runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-25:
»Retssikkerhed« siger Liberal Alliance.
Hvor er danskernes retssikkerhed?
Det her handler om at forsvare retssamfundet.
Det handler om at stå op for retssamfundet og sige, at hvis retssamfundet skal kunne bestå også på sigt, er Folketinget nødt til at tage ansvar for, at det også består ud i fremtiden, og det gør man ved at tage statsborgerskabet fra folk som Fasar Abrar Raja.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-25:
Vi er jo ikke uenige med hr. Mikkel Bjørn og Dansk Folkeparti i, at vi selvfølgelig skal frakende flere statsborgerskaber, end vi gør i dag, særlig for personer, der har begået alvorlig kriminalitet i vores samfund, og særlig hvis de har gjort det mere end en gang.
Men vi mener også, at der er et retssikkerhedsspørgsmål, lige præcis når det handler om frakendelse.
Jeg mener ikke, at der ikke, bare fordi man har set så ondt på en eller anden, skal være en eller anden form for rettergang, når det handler om, at vi skal frakende statsborgerskaber.
Lige præcis derfor mener vi også, det er vigtigt, at vi foretager meget mere individuel sagsbehandling af ansøgere, inden de tildeles dansk indfødsret.
Derfor skal vi også fratage mange flere fremover, end vi gør i dag, men jeg mener, det skal være domstolene og ikke Folketinget, der frakender.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-25:
Tak for det.
Jeg forstår simpelt hen ikke Liberal Alliances logik her, nemlig at det kun her er domstolene, der må tage stilling til fratagelse.
Grundlovens § 44 er en meget, meget særlig paragraf, som siger, at det er Folketinget, der tildeler statsborgerskab ved lov.
Det er ikke embedsmænd eller domstole eller noget andet: Det er Folketinget.
Den logiske konsekvens af det må jo være, at det også er Folketinget, der har bemyndigelsen til at fjerne de love, som man i første omgang vedtog.
Jeg forstår ikke, hvorfor det er, at man mener, at en mand som Fasar Abrar Raja skal være undtaget fra den behandling – en mand, der har ødelagt Danmark, har pisket og tortureret og ydmyget adskillige danske borgere, og som rejser rundt i verden på dansk førtidspension og misbruger danske skattekroner.
Der havde jeg håbet at Liberal Alliance ville sætte ind og sige: Selvfølgelig skal vi sætte foden ned over for sådan en mand, selvfølgelig skal han ikke beholde sit danske statsborgerskab.
Tak for det.
Jeg tror egentlig ikke, at det er Dansk Folkeparti, der er inspireret af hr. Aksel Larsen.
Det er jo en en fin historisk gennemgang fra SF's ordfører, men i forhold til anklager om konventions- og grundlovsbrud og sådan noget bliver jeg bare nysgerrig på, om at SF's ordfører også mener, at SF's stifter brød grundloven, da han efter besættelsen fremsatte forslaget om Schimmelmann.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-25:
Tak for ordet.
Dansk Folkeparti har fremsat et lovforslag om, at vi skal fratage Fasar Abrar Raja hans danske indfødsret.
Det kan for mange måske virke som et kontroversielt forslag, men jeg kan faktisk godt forstå, at hr. Mikkel Bjørn og Dansk Folkeparti har fremsat forslaget.
For selv om forslaget er meget personspecifikt og vi i Liberal Alliance ikke kan støtte det, mener jeg, det rejser to vigtige spørgsmål, som vi hver især bør tage stilling til.
Skal vi fratage flere statsborgerskaber, end tilfældet er i dag?
Og skal Folketinget i nogle tilfælde kunne fratage dem?
I Liberal Alliance ønsker vi at fratage flere statsborgerskaber, end vi gør i dag.
Jeg mener ikke, det er rimeligt, at personer, som har begået alvorlig kriminalitet – tilmed gentagne gange – skal bevare det danske statsborgerskab, vi som samfund har tildelt dem.
Desværre spænder statsborgerretskonventionen ben for netop dette.
Derfor mener vi også, at vi skal arbejde for en udtrædelse af konventionen, så vi kan føre den udlændingepolitik, der vil være den bedste for Danmark.
Men – og det er et vigtigt »men« –
vi mener også, at det som udgangspunkt skal være domstolene, der træffer afgørelse om frakendelse af statsborgerskab.
