Rasmus Jarlov (KF), 2023-10-10:
Vi har ikke været tilhængere af, at Danmark gik med i det her ønske om at få fælles minimumsstandarder for selskabsskat.
Vi synes faktisk, det er sundt, at der er en international skattekonkurrence.
Det er en af de få ting, der faktisk sørger for, at staterne ikke bare hæver skatterne.
Der er ret få kræfter, der trækker i retning af lavere skat; der er ret stærke kræfter, der hele tiden trækker i retning af højere skat.
Derfor har jeg faktisk set det som noget positivt, at der er nogle lande, som forsøger at holde skatten nede.
Jeg morede mig lidt over debatten her lige før, hvor man diskuterede, om irerne mon var fuldstændig idioter, og svaret på det må jo nok være nej, eftersom de faktisk er lykkedes med at blive verdens rigeste land.
Altså, verdens rigeste land målt i bnp pr. indbygger – et land, som ikke har kæmpestore olieforekomster eller anden naturlig måde at blive rigt på – er faktisk lykkedes med at blive den mest succesfulde økonomi i hele verden, på grund af at de har tiltrukket en masse store internationale selskaber og er blevet stenhamrende rige på det.
Det kunne vi lære noget af i Danmark.
I stedet forsøger vi at holde andre nede; i stedet for selv at skabe et konkurrencedygtigt miljø for virksomheder forsøger vi at forhindre andre i at gøre det.
Det synes jeg faktisk er en rigtig ærgerlig vej.
Når alt det så er sagt, har vi hos Konservative den holdning, at når der bliver lavet et EU-direktiv, som vi så er nødt til at respektere, plejer vi altid at stemme for, fordi vi anerkender, at vi skal overholde lovgivningen i EU.
Vi har tilsluttet os EU under den forudsætning, at når der bliver lavet et direktiv, skal vi implementere det.
Så kan det ikke nytte noget, vi så stemmer imod.
Men der er et spørgsmål om, hvordan man implementerer EU-direktiverne, som altid er relevant.
Her er der tale om en implementering, som vi ikke synes er god.
Der er tale om en meget bureaukratisk implementering.
Det fremgår af lovforslaget og høringssvarene, at der vil være bureaukrati for over 400 mio. kr. om året ved at implementere på den måde, som den danske regering foreslår, fordi det kommer til at betyde, at en række selskaber skal føre nogle separate regnskaber for, hvor meget af deres aktivitet som finder sted i Danmark, hvilket er meget, meget omfattende og meget, meget besværligt.
Så vi beder om, at man går tilbage og forsøger at finde en bedre måde at implementere det på, som er mindre bureaukratisk, og måske lige afventer, hvordan udviklingen går i de andre lande rundtomkring i EU, fordi det ikke er på plads endnu, præcis hvordan andre lande kommer til at implementere det her direktiv.
Og det er der jo så en risiko ved, fordi det kan betyde, at vi kommer til at gøre det forskelligt, hvilket igen for store internationale koncerner vil være ganske besværligt, hvis vi skal have forskellige regelsæt og de skal administrere deres datterselskaber forskellige steder i verden og har forskellige måder at opgøre aktiviteter på.
Vi skal bare lige huske på en ting her, og det er, at der faktisk også er nogle danske store internationale koncerner, f.eks. Europas mest værdifulde selskab, Novo Nordisk, som jo faktisk er dansk, og som har datterselskaber i bl.a. USA, hvor der bliver tjent styrtende med penge.
Når vi kræver regler om, at internationale koncerner skal betale skat i Danmark, kommer det selvfølgelig også til at betyde, at danske internationale koncerner skal betale skat i udlandet.
Vi har flere store internationale koncerner pr. indbygger, så at sige, end de fleste andre lande.