at gå ned at handle og en lang række andre ting.
Så jeg forstår godt de mennesker, som synes, at det her er forkert brug af skattekronerne.
Derfor giver vi nu mulighed i Borgernes Parti for, at man kan tilvælge udviklingsbistand, hvis man synes, det giver mening, eller man kan lade være.
Så vil debatten måske handle om, hvorfor vi vælger det her.
Det er, fordi det her for os ikke er en del af den grundlæggende borgernære kernevelfærd i Danmark.
Det er midler, som ryger ud til omverdenen.
Det er derfor, vi har valgt det her specifikke område.
Og hvad med alle de andre ting?
Der er vi stolte af, at vi har et fællesfinansieret system.
Det mener vi at vi skal bevare, men vi mener, at udviklingsbistanden er speciel, fordi langt de fleste midler forlader Danmark og sendes til udlandet.
Så derfor er det helt specielt udviklingsbistand kontra en lang række andre af de fælles ydelser, vi har, og som vi betaler til, som skole, sundhed m.v.
Her handler det om rent faktisk at vise tillid til borgerne derude og tro, at de kan træffe de beslutninger, der er rigtige for dem og deres kære.
Hvis regeringen og flertallet i Folketinget har ret i, at borgerne rent faktisk gerne vil bruge de her 21-24 mia. kr. på udviklingsbistanden, så vil folk jo frivilligt betale.
Og dem, der ønsker at bidrage til udviklingsbistanden, kan så gøre det via forskudsopgørelsen.
Jeg glæder mig til debatten.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-12-05:
Ja, fremadrettet er det det, som det her lovforslag går ud på.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-12-05:
Tak for svaret.
Det vil jo så sige, at det er fuldstændig korrekt, når Dansk Folkeparti så går ud og siger, at Fasar-lignende typer fremover vil få frakendt deres førtidspension, når de begår kriminalitet, i modsætning til hvad man måtte høre fra den yderste del af Folketingets fløj lige for nylig.
Det er jeg glad for at ministeren understreger, og tak for det.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-05:
I vores parti lægger vi ikke skjul på, at det her handler om at få magten tilbage til borgerne og tage den væk fra Folketinget – det er jo hensigten med beslutningsforslaget, og det lægger vi ikke skjul på.
Danmark har givet først 600 og nu senest 420 mio. kr. til Syrien.
Kommer de penge med en forpligtelse om, at Syrien skal begynde at tage sine borgere tilbage igen?
Det kan jeg godt forklare.
Det er, fordi vi har en formand for Socialdemokratiet og en statsminister, som har brudt loven, fjernet et helt minkerhverv, slettet nogle sms'er og løjet for befolkningen omkring, hvad der er foregået.
Det er, fordi man lavede et coronapas, hvor man delte folk op.
Så der er en lang række grunde til, at jeg ikke har tillid til det danske folkestyre, og at vi synes, det er langt bedre at give magten tilbage til borgerne end at bevare den herinde i det her rum.
Karsten Hønge (SF), 2025-12-05:
SF er glad for at være en del af den kreds af partier, som står bag den udviklingspolitiske strategi.
SF er stolte over, at Danmark står fast på FN's målsætning om at give 0,7 pct. til udviklingsbistand.
For SF hænger sikkerheds-, forsvars- og udviklingspolitik sammen.
Ja, det hænger mere sammen end måske nogen sinde før.
SF er også en stærk støtte til det danske demokrati, herunder den måde, vi håndterer det repræsentative demokrati på.
Det er jo Danmark, når det er bedst.
Jeg ser mig selv som borger i et samfund og ikke som kunde i en butik.
Vores erfaring er, at vi når længst i fællesskab.
Derfor kan SF ikke støtte forslaget, og jeg skal hilse fra Radikale Venstre og sige, at det kan de heller ikke.
Charlotte Munch (DD), 2025-12-05:
Måske ordføreren skulle have en kopi af min tale bagefter, for så ville han netop kunne læse, at jeg rent faktisk sagde, at der skulle stilles krav, og at det også er helt almindeligt, at danskerne skal stille krav til, hvor deres udviklingsbistand lander.
Men jeg nævnte overhovedet ikke ministeren.
Det er ordførerens udlægning.
Det har jeg ikke nævnt noget som helst om.
Jeg har nævnt, at det er okay, at vi sørger for, at penge lander i de lande, hvor flygtninge kan tage tilbage, således at flygtningene ikke ender i Danmark.
Det var det, jeg sagde.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-05:
Nej, nej, nu er det rygsvømmeri deroppe fra ordførerens side og fra Danmarksdemokraternes side.
For det er jo lige præcis det, man har brugt pengene til.
Man har brugt pengene til at give nede i Syrien – 1 milliard af danskernes skattekroner.
Men nej, det var der ikke, og der var noget proces, og det arbejdede man på.
Og så har vi gudhjælpemig Danmarksdemokraterne, som står og siger, at det jo er fornuftigt nok, at vi har givet de penge, med henblik på at vi måske engang kan få lavet en aftale om, at der er nogle, der vil tage derned.
