runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Bach (LA), 2018-04-13:
Det skal jeg ikke kunne sige.
Det er lidt det, fru Ida Auken taler det ind i, men jeg er faktisk uenig i det her med det demokratiske underskud, der bliver refereret til hele tiden.
Rent faktisk mener jeg i virkeligheden, at der har været demokratisk underskud tidligere for de her grundejere, der har måttet se deres huse, sommerhuse eller andet skvatte i havet, se deres huse blive oversvømmet, fordi det ikke har kunnet lade sig gøre at kystsikre, ikke har kunnet lade sig gøre at sikre sin ejendom.
Jeg siger det igen, jeg har sagt det, jeg ved ikke, hvor mange gange efterhånden, og jeg tror, at vi også kan komme til at sige det mange gange i udvalgsbehandlingen, at det jo ikke er sådan, at kommunen eller myndigheden i form af kommunen – fordi myndigheden har været et andet sted tidligere – ikke skal tage hensyn til naturfredning, til naboer osv.
Det skal der jo stadig væk tages hensyn til.
Så det er jo ikke sådan, at alle andre sommerhuse end lige præcis de sommerhuse ved grundejerforeningen i Lønstrup kommer til at blive oversvømmet og blive skyllet væk nu, fordi man hurtigere kan få sikret de sommerhuse i og omkring Lønstrup eller andre steder langs med vores kyster, hvor man så kan få lavet kystsikring og beskytte de ejendomme, som indtil nu har været i fare, og som indtil nu ikke har kunnet foretage kystsikring.
Ida Auken (RV), 2018-04-13:
Nu havde jeg jo den udsøgte fornøjelse at være med hr. Carsten Bach ude at se på kystbeskyttelse med »Langt fra Borgen«, og der gik ordføreren rigtig meget op i, at der var sammenhængende tænkning i kommunerne og sammenhængende planlægning.
Det mangler jo i det her lovforslag, kan man sige.
Kunne jeg høre lidt fra ordføreren om, hvordan man vil sikre, at kommunerne laver de her sammenhængende planer, før man begynder at give drypvise tilladelser?
Carsten Bach (LA), 2018-04-13:
Lovforslaget lægger jo netop op til, at man forsøger at skubbe til de her projekter, sådan at kommunen tager et større ansvar, og det ligger jo også i det, at vi flytter myndighedsbehandlingen ud til kommunerne.
Kommunerne er den myndighed, er den instans, der har hånden på kogepladen, har kendskab til de lokale forhold, og de skal tage større ansvar her og mere initiativ til at få skabt de her fælles projekter og mere helhedsorienterede løsninger.
Det er det, lovforslaget også lægger op til.
Hvor meget vi kan flytte det, ved jeg ikke.
Hr. Christian Rabjerg Madsen gættede på, at vi kunne gøre det til det dobbelte.
Jeg tror på, at vi kan gøre det til meget mere.
Christian Poll (ALT), 2018-04-13:
Tak for det.
Kystbeskyttelse er med denne og regeringens to tidligere ændringer til kystregulering på vej ind i en form, hvor kystens udseende bliver underlagt den enkelte lodsejers forgodtbefindende med voldsomt svækkede dokumentationskrav for effekter på miljø og natur samt svækket retsbeskyttelse for naboer til projekter.
Det fremgår godt nok af lovforslaget, at det ikke er hensigten at ændre på beskyttelsesniveauet, men hvordan kan vi vide det?
Hvordan kan vi vide det, hvis vi svækker dokumentationskrav, f.eks. hvis man ikke længere skal dokumentere de ændringer, der kan ske i natur, i fredning, i kystbeskyttelse osv.?
Med de nye regler skal sagerne kun dokumenteres i forhold til det mest betydende hensyn, ser det ud til.
Andre forhold skal ikke dokumenteres.
Det betyder, at man altså kan gennemføre en sag, hvor kun f.eks. beskyttelsen af et sommerhus skal beskrives, ikke hvad kystbeskyttelsen kommer til at betyde for naturen eller miljøet i området.
Der skal ikke længere indhentes rådgivning hos en kompetent myndighed.
Man kan simpelt hen bare sætte projektet i gang, hvis kommunen har givet tilladelse.
I kystprojekter med fredning flyttes kompetencen til kommunerne, og det er jo lidt mærkeligt, når vi har fredningsnævnene, der netop kan det her.
