runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-21:
Tak for det, og tak til hr. Sigurd Agersnap for talen.
Det var måske lidt en retorisk stramning at sige, at det er i et par år, der er en ekstraudgift.
Jeg tror, det er i år 2075, den her aftale går i nul, og der så vil være en nedgang frem til år 2090.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre SF's ordfører om det paradoksale i – og jeg er helt med på det og synes, det er helt rimeligt, at vi får nogle mere tidssvarende pensionsvilkår – at det så betyder, at der sker en kompensation, i forhold til at vi stiger i løn.
Det er ikke sådan, vi normalt gør.
Vi kan i hvert fald se, at når kontanthjælpen er blevet forringet og man afsætter en pulje til at kunne understøtte de borgere, der bliver ramt af det, er den pulje i hvert fald væsentlig mindre end den pulje, vi så giver os selv i lønstigning.
Er det ikke et besynderligt signal at sende, at vi kompenserer os, der er i forvejen er velstillede, hvorimod dem, der er dårligt stillet, ikke bliver kompenseret, men tværtimod kan ende i hjemløshed?
Ole Birk Olesen (LA), 2025-11-21:
Det er jo rigtigt, at Enhedslisten som parti har stor profit ud af, at vederlaget er sådan, som det er herinde, fordi I har besluttet, at I vil give en del af jeres vederlag til partiet, som scorer kassen på, at vederlaget her er højere end det, I synes I selv skal have som folketingsmedlemmer.
Det står jo enhver frit for at beslutte, hvad man vil gøre af gode ting med det vederlag, man får.
Enhedslistens folketingsmedlemmer har besluttet at bruge det på partiet.
Andre beslutter at bruge det på familien, på Røde Kors eller på Dansk Flygtningehjælp.
Mange forskellige ting bruger man pengene på, og jeg synes, det er supergodt, at man kan gøre det, også som folketingsmedlem.
Nicolai Wammen (S), 2025-11-21:
Tak for det.
I dag behandler vi to lovforslag, som begge udspringer af den brede politiske aftale, der blev indgået den 27. maj i år.
Aftalen omhandler en reform af fremtidige folketingsmedlemmers og ministres vederlæggelse, og aftalen blev indgået mellem Socialdemokratiet, Venstre, SF, Liberal Alliance, Moderaterne, Det Konservative Folkeparti, Radikale Venstre og Alternativet.
Lovforslag nr. 60 implementerer den del, der angår fremtidige ministre, dvs. personer, der efter det førstkommende folketingsvalg efter lovens ikrafttræden for første gang udnævnes som minister uden tidligere at have været medlem af Folketinget.
Med lovforslaget foreslås en forhøjelse af vederlaget til fremtidige ministre, mens de varetager deres hverv frem for senere i form af eftervederlags- og pensionsydelser.
Samtidig sker der en omlægning fra den nuværende tjenestemandspensionsordning til en bidragsdefineret pensionsordning, som for de fleste ministre vil betyde, at der optjenes betydelig mindre pension pr. år.
Lovforslaget forventes at medføre offentlige besparelser på 5 mio. kr., når reformen er fuldt indfaset, og besparelserne indebærer derfor også, at langt de fleste ministre vil opleve en nedgang i den livsindkomst, de har på den nye ordning, sammenlignet med den nuværende ordning.
Derudover foreslår regeringen, at reglerne om godtgørelse for dobbelt husførelse ændres, så ministre, der ikke er medlemmer af Folketinget, så vidt muligt får samme vilkår som ministre, der er medlemmer af Folketinget.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-21:
Tak for det.
Lovforslaget, vi behandler nu, udmønter to initiativer fra aftalen om 10-årsplanen for psykiatrien.
Med aftalen blev Dansk Folkeparti, regeringen og en række andre partier enige om at løfte psykiatrien.
Bl.a. giver vi nu børn og unge i psykiatrien ret til et sammenhængende forløb inden for 60 dage uden den nuværende opdeling mellem udredning og behandling.
Samtidig er vi blevet enige om, at børn og unge i psykiatrien får ret til udvidet frit sygehusvalg i tilfælde, hvor bopælsregionen ikke kan tilbyde udredning og behandling inden for 2 måneder.
Det betyder, at børn og unge kan gå til private aktører, hvis det offentlige ikke kan leve op til garantien.
