runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2018-01-10:
Tak for spørgsmålet.
Det korte svar er ja.
Det er min og regeringens ambition, at fremtidens sundhedsvæsen i langt højere grad skal møde os der, hvor vi lever vores liv – tæt på eller helt hjemme i hjemmet i trygge omgivelser – og dermed så tæt på borgerne som muligt.
Det betyder, at der er rigtig meget af den behandling, der i dag foregår på sygehusene og på ambulatorierne, som fremover skal foregå ude hos den praktiserende læge i kommunerne eller helt hjemme i folks hjem.
Regeringen har sat gang i et styringseftersyn af hele sundhedsvæsenet, og vi vil til foråret komme med bud på, hvilken organisering og styring der bl.a. kan understøtte målet om at flytte mere behandling ud i det nære sundhedsvæsen.
Regeringen og Dansk Folkeparti har netop med finanslovsaftalen for 2018 afsat 845 mio. kr. over 4 år til at løfte hele det område, det nære sundhedsvæsen.
Samtidig forventer vi her til foråret at tage stilling til de resterende 600 mio. kr. til puljen til læge- og sundhedshuse.
Med udspillet fra december måned, »Sundhed, hvor du er«, kvitterer jeg som minister og vi som regering også for anbefalingerne, som vi fik fra Udvalget om det nære og sammenhængende sundhedsvæsen.
Vi kommer der med en række helt konkrete initiativer, der skal styrke det nære og sammenhængende sundhedsvæsen, og vi skitserer en konkret plan for regeringens opfølgning på hver enkelt af de 20 anbefalinger, som udvalget kom med.
I opfølgningen på en række af anbefalingerne går vi også videre.
Vi sætter f.eks. gang i arbejdet med mere politisk forpligtende og mindre bureaukratiske sundhedsaftaler, hvor kommuner og regioner også i højere grad skal gå sammen om fælles finansiering og fælles ledelse.
Vi sætter gang i udarbejdelsen af en ny national kvalitetsplan for det nære sundhedsvæsen, som Sundhedsstyrelsen skal udforme.
Og vi melder ud, at vi ønsker at samle misbrugsbehandlingen på sundhedsområdet for mennesker med psykiske lidelser og forankre det i regionerne, og det vil også kræve lovgivning herinde.
Så udmønter vi 200 mio. kr. til læge- og sundhedshuse, og her til foråret følger vi op med endnu et udspil.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-01-10:
Tak for det.
Jeg vil gerne læse spørgsmålet til sundhedsministeren op: Er ministeren tilfreds med ambitionsniveauet i det udspil for det nære og sammenhængende sundhedsvæsen, som regeringen fremlagde den 31. december 2017?
Er ministeren tilfreds med ambitionsniveauet i det udspil for det nære og sammenhængende sundhedsvæsen, som regeringen fremlagde den 31. december 2017?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-10:
Nu var jeg jo lidt forberedt, fordi spørgsmålet netop blev stillet sidste gang.
Det er ikke, fordi jeg har botaniseret meget i det forslag, for jeg bruger mest tid på vores egne, men der er væsentlige forskelle.
Hvis jeg bare skal nævne tre, så foreslår vi at indføre en ungelavalder på 12 år.
Det var ikke en del af det.
For det andet foreslår vi at oprette et ungdomskriminalitetsnævn med en dommer i spidsen.
Det var heller ikke en del af det.
Og der vil også være kommuner, der vil være forpligtet til at iværksætte de indsatser, som kriminalitetsnævnet siger.
Og så foreslår vi at oprette en ungekriminalforsorg, det var heller ikke en del af det.
Så jeg mener, at der er store forskelle, og jeg glæder mig til, at vi skal til at forhandle det her.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-01-10:
Det kan jeg heller ikke.
Vi kunne starte med at gennemføre det, vi har lovet vælgerne inden sidste valg.
Men altså, det var jo så bare en anden konstatering.
Jeg vil slutte af med et lidt nemt spørgsmål.
Jeg vil høre ministeren – og det spurgte jeg også om inden jul: Der er det her forslag fra den tidligere regering, det var fru Karen Hækkerup og hr. Manu Sareen, der i sin tid lavede det, og så er der den nuværende regerings forslag, og der vil jeg da bare høre, om ministeren sådan kan komme med den væsentligste forskel på de her to udspil.
Det er jeg glad for, for det spurgte jeg allerede om inden jul.
