runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2017-05-16:
Også tak til SF for at fremsætte beslutningsforslaget, for det har da ført en god debat med sig.
Jeg synes dog, det er interessant, at fru Lisbeth Bech Poulsen bruger den her argumentation, der handler om finanskrisen og bankpakker.
Finanskrisen startede som bekendt i USA med realkreditinstitutter, som gik nedenom og hjem, og det interessante var jo, at det ikke var fuldt private realkreditinstitutter; det var jo halvoffentlige realkreditinstitutter, som gik nedenom og hjem, og som man valgte ikke at redde.
Det var der, krisen startede, altså i halvoffentlige realkreditinstitutter.
Så derfor forstår jeg sådan set ikke hele ideen i at tale markedsfejl.
Ja, der er markedsfejl, men det her er ikke et eksempel på markedsfejl.
Markedsfejl opstår, når man ikke kan sende regningen til dem, der f.eks. forurener, for det kan markedet ikke selv regulere, og så må det offentlige gribe ind – eller på grund af infrastruktur osv., hvor det offentlige er nødt til at gå ind.
Men det, at alle, som ønsker sig et lån, ikke kan få et lån, er altså ikke en markedsfejl.
Og der har været offentlige realkreditinstitutter, hvilket vi f.eks. så i USA, og det førte da i hvert fald ikke noget godt med sig, for der har de et langt mindre liberalt marked, end vi har.
Christian Juhl (EL), 2017-05-16:
Jeg er imponeret over ordførerens nærmest geniale evne til slet ikke at komme ind på det, jeg spurgte om.
Jeg forklarede, at mikrolån netop havde skabt grobunden nedefra, for at fattige mennesker kunne danne deres egen lille virksomhed.
Det er et enestående eksempel på, at hvis man bryder markedsøkonomien, kan man skabe resultater.
I det her tilfælde fungerer markedet ikke.
Selv billige huse kan ikke sælges, og det vil sige, at det ikke er markedet, der sikrer den ordning.
Markedet er en forhindring for det, fordi kreditforeningerne på det private marked ikke vil låne ud.
Kan ordføreren ikke se det?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-16:
I USA havde man subprimelån og finansielle værktøjer, derivater og alle mulige underlige konstellationer, som efterfølgende – en del af dem – blev forbudt.
Man købte gæld og ompakkede gæld i en grad, så det til sidst blev uigennemskueligt; det er rigtigt.
Og så var der tale om mangel på regulering, fordi folk, der ikke havde råd til at købe et hus, fik lov til det alligevel.
Det var hele ideen med subprimelån.
Det, vi foreslår, er, at folk, der har en fin økonomi, kan få lov at låne.
Det baserer sig selvfølgelig på nogle markedsprincipper, hvor det, man har råd til at sidde for for to indkomster – hvis der er tale om konstellationen mor, far og to børn – er det, man får lov til at låne.
Det handler ikke om at give usikre lån eller lån til folk, der ikke har råd.
Det er ikke det, det handler om.
Hver fjerde nydansker har oplevet diskrimination i nattelivet, og Institut for Menneskerettigheder siger, at der simpelt hen er brug for nogle skrappere sanktioner.
Det, jeg hører, når jeg mødes med organisationer, der arbejder på det her område, er, at bødeniveauet er noget, som – undskyld mig – man bare griner af som restauratør.
Altså, så længe de økonomiske sanktioner ikke er hårdere, eller at man i princippet står til at kunne miste bevillingen, så er det bare noget, man lever med. Jeg synes, det her er et strukturelt problem, og den nuværende lovgivning er tydeligvis ikke nok, og ministeren tilhører jo et parti, der på alle mulige andre områder gerne vil være såkaldt tough on crime.
Her har vi altså ikke de rigtige værktøjer i værktøjskassen.
Jeg synes ikke, vi kan være det bekendt over for dem, det går ud over.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-16:
Der findes jo også uden for vores ressort i Erhvervsministeriet lov om forbud mod forskelsbehandling på grund af race m.v.
Vi har også, som jeg omtalte før, ligestillingsloven under Ligestillingsministeriet og lov om etnisk ligebehandling under udlændinge- og integrationsministeren.