De grundejere, der får mulighed for at igangsætte projekter, kan nu bo op til 1.000 m væk fra kysten mod nuværende 100 m væk.
Hvorfor det?
Hvilke behov er der tale om her?
Ti gange er en voldsom udvidelse.
Når kommunale projekter sættes i gang, skal der være en høring, men der skal ikke redegøres for de miljømæssige konsekvenser.
Hvorfor ikke det?
Hvordan kan vi dokumentere, når det her er tilfældet, at vi sådan set ikke ønsker at ændre beskyttelsesniveauet?
Når private projekter sættes i gang, kan der slet ikke klages.
Hvorfor fjernes klageadgangen helt til private projekter?
Hvordan sikres naboerne så mod de projekter, som vil skabe en øget kysterosion som følge af privat kystbeskyttelse?
Så dette lovforslag fjerner beskyttelse af natur og miljø.
Det svækker retsbeskyttelsen for naboer til kystbeskyttelsesprojekter, og den langsommelige sagsgang kunne faktisk have været klaret med en justering af reglerne for samtidighed i sagsbehandlingen i stedet for.
Hvad skal man gøre i stedet for?
Alternativet og Enhedslisten har i sidste samling foreslået et nationalt kystråd, en national kystfond og en fælles prioritering af, hvad der skal passes på af private værdier, af fælles værdier, og hvor vi skal passe på naturen.
Kysterosion er ikke en ny problemstilling, men den er yderligere udfordret af de menneskeskabte klimaforandringer.
Men det bør være en national fælles opgave at forme Danmarks vildeste natur langs kysterne.
Vi skal fælles beslutte, hvad vi vil have, og hvor vi vil have det, og så skal vi gennemføre store fælles projekter med hjælp fra kystfonden, som redder, hvad vi beslutter at redde, bygninger så vel som natur.
Alternativet kan ikke støtte forslaget.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-04-13:
Jeg kender hr. Carsten Bach.
Jeg ved, at hr. Carsten Bach forstår forskellen.
Altså, Carsten Bach er meget fint i stand til at sætte sig ind i den her lovgivning.
Det er jeg helt overbevist om; det ved jeg.
De fælleskommunale projekter kan påklages til fuld prøvelse.
De udgør i dag 10 pct.
De øvrige private projekter, som udgør 90 pct., kan kun påklages i forhold til retlige forhold.
Det kan godt være, at man med det her lovforslag kan få skubbet det over i retning af, at der bliver en større andel af kommunale fællesprojekter.
Men selv hvis man får det fordoblet – lad os sige det – vil det være 20 pct., der er kommunale projekter, og 80 pct., der er private projekter. Hvorfor skal en nabo til et privat projekt kun have mulighed for at påklage retlige forhold, altså processuelle forhold, mens den samme nabo til et andet projekt, der er fælleskommunalt, kan få en fuld prøvelse?
Hvorfor skal der være den forskel?
Erling Bonnesen (V), 2018-04-13:
Jeg har ikke sagt, at det ikke kommer til at betyde noget for fredningerne.
Jeg har netop sagt, at det er kommunen, der sådan set får ansvaret for at sikre helheden i det her, sådan at man samlet set kan få noget fremdrift.
For der er jo ingen idé i, som vi har set det hidtil, at man ikke, om jeg så må sige, har kunnet komme igennem med forskellige projekter.
Det støtter jo sådan set heller ikke det at passe godt på fredet natur, sådan som det også tidligere er fremgået af debatten.
Derfor har jeg det fint med, som det ligger i lovforslaget her, at kommunen får det samlede ansvar for at sikre, at helheden er på plads.
Christian Poll (ALT), 2018-04-13:
Men der skal jo ligge en langt svagere dokumentation, hvis det her lovforslag bliver stemt igennem, end der skal i dag.
I dag skal man beskrive, hvilken betydning ændringerne vil have for fredning, for natur, ja, for en lang række ting, bl.a. klitfredning.
Det bliver jo reduceret til en meget simpel dokumentation af, hvad projektet vil betyde for det her sommerhus, og så skal kommunen give tilladelse på grundlag af det.
Det vil da gøre, at en lang række fredninger vil blive løbet over ende, fordi det simpelt hen ikke dokumenteres, hvad ændringen betyder for fredningen.
Erling Bonnesen (V), 2018-04-13:
Næh, det tror jeg sådan set ikke bliver tilfældet.
