runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-05-03:
Jamen jeg tror ikke, vi er uenige.
Jeg rejser bare et forsigtigt bekymringsflag.
Jeg er helt enig, og Muskelsvindfonden og andre har også arbejdet med robotteknologi og sådan noget, der kunne bruges.
Jeg tror, at det måske allerstørste problem i forhold til de mindste børns og unges problemer med læring er, at de oplever, at de står uden for fællesskabet.
Altså, jeg tror, det har en enorm betydning med hele det sociale og læringsmæssige fællesskab, der opstår i rummet, og det er kun derfor, jeg tror, at det er så utrolig vigtigt, at vi er opmærksomme på, hvor vigtigt det er med det fysiske samvær.
Det står ikke i modsætning til, at vi arbejder med fjernundervisning og gør os nye digitale erfaringer, men vi skal huske vigtigheden af fællesskabet i skolen; jeg tror, det er utrolig vigtigt.
Anni Matthiesen (V), 2022-05-03:
Men med Socialdemokraternes model bliver der jo til gengæld væsentlig flere unge mennesker, som ikke får det frie valg, og det håber jeg spørgeren vil give mig ret i.
Jens Joel (S), 2022-05-03:
Jeg har egentlig bare et spørgsmål til det sidste.
Men mens rigtig mange havde det svært under coronaen, var der faktisk nogle, der i virkeligheden oplevede en opblomstring, og det var måske nogle af dem, der har brug for en gang imellem at trække sig fra det fællesskab.
Jeg skal være den første til at give den radikale ordfører ret i, at det er vigtigt at være en del af et fællesskab, men nogle gange har man jo også behov for at sidde alene og nørde med sine opgave for ligesom at kunne stemple ind i fællesskabet med fulde ressourcer.
Så det siger jeg egentlig bare for at få den nuance med, at det for nogle godt kan være en måde at lade op til at stemple helt ind i fællesskabet på, og at det i virkeligheden kan give en styrke og en tryghed.
Men der er en entydig opbakning – også bare for at sige det til kameraerne – til, at det hverken er en spareøvelse eller noget, der skal komme ovenfra, men at det skal være motiveret i de elever, det handler om.
Lotte Rod (RV), 2022-05-03:
Tak for at sige det så tydeligt.
Så bare tak for også at sige det så tydeligt fra Socialdemokratiets side.
Jens Joel (S), 2022-05-03:
Tak for det.
Det går i virkeligheden igen lidt på det her med fjernundervisningen, for
lad os bare sige, at der ikke er nogen konflikter i forbindelse med at det skal være pædagogisk begrundet, og at det skal handle om de konkrete børn.
Jeg synes måske også, at et af de spørgsmål, vi kan stille til nogle, der ved mere om det end os selv, og som kunne være værd at afprøve, er jo, når vi har så mange børn, som lider af skolevægring og er meget langt væk fra skolen – jeg kender i hvert fald fra mig selv, at frygten for, om man kan være med, nogle gange kan være det værste – om det her også kunne være et redskab, man kunne bruge til ligesom at få lov til at kigge indenfor i klasseværelset og se, at det faktisk ikke er så farligt, og så måske i virkeligheden få nogle lokket ind igen.
Men der er fuld opbakning til, at der jo netop skal være de der pædagogiske begrundelser, og at det ikke skal blive en new normal.
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-03:
Det er klart, at vi generelt lytter til de mange forslag, der er.
Jeg tror jo, at det, man skal huske, er, at modregningsreglerne i efterlønnen – som jeg også tror efter regeringens opfattelse blev lavet for hårde i sin tid, da man lavede reformen med efterløn i 2010/2011 – følger et andet regelkompleks end det her, og at de har nogle andre logikker.
Det er også korrekt, at vi lige nu har overvejelser om, om man i hvert fald midlertidigt i den nuværende situation i lyset af Ukrainekrisen skal lempe nogle af de regler, både for så vidt angår efterlønnen, men også de andre pensionsydelser, så folk kan arbejde nogle flere timer.
Og det tager vi jo med i de drøftelser, der skal være senere i den her uge.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-03:
Tak for det.
Vi kommer til at bakke op om det her beslutningsforslag i Enhedslisten.
I det her forslag bliver pengene taget fra råderummet – det er der råd til.