Det skal være en retlig, ikke politisk vurdering.
Med dette lovforslag lægges der op til, at Folketinget ved lov skal fratage en navngiven person hans indfødsret.
Det er et skridt, vi mener skal være undtagelsen og ikke normalen.
Men når det kommer til frakendelse, skal vi være varsomme med at politisere det.
Folketinget bør som udgangspunkt ikke træffe beslutninger om frakendelse af statsborgerskab, medmindre vi taler om ganske særlige tilfælde, eksempelvis landsforræderi, som det var tilfældet i 1946.
Men ellers bør det være op til domstolene at vurdere, hvorvidt et statsborgerskab skal frakendes eller ej.
Når det er sagt, rejser den konkrete sag et vigtigt spørgsmål, for det undrer mig, hvordan den pågældende person – i hvert fald ifølge det her lovforslag – har kunnet blive tildelt et dansk statsborgerskab ved erklæring, ikke ved lov, men ved erklæring, for det kan kun tildeles nordiske statsborgere.
Vi ønsker at gøre det sværere at få statsborgerskab, ikke nemmere, og vi ønsker, at vi som samfund stiller krav til, hvem vi inviterer ind i det danske fællesskab.
Men vi ønsker også, at retsstaten fungerer, og at det er domstolene, ikke Folketinget, der i almindelighed afgør, om man har forbrudt sig så grundlæggende mod fællesskabet, at man ikke længere skal være en del af det.
Derfor kan vi ikke støtte lovforslaget i dets nuværende form, men vi støtter intentionen bag, nemlig at Danmark skal kunne sige fra over for mennesker, der har misbrugt det danske statsborgerskab, for det er ikke et spørgsmål om, hvorvidt vi skal gøre det – for det skal vi – men det handler om hvordan.
Tak for ordet.
Mads Olsen (SF), 2025-04-25:
Jeg synes egentlig, at konventioner beskytter os alle sammen, også konventioner, som man har set Folketinget har brudt, f.eks. handicapkonventionen.
Vi så jo, at retten i Roskilde rimelig tydeligt sagde, at det var et brud på den, da man ikke gav indfødsret til en bestemt person.
Nu kan jeg ikke lige se tiden her på skærmen, men jeg vil sige, at konventioner beskytter os alle sammen; det er der ingen tvivl om.
Man kan bare se på, hvad der sker ovre i USA nu, hvor man begynder at pille lidt ved de ting, som har sikret frihed i lang tid.
Peter Kofod (DF), 2025-04-25:
Jeg synes, at det der argument om, at den regelbaserede verdensorden giver os alle sammen friheden, er noget snak, sagt ligeud.
Der er jo ikke nogen, der vil krumme et hår på hovedet af lovlydige borgere.
Det her handler om folk, der er dybt, dybt kriminelle.
Den her internationale regelbaserede verdensorden med internationale konventioner osv. osv., og jeg skal kommer efter jer, holder hånden over slyngler og kriminelle og folk, som vi ikke gider.
Det er folk, som udnytter os, folk, som dræber vores samfund, og som ødelægger vores system.
Det er de mennesker, I holder hånden over.
Det er ikke ganske almindelige, lovlige danskere.
Mads Olsen (SF), 2025-04-25:
I SF forsvarer vi konventioner, der i sidste ende forsvarer os alle sammen og er grundlaget for det system, vi har bygget op med den største frihed nogen sinde set.
Det er jo på grund af internationale konventioner, der garanterer retssikkerheden for folk, og det vil SF altid forsvare.
Jeg synes, at historien også viser – og det er jo det, der er sket, siden hr. Aksel Larsen fremsatte det forslag – at der er kommet et internationalt regelbaseret samfund til stede netop på grund af at nazismen og de konsekvenserne, det havde for Europa.
Men jeg synes også, det her ret entydigt viser, at vi i SF ingen empati har for sådan nogle mennesker her.
Jeg synes selvfølgelig, at der er forskel på at være en af de største landsforrædere i historien, og så at være en rocker som Farsa, men det er ikke, fordi vi ligesom synes, at sådan nogle mennesker er det fede.
Det synes jeg historien helt entydigt viser.
Men der er jo heldivis kommet et internationalt regelbaseret samfund til siden 1947.
Peter Kofod (DF), 2025-04-25:
Tak for det.