Nu ved jeg altså, at der er de samme muligheder for at anke.
Når jeg så bruger de her tal fra Socialministeriet, de 205 dage – og det er sådan konservativt sat, man kan også klage til andre myndigheder, og så bliver fristen noget længere – så er det jo, fordi det ikke nødvendigvis er en forbedring, fordi det jo lige præcis er den hårde kerne, som regeringen sagde at man ville gribe ind over for, som lige præcis vil kunne bruge de her muligheder, og så er det jo ikke sikkert, at man bygger et nyt og hurtigere og mere konsekvent system.
Så bygger vi bare et system, der løber parallelt med det sociale system, hvor tidsfristerne stadig væk vil være uendelig lange.
Er det ikke rigtigt forstået?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-10:
Ja, og det har jeg så ca. 20 sekunder til at redegøre for.
For det system, som spørgeren henviser til, er jo et andet system, hvor vi taler om tvangsanbringelser.
Hele ideen med det her – det, jeg i hvert fald gerne vil med det – er, at systemet hurtigt og effektivt tager fat i sagerne og man med nogle klare tidsfrister får sagerne behandlet i ungdomskriminalitetsnævnet.
Der er i udspillet også henvist til en række tidsfrister.
Så er det så tanken, at ungdomskriminalitetsnævnet bliver ledet af en dommer, og den unge har ret til at blive hørt og tale sin sag.
Den unge vil også have ret til en bisidder eller en advokat – det kan være forskelligt – og hvis man er uenig i nævnets afgørelse, kan den indbringes for domstolene, og, hvis afgørelsen indebærer frihedsberøvelse, også for Ankestyrelsen, og man vil også kunne klage til Folketingets Ombudsmand.
Så der er nogle klageorganer, men alt andet lige vil man kunne agere hurtigt.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-01-10:
Når jeg stiller spørgsmålet, er det, fordi jeg ikke kan forstå, hvorfor folk, der er under 15 år, skal have en dårligere retssikkerhed end folk, der er over 15 år.
Der er jo en meget stor forskel på at få en sag prøvet i en rigtig retssag, hvor der er en dommer, der ud fra nogle paragraffer bestemmer, hvordan det er, og hvordan det så skal være i et nævn.
Så den forskel vil jeg egentlig gerne have regeringens begrundelse for, altså hvorfor man har valgt det her system, den her model, som jeg ikke nødvendigvis synes er specielt fornuftig.
Så siger ministeren – og det er jeg jo egentlig glad for – at man ikke vil lave så vidtgående om, som vi vil, fordi man ikke vil skabe et langsommeligt system og man skal sætte ind hurtigt og konsekvent.
Der vil jeg da egentlig gerne spørge om noget.
For tilbage i 2016 spurgte jeg social- og indenrigsministeren om, hvor lang ventetid der var, hvis man inden for det sociale system ønskede at anke en anbringelse i retten, og nu læser jeg bare op fra svaret på spørgsmål nr. 225: »På baggrund af registrerede oplysninger i sager afgjort i byretten i 2015 forløber der i gennemsnit 205 dage fra, at børn og unge-udvalget træffer en afgørelse om anbringelse af et barn eller en ung uden for hjemmet uden samtykke, og indtil byretten afgør sagen.«
Det er så 205 dage, det vil tage.
Det er jo ikke hurtigt og konsekvent.
I den forbindelse vil jeg bare vide, om det nye system rummer de samme muligheder for at anke en afgørelse, som det sociale system gør i dag.
For det synes jeg faktisk er væsentligt at få afdækket.
For hvis det er de her 205 dage, vi skal regne med, afhængigt af, om der er opsættende virkning eller ej, så vil det jo have en kæmpe betydning for, hvor hurtigt og konsekvent man kan sætte ind i de her sager, hvor det jo netop er den hårde kerne, som man vil ramme, og som man kan formode kunne have lyst til at forsøge at få de her sager prøvet.
Så der vil jeg spørge ministeren til sidst: Hvordan vil ankemulighederne være i ministerens system?
Vil det have opsættende virkning eller ej?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-10:
Som spørgeren helt rigtigt er inde på, har regeringen lagt op til, at unge mellem 12 og 14 år i modsætning til unge mellem 15 og 17 år alene skal have deres sag behandlet ved ungdomskriminalitetsnævnet.
Ungdomskriminalitetsnævnet er jo ikke en domstol, og der er ikke tale om en strafferetlig proces, hvor der skal tages stilling til, om den unge er skyldig.
