runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-11:
Jeg tror ikke, der var et spørgsmål, men jeg vil dog alligevel sige, at det er meget at tage på sig som relativt ny, altså at skulle tage hele historien på sig og sige: Det var mig, hr. Mikkel Bjørn, der sikrede alle de kampe, som var i 1990'erne.
Det er bare et faktum, at Dansk Folkeparti har spillet en vigtig rolle i dansk udlændingepolitik, men jeg mener ikke, at de gør det længere.
Tiden er kommet til at få løsninger til at fungere, ikke til at måle sig på, hvor meget bravade man kan udvise i beslutningsforslag og andre sammenhænge.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-11:
Danmark har de seneste 40 år, som det vil være de fleste bekendt, modtaget rigtig mange udlændinge, som i bedste fald intet bidrager med.
Vi mener i Dansk Folkeparti at have fundet en del af løsningen.
Men det er desværre en engangsudgift.
Vi vil gerne gøre det sådan, at det bliver en kontinuerlig betalingsforpligtelse for folk, der er her på opholdstilladelse eller familiesammenføring osv., sådan at vi sikrer, at dem, der er her på de ordninger, er folk, der har en formue og er i beskæftigelse, hvilket gør, at de bidrager positivt til det danske samfund.
Man kunne forestille sig en eller anden familie et sted i landet, f.eks. i Ishøj, Gellerup eller Vollsmose – der er jo efterhånden masser af steder at vælge imellem – hvor far og mor aldrig har været i beskæftigelse og det vel er blevet til en seks-syv unger efterhånden, som kun udgør et negativt træk på statsfinanserne.
Der vil så for hvert individ i den familie være en betalingsforpligtelse pro anno på 10.000 kr., såfremt de ønsker at opretholde deres ophold i Danmark.
Og der må vi alt andet lige antage, at det ikke vil være muligt, hvis man er på kontanthjælp, integrationsydelse osv., hvorfor man ikke vil kunne betale og derfor ikke vil have lovligt ophold længere.
Det er en konkret løsning på et konkret problem, som vi selvfølgelig forventer at regeringen og det store flertal i Folketinget derfor kan bakke op om.
Tak, formand.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-11:
Den primære årsag til, at Knud den Hellige blev kaldt for hellig, var, at han blev slået ihjel i en kirke.
Det var ikke hans levned i almindelighed, der gjorde ham særlig hellig.
Og jeg tror, at man kan sige det samme om den her regering, nemlig at det ikke just er dens tilgang til udlændingepolitikken, der gør den særlig frelst i danmarkshistorien.
Vores tilgang i Dansk Folkeparti er, at udlændinge for så vidt kan være velkomne, så længe de lader sig assimilere; så længe de tager Danmark til sig i hjerte og i gerning.
Og det er jo det, som det her lægger op til.
Der er kommet alt for mange ind i Danmark på Socialdemokratiets konto, som er fuldstændig uvillige til at lade sig integrere og i øvrigt heller ikke lader sig integrere på arbejdsmarkedet.
Så hvorfor ikke blot sige, at det selvfølgelig skal have en pris at få fornyet sin opholdstilladelse i Danmark, sådan at vi sikrer, at dem, der så er i Danmark, er dem, der bidrager til fællesskabet og tjener penge nok til at kunne betale den her afgift, hvorimod de, der ikke kan det, nu får et incitament til at rejse ud, altså et incitament, som det indtil videre har været fuldstændig fremmed for Socialdemokratiet at skabe?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-11:
Jamen det er jo det rene snak.
Der er ikke noget tidspunkt, hvor der har været så få afviste asylansøgere i landet som nu, og det er, fordi vi har styr på det i Socialdemokratiet, og fordi vi sammen med andre gode partier har sørget for at lave en administration, der gør, at folk rejser hjem.
Og jeg må da også bare sige: Hvad har hr. Morten Messerschmidt egentlig nogen sinde bidraget med til dansk udlændingepolitik – hvilke aftaler og hvilke konkrete tiltag?
Hvad har man gjort?
Dengang Dansk Folkeparti havde meget stor indflydelse, var der da en meget løsere udlændingepolitik; mange flere fra Mellemøsten fik statsborgerskab; mange flere afviste asylansøgere var i landet.