Så vi har forskellige regelsæt.
Jeg mener, vi har det nødvendige lovgrundlag, og jeg mener ikke, der er brug for yderligere tiltag på det område.
Der foregår nogle ting, som er forkerte, men der må man gribe fat i dem og sørge for at dømme dem ud fra gældende lovsæt.
Trine Bramsen (S), 2017-05-16:
Med forslaget her pålægges regeringen inden udgangen af 2017 at tage de nødvendige initiativer, der kan forhindre diskrimination i nattelivet.
Det foreslås bl.a. at ændre restaurationsloven, så bevillingsnævnene skal lægge vægt på Ligebehandlingsnævnets afgørelser ved behandling af bevillingssager.
Det var ministeren også inde på.
Den anden del, som ministeren også nævnte, handler om at hæve kompensationsniveauet ved diskrimination.
Forslaget her er jo en opfølgning på en forhandling, vi havde sidste år om fuldstændig samme tema.
Her var der en række elementer i forslaget, som vi fra Socialdemokratiets side ikke kunne støtte, bl.a. fordi det fjernede den kommunale selvbestemmelse over bevillingerne.
Men med forslaget her er der faktisk rettet op på de knaster, som vi ikke kunne støtte for et år siden, og dermed står forslaget tilbage med fokus på diskriminationen og nogle redskaber, som kan være til fordel i kampen mod det, der finder sted i nattelivet.
Lad mig sige det meget klart, og det skal da være tjubangagtigt, så der ikke er nogen misforståelser omkring det: I Socialdemokratiet anser vi det som en grundpille i vores samfund, at alle mennesker behandles lige.
Når man afvises på et diskotek, må det derfor ikke være på grund af identitet, køn eller seksualitet.
Vi kan ikke regulere alting med lovgivning, og det skal vi heller ikke, men vi kan sikre nogle basisregler, der beskytter mod diskrimination, og vi kan gøre langt mere for at ændre den kultur, der ligger til grund for forskelsbehandlingen.
Og det er det, som dette beslutningsforslag gør, mener vi, både med de højere bøder og også med koblingen mellem Ligebehandlingsnævnet og bevillingerne.
Og med de ord skal jeg meddele, at vi kan støtte forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-16:
Jamen det vil jeg bare sige tusind tak for.
Jeg trykkede mig faktisk ind, fordi jeg troede, at jeg skulle spørge ind til nogle af de ting, vi også diskuterede sidste år, men jeg vil bare også lidt tjubangagtigt sige tusind tak.
Det er vigtigt for SF, at Socialdemokratiet også er med til at støtte op om det her område.
Det er vi rigtig glade for.
Tilde Bork (DF), 2017-05-16:
Her behandler vi en genfremsættelse af SF's beslutningsforslag om diskrimination i nattelivet.
Forslagsstillerne skriver selv i beslutningsforslaget, at der er tale om klokkeklare brud på gældende lov.
Det er vores indtryk i Dansk Folkeparti, at vi allerede har de nødvendige redskaber for at mindske diskrimination i nattelivet.
Om håndhævelsen af loven er tilstrækkelig, er vi parate til at se på i udvalget, og hvis ikke det er tilfældet, er det der, der skal gribes ind.
Branchen i København har indledt et samarbejde med Københavns Kommune for netop at sætte fokus på diskrimination i nattelivet.
Dette har udmøntet sig i en app, hvor borgerne kan registrere hændelser, der opfattes som diskrimination.
Derudover er der i samarbejdet fokus på vurdering og håndtering i dørene til natklubberne.
Dette samarbejde mellem borgere og branche og kommune tror vi i Dansk Folkeparti er den rigtige vej frem i dette tilfælde, og vi ser frem til resultaterne heraf, så man kan se på, om det er noget, der skal udbredes til langt flere kommuner.
Vi mener ikke, at et politisk indgreb vil være vejen frem her, og derfor kan jeg oplyse, at Dansk Folkeparti ikke støtter forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-16:
Kan DF's ordfører, når nu lovgivningen åbenbart er fin nok, give mig et eneste eksempel på, at nogle har fået frataget deres bevilling på baggrund af diskrimination eller en diskriminationsdom?