Behandlingen i ungdomskriminalitetsnævnet handler om at fastlægge håndfaste reaktioner, som retter sig mod den unges kriminelle adfærd, og som kan hjælpe den unge ind på et nyt spor i retning af et liv uden kriminalitet.
Unge over den kriminelle lavalder, som begår kriminalitet, vil skulle have deres sag behandlet ved domstolene, hvor der vil blive taget stilling til skyld og straf.
Er den unge skyldig, vil domstolene med regeringens udspil som led i straffen kunne bestemme, at den unge også skal have sin sag behandlet i ungdomskriminalitetsnævnet, der, ligesom det gælder for de 12-14-årige, vil have fokus på reaktioner, der kan hjælpe den unge i den rigtige retning.
Dermed sikrer vi for de 12-14-årige et langt smidigere system, der kan pålægge den unge en straksreaktion, en reaktion, som klart og tydeligt indikerer, at det har en konsekvens at træde ved siden af.
De 15-17 årige får deres straf, og så kan der i ungdomskriminalitetsnævnet være et tilrettelagt forbedringsforløb.
For vi – spørgeren og jeg – har vel egentlig det samme mål, nemlig at vi vil have flest mulige unge mennesker stoppet så tidligt som muligt og have dem ud af kriminalitet.
For vi kan jo ikke forhandle pakken på plads her under onsdagsspørgsmålene.
Vi skal jo ind i et lokale, hvor vi kan snakke om de her ting.
Nu er vi i hvert fald enige om at sætte nogle penge af i fællesskab, og derfor skal vi jo have en bred forhandling om det her, hvor vi gerne skal nå frem til en aftale, hvor Dansk Folkeparti i hvert fald som minimum skal være med, fordi man også er med til at finansiere pakken, og det vil jeg se frem til.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-01-10:
Tak for det.
Hvad er ministerens begrundelse for, at unge fra 12 til 14 år udelukkende skal i ungdomskriminalitetsnævnet, når unge fra 15 til 17 år både skal i retten og derefter i nævnet?
Hvad er ministerens begrundelse for, at unge fra 12 til 14 år udelukkende skal i ungdomskriminalitetsnævnet, når unge fra 15 til 17 år både skal i retten og derefter i ungdomskriminalitetsnævnet?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-10:
Nej, det er bestemt ikke intentionen.
Det er også derfor, vi skal sætte os ned og tale om, hvordan vi gør det bedst muligt.
Vi har vel en fælles interesse i, at det her kommer til at gå så hurtigt, som det overhovedet kan.
Spørgeren ved lige så godt som jeg, at hvis der skal en masse snak og sagsbehandling, og jeg ikke hvad, til, når en ung gut laver noget kriminelt og er kommet ud i noget skidt, så bliver det ikke bedre.
Det, man har brug for, er en hurtig og klar reaktion.
Og så synes jeg, at vi skal mødes i forhandlingslokalet og tale om, hvordan vi så gør det endnu bedre, for jeg vil da ikke udelukke, at regeringens forslag kan forbedres.
Det vil jeg ikke udelukke at det kan.
Tak, og også godt nytår til spørgeren.
Jeg vil først og fremmest sige, at jeg er meget tilfreds med, at vi har besluttet at iværksætte et forsøg, hvor 20 ATK-kameraer flyttes fra politiets fotovogne til stærekasser.
Udenlandske erfaringer har vist, at der kan være færdselssikkerhedsmæssige fordele forbundet med at benytte stærekasser, også når det sker i en kombination med de mobile vogne.
Det er rigtigt, som spørgeren henviser til, at der er risiko for, at stærekasser vil blive udsat for hærværk i forbindelse med forsøget.
Vi kan ikke komme uden om, at den risiko er der.
Jeg tror så desværre, at det vil være en risiko, vi må se kunne være der, uanset hvad højde kameraerne placeres i, men det betyder jo ikke, at vi så skal acceptere, at der begås hærværk mod ATK-udstyr, og jeg vil i den forbindelse lige henvise til, at vi i november har fremsat et lovforslag, hvor der lægges op til at skærpe straffen for hærværk mod kriminalitetsforebyggende udstyr som f.eks. ATK-udstyr.
Nu må vi så se med forsøget med stærekasserne, om de er robuste nok over for hærværk.
