runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-26:
Jeg vil som sagt afvente resultatet af analysen, før jeg vil sige, om jeg er enig i, at reglerne skal ændres.
Jeg er enig i hr. Søren Egge Rasmussens og forslagsstillerne bag det her beslutningsforslags intention, nemlig at kommunen skal kunne bestemme og skal kunne håndhæve, at der er helårsbolig dér, hvor kommunen i lokalplanen har sagt at der skal være helårsbolig.
Så jeg tror faktisk ikke, at der er nogen rigtig uenighed.
Der er måske uenighed om, hvorvidt man skal gøre noget her og nu, eller om man skal afvente, at analysen foreligger.
Merete Dea Larsen (DF), 2017-04-26:
Det er sådan et spændende forslag.
Det er cirka et års tid siden, at jeg var på cykelrundtur i København med borgmester Morten Kabell.
Det var en meget interessant tur, hvor jeg lærte en masse om Københavns bygninger og planlægningen af disse.
Jeg blev selvfølgelig også præsenteret for nogle af de problemstillinger, København oplever, herunder det med bopælspligten, hvor de oplever, at der står tomme boliger, hvor der burde være helårsbeboelse.
Det fangede selvfølgelig min opmærksomhed, og efterfølgende prøvede jeg at blive klogere på den her problematik og opdagede straks, at der er meget modstridende interesser og mange modsatrettede påstande.
Det er vigtigt, synes jeg, hvis en kommune i en lokalplan planlægger helårsbeboelse, at ejendommene så også bliver anvendt til helårsbeboelse.
Og jeg kan med glæde konstatere, at det også er ministerens klare holdning.
Så er spørgsmålet, om redskaberne er der til at sikre det, fordi det jo er et område, der ligger et sted mellem planloven og det, der hører under boligministeren.
Så det er sådan et mellemstykke.
Der er det altså vigtigt for mig at slå fast, at det her er, fordi vi er lovgivere, og at vi skal sikre, at kommunerne i forhold til den lov, som de agerer efter, også reelt har mulighed for at følge op på den og har redskaber dertil.
Så må Københavns Kommune omvendt også stå til ansvar for deres erhvervsog boligpolitik.
Hvis Københavns Kommune på baggrund af det, vi eventuelt vedtager her, går ud og skræmmer erhvervslivet væk og boligejere væk, som pludselig ikke har mulighed for at blive boende i perioder, når de har brug for det, hvis de f.eks. arbejder i udlandet, så må Københavns Kommune stå til ansvar for den førte politik. Jeg tog emnet op med boligministeren for noget tid siden og kunne med tilfredshed konstatere, at ministeren har gang i den analyse, som ministeren også nævnte gerne skulle være klar inden sommeren.
Vi skal vide helt sikkert, hvad der er op og ned, inden vi tager stilling til noget så alvorligt, som det her er.
Og hvorvidt problemet er stort eller småt, har faktisk ikke den store betydning for mig – det er mere principielt.
Men uanset hvad skal vi vide, om redskaberne er der, eller om de ikke er der.
Hr. Kaare Dybvad fra Socialdemokratiet læste vores ændringsforslag op, som vi vil stille her inden andenbehandlingen af forslaget, så der er ingen grund til, at jeg gentager det.
Men det er simpelt hen for at være sikker på, at vi først har analysen klar, og så snart analysen er klar, forventer vi, at vi så hurtigt som muligt efter sommerferien kan arbejde videre med det her.
Så i håb om, at vi kan nå til enighed om tilføjelsen, sender vi optimistisk forslaget videre i behandlingen.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-04-26:
Men hvis man nu forestiller sig, at det her bare er begyndelsen til, at man netop kan benytte nybyggede boliger til at indrette sommerresidenser, eller hvad man nu ellers kunne forestille sig, så fratager man jo i virkeligheden Københavns Kommune muligheden for hele tiden at holde boligmarkedet intakt i forhold til efterspørgslen.
Britt Bager (V), 2017-04-26:
Ja, det ved vi så faktisk ikke, for der er jo lige nu tvivl om, hvad Københavns Kommune rent faktisk kan.
Derfor vil jeg da også sige, at jeg afventer ministerens undersøgelse og analyse, og viser den, at det her er fuldstændig uhensigtsmæssigt, så er jeg da også indstillet på, at vi skal ændre lovgivningen derefter.