Jeg fik en sådan helt nyfunden respekt for SF's stifter, hr. Aksel Larsen, da jeg lige måtte læse lidt op på historien og fandt ud af, den var god nok; Aksel Larsen havde foreslået at tage statsborgerskabet fra en person.
Er det egentlig ikke mærkeligt at stå hernede som ordfører for Socialistisk Folkeparti og vide, at ens partis stifter jo i sin tid har været bannerfører for det her?
Nu er SF så lige endt på noget andet, og den person, som SF så gør sig til talsmand for at forsvare, er en dybt kriminel slyngel, som gør grin med danskerne, som håner vores system, som ikke ønsker os noget godt, og som aldrig bliver en af os.
Er det egentlig ikke mærkeligt, med den partihistorie, hvor hjertet jo må være på det rigtige sted, alligevel at gøre sig til forsvarer for sådan en slyngel?
Mads Olsen (SF), 2025-04-25:
Jeg kender godt til det med at fjerne love.
Jeg har selv været med til at fjerne en eller anden anlægslov fra 1874 om en bro mellem to byer i Jylland, så jeg kender godt proceduren.
Men spørgsmålet er jo så også, hvordan vi kommer frem til, hvem vi skal fratage statsborgerskabet, og det bliver jo så den her proces, hvor det er baseret på en dokumentarserie, som har fået meget kritik efterfølgende og det bliver bare vilkårligt og aldeles tilfældigt.
Det synes jeg er kritisabelt og ikke den rigtige fremgangsmetode, hverken i den her sag eller i de andre tilfælde, jeg har bragt op før.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-25:
Det er også fint.
Det er Dansk Folkepartis klare overbevisning, at det her helt åbenlyst er inden for rammen af grundloven, fordi grundlovens § 44 meget entydigt siger, at Folketinget giver danske statsborgerskaber ved lov.
Og de love, vi vedtager i Folketinget, kan vi selvfølgelig fjerne igen.
Selvfølgelig kan vi det; vi kan da fjerne de love, vi vedtager.
Og det er det, DF foreslår her.
Mads Olsen (SF), 2025-04-25:
Jeg tror grundlæggende set, at hvis man har været opmærksom på, at det var grundlovsstridigt – jeg kan ikke huske, om der overhovedet var en debat om det på det tidspunkt – så havde man nok genovervejet det; det er helt sikkert.
Grunden til, at jeg netop nævnte, at der er et spørgsmål om grundlovsstridighed, er jo også kun, fordi vi på et lukket møde i Indfødsretsudvalget hørte en professor tale om det.
Derfor synes jeg også, det er relevant at få udboret, hvorvidt det er grundlovsstridigt.
Jeg er ikke klar over, hvorvidt den vurdering også var til stede, da det lovforslag blev fremsat dengang.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-25:
Tak for det.
Jeg vil bare gøre ordføreren fra SF opmærksom på nogle statistikker, som jeg ikke ved om ordføreren er opmærksom på, f.eks. somaliske efterkommeres overrepræsentation i voldsstatistikkerne.
Somaliske efterkommere er overrepræsenteret med 487 pct. i voldsstatistikkerne, og det er jo mennesker født og opvokset i Danmark, i og med at det er efterkommere, og dem vil SF nu udvide adgangen til dansk stats borgerskab for.
Man vil give dem erklæringsadgang til dansk statsborgerskab, hvilket vil sige, at de kan erklære sig til dansk statsborgerskab.
Så vil ordføreren sikkert sige, at det kan de ikke, hvis de er dømt for alvorlig kriminalitet.
Men der er en overrepræsentation af mennesker fra MENAPT-landene, selv efter at de har fået statsborgerskab.
Så forventningen må være, at konsekvensen af det her forslag vil være, at der er mennesker, der får dansk statsborgerskab under lempeligere forudsætninger, og som ender som kriminelle efterfølgende.
Mads Olsen (SF), 2025-04-25:
Jo, det tænker jeg helt klart er en faktor.
Der er rigtig mange faktorer, der spiller ind i hele spørgsmålet om integration, bl.a. at vi lever og bor blandet.
Så ved jeg godt, at der er nogle, der vil sige, at det også er vigtigt, at vi stiller krav til unge.
