runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Noah Sturis (ALT), 2023-05-24:
Og tak til Enhedslisten for at fremsætte forslaget.
I Alternativet er vi enige i behovet for en akutpakke til erhvervsskolerne og en genopretning af deres økonomi, for den bæredygtige og grønne omstilling kræver viden og kunnen, og derfor skal vi selvfølgelig prioritere erhvervsskolerne, som er essentielle i den omstilling.
Lærlingeoprøret fortalte sidste år om gammelt, slidt værktøj og huller i tagene.
Vi har også set 800 fyringer, stigende materialepriser og lønninger.
Men desværre er erhvervsskolerne blevet udsultet økonomisk de seneste år, og så er vi nødt til at handle.
Det kan egentlig godt være, at udfordringen er opstået som følge af strukturelle problemer i forbindelse med omprioriteringsbidraget, men som det også har været nævnt tidligere, er det ikke enten akut handling eller strukturelle løsninger, der skal til.
Altså, vi kan godt gøre begge dele.
Ifølge en analyse fra SMVdanmark kan vi se frem til, at 80.000 faglærte vil forsvinde de næste 10 år, og at der, som udsigterne er nu, ikke er nogen, der vil erstatte dem.
Derfor er vi stærkt afhængige af, at vi kommer i gang med at uddanne nye faglærte i et langt større antal.
I Alternativet mener vi, at det skal gøres mere attraktivt at vælge en erhvervsuddannelse, og at vi skal blive bedre til at inspirere unge mennesker til at vælge en erhvervsuddannelse.
For erhvervsuddannelserne skal præges af ambitioner og talent.
Vi skal uddanne de unge til at være medskabere af det bæredygtige samfund med en forståelse af og handlekraft over for klimakrisen, og det kan kun gøres ved at investere i læring, viden og dannelse.
Tak for ordet.
Mai Villadsen (EL), 2023-05-24:
Tak til ordføreren for talen.
Og tillykke til den lærling, der bliver færdig lige om lidt – det er jo virkelig dejligt.
Jeg vil bare gøre ordføreren opmærksom på – for det lyder jo, som om der i virkeligheden er enighed mellem vores partier – at det, vi har skrevet i forslaget om finansieringen, sådan set ikke er, at vi binder dem, der stemmer for det – heller ikke regeringen – til noget som helst.
Vi er sådan set bare kommet med nogle forslag til tiltag, som vi kunne se for os, men det afhænger jo selvfølgelig af, hvor meget man synes sådan en akutpakke og et generelt løft i øvrigt skal være på.
Så jeg håber, at ordføreren vil genoverveje det.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-24:
Jeg ville i hvert fald genoverveje det, hvis finansieringen blev fundet på en anden måde end ved at hæve skatter osv., og ordføreren ved jo selv, hvor vi står i forhold til det.
Den er meget langt fra, hvor jeg kan se mig selv.
I resten kan jeg og Nye Borgerlige faktisk stort set se os selv en til en.
Karina Adsbøl (DD), 2023-05-24:
Det er bare lige et kort spørgsmål.
Jeg deler sådan set Nye Borgerliges bekymringer omkring finansieringen; den støtter vi heller ikke i Danmarksdemokraterne, men som jeg og Danmarksdemokraterne læser forslaget, står der, at det konkrete finansieringsbehov afhænger af resultatet af forhandlinger, der skal være, og der står, at de forslag, der er nævnt her, f.eks. kan finansieres af noget.
Der er vi jo helt på bølgelængde, men tænker ordføreren så ikke, at man vil støtte forslaget, når det nu er, at man ikke har lagt sig fast på nogen finansiering; det afhænger jo netop af forhandlingerne?
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-24:
Nu er jeg heldigvis i så lille en gruppe, at det bestemmer jeg sådan ret meget selv, så det kan godt være, at jeg ender med at stemme grønt til det her forslag, for jeg kan godt lide forslaget, og jeg er sikker på, at resten af min gruppe også godt kan lide forslaget.
Og jo, jeg har også læst, at finansieringen er oppe til diskussion.
Så jo, det kan godt ende med, at vi støtter forslaget.
Det er også derfor, at jeg ikke umiddelbart har skudt det ned.
Jeg tror, at jeg ramte pænt gult og så lidt tænksomhed, indtil jeg skal trykke på knappen i løbet af ikke ret lang tid.
