runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2016-11-29:
Det er rigtigt, at den ordning, som vi havde skruet den sammen, blev underkendt og dermed var ulovlig, men ordføreren har også fuldstændig ret i, at det ikke er ulovligt at have et PSO-system, og derfor har ordføreren heller ikke hørt mig eller andre fra Socialdemokratiet sige, at det var grunden til, at vi skulle lave præcis den her løsning.
Når vi har valgt at sige, at det var fornuftigt at lave en afskaffelse af PSO'en, som den var finansieret, handlede det jo i høj grad om, at vi gerne ville tilskynde til elektrificeringen, at vi gerne vil sikre en lavere elregning, fordi det er et skridt på vejen i forhold til den grønne omstilling, som vi også gerne vil have.
Men ordføreren har fuldstændig ret i, at når regeringen har fremstillet det lidt firkantet, som at vi skulle afskaffe PSO'en i alle dens former, har der ikke været dækning for det i forhold til EU i hvert fald.
Det har været et politisk ønske.
Christian Poll (ALT), 2016-11-29:
Tak for det.
Der har jo været meget snak om, især i medierne, at den her PSO-ordning, som vi har i Danmark, skulle være ulovlig.
Jeg vil bare høre, om ikke ordføreren kan bekræfte, at den jo ikke er mere ulovlig, end at den kunne være blevet justeret, som andre lande har gjort, og så sådan set være en helt lovlig ordning.
Jens Joel (S), 2016-11-29:
Med den her ordning sker der det, at vi alle sammen får en lavere elregning.
Det gælder forbrugerne, og det gælder erhvervslivet.
Vi har sådan set støttet op om, at erhvervslivet skulle have en lavere elregning, fordi vi også mener, det er godt for produktionsarbejdspladserne.
Når jeg siger, at det var vigtigt for os, for Socialdemokratiet, da vi gik ind i det her forhandlingslokale, at sikre en mere socialt retfærdig finansiering, handlede det jo i høj grad om, at regeringen havde lagt op til, at regningen udelukkende skulle betales af de lavestlønnede og pensionisterne, ved at det skulle være den grønne check, der betalte det hele.
Vi har tidligere snakket om, at VE til proces er med til at betale en del af regningen, men det er noget, vi går ind i, både fordi vi gerne vil beskytte industri- og produktionsarbejdspladserne, og fordi vi faktisk synes, at det er fornuftigt, at man får en elektrificering – og så har vi rettet op på det udspil til finansiering, som regeringen havde lagt op til.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-29:
Det er i hvert fald ikke præcist i den nuværende aftale.
Jeg vil gerne over til finansieringen, hvor der, jeg ved ikke, om man kan sige i det nuværende energiforlig, men i hvert fald i energiforliget fra 2012 står, at aftalen skal implementeres omkostningseffektivt og med hensyn til forbrugerne og virksomhedernes konkurrenceevne.
Nu kan vi så opleve en ny aftale, som Socialdemokratiet tilslutter sig, hvor der er 3 mia. kr., som erhvervslivet ellers skulle betale, som væltes over på almindelige forbrugere, og hvor ordføreren omtaler, at finansieringen foregår på en klogere måde, og at det er en mere retfærdig finansiering.
Kan ordføreren ikke beskrive lidt nærmere, hvordan det er retfærdigt, at almindelige forbrugere skal til at betale hele den regning, som erhvervslivet tidligere har betalt?
Jens Joel (S), 2016-11-29:
Når vi har meget mere vindmøllestrøm, skal vi også bruge mere strøm.
Det tror jeg ikke at ordføreren og jeg bliver uenige om.
Men det er så rigtigt, hvad Enhedslistens ordfører siger, nemlig at man så har nogle andre udfordringer.
Hvordan sikrer man så, at vi alligevel får energibesparelser?
Hvordan sikrer man, at der måske også kommer en bedre differentiering i fremtiden, sådan at energibesparelser ikke kun handler om at spare kilowatt-timer, men også handler om at spare den kilowatt-time, der er mest klimaskadelig?