Tilde Bork (DF), 2017-05-16:
Nej, jeg kan ikke give et eksempel på det, og det er også derfor, vi er klar til at se på i udvalget, om loven nu også bliver brugt hensigtsmæssigt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-16:
Der er nemlig ikke nogen, der har fået taget deres bevilling på baggrund af diskrimination.
Og bevillingsnævnet i København har rent faktisk udtalt, at en diskriminationsdom i sig selv ikke er nok til at give afslag på eller inddrage en bevilling.
Hvad synes ordføreren om det?
Rune Lund (EL), 2017-05-16:
I Enhedslisten er vi enige i, at der skal gøres op med diskriminationen i nattelivet, og vi er også enige i, at der burde have været gjort meget mere, og at der bør gøres meget, meget mere for at bekæmpe den diskrimination, vi ser.
I årevis har vi jo hørt om og set, hvordan unge med anden etnisk baggrund er blevet afvist ved indgangene til diskoteker, og vi har også kunnet se, at problemerne bliver ved med at eksistere – de går ikke væk.
Og det er jo meget tydeligt, at vi derfor bliver nødt til at gøre noget.
Så derfor er vi fra Enhedslistens side helt enige i, at restaurationsloven bør ændres, så kendelser fra Ligebehandlingsnævnet kan få betydning for den fortsatte bevilling, sådan som SF skriver i forslaget her.
Vi er også enige i, at arbejdsgivere bør gøres ansvarlige for de ansattes handlinger, når der er tale om afvisninger ved døren.
Vi tror, at begge tiltag kan få f.eks. diskoteksejere til at tænke sig grundigt om, før de instruerer dørmænd i eller signalerer, at man kan diskriminere eller stiltiende acceptere racediskrimination.
Så vi er bestemt positive over for forslaget, ligesom vi også har været det, når det her forslag har været diskuteret tidligere, og hvis nogen skulle være i tvivl, kan jeg sige, at Enhedslisten kan støtte det her forslag.
Og jeg skulle hilse fra Alternativet og sige, at det kan Alternativet også.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-05-16:
Tak for det.
Forslagsstillerne ønsker at sikre, at der ikke sker en forskelsbehandling i nattelivet på grund af etnisk oprindelse.
Det synes jeg er en meget positiv intention, da det er vigtigt, at der ikke i Danmark foregår diskriminering på grund af race.
Jeg mener imidlertid, at vi har tilstrækkelig lovgivning på det her område, og at der ikke er behov for yderligere.
Liberal Alliance støtter derfor ikke beslutningsforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-16:
Det kan være, at ordførerens sådan lidt forsinkede indgang i Folketingssalen har gjort, at der lige blev skudt lidt fra hoften, for jeg synes, at der er nogle ting, der simpelt hen er faktuelt forkerte i det, ordføreren siger.
Vi har fremført det her synspunkt alle steder, hvor vi er, og hvor vi forhandler.
Det er heller ikke ugennemsigtigt eller ugennemskueligt eller uforudsigeligt.
Det her sikrer, at en dom i Ligebehandlingsnævnet faktisk får konsekvenser, som den ikke har i dag.
I København siger man direkte, at en diskriminationsdom ikke har nogen konsekvenser for, om du kan få taget bevillingen eller ej.
Jeg synes bare, at det er vildt, at vi har så udbredt et problem, at en fjerdedel af alle nydanskere oplever at blive diskrimineret.
Det er ikke godt for integrationen.
Jeg troede også, at man i et liberalt parti simpelt hen ikke ønsker at gøre forskel på folk.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-05-16:
Jeg takker formanden for formandens fleksibilitet.
Vi skal tale om SF's forslag om at indføre skærpede omstændigheder i forhold til at sikre antidiskrimination i nattelivet.
Det er jo et vigtigt emne.
Jeg kan også forstå, at det er et genbrugsforslag.
Jeg skal starte med at sige, at vi i Venstre undrer os over, at man ikke har fundet anledning til at fremføre sine synspunkter, da vi reviderede restaurationslovgivningen.
Det havde måske sparet os alle sammen for en debat.
