runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2018-03-13:
Tak for det.
Skatteministeren var så høflig at give en kvittering til de partier, der har været med til at lave aftalen.
Jeg vil også sige, at der flyver så mange politiske sager forbi, som man skal forholde sig til i løbet af sådan en valgperiode, og her er der nok en af de aftaler, som sætter et ret stort aftryk, og som vil have en meget langtrækkende betydning i årene, der kommer.
Jeg synes, at vi egentlig står os godt alle sammen ved at have indgået den her aftale med de gavnlige konsekvenser, den har.
Jeg synes i øvrigt, der var en så udmærket argumentation fra skatteministeren i forhold til nogle af kritikpunkterne fra hr. Rune Lund.
Den glæde, skatteministeren ender med at udtrykke over aftalen, synes jeg også er så fin, at jeg tror, de færreste ser ret meget Anders Fogh Rasmussen i den.
Og Dansk Folkeparti og vi er måske dem, der allermest entydigt har været glade for aftalen – også i behandlingen her.
Men det, jeg spurgte lidt ind til, var, om der mon er en mulighed for at kunne justere på det her med den kommunale indefrysning i forhold til muligheden for at kunne betale som borger, hvis man faktisk gerne vil det, sådan at der ikke er en automatik i, at man nødvendigvis skal vente i de her år med at komme frem til en beslutning om, hvorvidt man vil betale eller indefryse det for de her første år fra 2018 til 2020.
Er det helt umuligt, eller kan der tages en ny runde med at undersøge, om det ikke kan lade sig gøre?
Det tror jeg egentlig der er en del der gerne ville, hvis de kunne.
Anders Johansson (KF), 2018-03-13:
Mange tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler her, har, som flere ordførere har været inde på, til formål at udmønte den her aftale om ejendomsskatter og ejendomsvurderinger, som blev aftalt i en bred kreds her i maj sidste år.
Da Det Konservative Folkeparti er en del af aftalen, bakker vi naturligvis lovforslaget op, men det skal heller ikke være nogen hemmelighed, at vi også gerne havde set, at vi havde været endnu mere ambitiøse på det her område og var gået endnu længere.
Faktisk havde vi allerhelst set, at man havde afskaffet de løbende boligskatter og i stedet ladet boligskatten afløse af en beskatning, når man har pengene i hånden, f.eks. i forbindelse med at man sælger sit hus.
Men så stor en reform var det ikke muligt at komme igennem med, så derfor var vores ambition i de her forhandlinger at sikre den højest mulige grad af tryghed for de danske boligejere, sådan at man ikke risikerer at blive sendt fra hus og hjem af stigende boligskatter, som vi ellers har hørt så mange historier om.
Jeg vil gerne fremhæve to ting, som vi synes er med til at skabe øget tryghed, og som er indeholdt i lovforslaget her.
Det første er det, som flere ordførere også har nævnt om forsigtighedsprincippet i ejendomsvurderingerne.
Med det nye ejendomsvurderingssystem anslås det, at man har en fejlmargin på plus/minus 20 pct. i forhold til den faktiske værdi af boligen, og der synes vi sådan set, at det er meget fornuftigt at indføre det her forsigtighedsprincip, sådan at risikoen ikke ligger hos boligejeren, men derimod hos SKAT.
Så sikrer vi på den måde også, at færrest muligt kommer til at betale for meget i boligskat.
Det andet element, jeg vil fremhæve, er jo så det her med midlertidigt at få indefrosset stigningen i grundskylden frem til 2020 i forhold til 2017.
Det betyder så, at man i hvert fald ikke bliver overrasket over en stigende grundskyld, som vi jo har kæmpet meget imod i Det Konservative Folkeparti.
Det betyder, at man ved, hvad man har at gøre med, så man ikke pludselig bliver overrasket og ikke længere har råd til at bo i sin bolig.
Med princippet om indefrysning synes vi også, vi bevæger os et lille skridt ind i det system, som jeg indledte med at sige sådan set er det ideelle, nemlig det her, hvor man først betaler sin skat, når man har pengene i hånden.
Men med aftalen får vi sikret øget tryghed for boligejerne.
Man kender sin skat fra den dag, man flytter ind i boligen.
De her eksempler, vi har hørt, om nogle, som måske har betalt deres bolig ud og så er gået på pension og så lige pludselig ikke har råd til at betale de løbende boligskatter, er de situationer, vi for alt i verden skal undgå, og det gør vi i hvert fald med det her system, for så kender man sin skat, fra man køber huset og fremad.