Karina Adsbøl (DD), 2023-05-24:
Jeg vil bare opfordre ordføreren til så at lave et betænkningsbidrag til det, når man netop stemmer grønt, og så skrive, at finansieringen deler man ikke.
Altså, det kan man skrive sig ud af, og så kan man jo godt støtte forslaget, fordi man netop ikke har lagt sig fast på nogen finansiering.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-05-25:
Tak for det.
Inspireret af en tidligere spørger, hr. Søren Søndergaard, vil jeg prøve at tage en anden vinkel ind i forhold til den manglende prioritering af kultur – måske er den også politisk betinget.
Vi har i hvert fald set, at der er et flertal, der i mange år har sparet på kulturen.
Mogens Jensen (S), 2023-05-25:
Det er klart, og det viste Socialdemokratiet jo også under den sidste regering – altså at vi er villige til at investere i kunst og kultur, hvilket vi gjorde sammen med bl.a. spørgerens eget parti.
Det har vi jo været igennem alle årene, siden vi leverede den første kulturminister.
Det er et investeringsområde, og jeg hører også ministeren sige, at han kæmper for, at det her bliver et stærkere investeringsområde for regeringen.
Det er jeg helt enig i, og det håber jeg at vi i fællesskab kan løfte.
Katrine Daugaard (LA), 2023-05-25:
Ordføreren taler om finkultur og om, at det ikke eksisterer i Socialdemokratiets univers.
Det gør det for så vidt heller ikke i Liberal Alliances univers, heldigvis.
Men det mener jeg alligevel at det gør i selve kulturbranchen.
Jeg har f.eks. ofte været udsat for, at de 2 år, jeg har brugt i dansktopbranchen, er blevet talt ned.
Kritiserer jeg f.eks. som ordfører kulturområdet, bliver der talt nedsættende om, at det har jeg da ikke forstand på, fordi jeg kun har været forsanger i Fede Finn og Funny Boyz, selv om jeg har en konservatorieuddannelse, og selv om jeg har været korsanger for Sys Bjerre, Peter A.G., NOAH, Zididada og alle mulige andre igennem 18 år.
Anerkender ordføreren, at kulturbranchen selv har et problem i forhold til definering?
Mogens Jensen (S), 2023-05-25:
Jamen det er klart.
Jeg har også oplevet, at der bliver talt nedsættende om folks kulturforbrug og om, hvad det er, man har af kulturinteresser.
Vi så det jo – desværre, må jeg sige – med vores forrige kulturminister, fru Joy Mogensen, nemlig at fordi hun havde et yndlingsmusikalbum, som var meget folkeligt, så blev det pludselig et problem.
For kunne en kulturminister have det?
Og det er jo det, som jeg tror at vi sådan set er enige om at vi skal væk fra.
Det der med at opfatte det sådan, at der er noget kultur, der ligger højt oppe, og så er der er noget, der ligger i bunden, er ikke rimeligt.
Jeg er selv en stor fan af dansktopmusik, måske godt nok fra den ældre generation, men det er jo, fordi jeg er vokset op med det.
Men musik bruges bare i nogle forskellige sammenhænge og til nogle forskellige ting, og der er god og dårlig dansktopmusik; der er god og dårlig opera; der er gode og dårlige musicals.
Lad os diskutere det i stedet for at udskamme nogle af genrerne.
Katrine Daugaard (LA), 2023-05-25:
Når nu ordføreren egentlig giver mig ret i det, og når I jo også står for gerne at ville regulere i forhold til f.eks. kønsregnskaber osv., kunne jeg godt tænke mig at høre, om det her så også er noget, der skal reguleres, f.eks. i forhold til de regionale spillesteder, altså at der f.eks. skal mere dansktop ind dér eller mere af de genrer, som jo fravælges, fordi det ikke er fint nok.
Mogens Jensen (S), 2023-05-25:
Nej, Socialdemokratiet ønsker ikke at styre, hvad de enkelte institutioner skal vise af indhold eller bruge af kunstnere.
Men jeg synes da, at man, når man får offentlige midler og man som kulturinstitution også skal række ud til mange, skal være opmærksom på, om man også er repræsentativ, altså om man sørger for at få fat i alle talenter uanset køn og etnicitet og prøver at vise dem frem og prøver at have balance i tingene.
Men det er ikke noget, vi skal styre på den måde fra Christiansborg.