De erfaringer, der indsamles i forbindelse med forsøget, skal jo så indgå i en evaluering, når det har været i gang i et år, og spørgsmålet om hærværk vil selvfølgelig også indgå i evalueringen. Hvis vi skal meget ind i det tekniske her, må jeg henvise til min kollega i Transport-, Bygnings- og Boligministeriet, fordi det jo er Vejdirektoratet, det her er forankret i.
Men selve forsøget ser jeg frem til, og jeg tror faktisk, at der kan komme noget rigtig godt ud af det.
Da det er et forsøg, har det jo også været derfor, at man ikke bare har købt nyt udstyr ind.
Man har jo sagt, at nu tager vi lige 20 kameraer fra det udstyr, der er i vognene, og prøver dem som forsøg i stedet for at købe ind, hvis nu forsøget ikke skal fortsætte.
Det synes jeg sådan set er fornuftigt nok.
Jan Erik Messmann (DF), 2018-01-10:
Først og fremmest godt nytår her den første dag, og så til mit § 20-spørgsmål: Hvad er ministerens holdning til, at kameraer til stærekasser, som bliver taget fra dyrt indkøbte ATK-vogne, ikke må placeres højere end 1,4 m fra jorden, hvor alle sure bilister vil kunne øve hærværk på stærekasserne?
Kristian Jensen (V), 2018-01-10:
Et lynhurtigt svar på det spørgsmål er ja.
Men da jeg kan se, at jeg har næsten 2 minutter tilbage af taletiden, så vil jeg gerne udvide besvarelsen af det lidt.
Det er sådan, at det går rigtig godt i dansk økonomi i øjeblikket.
Der er blus under kedlerne.
Der er gang i optimismen.
Der er også gang i investeringerne.
Vi kan se, at der er rigtig mange danskere, der er kommet i beskæftigelse, og det er rigtig, rigtig positivt.
Vi har faktisk i øjeblikket en meget lav ledighed, og noget af det, der gør mig rigtig glad, er, at ledigheden er lav og beskæftigelsen er stigende i hele Danmark.
Det er altså ikke længere sådan, som det var i starten af opsvinget, at det var centreret omkring enkelte storbyer, København og Aarhus, men der er på grund af de ting, der er lavet, afskaffelse af PSO-afgiften, liberalisering af planloven, gennemførelse af vores landbrugspakke, kommet en optimisme i hele landet, der gør, at vi nu kan se stigende beskæftigelse.
Det er positivt.
Det stiller bare også en udfordring foran os, nemlig at hvis beskæftigelsen bliver så høj og ledigheden så lav, at det er svært for vores virksomheder at få den rigtige arbejdskraft, svært at få ansat en smed, en laborant, en sælger, en chauffør, kan det være hæmmende for væksten på længere sigt.
Det var det, der var hele baggrunden bag ved det skatteudspil, som regeringen præsenterede i august sidste år.
Nu må vi bare konstatere, at det er der desværre ikke flertal for.
Der er ikke flertal for, at man kan give en markant skattelettelse til en HK'er på mindsteløn eller en LO-funktionær eller nogen af de andre familietyper, som vi har diskuteret så ofte.
Derfor har vi været nødt til at justere vores udspil og vende tilbage til det, der egentlig var aftalt på forhånd, nemlig at vi har 1 mia. kr. fra en gammel aftale til lavere skat for de laveste indkomstgrupper, og at vi har 2,5 mia. kr. til at løse det såkaldte samspilsproblem, hvor vi sætter skatten ned på indbetalinger til pension, så det altid kan betale sig at spare op.
Benny Engelbrecht (S), 2018-01-10:
Har regeringen en ambition om, at den »justering af skatten«, som statsministeren annoncerede på vej til nytårstaffel, skal øge arbejdsudbuddet?
Har regeringen en ambition om, at den »justering af skatten«, som statsministeren annoncerede på vej til nytårstaffel, skal øge arbejdsudbuddet?
Anders Samuelsen (LA), 2018-01-10:
Jeg har i dag redegjort for de initiativer, som vi har taget, og omtalte den løbende dialog, som vi har med Iran, og som vi selvfølgelig også følger op på.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-01-10:
Vil det sige, at der kommer til at ske nogle handlinger, kan man sige, i den nærmeste fremtid, alt efter hvordan det iranske regime håndterer de her meget brede og folkelige demonstrationer, hvor det er helt almindelige mennesker, der er på gaden?
Man kunne måske tænke sig, at der var den mulighed, at udenrigsministeren kaldte den iranske ambassadør her i Danmark i samråd – ham, som ikke vil hilse på Folketingets formand, fordi hun er kvinde?