Men hvis det drejer sig om 839 boliger ud af en samlet boligmasse på 290.000, synes jeg, vi skal passe alvorligt på med, hvad det er, vi gør.
For det skal være sådan, at folk kan bo i Jylland eller på Bornholm og have et arbejde i København og have en arbejdsbolig stillet til rådighed.
Det vil jeg som folketingsmedlem ikke være med til at sætte en stopper for.
Villum Christensen (LA), 2017-04-26:
Vi kan rigtig godt lide det lokale selvstyre, det skal der ikke være tvivl om.
Men der er heller ikke nogen grund til at udstyre kommunerne med en større hammer, end det er nødvendigt.
Kaare Dybvad (S), 2017-04-26:
Mener ordføreren helt grundlæggende, at det her spørgsmål om, hvorvidt der skal være bopælspligt eller der ikke skal være bopælspligt i en bolig, er noget, som den enkelte kommunalbestyrelse skal vedtage?
Villum Christensen (LA), 2017-04-26:
Jeg har grundlæggende ikke noget imod, at det er en diskussion, man kan have ude i byrådene.
Roger Matthisen (ALT), 2017-04-26:
Tak for det, formand.
Det er B 71, vi behandler i dag, og jeg tror, at der allerede har været en rigtig god og grundig gennemgang fra de foregående partiers side.
Spørgsmålet er, om der er et hul i boligreguleringsloven, og spørgsmålet er, om vi kan være med til at give et yderligere mandat eller en yderligere præcisering i forhold til bopælspligten.
Jeg er glad for, at ministeren allerede har igangsat en analyse, og jeg håber, at den viser sig at være god, omfangsrig og anvendelig.
Ja, vi tilslutter os faktisk Venstres holdninger om, at det skal være muligt at kunne varetage et job i København hvor som helst fra i Danmark, men vi tilslutter os også ordføreren fra DF's holdninger til, at det naturligvis så er Københavns Kommunes ansvar at stille de nødvendige boliger til rådighed, i forhold til at man varetager de her jobs.
Kunne man forestille sig, at det fra nu af, når vi udbyder en stilling i et ministerie eller andre offentlige embeder, så er sat fri af tid og sted, og at man faktisk kan få lov til at varetage det hvor som helst fra i Danmark?
Det er noget af den politik, som vi kommer til at tale mere om i Alternativet i vores landog byudspil senere i dette forår.
Men vi tilføjer også ligesom DF, at hvis der ikke er nogen huller, der skal lukkes, men at kommunerne faktisk bare kan anvende den lovgivning, der er i forvejen, bedre og mere effektivt, så skal de naturligvis gøre det. Så med det støtter vi altså op om det fremsatte beslutningsforslag, som vi selv har været med til at fremsætte, men vi håber selvfølgelig også, at man lander det et godt sted mellem alle partierne.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-04-26:
Jeg er da glad for, at Roger Matthisen kom frem til, at Alternativet er medforslagsstiller på beslutningsforslaget.
Derfor er der hos Enhedslisten en forventning om, at man mener det.
Hvis man i udvalgsbehandlingen kommer frem til, at problemet er lidt mindre end 2.700 boliger, er vi blevet klogere via udvalgsbehandlingen.
Så jeg synes ikke, at ordføreren skal alt være for imødekommende over for Venstre, når ordføreren sådan set er medforslagsstiller på beslutningsforslaget.
Roger Matthisen (ALT), 2017-04-26:
Jeg vil sige tak til hr. Søren Egge Rasmussen.
Det er naturligvis Venstres tænkning om og tilgang til, at arbejdspladsen er fri af tid og sted, som vi bakker meget op om.
Med hensyn til at løse problemet med bopælspligten er det naturligvis bydende, at man finder en løsning, som imødekommer de tal, som viser sig at være rigtige, om det er de 2.700 fra Københavns Kommune, eller det er de lidt færre fra ministeren.
Uanset hvad skal vi have taget hånd om udfordringen, uanset størrelse.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-04-26:
Det er da godt, at ordføreren bakker op om den bopælspligt, der er en del af beslutningsgrundlaget.
