runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-03-11:
Jeg tror, det vil række for vidt at gå ind i en analyse af det forløb, der var, men jeg har det ikke på den måde, at jeg helst ville have lavet en smal aftale.
Det synes jeg heller ikke at det er.
Det er jo en aftale, der rækker over midten.
Men det er måske for meget at gå ind i det, og jeg tror heller ikke, det tjener noget formål.
Jeg vil bare sige, at den garanti, som Venstre afkrævede mig i december, er enormt svær at overholde, når det er på den måde, som Venstre stillede det op på, nemlig at man ville have 11.000 forskellige beregninger på, hvor meget andelsbolighaverne taber og ikke taber, bl.a. i Læsø Kommune, hvor der slet ingen andelsboliger er.
Det er enormt svært at leve op til.
Jeg kan ikke garantere, at der ikke er en eneste andelsbolighaver, som ikke vil miste en krone.
Det var den garanti, jeg blev bedt om at give.
Heidi Bank (V), 2020-03-11:
Jeg ved næsten ikke, hvad jeg skal kalde det, når ministeren står og siger, at han har kæmpet for at beskytte andelsbolighaverne.
Hvis der er en ting, som Venstre har meldt helt klart ud, og det gjorde vi meget tidligt, er det, at vi ikke ønskede, at det her skulle koste noget for andelsbolighaverne.
Vi var villige til at se på det hele, men for os var det et krav, at det her ikke måtte koste for andelsbolighaverne.
Jeg synes, det er tykt, at det bliver sagt.
Det skal ses, i forhold til at vi stod i en situation, hvor ministeren hældte partierne ud af forhandlingslokalet, på trods af at vi havde siddet aftenen forinden, hvor der blev lavet en aftale om, at vi skulle se videre på det, at vi skulle videre med forhandlingerne, når der var blevet besvaret nogle flere spørgsmål.
Ministeren ønskede en smal aftale, og det var det, ministeren fik.
Nu har jeg faktisk overskredet min taletid, men jeg kunne godt tænke mig, at ministeren svarede på: Hvordan er det så, ministeren har beskyttet dem?
Og hvor er de her grænser for, hvad andelsbolighaverne må tabe i værdi?
For ministeren har været ude at sige både det ene og det andet i medierne, altså at det på den ene side ikke må koste noget, men på den anden side kan vi ikke få en garanti for, hvor lidt det må koste.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-03-11:
Jeg er godt nok i tvivl om, hvad spørgsmålet præcis var, men Finanstilsynet regulerer selvfølgelig finansvirksomheder og branchen i det hele taget.
Nu har jeg læst noget af deres konklusion op, så jeg skal spare spørgeren for en del af det, men der står her som opfølgning på, at man ikke mener, at karensperioden har effekt, at det også vil være Finanstilsynets fortolkning af muligheden i forhold til værdiansættelsesbekendtgørelsen.
Altså, når man skal lave den bekendtgørelse, som bankerne kan værdisætte en tidligere andelsboligforening ud fra og dermed belåningsmulighederne, så vil man tage udgangspunkt i, at karensperioden ikke har en betydning.
Så det er dem, som laver den bekendtgørelse, og dermed er det jo også dem, som udstikker retningslinjerne.
Kim Valentin (V), 2020-03-11:
Jeg synes sådan set ikke, at jeg fik svar på mit spørgsmål, men jeg har også et andet spørgsmål, og så må jeg jo se, om jeg får svar på det spørgsmål.
Finanstilsynet regulerer jo branchen, og de værdier, som man går ud med fra branchens side, må man jo gå ud fra er nogle, som overholder de regler.
Kan jeg få ministeren til at bekræfte, at det også er det, ministeren tænker om lige præcis det her?
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-03-11:
Først må jeg sige til det med, at jeg ikke skulle have nogen, jeg tror formuleringen var mindste form for indlevelse i, hvad det vil sige at købe eller sælge en andelsbolig, at det har jeg jo i funktionen af, at jeg selv bor i en andelsbolig og på et eller andet tidspunkt skal sælge den.
Så jeg vil gerne have mig frabedt at blive belært om, hvordan det føles.
Det synes jeg er en lidt mærkelig tilgang til det.
Så vil jeg sige, at selvfølgelig holder jeg da øje med, hvad der sker på markedet, især for andelsboliger.
