runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (KD), 2021-12-22:
Så forstår jeg ikke rigtig ordførertalen, for den handler netop om, at nu giver vi lige noget der, og så stiller vi nogle krav, og så giver vi noget der, og så stiller vi nogle krav.
Og igen bliver det jo den samme medicin, hvor vi doserer friheden herindefra, og så de kan sidde ude i kommunerne eller ude i institutionerne og spise nådsensbrød af vores hænder.
Det er vel det, vi skal væk fra.
I stedet for at vi sidder og kommer med alle mulige krav herindefra, så lad dem da selv definere det.
Brian Bressendorff (S), 2021-12-22:
Tak for talen.
Og lige præcis den vil jeg egentlig gerne spørge lidt ind til.
For under førstebehandlingen af den her finanslov udtalte ordføreren – og jeg vil gerne læse op: ... først og fremmest udvider rettighederne til at leve af andre folks penge og fjerner pligten til at forsørge sig selv i et væk, senest med Arnepensionen.
Det var de ord, der faldt.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren virkelig mener, at mennesker, der har været over 40 år på det danske arbejdsmarked, har knoklet, siden de var teenagere, har betalt skat i alle årene og gjort deres pligt, virkelig trækker sig værdigt tilbage for andre folks penge.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-22:
Det er også det slogan, som den her regering har gjort til sin finanslovspolitik og sin politik i det hele taget, for man bestyrer ligesom bare det Danmark, som man kender.
Det er en administrationsregering, og det røde flertal, som sidder bag den her regering, er et administrationsflertal.
Hvis vi i år 2021 bruger 1.200 mia. kr. i den offentlige sektor, så bruger man i 2022 1.200 mia. kr. plus nogle få procent mere.
Sådan fortsætter det i en uendelighed med det samme og det samme, og så er det bare lidt flere milliarder kroner hvert år, fordi man har den forestilling, at det Danmark, vi har i dag, ligesom bare er perfekt, men der mangler bare lige hvert år lidt ekstra milliarder kroner, så har vi et perfekt Danmark.
Der kan ikke laves noget grundlæggende om, der kan heller ikke laves mellemstore reformer, der kan kun laves små justeringer, som man så kalder reformer, og nogle gange besmykker man sig også med, at det skulle være historiske reformer, men virkeligheden er, at det er små justeringer, og at det er lidt flere milliarder kroner hver gang, og det er det, man stiller sig tilfreds med.
Derfor tager den her finanslov ligesom de tidligere finanslove og ligesom regeringens øvrige politik ikke fat på de udfordringer, der er i Danmark, for nogle gange kræver udfordringer mere, end at man bare tilfører lidt ekstra milliarder kroner.
Jeg vil gerne nævne tre udfordringer i dag, som regeringen ikke håndterer.
Vi har i Liberal Alliance foreslået det, vi kalder fri pension.
Vores forslag går ud på, at hver dansker, som er i arbejde, skal have lov til at sætte 675 kr. skattefrit af hver måned på en fri pensionskonto.
Hvis man gør det i 40 år, og hvis man har et meget moderat afkast af sin opsparing på blot 3 pct. om året, vil man efter 40 år have en opsparing på 600.000 kr.
Det svarer til næsten 5 års udbetaling af folkepension, pensionstillæg og ældrecheck efter skat.
Så med vores forslag, fri pension, kan man altså skattefrit spare op til at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet med sin egen opsparing næsten 5 år før tid, hvis blot man har været på arbejdsmarkedet i 40 år.
Regeringen synes ikke om den slags frihed.
Måske synes regeringen også, at det er for dyrt, for det koster statskassen 8 mia. kr. om året at give ret til fri pension.
Regeringen vil hellere have noget, som er billigere, men som regeringen så til gengæld praler meget mere med, nemlig Arnepension.
Det koster kun 3,3 mia. kr., ikke 8 mia. kr., men kun 3,3 mia. kr., og det er godt nok, selv om, mener regeringen, det kun er nogle ganske få mennesker, der har mulighed for at gå på Arnepension.
For at gå på Arnepension skal man, når man fylder 61 år, have været på arbejdsmarkedet i mindst 42 år.
Har man været det, kan man få et år tidligere fri fra arbejdsmarkedet.
Har man været på arbejdsmarkedet i 43 år, når man fylder 61 år, kan man trække sig tilbage 2 år før.
