runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Villadsen (EL), 2021-08-26:
Ministeren siger igen og igen: Der er ingen vindere i den her sag.
Det vil jeg give ministeren ret i, men det er regeringens skyld.
For vi står med et kæmpe problem i velfærdssamfundet: Vi mangler hænder.
Vi har allerede svært ved at rekruttere ansatte, og det her kommer ikke til at gøre det lettere.
Derfor tror jeg, at det eneste, som faktisk kunne betyde noget lige nu, var, at ministeren stod på talerstolen og sagde, at ministeren vil finde nogle penge, når der kommer resultater fra den her lønstrukturkomité, som selvfølgelig kommer til at pege på, at der er et ligelønsproblem.
Så vil ministeren finde nogle penge til det her problem for vores velfærdssamfund?
Peter Hummelgaard (S), 2021-08-26:
Jamen jeg vil starte med at sige til fru Mai Villadsen, at vi ikke er så uenige om, at vi har udfordringer i vores velfærdssamfund.
Vi har udfordringer, i form af at der er mange, der arbejder i den offentlige sektor og i den forreste linje med at levere de velfærdsydelser og den velfærdsservice, som vi alle sammen er så glade for, som er pressede, som har mistet medbestemmelse over og medtilrettelæggelse af deres arbejde, og som også oplever at blive presset på alle mulige måder, og at der i øvrigt har været en underinvestering i vores velfærdssamfund igennem en hel del år.
Alle de ting er jo noget, vi i fællesskab skridt for skridt adresserer og har adresseret, siden regeringsmagten skiftede tilbage i juni måned 2019.
Vi investerer rigtig meget mere i vores velfærdssamfund.
Der er flere ordførere, der har fremhævet, at det har været de mest omfattende investeringer i velfærdssamfundet gennem de sidste 10 år.
Vi har i fællesskab også aftalt at afsætte penge til, at der kan rekrutteres 1.000 flere sygeplejersker, og vi vil selvfølgelig blive ved med, også i kraft af vores nærhedsreform, at lægge flere kompetencer og mere medbestemmelse ud til medarbejderne.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-08-26:
Men det var jo et Folketing, der lavede tjenestemandsreformen; det var et politisk indgreb, der gjorde, at der er den her grundlæggende ulighed.
Og ja, det er Frie Grønnes holdning, at alle de kvindedominerede fag burde vi kigge på og sikre dem ligeløn.
For en ting er sygeplejerskerne, men noget andet er også, at regeringen ønsker flere sygeplejersker, men vi hører sygeplejerskerne sige, at så forsvinder de, for de magter det ikke, og det vil ramme hele sundhedssystemet, og det vil i sidste ende blive dyrere.
Så jeg bliver simpelt hen nødt til at forstå logikken i, hvorfor, når man nu laver et politisk indgreb, man så ikke sikrer, at de her coronahelte selvfølgelig får nogle ordentlige arbejdsvilkår og en ordentlig løn.
Peter Hummelgaard (S), 2021-08-26:
Nu stiller jeg så et måske vanskeligt spørgsmål.
Har Rosa Lund et bud på, hvad der så skulle til, for at der kunne nås en forhandlet løsning?
Kort fortalt og helt ærligt er jeg og regeringen ikke i stand til at svare på, hvad det er for nogle knapper og håndtag, der skal trykkes eller drejes på for at nå derhen, hvor Sikandar Siddique ønsker at være.
For det kan ikke lade sig gøre, det er ikke en mulighed.
Som jeg også har hørt hr. Sikandar Siddique sige flere gange, skal man ophæve tjenestemandsreformen, men man kan ikke ophæve noget, der ikke længere har nogen som helst form for retsvirkning.
Til gengæld er det jo nok rigtigt – det vil jeg gerne anerkende – at der kan være nogle strukturelle forskelle.
De strukturelle forskelle kan både være politisk bestemt, men de er jo i høj grad også et resultat af både prioriteter og samspil mellem grupper af offentligt ansatte i de mange overenskomstforhandlinger, der har været igennem årene.
Jeg tror jo, man skal være ærlig og sige, at der generelt set – det er jo også noget, som VIVE har været med til at afdække – er lønforskelle mellem mænd og kvinder.
En væsentlig del af det handler jo selvfølgelig om, at der er kønsforskelle i job og professioner, at der er kønsforskelle i uddannelsesvalg, og at der er noget, der sætter sig på grund af, at vi tager forskellige længder af barsel.