Jeg er helt sikker på, at det er kommunerne, som jo har det gode, stærke lokale kendskab.
De ved, ret præcist, for ikke at sige helt præcist, hvor skoen trykker.
Så jeg tror ikke, at der er brug for at få større papirbunker, sådan som spørgeren er inde på her.
Jeg tror sådan set, at når kommunerne kender de lokale forhold, er de også i stand til at tage højde for det i deres sagsbehandling.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-04-13:
Til det her med, at kommunerne har det stærke lokale kendskab, tror jeg sådan set, at de har det på landjorden.
Hvis initiativretten er i et privat projekt, har naboerne til det projekt ikke en klagemulighed, hvorimod borgerne, hvis det var kommunen, der stod i spidsen for et projekt, ville have en klagemulighed.
Jeg kan ikke se, hvorfor naboerne til en grundejerforening, som tager initiativet, skal stilles dårligere, bare fordi det er en grundejerforening, der har taget initiativet, og det er heller ikke beskrevet i lovforslaget.
Så derfor vil jeg gerne høre ordføreren, om ikke ordføreren kan se, at der er et dilemma i det, og at der er et demokratisk problem i, at der er nogle boligejere langs kysten, som kan blive stillet meget dårligt, hvis der er en grundejerforening, der tager initiativet og det har konsekvenser for deres ejendom.
Erling Bonnesen (V), 2018-04-13:
Snarere tværtimod.
Kommunen repræsenterer jo, kan vi sige, også det lokale demokrati, og som vi alle sammen ved, er der kommunalvalg hvert fjerde år.
Så man kan jo faktisk sige, at der også sker en styrkelse af det lokale demokratiske islæt i forbindelse med det her, og kommunerne får ansvaret for at sikre, at der er en helhed i det.
Som jeg også allerede har markeret tidligere i debatten: I stedet for at se på, at der ingenting sker, og at man bare fortsat kan se på ulykkerne, er jeg glad for, at der kommer til at ske noget, eller at der i hvert fald er muligheder for, at der kan ske noget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-04-13:
Der kan da ske mange ting, og man kan sige, at der med det lovforslag er nogle klagemuligheder, som er blevet begrænset, så vi nok får en hurtigere fremdrift i de klager, der skal behandles.
Men jeg synes, det er lidt rystende at høre et medlem af Venstres liberale parti have så stor tillid til systemet i forhold til den enkelte borger.
Det må være, fordi man har været i regering i en vis periode, så bliver man sådan et magtparti, som glemmer, at borgerne også har rettigheder.
Der er en grundejerforening, der kan tage et initiativ, og der er så nogle naboer, som ikke har en klageret.
Det er fuldstændig urimeligt.
Erling Bonnesen (V), 2018-04-13:
Nej, tværtimod.
For jeg har sådan set oplevet, når vi har været rundt at høre og se i forhold til de her forskellige projekter, at hvis ikke de kunne blive til noget af forskellige årsager, fordi der er blevet klaget og klaget igen, er der mange, der har sagt: Har vi ikke nogen mulighed for nu at få nogle regler og nogle systemer at spille efter, så man kan få noget fremdrift på det? Så det er jeg sådan set glad for at stå på mål for.
Ida Auken (RV), 2018-04-13:
Vil ordføreren så ikke forklare os, hvorfor man som nabo til et privat projekt skal stilles ringere end som nabo til et kommunalt projekt?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-04-13:
Tak for det.
Venstres ordfører måtte jo fuldstændig opgive tidligere at forklare, hvorfor der er den her forskel på at være nabo til et privat kystsikringsprojekt og så et fælleskommunalt kystsikringsprojekt.
Jeg håber, at Liberal Alliances ordfører har lidt større lyst til at gå ind i den debat.
Vil Liberal Alliance ikke prøve at redegøre for logikken i, at man skal være så forskelligt stillet som nabo til et kystsikringsprojekt – hvis det er et privat kystsikringsprojekt versus et fælleskommunalt projekt?
Erling Bonnesen (V), 2018-04-13:
Som jeg har markeret tidligere, går jeg også meget op i, efter at vi i årevis har set på, at det her bare er sandet til og der ikke er kommet nogen projekter igennem og man, om jeg så må sige, har set på alle de ulykkelige tilfælde, der har været, at det jo er godt, at der nu bliver en mulighed for at få fremdrift i de her forskellige sager.
