runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-22:
Tak til ordføreren for en fremragende tale.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til nogle af de resultater, der er kommet fra evalueringen.
Hvad fortæller det ordføreren, at vi kan se, at det for au pairerne er økonomien – ikke kulturudveksling, men økonomien – der er motivation for at blive au pair i Danmark, og at det for værtsfamilierne er det at få løst huslige pligter i hjemmet, der er motivationen for at få en au pair, og ikke kulturudveksling?
Tak for det.
Flere borgerlige debattører kobler au pair-ordningen op på blå ligestillingspolitik.
Derfor er jeg nysgerrig efter at høre, om Liberal Alliance mener, at det er deres ligestillingspolitik at have en au pair gående derhjemme til at løse de huslige pligter og løfte de arbejdsopgaver, så man får frigivet tid til sin egen karriere.
Steffen Larsen (LA), 2024-02-22:
Der skal jeg være helt ærlig og indrømme, at det har jeg aldrig hørt nogen anføre som argument.
Det må være mig, der er gået glip af noget i ligestillingsdebatten, altså at au pair-ordningen skulle være et ligestillingsargument.
Den er jeg ikke stødt på, og jeg kan ikke selv forestille mig, at jeg ville bruge det argument på den måde.
Jeg køber ikke rigtig, at det skulle være et fornuftigt argument.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-22:
Jeg er bare lidt nysgerrig på, om ordføreren ikke kan se, at der kan være et problem i, at man kan sige, at noget er en hensigtserklæring, eller at noget er en intention, men så lade være med at forholde sig til, hvad der faktisk er praksis, og hvad der er virkelighed.
Det, vi kan se, er, at rigtig mange af au pairerne bliver sat til at skulle arbejde langt flere timer end det, der egentlig er rammerne, at de bliver lånt ud til andre familier for ligesom også at udføre arbejde for dem, og at de har lange arbejdsdage og rigtig mange opgaver, som minder om ordinært arbejde.
Samtidig kan vi se i evalueringen, at det faktisk også er det, værtsfamilierne forventer.
Værtsfamilierne forventer, at der bliver leveret noget arbejde.
Det er deres primære motivation for overhovedet at få en au pair.
Så kan ordføreren ikke godt se, at der ikke er en sammenhæng her mellem intentionen og det, der faktisk sker i virkeligheden?
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-22:
Jeg er med på, at der er kommet nogle eksempler på, at det ikke hænger sammen, og det er også derfor, jeg står her og siger, at vi gerne vil kigge på, hvordan vi rent faktisk styrker kontrollen med den her au pair-ordning, så vi netop får den oprindelige tanke bag au pair-ordningen med, nemlig at det er unge mennesker, der kan komme til Danmark, få et ophold, opleve den danske kultur og være en del af en familie, men også bidrage til pligter i hjemmet.
Det vil vi gerne være med til at kigge på, men at afskaffe ordningen er vi modstandere af.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-22:
Jeg skal bare forstå, om det så er, fordi ordføreren tænker, at hvis folk ikke længere skal aflønnes med 37 kr. i timen, er det de facto at afskaffe au pair-ordningen.
For i så fald kommer vi jo tilbage til kernen i, hvad det her handler om, og det er så den billige arbejdskraft.
Der står ikke, at vi skal afskaffe au pair-ordningen.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-22:
Vi går ikke ind for at lave den ordning, som ordføreren her foreslår, med de meget lavtlønnede på den måde.
Vi går ind for, at vi bevarer au pair-ordningen og så får styrket de muligheder og forhold, der er i den.
Der er rigtig gode muligheder i den her ordning, både for unge udlændinge, der kommer til Danmark, men også for danske unge, der rent faktisk tager andre steder hen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-22:
Jeg vil bare spørge hr. Kristian Bøgsted, hvor mange der mon er omfattet af au pair-ordningen det sted, hvor hr. Kristian Bøgsted kommer fra.
Altså, tror hr. Kristian Bøgsted, at der i Jylland, på Fyn, i Nordjylland og på Lolland er en gennemgribende holdning til, at au pairer er noget, der bare er helt fint, eller er det et fænomen fra storbyerne, nu København, fordi Østerbro er med, Gentofte, Nordsjælland osv.?