Jeg kan forstå på ordføreren, at det er vigtigt også at imødekomme de pendlere, som har behov for en overnatning i København eller andre kommuner, og der synes jeg, at der er noget at arbejde videre med, fordi vi jo sådan set har hoteldrift i Danmark, som fungerer, og som kan imødekomme det behov.
Vi har også noget Airbnb, som forhåbentlig er lovligt alle de steder, hvor det praktiseres, og så kunne det være, at der er behov for nye løsninger, hvor vi kan lave nogle løsninger, hvor der er nogle overnatningsmuligheder, som på nogle dage udnyttes af hårdtarbejdende jyder i København og på andre dage udnyttes af turister i København.
Roger Matthisen (ALT), 2017-04-26:
Jeg synes faktisk, at ordføreren allerede der kommer med nogle ganske gode muligheder, som vi da klart skal se på.
Så jeg er enig, jeg tilslutter mig.
Sanne Bjørn (RV), 2017-04-26:
Tak for det.
I Radikale Venstre er vi meget optaget af, at man har muligheden for at lave et mangfoldigt boligbyggeri i alle landets kommuner, og det betyder også, at man skal kunne lave en lokalplan, som har lige præcis den sammensætning, man mener er hensigtsmæssig i kommunen.
Det kan være, at man har et særligt ønske om at have meget erhverv, det kan være, at man har et særligt ønske om at have almennyttige boliger, men i nyere tid er det jo væsentligere, at man kigger rigtig meget på i de fleste kommunalbestyrelser at lave sammensætte boligområder.
Der er så også en nyere tendens til, at der er et større incitament til den investor, der skal sætte penge i, hvis boligen har en vis værdi.
Det er klart, at der er nogle skismaer i det her i kommunernes lokalplaner i, at man selvfølgelig er interesseret i at få så høj som mulig pris for grunden, men også bygge nogle boligområder, som har den her diversitet, som man bl.a. planlægger boligsocialt.
Det var også derfor, at Radikale Venstre i sin tid lavede en landsmøderesolution, som siger, at kommunerne skal have ret til at beslutte, at den nuværende bopælspligt, der gælder for den eksisterende boligmasse, også skal gælde for nybyggede boliger, der sælges for første gang.
Det er faktisk noget af det, som det her beslutningsforslag adresserer.
Vi er dog faktisk i tvivl om, hvorvidt man ikke har hjemmel til at løse det i dag i kommunerne, og det er jo så også det, der kommer frem i behandlingen i salen her i dag, og jeg håber på, at vi får det belyst i udvalgsbehandlingen.
Derfor forholder Radikale Venstre sig også afventende til det her forslag.
Intentionen, som jeg kan høre det fremstillet, er at sikre, at der ikke er boliger, som står ubenyttet hen, men jeg synes faktisk, at jeg fik et clue fra hr. Søren Egge Rasmussen, som sagde, at netop hotellerne var en mulighed.
Men det er jo heller ikke sådan, at alle hoteller er hundrede procent belagt, og skal vi så til at beslutte, hvordan hotellerne skal bruge de tomme værelser?
Så det ræsonnement kan man ikke helt bruge.
Det, der er vigtigt for os, er, at kommunerne har egen selvbestemmelse og mulighed for at følge de lokalplaner, som de har vedtaget, og det skal man selvfølgelig have hjemmel til.
Vi vil følge udvalgsarbejdet og se, hvorvidt det faktisk er tilfældet, og er det tilfældet, at man kan i dag, kan vi ikke støtte forslaget, men er det ikke, vil vi meget gerne se positivt på det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-04-26:
Tak, formand.
Når noget ikke var meningen og ikke var hensigten, er vi naturligvis forpligtet til at ændre på de forhold, som har gjort det muligt at omgå formålet.
Sådan er det med det her beslutningsforslag om indførelse af krav om en helårsbolig i nyopførte boliger.
Man må nemlig antage, at det aldrig var hensigten, at nyopførte boliger i København kan fungere som sommerresidens eller lignende for borgere, som i øvrigt ikke har folkeregisteradresse i København.
Men et hul i boligreguleringsloven har medført, at bopælspligten ikke gælder for de boliger, hvor der inden for de sidste 5 år ikke har været tilknyttet en folkeregisteradresse
– så langt er vi enige.
Det betyder, at nyopførte boliger er undtaget bestemmelsen om bopælspligt.