Andreas Steenberg (RV), 2018-03-13:
Nej, det er jeg enig i.
Man skal bare huske, at i den valgkamp, der blev ført i 2015, sagde i hvert fald Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti og Venstre, at boligskattestoppet skulle videreføres i uendelighed.
Nu er de partier vendt rundt og vil have boligskattestoppet afskaffet, godt nok væsentlig senere end jeg tror både Enhedslisten og Radikale Venstre synes er en god idé.
Og det er derfor, vi er med i aftalen, for man ender det sted, vi gerne vil.
Så er jeg enig med hr. Rune Lund i, at det godt kunne være gået noget hurtigere, så det beløb, hr. Rune Lund nævner, kunne have været væsentlig mindre end de 20 mia. kr.
Pia Adelsteen (DF), 2018-03-13:
Tak for det.
Jeg vil meget kort sige, at Dansk Folkeparti også støtter det her forslag.
Det er jo, som der blev nævnt, en ændring af vejafgifterne for lastbiler, altså over 12 t, den såkaldte Eurovignette.
Satserne bliver differentieret på den måde, sådan at dem, der forurener mest, også betaler mest, og at dem, der forurener mindst, betaler mindst.
Det er jo egentlig rimelig logisk.
Så bliver der som nævnt den her udvidelse af adgangen til Køretøjsregisteret, så de, der administrerer tunneler og broer osv., kan fremsende en regning direkte til køretøjets ejer.
Det giver jo mulighed for nogle af de her nye, moderne betalingsløsninger, hvor trafikanterne ikke skal standse.
Jeg har dog et spørgsmål lige i den forbindelse.
For når udenlandske lastbiler kommer kørende og skal have scannet sådan en nummerplade, er en ting, at de får scannet nummerpladen, og en anden ting, at der bliver sendt en regning, men hvad hvis de ikke betaler? Hvordan vil man sikre sig, at man så rent faktisk får penge ind?
For ellers ville jeg som udenlandsk lastbilejer sørge for at køre alle de steder og så lade være med at betale.
Så det er sådan lidt væsentligt.
Men det regner jeg med at ministeren kan besvare.
Men ellers støtter Dansk Folkeparti forslaget.
Jesper Petersen (S), 2018-03-13:
Jeg vil lige spørge ind til det tilsagn, ministeren giver.
Jeg fornemmer, at det er godt forberedt – det er jo en oplæsning – men jeg vil bare være sikker på, at vi når at komme igennem med, at der faktisk bliver faglige rettigheder og muligheder for, at fagforeninger og arbejdsgivere har egentlige forhandlinger og drøftelser om, hvad det er for nogle vilkår, der skal gælde for de medarbejdere, der så vil blive ansat under en udvidet DIS-ordning.
Det er vigtigt for os.
Jeg synes egentlig, det er rosværdigt, at vi på den måde kan have en kontakt med branchen og sige: I må forliges og blive enige om, hvordan vi kan gøre det her, og så vil vi godt politisk arbejde med.
Det har de leveret på, og jeg synes, det er konstruktivt med det brev, vi sender.
Skatteministeren sagde, tror jeg, at man ville se positivt på det.
Man plejer at have sådan nogle formuleringer, der ligesom kan lede i retning af, at vi kan være sikre på, at det faktisk kommer til at ske.
Og det vil jeg bare lige bede skatteministeren om at bekræfte, altså at det er med stor sikkerhed, at vi kan regne med, at der kommer den tilføjelse.
Anders Johansson (KF), 2018-03-13:
Så alt andet lige vil det her skabe danske jobs.
Jeg er godt klar over, at det ikke er sådan, at der brutto bliver flere jobs, men danskerne får bedre adgang til de jobs, i og med at de kommer på en nettoløn.
De bliver billigere i forhold til de udenlandske kollegaer, de har.
I forhold til det her med begrænsning af sømandsfradraget deler jeg sådan set den frustration, som flere har nævnt her i dag fra talerstolen.
Som jeg forstår det, er det et krav fra EU – jeg tror, at skatteministeren vil redegøre nærmere for detaljerne i det.
Men det er simpelt hen et krav, som gør, at man risikerer, at rederierne skal tilbagebetale det som ulovlig statsstøtte, hvis den her ordning fortsætter.
Sådan har jeg forstået det, men jeg er sikker på, at skatteministeren kan redegøre nærmere for det.