Derved får man både en differentiering med hensyn til generelt at sikre energibesparelser – det må vi så gøre ved hjælp af nogle andre håndtag – og man begynder måske også at differentiere imellem de energibesparelser, der er på vindmøllestrøm, og de energibesparelser, der kunne komme, ved at man udfaser noget fossilt brændsel.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-29:
Jeg synes, det er væsentligt at have fokus på, hvad det er for nogle lovforslag, man vedtager, og hvad de har af effekter.
Jeg vil godt spørge ordføreren, om ikke den her udfasning af PSO'en medfører dårligere vilkår i forhold til at satse på energibesparelser, fordi strømmen nu bliver billigere; at vi altså her ser, at der er en konkurrence i forhold til, hvad man skal bruge pengene på.
Det med at investere i en ny varmepumpe og nye termostater er jo mindre attraktivt, når man nu får en lavere elregning.
Dermed bliver det de fornuftige energibesparelser, der ikke i lige så høj grad kan svare sig rent økonomisk, sådan som de kan på nuværende tidspunkt.
Er ordføreren ikke enig i, at der er en stor ulempe ved, at man skævvrider det, så det i mindre grad kan betale sig med energibesparelser i forhold til at bruge løs af strømmen?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-11-29:
Tak til formanden, og også tak til ordførerne for deres bemærkninger til lovforslagene og for den meget, meget brede støtte.
Jeg lyttede mig til, at samtlige partier kunne støtte lovforslagene.
Disse lovforslag skal ses på baggrund af aftalen fra 2012 om den fællesoffentlige digitaliseringsstrategi.
I regeringen arbejder vi løbende på at effektivisere den offentlige sektor, bl.a. gennem bedre data og digitalisering, der gør det muligt at effektivisere arbejdsgangene.
Vi har i 2016 indgået aftale med KL og Danske Regioner om en ny fællesoffentlig digitaliseringsstrategi, som skal videreføre de seneste års indsats på dette område.
Dermed videreudvikler regeringen de effektiviseringsinitiativer, der ligger bag disse to lovforslag.
Med lovforslaget om effektivisering af ejendomsregistrering og -forvaltning styrkes den effektive anvendelse af offentlige ejendomsdata.
Dette sker ved at sikre korrekte grunddata, der indsamles og vedligeholdes ét sted og anvendes af alle, i stedet for at de offentlige myndigheder har hver deres kopiregistre.
Offentlige ejendomsdata skal udstilles via den fællesoffentlige datafordeler, som er en datadistributionsløsning for alle grunddata, der udvikles i regi af grunddataprogrammet.
Lovforslaget vil således gøre det nemmere for både offentlige og private aktører at anvende offentlige ejendomsdata.
Med lovforslaget lægger vi op til, at seks forskellige love ændres.
Fællesnævneren for disse ændringer er at sikre, at en ejendom kan identificeres entydigt og sikkert på tværs af alle offentlige registre om ejendomme.
Desuden vil forslaget medføre ændringer og øget digitalisering af samarbejdet mellem myndigheder om registreringer på ejendomsområdet.
Samlet set vil dette lovforslag bidrage til, at der sikres en enklere adgang til ejendomsoplysninger for virksomhederne, herunder den finansielle sektor.
Lovforslaget om adresser skal ligeledes understøtte en mere effektiv offentlig sektor, hurtigere udrykning for politi og beredskab samt vækst og innovation ude hos virksomhederne.
Med lovforslaget stilles entydige og sikre adresser frit til rådighed for brugerne i den offentlige sektor for at fremme digital forvaltning.
Bedre adressedata kan være livsvigtigt i beredskabssituationer, hvor det er afgørende, at politi og ambulancer kan nå frem hurtigst muligt.
Adresserne stilles også frit til rådighed for den private sektor og kan bidrage til konkurrencedygtighed, vækst og innovation ude hos virksomhederne, f.eks. i form af nye innovative løsninger, der bygger oven på adressedata, f.eks. bedre logistik- og navigationssystemer.
Jeg er glad for den interesse for lovforslagene, der er blevet udtrykt her i dag, og jeg ser frem til at fortsætte drøftelserne om lovforslagenes enkelte elementer i udvalget.
Med disse bemærkninger vil jeg anmode om en velvillig behandling af lovforslagene.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-11-29:
SF støtter både forslag L 65 og L 66.
Det gør vi af de grunde, der er nævnt tidligere.
Samtidig vil jeg gerne rose ministeren for, at man har lyttet til KL og Kolonihaveforbundet undervejs i processen.