Men debatten i sig selv er jo også god at have.
Men jeg skal så sige, at Venstre under ingen omstændigheder kan støtte beslutningsforslaget.
Vi mener nemlig overordnet, at forslaget er forkert, fordi de instrumenter, man ønsker at bringe i spil, vil være unyttige, og vi mener, at det vil være administrativt vanskeligt og samtidig umuligt at implementere.
Der er ingen tvivl om, at der er mennesker, ofte af en anden etnisk herkomst, der bliver behandlet forkert og bliver diskrimineret i vores natteliv.
Det er forkert, det er uacceptabelt, og det er vi nødt til at sætte fokus på.
Jeg ved bl.a., at HORESTA og nogle af de andre organisationer har stort fokus på det.
Hvis jeg skal sige noget om en radikal kollega – det falder mig sjældent ind, men lad mig gøre det alligevel fra talerstolen –
kan jeg da afsløre, at min kommunale kollega i København, Anna Mee Allerslev, har sat fokus på det på en måde, hvor man sådan set er gået forrest og har igangsat en oplysningskampagne.
Og jeg ved, at det er den slags, der også tiltaler Socialistisk Folkeparti.
Så alt i alt er det et spændende beslutningsforslag.
Vi kan ikke støtte værktøjerne, idet vi finder dem besværlige, unyttige og uigennemsigtige, men vi sætter pris på, at SF tager debatten.
Tak for ordet.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-16:
Årsagen til, at der så ikke var så meget spræl i mig – nu taler jeg på egne vegne – er, at jeg synes, lovgivningen fungerer godt, som den er, og jeg synes, det er et unødvendigt forslag, der er kommet fra SF's side.
Vi er enige om, at der er et problem i nattelivet, og at der foregår diskrimination, men derfor behøver man ikke opfinde nye regelsæt, når der er regelsæt, som fungerer.
Det er også ulovligt at slå folk ned på gaden, uanset om det er diskrimination eller ej, og der har vi jo så et regelsæt og et politi til at stoppe det – vi laver jo ikke yderligere lovgivning, fordi der foregår ulovligheder ude på gaden.
Tilde Bork (DF), 2017-05-16:
Jamen jeg er ret sikker på, at når man har en dom, kan man også godt få taget sin alkoholbevilling.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-16:
Jeg synes ikke, der var så meget kapow i ministerens tale, og så tænker jeg på, om det er, fordi den bare er blevet skrevet af en eller anden embedsmand, og det her punkt på dagsordenen skulle så også gennemgås, eller om det er, fordi ministeren mener, at der ikke er noget problem, og at det derfor er et underligt beslutningsforslag at fremsætte, eller om han mener, at der måske er nogle problemer, men at lovgivningen er til stede i forhold til at rette op på det.
Det kunne jeg ikke helt gennemskue ud fra ministerens tale, så vil ministeren lige gøre det helt klart for mig, om han mener, at der ingen problemer er, eller at der er problemer, men at de kan løses inden for den nuværende lovgivning?
Jeg synes altså, det er lidt morsomt.
For det, der fik det til at gå fuldstændig amok, var de nye finansielle værktøjer, der blev taget i brug – hvor man kunne gemme så meget gæld væk og der var noget forsinkelse, før markedet kunne se, hvor elendige nogle af de her lån var, og hvor stor gælden var.
Det, Danmark er blevet kritiseret for efterfølgende i rapporten om finanskrisen, er jo netop, at vi stod endnu dårligere rustet og krisen blev endnu dyrere og dybere i Danmark på grund af nogle politiske valg, man havde taget dengang.
Lad mig bare gentage: Det her handler om sunde lån til folk, der har en sund økonomi – om man er virksomhedsejer eller gerne vil købe et hus – men som ikke kan få lov til at tage lån, fordi de bor i et bestemt postnummer.
Så det er faktisk fuldstændig i tråd med resten af markedet; vi retter en markedsfejl.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-05-16:
Det er fuldstændig rigtigt, at krisen i USA ikke var et eksempel på markedsfejl.
Den har netop et eksempel på, at man lavede regulering, som f.eks. sagde, at folk skulle have ret til et lån.