Det kan vi også godt tage en diskussion af, så synes jeg jo bare, at det er mærkværdigt, at regeringen har lavet den her koranlov, som netop siger: Hvis bare du presser os nok, skal vi nok give efter for vores krav; så skal vi nok ændre på os selv, før vi beder dig om at ændre dig og tilslutte dig de danske værdier.
Så jeg synes, at det er en af mange faktorer.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-25:
at den tilgang, at der ikke gøres forskel ude fra nogle arbitrære betragtninger om, hvilket statsborgerskab ens forældre har, men at der bliver set på det enkelte individ, og at det er det, man bliver betragtet ud fra, kommer til at styrke sammenhængskraften i et samfund, og at det er den måde, man anskuer individer på?
Mads Olsen (SF), 2025-04-25:
Hr. Peder Hvelplund refererer til nogle undersøgelser, jeg ikke selv har læst, men det skal nok passe, at de eksisterer og viser det, hr. Peder Hvelplund siger.
Så det tænker jeg giver god nok mening.
Kernen i det her er, at stod der et barn her i midten af Folketingssalen, der for øvrigt er opvokset i Danmark og har gået i dansk skole, snakker flydende dansk, måske bedre end mange, mange andre, der har dansk statsborgerskab, skal vi så sige til vedkommende: Nej, du må ikke blive politibetjent, før du har fået et dansk statsborgerskab?
Det kan du måske først engang, når du er 35 år, og så kan din drøm måske gå i opfyldelse, når du er 40 år.
Er det det, vi skal sige?
Skal vi sige: Du er ikke sådan rigtig dansk, selv om du er født og opvokset i Danmark og måske har boet her hele dit liv og intet kriminelt har begået?
Jeg synes, det er fint at få gjort op med den praksis.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-25:
Tak for det, og tak til ordføreren for tilkendegivelsen.
Det er måske også vigtigt at understrege, at det også her i forslaget fremgår, at man ikke kan være sigtet for en lovovertrædelse på erklæringstidspunktet, og derfor er der også taget højde for spørgsmålet omkring kriminalitet.
Det samme kan gøre sig gældende i forhold til demokratiske rettigheder, nemlig det, at op imod 10 pct. af den voksne del af befolkningen, som bor her lovligt og har permanent ophold i landet, ikke har mulighed for at stemme, og det understreger jo bare, at det her har nogle konsekvenser.
Mads Olsen (SF), 2025-04-25:
Hvis man har fået en bøde for at tisse op ad muren på Roskilde Festival, skal man så blive udelukket fra at få dansk statsborgerskab?
Det synes jeg er en debat, der er vigtig at tage.
Men selvfølgelig: Hvis du smadrer en eller anden ved et busstoppested, skal du ikke have dansk statsborgerskab.
Det synes vi er sådan rimelig klart fra vores side af.
Det princip kan man jo tilføje til alt: at hvis du giver folk dansk statsborgerskab, er der en risiko for, at de senere hen ender med at begå kriminalitet.
Det gælder for alle befolkningsgrupper.
De passer sikkert, og det viser jo, at vi har et integrationsproblem; det har vi da.
Vi skal tage det alvorligt, og vi skal gøre noget ved det.
Så ved jeg ikke, hvor mange det er i forhold til den somaliske gruppe som helhed.
Nu nævner ordføreren, at de er overrepræsenteret, men ud fra hvilket udgangspunkt er de så det?
Er det i forhold til den danske befolkning, hvor der måske er 2 pct., der begår kriminalitet?
Er det så 4 pct., 5 pct. for somaliere?
Er det det 3-procentpointshop, der gør, at man ikke skal tildele dansk statsborgerskab til resten, der jo ikke er blevet dømt for noget?
Det synes jeg godt man kan have en diskussion af, men jeg synes sådan helt principielt, at hvis du giver dansk statsborgerskab til nogle, er der selvfølgelig altid en risiko for, at de begår noget kriminelt senere, uanset hvilket land de kommer fra.
Frederik Vad (S), 2025-04-25:
Alvorlig kriminalitet
– man skal være morder, så kan man ikke få det i 18-årsfødselsdagsgave.
Hvad, hvis man er fem unge syriske, somaliske og libanesiske gutter, der smadrer en, der står og venter ved et busstoppested ude i Nordbyen i Slagelse?
Er det alvorlig eller simpel kriminalitet?
Eller hvis man fusker, hvidvasker i en eller anden parallel samfundsøkonomi, er det så simpel eller alvorlig kriminalitet?
