runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2018-12-13:
Altså, normalisering er jo ikke det samme som økonomisme.
Jeg ved godt, det er hr. Joachim B. Olsens tilgang til det.
Altså, hvis ting kan komme ind i en økonomisk regnemodel, er det en normalisering, så er det normal politik.
Det, jeg mener, er, at vi kan diskutere det ud fra en eller anden rationalitet.
Og det er ikke kun regnemodellerne, det er også andre ting.
Altså en rationalitet i stedet for at diskutere det ud fra såkaldte værdier, som det jo sker hele tiden.
Med andre ord: Det, at vi har ikkevestlig indvandring, koster penge.
Ja, men det er jo ikke det, som Dansk Folkeparti er optaget af.
De er jo optaget af, at der kommer for mange muslimer her til landet.
De vil jo ikke have de muslimer her i Danmark.
Det er det, de mener er problemet, fordi kristendommen er truet.
Det er jo noget helt andet, og det er den debat, der er fuldstændig hen i vejret, altså.
Jeg er da villig til at diskutere økonomi, selvfølgelig skal vi da gøre det.
Hvilke kategorier man så skal måle efter, kan man så diskutere, og det har man jo gjort løbende.
Det skal vi da gøre.
Men det andet synes jeg vi skal væk fra.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-13:
Altså, på alle andre områder er der jo regneark, om man kan lide det eller ej.
Der sætter man sig ned og ser på, hvad tingene koster, hvad er der af udgifter, hvad bruger vi på dit og på dat?
Det er jo en fuldstændig normalisering af udlændingeområdet, at man også ser på, hvad tingene koster.
Så bliver der talt om værdier.
På alle andre områder handler prioriteringerne jo også om værdier, altså, det er der da heller ikke noget nyt i.
Hvad er det for et område, hvor den måde, som de forskellige politiske partier forholder sig til det på, ikke handler om, hvad de forskellige politiske partier synes er vigtige værdier?
Jeg må bare sige, at jeg synes, at hr. Holger K. Nielsens tirade her fuldstændig falder fra hinanden, når man går lidt til den, altså at der ikke skulle være tale om en normalisering.
Naser Khader (KF), 2018-12-13:
Tak til Dansk Folkeparti for forespørgselsdebatten.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får status på flygtninge- og indvandrerpolitikken indimellem.
Det, der er fokus på, er, at der har været en hel del stramninger siden 2015.
Det synes vi har været nødvendigt.
Det at stramme er ikke for at genere nogen eller den enkelte.
Det er for at passe på det her unikke land, og stramninger har været nødvendige og relevante, fordi det tidligere har sejlet.
Både i forhold til antallet, der er kommet, men også i forhold til integrationen.
Så stramninger har været på sin plads.
Der kom en hel del i 80'erne og 90'erne og 00'erne.
Der blev ikke stillet ret mange krav, og det er bl.a. derfor, vi står med kæmpe integrationsproblemer i visse boligområder.
Jeg synes, det er vigtigt at stille krav, og det er også om at behandle folk som ligeværdige medborgere.
Det er jo ikke ligeværdigt efter min opfattelse.
Nu er der i hvert fald styr på antallet af dem, der kommer, og det er jo afgørende i forhold til integration og boligplacering m.v.
Og nu bliver der også stillet krav fra dag et, og det synes vi er rigtig vigtigt.
Der har været talt en del om integrationsydelsen, som vi synes er fornuftig, ikke kun fordi det medfører, at Danmark kan virke mindre attraktivt i forhold til at vælge land, når man udvandrer, emigrerer eller flygter, men også fordi det ikke er rimeligt, at man fra dag et får de samme ydelser som andre, der har arbejdet og betalt skat m.v.
Ud over det så skal det også virke som en gulerod til at komme videre.
Der skal være incitamenter til at komme videre og ikke bare hænge fast i en passiv overførselsindkomst.