Kan man ikke høre, at det simpelt hen ikke duer?
Vi bliver nødt til at stille nogle krav, når vi sender nogle penge af sted til Syrien, og sige, at så skal de altså tage imod deres statsborgere.
Ellers får de ikke en krone af os.
Charlotte Munch (DD), 2025-12-05:
I så fald har jeg enten udtrykt mig forkert, eller også er det nok det eneste, ordføreren fik ud af min tale, da jeg sagde det her med, at bidrag til Syrien var en god idé.
Jeg talte overhovedet ikke om ministerens tur til Syrien, som ordføreren havde en samtale om lige her for et øjeblik siden.
Jeg sagde, at det er en god idé, at man fortsat hjælper med at kunne få syrerne til at rejse tilbage til Syrien.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-05:
Jeg kan nærmest ikke tro mine egne ører.
Står Danmarksdemokraterne og siger, at det er fornuftigt, at hr. Lars Løkke Rasmussen er rejst til Syrien og har afleveret 1 mia. kr. af danskernes penge til islamisterne i Syrien?
Er det det, man står og siger?
Det var det, jeg hørte.
Charlotte Munch (DD), 2025-12-05:
Tak for ordet.
Vi behandler, som det allerede er nævnt, her et forslag om, at bidrag til Danmarks udviklingsbistand skal være frivillig.
Det skal være muligt via forskudsopgørelsen at vælge, om og hvor meget man ønsker at bidrage med til udviklingsbistand.
Der er ikke i bemærkningerne til forslaget henvist til erfaringer fra andre lande med at lade udviklingsbistanden finansiere gennem frivillige bidrag, og der er heller ikke noget estimat over, hvad de frivillige indbetalinger forventes at bidrage med til statskassen.
Det har betydning for, hvad Danmark kan give i udviklingsbistand.
Danmark giver bidrag til internationale organisationer som f.eks. UNICEF, der har fokus på børns sundhed, og WHO, der har med globale sundhedsindsatser at gøre, ligesom Danmark også yder bistand direkte til lande.
Det kan f.eks. være direkte nødhjælp efter en katastrofe eller som et led i et samarbejde med lande, som tager flygtninge retur.
Det kunne aktuelt være Syrien, hvor Danmark har interesse i, at syriske flygtninge i Danmark begynder at rejse hjem.
Kan udviklingsstøtten der hjælpe med det, mener vi det er godt.
Det kan også være støtte til Rwanda, hvis vi kan oprette et modtagecenter eller et udrejsecenter til flygtninge der.
At støtte forslaget her mener jeg faktisk ville være en ansvarsfralæggelse, ganske enkelt fordi det er de folkevalgte politikere her på Christiansborg, der må stå til ansvar for vores borgeres skattekroner og vurdere, hvor og hvor meget vi skal bruge på udviklingsbistand, og det gør vi bl.a. ved at besøge de lande, vi støtter.
Men det er også, fordi jeg kan blive bekymret for den tendens, der lægges op til her i forslaget.
Vil forslagsstilleren hermed mene, at hvis vi står i en ny krig i vores nærområde, hvor der er brug for nødhjælp, så skal borgerne skynde sig ind på deres forskudsopgørelse og tilføje et flueben?
Når det så er sagt, er det naturligvis vores ansvar at følge op på og sætte spørgsmålstegn ved de projekter, der ikke bidrager til noget som helst for Danmark.
Sluttelig vil jeg sige, at vi i Danmarksdemokraterne allerede er kommet med forslag om at nedsætte udviklingsbistanden til 0,5 pct. frem for de 0,7 pct., den er på i dag.
Danmarksdemokraterne kan ikke støtte forslaget, fordi vi mener, det er for vidtgående, og fordi konsekvenserne af forslaget slet ikke er tilstrækkelig belyst.
Tak for ordet.
Christian Friis Bach (V), 2025-12-05:
Men det ændrer jo ikke på det helt grundlæggende, at det her vil stille Danmark og de internationale forpligtelser i et meget besynderligt lys, og at det meget nemt kan komme til at underminere vores interesser.
Og så vil jeg korrigere hr. Lars Boje Mathiesen: Ukraine er i dag den største modtager af dansk udviklingsbistand af alle lande, og det er en betydelig del af vores engagement i Ukraine, at vi også understøtter, at man i Mykolaiv får adgang til vand, energi og alt det, man mangler på grund af den russiske aggression.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-05:
Nu skal vi lige blive enige om, at de fleste af midlerne til Ukraine er dannet i en fond, og at så er det forsvarsmidler og ikke f.eks. Danida-midler osv.
Det er lige, så vi har det på plads.
Der er noget anderledes i det.
Angående FN synes jeg, at det jo er interessant, for jeg er ikke den store tilhænger af den måde, som FN kører på på nuværende tidspunkt.
Hvis det er således, at der er så mange mennesker, som melder sig fra og ikke vil betale til det her, så de ikke vil betale til FN, må det være, fordi borgerne derude er enige med Borgernes Parti i, at vi ikke skal betale til det her, at de ikke ønsker at betale til det.