Men jeg vil overhovedet heller ikke afvise den diskussion, der har været om nogle historiske forhold, der har påvirket strukturerne.
Det, som jeg til gengæld også bare siger, og som er nødt til at være en væsentlig del af diskussionen, er jo selvfølgelig, at de prioriteter, som bestemte grupper af offentligt ansatte har gjort gældende igennem de sidste 30, måske op til 40 år, også har spillet en rolle, og hvordan man i øvrigt inden for de forhandlingsfællesskaber, man har forhandlet i, er blevet enige om at rammen skulle falde ud.
Jeg har igen ikke været ved forhandlingsbordet, men jeg har jo kunnet læse mig til i pressen – det kan være et rygte, og det kan være, at det er forkert – at man forsøgte at give bl.a. sygeplejerskerne højere lønstigninger, men at de andre grupper vendte tommelfingeren ned til det.
Det ved jeg ikke om er rigtigt, men det peger jo på, at der er nogle ting, der skal løses og diskuteres i deres helhed mellem parterne, både på den samme side og over for hinanden.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-08-26:
For det er et typisk mandefag, men man kan jo, hvis man kigger på den der liste, se, at de er lavere lønnet.
Så det er også derfor, jeg hilser den her komité, som skal kigge på det her, meget, meget velkommen, og jeg håber også – og det kan vi jo så heldigvis være med til og være medbestemmende på – at man kigger på historikken, altså på de tidligere overenskomster, som ministeren ganske rigtigt siger der har været.
Hvad har de enkelte fagbevægelser satset på?
Hvad har været vigtigt for dem for at nå derhen til, hvor der er nogle forskelle på grundlønnen inden for de forskellige brancher?
Så det håber jeg også vi kan få med ind i den komité.
Det skal i hvert fald være et input fra Nye Borgerliges side.
Peter Hummelgaard (S), 2021-08-26:
Det ærlige svar er jo, at det her er superkompliceret – det er bare for at være helt ærlig – hvorfor vi altså også selv lægger meget vægt på den lønstrukturkomité.
Det, der har været påpeget – det har jeg også kunnet læse mig til i pressen, mens diskussionen har pågået over de sidste 10 uger – er jo, at lønudviklingen også har sat sig i, at man i nogle grupper i forhandlingerne har krævet og prioriteret, at det meget blev lagt an på tillæggene, mens man i andre grupper har prioriteret udviklingen i grundlønnen.
Alle de ting skal jo selvfølgelig også ses i en sammenhæng, og det giver jo så også både os her på Christiansborg og parterne selv nogle muligheder for at rette op på de skævheder, der måtte være.
Jette Gottlieb (EL), 2021-08-26:
Hvis man skal sige noget positivt i den her meget besværlige situation, er det jo, at sygeplejerskernes konfliktvilje har vist, hvor vigtigt spørgsmålet er, og det er også grunden til, at vi sidder her på syvende time, eller hvor meget det er, i dag.
Det, der er vigtigt, er at få en forklaring fra ministeren på, hvorfor man ikke på noget tidspunkt har været indstillet på at løse det meget konkrete problem – vi snakker om en historisk uligeløn – ved at stille ikke et bestemt beløb til rådighed, men en erklæring om en vilje til at være med til at løse det gennem nogle flere penge.
For hvis man ikke gør det, står man jo, og det må ministeren bekræfte, i den situation, at man beder de pågældende kvindefag om at hive penge op af lommen på de øvrige fag.
Peter Hummelgaard (S), 2021-08-26:
Det synes jeg rent faktisk er et meget, meget konstruktivt indspark fra Jette Gottlieb, for det, jeg har hørt indtil videre, er jo, at man vil have regeringen til at afsætte et bestemt beløb og en bestemt ramme, og det har vi i sagens natur meget, meget svært ved, al den stund at vi ikke kender udfordringens karakter eller omfang.
Men jeg vil gerne sige, at regeringen har en vilje til at gøre noget ved det her, og hvis det er sådan, at noget af det, lønstrukturkomitéen måtte pege på, er noget, der kræver, at vi her i Folketinget tager nogle diskussioner, så gør vi selvfølgelig det.
Men vi synes jo også, det er vigtigt, at det kommer med – for det tror jeg den vil pege på – at der også er en hel del og faktisk en betydelig del, der kommer til at være op til parterne selv at løse i den måde, man prioriterer på i forhandlingerne, og i de krav, man stiller i forhandlingerne.