I forhold til dem, der er trætte af at være i Danmark, kan man nævne, at der også er blevet gjort noget ved repatriering.
Det synes vi også er fint.
Er man træt af at være her, har man mulighed for at komme af sted med et beløb.
Og så er det igen vigtigt – det siger jeg, næsten hver gang jeg holder tale – at være imødekommende over for dem, der vil Danmark og bidrager til Danmark, og som holder af Danmark og er lovlydige.
Dem skal vi omfavne, og så skal vi være kompromisløse over for dem, der ikke gider Danmark.
Så alt i alt fuld opbakning fra De Konservative til de stramninger, der har været siden 2015.
Der, hvor jeg godt kunne tænke mig lidt mere, er i forhold til vores virksomheders behov for at få den arbejdskraft, de har behov for.
Det synes vi ikke der bliver gjort nok ved.
Og der, hvor jeg også godt kunne tænke mig der kom lidt mere speed på, er i forhold til dem, der er på tålt ophold og ikke har ret til at være her.
Jeg ved, at regeringen har ansat nogle udsendelsesambassadører, der er et udsendelseskontor, men jeg synes, det er vigtigt at holde fast i, at de skal tilbage til der, hvor de oprindeligt er statsborgere.
Og det vil også være vigtigt for alle andre, som er lovlydige i det her land.
Så alt i alt fuld opbakning.
Martin Henriksen (DF), 2018-12-13:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg har spurgt ind til det før i dagens debat, og jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til det igen.
Vi er jo glade for grænsekontrol i Dansk Folkeparti, og den grænsekontrol, som der er mod Tyskland, har jo sådan set fungeret ganske udmærket.
Den kunne godt være mere omfangsrig osv., men den grænsekontrol, der er der, har haft en effekt.
Det ved jeg også at integrationsministeren er enig i.
Når nu man kan se, at grænsekontrollen har haft en effekt, hvorfor så ikke udvide den til også at gælde grænsen mod Sverige?
Hvad er egentlig argumentet imod det?
Holger K. Nielsen (SF), 2018-12-13:
Det, jeg synes er problemet, er, at man får det der religiøse ind i det.
Det er jo det, jeg siger.
Jeg er da villig til at diskutere regneark, men livet er også andet end regneark.
Ja, ja, det er godt, så er vi da enige der.
Naser Khader (KF), 2018-12-13:
Nu er det en påstand, ordføreren kommer med, i forhold til dem vi uddanner i sikkerhedsstyrkerne.
Vi var nede at tale med dem og så, hvordan de blev uddannet.
At påstå, at de tilhører de islamistiske grupper, er simpelt hen ikke korrekt.
De bliver screenet, før de bliver uddannet.
Med hensyn til Syrien vil jeg sige, at Syrien altså er et større område end bare kurdernes område.
Vi er med til at bekæmpe Islamisk Stat også i Raqqa og Deir al-Zor og alle andre steder i Østsyrien.
Så det handler om meget andet end bare lige de områder, der er omkring Kurdistan.
Jeg er stor fan af kurderne; de gør det fremragende.
De er nogle af dem, der er gået forrest og har bekæmpet Islamisk Stat.
Vi har valgt at holde os i luften.
De har været vores fodfolk på landjorden, og det har været vigtigt.
Men når vi taler Syrien, skal vi altså lige have de andre områder med ud over de kurdiske områder.
Martin Henriksen (DF), 2018-12-13:
Men det er jo nødvendigt med grænsekontrol mod Sverige.
SÄPO, den svenske efterretningstjeneste, har været ude at sige, at der er rigtig mange islamister – jeg tror, det var flere tusinde islamister – der bevæger sig frit omkring i Sverige.
De har rigtig mange afviste asylansøgere.
Jeg tror også godt, at man kan sige, at de har rigtig mange illegale indvandrere i Sverige.
