runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2026-01-28:
Tak for at stille det her spørgsmål, som sætter fokus på et emne, som vi i den grad har brug for at have mere fokus på, nemlig naturen, som er i krise, og tabet af dyre- og plantearter for øjnene af os – så tak for det.
Det er jo det, som går under den samlede betegnelse biodiversitetskrisen, og det er grunden til, at vi i regeringsgrundlaget og også i den opfølgende trepart har knæsat, at vi arbejder på at få lavet en lov om natur og biodiversitet.
Det er de forhandlinger, som er i gang for nuværende, og derfor vil jeg som altid være tilbageholdende med at lave den endelige konklusion på, hvad der skal komme ud af de forhandlinger.
Men nu spørges der jo konkret til nogle definitioner her, og det forstår jeg godt.
Det er definitionen på, hvad vi så kan definere som beskyttet natur, helt konkret som intensivt dyrkede marker.
Der vil jeg sige – med respekt for forhandlingerne – at det altså i mange tilfælde kan være svært at se, hvordan intensivt dyrkede marker kan være beskyttet natur.
Vi ved jo godt, at når det handler om Natura 2000-områder i Danmark, er de udpeget fagligt for flere årtier siden for at beskytte bl.a. vores arter, og der er også nogle intensivt dyrkede marker, der, som en del af et samlet udpegningsområde, også er Natura 2000-udpeget, som det hedder.
Det er jo for at give et vigtigt fødegrundlag for vores rovfugle – rød glente, musvåge, tårnfalk, gæs – som fouragerer på de marker, og det skal de jo kunne fortsætte med.
Men om det så skal ryge ind i en lov som en ny definition af beskyttet område, er det, jeg siger, at det i mange tilfælde vil være svært at se, at den type intensivt dyrkede marker vil kunne defineres som beskyttet natur.
Signe Munk (SF), 2026-01-28:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at intensivt dyrkede marker bør indgå i definitionen af beskyttet natur?
Nicolai Wammen (S), 2026-01-28:
Regeringen og Socialdemokratiet er meget stærkt på det spor, at vi skal have et Danmark i geografisk balance.
Det er derfor, vi også har lavet en række reformer, som betyder, at f.eks. i forhold til de uddannelser, som er så afgørende og livsvigtige, for at lokalområder kan trives, sørger vi for, at der er uddannelsespladser i hele Danmark.
Det er også derfor, vi laver en sundhedsreform, der bekæmper geografisk ulighed.
For i dag er det sådan, at der, hvor folk er mest syge, har vi færrest læger.
Det er vigtige initiativer, og det står vi fuldt vagt om.
Det er det, vi arbejder for som socialdemokrati og som regering.
Magnus Heunicke (S), 2026-01-28:
Det er jo en del af, at der er nogle mål i forhold til hele EU's land- og vandflade.
Der skal vi op på 30 pct. beskyttet natur, heraf 10 pct. strengt beskyttet natur i hele EU.
Nogle medlemslande kan levere mere til det, men alle medlemslande skal jo levere meget mere, end de gør i dag, for at beskytte netop levestederne.
Det er nogle af de arter, som blev nævnt af fru Signe Munk, men det er også sanglærken og viben, altså fuldstændig kernedanske arter som mangler levesteder.
Det, vi har aftalt i den grønne trepart, er, at vi skal op på 20 pct. i 2030, så det har vi travlt med at gøre.
Det kræver altså, at vi skal trække os mere tilbage og give mere tilbage til naturen igen.
Thomas Danielsen (V), 2026-01-28:
Jeg vil så bare understrege, at det jo er sådan et lidt svingende problem, hvor det er flere forskellige omstændigheder, der kan spille ind, bl.a. det her sporarbejde, vi taler om, som jo så løser sig selv, når trafikken kan køre mere almindeligt, så vi kan få en bedre kapacitetsudnyttelse i Danmark.
Det er også bare for at understrege, at ud over at DSB har købt dobbeltdækkervogne, som jeg ikke kan svare på hvornår kan være i drift, og som man arbejder på at købe flere af, sker der en lang række andre initiativer til at løse det særlige problem, der er med de peaks i den regionale Sjællandstrafik.