Vi synes, at det er en rigtig prioritering af pengene, og derfor kommer vi til at stemme for forslaget.
Jeg håber virkelig bare, at der, uanset om det kommer til at blive det her forslag eller et andet forslag, ikke er nogen partier, der vil spænde ben for, hvor hurtigt det kan komme igennem.
Stod det til os, skulle det gå igennem nu.
Jeg ved godt, at der med lovgivningsprocesser osv. kan gå noget tid, men jeg håber virkelig, at vi kan få det igennem så hurtigt som muligt, for det vil skabe en større tryghed hos dem, der lige nu er urolige for deres økonomi.
Samira Nawa (RV), 2022-05-03:
Mange tak.
Det her bliver de korte talers tid.
I Radikale Venstre synes vi, at det her er et godt og interessant beslutningsforslag, men vi har jo lige behandlet et lovforslag, som vi har udtrykt vores opbakning til.
Det er jo en del af en samlet aftale, som Radikale Venstre er en del af.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-03:
Glimrende forslag!
Jeg vil anbefale forslagsstillerne, at de stemmer for L 170.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-03:
Jeg vil bare gerne takke Enhedslisten for at støtte beslutningsforslaget.
Hensigten med beslutningsforslaget er jo netop, at det ikke skal forhales, at der netop ikke skal være den usikkerhed om økonomien, således at det kan træde i kraft.
Det er jo hele baggrunden for at fremsætte det.
I det andet lovforslag ligger der jo et finansieringselement, som ikke er sikkert, og derfor har man fremsat det her beslutningsforslag, der netop ikke har det usikkerhedselement, netop for at folk derude ikke skal tages som gidsler.
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-03:
Det har hr. Lars Boje Mathiesen naturligvis ret i, og der er også nogle andre elementer i lovforslaget, bl.a. at man også gør noget ved den problemstilling om kalenderårsmodellen osv.
Og til syvende og sidst ændrer det ikke ved regeringens indstilling til beslutningsforslaget, nemlig at regeringen agter at stemme imod.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-03:
Jo, og det må vi så tage under udvalgsbehandlingen, men det er bare for at adressere det med, at det ikke er to identiske beslutningsforslag.
Og det er fuldstændig regeringens ret, hvis man ikke vil dele det op, men så kan man sige, at så har det her beslutningsforslag også stadig væk en relevans, for det er jo ikke identisk med det andet.
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-03:
Altså, grundlæggende vil vi tale imod, at man deler det andet lovforslag, og det er jo, fordi det følger af et aftalekompleks, som en aftalekreds har aftalt sig frem til.
Og jeg tror også, at jeg i hr. Lars Boje Mathiesens tale i forbindelse med lovbehandlingen hørte, at han var nysgerrig på, hvad det her element skulle bidrage til.
Og det er i virkeligheden et forsøg på at sidestille de principper, der gør sig gældende i forhold til seniorpensionsmodtagere, med førtidspensionsmodtagere.
Og det håber vi at hr. Lars Boje Mathiesen i udvalgsbehandlingen kunne være mere åben over for.
Henrik Møller (S), 2022-05-03:
Lovforslaget, vi nu skal behandle, vedrører dele af aftalen om at komme hurtigere i job og få et stærkere arbejdsmarked, der handler om at give seniorer stærkere incitament til at arbejde efter folkepensionsalderen og få flere i arbejde.
Det handler om afskaffelse af ægtefællemodregning, så flere pensionister og seniorer ikke længere skal bekymre sig om de økonomiske konsekvenser af, at de ønsker at give en ekstra hånd til arbejdsmarkedet, hvor der er så hårdt brug for deres kompetencer.
Og så er det, man finder ud af: Hov, det var jo den tale, jeg holdt i forbindelse med lovforslag 170, som vi lige har behandlet for kort tid siden.
Nu oplever vi noget, der er næsten identisk.
Der har lige været lidt ordspil omkring de ændringer, der er, men jeg synes da, det er glædeligt, at både Venstre, Konservative, Liberal Alliance og Nye Borgerlige bakker op om det forslag, der foreligger, om at afskaffe ægtefællemodregningen.
Man kan sige, at et eller andet sted bør der jo ikke være noget, der står i vejen for, at der kan være en bred opbakning og en effektiv proces for at gøre det mere attraktivt for seniorer at arbejde.