Det kan jo meget hurtigt blive vores problem, hvis ikke det allerede er vores problem i dag.
Derfor er der jo i dag tungtvejende argumenter for at indføre kontrol på grænsen mod Sverige.
Så kan man mene, at problemet ikke er stort nok, men anerkender ministeren trods alt ikke, at der er et problem forbundet med, at det er så nemt at bevæge sig mellem Danmark og Sverige, når vi ifølge de svenske myndigheder ved, at der faktisk er en del mennesker i Sverige, som eksempelvis er islamister, og som derfor alt andet lige vil kunne bevæge sig meget nemt ind i Danmark?
Er det ikke et problem?
Søren Søndergaard (EL), 2018-12-13:
Det synes jeg vi skal diskutere; om de irakere, der bliver uddannet, ikke tilhører islamistiske grupperinger.
Men bortset fra alt det, ændrer det jo ikke noget som helst i forhold til det, jeg sagde omkring Syrien.
Altså, Enhedslisten har jo fremsat forslag her i Folketinget om hjælp til YPG og YPJ i Syrien på alle planer, inklusive våbenhjælp.
Hvorfor vil man ikke hjælpe de unge mænd og kvinder, som bekæmper Islamisk Stat?
Og hvad har regeringen udtalt om Tyrkiets indmarch i Afrin?
Hr. Naser Khader er også udenrigsordfører, så vidt jeg husker, og kan jo fortælle, hvad regeringens reaktion var på, at Tyrkiet gik ind i Afrin.
Tavshed.
Og det er jo lige præcis det, der er problemet.
Mads Fuglede (V), 2018-12-13:
Tak for ordet, og tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte denne forespørgsel.
Det er ikke nogen hemmelighed, at vi har haft store udfordringer på udlændingeområdet, siden vi overtog magten i 2015.
Vi overtog ansvaret fra en regering, der havde gennemført 45 lempelser på området, og samtidig oplevede vi stadig udfordringer, der bl.a. stammede fra en udlændingepolitik, der ikke var tilstrækkelig, og som var et resultat af et helt årtis, nemlig 1990'ernes, helt fejlslagne politik på området.
Der blev i lang tid ikke stillet krav til dem, der kom hertil, og det har hverken været gavnligt for tilstrømningen eller for integrationen.
Vi har i vores regeringstid haft stort fokus på at få bremset tilstrømningen til Danmark og på at få de mennesker, der kommer til Danmark, til at forsørge sig selv.
Vores arbejde virker, selv om udfordringen forestår.
Sidste år havde vi det laveste antal asylansøgere i Danmark i 9 år, og i år ser det ud til, at antallet falder yderligere.
Vi har gjort det mindre attraktivt for asylansøgere at komme til Danmark.
Det har vi bl.a. gjort ved at stramme reglerne for familiesammenføring og ved at sætte en ydelse for nytilkomne modtagere ned.
På den måde har vi sørget for, at færre kommer hertil, og samtidig sikret, at det er langt mere attraktivt for nytilkomne at være i arbejde og forsørge sig selv.
Det har betydet, at rekordmange af de flygtninge og familiesammenførte, der er her nu, er i arbejde og forsørger sig selv.
Faktisk er andelen af flygtninge og familiesammenførte til flygtninge, der er i job efter 3 års ophold i Danmark, fordoblet, siden Venstre overtog regeringsansvaret i 2015.
Det er en klar prioritet for Venstre at fortsætte arbejdet på udlændingeområdet.
Det er også derfor, at vi har indgået en ny udlændingeaftale med Dansk Folkeparti.
Aftalen slår fast, at det midlertidige ophold, som vi tilbyder flygtninge, reelt også skal være midlertidigt.
Flere flygtninge skal derfor vende hjem til deres hjemland, når det igen er sikkert.
Denne aftale vil danne rammen om de kommende års udlændingepolitik.
I løbet af de seneste 20 år er ni ud af ti flygtninge eller familiesammenførte til flygtninge blevet i Danmark.
