runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-10-12:
Enhedslisten støtter lovforslaget.
Vi står selvfølgelig ved de aftaler, vi er med i, og selv om det så udmøntes i lovforslag, som ikke er særlig politiske, har det været nødvendigt at få det her lovforslag – fint nok – vi deltager gerne i debatter andre gange, hvis det kan bidrage til en regeringskrise.
Det kunne jo være CO 2 -afgiften på landbruget, vi kunne tage en tur omkring.
Vi tilslutter os det her lovforslag.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-10-12:
Tak for det.
Det er aftalen til gengæld ikke, den er jeg mægtig godt tilfreds med, og tusind tak for opbakningen til den.
Det her er jo et delelement i den aftale.
For nogle af de elementer, der i øvrigt var i den aftale, handlede præcis om at give bedre tilgængelighed for borgere med handicap til bygningsmassen generelt, give nogle nye muligheder i forhold til privat udlejningsbyggeri for borgere med handicap og så fjerne nogle af de barrierer, der har gjort det svært at få oprettet ungdomsboliger i de større byer.
Det er blevet nævnt flere gange heroppefra, hvad det er, det her handler om.
Det handler bl.a. om kundgørelsen, altså at man undtager kundgørelsen fra Lovtidende.
De tekniske specifikationer kan indeholde f.eks. beskrivelser og metoder, som er relevante for at efterleve visse krav.
På byggeområdet er der flere eksempler på, at reglerne henviser til tekniske specifikationer, som ikke kundgøres i Lovtidende, men som kan tilgås f.eks. hos den pågældende myndighed.
I høringen af lovforslaget har der overordnet været opbakning til det samlede lovforslag.
Og som det også har været nævnt heroppefra, har der været enkelte parter, herunder KL og Københavns Kommune, som har udtrykt en bekymring for bestemmelsen om undtagelsen af offentliggørelsen i Lovtidende.
Det bemærkes i den forbindelse, at undtagelsen fra kundgørelsen i Lovtidende alene anvendes, når tungtvejende hensyn gør sig gældende.
Det kan f.eks. være, når de tekniske specifikationer er ophavsretligt beskyttet, eller når de retter sig mod en snæver kreds af professionelle brugere.
Igen vil jeg fremhæve, at lovforslaget ikke vil betyde en ændring i forhold til det, der er praksis i dag, også bare så det er sagt her fra talerstolen og ikke kun er svaret skriftligt.
Frem til den 1. januar 2021 har der i bygningsreglementet været krav om en bebyggelses mindsteafstand mod vej.
Kravet blev fjernet, fordi man var i tvivl om den eksisterende hjemmel i byggeloven.
I forbindelse med høringen over ændringen af bygningsreglementet i 2020 foreslog flere af høringsparterne, særlig kommunerne, at hjemmelen blev tilføjet i byggeloven for at kunne fastholde kravet.
Med det her lovforslag imødekommes høringsparterne, og det gøres muligt at fastlægge afstandskrav for bebyggelse mod vej.
For det tredje præciseres byggelovens bestemmelser for markedsovervågning, og det vil sige, der bringes tættere sammenhæng mellem ordlyden i byggeloven og markedsovervågningsforordningen, der trådte i kraft i 2021.
Det handler alene om en præcisering af ordlyden i loven, og det vil sige, at der ikke er tale om indholdsmæssige ændringer.
Så igen vil jeg sige, at det er rigtigt, at det her er meget teknisk.
Det er aftalen til gengæld ikke, den er ekstremt politisk, og jeg tror, den både vil bibringe, at vi får flere boliger til unge, men også, at tilgængeligheden bliver bedre i forhold til borgere med handicap, og det er i sagens natur noget, der ligger regeringen rigtig meget på sinde.
Så tak for opbakningen til aftalen, og tak for opbakningen til lovforslaget her i dag.
Jette Gottlieb (EL), 2023-10-12:
Tak for det.
Jeg må melde mig ud af hyldestkoret.
For mig er »tungere« og »længere« ensbetydende med togvogne, og for mig er det meget vigtigt, at det er en teknologi, der eksisterer, og som er nem at bruge; man skal bare benytte de redskaber, der er.
Det, der sker, hvis man laver de her ting med længere og tungere lastbiler på gummihjul, er, at vi opnår et øget slid på vejene, og at vi opnår øget trængsel.