Zenia Stampe (RV), 2023-05-25:
Tak for en vældig god tale, som jo ikke indeholdt nogen overraskelser, for vi ved alle sammen, at kulturen altid har haft en høj stjerne hos ordføreren.
Derfor er der egentlig heller ikke noget nyt i, at vi sidder her en række kulturordførere og er enige om, at kulturen er vigtig.
Og man må håbe, at der er andre, der læser redegørelsen, end os.
Men derfor handler mit spørgsmål egentlig også om: Har kulturen og kunsten ikke et større potentiale, end at vi kan sidde her og blive enige om, at det er godt?
Og er vores største udfordring som kulturordførere ikke at få en bredere erkendelse i vores partier og i samfundet om, hvilken rolle kunsten og kulturen spiller, og hvilke udfordringer kunsten og kulturen også kan være med til at løse for os?
Så det er bare et lidt åbent spørgsmål: Hvilken rolle ser regeringen, at kunsten og kulturen kan spille, ikke bare som sådan et afgrænset sektorområde, men i virkeligheden for hele samfundsudviklingen og de store udfordringer, vi står over for?
Mogens Jensen (S), 2023-05-25:
Tak for spørgsmålet og anerkendelsen.
Den er gensidig.
Vi er nogle her, der har arbejdet med og har haft det her som et interesseområde gennem mange år, og det har jo været en fornøjelse.
Og jeg er glad for, når kulturpolitikken ikke bare handler om ideologiske slagsmål – det kan den jo godt gøre – men når vi faktisk prøver i fællesskab at finde nogle løsninger.
Om der ikke lige var noget overraskende, ved jeg nu ikke helt.
Jeg synes selv – men det er også, fordi jeg gerne vil have nogle flere med på den dagsorden – at der var det med at prøve at kigge på arbejdspladsen som et sted, hvor man kan formidle kultur langt bredere ud, for det har man faktisk også haft erfaringer med før i tiden.
Og det kan sagtens, synes jeg, være med til at give Dansk Industri og Dansk Erhverv, som nu er begyndt at interessere sig meget for kulturpolitik, nogle opgaver sammen med fagbevægelsen i fremtiden.
Det er også derfor, der nu bliver nedsat et råd, der skal prøve at komme med bud på, hvordan det kan ske.
Astrid Carøe (SF), 2023-05-25:
Tak for det, og tak til Enhedslisten for at fremsætte det her forslag, som vi i SF selvfølgelig bakker op om.
Det har også været en vigtig sag for SF; vi nævnte det her i salen, da vi behandlede trepartsaftalen om seksuel chikane, og vi har også bragt det op i arbejdsmiljøforhandlingerne, hvor det desværre ikke lykkedes os at få det med.
Så tak til Enhedslisten for at tage den her kamp sammen med os.
Det er jo, fordi det er problematisk, at den nuværende definition på seksuel chikane i bekendtgørelsen om psykisk arbejdsmiljø beskytter arbejdstagerne dårligere, end den gør i ligebehandlingsloven, som også omfatter enkelte og mindre grove krænkende handlinger.
Så simpelt bør det simpelt hen være, også selv om det kun er sket én gang.
Derfor er jeg uforstående over for, at Arbejdstilsynets bekendtgørelse kræver, at chikanen skal være grov eller gentagen.
Så mener jeg også, at det i sig selv er problematisk, at der er to forskellige definitioner af seksuel chikane i henholdsvis Arbejdstilsynets bekendtgørelse og ligebehandlingsloven, da det skaber regelforvirring, hvilket svækker beskyttelsen af arbejdstageren mod seksuel chikane.
Så bare lige for at understrege det: Seksuel chikane er stadig et udbredt problem på det danske arbejdsmarked, og derfor er det enormt vigtigt, at lovgivningen beskytter arbejdstagerne bedst muligt.
Enhedslisten nævner også i beslutningsforslaget, at en undersøgelse fra FH viser, at 34 pct. af kvinder og 25 pct. af mænd har været udsat for seksuel chikane på deres arbejdsplads.
Det er hver tredje kvinde og hver fjerde mand.
Jeg havde godt forventet, at regeringen ikke kunne støtte det her beslutningsforslag, da vi jo har nævnt det flere gange de seneste par måneder og der heller ikke dér var opbakning.