Altså, vi ved jo også, at nominelle lønstigninger i højere grad gavner lavtlønnede fremfor procentuelle lønstigninger, og igennem mange år har man fået procentuelle lønstigninger, hvilket har en tendens til at gavne de højestlønnede offentligt ansatte.
Og det kommer jo til at indgå som en del af komitéens arbejde.
Jette Gottlieb (EL), 2021-08-26:
Men det er lidt udenomsnak at sige, at det hele afhænger af, hvad komitéen når frem til.
Altså, det her er jo en proces, vi har været igennem i konflikt efter konflikt og i overenskomstforhandling efter overenskomstforhandling.
Der er ikke nogen nye ting på bordet i den forbindelse, så derfor er komitéen ikke i sig selv en løsning.
Det er en mulighed for at få skruet nogle ting sammen, og jeg modtager med glæde den melding, der kommer fra ministeren, om, at regeringen er villig til at gøre noget.
Jeg kunne godt tænke mig, at vi fik lidt mere at vide om, hvad »noget« er.
Peter Hummelgaard (S), 2021-08-26:
Jeg er glad for, at fru Jette Gottlieb tager det positivt ned, for det mener jeg virkelig også at hun og hendes partifæller skal og bør.
Altså, regeringen og Socialdemokratiet er ikke nogens modstandere i den her sammenhæng.
Når jeg ikke kan svare på, hvad vi præcis vil gøre, er det jo grundlæggende, fordi jeg helt ærligt heller ikke har overblik over eller kender alle de mekanismer, som gør sig gældende i den måde, lønningerne har udviklet sig på.
Men det er jo helt åbenlyst, at er der nogle skævheder, skal de adresseres, men de skal jo adresseres i de rette fora.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-08-26:
Jeg synes, at den her debat omkring det med mænd og kvinder bliver lidt forfejlet, og jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om det er ministerens opfattelse, at der i det offentlige er forskel på, hvad mænd og kvinder får for den samme stilling og for den samme arbejdsopgave.
Jens Rohde (KD), 2021-08-26:
Det kan lyde som et lidt banalt spørgsmål, men kan ministeren ikke bekræfte, at staten kun har ét budget, og at det, der skal bruges penge på, skal stå i en finanslov?
Peter Hummelgaard (S), 2021-08-26:
Det kan jeg bekræfte.
Jens Rohde (KD), 2021-08-26:
Tak for det.
Kan ministeren så måske forklare noget af det pengeforbrug, der er i Enhedslisten og i SF, hvor man siger, at det vil man ikke sætte på finansloven, for det hører ikke til i finansloven.
Giver det nogen mening for ministeren?
Rosa Lund (EL), 2021-08-26:
Tak for det, og i øvrigt også tak for den store interesse for Enhedslistens politik.
Ministeren siger, at regeringen ikke er sygeplejerskernes modpart.
Men kan ministeren så ikke forklare os andre, hvem det er, der bestemmer rammen om den offentlige overenskomstforhandling?
Hvem er det, der bestemmer, hvor mange penge der er til det?
Hvem er det, der sidder på den største pengekasse i det politiske system her?
Er det regionerne, eller er det ministerens regeringskollega?
Peter Hummelgaard (S), 2021-08-26:
Der er jo en hel del forskellige mekanismer, der er med til at definere rammen, og det er jo selvfølgelig klart, at det til syvende og sidst er politisk bestemt.
Rosa Lund (EL), 2021-08-26:
Men det, der bare undrer mig, når regeringen ikke ønsker at være sygeplejerskerne modpart og ikke ser sig selv som sygeplejerskernes modpart, er, hvorfor man så ikke spiller sammen med dem og sikrer en løsning her.
Hr. Peter Hummelgaard er både beskæftigelsesminister og ligestillingsminister, og jeg ville faktisk sige, at den minister, der står på talerstolen lige nu, er den mest oplagte person til at løse den her konflikt – den mest oplagte person!
Så kan vi godt diskutere, om det hører hjemme i en finanslovsforhandling, men jeg synes, det lige nu hører rimelig meget hjemme hos en ligestillingsminister og en beskæftigelsesminister, når sygeplejerskerne netop har strejket for ligeløn.
Peter Hummelgaard (S), 2021-08-26:
Jeg vil ikke gå ind og være dommer over, hvornår og i hvilke sammenhænge man fremsætter ønsker og krav.