Jeg må sige, at jeg undrer mig lidt, og det sker oftere og oftere, over Danmarksdemokraternes holdning, for det er jo helt klart en ordning for de privilegerede.
Der bliver nævnt karrierekvinder, der synes, det er så fint at have en udenlandsk hushjælp, der ikke skal have en ret høj timeløn.
Men jeg skal bare høre med hensyn til fordelingen, for nu kommer hr. Kristian Bøgsted jo selv fra det gode Jylland: Kender hr. Kristian Bøgsted nogen derovre, der gør brug af au pair-ordningen?
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-22:
Men ja, jeg kender rent faktisk en familie, som ikke har au pair nu, men som har haft det.
Det er ca. 8 år siden, de stoppede med det, og de har faktisk kontakt med den person i dag.
De ser personen en til to gange om året.
Så ja, jeg kender familier, der har haft en au pair, og jeg kendte også den familie, da de havde en au pair, men den præcise fordeling kender jeg altså ikke.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-22:
Hvor er det heldigt, at hr. Kristian Bøgsted kender én familie, der har gjort brug af au pair-ordningen.
Jeg kan bare sige, at den er ret tilgængelig.
Altså, der er lavet statistikker over, hvor familier, der har au pairer, kommer fra, og det er den privilegerede del af Danmark, hvor jeg i øvrigt selv kommer fra, men jeg er imod au pair-ordningen.
Det er Nordsjælland, Østerbro og de meget store byer.
Jeg er ikke sikker på, at det gælder Aarhus, Odense og Aalborg, men nærmere Københavnsområdet.
Det er der helt klart statistikker over.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-22:
Jeg skal da beklage over for fru Pia Kjærsgaard, at jeg ikke har sat mig ind i de præcise statistikker og fordelinger i min egenskab af ordfører her; det skal jeg da beklage.
Men jeg kender ikke den præcise statistikfordeling, for jeg har ikke været inde at kigge på den.
Karsten Hønge (SF), 2024-02-22:
Nå, men det kan jeg så hjælpe med.
Ca. 95 pct. kommer fra Filippinerne, og de ender på Østerbro og i Rudersdal og Gentofte Kommune, og ganske få ender i Odense og Aarhus.
Det er fordelingen.
Så er der ganske få undtagelser rundtomkring i landet, men det er det altdominerende mønster.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Kristian Bøgsted, som nu taler for en forbedring eller en opstramning af au pair-ordningen, eller hvordan jeg skal forstå det: Hvilke elementer har hr. Kristian Bøgsted i tankerne?
Jeg har selv på SF's vegne i en årrække deltaget i at lave nogle forskellige opstramninger.
Jeg vil bare sige, at det har været med meget svingende held.
Altså, en af de sidste ting, vi gjorde, var det med at få besluttet, at man skulle deltage i danskundervisning, og at det så skulle betales af værtsfamilien.
Og det viser jo bare, at pengene bliver betalt, men at rigtig mange au pairer jo slet ikke deltager i det.
Så hvad er det for nogle opstramninger, som hr. Kristian Bøgsted tror på kunne gøre ordningen til mere sådan en kulturudvekslingsting?
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-22:
Det kunne da helt klart være det, som hr. Karsten Hønge selv hentyder til her, med danskundervisning, altså at vi rent faktisk kører noget mere kontrol på, at de unge mennesker, der kommer og skal være en del af det her, også kommer til den danskundervisning, og at værtsfamilierne rent faktisk overholder det.
Der vil jeg gerne være med til at kigge på, hvordan vi får lavet det, så sådan nogle ting rent faktisk bliver overholdt.
Karsten Hønge (SF), 2024-02-22:
Men det med danskundervisning er bare et billede på eller et eksempel på, at når vi prøver at lave nogle begrænsninger og opstramninger af en ordning, der fundamentalt set bruges som en arbejdsmarkedsordning, så nytter det ikke noget at komme med de der tilpasninger, for så reagerer man ikke på det.
For de her ordninger er social dumping, og det er for at få billig arbejdskraft.
