runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Gaardsted (S), 2018-09-06:
Tak for svaret.
Jeg kan godt se problematikken i det, men der er jo også nogle gange mulighed for at bruge et rum nede på fiskefabrikken, eller hvad det er.
Jeg synes også, det er grænseoverskridende at skulle have folk, der måske har begået en forbrydelse, i sit eget hjem.
Men jeg vil gerne lige til noget andet, og det var det, som ordføreren nævnte i sin ordførertale, om finansloven her, hvor der er nogle ting, som er store skridt, mens andre ting er små skridt.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-09-06:
Den grønlandske virkelighed er jo også, at det faktisk mange gange er fangeren, som tjener rigtig, rigtig godt, og at det måske er den enlige mor, som ikke har et særlig godt betalt job, f.eks. på SIK-lønninger, som har svært ved at få dagligdagen til at hænge sammen.
Der, hvor jeg egentlig synes det gør ondt, er, at det også påvirker børn, og det er børn, der lever i fattigdom, og det er børn, der lever i sult i Grønland.
Nu har jeg sådan bragt mange af de her svære sociale problemer frem, som vi har i Grønland, men det er jo også, fordi jeg synes, vi er nødt til at gøre noget ved det, og det primære ansvar ligger jo i Grønland.
Og kigger man på FN's børnekonvention, er det primære ansvar jo sådan set også forældrenes.
Men vi er jo nødt til at sikre, at lønniveauet ser fornuftigt ud generelt i Grønland.
Jeg ved, at man, når man får tjenestemandspension efter at have arbejdet mange, mange år i Grønland, så næsten får dobbelt så meget, når man så vælger at flytte til Danmark, fordi lønniveauet i Danmark generelt er højere.
Så det er jo en diskussion, vi er nødt til at tage i Grønland: Hvordan kan vi være med til at sikre – selvfølgelig på en fornuftig måde – at de penge, vi har, også bliver fordelt, sådan at alle har et godt liv?
Det er jo i bund og grund det, det handler om, og det er komplekst.
Men det er en af de mærkesager, som jeg også har, selv om det er en indenrigspolitisk sag i Grønland.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-09-06:
Tak for talen.
Vi er fra Inuit Ataqatigiit – ikke overraskende måske – meget enige i, at der er behov for at styrke justitsområdet.
Det er virkelig et område, som vi i virkeligheden har kæmpet for fra Grønlands side igennem mange, mange år, men hvor det også har været rigtig trægt at få skabt nogle resultater.
Derfor er vi også rigtig glade for den her justitspulje på 40 mio. kr., som der er blevet afsat.
Noget som vi fra IA's side har bemærket, er, at hvis der skal være kommunefogeder alle steder, er man også nødt til at kigge på, om vi eventuelt skal have to kommunefogeder i stedet for kun en kommunefoged i nogle af bygderne.
Og vi er rigtig glade for, at der sådan set er åbnet op for det i forhold til den her justitspulje.
Så vi har store forhåbninger til, at der rent faktisk sker noget og færre bygder kommer til at mangle en kommunefoged fremadrettet.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-09-06:
Tak for spørgsmålet.
Ja, vi er rigtig glade for de ekstra 40 mio. kr. over en 4-årig periode, som regeringen har afsat til forbedringer på justitsområdet, men når det er sagt, har vi jo også peget på nogle områder, som vi absolut mener trænger til økonomisk og politisk opbakning for at sikre, at vilkårene er til at leve med – som begge parter kan leve med, både Grønland men også Danmark.
Jeg nævnte det med, at lønforskellene ved politiet er et væsentligt område, som rigsfællesskabet ikke kan være bekendt stadig pågår.
Bygdefogederne har en meget, meget vigtig rolle i samfundet.
Jeg ved også, at bygderne er meget villige til at samarbejde på tværs, som vi ser med bygderådsformændene, som også arbejder med to bygder ad gangen.
Den form kan jeg godt lide, og jeg har også en fornemmelse af derhjemme, at det er den måde, man vil arbejde på fremover.
Jeg synes også, at det vil være helt væsentligt for at højne retssikkerheden alle steder i Grønland at sikre, at bygdefolkene har ligeså meget ret til en god retssikkerhed i samfundet som alle andre steder.
Der synes jeg, at det er det væsentligste sted, hvor man skal begynde at arbejde med at sikre, at de rette midler bliver afgivet til det.