Det synes jeg er afgørende, for det betyder jo, at folk føler, at der bliver lyttet, når de sender deres høringssvar.
Så tak for det.
Andreas Steenberg (RV), 2016-11-29:
For at gøre det kort kan jeg sige, at Radikale Venstre også støtter de her to lovforslag.
Det vil jo helt sikkert gøre, at man kan bruge pengene mest fornuftigt og mest optimalt i den offentlige sektor.
Det kan vi kun støtte.
Christian Poll (ALT), 2016-11-29:
Tak for det.
Så har der også været meget snak om, hvor vanvittig dyr PSO er på elregningen.
Ville det ikke have været smart frem for at ødelægge hele den her velfungerende – i mine øjne – ordning, så i stedet for kigge på nogle af de andre afgifter og have skruet ned på dem målrettet til det, vi gerne vil have, f.eks. varmepumper, og på den måde fået en bedre ordning?
Jens Joel (S), 2016-11-29:
Vi har jo prøvet at tage højde for at skrue på nogle af de her ting, så vi f.eks. har hjulpet konkurrenceudsatte virksomheder.
Jeg venter stadig væk på, at regeringen fremlægger den afgiftstilskudsanalyse, og ser meget frem til, at vi kan få en diskussion af, om vi kan lave om på afgifterne, så de ikke står i vejen, men tværtimod understøtter den grønne omstilling.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-11-29:
Jeg hørte ikke, om det var et spørgsmål, men jeg kan så kun konstatere, at såvel Alternativets ordfører som undertegnede ikke forstår modellen bag, som fører til de her tal.
Jeg tror simpelt hen, at mit svar på spørgerens spørgsmål vil være ufyldestgørende.
Christian Poll (ALT), 2016-11-29:
Jeg kender heller ikke modelberegningerne bag ved, men jeg læner mig op af Klimarådets analyse, og de er jo eksperter på det her område.
De siger, at der er en markant øget udledning på 3 mio. t – det er da noget – og i den forkerte retning i forhold til Parisaftalen.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-11-29:
Var spørgsmålet, om jeg er enig i det, så kan jeg svare, at jeg selv studsede over lige præcis den passage.
Og jeg må tilstå – med alt den lægmandsattitude, jeg kan fremstå med her – at jeg fortsat ikke forstår den.
Jeg vil ikke benægte, at det er det, der er konklusionen, men jeg forstår ikke, at det forhold, at man sænker elprisen, pr. automatik fører til et øget forbrug.
Så jeg tror simpelt hen ikke, at jeg er i stand til at besvare spørgsmålet tilfredsstillende.
Christian Poll (ALT), 2016-11-29:
Tak for det.
Vil ordføreren ikke give mig ret i, som vi har kunnet læse hos Klimarådet, at når vi sænker elprisen som følge af det her, så vil vi få en øget CO2-udledning, og at vi derfor faktisk går stik imod Parisaftalens grundlæggende krav?
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-11-29:
Jamen jeg hører en næsten identisk gentagelse af ordførerens første spørgsmål, og jeg må bare henholde mig til, at der er to faser.
Den ene fase går ud på at fjerne PSO-ordningen, og det er det, vi gør her.
Den næste fase foregår i et andet regi.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-29:
I og med, at man nu i dag er kommet frem til, at man vil afskaffe den nuværende ordning, ligger det jo sådan set i kortene med den aftale, der er indgået for nylig, at det så er det, der bliver udmøntet bagefter.
Så jeg synes, det er ærgerligt, at ordføreren ikke vil stå ved, at der sådan set er landet en aftale her, som er langt mere asocial end den aftale, der var tidligere, med byrdefordelingen af PSO'en.
Jeg vil godt høre, om ordføreren ikke er enig i, at det sådan set er almindelige lønmodtagere, der fremadrettet kommer til at betale hele regningen for den bæredygtige omstilling.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-11-29:
Jeg er ikke helt enig i den måde, som Enhedslistens ordfører fremstiller tingene på.