Men jeg er rigtig glad for, at regeringen nu vil tage diskussionen og drøfte en mulig ændring af formuleringen, også med arbejdsmarkedets parter.
Det synes jeg giver rigtig god mening.
Jeg tror, at jeg lige til sidst vil sige, at jeg synes, at forklaringen om de forskellige loves formål er en lille smule tynd, altså det her med, at arbejdsmiljøloven har til formål at forebygge risiko i forhold til sikkerhed og sundhed, mens ligebehandlingslovens formål er ligebehandling af mænd og kvinder.
For uanset hvad formålet er – altså, hvis man så ser bort fra, at der er to forskellige definitioner – må det her med, at vi skal forebygge risiko i forhold til sikkerhed og sundhed, jo også være argument nok for, at der selvfølgelig i arbejdsmiljøloven også skal stå, at vi ikke accepterer seksuel chikane, heller ikke, hvis det er en enkelt gang og af mindre grov karakter.
Jeg håber virkelig, at de drøftelser, ministeren nu vil tage, vil bære frugt, og at vi kan få ændret det her, sådan at vi beskytter arbejdstagerne endnu bedre, end vi gør i dag.
Tak for ordet, og vi støtter selvfølgelig op.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-05-25:
Tak for ordet, og tak til Enhedslisten for at fremsætte beslutningsforslaget.
Lad mig bare starte med at gøre klart, at Venstres holdning er fuldstændig klar på det her område: Seksuel chikane skal under ingen omstændigheder accepteres.
Siden vi så nogle af de første metoosager komme frem i medierne, har der været rigtig meget debat, og det har løftet sløret for, at der desværre eksisterer en usund kultur på rigtig mange arbejdspladser.
Vi ved også, at Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø har præsenteret nogle ret bekymrende tal, bl.a. at over 40 pct. af ansatte i restauranter og på barer oplever uønsket seksuel opmærksomhed, når de bare passer deres arbejde.
For det første er der indgået en trepartsaftale med ikke mindre end 17 initiativer, der skal forebygge og håndtere seksuel chikane.
For det andet har Arbejdstilsynet igennem de seneste 2 år gennemført en styrket indsats imod seksuel chikane.
For det tredje har vi netop for 2 måneder siden indgået en ny arbejdsmiljøaftale, der bl.a. styrker indsatsen for at forebygge problemer i det psykiske arbejdsmiljø.
Venstre kan imidlertid ikke støtte beslutningsforslaget.
Det skyldes, at vi mener, at forskellen på definitionen af seksuel chikane i ligebehandlingsloven og arbejdsmiljøloven er passende, fordi der er forskel på formålet med de to lovgivninger.
Kort sagt regulerer de samme forhold, men ud fra forskellige hensyn.
Arbejdsmiljøloven har til formål at forebygge risikoen i forhold til sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, mens ligebehandlingslovens formål er ligebehandling af mænd og kvinder på arbejdspladsen.
Hvis vi skal – og det skal vi – seksuel chikane til livs, kræver det en kulturændring, og derfor vil Venstre gerne kvittere for, at Enhedslisten bringer emnet op, for hver gang vi taler om de her ting, hjælper det.
Forudsætningen for en kulturændring er nemlig, at debatten om seksuel chikane holdes i gang.
Inden jeg siger tak for ordet, vil jeg så bare lige korrigere noget, ikke fordi det sådan set er min opgave, men bare for at debatten holder sig inden for det korrekte.
Det, der står, er ikke, at det skal være gentagent og meget groft.
Der står, det skal være gentagent eller groft.
Grænsen for, hvad der er groft, fastsættes af domstolene, og der er ikke tvivl om, at hvad der blev opfattet som groft for 10 år siden, ikke er det samme, som hvad der bliver opfattet som groft i dag.
Domstolenes standard gør, at mere og mere, som måske tidligere ikke blev betragtet som groft, i dag bliver betragtet som groft.
Så det er også en del af den debat, der har været, at domstolenes fortolkning af, hvornår noget er seksuel chikane og hvornår det ikke er, helt sikkert bliver skærpet.
Tak for ordet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-05-25:
Det skal være sikkert og trygt at gå på arbejde i Danmark.
Astrid Carøe (SF), 2023-05-25:
Det er jeg sådan set enormt glad for at ministeren siger.