Generelt vil jeg sige, at finansloven jo er et nærliggende sted, når man vil stille krav, men det er klart, at fra tid til anden har vi jo også forhandlinger, hvor man forsøger at løse nogle problemer, og hvor man så aftaler at løse dem ved også at pege på finansiering osv.
Det, der gør den her sag kompliceret, er jo, at der også er en indvirkning på løndannelsen mellem forskellige grupper af offentligt ansatte, afhængigt af hvad det er for nogle typer af krav, de stiller.
Stiller de krav til grundlønnen?
Stiller de krav om tillæg?
Får de lønstigninger nominelt eller procentuelt?
Jens Rohde (KD), 2021-08-26:
Men det skal regionerne jo i første omgang beslutte, altså den decentraliseringsgrad, man ønsker at have ude i sine institutioner.
Jeg er meget tilhænger af stor frihed ude i institutionerne, men det er jo ikke der, man kan lave løndannelsen på den måde – så skal vi opgive hele idéen om kollektive overenskomster, og det er jeg ikke til sinds.
Jeg ønsker at styrke regionerne – styrke dem på den måde, at når de har ansvaret for forhandlingerne og de har ansvaret for udmøntningen af vores sundhedsvæsen, så skal de også have mulighed for at styre økonomien.
Mette Abildgaard (KF), 2021-08-26:
Jamen det er ikke lykkedes spørgeren eller spørgerens kollega fra samme parti at bevise over for mig, at der er den her veldokumenterede ulighed i lønnen inden for den offentlige sektor.
Lad mig se de tal!
Så tager vi en snak om det.
Jeg nævnte nogle lønninger før i forhold til vores politibetjente.
Jeg tror ikke, jeg kan finde mange andre stillinger i den offentlige sektor, hvor det er meget mere mandsdomineret end i politiet.
Der var det sådan set sygeplejerskerne, der var bedst stillet efter 8 års anciennitet – bedre end politibetjentene, som er dem, vi sender ud, når der er terrorangreb i vores land, og som vi sender ud at slås, når der er slagsmål i Jomfru Ane Gade.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-08-26:
Mener KD, at det er bedst at gøre det på regionsplan, eller skal man gøre det nede på klyngeniveau, eller skal det ned på de her supersygehuse- og hospitalsniveauer, altså hvor langt går decentraliseringen ud?
Er det kun til regionerne?
Så skal det ned på hospitalsniveau, hvor hvert enkelt hospital får et spillerum for at kunne tiltrække arbejdskraften, eller er det kun på regionsplan?
Pernille Skipper (EL), 2021-08-26:
Det, der er så interessant ved den tilgang, som Konservative har lige nu, er, at ordføreren udtrykker enorm forståelse for frustrationen hos sygeplejerskerne og enorm forståelse for jordemødrene, og at de sikkert ikke er glade nok, og at det nok også handler lidt om løn.
Men man vil jo ikke forpligte sig, hverken i sit udspil, der handler om at forbedre forholdene på fødegangene i dag, eller da der var et borgerforslag, som skulle sikre, at man fik et opgør med tjenestemandsreformens konsekvenser.
Man vil jo ikke forpligte sig til faktisk at gøre noget ved den veldokumenterede ulige løn, der er mellem de mandsdominerede og de kvindedominerede fag i den offentlige sektor.
Mette Abildgaard (KF), 2021-08-26:
Jeg anerkender til fulde, at vi har pres på vores fødeafdelinger, og at vi har en kæmpe udfordring.
Det glæder jeg mig også til at vi skal forhandle om i efteråret, hvor vi Konservative har anvist midler til at ansætte flere jordemødre.
Og så skal det være attraktivt for dem at komme tilbage i faget, og det diskuterer vi gerne med dem hvordan kan blive.
Jeg bliver også nødt til at sige: Det bliver antaget, at tallet garanteret er højere end de 13 pct., men det var ikke det, den seneste rapport kom frem til i 2008.
Der pegede man på, at det var få procent, der ikke kan forklares.
Så at det lige pludselig skulle være højere end 13 pct., synes jeg virker noget usandsynligt.
Men vi må da være enige om, at før vi kan lave politisk handling inde i det her rum, må vi gøre det på et ordentligt oplyst grundlag, hvor vi har det samme materiale at arbejde ud fra.
Det viser den her debat i dag med al tydelighed jo at vi ikke har.