Selvfølgelig er det noget, jeg følger.
Jeg er jo ikke interesseret i, at der skal være værditab for andelsboliger.
Så det er da noget, jeg følger meget tæt, ingen tvivl om det.
Karensperioden var eksempelvis netop strikket sammen og lavet på en måde, hvor man lavede et indgreb, som ramte kortsigtede spekulanter, men som samtidig ikke ramte andelsboliger.
Kim Valentin (V), 2020-03-11:
Nå, men det må jeg jo bare tage til efterretning.
Det næste spørgsmål, jeg gerne vil stille, er: Kan ministeren oplyse, hvad ministeren tænkte, da han hørte, at markedet var bekymret over, at de her regler var på vej, og er ministeren enig i, at den bekymring, der er i markedet fra branchen, realkredit, banker, pensionskasser, reelt er til stede?
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-03-11:
Som politiker er jeg altid opmærksom på, hvordan de initiativer, vi sætter i værk, fungerer i praksis.
Jeg kan imidlertid ikke som minister gå nærmere ind i konkrete sager og dermed heller ikke kommentere de konkrete omstændigheder i den i artiklen omtalte sag.
Når det er sagt, hæfter jeg mig ved, at der i artiklen fra den 10. februar henvises til bankernes udmeldinger om værdifald umiddelbart efter indgåelsen af boligaftalen af 30. januar.
Som jeg nævnte ved besvarelse af spørgsmål 779, skal karensperioden på 5 år ikke gælde ved omdannelse af andelsboligforening til udlejningsejendom.
Med det udkast til lovforslag vedrørende karensperioden, som er sendt i høring den 21. februar, er det præciseret, at undtagelse fra karensperioden alene gælder ved omdannelse fra andelsboligforening og ved alle senere salg.
Derimod vil det grønne energikrav kunne ramme andelsboligerne i mindre grad.
Men det imødegås ved at give mulighed for at fastholde valuarvurderingerne nominelt.
Det kan ikke afvises, at disse forhold vil blive indregnet i den pris, en køber vil betale for andelsboligen.
Det kan heller ikke afvises, at nogle potentielle købere vil få sværere ved at låne til en andelsbolig, men det vurderes, at virkningen på andelsboligernes salgbarhed og handelspris vil være begrænset.
Signe Munk (SF), 2020-03-11:
Jeg deler ministerens analyse af, at det jo faktisk er ret komplekst.
Der kommer vand fra oven, fra siden og forneden, og vi har en lovgivning, der i dag ikke er gearet til at håndtere det.
Men i SF er vi også ret optaget af, at vi kommer i gang, og vi venter på, at kaffen bliver hældt op ovre hos ministeren for at diskutere en samlet klimatilpasningsplan.
Jeg noterede mig, at ministeren var ude i sidste uge at sige, at ministeren ønskede nogle input fra kommunerne.
Derfor vil jeg egentlig gerne høre, hvor lang tid ministeren regner med der vil gå.
Hvis f.eks. KL kommer med flere anbefalinger i næste uge, bliver der så indkaldt til forhandlinger, eller hvor er vi henne?
Det er simpelt hen, fordi vi i SF er ret optaget af, at vi kommer i gang med det her faktisk ret komplekse arbejde.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-03-11:
Spørgsmålet lyder: Gør det indtryk på ministeren, når ministeren hører om lejere i en ejendom i hovedstadsområdet, som har et ønske om at benytte tilbudspligten i lejeloven til at stifte en andelsboligforening for at undgå at blive solgt til en kapitalforvalter, men som har fået afslag fra banken bl.a. med henvisning til, »at der naturligvis pt. er en vis utryghed og usikkerhed generelt omkring værdiansættelse af udlejningsejendomme forårsaget af den politiske aftale«?
Heidi Bank (V), 2020-03-11:
Jeg synes, at det svar, ministeren kommer med, er meget interessant, for ministeriet har jo selv været ude at sige, at de beregninger, der ligger til grund for det her, er meget volatile.
Det er den ene ting af det.
Den anden ting er jo, er der hele tiden bliver henvist til nogle svar fra Finanstilsynet, og jeg har jo flere gange spurgt ind til, og jeg har rykket for svar fra ministeriet om, hvad det er, der ligger til grund for den besvarelse.