Netop fordi man står og mangler de midler til bygderne, afskærer man en stor del af befolkningen fra retssikkerheden, og det er noget, der har kørt på i alle årene, og indtil videre har vi ikke set et løsningsforslag fra regeringerne begge steder.
Jeg synes, at det et godt sted, hvor man kan gå i gang og se, at her er der virkelig noget, der kan rykke.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-09-06:
Mange tak.
Da Folketingets Grønlandsudvalget var i Grønland for ikke så lang tid siden, talte vi bl.a. med politimesteren, sådan som Socialdemokratiets ordfører også var inde på.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvad er ordførerens holdning til det her spørgsmål om, hvorvidt Grønland skal hjemtage nogle forskellige civile opgaver?
Giver det ikke rigtig god mening, at nogle borgernære områder, såsom at man skal have omregistreret sin bil, bliver løst ét sted, frem for at man skal gå flere forskellige steder hen, sådan som tingene er i dag?
Det er det samme, når man skal vedstå sig et faderskab, så foregår det på en meget gammeldags måde i dag.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-09-06:
Jeg tror, det er vigtigt, at man har retssystem, som er kongeriget værdigt, uanset om Grønland bevæger sig mod selvstændighed eller ej.
Så længe vi hører sammen, så længe jurisdiktionen er et sted, burde man have forhold, som er staten Danmark værdigt.
Det kan vi ikke sige, for så vidt angår politiets opgave i Grønland.
Politiet i Grønland arbejder med civile sager og med mange sager, som danske politifolk hernede ikke arbejder med, og de bruger rigtig meget tid og mange ressourcer på det område.
Jeg synes helt bestemt, at en modernisering af politiets opgaver i Grønland er rigtig godt at arbejde med for at sikre, at retssikkerheden højnes alle steder, og at det kan bruges derude.
Jeg tror helt bestemt, at politimesteren i Grønland har nogle gode emner, som han kan tage med til rigspolitichefen og derefter til justitsministeren for at sikre, at de ting til forbedring, der er stor politisk opbakning til derhjemme, får politisk opbakning her nedefra.
Christian Juhl (EL), 2018-09-06:
Tak for det, og jeg vil gerne sige tak for sidst.
Det var jo et meget lærerigt besøg, vi havde i Grønland.
Det synes jeg gav godt humør.
Jeg var selvfølgelig også glad ved den gamle fisker på 82 år, som tog ud i sin jolle og hev for 6.000 kr. fisk op på en nat.
Jeg kan godt forstå, at han ikke vil stå på en fiskefabrik og tjene måske 1.000 kr. på den firedobbelte tid.
Men der er en anden ting, og det var det sygehus, vi besøgte.
Jeg synes, det er uholdbart, at læger kommer i 2 og 3 måneder, og sygeplejersker måske er på besøg i den samme periode.
Har ordføreren et forslag til, hvordan det kan gøres bedre?
Aleqa Hammond (NQ), 2018-09-06:
Som spørgeren også refererer til, er der meget store forskelle i vores livsforhold i Grønland, om du kommer fra en bygd eller en by, eller alt efter hvad det er du arbejder med til hverdag.
Der er store forskelle, helt bestemt.
I det sygehus, vi besøgte, Uummannaq Sygehus, fik vi mulighed for at snakke med lægen og sygeplejerskerne, som er ansvarlige for sygehuset, og som spørgeren refererer til, er der nogle læger eller sygeplejersker, som er der i 2 måneder eller 3 måneder.
Der er nogle, der er der i bare få dage, der er nogle, der er der i bare 10 dage, og som så rejser igen.
Det er i dyre domme, vi betaler for at sikre, at folk har en læge, som kan tilgodese dem i tilfælde af, at de har behov for det.
Når der er lægemangel i Danmark – eller i Norden for den sags skyld – er lægemanglen i Grønland dobbelt så hård.
Jeg tror helt bestemt, at vi nu i Grønland skal til at snakke med det danske Udenrigsministerium om at bane vejen for, at flere udenlandske læger og udenlandske sygeplejersker kan søge arbejde i Grønland under særlige forhold, hvor man ser på udlændinge med lidt andre briller, end man gør hernedefra, hvis vi gerne vil tilgodese, at befolkningen får den service, de har behov for, i form af læger og sygeplejersker, også fra andre lande.