For der bliver jo lige så meget trængsel, om der kører to lastbiler eller der kører en lastbil med en trailer.
Det er lige så svært at overhale.
Det skulle jeg hilse og sige fra folk, der har prøvet det.
Så det eneste formildende, jeg ser ved det her forslag, er, at det er et forsøg.
Og så må vi jo se, hvad der kommer ud af det.
Jens Meilvang (LA), 2023-10-12:
Tak for det.
Jeg kan sige, at vi i Liberal Alliance også støtter det her lovforslag om en forsøgsordning til dobbelttrailervogntog, der i første omgang skal laves på en forsøgsstrækning mellem Aarhus og Høje-Taastrup og med mulighed for at udvide det til strækningen til Malmø, som det også er blevet nævnt.
Vi har sådan set de samme argumenter, som andre ordførere før mig har nævnt, altså at det er godt for miljøet at kunne fragte flere varer på den samme lastbil, og at det også er godt for den danske konkurrenceevne og godt for den enkelte vognmand.
Vi håber også, som det blev nævnt her før, at vi kan udvide strækningen, men jeg synes egentlig også, at jeg allerede har hørt i ordførerkredsen ovre ved ministeren, at man er positiv over for at se på en udvidelse.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-10-12:
Tak for ordet.
L 18, som vi behandler i dag, etablerer det lovmæssige grundlag i færdselsloven til, at der kan udføres forsøg med dobbelttrailervogntog.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi i Danmarksdemokraterne synes, det er rigtig fornuftigt, at vi får påbegyndt kørsel med dobbelttrailervogntog i Danmark.
Generelt mener vi, at hele diskussionen om øget vægt og dimension i forhold til lastbiler er et vigtigt skridt på vejen mod en grøn omstilling af den tunge vejgodstransport.
Fordelene ved de lange vogntog er åbenlyse: Det vil nedbringe CO 2 -udledningen, ligesom det vil bidrage til at mindske trængslen på de danske motorveje, simpelt hen fordi der skal bruges færre lastbiler, altså mere gods på den samme motor.
Jeg vil lige benytte lejligheden til at nævne de syvakslede vogntog, som jeg kan forstå ikke er med i tankerne om vægt og dimensioner.
Husk nu, at de står for den største del af transporten med lastbil, altså mere gods på den samme motor.
Men der er et lille men: Jeg kan ikke forstå, hvorfor vi blot tillader kørsel mellem Aarhus og Høje-Taastrup.
Til gengæld bemærkede jeg, at ordføreren fra Socialdemokratiet nævnte, at vi kunne tage en snak om det, og det vil jeg glæde mig til.
For i min optik er der brug for, at vi hurtigst muligt udvider vejnettet til forsøgsordningen, så vi får koblet alle de vigtige knudepunkter i landet på forsøgsordningen, og her tænker jeg konkret på steder som Aalborg Havn og Padborg Transportcenter.
Hvis vi for alvor skal høste klimagevinsterne ved dette forslag, er der simpelt hen brug for, at vi hurtigst muligt tillader kørsel med dobbelttrailere på langt flere strækninger, end dette forslag gør.
Sidst, men ikke mindst, vil jeg lige opfordre ministeren til at kigge sine europæiske kollegaer dybt i øjnene.
Skal vi forløse det fulde potentiale i forhold til dobbelttrailervogntogene, skal lastbilerne kunne krydse grænserne til vores nabolande uden at støde på tekniske barrierer i form af forskellige regler som i dag.
I dag medfører reglerne i vores nabolande, at det de facto ikke er muligt at køre med hverken modulvogntog eller dobbelttrailere gennem nogle af vores nabolande.
Jeg er så helt med på, at det kan være lidt svært at forklare den tyske minister, at han skal lytte mere til den danske transportminister end den tyske jernbanelobby, men jeg synes da, at ministeren skal gøre forsøget.
Når det er sagt, støtter Danmarksdemokraterne forslaget.
Sofie Lippert (SF), 2023-10-12:
Hvis vi skal transportere gods grønnere i Danmark, er der ingen tvivl om, at vi skal transportere mere gods på mindre plads.
Det her lovforslag har til formål at ændre færdselsloven med henblik på at tillade forsøg med dobbelttrailervogntog på udvalgte strækninger i Danmark.
