runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-04-30:
Danmark har jo sådan set været et af foregangslandene inden for droneteknologi, og jeg synes da i dagens anledning, når vi har sådan et relativt ukompliceret lovforslag som det her, at vi lige skal huske at vende blikket lidt bagud og se på de initiativer, som vi både forskningsmæssigt og erhvervsmæssigt har sat i søen igennem de senere år.
Det er ikke mindst i forhold til udviklingen i Beldringe Lufthavn ved Odense, som jo har vist, at man både kan skabe nye arbejdspladser og nye virksomheder netop inden for hele droneerhvervet.
Det har jo, i takt med at man har udviklet droner, vist sig, at de kan bruges til flere og flere ting.
Det var, dengang vi havde skattediskussionen om, om man måtte komme ind på folks grund.
Det var nok sådan lige at gå en kende for langt.
Men droner kan bruges til næsten alt, hvad man har lyst til.
Man bruger dem også rent forsvarsmæssigt.
Så der er mange steder, man kan bruge dem.
I forhold til lovforslaget er det jo på sin plads, at vi selvfølgelig får skabt nogle trafikregler, som også kan komme til at gælde over grænserne.
Men jeg synes også, det er vigtigt at præcisere, at vi med de her ændringer stadig væk har hånd i hanke med de særlige danske vilkår, vi har, i forhold til at vi kan lave testflyvninger osv.
Det bliver der stadig væk mulighed for at praktisere, som man eksempelvis gør i dag på Beldringe Lufthavn.
Dansk Folkeparti er positive over for lovforslaget.
Jeg vil godt allerede nu sige, bare for at berolige ministeren, at vi ikke anser det som nødvendigt at møde op i et samråd om det her lovforslag.
Jeg kunne finde mange andre steder, hvor det var mere presserende, f.eks. omkring infrastrukturen.
Hans Christian Schmidt (V), 2020-04-30:
Tak for det.
Og i lovforslaget foreslås det at ophæve de nuværende færdselsregler for droneflyvninger for fremadrettet at blive reguleret på EU-niveau.
Herunder giver de nye EU-regler Danmark mulighed for at fastsætte geografiske zoner for øget eller reduceret droneflyvning og indeholder derfor også bestemmelser, som giver mulighed for en national fastsættelse af den geografiske afgrænsning for brugen af droner.
Der er dog nogle områder, som ikke er fastsat af EU-lovgivningen, f.eks. regler om beskyttelse af privatlivets fred, krav om ansvarsforsikring, forhold knyttet til den offentlige sikkerhed – politi, forsvar og beredskab – samt natur- og miljøbeskyttelse.
Der er dog mulighed for, at reglerne kan blive tilpasset områderne, således at den nationale selvbestemmelsesret fortsat kan blive præciseret og dermed også udnyttet.
Endelig foreslås det også, at en række bestemmelser om markedskontrol af droner som følge af EU-regler gennemføres på nationalt niveau.
Helt overordnet set
er Venstre positivt indstillet over for lovforslaget, da droneteknologien har udviklet sig med høj hastighed og rummer et stort vækstpotentiale samt mange erhvervsanvendelsesmuligheder.
Og det skyldes jo, at droner har en høj nytteværdi for samfundet, fordi droner kan løse en lang række opgaver billigere, hurtigere og mere miljø- og klimaneutralt grundet deres lave energiforbrug og CO₂-udledning i sammenligning med traditionelle fly og helikoptere.
Så anvendelsespotentialet for droner er således stort og fortsat uudnyttet, hvorfor en revidering og tilpasning af EU-reglerne inden for droneområdet forekommer naturligt.
Jeg vil dog i den her sammenhæng bede transportministeren om at kigge dronereglerne igennem, da vi i Danmark jo allerede har udarbejdet et sæt regler inden for området, og det husker jeg særdeles godt, fordi jeg selv som transportminister var med til at forhandle det på plads med ordførerne.
Og derfor vil jeg så høre ministeren på et samråd eller et forhandlingsmøde, eller hvad vi nu kan finde på sammen, om vi lige kan få en politisk diskussion om brug og anvendelse af dem i forhold til lovforslagets indhold, der på nationalt niveau giver mulighed for at tage den danske udarbejdelse af dronereglerne i brug.