Vi har ikke den fælles viden, der skal til, for at vi kan gøre det her sagligt.
Derfor kan jeg heller ikke svare på, hvad der skal til af kroner og øre.
Vi afsatte ikke penge til højere lønninger i den offentlige sektor i vores seneste finanslovsforslag, og det kan jeg heller ikke forestille mig at vi kommer til i det næste.
Nu må vi få belyst det her problem.
Pernille Skipper (EL), 2021-08-26:
Det er med al sandsynlighed højere end de 13 pct., at forskellen generelt er mellem mænd og kvinder, men der er forskning, der meget klart dokumenterer, at det lønhierarki, som blev fastsat i 1969, sådan set består i dag.
Og det betyder, at ansatte i fag, der er sammenlignelige med hensyn til uddannelseslængde og ansvar, ikke får det samme i løn, og det er kønnet, det historisk dominerende køn, der har været afgørende.
Det findes; det kan man finde med en simpel googlesøgning.
Og flere procentsatser kommer sådan set ikke til at gøre noget som helst.
Det, der er afgørende for, at vi kan gøre op med det problem, er, om vi får et tal fra Konservative på, hvor mange penge man vil sætte af til at hæve lønningerne.
For Konservative vil jo ansætte, er det 244 ekstra jordemødre?
Men lige nu er der 1.000 jordemødre, der nægter at tage ansættelse i den offentlige sektor.
Altså, jobbene vælter frem på landets fødegange.
Man kan sådan set bare tage et, hvis man har lyst, som jordemoder – man behøver garanteret ikke engang være særlig dygtig – fordi der er så stor mangel.
Så kan Konservative ikke være søde og lige anerkende, at alt det gode, man vil gøre for de fødende og deres partnere, ikke kan lade sig gøre, før man får jordemødrene til at komme tilbage til faget, og at lønnen er en del af det?
Mette Abildgaard (KF), 2021-08-26:
Sikke en masse ord, der kom ud af spørgerens mund.
Kom der nogen tal ud af spørgerens mund?
Nej, der kom ikke et eneste tal ud af spørgerens mund.
Spørgeren kunne ikke svare mig på spørgsmålet: Hvad er lønforskellen mellem mænd og kvinder inden for den offentlige sektor?
Det tal fik jeg ikke oplyst.
Jeg fik bare en henvisning til, at det kunne man sagtens finde – jeg kunne bare lave en simpel googlesøgning, så ville jeg jo få svaret.
Og det manglende svar viser jo lige præcis, at det her skal undersøges grundigere.
Det får vi nu en lønstrukturkomité der skal gøre, og jeg glæder mig til at se svaret.
Victoria Velasquez (EL), 2021-08-26:
Jeg mener helt seriøst, at hvis man gerne vil vise respekt over for de faggrupper, det drejer sig om, så var det mindste, man kunne gøre, f.eks. at drikke en kop kaffe med den alliance, som man taler om, mødes med de faggrupper, det handler om.
Jeg synes, det her virker fuldstændig åndssvagt.
Jeg synes helt ærligt, at hvis man rent faktisk gerne vil gøre noget ved ligelønsproblematikken i stedet for at putte det i en syltekrukke og skulle vente endnu længere tid og sige, at man gerne vil se på det senere, så skal man rent faktisk handle på det og sørge for, at der er en finansiering til det.
Jeg synes, det er positivt, at der er en anvisning på, hvordan man kan finansiere det i et udspil, men pengene er her jo ikke lige nu.
Lige nu har vi jo ikke et flertal for at skulle finde den her finansiering.
Så vil Konservative stemme for vores ændringsforslag, der handler om, at vi skal have et flertal, så der er den finansiering, som der er brug for?
Mette Abildgaard (KF), 2021-08-26:
Der er vi jo kommet med et helt udspil, hvor vi også finansierer aflønningen af de ekstra jordemødre.
Nu har jeg fundet et tal, der hedder 13,2 pct., som er det, Ligelønsalliancen henviser til
der er i lønforskel gennemsnitligt mellem mænd og kvinder på tværs af den offentlige og private sektor, så derfor kunne jeg bare godt tænke mig at spørge fru Victoria Velasquez: Hvad er tallet på lønforskellen i den offentlige sektor, på forskellen mellem mænd og kvinder?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre et svar på.