Hvilke kriminelle mener SF skal have statsborgerskab i 18-årsfødselsdagsgave, og hvilke kriminelle skal ikke have statsborgerskab i 18-årsfødselsdagsgave?
Mads Olsen (SF), 2025-04-25:
Plus at man ikke har begået alvorlig kriminalitet, og at PET ikke har en indsigelse mod en.
Det er jo rimelig vigtige kriterier også lige at have med der.
Hvis ordføreren spørger mig, om et barn, der har gået i dansk skole, er født og opvokset i Danmark, taler flydende dansk og intet kriminelt har gjort, bør få dansk statsborgerskab, så vil jeg da sige ja, når de fylder 18 år.
Vi kan selvfølgelig altid diskutere at definere alvorlig kriminalitet, og det vil jeg meget gerne tage en diskussion om.
Jeg synes sådan set, det er noget, der kunne gøre godt.
Og så er vi jo enige om, at der er integrationsproblemer i Danmark.
Derfor synes jeg f.eks. stadig væk, det er ærgerligt, at Socialdemokratiet lavede koranloven, hvor man stadfæster, at hvis man bare presser de her danske værdier nok, jamen så skal vi nok give op.
Og man lavede den her gymnasiefordeling af eleverne.
Den rullede man også tilbage, selv om den netop var designet til at nedbryde nogle af de her parallelsamfund.
Det synes jeg er ærgerligt.
Det håber jeg vi kan lave om på, når vi kommer tilbage til en rød regering.
Frederik Vad (S), 2025-04-25:
Det var jo som en tidsmaskine tilbage til 1990'erne, altså hele argumentationen og SF's holdning.
Jeg synes egentlig, det er ret vildt.
Altså, mener ordføreren, at de syriske børn skal have statsborgerskab nu?
Kender ordføreren statistikkerne på rigtig mange af de efterkommergrupper, vi har i Danmark?
De er jo ofte værre end statistikkerne for dem, der kom hertil i første generation, f.eks. syrerne.
Ordføreren siger: Hvis man er alvorligt kriminel, så skal man ikke have det.
Men simple kriminelle skal have statsborgerskab, hvis de er født her.
Kan ordføreren ikke se, at det er et kæmpe tilbageskridt for dansk udlændingepolitik, hvis man mener som et princip fra SF, at hvis bare man er født her og har gået i dansk skole, så kan man få et statsborgerskab i 18-årsfødselsdagsgave?
Mads Olsen (SF), 2025-04-25:
Tak for ordet, formand, og tak til Radikale Venstre, Enhedslisten og Alternativet for endnu en gang at fremsætte dette vigtige beslutningsforslag.
I SF bakker vi op om forslaget om, at unge, der er født og opvokset i Danmark, lettere skal kunne opnå dansk statsborgerskab.
For hvordan forklarer man egentlig et barn, der er født og opvokset i Danmark, som har gået i dansk børnehave og skole, har danske venner og taler flydende dansk, at det alligevel ikke betragtes som rigtig dansk?
Hvordan forklarer vi hinanden, at vi vil nedbryde parallelsamfund, når vi samtidig behandler børn, der er født og opvokset her, som om de er tilflyttere i deres eget land?
Lad mig lige tage jer med til Roskilde, hvor jeg indtil for et par år siden gik i gymnasiet.
I dag bor der 649 børn uden dansk statsborgerskab.
Jeg kan ikke forestille mig, hvordan vores samfundsfagslærere skulle forklare disse elever, at når de fyldte 18 år, gjaldt det ikke for dem, når vi andre for første gang kunne stemme til folketingsvalget, og at de trods hele deres opvækst i Danmark alligevel ikke måtte tage del i demokratiets mest grundlæggende rettighed.
Der er nemlig en forskel, for de er ikke danske i juridisk forstand, og det gør en kæmpe forskel.
Vi risikerer at skubbe unge ud i et identitetsmæssigt tomrum og skabe et B-hold i samfundet – unge, der er en del af Danmark, men som vi nægter at anerkende som det.
Derfor bakker vi op om at genindføre den tidligere § 3 a.
Den gav unge mulighed for at opnå statsborgerskab ved erklæring, ikke automatisk, men gennem rimelige og klare krav: fødsel i Danmark, skolegang her, lovligt ophold og god adfærd.