Det er sådan, at vi i dag tager stilling til et lovforslag, der først og fremmest indfaser og fjerner PSO-ordningen, og den øvrige del, altså finansieringen bagefter, må bero på skatteministeren og finanslovsforhandlingerne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-29:
Der har jo været et langt forløb, hvor Dansk Folkeparti i hvert fald i dele af forløbet har haft det standpunkt, at den del, som erhvervslivet indtil nu har betalt, ikke udelukkende skulle væltes over på almindelige lønmodtagere, pensionister og andre.
Nu er Dansk Folkeparti så endt med en aftale, hvor det sådan set er hele det beløb, som erhvervslivet har betalt indtil nu, som væltes over på almindelige lønmodtagere, hvor man så er kommet frem til at friholde pensionister som en gruppe.
Jeg synes, det er ærgerligt, at Dansk Folkeparti ikke har villet være med til at sikre, at der kunne være en PSO-aftale, som var socialt afbalanceret.
Jeg synes, at det hidtidige system, vi har haft, hvor alle elforbrugere har været med til at betale til den grønne omstilling, sådan set har været en god ordning, og jeg er sikker på, man kunne have justeret på det, så det ville have været rimeligt.
Jeg vil godt høre ordføreren, om han synes, at det er rimeligt, at de allerlavest lønnede nu kommer til miste deres grønne check.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-11-29:
Tak for det.
Lovforslaget her udmønter den aftale, som næsten alle Folketingets partier, heriblandt Dansk Folkeparti, for nylig indgik om afskaffelse af PSO-ordningen.
I Dansk Folkeparti er vi glade for aftalen, glade, fordi det er en god løsning på det problem, som opstod, da Europa-Kommissionen erklærede den eksisterende ordning for traktatstridig.
Som udgangspunkt mener vi ikke, at Kommissionen skal blande sig i indre danske forhold og underkende en ordning, som er demokratisk vedtaget i Folketinget, men i den konkrete sag har det været positivt, fordi Kommissionens underkendelse gav anledning til at overveje det danske system for finansiering af støtte til vedvarende energi mere grundlæggende.
Overvejelserne har ført frem til den løsning, som vi behandler i dag, den såkaldte finanslovsløsning.
I Dansk Folkeparti er vi glade for, at lige netop denne løsning er valgt, for med finanslovsløsningen kommer finansiering af vedvarende energi til at ske på samme måde som alle andre offentlige udgifter – det må bero på en prioritering.
Det har ellers med det nuværende PSO-system været sådan, at politikerne i energiforligskredsen først besluttede, hvilke støtteordninger og projekter man ville gennemføre, hvorefter der så blev udskrevet en regning, som PSO-satsen blev fastsat ud fra.
Der var dermed ikke noget fast budget, men derimod bare en skattesats, som blev reguleret op, efterhånden som udgifterne steg på grund af politiske beslutninger.
Nu tages skeen i den anden hånd.
Fremover skal hvert eneste nye initiativ på den grønne energis område måles op mod alle andre offentlige udgifter og nye initiativer.
Dermed ligestilles den vedvarende energi med alle andre offentlige udgiftsområder, og det bakker Dansk Folkeparti op om.
Med afskaffelsen af PSO-satsen kommer der til at ske betydelige fald i elpriserne både for erhvervslivet og for den almindelige dansker.
Det betyder bedre konkurrenceevne for danske produktionserhverv og dermed flere arbejdspladser, og for danskerne betyder det, at elregningen falder med omkring 10 pct.
Det er en god udvikling, for det betyder også, at jorden gødes for, at en større andel af den overskudsproduktion af el, som i dag produceres i Danmark – oven i købet med støtte – kan blive anvendt her i landet i stedet for blive eksporteret til meget lave priser.
I Dansk Folkeparti er vi glade for den aftale, der er indgået, og jeg kan derfor sige, at vi støtter dette lovforslag.
Thomas Danielsen (V), 2016-11-29:
Tak for det, formand.
Det er en stor glæde at stå på talerstolen i dag og endelig udmønte L 90, som vi har arbejdet og brændt for i lang tid.
Vi har jo indgået en bred politisk aftale om en udfasning af PSO-afgiften, og det er en helt fantastisk idé og et godt tiltag, fordi det sikrer, at vi tager et af de største grønne fremskridt i nyere tid, samtidig med at de private husholdninger sparer på elregningen.
Særligt erhvervslivet sparer på elregningen.