Ikke desto mindre kan vi jo bare se, at der er en stikprøveundersøgelse, der viser, at danske arbejdspladser enormt sjældent informerer arbejdstagerne om deres rettigheder i forhold til ligebehandlingsloven og retningslinjerne mod seksuel chikane.
Selv om arbejdsgiverne skal leve op til ligebehandlingsloven såvel som arbejdsmiljøloven, kan man altså se, at der ikke bliver henvist til den i retningslinjerne.
Derfor tænker jeg, om ministeren ikke kan forestille sig, at man som minimum kunne henvise til ligebehandlingsloven i bekendtgørelsen om psykisk arbejdsmiljø, altså sige, at der også er nogle andre regler på det her område og henvise til det.
Det synes jeg kunne være et minimumsskridt at gå.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-05-25:
Men med hensyn til lige præcis den der skelnen mellem de to forskellige formuleringer, der er i arbejdsmiljøloven, er hovedformålet med Arbejdstilsynets opgave at sørge for, at arbejdsmiljøet er sundt og sikkert.
Det er jo arbejdsgivers opgave, men hvis det ikke sker, er Arbejdstilsynet på banen, uanset hvordan det ikke er sikkert og sundt, og hvis der foregår seksuel chikane af en karakter, også selv om det ikke er gentagne gange, som udfordrer, at det er et sikkert og sundt arbejdsmiljø, så er det en del af Arbejdstilsynets opgave at gå ind og reagere på det.
Derfor synes jeg sådan set ikke, at det er sikkerhedsniveauet, der er noget galt med, men det, at vi efterfølgende går ind i detaljer og prøver at formulere, hvornår det så f.eks. kan være.
Det gør det heller ikke i praksis i dag, og derfor er det en reel overvejelse, om loven i virkeligheden afspejler, hvordan det foregår.
Mogens Jensen (S), 2023-05-25:
Ja, det er vi.
Og det er også sådan, at der jo ikke er en fast model for det her i forhold til det, der står i regeringsgrundlaget.
Det skal jo laves, og det tror jeg kulturministeren også vil lægge op til at prøve at lave i et bredt samarbejde i Folketinget, så vi får prøvet de her ting af.
Jeg har arbejdet med det her i mange år, og da Socialdemokratiet foreslog det, kaldte vi det et kulturklippekort.
Men der er jo mange kommuner, der har erfaringer med det her på forskellige måder, og der er også udenlandske erfaringer, og det skal vi jo inddrage i forhold til at finde ud af, hvordan vi gør det.
Men jeg tror også godt, jeg kan sige, at vi er helt klar på, at for den her målgruppe er det meget håndholdte tiltag, der skal til, hvis man skal prøve at give dem en mulighed for at bruge kulturtilbuddene.
Jeg tror ikke, det er sådan nogle almene løsninger – det skal være meget håndholdt.
Men vi skal prøve forskellige ting, og vi skal inddrage de erfaringer, som vi allerede har.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-05-25:
Tak for det.
Og tak for en rigtig fin tale.
Jeg må også sige, at jeg deler ordførerens tilgang med mange fine balancer, der faktisk blev præsenteret i den her tale.
Det, der fik mig til at trykke mig ind, var benævnelsen af kulturpasset.
I SF synes vi faktisk, det er rigtig godt set, at for de her 45.000 mest udsatte sårbare unge kan kulturen gøre noget særligt.
Men jeg vil gerne spørge til, hvad ordføreren mener helt konkret der skal gøres.
Er det bare: Her er et kulturpas, værsgo – pas dig selv?
Eller kommer vi til at bruge nogle af de mange erfaringer, vi har i samarbejdet mellem kulturområdet og socialområdet med nogle projekter, som netop bygger bro?
For en del af de her unge mennesker er nogle ret sårbare unge mennesker, og der er mange gode grunde til, at de ikke kommer ud.
Er Socialdemokratiet klar på at indgå i sådan nogle drøftelser, så vi kan bruge nogle af de erfaringer, vi allerede har, og i virkeligheden også kvalificere det her kulturpas, så det ikke bare ender i en skuffe?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-05-25:
Tak for det, og tak til Enhedslisten for at fremsætte forslaget.
Jeg synes netop, at det griber fat om et af de helt centrale temaer i forebyggelsen af seksuel chikane, at vi har debatten, og at vi har den løbende.
For det er altså ikke et register, vi kan sætte op, hvor vi med sikkerhed kan sige, at nu beskytter vi alle.