Man konstaterede noget, man mente var markedsfejl, f.eks. at det var sværere for farvede at få lån, selv om de havde den samme økonomi som hvide, og så gik man ind og sagde, at der var nogle, der skulle have ret til et lån, også i visse områder.
Det brød sammen.
Det er ikke markedsfejl, det er politikfejl.
Og som sagt var det halvoffentlige realkreditinstitutter, som gik nedenom og hjem.
Så jeg synes, at hele præmissen for det, som fru Lisbeth Bech Poulsen siger, simpelt hen ikke hænger sammen med den virkelighed og det, vi har konstateret, i den virkelige verden.
Derfor synes jeg, det er meget underligt, at man ønsker et offentligt realkreditinstitut med de farer, det helt tydeligt indebærer.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-05-16:
Hvis man kigger på det beslutningsforslag, som fru Lisbeth Bech Poulsen har fremsat, står der, at man bl.a. foreslår en model, hvor det skal udvides med en underskudsdækning eller alternativt et rentetilskud til den enkelte ejendomsejer.
Hvis man får en større renteudgift, end man ville få ved andre realkreditinstitutter, vil man kunne få et ekstra rentetilskud for at udligne den forskel.
Det er en af de modeller, som SF foreslår.
Men med hensyn til det her med en underskudsdækning tænkte jeg bare på: Hvad nu hvis der er underskud i andre realkreditinstitutter?
Hvis vi kigger på regnskabet for 2014 i Nykredit, som jo er den største på markedet, ser vi, at de faktisk havde et underskud i 2014 på 186 mio. kr.
Vi ved jo ikke, hvad konjunkturerne er i 2018, 2019 eller 2020.
Vil SF så også gå ind for, at de, der kører med underskud, eksempelvis Nykredit, skal have en udvidet underskudsdækning?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-16:
Jeg synes, at det er noget af et spring at tale om, at realkreditinstitutterne har underskud.
Der bliver tjent penge som aldrig før og det i en grad, så milliarderne bliver overført til bankerne, som er deres moderselskaber, kan man sige.
Der bliver tjent styrtende med penge i realkreditinstitutterne.
Det beløb, som hr. Hans Kristian Skibby nævner, er jo en dråbe i havet i forhold til det samlede udlånsbeløb.
Men det tager man sig også mere end godt betalt for i form af de ekstremt kraftigt stigende bidragssatser.
Det er sådan, det marked foregår på, altså et marked, hvor der ikke i vores optik er sund konkurrence.
Der er ikke længere underskud.
Der er formidable overskud, så langt øjet rækker, og der er samtidig kun stigende bidragssatser.
Så vi synes på ingen måde, at der er et fungerende marked blandt de private realkreditinstitutter.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-05-16:
Hvis man kigger på Nykredits årsregnskab for 2015, kan man jo se, at det, de tjente penge på, var, at der var ekstremt mange lånomlægninger og dermed mange ekstraordinære indtægter som gebyrer på, at folk konverterede deres lån.
Det andet, de tjente rigtig gode penge på, var alternative investeringer, altså investeringer, fordi man havde penge, som man kunne lægge på kistebunden, men som man valgte at investere i andre ting, som ikke decideret havde med realkredit at gøre.
Det var der, man tjente rigtig mange af de her penge.
Men det ændrer jo ikke ved, og det må ordføreren forholde sig til, at hvis man kigger på regnskabsåret 2014, ser man, at Nykredit altså kom ud med et underskud på 186 mio. kr.
Så spørger jeg bare ordføreren: Når det nu foreslås her i dag, at man skal kunne give en underskudsdækning i det her eventuelt statsligt ejede selskab,
hvad så med underskudsdækning i de andre realkreditvirksomheder?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-16:
Jeg forstår simpelt hen ikke helt den her debat.
Er det en debat om, at vi skal have ondt af realkreditinstitutterne, som i de her år tjener milliarder af kroner, og som flytter en ret stor del af deres overskud over til Danske Bank og de andre store banker, som ejer dem?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Det er jo en model, man også kan bruge her.