De produktionsvirksomheder, som vi kæmper for at fastholde i landet, får lige pludselig en konkurrencedygtig elpris.
Vi går fra at være meget gennemsnitlig i elprisen i Danmark til faktisk at blive EU's tredje billigste elland.
Så det er en stor dag, at vi med det her forslag sikrer en grøn optimisme, og at vækst og grøn omstilling kan gå hånd i hånd, hvorfor Venstre naturligvis støtter forslaget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-11-29:
Når regeringen ønsker at ændre på PSO'en og flytte den til finansloven, er det, fordi vi tror på, at det er den bedste måde at skabe vækst i dansk erhvervsliv på.
Vi synes, at den måde, som PSO'en er indrettet på i dag, hvor den finansieres over elregningen, diskriminerer danske virksomheder.
Det betyder, at der er en række danske virksomheder, der er konkurrenceudsatte, og som får forringet deres konkurrencekraft.
Det viser sig jo også, at der er en række andre effekter – ikke mindst en samfundsøkonomisk effekt – på mere end 1 mia. kr. ved at flytte PSO'en over på finansloven.
Christian Poll (ALT), 2016-11-29:
Redundans, altså dobbeltregistrering og manglende standarder, er kilde til meget frustration i offentlige og sikkert også private systemer.
Derfor er vi rigtig glade for det her forslag, L 65, og kan støtte det. Vi kan også støtte L 66, som giver en bedre adgang til offentlige adressedata.
Det er også lige i vores ånd med en større gennemsigtighed og mulighed for at bruge de fælles data.
Alternativet støtter altså begge forslag.
Villum Christensen (LA), 2016-11-29:
Vi synes, at det kan være ganske vanskeligt at have noget imod, at oplysninger om ejendomme og bygninger m.v. fremadrettet kun skal indsamles, registreres og vedligeholdes ét sted, fordi de forskellige myndigheder naturligvis genbruger hinandens data.
Ejendomsdata vil efter dette forslag blive logisk og entydigt forbundet, hvilket selvsagt er en afgørende forudsætning for en mere effektiv drift.
I den private sektor ser det ud til, at pengeinstitutter, realkredit, ejendomsmæglere, advokater osv. vil blive afhjulpet gennem færre manuelle arbejdsgange, men vi ved jo også godt, at store systemer med mange aktører ikke altid går gnidningsfrit, og det vil nok heller ikke ske her, selv om retningen er helt indlysende.
Så lad os krydse fingrene og håbe på, at man har lært, at implementering altid er den svære fase, så vi også kan få indhøstet nogle stordriftsfordele ved dette såkaldte grunddataprogram.
Den sammenhængende infrastruktur, for så vidt angår datagrundlaget for vejnavne og adresser og stednavne, som gøres frit tilgængelige, vil også være helt afgørende for en effektivisering af området.
Så med disse ord kan vi støtte de to lovforslag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-29:
Det virker, som om der er blevet lyttet til høringssvarene i L 65, og det er vi tilfredse med.
Det ser ud til, at der er blevet lyttet til KL's høringssvar og også til Kolonihaveforbundets indsigelser.
Og hvis det er sådan, at Kolonihaveforbundet ikke er helt tilfreds med svarene omkring de gebyrer, som er lagt ind her, så synes jeg, at de skal rette henvendelse til os igen, så vi kan se på, om det er det rette niveau, vi ligger på.
Jeg kan kort meddele, at Enhedslisten støtter begge lovforslag
Thomas Danielsen (V), 2016-11-29:
Tak for det, formand.
Indledningsvis glæder jeg mig over, at man med lovforslaget kommer en del bureaukrati til livs.
Det effektiviserer ejendomsregistreringen og ejendomsforvaltningen betydeligt.
Indsamlingen og vedligeholdelsen af de relevante data på området vil blive samlet ét sted, og det forhindrer kopiregistrering og dobbelt arbejde for offentlige myndigheder.
Det er tiltrængt.
Endvidere giver effektiviseringen en stor dokumenteret besparelse, og for at realisere den store besparelse og den betydelige effektivisering forudsætter det selvfølgelig, at lovforslaget gennemføres, hvorfor Venstre naturligvis stemmer for L 65.
I L 66 sikres der i lighed med det forrige forslag en mere effektiv offentlig sektor.