Christian Juhl (EL), 2018-09-06:
De skulle så have pligt til at arbejde i Danmark i 3 år, og der kunne vi så tage det ene år ud og sige, at de i hvert fald også skal op og have en erfaring i Grønland.
Det kunne være en mulighed.
Noget af det, som jeg også blev meget ked af at se, var de mennesker, vi mødte fra de to bygder, som har været udsat for den her flodbølge, og som nu intet hjem har, og ikke alle har fået en løsning.
Jeg ved godt, at vi kun kan støtte ved at sige, at her er lidt humanitær bistand.
Men hvad er løsningen for de her mennesker, og hvornår tror ordføreren at den grønlandske regering og kommunerne sørger for, at de mennesker får et ordentligt liv og et normalt liv igen?
Aleqa Hammond (NQ), 2018-09-06:
Ja, tanken om, at alle burde have et ophold i Grønland, støtter jeg gevaldigt op om.
Jeg synes også, at jo mere man ved om hinandens lande, jo større forståelse er der blandt befolkningen, men også blandt politikerne generelt, vil jeg mene.
Den humanitære indsats i Uummannaq og for tsunamiofrene i Nuugaatsiaq og i Illorsuit har været altafgørende for vores arbejde.
Det politiske arbejde, det økonomiske arbejde og det humanitære arbejde i Grønland har fyldt rigtig, rigtig meget, og det er helt på sin plads.
Man har stadig væk nogle loose ends i forhold til at gøre alle tilfredse, og det er stadig væk en svær proces, men at sikre tag over hovedet for alle har været meget vigtigt.
At de kan få deres fangstredskaber tilbage, er meget vigtigt, og at folk har noget at arbejde med, er også meget vigtigt.
De basics, man mener er vigtige for at hjælpe disse mennesker, disse ofre, har været meget vigtige.
Men jeg tror ikke, at vi er nået dertil endnu, hverken i kommunerne eller i Inatsisartut og regeringen, hvor vi siger, at nu er alle tilfredse.
Karin Gaardsted (S), 2018-09-06:
Tak for det.
Jeg vil også gerne sige tak for sidst i Grønland, det var ganske fantastisk.
Jeg var også med ude i bygden Saattut og så, hvor godt det fungerede.
Alting fungerede rigtig godt der, og det gjorde det også med kommunefogeden.
Men jeg vil gerne lige vende tilbage til det, ordføreren sagde i sin ordførertale, om, at der stadig væk mangler kommunefogeder i 14 bygder.
Jeg kunne nemlig godt tænke mig at vide, hvad grunden egentlig er til, at de stadig væk mangler.
Sidste år eller forrige år satte vi lønnen op til, jeg tror, det var 6.000 kr. om måneden, og jeg kunne godt tænke mig at vide, om det stadig væk er lønnen, eller om det er nogle andre forhold, der gør, at man i de 14 bygder ikke har kunnet finde en kommunefoged på nuværende tidspunkt.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-09-06:
Man skal tænke på, at når man bor i en bygd, kender man alle, og hvis ikke man er i nær familie med alle, er man fjern slægtning til dem.
Når man arbejder som kommunefoged og skal arbejde med en person, der er anmeldt for en kriminel handling, er det måske ofte ens egen onkel eller ens egen fætter, eller hvad det nu kan være.
At skulle snakke med vedkommende og afhøre ham på vegne af politiet i sit eget hjem er ikke nogen særlig smart løsning.
Det er utrolig vigtigt sådan et lille sted, at man har et neutralt sted, hvor man kan sætte sig over for hinanden og snakke tingene igennem, indtil politiet kommer, eller indtil politiet fra byen meddeler en, hvad den næste handling skal være.
Jeg synes ikke, man kan leve af 6.000 kr. om måneden, heller ikke selv om det blot er et bijob.
Det er svært at få nogen til at varetage den opgave, det er at have en person, der har udført en kriminel handling, til at overnatte i ens eget hjem lænket til ens radiator, da den ikke tiltaler ret mange.
Jeg synes helt bestemt, at det ville være helt naturligt, at man havde et neutralt sted, som hører ind under Justitsministeriet, og der enten kunne tilbageholde vedkommende, føre samtaler med ham eller hende eller anmelde personen.
Det synes jeg vil være absolut basic, altså at man har det som rammebetingelse for kommunefogeden – ud over lønnen.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2018-09-06:
Tak for svaret.
