Zenia Stampe (RV), 2017-04-20:
Tak for det.
Jeg synes, det er en vældig svær balance.
Der er i hvert fald ingen tvivl om, at det er en balanceøvelse, vi er ude i.
For der er jo flere helt legitime interesser, og nogle kan endda også være modsatrettede.
Det er selvfølgelig klart, at Danmarks interesser må veje tungest, altså hensynet til danske virksomheder eller danske erhverv som f.eks. fiskeriet, som er noget nervøse for tiden.
Det handler også om regningen, som der er flere der har været inde på heroppefra, altså at konsekvensen af en, kan man sige, uafklaret bodeling, jo kan være rigtig mange milliarder, ikke mindst for Danmark, som er en af nettobidragsyderne til EU's budget, og derfor synes jeg, at regeringen har gjort rigtig klogt i at alliere sig med andre, der står i en lignende situation, og som derfor kan se med særlig stor bekymring på den her regning fra Storbritanniens udmeldelse, hvis Storbritannien altså ikke selv er indstillet på at betale den.
Så er der selvfølgelig EU's interesse, eller jeg skulle måske ikke kalde det interesse, men hensynet til EU's fremtid, og det har da fyldt meget for mig, og jeg tror også, det fylder meget for mange, og det er måske det, som Dansk Folkeparti misforstår eller bevidst overfortolker som en tankegang, der handler om at straffe Storbritannien.
Det er ikke det, det handler om.
Men det handler om, at jeg, og jeg tror også rigtig mange andre er bange for at stå i en situation, hvor Storbritannien får så attraktiv en aftale, at andre lande vil finde det attraktivt at gå samme vej, og vi må jo bare konstatere, at hvis tilstrækkelig mange lande ønsker at gå den vej, så er der ikke noget EU til sidst.
Det er jo bekvemt at freeride på sådan en stor organisation og tage alt det, man godt kan lide, og så stå uden for forpligtelserne, men hvis alle gør det, eller mange gør det, så er der bare ikke noget EU længere, og det var også derfor, jeg stillede det spørgsmål, som jeg gjorde, til hr. Kenneth Kristensen Berth.
Det var jo for at høre, om det er den vej, man ønsker, eller om det i hvert fald er en udvikling, man ønsker at gamble med, altså ende i en situation, hvor der ikke er et stærkt EU.
Så er der også et andet perspektiv, som kan trække lidt i den anden retning, og det er jo hensynet til briterne, og der tror jeg nok at mit perspektiv er et andet end hr. Kenneth Kristensen Berths.
For her tror jeg mest det er hensynet til de briter, der ønskede at komme ud af EU eller ønskede sig et helt andet EU.
Man skal jo bare ikke glemme, at næsten lige så mange stod på den anden side og ønskede at blive ved med at være en del af EU og ønsker måske at komme tilbage til EU.
For os er det lidt vigtigt, at det her hårde Brexit alligevel åbner den dør til de briter, der arbejder på, at de kommer tilbage i Europa og tilbage i EU, og derfor er vi heller ikke interesseret i en straffeaktion.
For vi har ikke nogen som helst interesse i at skubbe de mennesker fra os.
Tværtimod har vi en interesse i at vise dem, at døren er åben for dem, og at hvis de på et tidspunkt får overbevist et flertal i Storbritannien om, at deres fremtid ser lysere ud i EU, så er de velkommen tilbage.
Derfor er det de tre hensyn, som vi synes man skal balancere, altså Danmarks interesser, fremtidsudsigterne for et EU, der ikke bryder sammen, og så hensynet til Storbritanniens mulighed for at komme tilbage i Det Europæiske Fællesskab, og jeg må sige, at jeg er godt tilfreds med regeringens linje.
Jeg har stor tillid til, at det også er den linje, som de agter at forfølge i forhandlingerne, og jeg føler mig også betrygget efter den forelæggelse, vi har hørt fra udenrigsministeren i dag.