Og nu kommer man her på bagkant og spiller hellig.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-11:
Jeg har ingen erindring om, hvornår udlændinge- og integrationsministeren trådte ind i dansk politik.
Jeg kan sige, at jeg blev valgt til Folketinget i 2005 og lige siden har bidraget med alle de strammerforslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, og som jo i øvrigt var svære at gennemføre, fordi Socialdemokratiet var på den modsatte side.
Det er jo først for ganske nylig, hvor det er blevet nemt og bekvemt, at Socialdemokratiet har indset problemerne.
Men det ændrer jo ikke på, at spørgsmålet er: Hvorfor vil man ikke gøre det inopportunt for udenlandske familier, som ikke tjener deres egne penge, at være i Danmark?
Hvorfor ikke skabe en mulighed for, at vi kan få dem verfet ud?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-11:
Vi har brugt vores statsadministration til at sikre, at afviste asylansøgere kommer ud af landet.
Vi har mere end halveret antallet på de sidste 3 år.
Det ved hr. Morten Messerschmidt udmærket godt.
Der er ingen som helst tvivl om det, og uanset om hr. Morten Messerschmidt kan tåle at høre ordene her eller vender sig bort, fordi det måske er for skrap kost, så er det jo vilkåret, at Dansk Folkeparti og hr. Morten Messerschmidt ikke har løst nogen problemer af væsentlighed.
Der er ikke sket de store ting, som man nu står og taler om.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-11:
Nu har jeg tidligere kommenteret den her historieforfalskning, som regeringen og særlig udlændinge- og integrationsministeren turnerer rundt med, nemlig historien om, at det er Socialdemokratiet, der har sikret den stramme linje i udlændingepolitikken, og at det er Dansk Folkeparti, der har svigtet, hvilket jo mere eller mindre er så langt fra virkeligheden, som noget kan være.
Altså, det var jo Poul Nyrup Rasmussen, der fra Folketingets talerstol stod og kaldte Dansk Folkeparti for ikke stuerene på baggrund af vores ønsker om at stramme op i udlændingepolitikken, dengang Socialdemokratiet var dybt, dybt lempelige.
Så det er jo grundlæggende ikke i overensstemmelse med virkeligheden.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ministeren om noget.
For han siger, at de jo har lavet en politik, som gør, at folk rejser hjem.
Kunne ministeren ikke redegøre for, hvor mange der egentlig rejser hjem, i forhold til hvor mange der på den anden side kommer som asylansøgere, børn af asylansøgere og familiesammenførte?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-11:
Vi har indtil videre taget imod 500 og nogle asylansøgere.
I de seneste tal, jeg fik, forventer vi at det måske er en tredjedel eller halvdelen, der får asyl.
Der er stadig flere, der får asyl, end der rejser hjem.
Men der er flere, der rejser hjem, end dengang.
Nu er det jo lidt farverigt at sige, at det var vores politik dengang i 1998, for det var dog nogle andre personer, som stod for det dengang.
Jeg tror sådan set ikke engang, at hr. Mikkel Bjørn var medlem af Dansk Folkeparti på det tidspunkt.
Så lad os nu lige holde det der, hvor det hører til.
Det er aldrig nogen sinde før gået så hurtigt med at få antallet af afviste asylansøgere ned, som efter at vi fik etableret Hjemrejsestyrelsen og fik sat styr på processen og sørget for, at folk, der ikke har mulighed for at være i Danmark, og som er afviste asylansøgere, også bliver sendt hjem.
Det er en lille bureaukratisk succes i den danske centraladministration, at man er lykkedes med at udføre det, som flertallet af befolkningen og Folketinget ønsker sig.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-11:
Det er da sjovt at opleve ministeren blive vred over, at jeg refererer til Socialdemokratiet tilbage i 1990'erne, når han bliver ved med at referere til Dansk Folkeparti tilbage i 1990'erne, hvor hele det politiske spektrum var 10 km til venstre for der, hvor det er i dag, og hvor Socialdemokratiet lå 50 km endnu længere ude til venstre.
Så er der det her med, at der stadig er flere, der kommer hertil, end der rejser hjem, og tæller du familiesammenførte og børn af dem, der kommer, med, kommer der jo markant flere, end der rejser ud igen.
Det er jo det, vi skal have vendt på hovedet.
Det er det, vi i Dansk Folkeparti mener skal vendes på hovedet.