Er det muligt, at man kunne tage en snak med ham om den presserende situation i landet?
Anders Samuelsen (LA), 2018-01-10:
Som sagt synes jeg, at vi er klare og tydelige i forhold til den bekymring, som vi alle sammen har over den situation, som vi ser.
Vi rejser jo spørgsmålet om menneskerettigheder i vores bilaterale samtaler med Iran samt gennem FN's Menneskerettighedsråd i Genève, ligesom man fra dansk side og europæisk side løbende opretholder en menneskerettighedsdialog med Iran med henblik på at skabe fremskridt – og vi skal videre ad det spor, helt klart.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-01-10:
Men det er stadig væk et stykke tid siden.
Altså, vi taler om en situation, der siden hen er eskaleret, så der nu er op mod 4.000 politiske fanger alene som følge af de her demonstrationer, som bliver lagt oven i de politiske fanger, der i forvejen er i Iran.
Når jeg spørger, er det, fordi udenrigsministeren jo godt kan finde ud af at fordømme andre ting som f.eks. bombardementet i Aleppo eller angrebet på et julemarked i Tyskland, og det er ikke for at relativere det, men her taler vi jo om et regime, som i den grad også er skyld i, at adskillige tusinde mennesker, titusindvis af mennesker, er blevet ofre, fordi de er homoseksuelle; fordi de er kvinder; fordi de ikke lige tror på den samme gud, som styret gør.
Var det ikke muligt for den danske regering at være lidt tydeligere over for de iranske myndigheder?
Tak for svaret.
Bare lige to ord om det: Vi taler om et regime, der hænger homoseksuelle fra kraner, og som lige nu har tilbageholdt 300 demonstranter og har 3.700 demonstranter siddende i fængsler, hvor der er tortur, og hvor der sker henrettelser ifølge alle internationale menneskerettighedsorganisationer.
Så mener udenrigsministeren helt seriøst, at det kan man klare med en besked på Twitter og en fælleserklæring?
Altså, situationen er jo eskaleret, siden ministeren skrev om det på Twitter.
Var det måske muligt at fordømme det, der foregår i Iran, i meget tydelige vendinger?
Anders Samuelsen (LA), 2018-01-10:
Tak for spørgsmålet.
Den danske regering er selvfølgelig alvorligt bekymrede over de iranske myndigheders hårdhændede reaktion på demonstrationerne i en række byer i Iran i ugerne omkring nytår.
Derfor udsendte jeg i sidste uge en udtalelse gennem Twitter, hvor jeg udtrykte min bekymring over situationen og opfordrede alle parter til at afholde sig fra brug af vold.
Jeg opfordrede samtidig de iranske myndigheder til at respektere den iranske befolknings ytrings- og forsamlingsfrihed.
Fra dansk side har vi desuden tilsluttet os en fælles erklæring, som Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik udsendte på vegne af EU i sidste uge, og hvori der klart også bliver lagt vægt på vigtigheden af overholdelse af menneskerettighederne i Iran.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-01-10:
Har den danske regering tænkt sig at protestere over for præstestyrets brutale overgreb på fredelige demonstranter i Iran?
Benny Engelbrecht (S), 2018-01-10:
Det betyder også, hr. finansminister, at der jo så heller ikke er særlig meget at give arbejdsudbudseffekter for, som jeg i hvert fald kan regne det ud.
Noget af det provenu, der ligger fra jobreform 1, er brugt til forskelligt, bl.a. på bilafgifter frem imod, som jeg husker det, 2022 eller 2023, og det betyder jo, at der ikke kan gives særlig meget på baggrund af det.
Sådan en høkerberegning vil vise, at en HK'er kan få omkring 20 kr. i skattelettelser, hvis jeg husker Finansministeriets egne tal ret.
Det kan ikke blive til meget arbejdsudbudseffekt, der ligger i det.
Pensionsreformen er jo en pligtopgave.
Det er noget af det, som også lå fra den tidligere regerings tid.
Desværre valgte man at nedlægge Pensionskommissionen.
Det kan man ærgre sig lidt over, fordi det var et godt stykke arbejde, der blev lavet af Pensionskommissionen, men det blev ikke færdiggjort.
Men det er jo en pligtopgave alligevel.
Det anerkender vi også.