Så vil man jo få bekræftet, at den måde, man har kørt tingene på, ikke har været den rigtige.
Så er der rigeligt med penge til at betale til FN jo.
Christian Friis Bach (V), 2025-12-05:
Der har vi jo så den tilgang, at et forpligtende fællesskab skal være et forpligtende fællesskab, og jeg synes ikke, at hr. Lars Boje Mathiesen svarer på, hvorvidt det her skal gælde f.eks. vores bidrag til FN.
I sidste konsekvens vil det her forslag jo betyde, at vi kan blive nødt til at melde os ud af FN, hvis ikke vi kan møde det krav, der er om et pålignet bidrag til FN's budgetter og de fredsbevarende tropper.
Og hvad med Ukraine?
Derfor synes jeg, at en sådan valgfrihed strider mod vores internationale interesser, og det strider også mod idéen om et forpligtende fællesskab og et repræsentativt demokrati, hvor vi står på mål for det, der tjener Danmarks interesser bedst, og hvor man ikke bare som enkeltperson på grund af snævre interesser kan melde sig ud af det fællesskab.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-05:
Jeg kan sagtens være enig i en lang række af de ting, som ordføreren for Radikale Venstre siger.
Nå ja, beklager.
Det var ikke for at være dumsmart, det var en svipser, beklager.
Det vil jeg gerne undskylde for.
Det var ikke min hensigt.
Men hvis man mener det og man tror, at befolkningen også mener det, kan man jo netop godt gøre det tillidsbaseret.
Så kan man netop godt sige, at danskerne har mulighed for at vælge det her til.
Jeg nævnte specifikt i min tale, at det netop var et specifikt punkt, hvad vi ikke synes andre punkter er.
Der er andre punkter, som vi ikke betragter som grundlæggende borgernær kernevelfærd, altså f.eks. DR.
Der har vi i den her uge haft et forslag fra Borgernes Parti om, at det også skal være frivilligt.
Så der er nogle specifikke områder, hvor vi nok har en anden snitflade end Venstre, i forhold til hvad der er grundlæggende borgernær kernevelfærd, og vi har faktisk tillid til, at danskerne godt kan træffe de rigtige valg derude.
Gunvor Wibroe (S), 2025-12-05:
Heldigvis er det sådan, at danskerne har tillid til deres demokrati, og at danskerne går op og sætter et kryds, når der er valg.
Det synes jeg egentlig vi skal være stolte af, og jeg er da meget bekymret over, at ordføreren ikke har mere tillid til det demokrati, han repræsenterer, og det Folketing, som han sidder i.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-12-05:
Ja, en bandekriminel, en narkokriminel, en person, som begår mord – nu siger jeg ikke her fra talerstolen, at vedkommende, som bliver omtalt, har begået et mord – altså den type af kriminalitet vil jo gøre, at man vil miste førtidspension.
Så er det rigtigt, at vi ikke laver lovgivning med tilbagevirkende kraft, men vi er jo i gang med netop eksempelvis at se på folk, der bor i Vollsmose, og nogle grupper, som er meget overrepræsenterede.
Ser man på folk med libanesisk statsborgerskab, er det 38 pct. af dem, som er i den arbejdsdygtige alder, som har førtidspension.
Det er jo en meget, meget høj andel.
Og der mener vi, der er en udfordring, som vi bliver nødt til at se på – også på dem, som måske har fået det tidligere.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-12-05:
I Danmark laver vi jo sjældent love med tilbagevirkende kraft, og som jeg forstår lovforslaget her, er det sådan, at når det træder i kraft, vil en Fasar-lignende type få frakendt sin førtidspension med udgangspunkt i den nuværende lov.
Er det korrekt forstået?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-12-05:
Det synes jeg er enormt svært at sige generelt.
Jeg vil sige, at for den store gruppe af folk, som vil være omfattet af det her lovforslag, mener jeg, at det er folk, der har valgt en kriminel løbebane.
Så er spørgsmålet jo rigtigt nok, som det også er blevet påpeget, hvorfor det er, man vælger en kriminel løbebane, og hvad for en social baggrund man har.
Der kan være mange forklaringer på, hvorfor man gør det, men samtidig må vi jo holde fast i, at folk altid også står med et valg.
Altså, det er ikke en undskyldning, at man er vokset op i Vollsmose, og at derfor bliver man nødt til at være kriminel eksempelvis.
Man har også et personligt valg til at sige, at jeg stiller mig over på den her side, og det er der rigtig mange mennesker, som er vokset op i Vollsmose eller andre steder, hvor man har haft sociale problemer, der har gjort.
Det er personer, som har sagt: Jeg ved godt, at jeg har haft et sværere udgangspunkt, men jeg har aktivt valgt at leve et lovlydigt liv, få en familie og være en almindelig samfundsborger, som ikke behøver at begå kriminalitet.
Det skal man også bare huske.
Det er jo dem, som vi også skal værne om, dem, der rent faktisk træffer det rigtige valg.
Men jeg mener, at hovedparten af dem, der er omfattet af det her lovforslag, har truffet et valg, men der kan være undtagelser.