Det er ikke meningen.
Fremover skal der være et langt større fokus på midlertidighed, når flygtninge søger om opholdstilladelse i Danmark.
Formålet er, at flere flygtninge skal vende tilbage til deres hjemlande, når det igen er sikkert.
Det er et langt sejt træk at få rettet op på det forsømte, men vi har fortsat arbejdstøjet på.
Tak for ordet.
Søren Søndergaard (EL), 2018-12-13:
Lige inden finanslovsforslaget kom, havde vi en forespørgselsdebat her i salen, som var interessant, fordi Dansk Folkeparti, tror jeg det var, fik noteret en tilføjelse på med blyant, hvor der stod, at midlertidighed er midlertidighed, og så var vi jo interesserede i, hvad midlertidighed betød.
Hvor lang tid varer midlertidighed?
Er det falsk reklame, eller er der en grænse for midlertidigheden?
Og søreme om ikke de ord, som vi diskuterede den dag, kom til at stå i finansloven igen, og det gør jo kun interessen endnu større.
Midlertidighed er midlertidighed, eller er der en grænse for midlertidigheden?
Mads Fuglede (V), 2018-12-13:
Midlertidighed er midlertidighed.
Det kan man vel ikke lave om på.
Vi havde den samme semantiske debat sidst.
Der er jo det problem med det, at når man er kommet hertil, fordi man er flygtet fra noget, så kan midlertidigheden jo først ophøre det øjeblik, hvor forholdene der, hvor man er flygtet fra, ændrer sig, sådan at midlertidigheden ikke længere er midlertidighed, men indtil da er det vel midlertidighed.
Den kan også ophøre ved, at tilknytningen er så stor til Danmark, og at man søger om at blive borger i Danmark og lever op til de krav og bliver dansk statsborger.
Så kan midlertidigheden jo også ad den vej høre op.
Men i princippet er midlertidighed jo midlertidighed.
Søren Søndergaard (EL), 2018-12-13:
Der er en grænse for midlertidigheden, som er sat på det tidspunkt, hvor man kan komme under noget andet.
Kan Venstres ordfører ikke sætte nogle årstal på?
Så vidt jeg lige husker reglerne i dag, er det efter 8 år, at man kan søge permanent opholdstilladelse, og efter 10 år, at man kan søge statsborgerskab.
Det er taget lige ud af hukommelsen, så det kan godt være, at det er lidt forkert, men det er noget i den retning.
Er det fortsat sådan, eller er der ændring på det?
Mads Fuglede (V), 2018-12-13:
Jeg vil tro, at i princippet er det sådan, at alt er midlertidigt, indtil man på et tidspunkt søger om at få en anden status.
Martin Henriksen (DF), 2018-12-13:
Tak for det.
Nu handler det her jo også lidt om, hvad de forskellige partier godt kunne tænke sig fremadrettet på udlændingeområdet.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge ind til, om Venstre har nogle tanker om nye forslag, man kan gennemføre.
Nu skal vi selvfølgelig først og fremmest bruge tid på at implementere finanslovsaftalen, men bagefter skal vi jo også i gang med andre ting.
Hvordan ser Venstre eksempelvis på at udbygge grænsekontrollen?
Venstre har jo den opfattelse, at det er godt med den nuværende grænsekontrol, og vi kan se, at den virker, for der er en pæn portion udlændinge – flere tusinde – som bliver afvist, bliver taget for menneskesmugling og alt muligt andet, og det er rigtig godt.
Så man kan dokumentere, at grænsekontrollen virker.
Er det set med Venstres øjne et argument for, at man skal udvide grænsekontrollen, gøre den mere omfangsrig og måske også have grænsekontrol mod Sverige?
