runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2021-11-10:
Tak for det.
Jeg var ikke selv til stede ved høringen, men jeg har fået de forskellige oplæg og debatten refereret.
Formålet med høringen var – og jeg citerer – »... at belyse problemerne i det familieretlige system, så politikerne får et kvalificeret indblik i, hvordan systemet fungerer, samt viden om de retssikkerhedsmæssige konsekvenser, det kan have for en forælder, når denne mister kontakten til sine børn.
« Jeg er helt enig i, at det er godt, at vi som politikere får et kvalificeret indblik i, hvordan den familieretlige reform fungerer i praksis.
Derfor inviterede jeg også udvalget på et besøg i Familieretshuset i september, hvor nogle af de medarbejdere, der behandler sagerne, fortalte, hvordan der helt konkret arbejdes, bl.a. med de meget konfliktfyldte sager, som fylder mest i debatten.
Og jeg har i forlængelse af flere samråd sendt udvalget forskelligt materiale om reformen og om, hvordan systemet imødegår samarbejdschikane.
Endelig har jeg meldt ud, at vi tager et statusmøde om Familieretshuset først i det nye år, hvor vi ud over status for afvikling af sagspukkel og ventetider også kan drøfte andre emner, som optager jer.
Det er jo ofte set, at der i kølvandet på en stor reform som denne kan være behov for at justere og tilpasse visse ting, og derfor lytter jeg gerne og tager imod forslag og input.
Men jeg kan forstå, at der under høringen også blev fremlagt forslag om mere grundlæggende ændringer af systemet, f.eks. ændringer i opgavevaretagelsen mellem Familieretshuset og familieretterne, og at spørgsmålet om skyld for konflikter også blev bragt op igen.
Jeg har ved flere samråd og ved behandlingen af beslutningsforslag givet udtryk for min holdning til netop de spørgsmål, og min holdning har ikke ændret sig.
Jeg mener fortsat, at større ændringer af reformen bør afvente den evaluering af systemet, som det med aftalen om det nye system er blevet besluttet at igangsætte, og så holder jeg fast i, at vi altid vil stå på barnets side i de meget konfliktfyldte skilsmisser.
Nick Hækkerup (S), 2021-11-10:
Jeg tror, at man nok lige skal holde tungen lige i munden der, i forhold til hvad det er, Jørgen Grønnegård Christensen har sagt.
For sådan som jeg forstår det, har han været i medierne og sige, at sms-beskeder ikke indgik i undersøgelsen, og at det var en beslutning, som udredningsgruppen traf.
Så det var et bevidst valg at sige, at den kilde behøver vi ikke at betjene os af.
Peter Skaarup (DF), 2021-11-10:
Det ene er: Hvad er justitsministerens kommentar til, at Jørgen Grønnegård Christensen, der stod for den her udredningsgruppe, siger, at hvis han havde kendt til de forhold, han kender i dag, så ville han gerne have ladet sms'er indgå i den her udredningsgruppe?
Ergo burde sms'er selvfølgelig have indgået fra start af.
Det andet spørgsmål går på, om ministeren vil oplyse, hvorfor sikkerhedshensynene om automatisk sletning af sms’er åbenbart ikke længere er gældende, siden at statsministeren i går meddelte, at nu vil man ikke længere slette sms’er efter 30 dage.
Nick Hækkerup (S), 2021-11-10:
Jeg synes faktisk, at når det forløb, der er beskrevet, også af statsministeren, som det er, så er vi faktisk et sted, hvor man kan sige, at den teori om, at der skulle være sådan en sammenhæng med Minkkommissionen eller Grønnegårdskommissionen, kan vi godt lægge til side.
For det holder simpelt hen ikke.
Og så synes jeg igen, at man virkelig skal passe på med – og en ting er den diskussion, vi kan have politisk osv. – at vise så lidt tillid til vores embedsværk ved at tro, at vores embedsværk, som jo ikke har mulighed for at forsvare sig på samme måde, måtte foretage sådan et skridt.
Peter Skaarup (DF), 2021-11-10:
Altså, når man får den tanke – og det finder vi ud af hvad der er op og ned i, når man forhåbentlig får gendannet de her sms'er – så er det jo, fordi det er helt særegent, at fire ministre eller fire medarbejdere, inklusive statsministeren, har den her mekanisme.