Det er et skridt på vejen til at kunne transportere mere gods grønnere.
I SF mener vi, at der skal være flere af den slags skridt.
Vi håber også, at transportministeren er interesseret i at kigge på, hvordan vi skaber bedre vilkår for at transportere gods med tog og ikke bare med vogn tog, og derfor hilser vi det her forslag velkommen.
Vi håber, det er et skridt på vejen til en grønnere godstransport, og SF støtter forslaget og hilser fra Alternativet, der også støtter forslaget.
Peter Have (M), 2023-10-12:
Formålet med lovforslaget er at gennemføre den fornødne ændring af færdselsloven, så det bliver muligt at igangsætte forsøg med dobbelttrailervogntog på dele af det danske vejnet.
Helt konkret er det på strækningen mellem Aarhus og Høje-Taastrup og videre over Øresundsbroen til Malmø.
Det er en beslutning, der blev truffet i infrastrukturplanen for 2035 i 2022, og det var, før Moderaterne overhovedet var i Folketinget, men det er en beslutning, som vi støtter fuldt og fast og ovenikøbet er begejstrede for.
Vi er selvsagt også åbne over for at udvide det omfattende vejnet på sigt, men først og fremmest er vi bare glade for at kunne iværksætte forsøgsordningen.
Det er vi, fordi det med dobbelttrailere naturligvis er muligt at fragte mere gods på en gang, og det er både til gavn for klimaet, trængslen på vejene og ikke mindst vognmændene, da det kan imødegå nogle af udfordringerne med chaufførmangel og samtidig spare udgifter til vedligeholdelse og brændstof.
Moderaterne tilslutter sig forslaget.
Peter Juel-Jensen (V), 2023-10-12:
Tak for det, formand.
Et bredt flertal i Folketinget blev som led i infrastrukturplanen for 2035 enige om at iværksætte en forsøgsordning med dobbelttrailervogntog på det danske vejnet.
Forsøgsstrækningen er i første omgang mellem Aarhus og Høje-Taastrup med mulighed for at forlænge strækningen til Malmø.
En forsøgsordning med dobbelttrailervogntog vurderes at have en positiv klimamæssig konsekvens, da der vil kunne transporteres samme mængde gods på færre lastbiler.
Samtidig giver det transportbranchen mulighed for at imødegå problemet med mangel på chauffører i den nuværende situation, fordi behovet for lastbiler vil kunne reduceres.
Endvidere vil transportvirksomhederne bl.a. kunne spare brændstof og udgifter til vedligeholdelse af lastbiler.
Thomas Jensen (S), 2023-10-12:
Tak, formand.
I dag mangler vi chauffører i Danmark.
Derfor vil det være godt, hvis chauffører kan køre en lastbil, som kan fragte mere gods end i dag.
I dag har vi trængsel på mange motorvejsstrækninger, og derfor vil det tage noget af trængslen væk, hvis der f.eks. kører færre lastbiler og de, når de kører, fragter mere gods.
Derved skal der køre færre lastbiler.
Mere gods på en bil vil samtidig også betyde en mindre CO 2 -udledning pr. fragtet kilo.
Alt det løser det her lovforslag.
Et bredt flertal i Folketinget blev sidste år som en del af infrastrukturplanen for 2035 enige om at iværksætte en forsøgsordning med dobbelttrailervogntog på det danske vejnet.
Den forsøgsstrækning, der i første omgang er truffet beslutning om, er mellem Aarhus og Høje-Taastrup med mulighed for at forlænge strækningen til Malmø.
Med forslaget foreslås det at gennemføre en ændring af færdselslovens § 70 a, så der kan udføres forsøg med dobbelttrailervogntog på udvalgte motorvejsstrækninger.
Forslaget vil udvide transportministerens beføjelser, så loven indeholder hjemmel til, at der kan igangsættes forsøg med lange vogntog med et til flere påhængskøretøjer.
I lovforslaget tales der om lange vogntog, som er en samlet betegnelse, som både dækker over det eksisterende forsøg med modulvogntog og det kommende forsøg her med dobbelttrailervogntog.
En forsøgsordning med dobbelttrailervogntog vurderes at have positive klimamæssige konsekvenser, da der kan transporteres den samme mængde gods på færre lastbiler.
Samtidig giver det transportbranchen mulighed for at imødegå problemet med mangel på chauffører i den nuværende situation, fordi behovet for lastbiler vil kunne reduceres.