Så jeg synes, det ligger fint, som det er lagt til rette nu, og jeg kan helt stå på mål for det her lovforslag, som ligger her.
Ida Auken (RV), 2018-04-13:
Altså, jeg tror, alle herinde er enige om, at hvis man er nabo til et kommunalt projekt, kan man klage, og at hvis man er nabo til et privat projekt, kan man ikke klage.
Vil ordføreren ikke i det mindste forklare os logikken bag det?
Erling Bonnesen (V), 2018-04-13:
For kommunen skal jo repræsentere det hele og dem alle sammen.
Anni Matthiesen (V), 2018-04-17:
Nu ved jeg godt, at det måske kan være svært her i salen i dag at få at vide, hvad der så vil indgå i næste års finanslovsforslag fra Alternativets side; det får jeg nok ikke ordføreren til at afsløre.
Men kan ordføreren måske sige noget om, hvor pengene er kommet fra?
Altså, hvor har man taget pengene fra?
For det er jo sådan, at man skal have regnskabet til at hænge sammen.
Så hvor er pengene taget fra?
Pernille Schnoor (ALT), 2018-04-17:
Vi har lavet et samlet finanslovsudspil, så det er ikke sådan, at vi lige har taget dem et eller andet sted fra, og jeg tror, det vil blive meget omfattende at stå her og redegøre for plusser og minusser og hele vores finanslovsudspil.
Så jeg synes egentlig, jeg i forhold til den der tanke om, hvor det er taget fra, må sige, at det er et samlet budget.
At stå og sige, at vi så lige præcis har taget det fra det, synes jeg ikke giver mening.
Thyra Frank (LA), 2018-04-17:
Tak for debatten i dag.
Jeg synes, at vi har haft en god drøftelse af både udfordringer og mulige tiltag, der kan bidrage til at imødekomme rekrutteringsudfordringerne i dag og i fremtiden.
Som jeg sagde i min indledende tale, tager jeg rekrutteringsudfordringerne meget alvorligt.
Det er også derfor, at regeringen allerede har igangsat en række tiltag.
Med finanslovsaftalen for 2018 har vi sammen med Dansk Folkeparti prioriteret 500 mio. kr. årligt til bedre bemanding i ældreplejen med et særligt fokus på at give medarbejderne mulighed for at gå fra deltid til fuld tid.
Derudover er der afsat 70 mio. kr. fra 2018 til 2021 til at styrke kommunernes arbejde med at reducere sygefraværet.
Og endelig har vi med den nationale demenshandlingsplan lanceret årets demenspris, som bidrager til at tale ældreplejen og alle medarbejderne op.
Der er også foretaget en række tiltag på undervisningsområdet, som undervisningsministeren har redegjort for.
Jeg mener derfor, at regeringens politik på området viser, at vi har taget fat på de rekrutteringsudfordringer, som kommunerne oplever.
Og nu vil undervisningsministeren og jeg tage initiativ til at iværksætte en kortlægning af kommuners og regioners problemer med at rekruttere kvalificeret arbejdskraft på ældreområdet, og vi vil med afsæt i kortlægningen indkalde Folketingets partier til en drøftelse af problemstillingen.
Tak for ordet.
Karina Adsbøl (DF), 2018-04-17:
For som det netop også er fremgået af debatten i dag, er 86 pct. af social- og sundhedspersonalet ansat på deltid.
Er det også noget, der vil være med i kortlægningen, altså hvad baggrunden er for, at så mange er ansat på deltid?
Er det, fordi man ikke vil ansætte dem på fuldtid, eller er det, fordi man bruger ufaglært personale for at holde budgetterne nede?
Eller hvad er baggrunden for det?
Er det også noget, der vil indgå i kortlægningen?
Og som sagt vil jeg gerne høre, hvornår kortlægningen er færdig.
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-04-17:
Først og fremmest vil jeg starte med at sige tak igen til Dansk Folkeparti, fordi I konstant har fokus på og også holder regeringen op på de problemer og udfordringer, som vi har i forhold til at rekruttere social- og sundhedspersonale.
Så er der rigtig mange af ordførerne, der har nævnt rigtig mange konkrete udfordringer, og jeg vil ikke nævne alle de her tal igen.
Der er rigtig mange, der har taget udgangspunkt i den her KL- og FOA-rapport, og den har vi jo også i Radikale Venstre læst med bekymring.