Det er en politisk aftale, som vi i Dansk Folkeparti er glade for at være en del af.
Vi har i Dansk Folkeparti længe efterspurgt, at der sker en større indsats inden for psykiatrien, og det får vi nu.
Med den her samlede behandlings- og udredningsgaranti for børn og unge sikres det, at man nu får ret til udredning og behandling.
Antallet af børn og unge med psykiatriske diagnoser er de seneste år steget markant.
Sammenholdt med en underprioritering af området har det medvirket til, at ventetiderne er steget og steget, og det har selvfølgelig langtfra været godt nok.
Det er noget, vi i Dansk Folkeparti vil følge op på.
Det har mange årsager.
Det har vi her i Folketinget et ansvar for, men det foregår mindst lige så meget ude i familierne og i civilsamfundet, og det er noget, vi i Dansk Folkeparti også er meget optaget af, nemlig at vi får indrettet samfundet på en måde, hvor børn og unge ikke bliver syge af tilværelsen.
Dansk Folkeparti støtter derfor op om lovforslaget.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-11-21:
Tak for det, formand.
Det er jo dejligt at kunne starte en fredag med at behandle hele to gode lovforslag her i salen, og begge udspringer af den samlede 10-årsplan for psykiatrien, som regeringen og en række partier landede her tidligere på året.
Det er også meget passende, at vi skal behandle dem netop i den uge, hvor der har været valg til de nye regionsråd, som jo har ansvaret for psykiatrien.
Vi kender jo alle de alt for mange historier om familier, der venter alt for længe på at komme til i psykiatrien, hvilket er opslidende for den unge selv og for hele familien.
Ventetiden kan meget ofte forværre tilstanden og medføre en række også meget alvorlige følgelidelser.
Det kan vi ikke være bekendt, og derfor er vi i Radikale Venstre rigtig glade for at være med i aftalen, der styrker psykiatrien.
Som tidligere ordførere har nævnt, har det været tiltrængt igennem en årrække.
Selvfølgelig støtter vi lovforslaget.
Men ved gennemlæsning har jeg et par små opmærksomhedspunkter, der alene handler om, at hensigten også fremgår klart nok af lovforslaget, og det kommer jeg selvfølgelig til at spørge ind til i udvalgsarbejdet, for vi er alle sammen enige om, hvad formålet er.
Det er rigtig, rigtig positivt, at udredning og behandling i psykiatrien skal ses som en samlet proces.
Hidtil har man haft det samme blik på udredning og behandling, som vi har i somatikken, og det har haft en række utilsigtede negative konsekvenser, da man ikke kan adskille tingene i psykiatrien.
For rigtig mange børn og unge er det afgørende, at behandling og støtte kan iværksættes ved første kontakt med psykiatrien, også før diagnosen er stillet endeligt.
Det bør, som også Enhedslistens ordfører var inde på, nok fremgå tydeligere af bemærkningerne, at det er muligt der, hvor det fagligt giver mening, så vi sikrer en ensartet praksis i regionerne.
Jeg er enig i, hvad ordføreren også sagde.
Det er ikke, fordi der er noget i lovforslaget, der siger, vi ikke kan gøre det, hvis vi bare sikrer, at det faktisk også er hensigten, at det bliver gjort.
Intentionen med lovforslaget er jo også at sikre rettidig udredning og behandling.
Men det er stadig lidt uklart for mig, hvordan man konkret monitorerer, at det sker.
Der skal selvfølgelig, og det er jeg er egentlig fuldstændig sikker på at jeg er enig med ministeren i, ikke opbygges unødigt bureaukrati.
Men det er jo velsagtens nødvendigt, at vi har en ensartet registrering for at sikre iværksættelse af udredning, tidlig behandling, støtte, diagnosespecifik behandling, overholdelse af frister osv.
Måske er det allerede sikret.
Måske er jeg ikke bekendt med systemerne.
Men jeg er nødt til lige at få vished om, at vi faktisk har en eller anden form for ensartet monitorering af, hvordan det her foregår ude i regionerne.
Men med de to små ting, som vi lige kommer til at spørge ind til, støtter vi naturligvis lovforslaget.
Tak for ordet.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2025-11-21:
Så går vi i gang med dagens andet forslag, som implementerer dele af vores aftale om en 10-årsplan for psykiatrien.