Endelig vil transportvirksomheder kunne spare udgifter til brændstof og vedligehold af vognparken.
I høringssvarene skriver branchen, at de gerne vil have udvidet forsøget til flere strækninger, og det er Socialdemokratiet selvfølgelig åbne over for at drøfte, hvis der blandt partierne er et ønske herom.
Så afsluttende vil jeg sige, at det alt i alt er et godt forslag, som kan løse flere problemer på en gang, og det støtter Socialdemokratiet naturligvis.
Niels Flemming Hansen (KF), 2023-10-12:
Mange tak for ordet, formand.
Endelig – endelig – får vi nu forsøget med modulvogntog og dobbelttrailere på plads.
Vi kunne godt have haft et ønske om at udvide forsøgsstrækningen, men grundet det, at der også skal udbygges ramper til at håndtere de her lidt større lastbiler rundtom på vejnettet, tænker vi, at det her er det muliges kunst.
Vi vil rigtig, rigtig gerne have forsøget udvidet til også at dække på tværs af grænserne, altså ud over lige til Malmø.
Så jeg vil slutte af med at sige, at i dag er en god dag for vejgodstransporten og for miljøet.
Thomas Danielsen (V), 2023-10-12:
Det synes jeg ikke vi skal lægge os hundrede procent fast på.
Der kan være mange omstændigheder.
Men ja, der er da også eksempler på, at der er postsække, der er forsvundet fra PostNords biler, men vi lukker da ikke virksomheden af den grund.
Så må vi løse problemet.
Jeg kan ikke forstå, at det skal være meget anderledes fremadrettet.
Så er der det her med den ensartede service.
Hvis Danske Bank eller Region Midtjylland, eller hvad ved jeg, skal sende breve ud til alle deres kunder, så kommer de da ikke til at acceptere, at der kun bliver leveret 98 pct. af brevene.
Så bliver man jo nødt til at komme ud i hele landet.
Så jeg kan slet ikke se det scenarie, eller at Boozt, eller hvad vi ellers har af virksomheder, som skal levere pakker, lige pludselig siger: Vi behøver ikke levere dem alle sammen, bare tag nogle af dem.
Så jeg forstår simpelt hen bare helt grundlæggende ikke ordførerens bekymring.
Jette Gottlieb (EL), 2023-10-12:
Jeg er enig i, at øerne får en betjening og en behandling, som jeg synes lyder, som om den kan blive dækkende.
Det kan jo også betyde, at der er visse tyndtbefolkede landdistrikter, der bliver betjent dårligere end øerne.
Det vil jeg ikke udelukke.
Det håber jeg heller ikke ministeren tør udelukke.
Det kan være bortkomst af et antal forsendelser.
Der er selvfølgelig en svindmargen af en eller anden slags, men lad os så sige, at der forsvinder 10 pct. af forsendelserne.
Det kan være forsinkelser, altså at der går for lang tid, inden de kommer frem, og sådan nogle ting.
Vil der for den type svigt være en ansvarspådragelse, som betyder, at den pågældende forsendelsesvirksomhed skal betale et eller andet som kompensation?
Thomas Danielsen (V), 2023-10-12:
Det er meget åbent bare at sige svigt.
For så kan jeg selv forestille mig nogle forskellige scenarier, som jeg vil betragte som svigt, og så håbe på, at det er den slags svigt, som ordføreren tænker på.
Men altså, hvis der sker svigt, starter man jo med, at Trafikstyrelsen tager fat i virksomheden for at høre, hvad det er, der foregår: Er det en misforståelse, eller er det noget, man lige kan rette op på, eller hvad er det, der foregår?
Hvis vi så tager det vildeste scenarie, som jeg ikke kan forestille mig, men at der er dele af landet, hvor markedet pludselig stopper med at fungere, altså hvor man ikke får besøg af pakkebuddet, eller hvad ved jeg inden for postlovens virke, jamen så må jeg jo håndtere det som minister, og så må vi enten udpege nogle til at løse opgaven eller lave et udbud, eller hvad der skal til.
Men med loven har vi ligesom indrammet de allervanskeligst stillede områder af Danmark, som jo er vores småøer, som jeg ikke synes har fået en tilfredsstillende service.