Gælder det også i ordførerens optik, at man skal kunne tjene penge, altså at man skal kunne lave en profit, som man hiver ud og putter i lommen, på at have med vores børn at gøre, have med vores uddannelsesysstem at gøre?
Kristian Jensen (V), 2018-09-06:
Det er helt korrekt, at tallene viser, at højtuddannet arbejdskraft, der kommer ind på beløbsordningen, er en klar gevinst for de offentlige finanser.
Og hvis der var flere af dem, ville vi have stærkere offentlige finanser.
Men det er ikke rigtigt, at vi bare har omprioriteret og fjernet pengene fra uddannelsesområdet.
Vi har også omprioriteret at sende penge tilbage til uddannelsesområdet.
Vi har bl.a. været med til at finansiere den nye fgu ved at have et omprioriteringsbidrag.
Det, vi nu lægger op til, nemlig at løfte erhvervsuddannelserne, er jo bl.a. også noget, der kommer fra et omprioriteringsbidrag.
Derfor kan man ikke lave det regnestykke, som hr. Martin Lidegaard forsøger at lave, hvor man kun kigger på, hvad omprioriteringsbidraget tager fra uddannelserne, men ikke kigger på, hvad omprioriteringsbidraget også tilfører uddannelserne.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-09-06:
Jeg er utrolig glad for, at der bliver læst op af mit liberalismemanifest i Folketinget.
Tusind tak for det!
Det er så mit eget, og jeg tror, det er det tiende punkt i mit liberalismemanifest.
Ja, det synes jeg da er meget, meget visionært.
Vi har i dag en offentlig produktion af en lang række ydelser, alt fra uddannelse til hospital osv., og jeg er af den opfattelse, at det vigtige er, at folk har adgang til de her ydelser.
Det er det, der er vigtigt.
Det skal være sådan, at hvis folk bliver syge, kommer de på hospitalet, og at folk har adgang til uddannelse.
Men hvorfor skal der være et monopol på det her?
Det har jeg aldrig forstået.
Hvorfor er det vigtigt i sig selv, at det er det offentlige, der producerer det?
På markedet anerkender vi, at monopoler er dårlige, og vi prøver at bekæmpe dem, men på de her ekstremt vigtige områder vil vi gerne have et monopol.
Hvorfor det?
Jeg kunne godt drømme om – og nu taler vi om visioner – at vi indretter os på en anden måde, hvor pengene i højere grad fulgte borgeren, og så var det borgeren, der fik pengene og gik ud på et marked og købte de her ydelser, så der var konkurrence om at levere dem.
Det tror jeg vil sætte gang i den kreativitet, som findes i mennesker, sætte gang i at finde nye ideer til at løse problemerne på nye måder.
Jeg tror faktisk, at hvis vi skal have mere velfærd i fremtiden, kræver det, at velfærden bliver billigere at producere, og så kan man ikke undgå også at tale om, hvordan vi får noget konkurrence i forhold til produktion af den.
Jacob Jensen (V), 2018-09-06:
Jeg vil gerne kvittere for talen og sådan set også måden, som Dansk Folkeparti har modtaget regeringens finanslovsudspil på.
Jeg synes, det er meget positivt, og jeg synes, det lægger op til nogle gode drøftelser i forhold til de temaer, som også hr. René Christensen helt med rette peger på man har som prioriteringer.
Når det er sagt, vil jeg spørge om noget.
Nu er der meget snak om, hvem der kan bruge flest penge, og hvem der har brugt flest penge, og hvem der vil det fremover.
Og man taler meget om det mekaniske, det her demografiske træk, altså også det, som hr. René Christensen har været lidt inde på, nemlig at der kommer flere ældre.
Det er jo et faktum.
De bliver også friskere og sundere, og det er jo også godt.
Men hvordan ser hr. René Christensen på den metode at føre finanspolitik på?
Er det sådan, at man, fordi der kommer et demografisk træk, skal, om jeg så må sige, fylde op en til en, sådan at man fylder helt op til, hvad der svarer til det demografiske træk?
Eller kunne man forestille sig det, der rent faktisk er sket, nemlig at der både er blevet tilført ekstra midler, men at man også har gjort tingene mere hensigtsmæssigt?
Man er simpelt hen begyndt at arbejde klogere i forskellige sammenhænge.