Københavns Kommune havde naturligvis forhindret den udvikling, hvis det var muligt.
Jeg forstår også på ministeren, at han heller ikke kan henvise til, hvordan hullet lige umiddelbart lukkes.
Jeg tænker, at uklarheden da i sig selv taler for en lovændring.
Københavns Kommune har på baggrund af en undersøgelse konkluderet, at 2.700 boliger ikke har tilknyttet en folkeregisteradresse.
Som ministeren har nævnt, kan der være andre forklaringer på, at så mange boliger formelt ikke er beboet af faste beboere, men en af forklaringerne er altså også et hul i loven, som i det mindste ejendomsmæglere har fundet og benytter, når det gælder om at sælge attraktivt beliggende boliger, hvor der i øvrigt ellers ville være krav om helårsbeboelse.
Det var næppe hensigten, og så er det heldigvis en mulighed, at Folketinget sørger for på behørig vis at få lukket hullet, så også nyopførte boliger anvendes efter hensigten, nemlig til helårsbeboelse for borgere i København, sådan at vi i det mindste overlader det til Københavns Kommune selv at bestemme, hvorvidt kommunen har råd til at bygge forholdsvis flere boliger.
Tak for ordet.
Kaare Dybvad (S), 2017-04-26:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg var en gang til et møde på Hotel Frederik d. II nede i Slagelse, hvor ordføreren i sit hverv som folkevalgt i Slagelse Kommune fremlagde sin holdning til Naturstyrelsens indblanding i Slagelse Kommunes arbejde, og det er altså ikke noget, man gengiver her i Folketingssalen, men det var i hvert fald noget med, at de blandede sig for meget i, hvordan Slagelse Kommune udførte sit arbejde, og at man ikke gad al den der statslige indblanding, og nu kan jeg altså ikke forstå det.
For her står vi med et forslag, hvor vi netop vil give kommunerne, altså Slagelse, København eller hvem det nu skulle være, muligheden for selv at bestemme det, og skal det så virkelig være sådan, at ordføreren fra Liberal Alliance, som står og bander over, at Naturstyrelsen blander sig i Slagelse Kommune, samtidig skal være den, der forfægter, at Transport-, Bygnings- og Boligministeriet, eller hvem der nu regulerer det her, skal blande sig i, hvordan Københavns Kommune og Slagelse Kommune gør det på et andet område?
Villum Christensen (LA), 2017-04-26:
Tak for det.
Vi kan også blive enige om, at vi ikke ved, om kommunerne reelt har de sanktionsmuligheder, der er nødvendige.
Vi ved også, at kommunerne er meget forskellige, og at de har vidt forskellige behov, og så er der nogle, der gør sig til talsmand for, at vi skal lovgive, fordi det måskekunne blive et problem.
Jeg synes ikke, jeg kan bidrage så meget mere, andet end at sige, at vi synes, at det er vigtigt, at midlerne står i forhold til målene, og at man ikke skyder gråspurve med kanoner, og derfor betyder det noget for os, hvor stort problemet er.
Der har været nogle heroppe og sige, at det er ligegyldigt, hvor stort problemet er, og det er vi ikke enige i.
Og så skal vi selvfølgelig have afklaret, hvor stort problemet er, inden vi gør noget som helst.
Så vi glæder os til at se, når ministeren får lagt de her data på bordet, om det overhovedet er nødvendigt at gå videre ad den her vej.
Kaare Dybvad (S), 2017-04-26:
Tak for det.
Det var nogle meget knubbede ord, ordføreren havde til det her forslag.
Jeg blev faktisk helt i tvivl om, hvorvidt det var tilladt at sige de ord herinde, men de er så gået igennem censuren deroppe.
Men jeg forstår ikke, at ordføreren på den ene side synes, det er så slemt, som ordføreren giver udtryk for, men på den anden side fortæller, at det er et meget, meget lille problem, altså at det er meget få boliger.
Så på den ene side er det et meget, meget problematisk forslag, men på den anden side er det meget uproblematisk, fordi det er så lille et problem.
Det kan jeg ikke få til at hænge sammen.