Det var jo det, som vi også gjorde dengang, altså vi samledes og talte om privatlivets fred osv.
Og jeg synes, det var en god ordning, og ja, jeg må jo sige, at det faktisk var på den daværende oppositions opfordring, vi gjorde det, fordi det var udsprunget af et samråd, hvor vi sad og diskuterede det og sagde: Det her er rigtig svært sådan at få helt ind under huden; hvad gør vi?
Det trænger vi nok til at få en god snak om.
Jeg vil bare håbe, at ministeren vil gøre det ligesom sidst, så vi får mulighed for at mødes.
For det er helt sikkert, at vi skal have regler, også for privatlivet.
Og med de ord vil vi bare fra Venstres side sige, at vi kan støtte forslaget.
Orla Hav (S), 2020-04-30:
Tak for det.
Desværre er Thomas Jensen blevet syg, så jeg er substitut for Thomas Jensen til den her førstebehandling.
Vi begiver os ind på et område, hvor vi skal til at kigge på fagre nye verden, nemlig hele droneområdet.
Det har hidtil været et nationalt anliggende, indtil 2019, hvor Europa-Kommissionen vedtog to forordninger om regulering af droneområdet.
Det er to forordninger, hvoraf den ene drejer sig om flyvning med droner, og den anden er en forordning vedrørende produktkrav og markedskontrol af dronerne.
Forordningen vedrørende flyvning med droner eller droneoperationer medfører, at der fastsættes moderne og standardiserede regler for droneflyvning på tværs af hele EU.
Her kan man måske lidt forenklet sige, at denne forordning fastsætter nogle rammer for de fælles færdselsregler for droneflyvning.
Man opererer med tre kategorier.
Den første kategori er en åben kategori, som omfatter droneflyvninger med lav risiko for skade på tredjemand, og små droner er inde under den her kategori.
Den anden kategori er en specifik kategori, og den kategori omfatter den mere avancerede droneflyvning, hvor der f.eks. flyves med større droner eller fragtes ting med dronen eller foretages anden mere risikofyldt droneflyvning.
Den droneflyvning er mere kompleks.
Den sidste kategori er en certificeret kategori.
Den kategori omfatter droneflyvning hvor der – hold nu fast! – flyves med mennesker i certificerede droner.
På nuværende tidspunkt er der ikke vedtaget regler for denne kategori, og færdselsreglerne for disse indgår ikke i forordningen.
Det forventes, at kravene til disse droneflyvninger vil blive ligestillet med de krav, der gælder for bemandet civil luftfart.
Den anden forordning, som drejer sig om en række produktkrav til droner, vil efter vores mening være med til at højne kvaliteten af dronerne og dermed sikkerheden for brugen af disse.
Forordningen stiller også krav til medlemsstaterne om at føre kontrol med de droner, der markedsføres i den pågældende stat.
For os at se er det her en række fornuftige bestemmelser, som gør, at vi baner vejen lidt mere for fagre nye verden og får orden på forholdene omkring det
Så vi kan støtte forslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-30:
Jeg tænkte nok, at der lige var et eller andet, men det her med at stå fra sin plads og tale er i det hele taget en lille smule mærkværdigt.
Men jeg er faktisk lidt usikker på, hvad spørgsmålet vedrører, så jeg synes, vi skal vende tilbage til det.
Men hvis det, der er tilfældet, er, at nogen er røget af ghettolisten og dermed ikke længere har været relevant i forhold til at søge, og at de så kommer på den igen, men kommer på den anden side af det, og dispensationen er fjernet, så bliver man jo nødt til at sige, at skæringsdatoer er skæringsdatoer.
Det vil sige, at forældelsestidspunkter, skæringsdatoer og alt muligt andet altid giver de der umiddelbare før- og efterproblematikker.
Men lad os vende tilbage til det.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2020-04-30:
Det er bare lige en bemærkning til det, og jeg synes, det er fint.