Kan justitsministeren ikke godt se, at det da er mistænkeligt, at der er fire ledende medarbejdere, som sidder med fingrene, dybt nede i den her sag, som sletter, og at ingen andre ministre gør det?
Nick Hækkerup (S), 2021-11-10:
Altså, jeg kan godt forstå det her med, at man skal jagte regeringen og statsministeren osv.
Men i virkeligheden kunne jeg have lyst til at spørge tilbage, om hr. Peter Skaarup virkelig tror, at embedsfolk vil opsætte sms-sletning for at slette ting, som kunne være relevante i en sag for at undersøge sagen.
Altså, det er jo en helt uhyrlig mistillid til vores embedsmænd, navnlig fordi den ingen som helst forbindelse har til nogen faktiske omstændigheder.
Peter Skaarup (DF), 2021-11-10:
Tak for ordet.
Altså, anledningen er jo, at man har det her pressemøde, hvor der bliver stillet en række spørgsmål omkring minkskandalen.
Og der siger man fra statsministerens side, at hun senest i sommeren 2020 blev rådgivet af sin departementschef til at slette sms'er automatisk efter 30 dage.
Det var den tidsfrist, der gik i gang.
Så oplyste statsministeren også, at Statsministeriet formodede, at man på det tidspunkt iværksatte den automatiske sletning af sms'er.
Interessant er det jo, at man nøjagtig i månederne omkring det tidspunkt nedsatte en uvildig udredningsgruppe om håndteringen af covid-19 i Danmark, i øvrigt en gruppe, som Socialdemokraterne – det var min oplevelse – var meget imod, og man opførte sig nærmest som uregerlige børn, når vi skulle tage stilling til det her.
Indtil der så viste sig et flertal sammen med De Radikale, der gik ind for det.
Også derfor kan man sige, at det måske forekommer en smule interessant for os, der har fulgte det her tæt, at den her tidsfastsættelse af, hvornår man tilsyneladende begynder at slette sms’er i Statsministeriet for fire ledende medarbejdere, inklusive statsministeren, jamen det er omkring det tidspunkt.
Altså med undtagelse af departementschefen, som siger, at hun gik ind i jobbet med en sletningsmekanisme, der hed 30 dage.
Så på den baggrund synes vi, det er relevant igen at spørge ministeren om, hvorfor man fortsatte, eller påbegyndte, afhængig af tidspunktet – det kan vi ikke sådan helt præcis få at vide – en praksis med automatisk sletning efter nedsættelsen af udredningsgruppen.
Og om ministeren egentlig finder det hensigtsmæssigt, at man gjorde det.
Trine Bramsen (S), 2021-11-10:
Jamen der er faktisk nedsat en række forskellige grupper, som samarbejder på tværs af myndigheder.
Der er også nedsat grupper, hvor det er virksomheder, som laver råd og vejledninger og finder best practice.
Så jeg synes bestemt, at det er vigtigt at holde fast i det spor og inddrage de allerbedste eksempler fra kommunerne.
Og så må jeg sige, at det i sidste ende også handler om prioritering.
Det handler jo om, at der er visionære kommunalpolitikere og visionære virksomhedsledere, som sætter det på dagsordenen, for det handler også om prioritering af økonomiske midler.
Mark Grossmann (V), 2021-11-10:
Jeg er også stor tilhænger af, at man som politiker er på forkant med sikkerhed, så man ikke først reagerer, når overskrifterne bliver bragt.
Min holdning er nemlig også, at ansvaret skal flyttes ud, bl.a. til kommunerne, og jeg mener også, at de har en forpligtelse til at råbe op, når de har en god løsning.
Derfor mener jeg, at man skal opfordre til, at vi kortlægger de gode eksempler.
Lad os få dem frem i lyset, så andre kommuner og interesseorganisationer kan blive inspireret.
Kunne ministeren overveje at skabe rum, hvori kommunerne og organisationerne kan videndele erfaringer med cyberangreb?
Og har ministeren allerede gjort sig nogle overvejelser om det?
Trine Bramsen (S), 2021-11-10:
Der er slet ikke nogen tvivl om, at cyberangreb er her.