Men det, jeg gerne vil spørge ordføreren om – også som repræsentant for et parti, der har rigtig mange borgmesterposter, endnu – er: Mener ordføreren ikke, at den enkelte kommune selv skal have lov til at beslutte de her ting, sådan at hvis en kommune som Københavns Kommune, der har en socialdemokratisk borgmester, vil gøre én ting, og en kommune som, lad os sige Glostrup Kommune, der har en Venstreborgmester, vil gøre en anden ting, så kan de simpelt hen vælge at gøre det, som de nu synes passer bedst, efter hvem der er valgt på det pågældende rådhus?
Mener ordføreren ikke, at den del af det kommunale selvstyre skal praktiseres her?
Britt Bager (V), 2017-04-26:
Vi er jo faktisk i tvivl om, om lovgivningen allerede er sådan i dag.
Det kan jeg ikke svare på om den allerede er.
Der er blevet fremført argumenter både i dag og i de drøftelser, vi har haft tidligere, om, at den ret har kommunen allerede.
Som jeg hørte hr. Kaare Dybvads tale, var hr. Kaare Dybvad også selv i tvivl om, om denne ret allerede ligger hos kommunen.
Så derfor afventer jeg ministerens analyse, inden jeg tager stilling til det.
Når jeg er en lille smule skeptisk over for det her forslag, er det, fordi jeg synes, vi bør sætte en grænse for, hvad vi skal regulere i Folketinget.
For hvis vi regulerer på baggrund af 839 boliger – 839 boliger – så synes jeg, det er problematisk.
Jeg synes også, vi bør se hinanden i øjnene og konstatere, at vi er et lille land, men at vi også er et land, hvor arbejdstagerne er meget mobile.
Og det vil sige, at man skal have lov til at bo i Jylland og have sig en arbejdsbolig i København.
Det vil jeg ikke være med til at forhindre.
Kaare Dybvad (S), 2017-04-26:
Jamen det, jeg spurgte om, var sådan set ikke, om ordføreren var i tvivl, eller om der var tvivl om, hvorvidt forslaget skulle forstås på den ene eller den anden måde.
Det konstaterede jeg, som ordføreren selv sagde, allerede i min tale.
Det, jeg spurgte om, var, om ordføreren mener og om Venstre mener, at den enkelte kommune i sin lokalplan skal have mulighed for at bestemme, hvordan man indretter sin byplanlægning, herunder også at kommunen selvfølgelig inden for det lokale demokrati i forbindelse med sin planlægning skal bestemme, om der skal bo folk i de boliger, der er – de 800 boliger, eller hvor mange ministeren siger det er, eller de 2.700, som Københavns Kommune siger det er, alt efter hvem man tror på.
Mener Venstre, at kommunen selv skal bestemme det?
Britt Bager (V), 2017-04-26:
Jeg mener, at der allerede i dag er mulighed for kommunen til at beslutte det, og hvis det skal ændres, eller hvis der er uklarhed om det, så tager vi i Venstre den beslutning, når vi har ministerens færdige analyse.
Merete Dea Larsen (DF), 2017-04-26:
Mit spørgsmål til fru Britt Bager bliver så lidt i forlængelse af hr. Kaare Dybvads spørgsmål.
Vi hører ministeren anerkende, at den grundlæggende intention i den her lovgivning er, at kommuner, der har besluttet helårsbeboelse, også rent faktisk kan kræve, at der skal være helårsbeboelse.
Jeg hørte også ministeren anerkende, at skulle det vise sig, at det ikke kan lade sig gøre med den nuværende lovgivning, så afklarer vi det, og så må vi tage hånd om problemet efterfølgende.
Britt Bager (V), 2017-04-26:
Der er ingen tvivl om, at vi i Venstre også er bekymrede for den udvikling, der har været med boliger, der står tomme og lejes ud via Airbnb.
Så selvfølgelig er vi indstillede på at lave en lovgivning, der kan dæmme op for det.
Merete Dea Larsen (DF), 2017-04-26:
Det forstår jeg fuldt ud, og jeg er faktisk fuldstændig enig i bekymringen, men jeg håber også, at fru Britt Bager er enig med mig i, at det så må være kommunens ansvar at sikre, at borgere og erhvervsvirksomheder ikke skræmmes væk, og at vi ikke kan lovgive på baggrund af enkelte kommuners politiske styre.
Britt Bager (V), 2017-04-26:
Det er jeg også fuldstændig enig med ordføreren i.