Altså, hvad er det præcis, ministeren spurgte Finanstilsynet om, da man fik de her svar?
Det svar har jeg ikke kunnet få fra ministeren.
Er det noget, ministeren kan garantere bliver fremsendt til os, altså hvad det er for et spørgsmål, man har stillet til Finanstilsynet?
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-03-11:
Det, jeg siger, er, at de bankøkonomer, der har været ude at forudse nogle meget store tab – jeg tror, at Jyske Banks økonom sagde 15-16 pct., og at Nordeas bankøkonom sagde 10-20 pct. – har bygget på en forkert forudsætning, netop den forudsætning, at når man overgik fra andelsboligforening til udlejningsejendom, var det kun ved det første salg, man var undtaget fra karensperioden, mens det, som har ligget til grund for hele den her forhandling og den aftale, der er lavet, er, at man også ved de efterfølgende salg vil være undtaget fra karensperioden.
Karsten Lauritzen (V), 2020-03-11:
Tak for det svar, minister.
Skal man forstå det sådan, at de boligejere og andelsboligejere, der frygter for, at det her kan komme til at koste dem noget på deres andelsboligværdi og på andelskronen, fuldstændig har misforstået det – og at de banker, der har været ude at sige det, fuldstændig har misforstået det?
Man har bare lavet et forkert regnestykke, der hviler på nogle forkerte forudsætninger.
Er det det, ministeren siger?
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-03-11:
Jeg skal rette den misforståelse, hvis spørgeren mener, at der er boligejere, som vil blive ramt af det her indgreb.
Det er jeg ikke bekendt med.
Det eneste, vi har diskuteret undervejs, er andelsboligsektoren og den påvirkning, der selvfølgelig er igennem udlejning.
Der må jeg sige, at der selvfølgelig er nogle, også banker, som har en interesse i at påvirke den her proces, og det er jo en del af den diskussion, der er.
Nogle banker mente – på nogle forudsætninger, som senere viste sig at være forkerte – at der ville være et relativt stort tab, mens andre banker mente, at man ville fortsætte som hidtil.
Jacob Jensen (V), 2020-03-11:
Jeg vil gerne kvittere for ministerens indledning.
Jeg tror, at vi er nogenlunde i samme spor, i forhold til at det netop er et meget, meget mangfoldigt arsenal af redskaber, som vi skal have fundet frem, kan man sige, og det skal netop også lokalt tilpasses naturen og de udfordringer, som jo også er forskellige i alle mulige dele af landet.
Men samlet set
er det jo en udfordring at få vandet derhen, hvor vandet gerne skulle være.
Man kan sige, at nu har vi før jul lavet en aftale, som ministeren jo også nævner i sin indledning, omkring kystbeskyttelse, altså omkring de her muligheder, som giver kommunerne lidt lettere adgang til at lave kystbeskyttelse, men det er jo for at sikre, at vandet ikke kommer ind i landet.
Men det, som vi først og fremmest taler om her – som jeg ser det – er, at vi også sikrer den anden dimension, nemlig at vandet så kommer ud igen, når vi kan se, at der er de her stadigt stigende nedbørsmængder, og ikke mindst i stadigt stigende koncentration.
For det er jo nok også det, der er udfordringen, altså at koncentrationen er så stor, at det ikke kan dimensioneres i de her åløb og grøfter og i det hele taget i de kloakker og andet, som vi har.
Så i forhold til alle de her forskellige redskaber er mit spørgsmål: Vil ministeren ikke være enig med mig i, at en del af resultatet opnås ved, at vi også dimensionerer kapaciteten i afvandingen, altså at vi simpelt hen øger kapaciteten i afvandingen med de forskellige virkemidler, der skal til, for at det kan ske?
Lea Wermelin (S), 2020-03-11:
Jeg er enig i, at det her vil kræve en bred vifte af indsatser.
Det var egentlig også derfor, jeg valgte at gå til det sådan, som jeg gjorde, for hvis man tror, at det bare er et enkelt greb, man skal tage for at kunne sikre og ruste Danmark til fremtiden i forhold til klimaforandringerne, så tror jeg man tager fejl.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi også bredt siger, at der altså er behov for, at vi kigger på rigtig mange områder, hvis vi skal løse det her.