Igen er der tale om et forslag, som skal styrke hjælpen til unge, nemlig ved at sikre hurtigere behandling til unge, der lider af let til moderat angst og depression.
I dag tilbydes unge mellem 18 og 24 år med angst og depression vederlagsfri psykologbehandling som en del af psykologordningen.
Det er godt, at vi har fået gjort hjælpen til de unge gratis, for det skal ikke være nogens eller nogens forældres pengepung, som afgør, om man kan få behandling.
Men vi må også erkende, at det presser kapaciteten i ordningen.
Der er i dag lange ventetider til at komme i behandling, og ventetiderne varierer meget på tværs af landet.
Med lovforslaget her lægges der op til at flytte ansvaret for behandlingen af personer mellem 18 og 24 år med let til moderat depression og angst fra psykologpraksisser med ydernummer til regionerne.
Samtidig får man ret til at blive behandlet på et privat behandlingssted, hvis regionerne ikke kan påbegynde behandlingen inden for 1 måned.
Ved at flytte behandlingsansvaret fastholder vi den gratis hjælp til unge, og vi giver samtidig regionerne mere fleksible rammer til at indrette tilbuddene og udnytte kapaciteten bedst muligt.
Det kan f.eks. være som et gruppeforløb eller som et digitalt forløb eller som en individuel samtale.
Vi afsætter samtidig ekstra penge til, at de nuværende ventelister kan blive nedbragt i de kommende år, og også varige penge til de nye tilbud.
Vi glæder os til det kommende arbejde med 10-årsplanen og kan selvfølgelig støtte forslaget.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-11-21:
Tak for det.
Vi skal holde hånden under vores børn og unge, uanset om det handler om knækkede knogler eller sårede sind.
Når vores børn og unge har brug for hjælp, skal vores sundhedsvæsen være der.
Længere er den ikke.
Der er desværre mange, der har brug for hjælp.
I 2023 kunne man læse i rapporten »Danskernes sundhed 2023«, at blandt de 16-24-årige, har 16 pct. af mændene og 35 pct. af kvinderne en såkaldt lav mental sundheds-score.
Det er foruroligende tal, som vi jo bliver nødt til at reagere på.
Når man som sårbar personen med et udfordret mentalt helbred beslutter sig for at søge hjælp, skal sundhedsvæsenet være klar til at tilbyde hurtig og god behandling.
Det oplever for mange unge desværre i dag at det er, hvilket kan medføre at sygdommen bliver værre og mistrivslen bliver større.
Derfor er jeg glad for, at vi med aftalen om en samlet 10-årsplan for psykiatrien fra maj 2025 satte et klart mål om at sikre kortere ventetid til behandling også af unge med moderat angst og depression.
Lovforslaget, vi ser i dag, er en direkte udmøntning af den målsætning.
Vi flytter behandlingsansvaret for de 18-24-årige fra psykologpraksis med ydernummer til regionerne.
Dermed får regionerne fremover ansvaret for at sikre mere sammenhængende og fleksible tilbud, hvad enten det er digital behandling, gruppeforløb eller individuelt tilrettelagt terapi.
Den enkelte unge skal have et behandlingstilbud, der tager udgangspunkt i den unges behov, ikke omvendt.
Vi går også skridtet videre.
Vi indfører en ny og konkret patientrettighed.
Det er en mærkbar patientrettighed, som vil gøre en forskel for de mange unge, der i dag venter alt for lang tid.
Lovforslaget handler ikke kun om at sikre hurtig hjælp, men også om at skabe en bedre sammenhæng i behandlingen, som det seneste lovforslag også gjorde.
Ved at samle ansvaret i regionerne kan man i højere grad arbejde ud fra en trinvis behandlings-model og sikre bedre udnyttelse af kapaciteten i hele sundhedsvæsenet.
Med den tilgang kan den centrale visitation henvise til behandling på forskellige niveauer baseret på en faglig vurdering af patientens behov.
På den måde får den enkelte en skræddersyet behandling, der er tilpasset netop ham eller hende.
Vi tager ansvaret for at holde hånden under vores børn og unge.
Derfor støtter Venstre op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-11-21:
Tak for det.
Det her lovforslag skal sikre unge mellem 18 og 24 år ret til hurtig og vederlagsfri behandling for let til moderat depression og angst.