Henning Hyllested (EL), 2018-03-13:
Det kan jeg bestemt ikke være uenig i.
Det synes jeg er godt.
Vi kan dårlig nok få tallene på, hvordan og hvorledes det ser ud, fra dem.
Men okay, jeg er helt enig i, at der skal uddannes nogle flere søfolk.
Men der skal jo også være job til dem, og det er her, det kniber.
Og der er det, at jeg siger, at der gør DIS jo ingen forskel.
Tværtimod har udviklingen siden 1988 vist, at det er der ikke.
Så kan man sige, at de f.eks. kan tage beskæftigelse på skibe under fremmed flag.
Her er man så et andet sted i lovforslaget i færd med at beskære det sømandsfradrag, som de kan få ved at være beskæftiget på et skib under fremmed flag, selvfølgelig medmindre det er under EU/EØS-flag.
Anders Johansson (KF), 2018-03-13:
Der er jo kommet færre danske søfolk.
Det er jeg sådan set enig med spørgeren i.
Jeg tror, at løsningen på den udfordring er, at vi skal have gang i fødekæden, at vi skal have uddannet flere danske søfolk, for det er jo ikke sådan, at danske søfolk går ledige.
Nogle er gået i land, og andre er til søs stadig væk på de arbejdspladser, der er, men det er jo ikke sådan, at der er en stor ledighed blandt danske søfolk.
Så jeg tror sådan set, at løsningen på at få styrket de danske kompetencer inden for det maritime område, også ude blandt søfolk, er at få uddannet nogle flere og få gjort det danske skibsregister bredere, få en større portefølje af skibe ind i det danske skibsregister, sådan at man også kan udvikle flere kompetencer inden for det maritime område, både i specialskibe og i almindelig langfart f.eks., men jeg tror bare, at det er vigtigt, at vi får uddannet nogle flere.
Det tror jeg er løsningen.
Henning Hyllested (EL), 2018-03-13:
Det er mere i forhold til, at hr. Anders Johansson bruger den der argumentation med, at danske søfolk bliver mere attraktive og det jo kun er supergodt, hvis det her så fører til, at det så rent faktisk er danske søfolk, der bliver beskæftiget på de der specialskibe.
Men det var jo den samme argumentation, man brugte i sin tid, da man skabte DIS-registeret tilbage i 1988.
Det var jo nøjagtig den samme argumentation, at den her nettolønsordning osv. ville sikre danske arbejdspladser.
Men det er jo gået stik modsat.
Der er jo på det, vi kalder langfart, praktisk talt ikke nogen danske søfolk tilbage.
De er også blevet udfaset i et vist omfang.
Henning Hyllested (EL), 2018-03-13:
Det er bare en kommentar til hele den der diskussion om grønne og sorte arbejdspladser, altså noget af det sidste, som hr. Andreas Steenberg også tager op her.
Det er jo rigtigt nok, at nogle af de specialskibe, som man vil udvide DIS-ordningen med, arbejder i vindmølleindustrien.
Så det må man jo alt andet lige trods alt kalde sorte arbejdspladser.
Andreas Steenberg (RV), 2018-03-13:
Set med radikale øjne er det her nogle skattetiltag, som vil være med til at skabe udvikling og job i modsætning til det lovforslag, vi diskuterede før det her.
Derfor er vi glade for at være med i den politiske aftale, som ligger bag lovforslaget, og jeg vil gerne benytte lejligheden til at takke regeringen og Dansk Folkeparti for samarbejdet om de her initiativer. Vi synes, det er en god idé at gøre det mere attraktivt at have medarbejderaktier, for det kan være med til at fremme iværksætteri, og det kan også være med til at fremme, at medarbejdere er med til at eje virksomheden og dermed også får del af det overskud, der kan opstå, når en lille virksomhed forhåbentlig vokser sig større.
For en lille iværksættervirksomhed kan det være en del af lønpakken, så man kan tiltrække dygtige mennesker til virksomheden.
Det kan være, at man til at starte med ikke kan give så høj en løn, men så kan man give et medejerskab af virksomheden, og så kan den pågældende medarbejder få del i det overskud, der kan komme hen over årene, hvis virksomheden vokser.
Det synes vi er en god mulighed for at få skabt nye virksomheder og også få skabt udvikling i nogle af de nye virksomheder, der er.
Vi er også store tilhængere af, at vi får flere skibe ind i det, der hedder DIS-ordningen, altså en attraktiv skatteordning for skibe.