Men det er jo også lidt ærgerligt – jeg kan jo godt se, at man med kommunebriller på nu hurtigt kan føle sig dobbelt snydt – for nu er der, hvis det her lovforslag kører gennem, fuldstændig lukket i forhold til det, man rent faktisk oprindelig søgte på og så ikke har fået, fordi der nåede at gå noget tid.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-30:
Og jeg tror, at jeg bliver nødt til at vende tilbage på skrift i stedet for at stå her og måske komme til at sagsbehandle.
Så jeg vil i virkeligheden anmode om, at vi kan få lov til at tage den mere direkte; så vi tager den her konkret.
Det, vi har gjort, er jo at forholde os til de gældende regler om, hvem der er på ghettolisten hvornår.
Man kan jo selvfølgelig sige, at det, at nogen flakser ind og ud af en ghettoliste, kan have en betydning for, om det overhovedet er relevant for en at opretholde en dispensationsansøgning, fordi det kun er de udsatte boligområder, som den her lovgivning vedrører.
Det afspejler jo egentlig et andet problem, som vi ikke har løst endnu, nemlig at vi har et mere bredt ønske om – det tror jeg sådan set også Det Konservative Folkeparti har – at lave en god sammenblanding, der afspejler befolkningssammensætningen, og hvor det med udsatte boligområder, hvilket knytter sig til nogle bestemte adresser, jo er, fordi det var det, der kunne lade sig gøre, og det var det, der kunne blive godkendt.
Men det er nok ikke er nogen idealmodel for, hvordan man bedst får blandet børnene.
Karsten Hønge (SF), 2020-04-30:
SF deltog også for nogle år siden i udarbejdelsen af den første lov, for det er jo både godt og nødvendigt at få reguleret flyvning med droner.
Det giver nogle gode muligheder for samfundet, og det giver også nogle muligheder for at ekspandere og lave nye arbejdspladser for gode, innovative danske virksomheder, bl.a. nogle på Nordfyn.
Men der sker jo også det, at området udvider sig konstant med nye udfordringer, og derfor skal vi selvfølgelig også følge med med lovgivning, der passer til virkeligheden, og det er helt nødvendigt, at der aftales internationale regler, og at Danmark bliver en del af EU-reglerne.
SF støtter lovforslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2020-04-30:
Da vores sædvanlige ordfører på området, hr. Henning Hyllested, ikke kan være til stede, vil jeg her fremføre hans synspunkter, og jeg håber, at jeg kan ramme hans stemmeføring så godt som muligt.
Lovforslaget her er fremsat på baggrund af den EU-harmonisering af droneområdet, som nu finder sted med gennemførelsen af et par EU-forordninger på området.
EU-harmoniseringer er normalt ikke noget, vi er helt pjattede med i Enhedslisten, og vi stemte da også i sin tid imod forhandlingsmandatet, som den daværende regering havde udarbejdet og søgte opbakning til.
Et flertal af partier støttede dengang regeringen.
Vi syntes dengang, at det ikke var nødvendigt med en EU-regulering, og vi synes i forbindelse med EU-harmonisering af droneområdet, at det skal med i billedet, om det er grænseoverskridende, eller hvad det er.
Det synspunkt har vi stadig: Flyvning med droner er altovervejende noget, der foregår inden for landets grænser, og det bør derfor være et nationalt anliggende at regulere droneflyvning.
I Enhedslisten har vi den tilgang til implementering af EU-direktiver og forordninger, at når vi engang har stemt imod ved mandatgivningen i Europaudvalget, så kigger vi på substansen i det lovforslag, som så implementerer det, og kigger på det konkrete indhold.
Vi erkender, at lovforslaget i stor udstrækning viderefører en række af de bestemmelser, som i dag står i luftfartsloven, ikke mindst dem, der faktisk er overladt til national regulering i forordningerne.
Men vi var i sin tid, i 2017, ret kritiske over for nogle af bestemmelserne, der blev indført i luftfartsloven for at regulere droneflyvning i Danmark – så kritiske, at vi endte med at stemme gult til forslaget.
De mangler, vi dengang påpegede, er der ikke rettet op på i EU-forordningen og dermed heller ikke i lovforslaget her, måske endda tværtimod.
Den skelnen mellem flyvning i byer og det åbne land, som ligger i de nuværende bestemmelser, bliver hermed ophævet.