Det er en løbende snak, der skal være, så der er et fokus på det.
For seksuel chikane er aldrig acceptabelt, og vi vil alle sammen gerne have, at folk kan tage på arbejde i et sundt og trygt arbejdsmiljø.
Jeg vil gerne takke for de tidligere taler, der også har været.
Jeg kan godt se, at alt det, jeg har skrevet ned, minder rigtig meget om, hvad alle de andre har sagt, så det skal jeg spare jer for.
Det, som Liberal Alliance lægger vægt på, og som blev nævnt flere gange, er, at der er forskellige formål i ligebehandlingsloven og i arbejdsmiljølovgivningen, og derfor er det ikke afgørende med en ens definition.
Men det lyder også til, at debatten her har gjort, at vi får kigget på, hvordan det så er, man i arbejdsmiljølovgivningen skal definere begrebet seksuel chikane, og der hører jeg også fra både regeringen og ministeren, at det er man åben for at kigge på.
Så det ser vi også frem til at arbejde konstruktivt med.
Tak for ordet.
Helle Bonnesen (KF), 2023-05-25:
Tak for ordet.
Forslaget om ensretning af definitionen af seksuel chikane er sådan set et oplagt forslag, især efter at vi tidligere på året har diskuteret netop den her problemstilling, og umiddelbart har vi også sympati for forslaget.
Men det er imidlertid måske ikke så ligetil igen at sammenligne definitionen af seksuel chikane i én lovgivning med en anden.
Arbejdsmiljølovgivningens formål er at forebygge risikoen i forhold til sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, og formålet med ligebehandlingsloven er at beskytte den enkeltes ret til ligebehandling i forbindelse med beskæftigelse og at beskytte den enkelte mod seksuel chikane.
Vi mener, at vi her i Danmark lever op til EU-retten, og derfor kan en ensretning af definitionen ikke begrundes ud fra en EU-retlig vurdering.
Så ser vi også i Danmark andre områder, hvor flere lovgivninger opererer parallelt ud fra forskellige hensyn og formål.
F.eks. er vold både omfattet af arbejdsmiljøloven og straffeloven.
Katrine Robsøe (RV), 2023-05-25:
Tak for ordet.
Der er nogle gange nogle beslutningsforslag her i salen, der er ekstra fede at debattere, fordi man faktisk føler, at man rykker sig en lille smule – her på et område, som naturligvis også betyder rigtig meget for Radikale.
Lad mig starte med at sige, at vi sådan set støtter det her beslutningsforslag og er enige i mange af de betragtninger, som der er skrevet i bemærkningerne til beslutningsforslaget, men jeg vil faktisk også rigtig gerne anerkende, at regeringen i det her tilfælde, til trods for at man ikke støtter beslutningsforslaget, rent faktisk lægger op til at tage nogle skridt i en anden retning og nu forholder sig til nogle af de bekymringer, der er i forhold til den nuværende definition i Arbejdstilsynets bekendtgørelse om psykisk arbejdsmiljø.
Det glæder jeg mig rigtig meget til at se på.
Jeg håber faktisk, at det kan betyde, at vi, selv om vi ikke lige er enige her om beslutningsforslaget, rent faktisk får kigget på det.
Jeg synes også, det er rigtig fornuftigt, og vil gerne kvittere for, at man selvfølgelig ønsker at have arbejdsmarkedets parter med inde omkring det her, så vi gør det i fællesskab.
For i Radikale Venstre har vi altså også nogle bekymringer i forhold til den her del, som har været nævnt mange gange, med, at nogen gør det groft eller gentagne gange.
Så vi glæder os rigtig meget til at se, hvor ministerens arbejde med det her fører hen.
Jeg synes også, at SF og fru Astrid Carøes forslag om en henvisning til ligebehandlingsloven kunne være en vej frem i det her, så vi i stedet for at komme til at stå og bare være enige eller uenige i det her enkelte forslag rent faktisk får taget nogle skridt i den rigtige retning, så vi reelt bliver ved med at få taget skridt på det her område, som i alt for mange år har fået lov til at være noget, man bare, som Moderaternes ordfører sagde, lidt kunne synge med på sange om og tage lidt for let på.
Nu kan vi rent faktisk få gjort noget ved det.
Der er taget mange skridt i den rigtige retning, også inden for det sidste stykke tid, og jeg håber, vi fortsætter.
Tak for ordet.