Mads Fuglede (V), 2018-12-13:
Vi bakker op om den midlertidige grænsekontrol, og det kommer vi til at fortsætte med at gøre, så længe vi har de udfordringer, som vi har, og så længe der ikke er styr på den ydre grænse.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-13:
Jamen vi vender ikke rundt.
Hr. Erling Bonnesen behøver ikke at gå flere måneder tilbage for at høre et citat fra mig, hvor jeg siger, at ydelsesniveauet har betydning for tilstrømningen.
Men jeg har i mit svar til hr. Joachim B. Olsen sagt, at der også er andre hensyn.
Det er, fordi der også er andre hensyn at tage.
Et af dem er, at børn, der bor i Danmark, skal vokse op under rimelige forhold.
Og det, som regeringen og Dansk Folkeparti nu har aftalt, er, at en enlig mor med børn skal have 10.000 kr. før skat.
Det bliver meget skrabet.
Naser Khader (KF), 2018-12-13:
Men igen, hvad nu hvis kommissionen konkluderer, at man skal op på det fulde beløb – vil Socialdemokratiet lytte til dem?
Det er det ene spørgsmål.
Der andet spørgsmål er, at mens vi venter på kommissionen, hvad mener ordføreren så vil være det rimelige at forhøje integrationsydelsen med på nuværende tidspunkt?
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-13:
Vi skal ikke op på det fulde beløb, hvis der med det fulde beløb menes kontanthjælpen, altså tilbage til de satser, der var før valget i 2015.
Det skal vi ikke af to væsentlige årsager.
Det vil kraftigt forringe incitamentet til at gå i arbejde for dem, der er kommet hertil, og det vil kraftigt tilskynde folk til at søge mod Danmark, når de skal finde et land at søge asyl i.
Det vil ikke være godt, så det vil Socialdemokratiet ikke kunne støtte.
Søren Søndergaard (EL), 2018-12-13:
Nu tror jeg ikke, at hr. Mattias Tesfaye kan skræmme Liberal Alliance eller hr. Joachim B. Olsen med ydelser på nul, for det tror jeg Liberal Alliance går ind for.
Det har de i hvert fald gjort tidligere.
Det er der jo en grund til.
Det undrer mig, at hr. Mattias Tesfaye ikke kommer ind på den begrundelse, nemlig det, der hedder løntrykkeri.
Altså, har man kontakt til fagbevægelsen, kender man forholdene på arbejdsmarkedet, så ved man noget om løntrykkeri.
Man ved jo, at kyniske arbejdsgivere importerer udenlandsk arbejdskraft med det for øje at trykke lønnen, og man ved selvfølgelig, at hvis vi får en stor gruppe af mennesker i Danmark, som er arbejdsduelige, som kan gå ud og tage ufaglært arbejde, semifaglært arbejde, måske endda også faglært arbejde, og som har ingenting i ydelse eller meget lidt, jamen så kommer der da et pres på lønningerne på arbejdsmarkedet.
Og det er vel også derfor, at der er nogle, der er så glade for den udvikling.
Hvorfor bruger hr. Mattias Tesfaye ikke det argument?
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-13:
Jeg tror, det er vigtigt lige at få adskilt nogle grupper her.
Der er ikke nogen arbejdsgivere, der importerer asylansøgere med henblik på at presse lønnen.
Vi har nogle diskussioner omkring østarbejdere.
Vi har også haft nogle diskussioner omkring erhvervsordningerne, altså udenlandsk arbejdskraft uden for EU.
Men jeg mener egentlig ikke, at det hænger så meget sammen med de her asylansøgere.
Det, som jeg må forstå på Enhedslisten, er, at man helt ønsker at afskaffe integrationsydelsen og altså give kontanthjælp til de flygtninge, der kommer hertil.
Det ville betyde, at der ville være en meget lille gevinst ved at gå fra kontanthjælp til en overenskomstdækket løn på f.eks. industriens overenskomst, minimalløn.