Socialdemokratiet støtter ikke det her beslutningsforslag, og det er med baggrund i det lovforslag, vi næsten lige har behandlet.
Men der skal selvfølgelig lyde en opfordring til, at vi på en eller anden måde ser, om vi ikke kan arbejde frem til en fælles holdning til lige præcis det her.
For det virker jo, som om vi langt hen ad vejen er enige om det her.
Men vi kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-03:
En ting er det med, at det ikke er sikkert, noget andet er, at finansieringen i det andet, som vi lige har behandlet, er en dårlig finansiering, fordi man tager nyuddannedes dagpenge.
Det er en kæmpe mistillidserklæring til ungdommen, at man siger, at I skal have en lavere dagpengesats.
Den anden ting synes jeg faktisk er blevet diskuteret alt for lidt, og det handler om, at man vil tage den kompensation, der skulle være til kontanthjælpsmodtagere, for de stigende elafgifter, priser osv., for man tager pengene fra dem, der lige nu bliver ramt allerhårdest af de stigende energipriser.
Jeg håber så, at vi i de forhandlinger, der er lige nu om at lave en kompensation, faktisk kan få fjernet det, men det ved jeg jo ikke, og derfor synes jeg egentlig, at det ville være bedst at bruge råderummet på det i stedet for at skulle tage pengene fra nogle af dem, som har færrest penge i vores samfund.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-03:
Jeg kan ikke andet end at give hr. Hans Andersen ret.
Vi skal have gang i den evaluering og i ændringer af fleksjobdelen af reformen.
Som sagt aftalte vi det i maj måned 2018, hvor jeg stod herinde, og det er ikke sket endnu.
Men det må jo være rigtigt, når jeg har sagt det til Jyllands-Posten.
Der har jeg i hvert fald påstået, at jeg flere gange igennem tiden har rullet rundt og tændt ild til mit tøj i raseri derovre i Beskæftigelsesministeriet, men det er længe siden, jeg har gjort det.
Det kan være, jeg skal til at genoptage traditionen med det, for vi skal have gang i det her; det skal vi!
Samira Nawa (RV), 2022-05-03:
Tak til forslagsstillerne for B 138.
Det er et forslag, som indeholder flere elementer fra den reformaftale, som Radikale Venstre er med i.
Når vi så alligevel ikke kan bakke op omkring det her beslutningsforslag, handler det om, at når vi støtter de enkelte elementer, er det jo, fordi de er en del af en større og samlet aftale, som også har fokus på massive investeringer i uddannelse og massive investeringer i den grønne omstilling.
Så derfor kan vi altså ikke bakke op om beslutningsforslaget her.
Jeg skal hilse fra Enhedslisten og sige, at de heller ikke kan bakke op om det.
Hans Andersen (V), 2022-05-03:
Jeg vil gerne spørge den radikale ordfører, om den radikale ordfører sådan synes, det er rimeligt, at vi nu sætter dagpengene op i en periode, hvor der sådan set er brug for – det troede jeg vi havde en fælles forståelse for partierne imellem, Radikale og Venstre – at øge beskæftigelsen.
Og forslaget om at sætte dagpengene op sænker sådan set beskæftigelsen.
Så hvad mener Radikale Venstre, hvis Radikale Venstre skal være helt ærlige, om det forslag?
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-05-03:
Selv tak.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-03:
Så tusind tak for det svar.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-05-03:
Jeg synes da i hvert fald, at vi lige skal prøve at kigge lidt på tallene i forhold til det og så prøve at se, om ikke vi kan indregne det.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-03:
Nu er der jo faktisk lidt forskel på de her to forslag.
Jeg kunne faktisk godt tænke mig, at der blev lidt mere forskel på dem.
Det handler om den førtidspensionist, som lige nu skal forsørge sin ægtefælle og egentlig får en lavere førtidspension, fordi der jo er stordriftsfordele.
Men der er bare lige det, at ægtefællen får nul kroner, fordi vedkommende bliver ramt af gensidig forsørgerpligt.
Skulle vi ikke lave et ændringsforslag til det her forslag, som lyder på, at man ikke stiller førtidspensionister i den situation, altså at de så simpelt hen bliver undtaget fra at skulle forsørge en ægtefælle, hvis vedkommende er på førtidspension?
Vil Konservative imødekomme det?
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-05-03:
Mange tak for ordet.