Så er der jo nogle enkelte elementer på skat, som ligger i finanslovsaftalen, som mig bekendt heller ikke giver noget arbejdsudbudseffekt.
Mig bekendt giver det ikke noget arbejdsudbudseffekt eksempelvis at fjerne beskatningen på fri telefon.
Så spørgsmålet må jo være: Hvor meget arbejdsudbud forventer finansministeren egentlig at der kan komme ud af den mindre justering, som så er regeringens ambition?
Kristian Jensen (V), 2018-01-10:
Det er helt rigtigt, at der ligger en lang række pligtopgaver tilbage fra den tidligere regering, som den nuværende regering både i den første udgave, altså V-regeringen, og i den nuværende udgave, VLAK-regeringen, er nødt til at løse.
En af udfordringerne er i mine øjne, at vi får sat skatten ned for lave indkomster.
Der er det rigtigt, at det, vi har lagt til side, er provenuet fra jobreform 1.
Det at indføre et kontanthjælpsloft, det at indføre integrationsydelsen, som regeringen og Dansk Folkeparti har stået vagt om, er med til at gøre, at flere af dem, der i dag er på kontanthjælp, får en større gevinst ved at komme i arbejde, og ved at sætte skatten ned på arbejde tager vi den anden side af mønten med.
Hvor meget, og hvor langt vi kommer, skal jeg ikke begynde at spå om i øjeblikket.
Vi skal starte forhandlingerne på det grundlag, som regeringen præsenterede i går.
Det skal vi gøre snarest muligt, og når vi er færdige med et resultat, går man gerne herned i Folketingssalen og forklarer og uddyber, hvor meget arbejdsudbud der kan komme ud af de to puljer, der ligger nu.
Jan Erik Messmann (DF), 2018-01-10:
Hvad er ministerens holdning til, at kameraer til stærekasser, som bliver taget fra dyrt indkøbte ATK-vogne, ikke må placeres højere end 1,4 m fra jorden, hvor alle sure bilister vil kunne øve hærværk på stærekasserne?
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-01-10:
Jeg tror egentlig ikke, at jeg har mere, for jeg synes faktisk, at ministeren svarede det, jeg havde håbet på, og jeg håber jo så bare, at vi ikke skal stå her igen om 3 måneder og jeg stiller et tilsvarende spørgsmål og hører til, hvorfor der ikke er sket mere.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-10:
Eftersom lov er lov og lov skal holdes, må vi jo have den fælles ambition, at det skal være kendt, og at vi skal gøre noget ved det.
Jeg skal med det samme sige, at jeg ikke kender omfanget.
Altså, jeg tør ikke selv give noget sikkert bud på, hvor stort omfanget er, men at det er noget, der skal håndteres, er jeg fuldstændig enig i.
Jeg tror faktisk, at det, der kommer til at være meget effektivt her, er de restriktioner, der nu er indført, for, hvor lang tid man må parkere på de her statslige rastepladser.
Det vil betyde, at det bliver umådelig svært at holde de her lange ugehvil på rastepladserne, og der tror jeg faktisk at vi har fundet en af nøglerne til at få gjort noget ved det her.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-01-10:
Jamen jeg bliver næsten i godt humør her, selv om det er efter jul.
For det lyder jo til, at ministeren er enig med mig i, at det er et problem, at der bliver afholdt ulovlige hvil, og at det også er et problem, at det tilsyneladende er kendt ude i den store verden – i resten af Europa i hvert fald – at det kan man gøre i Danmark uden de store genvordigheder.
Så jeg vil gerne, helt kort, bare lige spørge, om ministeren så er med på den ambition, der hedder, at hvor det måske sidste år var kendt i Europa, at det her kunne man gøre uden problemer, vil ministeren så arbejde på, at det nu snart bliver lige så kendt – om ikke mere kendt – at i Danmark går den simpelt hen ikke mere.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-10:
Nej, men en justitsminister er også ramt af virkeligheden, der hedder – det ved spørgeren jo også godt – at der har været et ressourcetræk på vores politi af en anden verden det seneste års tid.
Jeg tror på, at vi kan gøre mere for håndhævelsen af reglerne, og derfor hørte spørgeren også rigtigt.
Jeg siger, at nu er vi nødt til at kigge fremad og se, hvordan vi kan gøre det her bedre, for det tror jeg godt vi kan.
Udfordringen er bare der: Hvornår holder man hvilken slags hvil?
Det, der nu er lavet med rastepladserne, tror jeg vil få en stor betydning.