Det ville også være for lille et hop, synes vi, og derfor synes vi, det er helt rimeligt, at folk, der er kommet hertil og ikke har opholdt sig i Danmark en tid og ikke enten er født her eller har betalt skat og har boet her i nogle år, starter på en lavere ydelse end andre, og at man skaber et kraftigt incitament til ret hurtigt at komme ind på arbejdsmarkedet.
Det synes vi sådan set er rigtigt tænkt, og derfor ønsker vi ikke at gå tilbage til de ydelser, der var før 2015-valget.
Det vil være ret afgørende for os, at vi ikke ender med de ydelser.
Søren Søndergaard (EL), 2018-12-13:
Nu troede jeg egentlig, det var en forglemmelse, men det kan jeg så forstå det ikke er.
Det er jo selvfølgelig rigtigt, at det ikke er arbejdsgivere, der importerer flygtninge.
De importerer østarbejdere eller folk fra andre lande, så de kan presse lønnen.
Det er klart, at kan de få den arbejdskraft herhjemme og presse lønnen, vil de selvfølgelig gøre det.
Eller hr. Mattias Tesfaye tror måske, at det skyldes en særlig forkærlighed, at arbejdsgiveren bruger østarbejdere i stedet for at bruge folk herhjemme?
Der er jo kun et formål, nemlig at presse lønnen.
Og er der en stor gruppe med en meget lav indtægt, vil de jo blive brugt til at presse lønnen.
Altså, det troede jeg var elementær fagforeningslærdom, men jeg kan forstå, at det ikke er noget, som Socialdemokratiet abonnerer på længere.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-13:
Det er elementær fagforeningslærdom, at hvis folk ikke har noget at leve af eller har meget lidt at leve af, så sælger de sig selv for hvad som helst.
Det er klart.
Jeg tror også bare, at vi skal prøve at være lidt ærlige over for hinanden i de diskussioner.
Årsagen til, at der er mange asylansøgere, der har svært ved at få fodfæste på arbejdsmarkedet, særlig blandt kvinderne, er jo ikke det – eller lad mig vende det på hovedet og sige, at det jo ikke er sådan, at arbejdsgiverne bare slår døren op og venter på, at det vælter ind med asylansøgere, der glæder sig til at falbyde sig selv til en løn under overenskomsten.
En tredjedel af det private arbejdsmarked er slet ikke dækket af private overenskomster.
Der kunne de blive ansat for en tyver i morgen, men det bliver de ikke.
Det er der jo en årsag til.
Så tror jeg, at det ville være endnu sværere for os at få folk afsat på arbejdsmarkedet.
Erling Bonnesen (V), 2018-12-13:
Tak for det.
Ordføreren har nu lige stået og bekræftet fra talerstolen, at Socialdemokratiet ikke kan støtte det omkring ydelserne i finanslovsaftalen.
Den socialdemokratiske ordfører har ovenikøbet også bekræftet, at man ønsker, at ydelserne skal sættes op, specielt integrationsydelsen.
Nu kan det være, at den får et andet navn.
Men man siger altså lige ud, at ydelsen skal sættes op.
For det er ikke ret lang tid siden, at den socialdemokratiske ordfører – man skal jo ikke længere tilbage end til foråret, altså for ganske få måneder tilbage – sagde lige det modsatte.
Ordføreren bekræftede jo, at lige præcis integrationsydelsen og niveauet havde en betydning for tilstrømningen.
Man må bare sige, at så krakelerer den socialdemokratiske udlændingepolitik jo fuldstændig.
For man kan ikke både på den ene side sige, at man sådan set støtter alle de der ting, man prøver at signalere nu omkring opstramninger osv., og så på den anden side sige nej, og at det forøvrigt er o.k., at vi får øget tilstrømningen til Danmark.
Det hænger jo ganske enkelt bare overhovedet ikke sammen.