Det er det, som det kan blive til med den her regering, og det er en forholdsvis begrænset del af den danske arbejdsstyrke, der allerede som 61-årig har været så mange år på arbejdsmarkedet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-12-22:
Jamen det er jeg helt enig i.
Orla Hav (S), 2021-12-22:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at Nye Borgerlige ønsker at finansiere en del af sin »Planen«, som den hedder, ved at udfase efterlønnen.
Det er jo stadig væk sådan, at 300.000 fornuftige mennesker i det her samfund bidrager til deres egen alderdom ved at have muligheden for at gå på efterløn.
Kunne ordføreren ikke forklare, hvordan det er, Nye Borgerlige vil gennemføre udfasningen af efterlønnen?
Det lyder jo sådan enkelt at gøre det, men det berører jo en hel masse menneskers mulighed for at have en værdig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-12-22:
Ja, det er rigtigt.
Vi har ikke et element af det med på årets finanslov – det har vi ikke.
Men det er rigtigt, at det er et element i vores grundlæggende økonomiske langtidsplan.
Der er det jo en udfasning fra og med årgang 1966, og det vil sige, at vi begynder udfasningen om 7 år, således at udfasningen af efterlønnen er færdig – det er jo ikke en fuldstændig afvikling, men en udfasning og nedtrapning af efterlønnen – om 15 år.
Så det vil være det, der vil være skillelinjen.
Dem, som allerede har indbetalt til deres efterløn, får selvfølgelig mulighed for at trække det ud.
Orla Hav (S), 2021-12-22:
Ja, det må kilde lidt i maven på de her 300.000, som er rimelig fornuftige, men lad det så være.
Jeg fik ikke helt fat i, om Nye Borgerlige vil afskaffe Arnepensionen, men det, jeg har læst mig frem til, er, at Nye Borgerlige opererer med, at hvis man skal have en tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, skal man stilles for et statsligt lægetilsyn, som på en eller anden måde laver en vurdering af, om man kan få lov til at gå tidligere fra arbejdsmarkedet, på trods af at man har været der i minimum 44 år, inden man er blevet 63.
Så vil jeg bare spørge: Hvor er den decentralisering henne, som hr. Lars Boje Mathiesen talte så smukt om?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-12-22:
Herinde i Folketinget kan vi jo godt bare melde os syge og så gå rundt – den rettighed, kan man sige, har borgerne ikke.
Det, som jeg hører ordføreren snakke om, er jo, at man ikke skal vurderes, om man rent faktisk er nedslidt, men man skal bare sige: Jeg føler mig nedslidt.
Så kan man trække sig ud af arbejdsmarkedet, og så er der nogle andre, der må betale for vedkommendes tilværelse.
Det er ikke et princip, som vi er grundlæggende enige i – der har vi en anden tilgang til det.
Malte Larsen (S), 2021-12-22:
Samme sted på Nye Borgerliges hjemmeside, hvor I skriver, at det er rimeligt og retfærdigt at give muligheden for en tidlig pension til dem, der har været flest år på arbejdsmarkedet, skriver I også, at man skal væk fra et system, der bygger på retten til at bruge andres folks penge.
Mener ordføreren, at man trækker sig tilbage for andre folks penge, når man går på Arnepension efter at være startet på arbejdsmarkedet som teenager og have bidraget til samfundet og betalt skat i henved 45 år?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-12-22:
Jeg vil anbefale, at I måske lige får jeres medarbejdere til at koordinere det næste gang, når I sender spørgsmål ud, for så behøver man ikke at svare på det samme igen.
Men det er fair nok.
Faktum er, at det gør man, og det gør man, fordi politikerne herinde har brugt rub og stub og lidt mere til af de penge, som folk løbende har indbetalt i skat.
Så når man nu indfører en Arnepension, ligger der jo ikke en stor skattekiste ovre hos vores gode finansminister, som man så bare tager pengene op af, fordi de er blevet sparet op år efter år, fordi politikerne tænkte, at det var okay med lidt mådehold, så man har noget, hvis man skal bruge det her – så er det jo penge, som man skal ud at finde.
Så det er jo for andre folks penge, som må betale dem ind i skat på nuværende tidspunkt og de næste år for at finansiere det her.
Malte Larsen (S), 2021-12-22:
Jeg synes nu stadig væk, det lidt er en hån.
Samme sted på hjemmesiden kan man læse, at Nye Borgerlige vil have danskerne til at være mange år på arbejdsmarkedet og ud af jobcentrene, så de kan få en værdig behandling, og jeg medgiver, at det er lidt i samme rækkefølge som alt det andet.