Efter de nuværende bestemmelser er det kun i professionelt øjemed, man kan få lov til at flyve i bymæssig bebyggelse, men efter de nye bestemmelser kan alle flyve med droner, hvor det skal være, hvis de opfylder de i vores øjne ret sparsomme krav til uddannelse.
Gennemførelsesforordningen retter heller ikke op på manglerne med hensyn til vægtgrænser og alderskrav og er i det hele taget et temmelig uoverskueligt dokument, der indfører et hav af klasser, kategorier og underkategorier, og kravene til droneflyvning fremstår uklare med vide fortolkningsmuligheder, og de er meget svære at kontrollere for myndighederne.
I Enhedslisten synes vi tværtimod, vi bør være særdeles agtpågivende, når ny teknologi udvikles og tages i brug.
Der er klare problemstillinger, både omkring overvågning og omkring privatlivets fred, der ikke er løst tilstrækkeligt med det her lovforslag.
Det kunne vi høre andre ordførere også nævne, og det kan være, at der kommer en efterfølger til det her.
Enhedslisten fastholder sin linje fra 2017 og fra mandatgivningen i Europaudvalget, og vi må tilkendegive, at vi ikke er vilde med det her forslag.
Hans Christian Schmidt (V), 2020-04-30:
Med lovforslaget, som vi skal behandle i dag, foreslås det, at den retlige ramme for reglerne om godkendelse af køretøjer m.v. bliver opdateret.
Det foreslås bl.a., fordi der den 1. september træder en ny typegodkendelsesforordning fra EU i kraft.
Det nuværende regelgrundlag er kendt for at være kompliceret, samtidig med at det ikke i tilstrækkelig grad er opdateret i national lovgivning.
Desuden er godkendelsesgrundlaget kun i meget begrænset omfang til stede i dansk ret.
Det er vigtigt, at vores lovgivning følger med udviklingen og sikrer de bedst mulige kår for både erhvervsdrivende og privatejere af motorkøretøjer, og her tænkes der både på sikkerhed, sundhed og miljø.
Ved at stemme for lovforslaget får vi en mere enkel og sammenhængende ramme, som følger med tiden.
Når det så er sagt, at det værd at notere, at der ud over ovenstående også gives beføjelse til, at transportministeren kan fastsætte regler om betaling af gebyrer.
Det er af lovforslaget svært at få fuldt ud afdækket godkendelsesprocessen og de dertil hørende omkostninger.
Det er noget, som flere brancheforeninger og virksomheder m.v. har givet udtryk for.
Derfor må jeg også bekendtgøre en bekymring for de eventuelle økonomiske konsekvenser, som lovforslaget kan have for konkurrenceevnen, og for, hvad indflydelse det kan have på anskaffelsespriser, udvalget og merudgifter i forbindelse med dokumenter, test og gebyrer, idet man påtænker, at alle køretøjer skal igennem en godkendelsesproces.
Vi har selvfølgelig tillid til, at transportministeren vil være fornuftig ved fastsættelsen af retningslinjer for godkendelsesprocessen og rammen for gebyrstørrelsen, men vi vil selvfølgelig også gerne have en drøftelse, som vi plejer, i udvalget, når først lovforslaget skal behandles.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-04-30:
Vi synes, at balancen er holdt her.
Vi synes, at lovforslaget er udtryk for, at EU regulerer det, som har europæisk relevans, og som giver merværdi for branchen og for dem, der gerne vil flyve med droner, sådan at det er dét, der reguleres på EU-plan, og at det så overlades til de nationale lovgivninger at gøre de ting, som giver mening at gøre nationalt.
Derfor kan vi bakke op om lovforslaget.
Mette Thiesen (NB), 2020-04-30:
Tusind tak, formand.
Det her lovforslag er som udgangspunkt noget, som vi ikke er så vilde med i Nye Borgerlige, nemlig det her med EU, der går ind over og harmoniserer.
Lige præcis på det her område kan man så sige, at det nogle gange vil give god mening.
Men jeg deler også nogle af de bekymringer, som er blevet anført af tidligere ordførere.
Der er nogle spørgsmål, som skal besvares, og nogle ting, som skal opklares, før vi endegyldigt kan bakke op om det her lovforslag.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-04-30:
Mange tak.