Derfor vil jeg sige til det spørgsmål, som ordføreren stiller i forhold til afvandingskapacitet: Jeg tror også, det handler meget om, at det er klart, når vi har det land, vi har i dag, hvor der er flere byer og de er tættere – også tættere på den afvanding, der nu er – og der er marker op til vores vandløb og andet, så bliver vi også nødt til at kigge på, om der er nogle steder, hvor vi eksempelvis skal tage noget jord ud.
Det er jo bl.a. det, man kan med jordfordeling; så kan vi parkere vandet, indtil der er plads til afvandingen.
Jeg var selv i Odense og se Odense Å, hvor man netop har den type arealer, og det betyder jo, at de ikke har haft vand i husene eller oversvømmede marker.
Og jeg tror, det er det, vi også skal kigge på.
René Christensen (DF), 2020-03-11:
Tak for det.
Og tak for ministerens besvarelse af spørgsmålet.
Jeg synes dog, der mangler en ting, for ministeren siger – og det er Dansk Folkeparti også fuldstændig enig i – at der er flere aktører her, og at det her skal løftes i fællesskab, men det er jo sådan, at den største aktør er myndighedsindehaveren, og det er jo kommunerne.
Det er kommunerne, der har forpligtelsen, i forhold til at der også skal ske en afvanding.
Det er jo faktisk sådan, at da man i sin tid nedlagde amterne, overflyttede man bemyndigelsen til kommunerne, og pengene fulgte også med, og derfor kan det undre, at man nu kan se borgmestre rundtomkring, som siger, at de kaster håndklædet i ringen, og at der er nogle andre, der skal tage sig af det.
Det her er en opgave, som ligger ude i kommunerne, og kommunerne bliver også nødt til at påtage sig det ansvar, de har.
Kommunerne er jo ikke tvivl om, at de har ansvaret for opgaven med kloakering, men her taler vi så ikke om det sorte vand, men om overfladevand, som skal håndteres, og det er også en kommunal opgave.
Derfor vil jeg egentlig gerne spørge ministeren, om ministeren ikke er enig i, at der også er et behov for at sige til kommunerne, at det godt kan være, at det her er en stor opgave, at det kan godt være, at vi skal være flere om det, men at hovedaktøren altså er kommunerne, og hvis kommunerne eller for den sags skyld også KL begynder at kaste håndklædet i ringen, så er det jo en opgave, de ikke vil have mere, og så er der andre, der skal udføre den.
Lea Wermelin (S), 2020-03-11:
Jeg tror ikke, jeg har hørt helt præcis det samme som ordføreren, altså at KL har kastet håndklædet i ringen.
For det er klart, at med de klimaforandringer, vi står over for, som jo ikke bare er noget, som andre lande skal tage sig af, men som vi jo også her i Danmark tydeligt kan mærke, så synes jeg sådan set også det er fair, at man diskuterer, om man har de rigtige redskaber.
Så jeg synes sådan set, at det giver rigtig god mening at have den dialog med kommunerne og med KL, og spørge: Hvor er det, barrieren er?
For jeg tror, der er ting, vi kan gøre klogere.
Henrik Dahl (LA), 2020-03-11:
Tak for talen.
Jeg har to delspørgsmål, kan man sige.
Det ene er om samspillet mellem vandløb og byer.
Nu bor jeg selv i Ribe, så selvfølgelig er jeg meget optaget af det.
Men Holstebro blev også nævnt.
Der er altså et samspil mellem vandløb og større byer, som er problematisk.
Det andet er det her med helhedsplanlægningen.
Det er jo sådan, at 80 pct. af alt det vand, der falder over det sydlige Jylland, løber mod vest.
Det løber ud i nogle systemer, hvor der er sluser, som ikke kan komme op, når der er vestenvind, og det er jo den fremherskende vindretning i Danmark.
Det kan kommunerne jo ikke løfte.
Det kræver en eller anden for helhedsplanlægning, for det er jo vand, der falder lige vest for Kolding, som løber ud i Vadehavet, og det løber igennem mange kommuner undervejs.
Så hvad er ministerens tanker om behovet for helhedsplanlægning ved de her meget, meget store vandsystemer?