Så det, man også skal huske, er, at der jo er ganske få peaks morgen og aften, og det er meget svært at løse det på kort sigt, men hvor jeg har sagt, at det bliver væsentlig bedre i 2027.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke gør noget indtil da.
Susie Jessen (DD), 2026-01-28:
Så vil jeg gerne forsvare mit eget fag, journalistikken, for så er det, som dagbladet skriver, jo sådan set rigtigt, nemlig at der ikke sker noget før 2027.
For det, der er i gang nu, er jo vedligehold.
Det er, at man gør nogle togsæt klar til 2027.
Ministeren kan ikke svare på, hvornår de dobbelttog kommer, som ministeren taler om her, så der er ikke udsigt til, at der kommer en bedring på tognettet før 2027.
Som jeg siger: Hvorfor har man ikke forudset den her situation?
Der er tusindvis af pendlere, der skal herind til København hver eneste dag for at arbejde, og som må stå som sild i en tønde inde i toget.
Det er da ikke holdbart.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-28:
Hvis man opfylder alle betingelserne, så får man ikke afslag.
Der er meddelt 53 tilladelser og 1 afslag til udlændinge, der tidligere har haft opholdstilladelse med henblik på at opnå autorisation som sygeplejerske, og den ene er så i stedet for er blevet ansat som social- og sundhedshjælper.
Når vi ser på det, synes jeg, at det er et ret tydeligt udtryk for, at der er mange, der er i stand til at leve op til de regler og krav, der er for det her opholdsgrundlag.
53 har derfor fået tilladelse til at arbejde som sådan, og så er der 1, der har fået et afslag, fordi den ene person så ikke levede op til det.
Det er de tal, jeg har her på sager, hvor SIRI har taget stilling til det.
Peder Hvelplund (EL), 2026-01-28:
Tak for svaret.
Altså, det, der gør det her til noget helt særligt, er jo, at der her er tale om ca. 1.700 sundhedsprofessionelle, primært sygeplejersker fra Iran, som kom herop med den opfattelse, at man i Danmark manglede sygeplejersker i sundhedsvæsenet, fordi det var det signal, der var blevet sendt.
De kom herop, de har opfyldt alle betingelser i forhold til det, de har fået godkendt deres uddannelse, og der har været problemer, i forhold til at de kunne få evalueringsansættelser.
I mellemtiden er det så, gennem at der kom et lønløft bl.a. til sygeplejerskerne, lykkedes at kunne fastholde flere i stillinger, så manglen på sygeplejersker ikke har været så stor.
Det betød så, at der var nogle sygeplejersker, der var kommet herop fra Iran, som ikke kunne få hverken en evalueringsansættelse eller ansættelse i sundhedsvæsenet.
Den aftale blev indgået, så de netop kunne indplaceres i et lønsystem, så de kunne komme på positivlisten.
Det var det, der var hensigten med den aftale.
Det var en aftale, der var indgået i fællesskab med regeringen for netop at finde en løsning for de her sundhedsprofessionelle, som vel at mærke opfylder alle krav, som gerne vil bidrage, og som har kompetencer, vi har brug for.
De oplever så bare, at i enkelte tilfælde – og jeg medgiver, det ikke er alle tilfælde, men der findes tilfælde, og jeg tror, det er mere end et enkelt, og i hvert fald ligger der mange sager, der er på vej igennem systemet – at de får afslag, på trods af at de har indgået en lønaftale efter den aftale, der er indgået.
Er ministeren enig i, at det er uhensigtsmæssigt, at borgere, der opfylder alle betingelser, og som indgår en aftale, som er i overensstemmelse med den aftale, der er indgået mellem KL og FOA, får afslag og ikke bliver optaget efter kravene på positivlisten?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-28:
Allerførst vil jeg gerne understrege, at jeg som udlændinge- og integrationsminister må stå fast på, at betingelserne i den lovgivning, som er vedtaget af Folketinget, skal være opfyldt, før der kan udstedes opholdstilladelser til udlændinge her i landet.
Det gælder uanset udlændingens nationalitet eller forudgående opholdsgrundlag.
Når udlændingemyndighederne meddeler afslag på en opholdstilladelse, er der altså ikke tale om, at man bare vilkårligt smider nogen ud.