Men jeg forstår ikke, hvorfor Nye Borgerlige både vil afskaffe resterne af efterlønnen og ikke vil støtte op omkring Arnepensionen, som jo netop giver danskerne med de længste og hårdeste arbejdsliv muligheden for en værdig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet.
Hvis Nye Borgerlige mener, at denne gruppe har krav på en værdig behandling, hvorfor arbejder I så for, at de skal underkastes andres skøn?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-12-22:
Det, jeg synes er grundlæggende, når vi snakker om hån, er jo, at det er en hån, at de her mennesker har knoklet så mange år på arbejdsmarkedet og har været underlagt et så højt skatte- og afgiftstryk, at de ikke har mulighed for at trække sig tilbage selv med egne midler, når de rent faktisk føler, at de er nedslidte.
Det er jo den egentlige hån mod befolkningen derude, at man herinde fra Folketinget har krævet så mange penge af de her mennesker år efter år – man har brugt mange af dem på indvandrere, der er kommet hertil, og som ikke kunne arbejde, og mange af dem er sendt ud til udlandet – og de mennesker er nu nedslidte og har ikke selv en opsparing.
Det er den egentlige hån, der er foregået mod befolkningen.
Rune Lund (EL), 2021-12-22:
Jeg har også læst Nye Borgerliges plan på hjemmesiden, og jeg kan forstå, at der skal nedlægges 100.000 stillinger i den offentlige sektor.
Nye Borgerlige vil ikke fortælle, om det skal være sosu'er, om det skal være sygeplejersker, om det skal være folkeskolelærere, eller om det skal være pædagoger.
Det synes jeg er kritisabelt nok, men jeg er faktisk også i tvivl om, hvor mange offentligt ansatte der egentlig skal fjernes ifølge Nye Borgerliges plan, så derfor er mit spørgsmål: Nye Borgerlige skriver i planen, at der i dag er 840.000 offentligt ansatte, og når der så skal skæres 100.000, er det så, fordi man vil ned på 740.000, eller skal det forstås sådan, at Nye Borgerlige, når de skriver i planen, at der frem mod 2035 kommer 50.000 ekstra offentligt ansatte, så man når op på 890.000 ansatte, vil skære ned til 790.000 ansatte?
Så hvad skal vi ende på?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-12-22:
Jeg synes ikke, man kan undre sig over, at vi ikke redegør for, hvilken kontormedarbejder, der sidder med et eller andet projekt i Horsens Kommune i år 2032, som måske ikke skal arbejde mere.
Jeg synes ikke, at det er mærkeligt, at man ikke redegør for det.
Enhedslisten har lige været med til at lave en klimaplan, hvor man laver en målsætning, en procentvis målsætning, og efterfølgende bliver den så fyldt ud.
Så det kan jeg ikke se noget som helst mærkeligt i, må jeg sige.
Rune Lund (EL), 2021-12-22:
Jeg vil gerne have svar på mit spørgsmål, for jeg stillede et spørgsmål.
Betyder Nye Borgerliges økonomiske plan, at man vil reducere antallet af offentligt ansatte ned til 740.000 eller til 790.000?
Grunden til, at jeg er interesseret i spørgsmålet, er for at finde ud af, hvad Nye Borgerlige egentlig mener.
Det ene er en reduktion på 100.000, men det andet er faktisk en reduktion på 150.000.
Så hvad mener Nye Borgerlige egentlig her?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-12-22:
Under den nuværende førte politik, og hvis vi havde 90 mandater og kørte den økonomiske politik, ville det være 100.000.
Camilla Fabricius (S), 2021-12-22:
Så det vil sige, at ordføreren simpelt hen ikke anerkender, at man, hvis man har arbejdet som sosu-assistent eller som slagteriarbejder, eller hvis man har gjort rent på en skole på deltid, eller hvis man som ham, der murede mit badeværelse, er stået op hver eneste dag med Panodiler for at slæbe mursten og mure folks huse, oplever at være hårdt ramt og har brug for en Arnepension.
Jeg synes, det er trist, at man fra ordførerens side ikke anerkender, at der rent faktisk er mennesker i det her land, som har slidt så meget for netop at bygge landet op.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-22:
Det er min opfattelse, at der er en overrepræsentation af folk, der dør tidligt, blandt folk, der har haft meget slidsomme jobs med lav løn, i forhold til gennemsnittet af befolkningen.