Der er flere, der skal rejse ud, end der kommer hertil.
Steffen Larsen (LA), 2023-05-11:
Mange tak for det, hr. formand.
Forslagsstillerne problematiserer, at en række ngo'er, som modtager betydelige statslige tilskud, har en klar partipolitisk agenda med deres virke.
Det ser vi i LA helt klart også som et problem.
Det bør ikke være sådan, at skattekroner går til at påvirke holdninger i en bestemt politisk retning.
De bør bruges neutralt.
Det princip er ikke nødvendigvis særlig let at implementere i praksis.
Kigger man f.eks. på DR, som også jeg synes har en venstreorienteret politisk slagside, er det svært at se en snuptagsløsning; hvis vi begynder at veje hvert eneste program på en politisk vægt for at sikre balance, bliver resultatet formentlig dårligere public service.
I forhold til støtten til ngo'er bør staten ikke støtte deres politiske virke.
Omvendt løser ngo'er også en række offentlige opgaver, som staten ville have svært ved at løse.
Hvis vi f.eks. forestiller os en stærk politisk organisation, som driver et værested for stofbrugere, kan det jo godt være nødvendigt og hensigtsmæssigt at støtte netop værestedet.
Men støtten må gives på en måde, så man sikrer, at pengene ikke kan bruges i det politiske ben af organisationen, og der er spørgsmålet jo, om man så har en robust nok beskyttelse mod dette eller nogle værnsregler, om man vil, der kan sikre, at pengene ikke kan bruges internt i organisationen på andre ting.
Og det er jeg ikke sikker på at vi har i dag.
Det er ganske enkelt en uklog måde at forvalte skatteborgernes penge på, og af den grund kan LA ikke støtte forslaget.
Jeg skal derudover hilse fra SF's ordfører og sige, at de også er imod forslaget.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-05-11:
Nu er der jo tre elementer i beslutningsforslaget; jeg skulle nok have gjort mere ud af det sidste element, som hr. Mikkel Bjørn spørger til nu, altså det her med, at man skal lave en liste eller lave mere offentlighed om det.
Den del støtter vi faktisk.
Det synes jeg da er ganske udmærket, altså at man bliver mere åbne for, at befolkningen også kan se, om Mellemfolkeligt Samvirke får 150 mio. kr., eller hvor meget Folkekirkens Nødhjælp får osv., og hvad de bliver brugt på, også i forhold til forskellige lande.
Det synes jeg da er en positiv del.
Men det, vi ikke er enige i, er det der med, at det skal være mandattallet, det fordeles efter.
Og så er det jo i en finanslov, at man også kan være med til at sige, at det her skal være mere tydeligt; stille krav om, at der fast skal komme sådan et bilag.
Vi kan som parlamentarikere – som hr. Torsten Schack Pedersen fra Venstre også sagde –
stille spørgsmål løbende: Hvor meget får de enkelte organisationer, og hvor meget bliver der brugt på landsplan osv.?
Altså, der er jo stort set ikke nogen begrænsninger for, hvad vi kan få frem i offentligheden som folketingsmedlemmer.
Så de redskaber vil jeg også anbefale at man bruger i Dansk Folkeparti.
Benny Engelbrecht (S), 2023-05-11:
Nu var hr. Rasmus Jarlov her ikke tidligere under min ordførertale.
Derfor vil jeg måske også bare lige komme med en lille flagning af, at jeg i min ordførertale gjorde eksplicit opmærksom på, at da et tilsvarende beslutningsforslag blev behandlet i 2016 – jeg var selv ordfører på det – havde Socialdemokratiet den samme holdning i opposition, som vi i dag har i regering, og der kan jeg så forstå, at det er noget andet, der gør sig gældende for Konservative.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-05-11:
Tak for oplysningen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-05-11:
Jeg kunne bare godt tænke mig at vide, hvad det er, der har ændret sig siden folketingssamlingen 2017-18, hvor Rasmus Jarlov var ordfører på et tilsvarende beslutningsforslag.
Begrundelsen var her: »Når vi så ikke kan stemme for beslutningsforslaget, skyldes det de ting, som andre ordførere allerede har nævnt, nemlig at dataomfanget vil være enormt omfattende. Det kan være millionvis af data, der nogle gange vil skulle lægges frem.«
Sådan kunne jeg blive ved.