Og så har vi bare kunnet konstatere hen over årene – nu har jeg selv været med til at lave de her opstramninger – at én ting, som det har ført med sig, er, at der er kommet betydelig færre.
Men det er svært at kompensere med noget kultur.
Til sidst vil jeg bare spørge: Hvornår er det egentlig blevet politik for Danmarksdemokraterne at levere socialhjælp til de fine saloner i København og Nordsjælland?
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-22:
Tak for ordet.
Ligesom i den foregående sag har jeg fået fornøjelsen af at være her i dag, da vores sædvanlige ordfører ikke kan være her.
Vi mener, at au pair-ordningen er en god mulighed for, at udlændinge kan komme til Danmark og opleve dansk kultur og traditioner på tæt hold ved at bo hos en dansk familie og hjælpe til med de praktiske opgaver.
Vi er også godt klar over, at der har været en del kritik af ordningen de seneste år med eksempler på, at au pairer f.eks. ikke møder op til danskundervisningen, som er et krav for at være en del af ordningen, og det er naturligvis helt uacceptabelt, hvis der er au pairer, som reelt set blot arbejder ulovligt som billig arbejdskraft.
Det skal der naturligvis slås hårdt ned på, og vi vil gerne se på, hvordan man eventuelt kan styrke myndighedernes kontrol af ordningen.
Fordi der er eksempler på, at ordningen misbruges, synes vi dog ikke, at hele ordningen skal afskaffes.
Så derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Mohammad Rona (M), 2024-02-22:
I forhold til det der med løn man kan jo sige, at man, når man kommer til Danmark, så også ved, hvad man vælger.
Det er jo en del af pakken, altså netop kulturudveksling, og der følger så såkaldte lommepenge med, og man skal her også lige huske på, at de her au pair-piger også får betalt forsikringer, rejseudgifter og udgifter til danskundervisning.
Så vil jeg jo da også sige, at jeg har svært ved at se, hvor mange familier der egentlig har en arbejdstager boende derhjemme.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-22:
Der er debattører fra den borgerlige fløj, som har brugt det som argument, at vi skal bevare au pair-ordningen, fordi det er det, der sikrer, at kvinder kan få en karriere.
Så jeg er lidt nysgerrig efter at høre, om ordføreren ser, at der også er noget konflikt i, at ens karriere så skal bygges på ryggen af bl.a. de filippinske kvinder, som det lyder som om ordføreren også har talt med og måske besøgt – det ved jeg ikke.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvor ordføreren tænker at sammenhængen er med argumentationen om, at au pair-ordningen skulle styrke ligestillingen.
Steffen Larsen (LA), 2024-02-22:
Jeg sagde lige før, at jeg ikke synes, at det virker som et fornuftigt argument.
Så skulle argumentet jo være, at man tager kvinder fra den tredje verden til Danmark, for at kvinder i Danmark ikke skal udføre et arbejde.
Nu ved jeg ikke, hvordan man gør tingene i andres husholdninger, men i min husholdning deles vi om rigtig meget husligt arbejde.
Jeg har godt nok heller ikke en au pair, men jeg forestiller mig heller ikke, at det skulle være sådan, at det alene var min hustrus huslige arbejde, der ville forsvinde, og hendes karriere, der deraf ville blive fremmet.
Det synes jeg er en mærkelig tilgang.
Mohammad Rona (M), 2024-02-22:
Tak for det.
Tak for ordet.
Med dette beslutningsforslag ønsker forslagsstillere at pålægge regeringen at indkalde til forhandlinger med henblik på at etablere en lovreguleret arbejds- og opholdsordning for familiehjælpere som erstatning for den nuværende au pair-ordning.
Brugen af au pairer og de regler, der gælder for ordningen, er noget, der i årevis – det kan jeg også høre her – har været diskuteret, både i samfundet, men også fra politisk hold.
Men sådan er virkeligheden heldigvis sjældent.
Langt de fleste historier er positive, både for værtsfamilien og for den enkelte au pair.
Dem, der arbejder som au pair i Danmark, kan opfylde nogle drømme og opnå nogle ting, som ville være helt umulige i hjemlandet.
Derfor mener jeg heller ikke, at vi decideret bør afskaffe ordningen.
Er der anledning til forbedring af ordningen?