Lea Wermelin (S), 2020-03-11:
Først i forhold til vandløb og byer: Det er rigtigt, jeg har også selv talt med Holstebros borgmester om de udfordringer, de har, hvor man jo også arbejder meget aktivt på et stort projekt om klimatilpasning.
Det skal vi selvfølgelig lytte til.
Derfor synes jeg også, det er vigtigt, at vi nu har en inddragende proces i forhold til den plan for klimatilpasning, som vi skal have lavet.
Spørgsmålet er jo, hvordan det skal koordineres.
Jeg synes, at det møde, jeg selv havde, med Gudenåborgmestrene faktisk var et rigtig godt møde, hvor der også mellem borgmestrene er enighed om, at det er klart, at det giver langt bedre mening, hvis de kan lave en samlet plan for hele vandløbssystemet, sådan at man ved, hvad det er, man gør i den ene kommune i forhold til, hvad man gør i den næste kommune.
Det, man gør i den ene kommune, kan jo også gavne den anden, og hvem skal så betale?
Der er rigtig mange spørgsmål i det her, og det udstiller jo også bare, at der er behov for et grundigt arbejde.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-03-11:
Jamen jeg har ikke personligt stillet noget spørgsmål til Finanstilsynet, men der er et svar på vej til spørgeren omkring processen.
Jeg vil sige det sådan, at der ikke er nogen, der bliver spurgt, om der er nogle bagvedliggende notater.
Det er nogle klokkeklare vurderinger af, hvordan man opfatter karensperioden specifikt.
DCF, discounted cash flow, er den metode, man bruger til at lave valuarvurderinger med, og det er den metode, vi har brugt til at udregne det med.
Så til det der med at påstå og insinuere, at det er en tilfældig metode, vi har brugt, og som vi har skrevet på bagsiden af et stykke papir, vil jeg gerne sige, at det altså ikke er sådan, det er foregået.
Det er den officielle beregningsmetode, vi har brugt.
Karsten Lauritzen (V), 2020-03-11:
Jeg vil godt takke ministeren for besvarelsen, men jeg er ikke blevet klogere.
Og det, ministeren siger, er jo: Vi har regnet.
Og hvilken garanti har man for, at den der løse beregning, man har lavet i ministeriet, viser sig at være anderledes i virkeligheden.
Og vi ser fald på 10, 15, 20, 30 pct. på andelsboligmarkedet.
Og så kan andelsboligejerne jo ikke bruge det, at ministeren vil snakke med dem, der har stemt for lovforslaget, til noget.
Så har man jo tabt pengene.
Kan ministeren ikke forstå det?
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-03-11:
Det, som spørgeren kalder en lang række, er to, hvoraf den ene efterfølgende også har sagt, at hun er klar over, at de forudsætninger, der ligger til grund for hendes udregninger, er nogle andre end det, der står i lovforslaget.
Så altså, det vil igen også klæde spørgeren at møde op forberedt her, hvis man vil diskutere den her sag.
Og jeg må bare sige: Det, der er præmissen, er jo – som jeg også sagde tidligere – spørgsmålet om, hvor mange gange man er fritaget for karensperioden, efter man er ophørt med at være andelsboligforening.
Og det står jo klart i det, der er sendt i høring: Det gør man sådan set så mange gange, man vil, ikke kun den første gang.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-03-11:
Men det er bare utroligt, at ministeren står og siger, at vi skal læse papirer, når ministeren ikke er i stand til at overbevise en lang række bankøkonomer, som har udtalt sig om den her sag.
Hvis det var så ligetil, så burde alle dem, der har været ude at udtale sig om det her og sagt, at det kan have store, store konsekvenser, have gået bodsgang og sagt: Vi har desværre misforstået det fuldstændig.
Altså, hvorfor er det, at ministeren ikke kan se, at der skabes en bekymring?
Hvad er det, de her bankøkonomer, som der er refereret til, har taget fuldstændig fejl i?
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-03-11:
Jamen jeg kan også sige til den nye spørger, at jeg vil opfordre til at læse op på de papirer, som har været sendt over bordet i forbindelse med de her forhandlinger.
Venstre har adgang til dem alle sammen; de ligger frit.
Jeg tror endda, spørgerens egen hustru var med til forhandlingerne og har fået de papirer.
Der står jo, hvad vores vurderinger er ud fra DCF-metoden, altså hvad vi vurderer vil være tab i belåningsmuligheder.