Hvad er det, der har ændret sig, siden De Konservative i 2017-18 syntes, at det her forslag var sympatisk, men at man ikke kunne støtte det, til at man nu ikke bare synes, det er sympatisk, men også kan støtte det?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-05-11:
Jeg vil sige, at det forslag, vi står med i dag, er også blevet strammet op, i hvert fald kommunikationsmæssigt, i forhold til det, vi diskuterede for 6 år siden, hvor det måske ikke stod krystalklart, at der altså ikke medfølger kommunikationsopgaver for Finansministeriet, og at man ikke skal lægge alt frem.
Derfor tænker jeg jo også, at det ville være en endnu bedre grund for de partier, der i dag stemmer nej, til alligevel at stemme ja.
For nu står det krystalklart, og det gjorde det måske ikke i det første beslutningsforslag, at opgaven er afgrænset og ikke kommer til at pålægge dem en masse administrative byrder.
I forhold til alt det, der skal undtages, synes jeg også, at vi har været omkring det i teksten.
For jeg deler fuldstændig hr. Rasmus Jarlovs bekymringer.
Selvfølgelig skal statens forhandlingsposition ikke svækkes.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-05-11:
Tak for det.
Jeg kan jo ikke forestille mig, at SF skulle have nogen intentioner om, at det skal koste milliardbeløb at administrere, eller at der skal være alle mulige andre ting, der bliver lagt frem, som man ikke kan stå inde for bliver lagt frem.
Det synes jeg på en eller anden måde giver sig selv, og jeg synes også, at SF har skrevet det i beslutningsforslaget.
Derfor kan vi stemme for forslaget, men altså vel vidende at – nu tror jeg, det er fjerde gang, jeg siger det – der selvfølgelig er en debat efterfølgende om, præcis hvad det er, man lægger frem.
Og i den debat er der så mulighed for at tage højde for de indvendinger, der kan være, for også at undgå, at det bliver en kæmpe administrativ byrde for statsadministrationen.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-11:
Tak for det.
I Dansk Folkeparti er vi fortalere for mere åbenhed helt generelt.
Senest har vi foreslået, at der skal nedsættes et udvalg, der skal komme med et forslag til en revision af offentlighedsloven med henblik på at fremme mere åbenhed og gennemsigtighed i den offentlige forvaltning.
Derfor virker det her forslag også umiddelbart som en god idé, for selvfølgelig skal der være fuld offentlighed om regeringens økonomiske beregninger – det er selve forudsætningen for, at vi kan træffe beslutninger på et oplyst grundlag her i Folketinget.
For nylig har vi så set, hvordan en del topøkonomer satte store spørgsmålstegn ved Finansministeriets beregninger af effekten på arbejdsudbuddet ved at afskaffe store bededag som helligdag.
Vi kan derfor sagtens se idéen i, at økonomer uden for Finansministeriet skal have bedre adgang til økonomiske beregninger og de forudsætninger, der ligger til grund herfor.
Vi støtter derfor umiddelbart op om intentionerne i det her forslag og afventer udvalgsbehandlingen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-05-11:
Jeg synes bare, det var sådan lidt specielt, at De Konservative klandrede andre, der måtte være imod det, og at det sikkert bare var, fordi man var blevet banket på plads og nu rettede ind.
Vi har en oprigtig bekymring.
Den delte jeg så helt åbenlyst i 2017-18 med Rasmus Jarlov og Det Konservative Folkeparti, og det er bare sådan for mig at se lidt nemt at sige, at man nu tager et standpunkt, fordi man ikke er bundet af noget nu.
Steffen Larsen (LA), 2023-05-11:
Mange tak, formand.
Jeg vil gerne også lige undskylde min sene ankomst i salen; jeg var til en debat lige nedenunder om ungdomskriminalitet, da jeg også er formand for Retsudvalget.
Jeg skal jo have det hele til at hænge sammen her i huset.
Der er et klart perspektiv i større åbenhed om beregninger.
Vi har svært ved at se, at det skulle udgøre et problem at lægge f.eks. ADAM-kørsler eller andet ud.
Dog er store dele baseret på lovmodellen, som med god grund ikke er offentlig, men hvis Finansministeriet har tilsvarende argumenter for andet, synes jeg, man skal gå ind og sige, at det her burde være noget, der var offentligt tilgængeligt.