Det er jo sådan, at hvis betingelserne for en opholdstilladelse ikke er opfyldt, er konsekvensen, at man ikke kan blive her.
Det må vi efter min mening holde fast i, også selv om vi kan have sympati for den enkelte udlænding, som må forlade landet igen.
De udenlandske sygeplejersker, som er kommet hertil de sidste år, har siden den 1. juli 2024 haft mulighed for at opnå opholdstilladelse efter positivlisten for faglærte på baggrund af en ansættelse som social- og sundhedshjælper.
Derfor er det heller ikke tilstrækkeligt, at en ansættelse er omfattet af en overenskomst.
Til gengæld stilles der et særligt lønkrav, som betyder, at der kun kan meddeles en opholdstilladelse, hvis udlændingen aflønnes på niveau med, hvad en uddannet medarbejder med tilsvarende anciennitet får i løn i Danmark.
Formålet med det særlige lønkrav er at forebygge løndumping og sikre, at der ikke hentes ufaglært udenlandsk arbejdskraft ind i faglærte stillinger til alt for lave lønninger.
Endelig synes jeg lige, vi skal have fakta og proportioner på plads.
Der er meddelt afslag i 1 ud af 54 sager vedrørende herværende sygeplejersker, der i forlængelse af et autorisationsophold søger opholdstilladelse efter positivlisten for faglærte som social- og sundhedshjælper – 1 ud af 54.
Peder Hvelplund (EL), 2026-01-28:
Tak for det, formand.
Mener ministeren, at det er fair, at iranske sundhedsfaglige bliver smidt ud af Danmark, fordi de ifølge SIRI tjener for lidt, på trods af at de er aflønnet i overensstemmelse med aftalen herom indgået mellem FOA og KL?
Det er ikke helt i overensstemmelse med det, jeg hører – hverken fra FOA eller Dansk Sygeplejeråd, som jeg har haft møder med.
Astrid Carøe (SF), 2026-01-28:
Det er jeg helt enig med ministeren i er vigtigt.
For at vende tilbage til Malikas historie er hun faktisk et af de børn, der har fået tilbudt behandling.
Men først var der tale om en familiebehandling, hvor voldsudøver skulle være med, og hvor hun mere eller mindre skulle undskylde for, at hun var kommet med beskyldninger om de her ting, fordi det på det tidspunkt ikke var beviseligt, at hun havde været udsat for vold, og derfor blev hun beskyldt for at lyve.
Anden gang, efter at hendes stedfar var blevet dømt, blev hun tilbudt en psykolog, som ikke talte særlig godt dansk.
Så mit spørgsmål her til sidst handler om, at selv for børn, der får hjælp, kan det nogle gange ske, at den ikke er kvalificeret.
Så spørgsmålet er, om ikke også vi skal arbejde på et landsdækkende og mere kvalificeret tilbud eller for, at flere børn kan få mulighed for at få det.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-01-28:
Det er noget af det, jeg synes er rigtig vigtigt.
Vi skal have et særligt øje for nogle af de børn og unge, der er i udsatte positioner i forvejen, fordi de er sårbare.
Astrid Carøe (SF), 2026-01-28:
Ja, det er der nemlig.
Nu er Børns Vilkårs undersøgelse jo sådan rimelig anonymiseret, så vi kan ikke se, hvilke kommuner det drejer sig om, men vi kan se, at der er nogle kommuner, hvor det er helt ned til 19 pct. af børnene, der får hjælp.
Man skal tilbyde hjælpen i kommunerne – selvfølgelig skal man det – og at en tredjedel af de børn, hvis forældre er blevet anklaget for vold, ikke engang har fået den hjælp, de er berettiget til, er helt forrykt.
Men Børns Vilkårs antagelse er altså, at hvis flere får viden om den ret, de har til bisidder, så vil man kunne hæve det her tal.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-01-28:
Noget af det, der gjorde et meget stort indtryk på mig, da jeg læste Børns Vilkårs undersøgelse, var også, at der er mange børn og unge, der oplever, at deres forældre rent faktisk bliver sigtet for vold.