Forslaget indeholder en ophævelse af de nuværende færdselsregler for droneflyvninger, da de fremadrettet vil blive reguleret på EU-plan.
EU-reglerne giver Danmark mulighed for at fastsætte geografiske zoner for øget eller reduceret droneflyvning, og forslaget indeholder derfor bestemmelser om national fastsættelse af den geografiske afgrænsning for brugen af droner.
Mange opgaver bliver, som min kollega fra Venstre også har udtrykt, løst bedre og billigere for dansk erhvervsliv, hvilket jo er godt, og jeg er sikker på, at vores fynske udviklere af droner også får muligheder for øget eksport.
Vi i Det Konservative Folkeparti støtter forslaget og ser frem til udvalgsbehandlingen, hvor vi også vil arbejde for fortsat at sikre privatlivets fred.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-04-30:
I forhold til det fremsatte lovforslag er Dansk Folkeparti jo også umiddelbart positive over for det, som transportministeren i dag har fremsat.
Der er dog den tvivl, som også hr. Hans Christian Schmidt lidt var inde på.
Hvis man kigger på nogle af de høringssvar, som vi har fået fra brancheaktører, kan vi se, at bl.a. Landbrug & Fødevarer og AutoConsult jo siger, at loven bærer præg af at være lavet for hurtigt, og man mener sådan set, at der er stor risiko for, at vi laver en form for lovsjusk, i og med at det er forceret, altså hurtigere, end det egentlig måske er nødvendigt.
I den forbindelse vil Dansk Folkeparti i hvert fald gerne have svar.
Jeg ved godt, at ministeren har foranlediget, at der selvfølgelig kommer ministerbesvarelser på høringssvarene.
Den er kommenteret.
Men jeg vil gerne have, at ministeren alligevel i hvert fald svarer skriftligt på den bekymring, der er i forhold til gennemførelsen af selve lovforslaget, og den her bekymring, der er omkring for hurtig implementering og hastværk.
Det spørgsmål synes jeg også er vigtigt at få ministeren til at belyse skriftligt i forbindelse med lovbehandlingen af det her lovforslag.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2020-04-30:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren: Synes ministeren, at det er rimeligt, at en af de kommuner, som har søgt dispensation på et tidspunkt, mens de har stået på ghettolisten, og som, fordi ministeriet er så lang tid om at behandle ansøgningen, faktisk når at ryge af ghettolisten, og som, når ansøgningen så bliver behandlet, får afslag på deres ansøgning?
Hvis det her lovforslag kører igennem, kan de slet ikke søge mere.
Det er jo ikke sådan, at fordi man ikke længere står på en ghettoliste – det er et boligområde, der on and off har været af ghettolisten, dem har vi jo nogle af i Danmark, inklusive også i min egen kommune –
så er udfordringerne fjernet.
Så hvordan forholder ministeren sig til det?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-30:
Det synes jeg faktisk er svært at svare på, vil jeg gerne sige.
Jeg har også kigget på lige præcis ordene omkring force majeure-bestemmelsen, og jeg er i tvivl om, hvor langt den strækker.
Men ja, jeg vil tro, at det, at man står i en global pandemi, vil få de fleste til at sige, at der er tale om en force majeure-situation.
Men det er et gæt.
Hvad man lægger i det i øvrigt, skal jeg ikke kunne sige.
Men jeg vil sige én ting, og det er, at jeg er af den opfattelse, at børnene har bedst af at blive blandet.
Og det vil sige, at man ikke på ryggen af at afskaffe den her dispensationsansøgning får meget ud af at komme med force majeure-bestemmelsen, altså hvis det, det handler om, er nogle situationer, jeg mener at man for de flestes vedkommende ville kunne løse med eksempelvis skovbørnehavemuligheden.
Så som svar på spørgsmålet om, om det kan lade sig gøre at sende nogle i en bus et andet sted hen, vil jeg mene, at det er det, man skal gøre i en force majeure-situation.
Bare for at give en pejling på, hvordan jeg som udgangspunkt vil tage imod det, så vil jeg klart foretrække en bus, hvor børnene sprogligt bliver stimuleret blandt andre børn.
Det der med, at jeg selv deltog i forbindelse med sagsbehandlingen, har i virkeligheden to årsager.