Vi ved, at alt for mange unge i dag kæmper med psykiske udfordringer.
Angst og depression rammer hårdt og rammer tidligt, og vi ved, at jo længere der går, før hjælpen kommer, jo sværere bliver det at passe sin uddannelse, sit arbejde, sine sociale relationer.
Derfor er det helt afgørende, at vi som samfund sikrer hurtig adgang til behandling.
Med L 49 flyttes ansvaret for behandlingen fra psykologer med ydernummer til regionerne.
Det giver regionerne mulighed for at tilrettelægge indsatsen fleksibelt med digitale tilbud, gruppeforløb eller individuel behandling alt efter den enkelte unges behov.
Hvis regionen ikke kan tilbyde behandling inden for 30 dage, får den unge ret til at blive behandlet vederlagsfrit på et privat behandlingssted.
Forslaget er en del at den samlede 10-årsplan for psykiatrien, som Danmarksdemokraterne er med i, og det flugter med vores mærkesager: Vi vil sikre, at unge får hjælp, når de har brug for det, uanset hvor i landet de bor.
Den nuværende psykologordning har vist sig at være geografisk skæv, og det har været svært at få besat ydernumre i udkantsområder.
Det skal vi have gjort op med.
Vi anerkender, at forslaget kan møde modstand fra privatpraktiserende psykologer, der mister opgaver og midler, men vi mener, at hensynet til unge og deres adgang til behandling må veje tungest.
Det handler ikke om systemet, det handler om mennesker.
Derfor stemmer Danmarksdemokraterne for, for det er rettidigt, det er nødvendigt, og det er rigtigt.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-11-21:
Mange tak, formand.
Ja, jeg desværre nødt til at gå om et øjeblik på grund af det føromtalte valg til regionerne.
Men heldigvis var SF's ordfører så venlig at lade mig bytte plads her i talerrækken, så jeg kunne nå op på talerstolen.
Mange tak for det.
Lovforslaget her ligger jo fint i tråd med det forrige lovforslag og udspringer også af den samlede 10-årsplan for en styrkelse af psykiatrien, som vi indgik tidligere.
Med lovforslaget her sikrer vi, at ansvaret for behandling af unge mellem 18 og 24 år med let til moderat depression og angst flyttes til regionerne.
De unge får også ret til at blive behandlet vederlagsfrit på et privat behandlingssted, hvis regionerne ikke kan påbegynde behandling inden for 1 måned.
Vi ser jo desværre en stigende efterspørgsel på behandling af netop depression og angst, hvilket har medført et voksende ventetider.
Med lovforslaget her vil vi nedbringe de lange ventetider og sikre de unge ret til hurtig vederlagsfri behandling.
Vi giver også regionerne øget fleksibilitet i tilrettelæggelsen af behandlingen, der skal tilpasses den enkelte unge efter en konkret vurdering af patientens behov.
Det kan eksempelvis være digitale tilbud, gruppebehandling eller individuel behandling.
Med dette lovforslag sikrer vi hurtigere hjælp, mere målrettet behandling, bedre udnyttelse af behandlingskapaciteten og sammenhæng med den regionale psykiatri.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-21:
Tak for det.
Vi behandler nu lovforslag om udmøntning af initiativet »Unge skal have ret til hurtig behandling for angst og depression«, som er et initiativ fra 10-årsplanen for psykiatrien, og som vi Dansk Folkeparti, regeringen og andre partier, har indgået en aftale om.
Derfor sendes der nu et større millionbeløb afsted til at bearbejde de lange ventetider i systemet.
Det har vist sig, at særlig inden for 18- til 24-årige har der været en stor tilvækst af tilfælde af depression og angst, og som arbejdsgruppen, der blev nedsat, viste, har det presset kapaciteten i systemet.
Derfor ønsker vi i Dansk Folkeparti også, at vi får ventetiderne ned, så der er hurtigere adgang til behandling.
Det er også en forhåbning, at adgangen til hurtigere behandling vil have en positiv effekt, i forhold til at lette til moderate tilfælde af depression og angst kan behandles og håndteres i tide, så færre unge fremadrettet udvikler svære depressioner og angsttilfælde.
Samtidig betyder forslaget også, at gruppen vil få mulighed for at vælge behandling vederlagsfrit på et privat behandlingssted, hvis regionerne ikke kan tilbyde behandling inden for 30 dage.