Og selv da er det ikke sådan, at kommunen automatisk har sat ind med hjælp efterfølgende.
Jeg tror, der er et rigtig stort arbejde med at sikre, at børn og unge kender deres rettigheder, både til at henvende sig, ikke bare til BørneTelefonen, men også hvad det i det hele taget er for en hjælp, man har ret til.
Og en ting er jo at sikre, at kommunerne skriver det ind i deres retningslinjer.
Jo, det skal vi helt sikkert, og jeg er enig i, at kommunerne er begyndt at bruge rigtig meget familieorienteret behandling, hvilket grundlæggende er rigtig godt, men i nogle tilfælde kan det også være rigtig svært, særlig hvis det, man som familie er inde og tale om eller blive behandlet for, handler om fysisk vold eller psykisk vold.
Noget af det, vi jo så har prøvet på i stedet for, er at styrke vores børnehuse.
Det er derfor, at den her særlige behandlingsmetode med traumefokuseret behandling nu er blevet udbredt i alle vores børnehuse.
Vi har netop sat midler af til, at vi også kan tilbyde det til børn helt ned til 0 til 6 år, og det synes jeg er en af vejene.
Så skal vi bare have kommunerne til rent faktisk også at bruge det.
Der er ledig kapacitet derude.
Så jeg vil bare sige, at jeg opfordrer alle kommuner til at kigge i retning mod børnehusene.
Der er kvalificeret hjælp til børnene og de unge at hente, frem for at man måske sidder og bruger det, man lige har i kommunen.
Astrid Carøe (SF), 2026-01-28:
Tak for det.
Jeg er glad for, at vold mod børn også er højt på ministerens dagsorden, og jeg er også glad for de aftaler, vi har lavet i samarbejde.
Det, der starter som blå mærker, sår, frygt og ensomhed, kan blive til ar, mindreværd, selvskade, misbrug og ptsd
senere hen.
En måde, man måske kunne gøre skaderne lidt mindre på, er at sikre, at børnene ikke oplever endnu et svigt, den her gang fra myndighederne.
Det er der desværre ret mange børn der gør i dag, når så mange oplever at stå uden hjælp.
Børns Vilkår anbefaler i den her nye rapport, at en måde, man kunne komme problemet til livs på, er, at kommunerne sikrer, at børn, der er ramt af vold på den ene eller den anden måde, får tilbudt en professionel bisidder.
Det står jo faktisk allerede i barnets lov, at de har ret til sådan en, og alligevel er det i virkelighedens verden alt for få børn, der får muligheden for at gøre brug af den her ret.
Der er sågar en del kommuner, der ikke engang har skrevet det ind i deres vejledning om barnets lov, og det synes jeg er stærkt kritisabelt.
Jeg har for nylig mødtes med en pige, en 18-årig kvinde, der hedder Malika, som selv har været udsat for vold fra sin stedfar.
Jeg synes jo egentlig, vi har lovgivning på det her område; den bliver bare ikke efterfulgt i praksis.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-28:
Jeg er jo på grænsen af mit eget ressortområde.
For det er min opgave at sørge for, at udlændingelovgivningen følges, men noget, der handler om Danmarks forhold til andre lande, varetages jo på Asiatisk Plads, og der modtager vi rådgivning fra Udenrigsministeriet, og den baserer vi os på, ligesom mine forgængere har gjort.
Det tror jeg er en fornuftig arbejdsdeling.
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-01-28:
Det betyder meget for taiwanere at blive registreret som taiwanere og ikke som en del af Kommunistkina.
Hvorfor ikke bare imødekomme dem det?
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Jeg har ikke fået noget ordentligt svar på det andet end tekniske fraser.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-28:
Jeg har svært ved at forestille mig, at udenrigsministeren bøjer nakken for nogen, men jeg vil sige, at vi jo følger en praksis, som også gjaldt under mine forgængere.
Det ved jeg at hr. Alex Ahrendtsen er bekendt med.
Vi modtager rådgivning i den her sammenhæng fra Udenrigsministeriet, og det er det, vi baserer os på, sådan at vi registrerer folk på den korrekte måde, i forhold til hvordan Danmark anerkender andre lande.