Den ene er, at jeg, for at sige det fuldstændig ligeud, var helt ny minister, da jeg skulle behandle de her ting.
Det vil sige, at jeg gerne ville se, hvordan den konkrete sagsbehandling foregik, og jeg synes, det var oplagt her, hvor der var tale om en relativt kompleks sagsbehandling.
Det vil sige, at jeg ville få et indblik i, hvordan det fungerede konkret i ministeriets maskinrum i forbindelse med sagsbehandlingen.
Og så kendte jeg aftalen i forvejen, fordi jeg selv havde forhandlet den.
Derfor havde jeg et relativt godt kendskab til, hvad det var for noget lovgivning, der skulle forvaltes, og derfor opfattede jeg det som et relativt ideelt sted som ny minister at få en fornemmelse af, hvordan det fungerede.
Den anden grund var, at jeg, netop fordi jeg var ny minister, var bekymret for, at jeg missede noget, i forhold til hvor lempeligt eller hvor stramt man kunne gå til det.
Jeg havde ikke som ny minister kendskab til, om man så kunne lægge snittet et eller andet sted, som jeg så i givet fald ikke ville være tilfreds med.
Og det, der har været mit udgangspunkt – og det er, fordi det her er noget af det, der ligger mig
allermest på sinde –
er, at man forvaltede det her så stramt som overhovedet muligt.
Og som helt ny minister er det utrolig svært at overskue det spørgsmål: Kan man lægge sig i den ene eller i den anden retning, eller hvordan foregår den sagsbehandling?
Så det var det valg, jeg traf, og det er jeg bagefter i øvrigt utrolig glad for at jeg gjorde.
For man får mange nuancer med, når man sætter sig ind i maskinrummet.
Så det fortryder jeg bestemt ikke.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-04-30:
Ministeren siger jo, at man ville sætte skøn under regel, hvis man havde forvaltet loven anderledes.
Kan ministeren så ikke fortælle, hvorfor det har været nødvendigt, at ministeren har enkeltsagsbehandlet hver ansøgning og været i dialog med kommunerne og også politisk lavet skøn og truffet beslutninger om de her dispensationsmuligheder?
For hvis det, ministeren siger, er korrekt, nemlig at man ikke må sætte skøn under regel, så var der jo ingen grund til at have en politisk enkeltsagsbehandling fra ministerens side.
Og det er jo det, der har været tilfældet i forhold til de mange dispensationer, der er givet.
Hvis man så kigger på dispensationslisten, vil man også kunne se Odense, Esbjerg, Randers, København og Høje Taastrup på listen for bare at nævne nogle af dem.
Nogle af stederne har ministeren valgt at give 10 år lange dispensationer.
Jeg vil egentlig også gerne spørge ministeren: Hvorfor har ministeren skønnet det nødvendigt at give 10-årige dispensationer og ikke f.eks. 2-årige med mulighed for, at man så kunne have brugt dispensationsparagraffen 2 år senere, hvis tingene ikke havde normaliseret sig?
Hvorfor har ministeren valgt at sende det signal til børnene i de områder, at de i 10 år ikke skal have gavn af ghettopakkens initiativer?
Ellen Trane Nørby (V), 2020-04-30:
Tak, og tak til ministeren for svaret, som sådan set lige præcis understreger, at der er en kæmpestor diskrepans i det, ministeren svarer, når hun siger, at der har været en politisk enkeltsagsbehandling af hver enkelt sag, samtidig med at ministeren indledningsvis siger, at man ikke kunne sætte skøn under regel, og at det på den måde det være helt ensartet, hvordan dispensationerne blev givet.
Det understreger bare, at det har været en politisk sagsbehandling, og at det er et politisk snit, man har lagt.
Det er klart, at når man starter med at være lempelig, er der lighed for loven-principper, der gør, at man så også er nødt til at være lempelig hele vejen igennem.
Jeg har et andet spørgsmål til ministeren, og det vedrører Kommunernes Landsforenings høringssvar, hvor de peger på, at de mener, at der er et økonomisk udestående på 400-600 mio. kr. i forhold til de omkostninger, der er.
Og det kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens kommentarer til.