Så der er i den grad grund til at være opmærksom på den her problemstilling.
Det er også baggrunden for den store cyberaftale, som blev indgået lige før sommer, og som jo styrker området markant.
Det kræver, at kommunerne melder sig på banen, og at virksomheder også tager ansvar for deres egen cybersikkerhed.
Og i det lys er der i den grad grund til at rose initiativet fra Odense Kommune.
Mark Grossmann (V), 2021-11-10:
Jeg forstår, at forsvarsministeren anerkender, at cyberangreb, bl.a. i kommuner, er et stigende problem.
Og det er jeg glad for.
Personligt vil jeg gå så langt som til at påstå, at cyberangreb i dag i nok har overhalet krudt og kugler med længder.
Anerkender ministeren ligeledes, at cyberangreb fremover kan blive sværere at håndtere?
Trine Bramsen (S), 2021-11-10:
Tak for spørgsmålet.
Det er et meget relevant emne at rejse her i salen, og det vil jeg gerne takke spørgeren for.
For cybertruslen er alvorlig, og danske myndigheder og virksomheder og borgere angribes hver dag.
Det ved jeg også at spørgeren er meget opmærksom på.
Derfor er det vigtigt med opmærksomhed blandt alle myndigheder og borgere.
Det er de enkelte myndigheder, der har ansvaret for cybersikkerhed, og derfor er der jo i høj grad grund til at rose Odense Kommune for den forebyggende indsats mod cybertruslen.
Det er meget positivt, at Odense Kommune som myndighed yder en dedikeret indsats for at styrke cybersikkerheden, og det er et eksempel, som alle danske myndigheder og kommuner med fordel kan lade sig inspirere af.
Mark Grossmann (V), 2021-11-10:
En rundspørge, som DR har foretaget, viser, at 75 pct. af landets kommuner oplever, at antallet af cyberangreb er taget til de seneste 5 år.
Odense Kommune har været på forkant med netop dette problem og indførte tilbage i 2018 et større initiativ mod cyberangreb.
Finder ministeren anledning til at lade sig inspirere af denne »Odense cybermodel« og udbrede denne?
Trine Bramsen (S), 2021-11-10:
Jeg tror, man må sige, at det var et meget optimistisk forlig, der blev indgået sidste gang, og der ved spørgeren jo også udmærket godt, at bare det at kunne få leveret en del af det materiel, som det er planlagt der skal indkøbes, er problematisk, fordi det ikke er hyldevarer, som man bare kan købe.
Der er en produktionslinje, som man skal ind i.
Det må være sådan i en stor organisation, at når der er kloakker, der akut går i stykker, så kan man reparere dem.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-11-10:
Det er jo ingen hemmelighed, at vi har problemer med at nå vores målsætninger fra forsvarsforliget og de styrkemål, som NATO beder os om at nå.
Trine Bramsen (S), 2021-11-10:
Jeg oplever, at forsvarsforligskredsen er usandsynlig meget orienteret om, hvad der pågår.
Men Forsvarsministeriets område er også en kæmpe organisation, så hvis man som forligskreds skal ind, hver eneste gang der er et kloakrør, der springer, eller der er en dør eller et vindue, der skal skiftes, så bliver det meget omstændigt.
Jeg synes, det er fornuftigt, at der er disponeret sådan, at man har lavet de kloakker, der ikke virker.
Det synes jeg er fornuftigt – ikke mindst fordi jeg ved, at det er til stor gene for medarbejderne, når det ikke virker.
Og der har jeg altså tillid til cheferne på Forsvarsministeriets område.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-11-10:
Tak for svaret.
Så derfor vil jeg spørge videre: Vil ministeren love, at man fremadrettet vil inddrage forligskredsen, inden man tager beslutninger om besparelser eller andet, som kan få indflydelse på opfyldelsen af målene i forsvarsforliget?
Trine Bramsen (S), 2021-11-10:
Jeg tror ikke, jeg vil stille spørgeren i udsigt, at jeg vil kommentere på alt, hvad der står i medierne.
Det ville være meget omstændigt.
Men der er jo det forhold, at man ikke kan sige, præcis hvor mange der går igennem uddannelsen og består, og det har selvfølgelig også indflydelse på, hvor mange man skal optage på de efterfølgende hold.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-11-10:
Tak til ministeren for svaret.