Der er ikke nogen tvivl om, at problemet er akut, og det er – kan jeg jo høre – alle Folketingets partier sådan set også enige om.
Men man kan jo så stille sig selv spørgsmålet: Hvorfor er det så, at der ikke sker noget?
Alle er enige om – det lyder det også til – at det er helt nødvendigt, at flere unge har lyst til at tage en erhvervsuddannelse og i forhold til dagens debat har lyst til at tage en sosu-uddannelse.
Alligevel har regeringen valgt at spare på erhvervsuddannelserne og på sosu-uddannelserne, og hvis man lægger tallene fra 2016, 2017 og 2018 sammen, kan man se, at regeringen sammenlagt har sparet 72 mio. kr. på sosu-skolerne.
Undskyld, men det lyder altså lidt hult, når man samtidig er ude at sige, at man tager problemstillingen meget alvorligt.
Så det er i hvert fald ét sted, vi kunne starte.
Vi kunne jo i hvert fald starte med at stoppe besparelserne på sosu-skolerne.
Fra radikal side er vi enige med Dansk Folkeparti om problemstillingen, altså at den er stor, at den er akut, og at vi må gøre noget.
Men problemet er altså så stort, at vi ikke kan sidde og vente på, at udviklingen i optaget på de relevante uddannelser stiger.
Det er klart, at der måske for nogles vedkommende vil være sproglige udfordringer, hvis man lige er kommet hertil, eksempelvis som tysker, og man skal ind at arbejde med ældre og syge borgere, og fra radikal side mener vi også, at man skal kunne tale dansk, før man skal ud at arbejde som medarbejder i plejesektoren.
Men det er jo ikke umuligt at lære dansk, og jeg er ret sikker på, at min svigermor, som er på plejehjem, vil sætte pris på, at der er det personale, der er brug for, f.eks. at der er tilstrækkelig med nattevagter på hendes plejehjem, også selv om enkelte medarbejdere måtte tale med lidt accent.
Den er alt for alvorlig til snak og enkle løsninger.
Vi bliver nødt til at gøre noget markant anderledes, end vi gør i dag, og vi er fra radikal side klar til at drøfte alle mulige løsninger.
Vi er glade for og tilfredse med, at regeringen i dag har lovet, at de vil kortlægge området, og så vil de indkalde alle Folketingets partier til drøftelser og forhandlinger om, hvad vi skal gøre ved det her meget, meget store problem.
Endelig tilslutter vi os naturligvis forslaget til vedtagelse.
Så vil jeg gerne slutte af med igen at takke Dansk Folkeparti for det arbejde, der har været i at få alle Folketingets partier til at slutte op om et fælles forslag til vedtagelse om, at vi nu får gjort noget.
Først får vi undersøgt området, og så får vi os sat ned og diskuteret alle mulige løsninger.
Tak for det.
Anni Matthiesen (V), 2018-04-17:
Jeg synes, det var lidt fristende nu at få spurgt ind til, hvor meget mere Alternativet vil investere i erhvervsuddannelserne.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-04-17:
Niels, der bor i plejebolig i Aarhus, har tidligere udtalt i en udsendelse i Danmarks Radio, og jeg citerer:
»Bedst som man tror, at Jane vil komme, så kommer der én ind ad døren, som man overhovedet ikke har set før.
Så bliver det middag, og så kommer et helt andet ansigt.
Det er svært at få en personlig kontakt.
Det er ikke tilfredsstillende rent menneskeligt.«
Den historie er altså bragt i Danmarks Radio.
Der er en voldsom mangel på sosu-personale, som vi også har hørt her i dag, og tak til Dansk Folkeparti for at tage det op her i Folketingssalen.
Fremover får vi store generationer af ældre danskere, og samtidig går mange medarbejdere på pension.
Paradokset er jo, som vi også har hørt andre nævne i dag, at antallet af pladser på sosu-skolerne er blevet reduceret, fordi kommunerne tidligere vurderede, at antallet af pladser afspejlede erhvervsbehovet.
Det gør det tydeligvis ikke.
Da den nye uddannelse trådte i kraft januar 2017, blev antallet af pladser på sosu-hjælperuddannelsen reduceret med 76 pct.
Beslutningen om antallet af uddannelsespladser er politisk.