Jeg skal også forsøge at gøre det lige så kort som de andre ordførere.
Vi står med B 137, som omhandler det samme som regeringens forslag om modregning, med et par enkelte divergenser i, bl.a. finansieringen og i forhold til førtidspensionister.
Sammen med Venstre, Nye Borgerlige og LA fremsætter vi dette forslag for afskaffelse af modregning af ægtefællers pension, således at danskerne får flere penge mellem hænderne.
Beslutningsforslaget vil løfte beskæftigelsen, og det er nødvendigt i en tid, hvor ledigheden er lav, men også i en verden, hvor ledigheden er knap så lav, for det handler om friheden til selv at vælge.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-03:
Det var i forhold til det lovforslag, som regeringen har fremsat.
Der er der jo en ændring med førtidspensionen dér, og hvor meget man må tjene, og de 3 år, og det er jo ikke indeholdt i det her.
Det er jo ikke to identiske ting, så må jeg spørge, om man vil være villig til at dele det andet lovforslag?
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-03:
Også tak til forslagsstillerne af beslutningsforslaget.
Det har været nogle både rigtig dygtige og ihærdige embedsmænd i Beskæftigelsesministeriet, som har skrevet en lang tale til det her beslutningsforslag, og jeg tror, jeg vil gøre de tilstedeværende i salen den tjeneste ikke at tage udgangspunkt i den meget lange tale, men bare kort sige, som jeg også sagde, da vi behandlede lovforslaget lidt tidligere i dag om at afskaffe modregning i ægtefælles pension, at jeg tolker det her forslag, som at der grundlæggende er en rimelig bred enighed i Folketinget om det.
Så kan vi være uenige om, hvordan det er finansieret, og hvordan vi kommer derhen osv., men jeg anser det her beslutningsforslag for overflødigt, al den stund at vi lige har behandlet et lovforslag.
Jeg vil derfor på den baggrund appellere til de partier, der er enige i det, om at stemme for det lovforslag.
Man er også stadig væk meget velkommen til at bede om optagelse i den samlede aftalekreds, hvis man skulle have mod på det, det gør jeg mig ingen illusioner om, men grundlæggende tror jeg ikke, at der er nogen grund til at have en lang polemisk debat om noget, jeg sådan set tolker at vi er ret enige om, og det kvitterer jeg for.
Bent Bøgsted (UFG), 2022-05-03:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag kan man sige meget om, men noget af det, som har været vigtigt for mig i de her forhandlinger, som jeg har været med til, er jo netop, at faglærte, altså nogle, der har en faglig uddannelse – det kan være en tømrer, det kan være en murer, det kan være en elektriker, det kan være en kok, det kan være så mange andre, der har en faglig uddannelse – har fået løn under uddannelsen og bliver ikke ramt af det her.
Det samme gælder, hvis en universitetsuddannet har haft et studiejob ved siden af og har haft noget indkomst der; så kan man også undgå at blive ramt af det her.
Noget af det, der også er vigtigt at se på, er, at når man er med i en a-kasse, så skal a-kassen også være behjælpelig med hensyn til at få de ledige hurtigt ud i job igen, og vi har mangel på arbejdskraft.
Jeg skal så lige hilse og sige, at hvis man ikke lige kan få et job inden for det område, man er uddannet til, så er det bedre at tage et job i et andet område, og så kan man stadig væk søge inden for det område, man er uddannet til.
Arbejdsgiverne vil hellere have en, der har et job, end en, der har gået ledig i lang tid.
Det er noget af det, som jeg ved af erfaring, da jeg selv har været på arbejdsmarkedet i rigtig mange år og har en faglig uddannelse.
Så alt i alt, når man ser på det her, kan man sige, at der er for og imod.
Jeg forstår godt dem, der kritiserer det.
De siger, at de ikke har haft mulighed for at tjene nogle penge.
Men når man bliver færdiguddannet, er man med i en a-kasse, og så er det a-kassens pligt og jobcenterets pligt at hjælpe med at finde et job til de ledige.
Virksomhederne skriger jo på arbejdskraft – det siger de – og så kan det jo ikke passe, hvis der er så mange, der går ledige.
Det her lovforslag er blevet godt gennemgået, og derfor vil jeg ikke blive ved med at pinde ud, hvad det er, men bare sige, at den gruppe af 6 løsgængere, jeg repræsenterer, støtter det her forslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-05-03:
Ja, det er fuldstændig rigtigt.
