Bruno Jerup (EL), 2021-03-26:
Tak for det.
Enhedslisten støtter også det her lovforslag om leverandørsikkerhed i den kritiske teleinfrastruktur.
Der er selvfølgelig nogle problemstillinger i lovforslaget, som man skal være opmærksom på, som det også blev nævnt af den radikale ordfører.
Et af de problemer, som vi kan se, er, om Center for Cybersikkerhed har den tilstrækkelige tekniske kompetence til faktisk at gennemføre det her.
Det er lidt uklart ud fra lovforslaget og ud fra bemærkningerne, hvori den tekniske kompetence til rent faktisk at kunne foranstalte at undersøge både leverandørernes software, deres hardware og deres support, og hvad der ellers kan være, som kræver en hel del teknisk faglig indsigt, består.
Så derfor kan vi godt risikere, at der er et hul i muligheden for faktisk at få det her til at virke effektivt som instrument.
Men udgangspunktet er, at vi synes, det er i orden, at man gør det.
Man skal også lige være opmærksom på, at det jo ikke er selve leverandørerne, som vi er i stand til at ramme.
Det skal vi ligesom være opmærksomme på.
Noget af det, som i det oprindelige lovforslag var indført som forslag til sanktion, var bøder og sådan nogle ting, men i det her har man ændret det til, at Center for Cybersikkerhed kan afsætte medlemmer af udbyderens ledelse.
Det er sådan set fint nok for os, men vi tænker bare over, hvordan det kommer til at fungere i praksis, når man skal gøre det.
Hvordan er det lige, man foranstalter, at man afsætter ledelsen af en eller anden udbyder?
Det kan sikkert godt gøres, men jeg er lidt spændt på at se, hvordan man rent faktisk vil forvalte den sanktionsmulighed, når vi nu kommer til brug af loven i praksis.
Ministeren har fortalt, at der ville komme nogle ændringsforslag på foranledning af Venstre og Det Radikale Venstre.
Nu har vi ikke set de konkrete forslag, men vi har kun set dem i overskriftsform, men som udgangspunkt støtter vi også de ændringer der.
Det bliver interessant at se, hvor mange sager man reelt forventer der bliver.
Det synes jeg sådan set også er lidt interessant, og derfor er jeg også med på, at det er udmærket, at der kommer en lovændring om, at den her lov skal til eftersyn igen efter en periode, sådan at vi lige kigger på den igen.
Vi sætter sådan set et redskab i værk, som vi ikke rigtig har nogen klar fornemmelse af hvor meget skal bruges.
Det er i hvert fald en usikkerhed, der kan være, men derfor er det alligevel den rigtige vej at gå.
Så har jeg en anden lille bemærkning.
Vi skriver altid i slutningen af sådan nogle love her, at de ikke gælder for Færøerne og Grønland, og det gør de jo ikke, så det er en tradition, men det kan måske godt være, at det lige præcis i den her sammenhæng ikke er særlig praktisk, at de ikke gælder for Færøerne og Grønland, for så kan forskellige udbydere osv. jo sådan set bruge Færøerne og Grønland som en bagdør at komme ind ad.
Det er i hvert fald en problemstilling, jeg synes man skal overveje.
Så er der spørgsmålet om, hvem det kan ramme, og der står ikke noget bestemt land, men der står dog, at det retter sig mod lande, som vi ikke har en sikkerhedsmæssig aftale med.
Jeg læser det sådan, at det betyder, at hvis det er sådan, at det land f.eks. er USA, eller hvad ved jeg, et andet NATO-land måske, så er det ikke meningen, at den her lov skal i anvendelse.
Eller hvordan skal det forstås?
Men ministeren kan måske ligesom sige, hvad der er hensigten der.
Når vi sætter sådan noget nyt her i gang, er der selvfølgelig altid en masse problemer, men vi mener, at det problem, som man forsøger at løse, er reelt, og at det er nødvendigt at løse det, og derfor støtter vi samlet set lovforslaget.