Derfor har vi nu sagt, at vi med statslige midler vil investere i at sikre en endnu bedre service, selv ude på de allermindste øer i Danmark.
Det er en statslig forpligtelse, at de får det frie marked ligesom alle andre.
Jette Gottlieb (EL), 2023-10-12:
Jamen så vil jeg fortsætte, for hvis der nu sker sådan et svigt og det bliver konstateret og ministeren er klar over, at der er sket et svigt,
hvad er så proceduren?
Hvor lang tid kan der gå, mens det svigt fortsætter, inden der bliver grebet ind, og kan det komme til at betyde dagbøder eller andre former for kompensation betalt af dem, som har begået svigtet?
Thomas Danielsen (V), 2023-10-12:
Det kommer jo an på, hvad for nogle priser vi snakker om.
For i loven står der jo helt klart, hvilke priser der må være prisdifferentieret, og hvilke priser der ikke må.
Hvis der sker noget, som er i strid med loven, så er det jo et problem, og så griber jeg som transportminister ind – vi har Trafikstyrelsen til at overvåge det.
De laver kontrolbreve, som sikrer, at niveauet af servicen er højt nok.
Skal jeg så blande mig i, om din bror vil lave en brev- eller pakkevirksomhed, hvor man kører rundt på grønne cykler?
Nej, selvfølgelig skal jeg ikke det.
Vil han kunne lave det sådan, at det er landsdækkende?
Og den innovation og virkelyst skal vi jo heller ikke stå i vejen for.
Så derfor er der den mulighed.
Sofie Lippert (SF), 2023-10-12:
Når jeg peger på PostNords ytringer, handler det jo ikke om, at jeg mener noget om, hvordan PostNord skal drive virksomhed, men det handler om, at argumentet i både høringsnotatet og igennem forhandlingerne i høj grad har været, at hvis noget er tilfældet i dag, vil det også være tilfældet på et frit marked.
Og det føler jeg mig ikke sikker på, og det føler PostNord sig ikke sikker på.
Men jeg kan jo spørge igen: Er det et markedssvigt, hvis priserne bliver forskellige på tværs af landet?
Thomas Danielsen (V), 2023-10-12:
Tak for det.
Først og fremmest kan jeg berolige ordføreren, som er bekymret for, hvordan PostNord vil drive forretningen fremadrettet.
For det skal ordføreren ikke være bekymret for med hensyn til postloven.
For postloven må og skal ikke drive PostNords virksomhed, og det skal ordføreren heller ikke, og det vil være ulovligt, hvis ordføreren laver løsninger, der er målrettet en bestemt virksomhed, hvis der er konkurrence og et marked derfor.
Hvad bliver prisen så?
Jeg ved det ikke.
Hvem kommer til at slås om det?
Jeg ved det ikke.
Hvad er den rigtige pris for et brev?
Jeg ved det ikke, for vi har i dag bare givet statsstøtte og styret det alt for hårdt politisk, og det har jo været hele årsagen til, at der er blevet skåret en skive af kagen.
Undskyld, jeg kigger på det forkerte ur, og jeg kan se, at tiden er ved at udløbe.
Men jeg svarer på ordførerens andet spørgsmål i mit andet svar.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-10-12:
Tak for det.
Det her er et lovforslag, som vi synes er rigtig godt, og som vi synes det har været oppe over med i en del år, og derfor er vi fra Venstres side glade for, at der nu endelig bliver handlet på det.
Der har, som både patienter og patientforeninger har påpeget i mange år, været en udfordring med, at det både har været for uensartet og for svært at få adgang til børns sundhedsoplysninger.
Der har også været mange historier i pressen om, hvilke frustrationer det har givet.
F.eks. har forældre til børn med meget alvorlige diagnoser skullet vente flere dage på at få svar på ansøgninger om aktindsigt for at få de oplysninger, de har brug for.
Det er rigtig godt, at vi får gjort op med det.
Vi får også skabt nogle klarere retningslinjer for sundhedsprofessionelle, i forhold til hvornår man skal udlevere oplysninger, eller hvornår man f.eks. har mulighed for ikke at udlevere oplysninger; det gælder også i forhold til børn under 15 år, hvor den måde, det er foregået på rundtomkring i landet, i vores øjne også har været for uensartet – det er rigtig godt.
Vi får sat nogle klarere rammer for, hvilke oplysninger man skal give, og hvilke man skal tilbageholde.