Det var virkelig dårligt regnet af mig.
For de 10 pct., man ikke kan få i dagpenge, er jo 2.200 kr., og 22.000 kr. minus 2.200 kr. er 19.800 kr.
Men det ændrer jo ikke på, at hvis man f.eks. tjener 26.000 kr., vil det her forslag gøre, at man måske i 2 måneder om året, hvis det er det, man holder fri, kan få 23.000 kr. betalt af dagpengesystemet – altså i 2 måneder om året, hvis det er det, man gør.
Det syntes jeg mindsker tilskyndelsen til at finde ud af, hvad man skal bruge de måneder til, i en dårlig grad, hvor man i stedet burde sætte sig ned og finde ud af: Hvis jeg har fri, hvis jeg ikke kan arbejde 2 måneder hvert år, hvad kan jeg så gøre i de 2 måneder i stedet for bare at gå på dagpenge?
Bent Bøgsted (UFG), 2022-05-03:
Det er altid farligt med de tal, men jeg kan oplyse hr. Ole Birk Olesen om, at hvis man får 22.000 kr. i løn, kan man få 19.800 kr. i dagpenge.
Det er 90 pct.
Og så er der det der med, at man så kan få 23.000 kr.
Det kan godt være, det er sådan i København, men derovre, hvor jeg kommer fra, er der mange lavtlønnede.
De kan ikke få 23.000 kr. i løn.
Og jeg kan garantere for, at de håndværkere, der tjener 35.000-40.000 kr., ikke synes, det er attraktivt med 23.000 kr.
Det er så noget andet.
Men de lavtlønnede kommer aldrig nogen sinde op på de tal, som hr. Ole Birk Olesen slynger ud.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-05-03:
Så får man 90 pct. af 22.000 kr., og det må være 2.200 kr. gange 9, og det må være – det er svært at regne ud – noget i stil med 21.000 kr. eller næsten 21.000 kr.
Hvis man ikke tjener over 23.000 kr. i månedsløn, kan man jo ikke få 23.000 kr. i dagpenge.
Men hvis man nu har en månedsløn på 26.000 kr. og man har noget sæsonledighed, vil man kunne få 23.000 kr. om måneden i maksimal dagpengesats nu her, som følge af at man selv og ens arbejdsgiver ikke har planlagt, hvordan man skal bruge sin tid, når man ikke længere kan arbejde i de sæsoner, hvor man ikke arbejder.
Bent Bøgsted (UFG), 2022-05-03:
Jeg skal bare lige høre hr. Ole Birk Olesen om det, han nævnte om sæsonarbejdere.
Jeg kender nogle sæsonarbejdere, der får 22.000 kr. om måneden i løn, når de er i arbejde.
Hvor meget ville de så få i dagpenge, hvis de blev ledige?
Hr. Ole Birk Olesen siger, at det jo er fantastisk, for så ville virksomhederne bare lade dem gå på dagpenge i en periode, og så får de en høj sats.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-05-03:
Det er jo sådan et vilkår i livet, at hvis man tjener mange penge, er man lidt mere tryg over for fremtiden, end hvis man har færre penge.
Og det er også sådan, at hvis man skal have penge af det offentlige, dvs. betalt af andre mennesker, må vi sætte nogle andre grænser, end hvis man bare bruger af sine egne penge.
Hvis Enhedslisten ikke forstår det princip og mener, at man skal kunne bruge lige så frit af andre folk penge, som man bruger af sine egne penge, så er det Enhedslisten, der har et forståelsesproblem her.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-03:
Men det er jo helt vildt skævt.
Det vil netop betyde, at dem, som arbejder som kassemedarbejder i f.eks. Netto, eller dem, der arbejder som jord- og betonarbejder, vil stå i en langt mere prekær og usikker situation, mens dem, som arbejder som jurister, eller som arbejder som topøkonomer eller nogle andre ting, vil stå i en langt mere tryg situation.
Så dem, som tjener mindst, vil stå i en langt mere sårbar situation, mens dem, som har haft mulighed for også at spare op, vil stå i en langt mere gunstig situation.
Kan ordføreren ikke se, at det ville være hamrende skævt, hvis man udelukkende baserede det på private lønforsikringer?