Naturligvis er der ikke tale om at give statsborgerskab til personer, som PET vurderer som en sikkerhedstrussel – det er klart.
Samtidig skal det understreges, at alvorlig kriminalitet naturligvis udelukker en fra muligheden.
Det synes vi egentlig giver meget god mening.
Hvis vi virkelig ønsker at styrke fællesskabet og modvirke parallelsamfund, starter det her med at anerkende de unge, som er en del af Danmark, med at give dem retten til at tage ansvar og retten til at stemme og retten til at høre til.
Bare for historieskrivningens skyld og for lige at få det på bordet blev der sagt tidligere, at det primært drejede sig om retten til at stemme.
Men der er også jobs og uddannelser, som man ikke kan få, hvis ikke man er dansk statsborger.
Du kan ikke komme ind i politiet, hvis ikke du er dansk statsborger.
Jeg tror, vi er rimelig mange, der i hvert fald som spæde drømte om at blive politibetjent, og det er alligevel en rimelig hård melding at få, at det kan du ikke, før du er blevet dansk statsborger, og det er noget, som adskillige ordførere har været inde på, der kan være en rimelig lang proces.
Så der er en forskel, og det drejer sig selvfølgelig om retten til at stemme, men det drejer sig altså også om noget, rigtig mange unge og børn drømmer om, nemlig f.eks. det her med at kunne blive politibetjent og være med til at beskytte os alle sammen, når vi har brug for det.
SF bakker selvfølgelig op om forslaget.
Tak for ordet.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-25:
Der er jeg sådan set enig med ordføreren.
Jeg betragter hver enkelt sag individuelt, og jeg tager stilling ud fra den enkelte sag, for der er altid forskelle i sagerne dernede.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-25:
Tak for det.
Jeg kunne ikke lade være med at blande mig i den her vildt interessante debat om beskæftigelseskravet og dispensationssager, som vi får i Indfødsretsudvalget, for det lyder jo nærmest, i hvert fald på Enhedslistens ordfører, som om de sager, vi får ind i forhold til unge og beskæftigelse, er enslydende.
Men i hvert fald fra mit perspektiv synes jeg, at sagerne er meget individuelle og rigtig forskellige.
Så jeg vil egentlig bare høre, hvad det er for en opfattelse, som Danmarksdemokraternes ordfører har af beskæftigelsessagerne, vi har i Indfødsretsudvalget.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-25:
Jeg synes, det er meget rimeligt, at vi stiller krav til at få dansk statsborgerskab.
Jeg synes også, det er okay, at der er nogle muligheder for at få en dispensation.
Ligger der så to næsten helt ens sager dernede, og der er et flertal i udvalget for ikke at give dispensationen, så må det være op til den enkelte at forsvare, hvorfor der er det.
Jeg skal ikke kunne sige, hvorfor der har samlet sig et flertal imod at give dispensation.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-25:
Nej, og det er selvfølgelig helt fair.
Men så kan jeg måske spørge på en anden måde, altså om ordføreren mener, at det er rimeligt, at borgere, som lever op til alle de andre kriterier, og som alene får afslag med baggrund i beskæftigelseskravet, ikke får dispensation, altså hvis de lever op til samtlige af de kriterier, der opstillet, og som jo er objektive kriterier.
Mads Olsen (SF), 2025-04-25:
Jeg tænker, at hvis man er bandekriminel og f.eks., hvad ved jeg, sammen med sine andre LTF-venner går ud og banker en eller anden sagesløs gammel kvinde, så skal man selvfølgelig ikke have dansk statsborgerskab.
Altså, det mener jeg er helt åbenlyst, og det tænkte eksempel vil jo aldrig ske; det tager vi også højde for i forslaget her.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-25:
Men hvorfor er det så, at SF vil lempe de her regler?
Hvis vi lemper på den her måde, åbner vi op for, at potentielle unge bandekriminelle, der ikke på nogen som helst måde vil Danmark og leve i Danmark efter de danske regler, bare bliver lukket ind, for de har bestået folkeskolen med 02, og de er blevet 18 år.
Og hvad angår alvorlig kriminalitet, er de måske ikke kommet dertil endnu, og PET har endnu ikke vurderet dem til fare for landets sikkerhed.
De bliver bare lukket ind, hvis vi gør det her.