Jeg er glad for svaret omkring frømændene – at det ser fornuftigt ud med at nå målet.
Så det er jeg rigtig glad for at ministeren svarer i dag.
Som ministeren måske kunne gætte, er det her jo lidt en opfølgning på den kritik, vi også havde af ministeren i foråret, i forhold til at man ændrer det, altså bruger penge i forhold til forsvarsforliget på en måde, som ikke ligger inden for de mål, vi har i forsvarsforliget, uden at inddrage forligskredsen.
Det samme kan man jo sige her om historien med Frømandskorpset, hvor man også laver nogle omdisponeringer, som umiddelbart, sådan som vi har set det i medierne, kunne have fået betydning for målene i forsvarsforliget.
Trine Bramsen (S), 2021-11-10:
Indledningsvis vil jeg sige, at jeg synes, at man skal passe meget på med at stille vedligeholdelse af bygninger op mod medarbejdere.
De er hinandens forudsætninger.
Forsvarskommandoen har oplyst, at det er gået godt, rigtig godt endda, med styrkelsen af Frømandskorpset – på mandskabssiden endda hurtigere end forudset.
Med indtagelsen fra seneste hold har Frømandskorpset faktisk flere frømænd, end der skal være i den operative struktur.
Frømandskorpset lever således lige nu op til forligets krav om at øge antallet af operatører markant.
Til den anden del af spørgsmålet vil jeg sige, at ordentlige faciliteter og bygningsvedligeholdelse, herunder kloakering, er en forudsætning for, at forsvaret kan fokusere på uddannelse og opbygning af forsvaret.
Uforudsete udgifter til kloakering og anden kritisk bygningsvedligehold er sjældent noget, der bør udskydes.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-11-10:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er en fornuftig disponering af Forsvarets midler, og at det bidrager positivt til udviklingen af Danmarks forsvarsmæssige kapaciteter, herunder Danmarks forpligtelser over for NATO, når Forsvaret bruger de midler, der i forsvarsaftalen for 2018-2023 blev afsat til at give Forsvaret »et substantielt løft«, til f.eks. forbedring af kloakering, jf. Weekendavisens artikel »Afløb for pengene« bragt den 11. maj 2021, og hvordan mener ministeren at denne økonomiske disponering harmonerer med, at man i Frømandskorpset er nødsaget til at sløjfe næste års optag af nye frømandselever af økonomiske årsager, til trods for at det indgår i selv samme forsvarsaftale, at antallet af specialoperationsstyrker skal øges med mere end 50 pct. i forligsperioden, altså inden udgangen af 2023?
Jeg ser frem til besvarelsen.
Nick Hækkerup (S), 2021-11-10:
Tak, og tak for spørgsmålet, som jo er et interessant spørgsmål juridisk set.
Der findes to former for ministeransvar: det politiske og det retlige.
Det politiske ansvar ligger jo i sidste ende i grundlovens § 15, stk. 1, om mistillidsvotum til en minister.
Hvad angår det retlige ansvar, følger det af ministeransvarlighedslovens § 5, stk. 1, hvoraf det fremgår, at en minister straffes, hvis han – det kan så også være en hun – forsætligt eller af grov uagtsomhed tilsidesætter de pligter, der påhviler ham efter grundloven eller lovgivningen i øvrigt eller efter hans stillings beskaffenhed.
Der spørges så til, om jeg mener, at man som minister kan frasige sig ansvaret for konsekvenserne af en beslutning, hvis man ikke har læst dokumenterne.
I forhold til det politiske ansvar er svaret jo, at det bestemmer Folketinget.
Sådan fungerer parlamentarismen i Danmark.
I forhold til det retlige ansvar afhænger det af en vurdering i forhold til ministeransvarlighedsloven, og i sidste ende er det jo en konkret bevisvurdering, som det efter grundlovens § 16 tilkommer Rigsretten at foretage.
Men som nævnt forudsætter et retligt ministeransvar under alle omstændigheder, at ministeren har handlet forsætligt eller groft uagtsomt.