Victoria Velasquez (EL), 2021-08-26:
Altså, det er fair nok, at der er noget, man mangler at se, men så ville det være dejligt, hvis man så også faktisk selv ville lede efter det – altså bare med en almindelig googlesøgning – for der er flere rapporter og analyser og flere forskere, som jeg også ved ville stå klar og rent faktisk ville klæde Det Konservative Folkeparti på, hvis de tog det her emne seriøst.
Jeg må indrømme, at det bliver lidt provokerende at skulle stå her og opleve, at der kommer det her regeringsindgreb som en tyv om natten og med opbakning til det.
Det er ikke den respekt, som ordføreren ellers siger at de her berørte, der er i konflikten, fortjener.
Det her er ikke okay over for sygeplejerskerne.
Det er ikke okay over for de offentligt ansatte.
Det må jeg bare sige.
Det her er ikke kun sygeplejerskernes kamp.
Vi er ikke bare i årevis, ikke bare i månedsvis, men i de seneste uger også hen over sommerferien kommet med forslag til, hvordan vi kunne lave en løsning, så vi ikke kom til at stå i den situation, som vi står i lige nu.
Konservative siger i deres udspil, at de gerne vil have 200 flere nye jordemødre.
Mai Villadsen (EL), 2021-08-26:
Jamen når Gud og socialisterne står sammen, kan jeg jo ikke se, hvad det ikke kan blive til.
Det er nærmest så sikkert som amen i kirken, at vi i Enhedslisten år for år har fremsat forslag om en lavt- og ligelønspulje, og det beløb har lydt på 5 mia. kr.
Jeg kan også svare på et spørgsmål, som kunne komme opfølgende.
Jeg tror ikke, det løser hele problemet med lavt- og ligeløn.
Der har været tal på banen i dag, som er helt oppe på 15 mia. kr., og det tror jeg faktisk er reelle tal, og der mener jeg vi skal lægge en plan fra Folketingets side for at løse det problem.
Men 5 mia. kr. er et sted at starte.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-08-26:
Ja, og så svarede man ikke på det andet spørgsmål.
Man kan jo tage det med som et krav for at stemme for finansloven.
For Enhedslisten ligger det i hvert fald ikke fjernt.
Nu var jeg lidt flink ved ordføreren for SF, for de stiller godt nok også ultimative krav, men det gør Enhedslisten i hvert fald også, og derfor kunne jeg tænke mig at høre, om det her så bliver et ultimativt krav, at man gør det?
Man har jo lige her den 26. august truet regeringen med valg, hvis ikke den leverer på f.eks. børnefattigdom.
Hvor vigtigt er det her på en skala; er det her også noget, der kan udløse et valg, eller er det sådan, at siger regeringen bare nej, stemmer I for en finanslov alligevel?
Mai Villadsen (EL), 2021-08-26:
Det her er ekstremt vigtigt for Enhedslisten, og vi har rejst det, jeg mener så sent som til sidste finanslovsforhandling, og vi kommer til at rejse det igen, fordi regeringen jo ikke vil afsætte en eneste krone til at løse det her problem.
Vi har ikke opgivet håbet.
Jeg tror, det var i januar, ahr, februar, at jeg stillede spørgsmålet her i Folketingssalen til statsministeren om tjenestemandsreformen, og der kom ikke rigtig noget svar.
Nu synes jeg, regeringen, det håber jeg i hvert fald, begynder at ryste lidt på hænderne, fordi der har stået så mange folk på gaden, så vi giver ikke op.
Vi har tænkt os at presse regeringen alt, hvad vi kan.
Jens Rohde (KD), 2021-08-26:
Men fred nu være med det, for det er jo dybest set for alvorligt til, at det går op i alt det her spil.
Derfor vil jeg bare spørge om det samme, som jeg har spurgt de andre om.
Det er jo en velkendt sag, at regeringens støttepartier og i øvrigt også Socialdemokratiet i sin tid var inderligt imod, at man fjernede skatteopkrævningen fra regionernes hånd, og så er det bare, jeg ikke forstår, når der nu endda står en af dem, der var ansvarlig for det dengang, og siger, at det var en kapitalbrøler, og at det er en del af løsningen på den problemstilling, vi har, nemlig at regionerne reelt set ikke har nogen forhandlingsfrihed og nogen manøvremulighed, altså at man så ikke byder sig til og siger: Det var da en god idé, lad os diskutere finansieringsstrukturen og ikke bare et eksakt beløb, for vi skal jo lave en løsning, der holder i mange år ud i fremtiden.