Ja, det synes jeg, og det har jeg også udtalt flere gange.
For det kan naturligvis, som forslagsstiller italesætter, danne grundlag for forvirring, når familiehjælpere fra EU- og EØS-lande ansættes i børnefamilier.
Hvad er deres vilkår?
Hvordan adskiller det sig fra au pair-ordningen?
Er de egentlig underlagt samme løn- og arbejdsvilkår?
Det er de ikke, men opfattelsen kan opstå, og det kan skabe forvirring.
I Moderaterne mener vi dog, at vi sagtens kan tage en god debat om det her, og jeg synes, det er rigtig fint, at Enhedslisten og SF har inviteret til debat om det her.
Men decideret at gøre ligesom Norge og totalt bandlyse det kommer vi ikke til at stemme for.
Så Moderaterne bakker ikke op om forslaget.
Karsten Hønge (SF), 2024-02-22:
Hr. Mohammad Rona sagde i sin ordførertale, at langt de fleste historier om au pairer heldigvis er positive.
Hvor ved hr. Mohammad Rona det fra?
Hvad er det for en statistik, der skulle vise, at langt de fleste historier er positive?
Jeg vil tværtimod sige, som FOA har dokumenteret, at man har en række sager, og dertil, som FOA også bemærker, er der et stort mørketal.
Så det er bare i forhold til arbejdsforholdene.
Men så er der også det helt fundamentale: Hvis nu der var tale om kulturudveksling, er det så ikke påfaldende, at selv efter vi lavede stramningen med, at man skulle lære dansk, blev det i stor stil fravalgt, så familier ville blive tvunget til at betale, men de sender ikke au pairerne til danskundervisning, for au pair har intet med kulturudveksling at gøre.
Og det vil så sige: Hvis der skulle være alle de her positive historier, hvor er det så, de er henne?
Altså, hvor er det, hr. Mohammad Rona har set dem?
Er der noget, der tyder på, at der er kulturudveksling?
Er det sådan, at de deltager meget i forskellige kulturelle arrangementer i Danmark?
Eller hvor kommer det fra?
Mohammad Rona (M), 2024-02-22:
Altså, første gang jeg blev bekendt med det her,
var faktisk i sommer, og jeg mener, at det også var i en artikel i Politiken om de her ting.
Og der var der nogle skrækkelige historier med au pairer, altså skrækkelige historier, og det er også nogle af dem, vi har talt om i dag.
Men når det så er sagt, vil jeg også sige, at jeg også er stødt på rigtig mange historier og beretninger, hvor det går godt, og – det har vi jo også talt om i dag – der er familier, der faktisk har brug for det her.
Det, jeg så bliver lidt skuffet over og er lidt ked af, er, når man siger, at det her jo er noget, de velhavende kører med, a la det her er noget for de rige, for det er i hvert fald ikke det, jeg oplever.
Det er ikke en udfordring, der kun er hos dem, i hvert fald i forhold til de familier, jeg kender til.
Karsten Hønge (SF), 2024-02-22:
Altså, det kan ikke nytte noget, at hr. Mohammad Rona sætter spørgsmålstegn ved, hvem det er, der ansætter de her au pairer.
Det er entydigt.
Punkt 1: De kommer for 95 pct.s vedkommende fra Filippinerne.
Og punkt 2 er: De 3-4 mest velhavende kommuner i Danmark er der, au pairerne er, og de er i de velhaverkvarterer.
Så er der selvfølgelig undtagelser.
Det skal jeg ikke kunne sige, men altså, det er der jo.
Men hovedsagelig er det strømlinet fra Filippinerne til den danske overklasse og højere middelklasse.
Og jeg vil da give hr. Mohammad Rona ret i det, han siger, og det er det, der bliver sagt: Ja, familierne har brug for det.
Ja, det tror jeg da nok.
Men har au pairerne brug for det?
Mohammad Rona (M), 2024-02-22:
Jeg mener stadig, at det her er kulturel udveksling.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-22:
Dansk Erhverv har sagt, at et indgreb i au pair-ordningen vil forhindre flere kvinder i ledelser.
Hvad får det udsagn ordføreren til at tænke på?