Det er i den forbindelse bl.a. anført i den statsretlige litteratur, at der ikke i almindelighed vil kunne stilles særlige krav til, at ministeren sætter spørgsmålstegn ved eller opsøger nærmere faktuelle oplysninger og/eller juridisk viden.
Der vil navnlig ikke kunne stilles sådanne krav i tilfælde, hvor der fra embedsværkets side er givet en redegørelse, der ikke bringer problemstillingen frem i lyset.
Tak for ordet.
Tak for spørgsmålet, eller først og fremmest tak for ... [Lydudfald].
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-11-10:
Jeg havde hørt, at formanden annoncerede en pause, så jeg troede, at det varede lidt længere, end det var tilfældet.
Men godt, vi er til stede.
Pause Pause (Pause), 2021-11-10:
Mødet er udsat.
Sikandar Siddique (FG), 2021-11-10:
Tak for ordet, formand.
Nu har jeg jo som løsgænger under alle mulige debatter ikke fået ordet, og derfor ville jeg blive utrolig ked af det, hvis vi også som Frie Grønne i dag ikke kunne få lov til at få ordet.
Så tak til formanden for at give mulighed for det.
Jeg må være helt ærlig og erkende, at jeg godt forstår, når folk siger, at tilliden til os politikere daler, og at den ikke er høj nok.
Det gør ondt, for det er en falliterklæring for vores demokrati, men jeg forstår det virkelig godt.
Vi herinde på Christiansborg har skabt en kultur, hvor konsekvenser er en by i Rusland.
Der bliver givet næser til højre og venstre, hver gang en minister har dummet sig, mens reglerne for f.eks. vores arbejdsløse kun bliver strammere og strammere, og konsekvenserne af ikke at leve op til reglerne bliver værre og værre.
Vi har med andre ord skabt vores egen lille boble, hvor vi er fritaget fra at leve op til de krav, vi stiller resten af befolkningen.
Der er ikke noget at sige til, hvis befolkningen kigger på os og ser os som en flok forkælede prinser og prinsesser.
Vi kan ikke længere forvente folkets respekt.
Vi står her i dag, fordi Danmarks statsminister og Statsministeriets magtfulde embedsfolk bevidst har slettet deres kommunikation under den største sundhedskrise i min levetid.
Mens der bliver indført særlovgivning, mens landet bliver lukket fuldstændig ned, og mens der bliver taget afgørende beslutninger om at lukke et helt erhverv ned, sletter vores statsminister al sin kommunikation.
Uanset hvad der står i de slettede sms'er, er det under al kritik, og i virkeligheden er det helt uacceptabelt, at regeringstoppen gør en aktiv indsats for, at offentligheden ikke har mulighed for at kontrollere deres beslutninger.
Det er ganske enkelt uværdigt i et demokrati, og det er i høj grad med til at undergrave befolkningens tillid til magthavere i det hele taget.
Det her er ikke dråben, der får bægeret til at flyde over, for vandet fossede ud af det bæger, vi kalder vores demokrati, for længe siden.
En kontanthjælpsmodtager bliver trukket i sin livsnødvendige ydelse, hvis den pågældende tager på ferie hos familien uden at melde det, men vores statsminister kan holde offentligheden hen i uvished uden konsekvenser.
Regeringen og særlig statsministeren vil være et demokratisk forbillede for befolkningen, men det er man ikke, når man agerer i mørket.
Så ligesom vi var ivrige efter at få alt med i Instrukskommissionen, så må vi også være det nu, hvor det gælder en rød statsminister.
Så vil jeg gerne på vegne af Frie Grønne fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget pålægger regeringen at arbejde for fuld åbenhed i regeringsarbejdet og sikre offentligheden den nødvendige mulighed for at føre kontrol med regeringen.
Tak for ordet.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-11-10:
Tak, og tak til ministeren for besvarelsen.
Det er jo meget fint, at ministeren læser op fra ministeransvarlighedsloven.
Nu spurgte jeg sådan set ministeren, fordi jeg godt kunne tænke mig at høre, hvad ministeren sådan helt personligt selv mener at en minister skal stå til ansvar for, og hvis man som minister ikke har læst bilag af så relevant og alvorlig karakter, som man må sige var tilfældet her, så synes jeg måske, at ministeren har et problem, der er større end som så.