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-01-28:
Skal jeg forstå det sådan, at det er udenrigsministeren, der har presset på for at ændre dette, fordi han er under et voldsomt pres fra Kina og dermed bøjer nakken på vegne af regeringen, og at udlændingeministeren sammen med udenrigsministeren bøjer nakken over for kommunistkineserne?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-28:
Jeg har ikke noget grundlag for at tro, at SIRI ikke administrerer efter de regler, der er vedtaget her i Folketingssalen.
Det er jo så også derfor, at når vi ser på den her bunke af sager, hvor der er blevet taget stilling, og hvor man har fået behandlet sin opholdstilladelse hos SIRI, så er der af dem, der er færdigbehandlet, 53, der får et opholdsgrundlag, og 1, der får et afslag.
Så kan der komme nogle flere, og det kan være, at der er nogen, der ikke lever op til reglerne; det kan være, at de skal have nogle flere timer end det, de er ansat i – hvad ved jeg?
Det skal jeg ikke kunne sige.
Først og fremmest er det rigtigt, at det altid glæder mig, når jeg har anledning til at være sammen med folketingsmedlemmer fra Dansk Folkeparti.
Så tak for initiativet igen i dag.
Derudover vil jeg sige, at det jo er lidt uden for mit ressort at tage stilling til udenrigspolitiske spørgsmål.
Men mit ministerium har jo benyttet sig af råd og vejledning fra Udenrigsministeriet i spørgsmålet om, hvordan man håndterer de her former for spørgsmål.
Der har vi fået rådgivning, som indgår i overvejelserne om, hvordan man registrerer personer fra Taiwan, og det er det, der ligger til grund for, hvordan vi arbejder.
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-01-28:
Så vi tænkte, at det måske var en god idé at hive ham ned i salen igen.
Den her problematik med Taiwan er jo vigtig.
Kan det tænkes, at regeringen bøjer sig for politisk pres fra det kommunistiske kinesiske diktatur?
Jeg har været på Taiwan, og det er jo en velfungerende stat.
Der er demokrati, og derfor er det en torn i øjet på de kinesiske kommunister, der påstår, at kinesere ikke duer til demokrati.
Vi så også, hvad der skete, da de overtog Hongkong.
Der blev demokratibevægelsen fuldstændig knust, og noget tilsvarende vil jo ske, hvis kineserne gør alvor af deres trussel, invaderer landet og bemægtiger sig den demokratiske stat.
Derfor er det lidt underligt at se, at et demokratisk land som Danmark med folkestyre ikke vil støtte et andet demokratisk land, men vil føje et kommunistisk diktatur, som ikke kan lide, at Taiwan faktisk opfatter sig som et selvstændigt land, selv om det i praksis ikke er det.
Så er det ikke bare teknik og udenomssnak, når ministeren svarer, som han gør?
Handler det i virkeligheden ikke om, at regeringen føjer kineserne, altså kommunistkineserne, og anerkender, at Taiwan aldrig må blive selvstændigt?
Handler det ikke om, at man ikke accepterer, at taiwanere gerne vil være et selvstændigt folk med deres egen historie og kultur, dog med fælles sprog med Fastlandskina?
Bøjer regeringen nakken?
Er det ikke det, det handler om?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-28:
Tak for det spørgsmål.
Der har tidligere inden for mit ministeriums område været en forskellig praksis i forhold til registrering af personer fra Taiwan.
Det er der nu rettet op på.
I forbindelse med arbejdet med at ensarte praksis blev mit ministerium vejledt af Udenrigsministeriet om udenrigspolitiske forhold.
Kort sagt kan Taiwan ikke anvendes ved betegnelser, der henviser til stat og statsborgerskab eller nationalitet.
Det kan kun stater, som er officielt anerkendt af Danmark.
Det er det, vi nu gør: Kina som nationalitet og Taiwan som fødested.
Udenrigsministeriets tilgang har været udgangspunktet for mit ministeriums arbejde.
Udlændingemyndighedernes registreringspraksis skal naturligvis harmonere med Danmarks udenrigspolitiske linje.
Jeg ved, at spørgeren har hørt det her før.
