Mattias Tesfaye (S), 2020-12-01:
Det pres, der er på Grækenlands ydre grænser og dermed også vores grænser, blev meget tydeligt, da Morialejren på Lesbos brændte ned og efterlod nogle tusinde irregulære migranter og asylansøgere uden tag over hovedet.
Der opstod på det tidspunkt en akut situation, der krævede, at vi stod sammen med grækerne og gav dem en hånd til at afhjælpe det problem, de står med.
Derfor reagerede vi også, som udviklingsministeren netop har redegjort for.
For vi er i regeringen meget bevidste om de udfordringer, de græske myndigheder står med.
Flere af de græske øer udgør EU's ydre grænse og dermed også Danmarks ydre grænse og skal huse de mennesker, der indrejser irregulært til Europa fra Tyrkiet, og den udfordring blev større, efter at Morialejren brændte ned.
De græske myndigheder har efterfølgende oplyst, at seks personer er blevet anholdt efter udbruddet af branden.
Som et svar på spørgsmålet om, hvorvidt regeringen vil fastholde beslutningen om, at Danmark ikke skal modtage uledsagede mindreårige eller andre beboere fra Morialejren, er svaret: Ja, det vil vi fastholde.
Det er vigtigt for mig at understrege, at den væsentligste faktor i det spørgsmål er, at vi ved at deltage i en omfordeling ville være med til at skabe et yderligere incitament for endnu flere migranter til at søge mod Den Europæiske Union.
Vi ved alle sammen, at de mennesker sætter livet på spil, når de sætter sig i gummibådene på vej mod EU.
Samtidig er der tale om en ulovlig industri, som en mafia af menneskesmuglere tjener ret omfattende formuer på, og det skal vi på ingen måde understøtte.
Vi skal i Danmark ikke være med til at skabe grundlag for, at flere migranter har et incitament til at sætte kursen mod Europa, og det mener jeg at vi vil være med til, hvis vi siger ja til omfordeling fra Lesbos.
Når det så er sagt, anerkender jeg og regeringen fuldstændig spørgernes bekymring for de personer, der pludselig stod uden tag over hovedet, efter at lejren brændte ned.
Der er tale om flere tusind mennesker, og grækerne stod i en vanskelig og uforudsigelig situation, der krævede både tid og ressourcer at afhjælpe.
Og forholdene for asylansøgerne på Lesbos har ikke været ideelle, og der har været og er fortsat tale om, at de græske myndigheder står i en genetableringsfase.
Der har været behov for at handle hurtigt for at finde en løsning, som har kunnet huse de mange asylansøgere.
Derfor valgte de græske myndigheder at oprette en midlertidig teltlejr ved siden af den anden permanente lejr på Lesbos.
Samtidig har de græske myndigheder valgt at overflytte et antal af asylansøgerne til det græske fastland, og her har Danmark – som fortalt af udviklingsministeren – også ydet støtte.
Og lad mig starte med at sige, at det jo ikke er en del af de fælles EU-regler på asylområdet, at medlemsstater skal modtage omfordelte asylansøgere fra andre EU-lande.
Det vil altså være et aktivt valg fra de enkelte medlemsstaters side at vælge at tage imod asylansøgere fra en anden medlemsstat.
Der er ikke nogen, der er pålagt at deltage i en sådan omfordeling.
Eksempelvis har heller ikke vores naboland Sverige eller Østrig tilbudt at tage imod uledsagede mindreårige fra Morialejren; det er der så nogle andre europæiske lande der har valgt at gøre.
Spørgsmålet om, hvorvidt Danmark aktivt vil gå ind og modtage asylansøgere, fordi vi vurderer, at Grækenland ikke kan tilbyde dem passende modtagerforhold, er ikke en tankegang, vi i regeringen kan følge.
Det, vi kan gøre, og det, vi har gjort, er at bistå en udsat frontlinjestat som Grækenland ved at tilbyde dem vores assistance.