Så spørgsmålet, som vi diskuterer i dag, er altså ikke kun noget, der handler om økonomi.
Det handler også om sammenhængen mellem uddannelsespladser og arbejdsmarkedets behov og en dimensionering af uddannelser, som ikke altid modsvarer den fremtidige virkelighed, og derfor glæder det mig også, at vi for en gangs skyld har to ministre til stede i Folketingssalen i dag, altså både ældreministeren og undervisningsministeren.
For det er sjældent, at vi får den sammenhæng skabt i de debatter, vi har her i Folketingssalen.
Der er flere udfordringer i forhold til den her problemstilling, for der mangler jo også ansøgere til sosu-skolerne og til sosu-uddannelserne.
I 2017 var der 1.150 pladser, der stod tomme.
At arbejde med mennesker er beundringsværdigt og meningsfuldt, men det handler ikke kun om at tale det her område op, som jeg f.eks. tror Venstres ordfører sagde det.
Det handler altså også om at investere i erhvervsuddannelserne og sætte fokus på de fantastiske lærere og elever, vi har på skolerne; det handler om at udvikle skolerne frem for at afvikle dem.
Til sidst vil jeg sige, at vi tilslutter os forslaget til vedtagelse, som er læst op af Dansk Folkepartis ordfører, og igen vil jeg rose og sige, at det er dejligt at se en vedtagelsestekst, hvor alle partier lige fra Enhedslisten til Liberal Alliance, hvis jeg må sige det sådan, er med.
Tak for ordet.
Henrik Dahl (LA), 2018-04-17:
Der er jo iværksat et generelt arbejde med ledelse, og jeg er sikker på, at der kommer noget ud af det.
Men mange gange gælder der nogle præmisser, som gør, at det kan være svært at skaffe politisk enighed om at lave store forandringer.
Men det kan da godt være, at der opstår politisk vilje til at lave større forandringer.
Carsten Kudsk (DF), 2018-04-17:
Men ordføreren påpeger jo en ting, som gør, at med hensyn til KL, så beder de jo om at få nogle midler og andre ting.
Er det så, at ordføreren tænker på, at det, man måske skulle sige til KL, er, at nogle af de her midler skulle de måske kanalisere over på at få noget bedre ledelse, specielt i plejesektoren?
Henrik Dahl (LA), 2018-04-17:
I lighed med den forrige spørger har jeg tilladt mig sådan at øse af min almene viden om organisation og den offentlige sektor, så det er såmænd blot, hvad man sådan kan læse sig frem til, nemlig at eksperter i offentlige ledelse siger, at der altså er den her sammenhæng.
Om jeg så ligesom skulle grave mig ned som sagsbehandler her fra Folketingets talerstol, det tror jeg ikke nogen af os har en interesse i.
Carsten Kudsk (DF), 2018-04-17:
Tak til ordføreren.
Jeg blev lidt nysgerrig, da ordføreren begyndte at snakke om dårlig ledelse.
Hvad er det, ordføreren tænker på?
Er det kommuner, der skal være bedre til ledelse?
Er det i forhold til KL?
Eller hvad er det, ordføreren tænker på?
Henrik Dahl (LA), 2018-04-17:
Alle rapporter bliver jo lavet på et eller andet sæt af præmisser, og jeg er sikker på, at på de præmisser, der er stillet op, er det en rigtig god rapport.
Men decentraliseringer er det, der virker.
Det er der ikke stor politisk vilje til her i landet, og derfor er tingene sådan, som de er.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-04-17:
Vi har i vores sidste finanslovsudspil rullet 2-procentsbesparelsen tilbage, plus at vi har ekstrainvesteringer i erhvervsuddannelser.
Så det er en del af vores finanslovsudspil, som vi kom med sidst.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-04-17:
Tak for det.
Ældreministeren nævnte i sin besvarelse af forespørgslen, at vi skal tale ældreplejen op.
Det er jeg for så vidt enig i.
Vi skal tale om, hvor givende et arbejde det kan være at yde den her indsats, men når eksemplerne kommer frem om køreplaner, som ikke hænger sammen og om urimelig store krav til de ansatte, om ansatte, der bruger deres fritid på deres arbejde for at få tingene til at hænge sammen, er ministeren så ikke bange for, at man ender som komiske Ali, hvis man står og taler om, at vi skal tale et område op, som tydeligvis ikke har brug for tale, men har brug for midler, har brug for indsatser?