Det var også det svar, som min forgænger gav på et samråd, det er det, der fremgår af ministeriets pressemeddelelse fra maj, og det er også det, jeg har oplyst i mit svar fra den 20. i denne måned på spm. nr. S 423.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-01-28:
Tak, formand.
Hvorfor har ministeren ændret registreringen af taiwanere, som siden 1978 har kunnet registrere sig som taiwanere, og som i øvrigt fuldstændig problemfrit bor og lever i Danmark?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-28:
Men jeg er nødt til at forholde mig til fakta.
Og de fakta, jeg er blevet oplyst om, er, at når vi ser på en gruppe af 54 sager, der er blevet behandlet, har de i de 53 fået et opholdsgrundlag, fordi de lever op til de regler, der er aftalt her i Folketinget.
Det er jo det, jeg er nødt til at tage bestik af og forholde mig til.
Peder Hvelplund (EL), 2026-01-28:
Det er heller ikke, fordi vi skal sagsbehandle her.
Men når jeg kan konstatere, at i hvert fald både KL og FOA har været til møde med SIRI, og at KL og FOA ikke kan genkende det billede, som SIRI tegner af de overenskomster og de aftaler, der er indgået, så tyder det på, at der er et strukturelt problem.
Så jeg har blot lige to afsluttende spørgsmål: Hvis det viser sig, at der er den type af problemer, er ministeren så enig i, at det skal løses?
Og er ministeren også enig i, at det er uhensigtsmæssigt, at man mister opholds- og arbejdstilladelsen, mens der bliver sagsbehandlet hos SIRI, fordi sagsbehandlingstiden jo er relativt lang, altså op til 5 måneder, hvor de her sundhedsprofessionelle så reelt set ikke kan arbejde, selv om vi har brug for deres kompetencer?
Mattias Tesfaye (S), 2026-01-28:
Nej, det tror jeg ikke.
Jeg vil også sige, at det er den samme finanslov, som har afsat masser af økonomi til opkvalificering af allerede ansatte pædagogmedhjælpere.
Det er derfor, jeg lige nævner meritpædagoguddannelsen, for jeg tror faktisk, at det er et af de væsentligste værktøjer til at få løftet kvaliteten, at mange af de vellidte kollega, som er ansat i institutionerne, men som ikke har en pædagogisk uddannelse i rygsækken, under nogle mere gunstige vilkår kan få taget en meritpædagoguddannelse.
Det er særlig noget af det, jeg tror vi kommer til at kigge mere på.
Helene Brydensholt (ALT), 2026-01-28:
Er det ministerens klare vurdering, at man med den her ekspertgruppe, som ikke må kigge på rammevilkårene, og som skal komme med udgiftsneutrale anbefalinger, og de penge, der er sat af på finansloven, som altså giver 0,3 ekstra voksne – ikke pædagoger, men voksne – i de danske dagtilbud, er i mål med at løfte kvaliteten?
Mattias Tesfaye (S), 2026-01-28:
Jeg mener egentlig, at vi har bevist, at vi er villige til at afsætte faktisk ret betragtelige midler til de mindste børn og deres hverdag, fra vi afleverer dem, til vi henter dem.
Som jeg nævnte før, er der kommet 4 pct. ekstra børn, siden Mette Frederiksen blev statsminister, og der er kommet 15 pct. flere ansatte.
Det er altså ikke alle steder i den offentlige sektor – eller for den sags skyld i den private sektor – at der er kommet så mange flere ressourcer.
Vi mener ikke, at vi er færdige.
Jeg tror bare, det er vigtigt, at diskussionen ikke kun kommer til at handle om ansatte, men også om, hvad der faktisk foretages, fra vi afleverer, til vi henter.
Der viser kvalitetsundersøgelserne jo, at der er forskel, også mellem institutioner, der har de samme ressourcer.
Helene Brydensholt (ALT), 2026-01-28:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Det er jo ikke noget nyt, at man træffer nogle valg på børneområdet.
Så beder man en gruppe om f.eks. at kigge på et område – det kunne også være Trivselskommissionen – men så skal deres anbefalinger være udgiftsneutrale.
Mener ministeren, at vi kan løse de store problemer, vi har med kvaliteten i de danske vuggestuer og børnehaver, ved at lave udgiftsneutrale løsninger?