Så ja, den sammenhæng tror jeg er der.
Men det er ikke den mest præcise indikator for, hvornår man dør tidligt; det er jo at kigge konkret på, hvilken sundhedstilstand folk har.
Og det var jo derfor, at vi ønskede, at tidlig pension bliver tildelt ud fra en lægelig vurdering af, hvem der har behov for det, i stedet for ud fra sådan nogle automatiske kriterier om, at hvis man har været på deltid i mange år, kan man trække sig tidligt tilbage, som det er lavet med Arnepensionen.
Så vi synes jo simpelt hen bare, at det er et spørgsmål om, at de kriterier, der er for Arnepensionen, er urimelige og ikke særlig præcist rammer de mennesker, som har mest brug for at kunne trække sig tidligt tilbage; for dem vil vi sådan set gerne hjælpe.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-22:
Jeg forstår det sådan på Enhedslisten, at det her med, at unge, der fylder 18 år, skal have gratis tandeftersyn, hvorimod dem, der er fyldt 19 år, ikke skal have det, for det er dem, der fylder 18 år, som både får det, når de er 18 år, og når de 19 år, og når de er 20 år, mens dem, der allerede er fyldt 19 år, hverken får det, når de er 19 år, når de er 20 år, eller når de er 21 år, fordi det bliver indfaset over nogle år, tror jeg, men der kan man jo rette mig – jeg ser, at hr. Rune Lund ser skeptisk ud – er begyndelsen på, at al tandpleje i Danmark skal være betalt af det offentlige, og der vil jeg gerne spørge hr. Rune Lund: Er det egentlig et ønskværdigt scenarie?
Det koster nok 15-20 mia. kr. eller sådan noget, og når det sker, ved vi, at der så er nogle, som børster deres tænder hver dag og bruger tandstikkere og tandtråd og samvittighedsfuldt går til det, og som ikke kommer til at koste det offentlige så meget
, mens dem, der lader være med at børste deres tænder og aldrig bruger tandtråd og lignende, kommer til at koste det offentlige rigtig meget.
Er det virkelig et ønske, vi skal have i det danske samfund, at det skal være sådan?
Rune Lund (EL), 2021-12-22:
Det er sådan et rimelig sjovt argument, som hr. Ole Birk Olesen fremfører.
Man kunne bruge det samme argument og sige, at folk, der er bedre til at passe på sig selv og ikke glider på fortovet, også skal have mere ret til at få behandlet et brækket ben på hospitalet end andre, eller hvad?
Altså, jeg forstår grundlæggende ikke præmissen for spørgsmålet.
Vi får med den her finanslov gratis tandlæge for de 18-årige, de 19-årige, de 20-årige og de 21-årige, og det synes vi er fantastisk og visionært – at vi nu ikke bare lapper huller i velfærdssamfundet, men rent faktisk udvider det.
Og grunden til, at der er lavet en indfasning, er, at vi også ønsker at gøre det på en fornuftig måde, som jo er, at vi også skal sikre, at der er de tandlæger og de klinikassistenter derude, som rent faktisk kan gå ind at sikre, at det her ikke bare er noget, vi vedtager på et stykke papir, men rent faktisk også er noget, der kommer til at ske i virkeligheden.
Derfor er der en indfasning i det, der er besluttet.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-22:
Altså, jeg har meget svært ved at forstå, hvordan det, der koster 260 mio. kr. i 2024, kun kan koste 40 mio. kr. i 2022, hvis ikke det forholder sig sådan, at det er dem, der fylder 18 år næste år, som får mulighed for den her gratis tandpleje, og det får de så også, når de er 19 år, og når de er 20 år, hvorimod dem, der allerede er fyldt 19 år, hverken får det, når de er 19 år, eller når de er 20 år.
Det må være sådan, det hænger sammen, siden man kun bruger 40 mio. kr. næste år på det.
Det forstår jeg er Enhedslistens ultimative ønske, og det skal koste de 15-20 mia. kr., det koster.
Rune Lund (EL), 2021-12-22:
Vi synes, at der skal være gratis tandlæge for alle.
Vi har fået svar her i Folketinget, der siger, at det vil koste 7 mia. kr., men så kan der også komme nogle adfærdseffekter, i forhold til at flere folk, som ikke går til tandlæge i dag, vil gøre brug af den velfærdsrettighed.