Forskellen vil bare være, at den her model vil være offentlig, og derfor vil der ikke være milliarder af kroner, der skal udbetales til bankerne og dermed videre ud til aktionærerne.
Det vil selvfølgelig være forskellen.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-16:
Forslagsstillerne har foreslået to konkrete ting: At restaurationsloven ændres, så bevillingsmyndigheden skal lægge vægt på Ligebehandlingsnævnets afgørelser ved behandling af ansøgninger om bevilling, og at kompensationsniveauet ved diskrimination i nattelivet hæves betragteligt.
I Danmark er der allerede lovgivet om diskrimination, og derfor mener vi i regeringen, at de gældende regler og klagemuligheder er tilstrækkelige.
Lovgivning om diskrimination i forhold til denne problemstilling findes i lov om forbud mod forskelsbehandling på grund af race m.v., som hører under Justitsministeriet, og i lov om etnisk ligebehandling, og begge disse love indeholder et forbud mod at diskriminere på grund af race, etnisk oprindelse, tro m.v.
Efter begge love kan man klage, hvis man oplever diskrimination.
Derudover indeholder ligestillingsloven et forbud for erhvervsdrivende mod at forskelsbehandle på grund af køn, og den foreslåede ændring vil kunne opleves som meget indgribende for restauratørerne og vil potentielt kunne medføre økonomiske konsekvenser for bevillingshaverne.
Endelig er det i dag allerede muligt at nægte en restauratør en alkoholbevilling samt at få fornyet en alkoholbevilling på grund af en dom for diskrimination.
En udstedt alkoholbevilling kan også under visse omstændigheder frakendes af en domstol.
Både domstolene og Ligebehandlingsnævnet behandler sager om diskrimination.
Når det kommer til kompensationsniveauet, er UIM ressortansvarlig for lov om etnisk ligebehandling, og det er Ligebehandlingsnævnet, der udmåler og tilkender godtgørelse til ofre for ulovlig forskelsbehandling.
Derfor vil jeg afholde mig fra at kommentere på denne del af forslaget.
Regeringen mener, at dialog med restaurationsbranchen er vejen frem, og kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-16:
Det kunne måske hjælpe, hvis hr. Torsten Schack Pedersen rent faktisk havde læst vores beslutningsforslag.
Der står jo til allersidst i bemærkningerne: »Hvis merrisikoen ved udlån i yderområderne er lille eller nul, vil merrenten også blive lille eller nul.«
Det betyder jo, at man vil få den samme rente som alle mulige andre steder, hvis der ikke er nogen risiko.
Vores fokus er jo netop på sunde projekter, om det er virksomheder eller boligejere.
Så synes jeg også, at hr. Torsten Schack Pedersen skal lægge mærke til den statistik, som også er i beslutningsforslaget, hvis ordføreren vil kigge på det, nemlig at tre ud af fire erhvervschefer i land- og yderkommuner inden for de sidste 2 år har fået kendskab til perspektivrige iværksætterprojekter i kommunen, som har fået afslag på lån til at starte virksomhed.
Det er altså tre ud af fire erhvervschefer i land- og yderkommuner.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-05-16:
Det er ikke et spørgsmål om, at jeg ikke anerkender, at der er udfordringer, men et spørgsmål om, hvilken medicin der virker bedst.
Det, der er SF's budskab, er, at man skal have ret til et lån – man skal have ret til et lån.
Jeg tror, at SF skal kigge lidt nærmere på, hvordan det gik med belåning for både pengeinstitutter og realkreditinstitutter under den finansielle sektor, for der er vist nogle forhold, som jeg ikke er helt sikker på at SF helt har styr på.
Jeg undrer mig bare over, at det er SF's politik, at vi skal have et statsligt drevet, statsligt støttet realkreditinstitut, som i øvrigt – det har SF bekræftet under debatten – skal opkræve lån til en højere pris end dem, der kan optage et lån på de velkendte realkreditinstitutter, altså at den solidaritet, der er i vores realkreditsystem så ikke længere skal gælde for folk, der bor i vores landdistrikter, de skal som udgangspunkt have en højere rente.
Det synes jeg ikke er hjælpsomt over for udviklingen i vores landdistrikter.