Derfor får gruppen en reel ret til hurtig behandling uden egenbetaling, så det ikke fremadrettet er pengepungen, der afgør, om man kan få hurtig og god hjælp.
Det er en aftale, vi i Dansk Folkeparti er glade for at være en del af, og derfor støtter vi op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-11-21:
Tak for det.
I Venstre er vi også rigtig glade for, at vi nu for alvor tager fat på at få udrullet nogle af de vigtige initiativer fra 10-årsplanen, hvor vi jo som sagt styrker psykiatrien over de kommende år med hele 4,6 mia. kr.
Det her forslag handler om at sikre en bedre sammenhæng mellem udredning og behandling i psykiatrien.
Det er tiltrængt.
Jeg tror, vi alle sammen har hørt historier om uhensigtsmæssige forløb, hvor f.eks. en udredning i det private er blevet stort set gentaget en til en i det offentlige, fordi det kan være svært, lige netop når det gælder psykiatrien, at arbejde videre på nogle undersøgelser, som andre har lavet.
Derudover er der mange, der har ventet med, at behandlingen er gået i gang, fordi en udredning har trukket ud, f.eks. Og det har heller ikke været hensigtsmæssigt.
Så at vi nu integrerer udredning og behandling, så det bliver set som ét samlet forløb, tror vi derfor på kommer til at hjælpe rigtig mange både borgere, men også professionelle til at føle, at de kan give et mere meningsfuldt tilbud til deres borgere.
Så er vi også rigtig glade for, at vi også med det her styrker rettighederne på den måde, at borgerne fremadrettet får ret til at få et samlet forløb i det private, hvis det offentlige ikke kan levere inden for de her 60 dage på samlet udredning og behandling, og at man derfor kan få ret til både at blive udredt og behandlet i det private, hvis det offentlige ikke kan løfte opgaven.
Især når vi taler børn og unge, tror jeg vi kan blive enige om, at den tid simpelt hen er for vigtig til, at patienterne skal stå og vente og vente, og det tager vi med det her forslag et skridt til at få løst.
Vi er også rigtig glade for, at vi har fået kigget på overgangen til, hvordan man får hjælp i kommunen og sikrer nogle bedre incitamenter til, at det sker på en hensigtsmæssig måde, og det tager vi også fat på med det her lovforslag.
Og så skal det jo selvfølgelig ses i en sammenhæng med de mange, mange andre lovforslag i 10-årsplanen.
Et yderligere, som jeg ikke vil sige så meget om nu, kigger vi på senere.
Men det her er et af mange gode forslag, som vi er rigtig, rigtig glade for at vi nu kommer i gang med.
Lise Bertelsen (KF), 2025-11-21:
Tak for ordet, formand.
Lovforslaget udmønter to centrale initiativer fra aftalen, som vi indgik i maj måned.
Det her lovforslag omfatter noget af det mest centrale for Det Konservative Folkeparti, nemlig at børn og unge på sygehusafdelinger skal have én samlet patientrettighed, der indebærer, at børn og unge i psykiatrien får ret til et sammenhængende forløb inden for 60 dage uden den nuværende opdeling mellem udredning og behandling.
Når man som jeg har arbejdet i psykiatrien i 25 år, ved man, hvor vigtigt det er, at udredning og behandling går side om side – hånd i hånd – og det gør det her lovforslag nu muligt.
Det indebærer, at børn og unge i psykiatrien netop også får ret til et udvidet sygehusvalg, i tilfælde af at bopælsregionen ikke kan påbegynde en udredning inden for 1 måned eller at bopælsregionen ikke kan tilbyde en endelig udredning og påbegynde behandling inden for 2 måneder.
Det foreslås også at øge de statslige færdigbehandlingstakster for disse børn og unge, som for nuværende venter alt, alt for længe på et kommunalt tilbud.
Ændringen skal øge kommunernes incitament til at hjemtage færdigbehandlede patienter fra psykiatriske afdelinger på sygehusene, der har ventet alt for længe.
Det vil sikre en bedre udnyttelse af den eksisterende kapacitet i psykiatrien, og det vil også skabe grundlag for et tættere samarbejde mellem regioner og kommuner for at sikre trygge overgange for vores patienter.