Mohammad Rona (M), 2024-02-22:
Det ved jeg ikke.
Det har jeg aldrig læst eller er stødt på.
Så jeg ved ikke, hvorfor de siger det, eller hvad baggrunden for det citat er.
Jeg vil meget gerne have undersøgelsen, hvis det er en undersøgelse, de har lavet, men som udgangspunkt er det sådan set ikke noget, jeg er stødt på at Dansk Erhverv har sagt.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-22:
Det er ikke en undersøgelse, men et postulat, der er kommet fra Dansk Erhverv, bl.a. med henvisning til de arbejdsopgaver, der bliver udført i hjemmet, altså at hvis ikke man kan få nogle au pairer til at levere og løse det arbejde, så vil det forhindre dem i at kunne få den karriere og komme ind i de ledelser, som de gerne vil.
Den handler ikke om kulturudveksling, og det er også det, som evalueringen af au pair-ordningen viser, både når vi ser på, hvad au pairerne selv siger, og hvad værtsfamilierne siger, og nu har vi så også Dansk Erhverv, som siger, at det arbejde, der bliver lavet, har en betydning.
Så burde vi ikke sørge for, at de faktisk får en ordentlig løn?
Karsten Hønge (SF), 2024-02-22:
Hvor er forskellen?
Altså, man kunne da godt have en ung håndværker fra Filippinerne, der bor sammen med familien og hjælper familien med at renovere boligen og bagefter bygge en carport og bagefter renovere sommerhuset.
Så hvor er den principielle forskel?
Der er jo ikke nogen forskel, hvis man er så begejstret for ordningen.
Man kunne da godt forestille sig, at man kommer der og bor og har det rigtig godt hos en familie og så i øvrigt udfører håndværksmæssigt arbejde.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-22:
Jeg tror også, hr. Karsten Hønge sagde det, og jeg er udmærket klar over, at der er dårlige eksempler.
Der er au pairer, der er blevet behandlet rigtig dårligt, og som jeg også understregede i min ordførertale, skal man, når der er et regelsæt, overholde det, og det er ikke fair, hvis der er nogen, der udnytter reglerne og misbruger ordningen.
Det siger sig selv.
Jeg må sige, at der for mig at se er en ret væsentlig forskel på, at man får en au pair, der skal være en del af familiens liv, og så på at hente en håndværker fra udlandet til en, må jeg forstå, meget, meget lav løn til at hjælpe med at renovere ens bolig eller ens sommerhus.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-22:
Jeg skal egentlig ikke forlænge det særlig meget.
Min opfattelse er, at det her forslag, måske med et par kritiske bemærkninger, er noget, som kan samle, og det vil jeg godt tilslutte mig.
Repatriering eller hjemrejse – hvad det måske mere mundret hedder – skal jo med den her lov gøres nemmere, hvorfor vi selvfølgelig kan støtte en lovstramning af reglerne.
Det siger sig selv.
For ønsker man at prioritere danskerne og Danmark, er det af allerhøjeste nødvendighed, at man hjemsender flest mulige udlændinge, som dybest set aldrig burde være kommet til landet, og som efterfølgende har vist sig heller ikke at have evnet eller haft lyst til at tilegne sig Danmark og blive en ordentlig del af os.
Så jo hurtigere de rejser hjem, jo bedre.
Vi kan selvfølgelig støtte den her lovstramning af reglerne om hjemsendelse af ikkeintegrerbare udlændinge.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-22:
Tak for det, og tak for den brede opbakning til lovforslaget.
Jeg skal ikke gennemgå det ud over det sådan helt overordnede, men blot sige, at lovforslaget skal sikre, at reglerne på den bedst mulige måde understøtter en hensigtsmæssig sagsbehandling hos myndighederne.
Det gør vi f.eks. på repatrieringsområdet ved at sikre, at kommunerne via adgang til indkomstregistret lettere kan identificere, hvilke tilflyttede udlændinge der skal indkaldes til en dedikeret vejledningssamtale.
Den er målrettet de udlændinge, der på trods af længere tids ophold i landet ikke har fundet sig til rette, og som derfor ikke har fast tilknytning til arbejdsmarkedet.