Det gøres ved frit at stille vejnavne og adresser til rådighed for alle.
Den forenkling og afbureaukratisering gavner alle parter.
Det offentlige vil bl.a. opleve reduceret tidsforbrug til manuel indtastning af adresseoplysninger, og virksomheder vil opleve forbedrede muligheder for logistikoptimering, navigationsoptimering osv.
I en tid, hvor bureaukratiet desværre vokser, må vi forenkle dér, hvor vi kan.
Derfor glæder det Venstre, at dette forslag også kommer, og i den forbindelse vil Venstre naturligvis også støtte op om L 66.
Jan Rytkjær Callesen (DF), 2016-11-29:
Lovforslaget, som behandles her, har til formål at realisere en delaftale i den fælles offentlige digitaliseringsstrategi.
Det er et faktum, at der i dag eksisterer en række forskellige ejendomsregistre, som hver tjener deres eget formål.
Ulempen er, at der registreres på en uens måde, og at der derfor er en ikke ubetydelig risiko for, at den samme ejendom registreres i forskellige registre.
Dette problem forsøger delaftalen at imødegå.
Desuden har lovforslaget som formål, at digitaliseringen af sagsgangen mellem myndighederne i forbindelse med registreringerne på ejendomsområdet øges.
BFE-nummeret bliver et entydigt identifikationsnummer, som skal gøre kommunikationen om ejendomme lettere for alle parter, som har med ejendomme at gøre.
I Dansk Folkeparti finder vi det fornuftigt at foretage de forbedringer af ejendomsregistreringen, som lovforslaget lægger op til, ligesom vi synes, at det er en god idé, at de offentlige myndigheder i højere grad benytter digitaliseret kommunikation i sagsbehandlingen.
Det var så L 65.
Så har jeg lige en udtalelse om L 66.
Lovforslaget L 66 indeholder en yderligere udmøntning af grunddataprogrammet, denne gang af delaftale 2, som handler om adresser.
Med lovforslaget får Danmark en egentlig adresselov, hvor alle regler om og krav til adressering og skiltning slås fast og et egentligt adresseregister oprettes. Som sagt er lovforslaget her en udmøntning af en aftale, som er indgået mellem Kommunernes Landsforening og regeringen.
Formålet med aftalen er at sikre en ensartet registrering af adresser for på den måde at skabe større sammenhæng og effektivitet i den offentlige forvaltning, ligesom den også skal være med til at sikre hurtig udrykning for politi og beredskab.
Som nævnt oprettes der som noget nyt et dansk adresseregister.
Det er meningen, at det skal fungere som en hovedkilde for vejnavne og adresser, hvor alle landets adresser er samlet i ét register.
Fremadrettet vil vi gerne vide mere om lovforslaget, og i den forbindelse har jeg så skrevet tre punkter ned: Hvad med hemmelige adresser?
Hvad koster det her?
Og har det noget med vores ejendomsvurderinger at gøre?
Malte Larsen (S), 2016-11-29:
Med lovforslag nr. L 65 og L 66 er formålet at sikre, at oplysninger om ejendomme, bygninger, disses beliggenhed og disses ejere registreres i de relevante grunddataregistre på en sådan måde, så der er sammenhæng og sikker identifikation på tværs af registrene på ejendomsområdet i forbindelse med matriklen, Bygnings- og Boligregistret, tingbogen og en ny ejerfortegnelse.
Ligeledes er formålet med L 66 at sikre, at offentlige data om vejnavne og adresser registreres ensartet og gøres frit tilgængelige, så de kan skabe større sammenhæng i den offentlige digitale forvaltning.
Forslaget bidrager til en mere effektiv offentlig sektor, hurtigere udrykning for politi og beredskab samt vækst og innovation hos virksomhederne.
Socialdemokratiet er enig i intentionerne i lovforslagene.
Det er vigtigt, at vi i fremtiden har en sikker og effektiv registrering af relevante grunddata.
Med alt det, der i øvrigt kan lade sig gøre på digitaliseringens fine vej, skal vi selvfølgelig også ned ad denne vej.
Vi håber også, at der iagttages de faldgruber, som man tidligere har oplevet, når vi har ønsket os en måske for hurtig digitalisering.
Men som sagt er Socialdemokratiet positive over for forslagene.