Det Konservative Folkeparti bakker op om det her lovforslag.
Det er så vigtigt med de her to initiativer, som er udsprunget af den politiske aftale om en samlet 10-årsplan for psykiatrien.
Med forslaget tager vi et markant skridt i retning af en mere sammenhængende og rettidig indsats for vores børn og unge i psykiatrien og en bedre udnyttelse af kapaciteten i hele psykiatrien.
Vi har længe kæmpet for, at børn og unge får hurtig hjælp, og at de ikke venter længere end allerhøjst nødvendigt.
Formålet med lovforslaget er netop at give de her børn og unge ret til sammenhæng, sammenhængende forløb, hvor udredning og behandling tænkes sammen fra en start, og hvor ventetiderne bliver kortere og mere overskuelige for familierne.
Samtidig styrkes retten til det frie sygehusvalg, når regionerne ikke kan overholde fristerne.
Lovforslaget indeholder desuden et vigtigt incitament for kommunerne til hurtigere at hjemtage de færdigbehandlede patienter fra psykiatrien.
Baggrunden for initiativet er bl.a. Rigsrevisionens gentagne kritik af manglende overholdelse af udredningsretten samt behovet for at skabe bedre og mere sammenhængende forløb for nogle af vores allermest sårbare børn og unge i det her samfund.
Det Konservative Folkeparti ser lovforslaget som et vigtigt skridt i arbejdet med at styrke psykiatrien både fagligt og menneskeligt og som et udtryk for den brede politiske vilje til at sikre, at psykiatrien får den prioritet og kvalitet, den fortjener.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-11-21:
Tak for ordet.
Når jeg tænker tilbage på den aftale, vi indgik i maj, om den samlede 10-årsplan for psykiatrien, bliver jeg mindet om, hvor vigtigt et skridt det var for vores børn og unge – de børn og unge, som har det svært i dag, og som overlades til lange ventetider og får det langt værre, fordi hjælpen er så langt ude i fremtiden.
På den måde er systemet i dag med til at generere endnu flere og langt større problematikker.
Når autisme eller adhd ikke opdages tidligt, betyder det, at barnet i mange år har camoufleret sig og forsøgt at tilpasse sig en hverdag, det ikke trives i.
For mange betyder det, at angsten eller depressionen kommer, og at der udvikles spiseforstyrrelser eller ocd, og ikke alle psykiske udfordringer kan vi forebygge, men vi kan forebygge meget mere end det, vi gør nu, ved tidlige indsatser.
For når et barn mistrives, er ventetiden ikke bare et tal i et system; det er en tid, hvor livet står stille.
Derfor skal børn og unge have reel ret til hurtig hjælp, og forældre skal være trygge ved, at der bliver handlet inden for klare rammer.
Vi skal give vores børn og unge og deres forældre mere ro på.
Derfor er jeg også glad for, at vi følger op med det her lovforslag.
Det er nemlig med til at sikre en mere stabil, sammenhængende og tryg indgang til psykiatrien for de børn og unge, der har brug for hjælp, og hjælpen kan man få allerede fra starten af.
Med lovforslaget handler det om, at børn og unge, der bliver henvist til udredning i psykiatrien, skal have én samlet patientrettighed.
Det er simpelt hen et vigtigt fremskridt.
Vi ved, at mange færdigbehandlede patienter især i psykiatrien ender med at vente alt for længe, fordi kommunen ikke har et tilbud klar.
Det slider på mennesker, på personalet og hele systemet.
Derfor er det fornuftigt, at lovforslaget også indeholder en justering af de statslige færdigbehandlingstakster, så kommunerne får et stærkere incitament til at tage imod færdigbehandlede borgere hurtigere.
Det sker jo sammen med en styrkelse af kommunale tilbud, som vi også vedtog med psykiatriaftalen.
For SF er sårbare børn og unge en hovedprioritet, og det er afgørende vigtigt, at vi gør det lettere for børn, unge og deres forældre at finde vej gennem systemet.
Derfor støtter vi naturligvis lovforslaget, som styrker rettighederne og stiller krav til, at regionerne skal kunne levere.
Vi ved selvfølgelig også, at rettigheder kræver kapacitet.
Der skal være nok hænder, senge og specialister til at udrede og behandle børnene.
SF støtter naturligvis lovforslaget.