Så vi støtter forslaget.
Henrik Frandsen (M), 2023-05-11:
Tak for ordet, hr. formand, og tak til SF for dette beslutningsforslag.
Det er et beslutningsforslag, der handler om mere gennemsigtighed i de økonomiske beregninger, som udgår fra vores ministerier, herunder i særdeleshed Finansministeriet.
Nu har Moderaterne af gode grunde ikke været med, første gang forslaget blev fremsat, der var vi jo ligesom ikke tænkt på endnu, så derfor kan jeg ikke referere til noget omkring det.
Helt generelt er åbenhed jo godt.
Gennemsigtighed er også godt.
Det er i hvert fald det, jeg har hørt alle sige indtil nu, og det er vi jo meget enige i.
Men det skal give mening.
Når vi arbejder med forbedret åbenhed og med forbedret gennemsigtighed, er det vigtigt, at det også giver mening.
Det skal kunne bruges til noget, og det skal ikke være på bekostning af andre opgaver eller lægge ekstra pres på medarbejdere, der i forvejen er spændt hårdt for i et ministerie.
Med dette beslutningsforslag foreslår forslagsstillerne, at den praksis, som vi kender i dag, hvor Finansministeriet offentliggør notater om egne og andre ministeriers regneprincipper, skal udvides, sådan at alle endelige regneark og modelkørsler skal offentliggøres samtidig med lovforslag, udspil, aktstykker osv.
Det skal gøres med det formål, at økonomer og andre får mulighed for at vurdere kvaliteten af disse regneark og komme med forslag til forbedringer eller alternative beregninger, og i sidste ende skal det føre til en bedre kontrol med magten.
Som jeg sagde, er det umiddelbart et sympatisk forslag, og fra Moderaternes side er vi bestemt parate til at kigge nærmere på, om der er nogle ting, der kan gøres bedre på det her område.
Men som jeg sagde tidligere, skal der være mening med det – for lidt og for meget, som vi siger.
Åbenhed skal kunne bruges til noget.
Som jeg ser det, vil det kræve et stort ressourcetræk fra Finansministeriets side at lægge alle økonomiske beregninger ud, også selv om det ikke skal ledsages af en større kommunikationsindsats.
Det er nok også, når alt kommer til alt, en ret begrænset flok, der i virkeligheden interesserer sig for de her informationer, og det har ordføreren for forslagsstillerne også selv været inde på.
Som det er i dag, har vi allerede mange forskellige parlamentariske redskaber, som vi kan tage i brug for at få den relevante information, og i Moderaterne har vi fuld tillid til, at folkene i Finansministeriet gør alt, hvad de kan, for både at oplyse og være behjælpelige.
Vi tilslutter os gerne finansministerens forslag om, at vi måske i fællesskab kunne udforme en fælles tekst på det her område, hvor man i virkeligheden forsøger at imødekomme hinandens synspunkter.
Derfor, med de ting taget i betragtning, kan Moderaterne ikke støtte beslutningsforslag nr. B 34.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-05-11:
Som jeg forstår hr. Henrik Frandsen, også ud fra ordførerens tidligere arbejde som borgmester i Tønder og egentlig også ud fra meget af det værdigrundlag, som Moderaterne bryster sig af at have, så forstår jeg simpelt hen ikke helt argumenterne for at være imod det her beslutningsforslag.
Moderaterne har jo selv sagt, de gerne vil have en ny politisk kultur – for at bruge et måske lidt slidt begreb.
Vi har alle sammen et fælles problem, nemlig at befolkningens tillid til os er alt, alt for lav, og det gælder også tillid til offentlige institutioner og tillid til Finansministeriets regnemodeller.
Og der mener vi bare i SF, at det ville være afgørende at få den åbenhed frem, for så kunne forskellige økonomer af forskellige observanser og fra forskellige skoler debattere de ting, der kom, og ligesom oversætte det for resten af offentligheden.
Jeg forstår det virkelig ikke.
Henrik Frandsen (M), 2023-05-11:
Nej, det kan da godt nogle gange være lidt vanskeligt at sætte sig ind i andre folks – hvad skal man sige – bevæggrunde.