Så det kan godt blive dyrt, men jeg vil bare sige, at der er blevet aftalt skatte- og afgiftslettelser, som hvert år vil koste 22 mia. kr.
Susanne Zimmer (FG), 2021-12-22:
Tak til ordføreren, og tak for talen.
Vi har nu også unge mennesker og børn, der lider under coronaen, og i Region Hovedstaden er der 27 pct. flere henvisninger til psykiatrien.
Det betyder lange ventelister, og det resulterer også i, at de unge mennesker og de børn, der er kommet ind i psykiatrien, er hårdere ramt.
Så der må mangle nogle penge her for at kunne håndtere de her store problemer.
Hvad mener Enhedslisten om det, er Enhedslisten tilfreds med de beløb, der er afsat i finansloven?
Rune Lund (EL), 2021-12-22:
Nej, det er vi ikke, og der skal ske noget her, og derfor vil der også komme forhandlinger.
Vi har selvfølgelig allerede drøftelser med regeringen om at bekæmpe fattigdom, herunder også børnefattigdom.
Det, som det jo drejer sig om, er for vores vedkommende at se for det første selvfølgelig at få afskaffet 225-timersreglen, kontanthjælpsloft, integrationsydelse og i det hele taget også at få leveret i forhold til at få bekæmpet den stigende ulighed.
Jeg synes, at Socialdemokratiet op til folketingsvalget, havde et ulighedsudspil, hvor man var meget svulstig i retorikken, og jeg synes, at det, som man reelt set er villig til at rykke på fra regeringens side nu, ikke helt er passende i forhold til den svulstige retorik, der sådan set blev brugt op til folketingsvalget.
Så vi synes, at den retorik, der blev brugt, skal følges op af konkret handling, for så kan vi nå et bedre sted hen, end vi er i dag.
Susanne Zimmer (FG), 2021-12-22:
Jeg er glad for den kritiske indstilling til de her mangelfulde tiltag, der kommer frem, og jeg håber også, at Enhedslisten et eller andet sted har en smertegrænse i forhold til, hvad man vil være med til at blåstemple.
Det gælder også i forhold til en antiracistisk handleplan, som jeg også formoder Enhedslisten egentlig gerne ville have haft med ind i finansloven.
Jeg kan høre, at Radikale Venstre gerne ville have haft den med ind.
Hvad siger Enhedslisten til, at der nu kommer en finanslov ud, hvor der kun er tiltag i forbindelse med hadforbrydelser, men ikke noget om en antiracistisk handleplan?
Rune Lund (EL), 2021-12-22:
Jeg kan også sige, at vi lagde meget vægt på, at vi kunne få en handleplan mod racisme, mod diskrimination, og det var faktisk noget, som vi brugte en del tid på, men det endte med ikke at komme med, og det var, fordi det var noget, som alle partier ikke var enige om.
For os at se er den diskussion overhovedet ikke slut, for vi synes, det er helt grotesk, at man ikke kan afsætte et mindre beløb til at undersøge noget, som vi alle sammen herinde burde være interesseret i at undersøge løbende.
Jens Rohde (KD), 2021-12-22:
Det er jeg i hvert fald enig med hr. Rune Lund i.
Altså, det er jo helt uden for nummer, at man ikke kan blive enige om det.
Men fred være med det.
Nu drillede jeg hr. Rune Lund lidt her tidligere på dagen med, at han sådan var kommet i blå jakke og lyseblå skjorte, så man kunne blive helt bekymret for, om han var på vej ind i Mærskdynastiet.
Men så hørte jeg hans tale, og så igen parolen: Bombarder hovedkvarteret.
Det er jo dejligt, for som Niels Hausgaard, der politisk ligger tæt på hr. Rune Lund, siger: Enighed gør dum.
Og derfor blev jeg jo særdeles opløftet af at høre hr. Rune Lunds tale, når det kom til den del, der handler om arbejdsudbud, og hvad det er for en teori, som hr. Rune Lund mener det er.
Jeg er ikke sikker på, at man ude i erhvervslivet er enige i, at det er teoretisk snak.
Men nu kommer spørgsmålet så, for vi er jo i gang med nogle forhandlinger netop herom: Vil Enhedslisten vælte regeringen, hvis det er sådan, at regeringen bevæger sig ud i at tage mere udenlandsk arbejdskraft ind og røre ved f.eks. topskattegrænsen?
