Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-28:
Heldigvis er hverdagen sådan for de fleste piger og kvinder i Danmark, men vi ved desværre også, at det ikke gælder for alle.
Både piger – og det er selvfølgelig især i spørgsmålet om tørklæder – men også drenge skal kunne leve et liv i frihed, selv vælge ægtefælle, tjene deres egne penge og til- og fravælge familiens religiøse og kulturelle normer.
Desværre bliver en del unge kontrolleret af deres forældre, søskende og andre unge eller presset til at kontrollere andre, og det er et problem, som vi i høj grad kender fra unge, som har en baggrund i Mellemøsten og Nordafrika.
Det er et reelt problem, som jeg ikke synes at vi skal ignorere, og det er også i mine øjne bydende nødvendigt, at vi som samfund beskytter de piger og kvinder, der er udsat for negativ social kontrol.
Hvis vi er passive, svigter vi dem, der forsøger at vriste sig fri.
Det er den målsætning, som delanbefalingerne fra Kommissionen for den glemte kvindekamp tager udgangspunkt i, og det er en erkendelse af, at vi som samfund har glemt en meget central del af kvindekampen, og det er den, som udspringer af de minoritetsetniske miljøer.
Jeg synes til gengæld ikke, at vi skal være blege for at sige ligeud, at det er en debat, hvor der også er store principper på spil.
Vi er som samfund forpligtet til at overveje alle muligheder for at bekæmpe æreskultur og negativ social kontrol.
Jeg er helt enig med forslagsstillerne i, at børn skal have lov til at være børn, og at de selvfølgelig ikke skal påtvinges religiøse symboler, som de reelt ikke forstår betydningen af.
Det gælder ikke mindst i forhold til især de helt små skolepiger, der bærer tørklæde.
Jeg bider mærke i, at tørklædet i yderste tilfælde udnyttes af autoritære religiøse stater som eksempelvis Iran og Afghanistan til at krænke kvinders rettigheder betydeligt.
Der er dog selvfølgelig stadig forskel på danske skolebørn og så kvinder i eksempelvis Afghanistan og Iran.
Det var den ene side af det.
For selv om jeg deler den holdning, at tørklædet kan være et udtryk for negativ social kontrol, så ændrer det ikke på, at et forbud mod tørklæder og anden religiøs hovedbeklædning også er et spørgsmål om bl.a. religionsfrihed.
I dag skal vi tage stilling til Dansk Folkepartis beslutningsforslag om et forbud for elever og ansatte mod at bære det islamiske hovedtørklæde.
Uanset valg af model er det ifølge forslagsstillerne hensigten at forbyde det islamiske hovedtørklæde på skoler for både elever og ansatte.
Det er den juridiske vurdering, at beslutningsforslaget som fremsat, det vil sige både den primære model og alle de tre alternative modeller, ikke kan gennemføres inden for rammerne af grundloven og Danmarks internationale forpligtigelser.
Og allerede derfor kan regeringen ikke støtte forslaget.
Jeg vil gerne understrege, at der er en udfordring med negativ social kontrol og undertrykkelse af piger i en del af visse bestemte miljøer i Danmark.
Det er en prioritet for regeringen, at der er så god hjælp som muligt til de piger og kvinder, der oplever negativ social kontrol.
Derfor fremgår det også eksplicit af regeringsgrundlaget, at regeringen ønsker større og vedholdende fokus på, hvordan vi som samfund gør op med negativ social kontrol, så piger og kvinder med indvandrerbaggrund har samme rettigheder og friheder som alle andre i vores samfund.
Hvordan vi skal omsætte det i praksis, er vi stadig i gang med at overveje, men det er klart, at en del af løsningen er gennem allerede eksisterende indsatser, som jeg oplever har bred politisk opbakning, men også ved at sørge for, at emnet bliver tænkt med alle de steder, hvor det giver mening – eksempelvis tilsynet med skolerne, med ungdomsuddannelserne, og hvor man ellers kan opleve problemstillingerne.
Tak for ordet.