Jeg synes, at det, der er vigtigt her og nu, er at få klarlagt, hvordan lovgivningen er i dag.
Har kommunen ret til at planlægge allerede i dag, eller er det noget, vi skal have ændret?
For det er der jo stor uenighed om.
Det er vigtigt for mig at få afklaret, men det er også vigtigt for mig at understrege, at vi altså skal have plads til, at arbejdstagere, der kommer fra Jylland, kan have en midlertidig bolig i København.
Villum Christensen (LA), 2017-04-26:
Tak for det, hr. formand.
Med det her beslutningsforslag, som jeg nok må sige at jeg måske ikke finder er det allervigtigste, jeg har været med til at drøfte i denne sal, vil man indføre krav om, at beboere i almene boligorganisationer inddrages direkte i organisationens indkøb af kunst, som vi har hørt.
Det er noget helt afgørende for beboerdemokratiet i den enkelte boligorganisation, at organisationen har frie rammer til selv at indrette, hvordan den vil beslutte de forskellige forhold, også når det kommer til indkøb af kunst ligesom så meget andet.
Det er også den enkelte boligorganisation med inddragelse af beboerne igennem afdelingsmødet, der bedst beslutter, hvordan de foretrækker at fordele de mange opgaver, der er i sådan en forening.
Dybest set kan man sige at der er tale om direkte demokrati, for man kan altid lade en hvilken som helst sag gå ud til afstemning.
Der er stort set ikke den måde, man ikke kan vælge at tilrettelægge sine beslutninger på på det her afdelingsmøde, hvor alle jo bliver inviteret.
Nogle vil helst lade afdelingsmødet tage stilling til indkøb af kunst, mens andre finder det bedst at overlade det til den daglige ledelse, og sådan kan det jo også være.
Det bør være så frit som muligt, og det skal man ikke som sådan en anden barnepigestat blande sig i efter vores opfattelse.
Jeg tror, man har misforstået noget, hvis man mener, at man styrker beboerdemokratiet ved at trække et krav ned over hovedet på organisationerne frem for at lade beboerne selv træffe beslutning om, hvor meget de vil involveres inden for de enkelte organisationer.
Vi synes, at frihed er vigtigt, og vi synes ikke, at man skal bureaukratisere mere end højst nødvendigt.
Det har vi sagt mange gange fra den her talerstol, så derfor er vi ikke i tvivl om, at det her beslutningsforslag får thumbs nedad.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-04-26:
Men man kan sige, at når der nu kun er fire prioriteringsområder, og det ene handler om mennesker, og to ud af de 19 kun handler om sundhed og trivsel, så kunne man måske godt sætte lidt mere fokus på det, og det er det, vi prøver på at gøre i dag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-04-26:
Ordføreren siger, at han går ind for frihed, men det er åbenbart kun bestyrelsens frihed til at beslutte noget, men beboernes frihed til at give deres mening til kende forud for en beslutning ønsker man egentlig ikke at sikre.
Er det rigtigt forstået?
Jane Heitmann (V), 2017-04-26:
Tak for det.
Jamen jeg står jo her og bliver næsten sådan lidt rosarød i kinderne over al den ros fra Alternativets ordfører, og tak for det.
Vi er også i Venstre rigtig stolte over og glade for den handlingsplan, som en samlet regering jo har fremlagt, og de fire prioriteter.
Og det er fuldstændig rigtigt, at prioritet nr. 2 handler om mennesker.
Og skal vi rundt om det hele menneske, bliver vi også nødt til at sige, at sundhed fylder meget – ja, det gør det – men der er jo også andre ting, som fylder omkring et menneske: ligestillingsdagsordenen f.eks.
Om det vil jeg sige til Alternativets ordfører, at jeg meget gerne gentager det, som jeg jo nævnte i min ordførertale, nemlig at ordføreren på sin vis sparker en åben dør ind, for der er i regi af EU f.eks. om de sjældne sygdomme jo taget initiativ til, at man skal se på incitamentsstrukturerne.
Det er en del af det, som FN's højpanelrapport også adresserer, nemlig de sjældne sygdomme.
Så på den måde er vi jo sådan set allerede i gang.
Og Danmark har tilkendegivet, at man bakker fuldt og helt op om de rådskonklusioner, som der ligger fra juni 2016.
Så vi er i gang.