Det er korrekt, at jeg har en fortid som borgmester, og der har jeg jo også selv siddet som sådan en slags finansminister, i og med at man jo er formand for økonomiudvalget i en kommune.
Der har vi nu ikke haft de her diskussioner, vil jeg gerne sige.
For ligesom det er i en kommune, ligesådan er det også i Folketinget og i et ministerium, når vi f.eks. har finanslovsforhandlinger: Man har den rigtig gode dialog med forvaltningen i en kommune og med ministeriet i Folketinget.
Som jeg også sagde i min ordførertale: »for lidt og for meget«.
Det er måske lige ringe eller lige godt; det er, som man tager det.
Og vi er klart for åbenhed i Moderaterne.
Vi er klart for gennemsigtighed.
Men vi synes bare, at det her forslag er for vidtgående, hvad det angår.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-05-11:
Men nu bliver jeg bare nødt til at gentage mig selv igen: Det er ikke meningen, at det, der bliver lagt frem, skal oversættes for den brede offentlighed og for ikkeøkonomer.
Det skal lægges frem, som det er, og som det bliver brugt i ministeriet, og derfor skal der ikke bruges ressourcer på på en eller anden måde at oversætte det til den almene offentlighed.
Der har simpelt hen bare været for mange sager, hvor der er diskussioner omkring familietyper eller modeller, der bliver brugt, eller forudsætninger.
Og det her kunne være et skridt til at forhindre nogle fremtidige misforståelser og mistænkeligheder.
Henrik Frandsen (M), 2023-05-11:
Så begynder vi at bevæge os over i noget, som også er meget, meget vigtigt for Moderaterne, og det er, at vi diskuterer politik.
Vi ser det faktisk også som et udtryk for, at man måske ønsker at gøre den politiske debat lidt mere teknokratisk, i og med at det er økonomer, der skal til at debattere på et eller andet akademisk plan i forhold til det.
Jeg ville gerne sige meget mere, men jeg kan se, at min tid er ved at rinde ud.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-05-11:
Tak for det.
Jeg har jo ellers ofte hørt Moderaterne sige, at de gerne vil bringe en større faglighed ind i den politiske debat, og det her er jo netop en mulighed for at bringe en større faglighed ind i den.
Jeg har jo ligesom hr. Henrik Frandsen også en kommunal baggrund, og der var jeg i den situation, at det selvfølgelig var økonomidirektøren, der kvalificerede beregningerne.
Så spurgte vi på et tidspunkt, om vi kunne få lagt de notater op i økonomiudvalget, sådan at vi også kan se med på, hvad det egentlig er for en kvalificering, der foregår.
Jeg tænker, at det samme må foregå i et finansministerium.
Der sidder en afdelingschef og kvalificerer nogle beregninger.
Hvorfor kan den kvalificering af arbejdet i det mindste ikke blive lagt frem ifølge Moderaterne?
Henrik Frandsen (M), 2023-05-11:
Det er vi så sandelig også, og vi mener, at der er rigtig, rigtig stor faglighed i det materiale, vi får lagt frem.
Det tror jeg ikke der er ret mange der sætter spørgsmålstegn ved.
Det er jo også sådan, at ønsker man at stille spørgsmål til forskellige elementer i beregningerne – det med store bededag har været nævnt en gang før i dag, hvor man har været inde at stille rigtig mange spørgsmål direkte til regnemetoder og forudsætninger for regnemetoder – så er den mulighed jo til stede allerede i dag.
De parlamentariske redskaber eksisterer jo i dag, og der fornemmer jeg i hvert fald en meget, meget stor villighed og åbenhed fra ministeriets side, fra embedsværkets side, til at bidrage med informationerne, når det er det, man ønsker.
Så der er alle muligheder for, også i dag, at få faglighed ind i diskussionerne.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-05-11:
Spørgsmålet er, om der kunne komme bedre muligheder for at få faglighed ind diskussionen ved at offentliggøre mere.
Det er jo det, vi mener.
Nu siger hr. Henrik Frandsen også, at Moderaterne jo gerne vil have større åbenhed og arbejde den vej.
Hvad forestiller ordføreren sig så man kunne foreslå i stedet?
Hvordan kunne vi få en større åbenhed?
Kunne det f.eks. være en forsøgsordning, hvor man lod nogle ministerier fremlægge beregningsgrundlaget for nogle konkrete typer lovforslag?