Rune Lund (EL), 2021-12-22:
Lad mig sige det på den måde, at jeg ikke har fantasi til at forestille mig, at en regering, der er valgt på det grundlag, den er, og med det forståelsespapir, vi har lavet, vil indføre lovgivning, som vil medføre social dumping, eller som vil skabe ulighed i det danske samfund.
Enhedslistens holdning til de ting, som hr. Jens Rohde foreslår, er vist kendt.
Vi ønsker ikke, at der bliver åbnet op for udenlandsk arbejdskraft på en måde, som undergraver danske løn- og arbejdsvilkår.
Og vi synes ikke, at der på nogen som helst måde skal laves sænkelser af topskatten, som kommer de rigeste til gavn, som øger uligheden, og som tager pengene fra genopretningen af vores fælles velfærd.
Jens Rohde (KD), 2021-12-22:
Jeg tror, at hr. Rune Lund skal sætte sin fantasi lidt på arbejde, for regeringen kan jo faktisk være tvunget til at søge flertal andre steder, hvis det er sådan, at Enhedslisten ikke anerkender den problemstilling, men blot siger, at den er teoretisk, nemlig at der er mangel på arbejdsudbud.
Og der er det jo meget godt for regeringen at vide, men også for os, der gerne vil have, at der kigges på nogle af de her værktøjer – i en balance, hvor vi samtidig styrker fagbevægelsen, når vi så trækker udenlandsk arbejdskraft ind, for vi ønsker heller ikke social dumping eller dårlige arbejds- og lønforhold – om der går sådan en rød streg, hvor man siger: Vi vælter regeringen, hvis der bruges nogen af de værktøjer.
Rune Lund (EL), 2021-12-22:
Hvis vi en dag måtte beslutte os for at vælte regeringen, kan jeg i hvert fald sige til hr. Jens Rohde, at hr. Jens Rohde nok ikke vil være den første, der får det at vide – og slet ikke fra Folketingets talerstol.
Men jeg kan sige, at vi har vedtaget et forståelsespapir, og vi havde nogle meget intense diskussioner om lige præcis sammenhængen mellem beskæftigelse og ulighed.
Vi er landet på et forståelsespapir, som klart siger, at uligheden skal bekæmpes; vi er landet på et forståelsespapir, som siger, at vi ikke skal forringe det sociale sikkerhedsnet, at vi ikke skal øge de økonomiske skel i samfundet, og at vi ikke skal føre en politik, som øger uligheden.
Det er grundlaget for den her regering.
Vi tillader os bare at kunne tage en faglig diskussion af den måde, man regner på i Finansministeriet.
Og jeg kan bare konstatere, at Enhedslisten længe har sagt – forud for at man ændrede regnemetoderne – i forhold til hvad der, hvad angår råderummet, kommer ud af den stigende pensionsalder: Det kan ikke passe, at der ifølge jeres beregninger er så mange mennesker, der vil arbejde mere, hvis I forringer pensionsalderen på den måde; vi tror ikke på det.
Vi tror til gengæld på – sagde vi dengang – at folk vil fortsætte med at arbejde uanset hvad.
Det er jo også det, vi kan se i dag.
Folk arbejder jo længere i dag, end de behøver, allerede inden stigningen i pensionsalderen er indtrådt.
Det kan vi jo se, og det er også det, der er dynamikken, og derfor er det nødvendigt at lave de sonderinger, synes vi, og vi synes, det er vigtigt at diskutere regneprincipperne på den måde.
Kim Valentin (V), 2021-12-22:
Tak for det, og tak til ordføreren for ordførertalen.
Det er jo et fantastisk stykke arbejde, som Enhedslisten har gjort.
Tænk at kunne sidde på finansministerens kontor og føre pennen på en finanslov.
Det er jo fantastisk!
Tillykke med det.
I må fejre det stort herfra.
Vi i den anden ende kan så godt være lidt ærgerlige over, at vi ikke fik mere indflydelse.
Det tror jeg også danskerne vil være.
De vil være rigtig ærgerlige over, at man ikke søger et bredt flertal, og at man lader partier som Enhedslisten føre så stor en del af den økonomiske politik, som der er ført i den her finanslov.
Men lad mig stille et spørgsmål.
Tidligere svarede ordføreren min kollega hr. Troels Lund Poulsen, men besvarede egentlig ikke spørgsmålet om, hvad man har gjort fra Enhedslistens side for at gøre danskerne rigere.
Kan jeg få nogle konkrete svar?
Hvad har ordføreren gjort igennem de sidste tre finanslove for at gøre danskerne rigere?