Den dedikerede vejledning er en vigtig del af repatrieringsordningen, og det er jo centralt, at kommunerne har de redskaber, der skal til for at sikre, at de relevante borgere modtager en vejledningssamtale.
Derudover er det selvfølgelig afgørende, at repatrieringsordningen ikke bliver misbrugt til at finansiere aktiviteter, som kan indebære eller forøge en fare for statens sikkerhed, for andre staters sikkerhed eller være en væsentlig trussel imod den offentlige orden.
Det kan imidlertid være vanskeligt for kommunerne at vurdere på baggrund af de oplysninger, som de selv råder over, og det er derfor, at kommunerne fremover skal høre politiet i alle sager om repatriering for at mindske risikoen for, at ordningen bliver misbrugt.
Lovforslaget skal også sikre, at Hjemrejsestyrelsen kan få oplysninger, der er nødvendige for, at styrelsen kan gennemføre konkrete udsendelser.
Det sikres med lovforslaget for det første ved, at flere udlændinge bliver omfattet af den eksisterende ordning om videregivelse af oplysninger til Hjemrejsestyrelsen til brug for udsendelse, og for det andet ved at fastslå, at også helbredsoplysninger efter omstændighederne skal videregives til styrelsen.
Ændringen skal hermed bidrage til at sikre, at udsendelserne kan gennemføres, og at de gennemføres på en måde, der er sundhedsmæssigt forsvarlig og værdig, og på en bæredygtig måde.
Endelig giver lovforslaget Hjemrejsestyrelsen kompetence til at træffe afgørelse om indrejseforbud og om, hvorvidt udlændinge kan anses for at være udsendelseshindret, i stedet for at sådanne sager skal sendes til afgørelse hos andre myndigheder på udlændingeområdet.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-22:
Det er et spørgsmål angående de her opsøgende samtaler, som kommunen kan skråstreg skal afholde med eventuelle kandidater til den her ordning.
Der kunne jeg bare godt tænke mig at høre, om ministeriet allerede har eller har tænkt sig eller måske netop ikke har tænkt sig at udarbejde en eller anden vejledning, i forhold til hvor langt væk fra arbejdsmarkedet man skal være.
Er det efter nogle års arbejdsløshed, eller er det efter 10 års arbejdsløshed?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-22:
Som jeg husker det, er folk, der er uden for arbejdsmarkedet, jo typisk nogle, der slet ikke har været på arbejdsmarkedet.
Hvis man ser på syriske kvinder, er det sådan, at for hver gang de tjener 1 kr. på arbejdsmarkedet, får de mere end 2 kr. i offentlig støtte.
Det er under 30 pct., som er tilknyttet arbejdsmarkedet.
Men jeg er ikke hundrede procent sikker på, hvordan det forholder sig, hvis man har været i job og så efterfølgende kommer ud fra arbejdsmarkedet.
Det vil jeg selvfølgelig gerne undersøge og sende et skriftligt svar på.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-22:
Det synes jeg var et bemærkelsesværdigt eksempel, altså syriske kvinder.
Jeg har faktisk meget svært ved at se, uanset hvor mange opsøgende samtaler man holder som kommune med enlige syriske kvinder, at de skulle vælge at tage tilbage til Assads diktatur.
Men det indgår måske ikke i overvejelsen af, om man er en potentiel kandidat.
Kan ministeren overhovedet forestille sig en situation, hvor en enlig syrisk kvinde, der ikke er blevet integreret på det danske arbejdsmarked, tager til Syrien for at blive en aktiv del af arbejdsmarkedet der?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-22:
Det er klart, at hvis man har fru Zenia Stampes verdenssyn, hvor folk som udgangspunkt helst skal blive i Danmark, uanset hvad for en mulighed de får for at tage hjem, så kan det virke urealistisk, at folk vil tage hjem til Syrien, men der er 400-500 mennesker, der frivilligt er taget hjem til Syrien.
Det forholder sig jo også sådan, at der simpelt hen findes mennesker i Syrien, som er enige i Assads linje.
Altså, der er mennesker, som bor i Syrien, og som støtter en diktator, selv om han er en diktator.
Så sådan kan verden jo også være anderledes, end den er herhjemme i vores egen andedam.