Pelle Dragsted (EL), 2019-04-12:
I fraværet af vores udlændingeordfører vil jeg tage mig af dette dagsordenspunkt.
Statsløshed er jo et stort problem for dem, som det rammer.
Det at have en nationalitet og et statsborgerskab er sådan set en vigtig menneskerettighed, og det er jo også derfor, at FN bl.a. har sat sig som mål at afskaffe statsløshed i verden senest i 2024.
I Danmark har vi for mange år siden tilsluttet os den konvention, vi taler om i dag, konventionen om begrænsning af statsløshed.
Baggrunden for konventionen synes jeg egentlig der er blevet redegjort fornuftigt for heroppefra – hvorfor den er vigtig – og en af de ting, vi har forpligtet os til i den konvention, er at give statsløse, der er født i Danmark, adgang til dansk statsborgerskab på lempede betingelser.
Det er jo en sag, som har kørt længe, og i starten af 2011 kom det frem takket være journalistisk gravearbejde på Dagbladet Information, at Danmark i årevis havde brudt konventionen.
Den daværende minister blev fyret, der blev nedsat en undersøgelseskommission, og der blev rettet op på sagsbehandlingen, som, så vidt vi kan bedømme nu, i store træk lever op til konventionen.
Institut for Menneskerettigheder udgav i 2018 en statusrapport, som viste, at der i Danmark i 2017 stadig væk var mere end 500 mennesker, der var statsløse, under 21 år gamle og født i Danmark, og at tallet desværre er voksende.
Ifølge instituttet ville de stort set alle sammen have ret til dansk statsborgerskab, og på den baggrund spurgte Enhedslisten udlændinge- og integrationsministeren, om hun som led i Danmarks bekæmpelse af statsløshed ville kontakte de her mennesker, de her 500 børn og unge, og gøre dem opmærksom på deres konventionssikrede ret til et dansk pas.
Det afviste ministeren; hun havde ikke tænkt sig at gøre noget ved det.
Og det synes vi i Enhedslisten er beklageligt.
Sidste sommer blev det også kendt, at de danske myndigheder fremover vil fortolke statsløsekonventionen på en ny måde, sådan at statsløse indfødsretsansøgere, der er omfattet af statsløsekonventionen, men som samtidig mistænkes af PET for at kunne være til fare for statens sikkerhed, fremover vil få sat deres sager i bero.
Det er en problematisk procedure, hvor Institut for Menneskerettigheder har sat spørgsmålstegn ved, om den stemmer overens med statsløsekonventionen.
Instituttet kritiserer i sin seneste årsberetning, der blev offentliggjort i denne uge, at ansøgerne efter den nye model ikke får besked om berostillelsen, og at de derfor ikke har nogen mulighed for at få efterprøvet den sikkerhedsvurdering, der kommer fra PET – altså ingen retssikkerhed for de her mennesker.
Det beslutningsforslag, vi taler om i dag, har vi set før, hvilket også er fremgået her.
Men begrundelsen er ny; den aktuelle begrundelse er, at forslagsstillerne ønsker at fratage mistænkte fremmedkrigere deres danske statsborgerskab, også selv om det så betyder, at de bliver statsløse.
Efter Enhedslistens mening skal mennesker, der har begået forbrydelser som fremmedkrigere, selvfølgelig retsforfølges langt ind i helvede, om jeg så må sige, men at fratage dem deres statsborgerskab er i vores øjne ikke den rigtige løsning på det problem.
Altså, der er tale om mennesker, der er født og opvokset i Danmark, og dem vil man så lade roame rundt i andre lande, som ikke har noget ansvar for dem – Syrien, hvor de allerede har været en kæmpe belastning, selv om de kommer fra alle mulige andre lande i verden, har slået folk ihjel, har holdt sexslaver, og så vil man have dem til sådan at roame frit rundt som en global sikkerhedstrussel.
De skal ikke bare have frataget deres statsborgerskab, de skal i fængsel, og de skal stilles for en domstol.
Det kan enten ske her i Danmark, eller det kan ske – og det er vi også meget åbne over for – ved at nedsætte en international krigsforbryderdomstol, gerne f.eks. i de kurdiske områder i det nordlige Syrien.
Det kræver jo så, at danske myndigheder er parate til at samarbejde med selvstyremyndighederne i de områder, hvad man indtil videre ikke vil, hvorfor det bliver svært, rigtig svært, overhovedet at retsforfølge de her mennesker, fordi de beviser, der findes, selvfølgelig findes hos de kurdiske myndigheder, som bl.a. har foretaget afhøringerne af de her mennesker.
Så der er et vist gran af hykleri i det her ønske om, at der skal falde en hård dom over de her mennesker, hvilket Enhedslisten er fuldstændig enig i, når man samtidig fraskriver sig den allervigtigste mulighed, nemlig at indgå i et samarbejde med de styrker, som har nedkæmpet Islamisk Stat, og som har mange af de her mennesker siddende fængslet – som har afhørt dem, og som har beviserne, der kan føre til deres domfældelse.
Så vi støtter ikke forslaget.
Tværtimod mener vi sådan set, at vi burde gøre mere for at afskaffe statsløshed og så i øvrigt sørge for at retsforfølge de mennesker, der skal retsforfølges, helt uafhængigt af det her spørgsmål.