For det vil komme til at koste flere penge, og i forvejen mangler der jo også penge til mange af de andre ting, som vi gerne vil prioritere til danskerne – motorveje og ældrepleje og en masse andre ting.
Så kan jeg bedre forstå, at Socialdemokratiet ikke kan få deres politik til at hænge sammen.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-13:
Jeg kan høre, at valgkampen så småt er ved at gå i gang.
Det kan ikke være nyt for folk, der følger dansk politik, at Socialdemokratiet ikke har bakket op omkring integrationsydelsen.
Det har vi jo ikke gjort på noget tidspunkt siden folketingsvalget.
Det er der en årsag til.
Det skyldes, at det for de familier – dvs. der, hvor der også bor børn i husstanden – er for skrabet.
Det synes vi faktisk.
Derfor har vi sagt, at de familier skal kompenseres.
Det har vi sagt, lige siden den aftale blev indgået om de nye lave ydelser.
Det bliver vi ved med at sige, og vi bliver kun ved at sige det højere nu, hvor regeringen og Dansk Folkeparti har aftalt at sætte ydelserne yderligere ned.
Det er klart.
Erling Bonnesen (V), 2018-12-13:
Det var godt nok den hurtigste gang rygsvømning, jeg har set i den her valgperiode.
Man kan jo gå bare ganske få måneder tilbage, hvor ordføreren selv sagde lige det modsatte i forhold til ydelserne, altså hvor man bekræftede, at man godt kunne se, at den linje, som regeringen støttet af Dansk Folkeparti havde lagt i forhold til ydelsesniveauet på integrationsområdet, havde en betydning for tilstrømningen, herunder at det har været stærkt medvirkende til, at vi har fået tilstrømningen til Danmark sat ned.
Så er det jo, at det billede, Socialdemokratiet har forsøgt at tegne, om, at man gerne vil have en stram udlændingepolitik, ganske enkelt overhovedet ikke hænger sammen mere, altså når man nu siger, at man vil gå ud og hæve ydelsen igen og ikke kan støtte den del af aftalen i finansloven, som set med mine øjne faktisk er en væsentlig krumtap.
Så hvordan vil Socialdemokratiet overhovedet forklare det?
Det kan jo ikke forklares.
Hvorfor vender man rundt?
Martin Henriksen (DF), 2018-12-13:
Nu vil jeg meget nødig lade mig inspirere af hr. Søren Søndergaard og Enhedslisten, men hvad angår det her med midlertidighed, kan det på et eller andet tidspunkt godt gå hen og blive lidt mere permanent, og så vil det jo så være permanent.
Så når nu der er så gode resultater med den midlertidige grænsekontrol, vil det så ikke være en idé at sige: Okay, så gør vi den altså permanent?
Og når der nu er så gode resultater med den midlertidige grænsekontrol, vil det så ikke være en idé at sige: Hvis den virker i forhold til Tyskland, må den vel også virke i forhold til Sverige?
Er det ikke gode argumenter for at udvide grænsekontrollen og også få grænsekontrol ved andre grænseovergange?
Mads Fuglede (V), 2018-12-13:
Man kan i hvert fald sige, at så længe vi har den udfordring, vi har med den ydre grænse, og så længe de udfordringer, vi står over for, er, som de er i dag, så er der fortsat et godt argument for, at midlertidighed bliver afløst af forlænget midlertidighed, hvad angår grænsekontrol.
Søren Søndergaard (EL), 2018-12-13:
Svaret på det spørgsmål er, at vi afviser den nedsatte ydelse, og at vores krav til en kommende regering er, at det sættes op til det niveau, det var.
Det er ikke det, der er på dagsordenen i dag, men det, der er på dagsordenen, er at komme tilbage til den ydelse, som var.
Mads Fuglede (V), 2018-12-13:
Jeg skal lige være sikker på, at jeg har forstået det rigtigt.
Er det ydelsen på starthjælpsniveau, ydelsen tilbage til starthjælpsniveauet?