Man har øget produktiviteten.
Så er det ikke det, der er det afgørende, altså hvad vi egentlig får ud af det – hvordan den ældre oplever det her ude på ældrecenteret; hvordan den syge oplever, at man har fået kortere ventelister, og at man har fået en større overlevelsesrate i kræftbehandlingen osv. osv.?
Det er vel det, der er det afgørende, og ikke, om man i et excelregneark kan sige, at det demografiske træk siger 1 pct., og at det offentlige budgets stigning måske er det samme .
René Christensen (DF), 2018-09-06:
Det, der selvfølgelig er vigtigt, er jo, at det nok er en kombination af begge dele.
Der er behov for flere penge derude.
Vi kan jo se på værdighedsmilliarden, som altså er 1.000 mio. kr. om året, der kommer ud i kommunerne.
Jeg tror ikke, at der er nogen, der oplever, at der er kommet guldvandhaner på plejecentrene, og at alting bare fungerer derude, fordi man har fået 1 mia. kr. om året.
Der har været et behov for, at der kommer flere penge ud.
Men derfra og så til at sige, at vi i Folketinget kun skal forholde os til, hvor mange penge der er – der er jeg helt enig, det handler også om, hvad pengene bliver brugt til.
Og så skal man huske, at det demografiske træk jo ikke kun handler om ældre.
Det handler sådan set om udviklingen i forhold til det udgiftspres, der ligger.
Inde i det demografiske træk ligger eksempelvis også udgiften til ikkevestlig indvandring.
Dansk Folkeparti vil gerne mindske det demografiske træk, ved at vi får færre udgifter til ikkevestlig indvandring.
Altså, de penge synes vi ikke er helt fantastiske.
Man kunne forestille sig, at der gik 15.000 ude på motorvejen i morgen.
Så ville det offentlige forbrug stige markant.
Så er der nogle partier, der ville være rigtig glade, for nu får vi en høj offentlig vækst.
Men jeg vil bare sige, at det ikke ville gøre det bedre for pensionisterne, men der ville blive brugt mange penge.
Jacob Jensen (V), 2018-09-06:
Hr. René Christensen kom lige her til sidst fuldstændig ind på den pointe, jeg egentlig ville rejse, men nu kan vi så bruge anledningen til lige at gentage det.
For som hr. René Christensen jo rigtig her til sidst beskriver, ville det da i givet fald være en smal sag, om jeg så må sige, at bruge nogle flere penge, altså det kunne være til asylansøgere, ekstra administration, dyrt bureaukrati, dårlige it-systemer, og hvad ved jeg, for så kunne man vise på regnearket, at vi har et øget offentligt forbrug, men der ville ikke være én i skolerne, i børnehaverne eller på ældrecentrene, der ville have fået det bedre, måske snarere tværtimod.
Så min pointe er vel sådan set – og det hører jeg også hr. René Christensen sige – at det handler om, hvad vi får ud af det, altså fokus på resultatet og ikke på milliarderne.
René Christensen (DF), 2018-09-06:
Igen, som jeg også sagde til det tidligere spørgsmål: Det er nok en kombination af begge dele.
Regnearket er rigtig godt, for der kan vi jo se, hvad det er, der er behov for.
Så splitter vi jo selvfølgelig regnearket op, og det er også derfor, at man frem mod 2025 kan se, at cirka halvdelen af det demografiske træk – nu begynder det at falde, for vi får færre og færre flygtninge og indvandrere – skyldes ikkevestlig indvandring.
Så derfor er regnearket sådan set fint.
Men nej til alene at gå ud og sige, at det vigtigste for os er at bruge pengene.
Det er ikke vigtigt for Dansk Folkeparti bare at bruge pengene.
Det er vigtigt at bruge dem på det rigtige.
Pelle Dragsted (EL), 2018-09-06:
Det er jo altså den her pulje, hvor et flertal herinde i Folketinget hvert år stikker hænderne ned i lommerne på folkepensionister, førtidspensionister og arbejdsløse og snupper nogle af de penge, de ellers skulle have haft, så deres købekraft år for år bliver udhulet.
Dansk Folkeparti vil nu stoppe den her udhuling, når det kommer til folkepensionister, og tak for det.
Det var på tide.
Dansk Folkeparti har jo indtil nu været med til at stjæle omkring 8.000 kr. om året fra en folkepensionist.