Der bliver også løst en udfordring med udlevering af oplysninger til børn over 15 år, som er meget udfordrede – så udfordrede, at de har svært ved selv at give fuldmagt til forældrene om, at de gerne må tilgå deres sundhedsoplysninger.
Det gælder ikke så mange mennesker, men det er ikke desto mindre meget vigtigt for de mennesker, der har været ramt af det her, at vi nu får løst den problemstilling.
Så det er vi rigtig glade for i Venstre.
Vi er også glade for den anden del af lovforslaget, som handler om, at vi nu får taget et skridt mod at omfavne digitaliseringen endnu mere i vores sundhedsvæsen, i form af at vi nu får skabt en ramme, hvor vi kan håndtere de mange gode apps, der kommer, som handler om sundhed, i forhold til at de kan blive trukket ind i og blive en del af den sundhedsfaglige rådgivning, fordi vi nu får et nævn, som forhåbentlig kan være med til at hjælpe vores sundhedsprofessionelle med at navigere i, hvad det er for nogle apps, der rent faktisk er sundhedsfagligt forsvarlige at bruge.
Så det er vi også rigtig glade for.
Vi glæder os også til at diskutere, hvordan det her nævn skal finansieres, og hvordan vi skal få det til at fungere i virkeligheden i fremtiden.
Så med de ord vil jeg meddele, at vi selvfølgelig bakker fuldtonet op om det her forslag.
Hans Christian Schmidt (V), 2023-10-12:
Nej, jeg bliver det ikke.
Nu har jeg jo haft fornøjelsen af at være medlem af det her Ting i mange, mange år, og jeg tror, at jeg har interesseret mig for post i landdistrikterne i 25 år.
Så jeg vil sige, at det, at landdistrikterne gør opmærksom på nogle ting, skal man tage alvorligt.
Det er jeg også sikker på at vi vil gøre i forligskredsen, og det vil man også gøre i Transportministeriet.
Så jeg er enig i, at man skal tage tingene alvorligt, for vi har jo ikke prøvet det før.
Så jeg synes da, at spørgeren har nogle gode spørgsmål.
Jeg synes, det er fornuftigt, at man stiller dem, for kun ved at stille dem kan man tage højde for dem.
Men jeg synes, at loven gør det, at den tager højde for det.
Nu er der nok forskel på at sidde meget tæt ved det og kende dem, der har med det at gøre, og så at sidde længere væk.
Så jeg vil såmænd også rose dem, der har afgivet høringssvar, for at gøre opmærksom på de her ting, for det har nu altid været sådan, at dem, der gør opmærksom på noget, også får markeret, at det er noget, som alle skal være agtpågivende over for.
Det tror jeg kommer til at ske.
Mette Thiesen (DF), 2023-10-12:
Tusind tak.
Og det er ret vigtigt, at vi får dannet os et overblik, sådan at sundhedsoplysninger er tilgængelige også for dem, der ikke nødvendigvis er så digitale.
I Dansk Folkeparti støtter vi sådan set også det her forslag.
Det er jo også en udmøntning af en aftale, som vi alle sammen er med i.
En af de ting, som jeg særlig vil fremhæve, og en af de ting, som jeg har været meget optaget af også tidligere, er det her med forældre til børn, som f.eks. har udviklingshandicap, og hvor der har været rigtig, rigtig store problemer med at kunne tilgå deres sundhedsoplysninger, hvor man har skullet ned omkring borgerservice, fordi barnet ikke havde et MitID og måske ikke kunne få et MitID osv. Så det er nogle af de problematikker, som vi ret konkret løser med det her lovforslag.
Alene det gør, at jeg synes, at det er et rigtig, rigtig godt forslag.
Så er der nogle andre forskellige ting.
Jeg synes sådan set personligt, og det gør vi også i Dansk Folkeparti, at det er ret fint, at man som udgangspunkt som forældre kan tilgå sine børns sundhedsoplysninger.
Altså, når børn er under 18 år, er de forældrenes børn, de er ikke myndige.
Men samlet set
er det her et fint forslag, i særdeleshed fordi man løser et ret stort problem for de forældre med børn med eksempelvis udviklingshandicap, som ikke tidligere har kunne tilgå deres børns helbredsoplysninger.
Så alt i alt støtter Dansk Folkeparti det her lovforslag.