Tak for det.
Jeg beklager også, at debatten måske bliver trukket lidt ud, men jeg synes faktisk, det er lidt vigtigt, for det lyder, som om man kigger lidt på sådan et øjebliksbillede i samfundet og så siger: Jamen lige nu er det nemt at få arbejde, for der er mangel på arbejdskraft, og derfor synes vi, det er okay at skulle mase de studerende og bagefter mase de nyuddannede og fattiggøre dem.
Men er ordføreren slet ikke bekymret, i forhold til at det her jo også skal være noget, der kan holde til at skulle sikre en form for økonomisk tryghed, når der er lavkonjunktur, ligesom når der er højkonjunktur?
Altså, skaber det ikke en bekymring, at man på den måde fuldstændig udhuler økonomien?
Og fra beskæftigelsessammenhæng
vi ved jo om nogen, at særlig unge ofte bliver presset ud i nogle prekære ansættelser.
Hvis man har så dårlig en økonomi, kan ordføreren så ikke være bange for, at man i endnu højere grad siger ja til at få stillinger, hvor man egentlig ikke får det, man burde have i løn, eller ikke lige har de rigtige arbejdsvilkår og lukker øjnene lidt for det, fordi man simpelt hen ikke har råd til andet?
Hans Andersen (V), 2022-05-03:
Så fik ordføreren lige flettet en kritik af den tidligere regering ind, men det er jo den nuværende regering, der kan spille bolden.
Jeg synes, der er et lidt langt aftræk til at få skudt til den, for her handler det jo om at få mennesker ind og sørge for, at det bedre kan betale sig at arbejde for dem, der er i fleksjob – det er faktisk 100.000 – men også at få dem, der er på ledighedsydelse ind og i job.
Spørgsmålet er, om vi skal gøre noget sammen; det tror jeg måske var passende, hvis vi kan nå at gøre noget, inden statsministeren udskriver valg.
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-03:
Jeg tror ikke, at man skal se vores forslag her begrundet i de adfærdsmæssige konsekvenser.
Altså, tager man og ser på, hvad der er de direkte virkninger af, at man beder nogle af de mest ressourcestærke unge nyuddannede om efter 3 måneders ledighed at komme ned på en lavere sats, over for hvad vi investerer i dagpengesystemet, så går det mere eller mindre op krone for krone.
Så er det jo rigtigt, at der bliver indregnet adfærd i alt, hvad man foretager sig.
Vi har jo f.eks. tidligere i dag behandlet forslaget om at afskaffe modregning i ægtefællens pension.
Det gør jo samlet set det forslag betydelig billigere, og det må man tage med, i hvert fald indtil man kommer til et tidspunkt, hvor der er ny evidens for nogle andre ting og man så kan ændre regnemetoderne.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-03:
Det var det, der var min pointe med det, jeg sagde.
Jeg vil gerne spørge lidt ind til ministerens kovending i spørgsmålet omkring dimittendsatsen.
Hvorfor er det, at man i Socialdemokratiet pludselig begynder at gå ind at indlejre og operationalisere det, som regnemaskinen gerne vil, om, at man hurtigere kommer i arbejde, hvis man bliver økonomisk presset, i stedet for at fokusere på, at det skal være en ordentlig hjælp, og at jobbene skal være der?
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-03:
Jeg vil ikke stå og konkurrere med fru Victoria Velasquez' historiske viden om, hvad dagpengesatserne har været i bestemte perioder, men jeg føler mig ret overbevist om, at der ikke har været så enkeltstående stor investering i dagpengesystemet siden 1970'erne; altså en politisk beslutning om at gøre mere for vores samlede sikkerhedsnet.
Når det er sagt, mener jeg faktisk, at det, vi gør med den her aftale og med det her beskæftigelsestillæg, hvor det er så betydelig en styrkelse af forsikringen for mere end halvanden million danske lønmodtagere, som, hvis de skulle blive arbejdsløse, vil opleve at kunne få op mod 3.600 kr. mere i den første periode af ledighed, har langt større værdi for tilslutningen til dagpengesystemet, end hvis man genoprettede den udhuling, som fru Victoria Velasquez taler om, som jo kun, så vidt jeg husker, vil bidrage med et par hundrede kroner mere om måneden i løbet af arbejdsløshedsperioden.