Jeg har ikke hørt, om Dansk Folkeparti har tænkt sig at levere de penge tilbage, men man vil altså fremadrettet stoppe det her for folkepensionister.
Det synes jeg er rigtig godt.
Det har Enhedslisten villet i mange år, så det kan vi varmt støtte.
Men mit spørgsmål er: Hvorfor stoppe med folkepensionisterne?
Hvorfor skal vores førtidspensionister, mennesker, der er ramt af handicap, mennesker, der ikke har nogen chance for at komme tilbage på arbejdsmarkedet, fordi de ikke har en arbejdsevne, rammes?
Hvorfor vil Dansk Folkeparti fortsat være med til at stikke hænderne ned i lommerne på dem hvert eneste år og udhule deres købekraft?
Vil man det fra Dansk Folkepartis side, eller vil man have et opgør med hele det her tyveri fra de grupper i vores samfund, som i forvejen har allermindst?
René Christensen (DF), 2018-09-06:
Jamen det er vi såmænd ikke bange for, men man skal bare passe på, at det ikke bliver til sådan en smart måde, for patienten har jo hele tiden skullet ligge i en seng, men da patienten lå i en seng på hospitalet, var der ingen, der talte om, at det her kostede ekstra for den sidste dag.
Da kostede det jo det, det kostede.
Så finder man på, at nu kan patienten sådan set ligge bedre ude i kommunen, og det tror jeg faktisk er rigtigt.
Jeg tror faktisk, det er rigtigt, at patienten, der kommer tættere på kommunen, nok har det bedre ude i kommunen, så hvorfor optage en meget dyr seng i hospitalsvæsenet, hvis man kan få andre patienter igennem?
Men så koster det pludselig penge.
Og det er en diskussion, vi gerne vil tage, og her er det heller ikke, fordi det er størrelsen af økonomien, der er det største problem.
Det største problem her er jo, at man sådan ad bagvejen er begyndt at tage penge for, at en person, der er syg, ligger i en seng.
Og det kan vi ikke have i et velfærdssamfund.
Pelle Dragsted (EL), 2018-09-06:
Altså, førtidspensionisterne skal også undtages?
Det synes jeg er en rigtig, rigtig vigtig besked.
Det tror jeg der er mange der synes ude i hjemmene, og jeg kan kun sige, at det er Enhedslisten et hundrede procent bag.
Jeg synes stadig væk, det er et stort problem, at Dansk Folkeparti forsat vil være med til at lade f.eks. mennesker, der er på dagpenge, på barselsdagpenge, på sygedagpenge, som i forvejen er nogle af de grupper, der har mindst, finansiere f.eks. indsatsen mod hjemløshed eller stofmisbrug.
Det er en uretfærdig ordning, men jeg kvitterer for, at man også vil lade førtidspensionister omfatte af det her.
René Christensen (DF), 2018-09-06:
Det, vi har lagt ned over det, er også sådan lidt, hvad skal man kalde det, retfærdighed, når man ser på, hvad puljerne bliver brugt til.
Og så skal dem, som er på førtidspension eller folkepension, også huske, at det jo er en permanent ydelse, de er kommet på.
Dem, som er på dagpenge, som er på kontanthjælp eller anden form for overførselsindkomst, skulle jo helst blot være det for en kortere eller længere periode.
Når vi så kigger på de tiltag, som satspuljen faktisk også har finansieret, så går pengene faktisk tilbage til en stor del af den gruppe, fordi man altså har arbejdet med, hvordan man kan opkvalificere dem, der står allermest væk fra arbejdsmarkedet.
Det kommer jo selvfølgelig også dem til gode, som er på kontanthjælp eller dagpenge.
Man har gjort rigtig meget for dem, som har problemer på det sociale område.
Så hvis man sådan kigger på det med retfærdighedens øjne, må man sige, at dem, der har fået allermindst ud af satspuljen, er førtidspensionister og folkepensionister, men de har finansieret over halvdelen af puljen.
Josephine Fock (ALT), 2018-09-06:
Og tak for talen.
Jeg synes ikke, der var så meget om grøn omstilling, så jeg kunne rigtig godt tænke mig at høre Dansk Folkepartis visioner for den grønne omstilling og sikringen af, at vi har et godt klima, et godt miljø fremadrettet, at vi lever op til FN's bæredygtighedsmål osv.