Men samtidig er det jo også en præmis for det, at man har mulighed for at fastholde sin andelsvurdering.
Det, som vi var uenige om, var karensperioden.
Det har vi Finanstilsynets ord for ikke påvirker værdisætningen.
Så jeg tager det aldeles alvorligt.
Men jeg synes også, at når man kommer herned i Folketingssalen og vil stille spørgsmål til teknikken i det her, må man have læst de papirer, der ligger til grund for det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-03-11:
Men man bliver, når man har fulgt debatten relativt tæt, jo lidt bekymret, for når ministeren bliver afkrævet svar, er det noget henholdende.
Der blev henvist til en artikel i Berlingske, hvor et 35-procentstab ikke var til at leve med, og der må jeg bare sige, at det jo ikke vidner om en stor forståelse for, hvad det her betyder.
For med den udtalelse og også med det, ministeren siger her i dag, er der jo ikke en sikkerhed, en tryghed, hos andelsboligejerne for, at boligministeren mener det her alvorligt.
Altså, det ville sådan set være ret nemt at sige: Prøv at høre, der er intet i det her, som skal skabe nogen usikkerhed.
Men det vil ministeren ikke gøre, og det er bare lidt ærgerligt, at ministeren ikke kan fjerne den usikkerhed, for man sidder tilbage og siger: Okay, 35 pct. er for meget, men er det så 20 pct., eller er det 15 pct., som ministeren mener at en andelsboligejer godt må tabe på den her aftale?
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-03-11:
Nej, jeg har ikke givet nogen garanti for, at ikke én andelsboligejer vil tabe 1 kr. Vi har diskuteret det her sagligt hen over 3 måneder.
Der er fremsendt, mener jeg, 114 skriftlige svar.
Et af de spørgsmål, spørgerens parti stillede, krævede 11.000 forskellige udregninger, bl.a. af andelsboligsektoren på Læsø, hvor der ikke er en eneste andelsbolig.
Så det er grundigt afdækket, hvad det er for nogle konsekvenser, der ligger.
Og jeg må bare sige, at det jo ikke hjælper noget at føre kampagne på det her i stedet for at erkende det, som også Venstrefolk godt ved, nemlig at man jo også selv var klar til at indføre de her grønne energikrav, som er det, der betyder noget for andelsboligerne.
Det synes jeg egentlig ville klæde Venstre at erkende i stedet for at polemisere over det.
Karsten Lauritzen (V), 2020-03-11:
Der bliver ministeren og regeringen jo afsløret, for hernede i salen svarer man, at folk ikke skal være bekymrede som andelsboligejere, men når man så bliver presset lidt og skal love noget – ikke bare tro noget, men love noget og vide noget – tør regeringen ikke love noget til andelsboligejerne.
Jeg bliver nødt til at sige igen i en kraftig opfordring til regeringen og til boligministeren: Hjælp alle de tusindvis af andelsboligejere derude, der er bekymrede for det her indgreb, og hvad det betyder for dem, og giv dem den garanti, når det nu er det, ministeren indirekte siger i sin besvarelse.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-03-11:
Jamen jeg skal undskylde over for spørgeren, at spørgeren ikke har været med i den her proces tidligere.
Vi har diskuteret en lang række forskellige udregninger af, hvad de grønne energikrav vil betyde for andelsboligerne, og hvad karensperioden vil betyde for andelsboligerne.
Spørgerens ordfører vil jo kunne redegøre for det, for de er fremsendt til Venstre, ligesom alle de andre dokumenter, og deri ligger jo de forskellige vurderinger og også en vurdering fra min side af det grønne energikrav.
Alt efter hvad for en energiklasse ejendommene har, vil det koste 3-8 pct. på den belåningsmulighed, man har, i og med at man vil kunne fastfryse sin andelsvurdering.
De tal har været på bordet undervejs i den her proces; de ligger jo frit fremme og er tilgængelige, og dem kan man tage udgangspunkt i.
Men det med at udstede en garanti for, at ikke en eneste andelsboligejer vil tabe en eneste krone, som Venstre også har bedt mig om tidligere, kommer jeg ikke til, for der kan være risiko for, at der vil være en andelsboligejer, som vil tabe 1 kr. eller mere.