Altså, at tage en beslutning om at lukke et helt erhverv og så bagefter simpelt hen nægte at forholde sig til det, synes jeg er stærkt, stærkt kritisabelt.
I virkeligheden er mit spørgsmål meget, meget simpelt, og svaret behøver i virkeligheden ikke at være noget, der skal læses op, ridses op, fra en eller anden lovgivning.
Jeg vil bare gerne have, at ministeren helt nøgternt svarer på, egentlig bare med et ja eller nej: Står man som minister ikke til ansvar for bilag, man har godkendt, selv om man ikke har læst dem?
Alex Vanopslagh (LA), 2021-11-10:
Kravet skal forstås sådan, at Minkkommissionens ønske om at få udleveret alle sms'er med relevans for minksagen bliver opfyldt, men der er en risiko for, at de ikke bliver opfyldt, hvis det er sådan, at det er statsministeren og hendes nærmeste rådgiver, der skal sidde og bestemme, om en sms skal sendes, for hvis de gør det, føler kommissionen, den har fået noget, mens en anden simpelt hen har for grov en tone eller er for inkriminerende, så den bliver lige fjernet.
Det er jo bare sådan, at vi skal finde en måde, hvorpå det sikres, at det ikke er statsministeren og hendes nærmeste rådgiver, der bestemmer, hvilke sms'er der ryger videre, men at alle relevante mink-sms'er kommer til kommissionen.
Jeg kan godt forstå, at en eller anden dommer selvfølgelig ikke skal sidde og bedømme, om det, Mette Frederiksen fik til aftensmad, er relevant, men man kunne finde en måde, hvorpå det sker, uafhængigt af hvad statsministeren og de nærmeste rådgivere synes skal være med og ikke skal være med.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-10:
Jeg kunne i virkeligheden godt tænke mig at gå lidt ned ad det spor, som jeg også talte med fru Pernille Vermund om.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Det er nu de borgerlige partiers ønske at udlevere materiale til Granskningskommissionen, som de ikke har bedt om at få udleveret.
Er det sådan, det skal forstås?
Det er jo ellers sådan, at en kommission beder om at få udleveret relevant materiale, der belyser en sag fra den ene og den anden side, og så arbejder kommissionen så med det, men det er jo på kommissionens anmodning og foregår i en dialog med myndighederne.
Men nu skal kommissionen så pålægges at gå en masse materiale igennem, de ikke selv ønsker, og som de ikke finder relevant for det, som er deres undersøgelse – eller hvordan skal det her krav forstås?
Pernille Vermund (NB), 2021-11-10:
Nej, vi synes sådan set, det er helt naturligt med den manglende tillid, vi har til regeringen i forhold til at udlevere relevant materiale, at man nu siger, at alt materiale skal frem.
Det skal ikke være sådan, at det er den minister eller de medarbejdere, som jo har slettet deres egne sms'er, som nu skal sidde og sortere i, hvad det er, der skal frem, og hvad det er, der ikke skal frem.
Når vi læser beskeder om, at Barbara Bertelsen har sendt beskeder til Fødevareministeriet, som i den grad har med det her at gøre, og vi kan se, at det er beskeder, der ikke er journaliseret, så bør det vække mistanke selv hos en socialdemokrat.
Jeg synes, det er helt naturligt, at når vi i Folketinget forsøger at afdække en sag som den her og dermed nedsætter en kommission, nedsætter en granskningskommission, og vi så undervejs finder ud af, at det, som kommissionen har bedt om, nemlig at man fremsender sms'er – og de skriver så, at de ikke kan sige, i hvilket omfang de får brug for det – og at man stopper sletning af dokumenter, beskeder osv., så er det da yderst relevant, når man ikke stopper sletningen og ikke udleverer det materiale, at vi så udvider det her kommissorie og så siger: Det er da klart, at enhver sms skal med, ikke mindst fordi vi jo kan se, at modtagerne af nogle af de her sms'er kan fremvise sms-korrespondancer, som jo tydeligt viser, at der er blevet diskuteret, at man skal »lukke lortet«, som rådgiveren for statsministeren skriver.
Der er altså direkte opfordringer til at lukke minkerhvervet, må man forstå, og det er da relevant for sagen her.