Det er jo bl.a. skibe, der arbejder inden for vindmøllebranchen og med havvind, og derfor er jeg ikke enig i, at det er sorte arbejdspladser.
Så vil det selvfølgelig være en god idé, at også de skibe kommer under dansk flag og man kan få danskere på skibene og disse forhåbentlig også kan blive vedligeholdt i danske havne, så der kan blive skabt arbejdspladser dér.
Det kan måske også være med til, at nogle virksomheder kunne finde på at byde på havvindmølleparker i andre lande, og så kunne det være, at aktiviteten foregik ud fra eksempelvis Esbjerg Havn eller et andet sted, som har været dygtige til det.
Så vi synes, det er et godt, grønt jobtiltag at tage de skibe med ind i DIS-ordningen, og det er vi også rigtig glade for.
Samlet set kan vi støtte lovforslaget.
René Gade (ALT), 2018-03-13:
Præcis – og der er jeg simpelt hen ikke nok nede i materien til at vide, om det helt præcis er, som hr. Jesper Petersen siger.
Men ja, det ville da være fint at kunne gå med, når vi nu ikke har så store problemer med medarbejderaktieordningen.
Det er jo ellers noget, vi normalt ville kigge skævt til, fordi der i det er en ulighedskabelse og en forfordeling, fordi en række medarbejdere normalt er mere privilegerede i virksomhederne end andre.
Så ja, lad os da håbe det.
Jeg har ikke fået mandat fra gruppen til at gå videre på den her front endnu.
Jeg tror, jeg har udlagt det lidt mere skeptisk indtil nu, men det kan da være, at vi bliver klogere.
Jesper Petersen (S), 2018-03-13:
Jeg synes, at man skal genoverveje det, når det kommer til spørgsmålet om DIS-ordningen, for det her med at sige, at det er sorte arbejdspladser, mener jeg faktisk ikke er rigtigt.
Hvis vi også vil have arbejdspladserne, der følger med, så skal vi gøre nogle ting med vores beskatning af de søfolk, og det er jo egentlig det, der foreslås her.
Det afgørende er, at der bliver ordentlige faglige rettigheder for dem, når man udvider DIS-ordningen.
Så hvis man kan få det, og det tilsagn håber jeg skatteministeren og erhvervsministeren kan give, så vil jeg egentlig anbefale det, fordi vi så netop kan få gavn af den grønne udvikling, også i forhold til arbejdspladser, hvis Alternativet vil være med på den.
Jeg er lidt mere skeptisk over for det med medarbejderaktierne, i forhold til at der så åbner sig nogle skattefritagelsesmuligheder, som jeg synes vi har grund til at følge med i.
Men ved DIS-ordningen mener jeg faktisk der er nogle grønne arbejdspladser at høste.
René Gade (ALT), 2018-03-13:
Forhandlingerne af den her erhvervs- og iværksætteraftale fra efteråret var vi egentlig rigtig glade for også at blive inviteret til og bidrage til.
Vi var ikke med så længe; det var jo vores egen skyld, kan man sige, for vi havde nogle ønsker til pakkens indhold, som ikke kunne honoreres umiddelbart.
Jeg var mere stålsat i forhold til at sige, at Alternativet var imod, før vi lige fik gået tingene godt igennem her de sidste par dage i forhold til det her konkrete lovforslag.
Jeg tror stadig væk, vi ender med at være imod, i og med at der er en del af den statsstøtte – som det nærmest er – til skibene og rederierne, som vi ikke helt kan stå inde for.
Den skulle nok i højere grad have været tilpasset en bæredygtig profil, så de støtteordninger, man lavede, ikke i så høj grad varetog den sorte energis interesser.
Men da jeg gik mine svar tilbage fra forhandlingerne i efteråret igennem, kunne jeg også se, at det var et af de steder, hvor vi havde sagt: Okay, det kunne vi måske godt bide i os, hvis det andet så fornuftigt nok ud.
Medarbejderaktieordningen synes jeg man har landet et ret fornuftigt sted; vi ville hellere have haft, at alle medarbejdere fik mulighed for det, men 80 pct. er alligevel en fornuftig grænse.
Der tror vi så meget på iværksætteriet.
Jeg ved godt, at det også er større erhvervsvirksomheder, der får mulighed for at benytte sig af det her, og fred være med det, det er også fornuftigt for dem.
Det kan jeg også se i flere af høringssvarene at der er bred enighed om.
Der vil vi godt bakke op om en sådan ordning i forhold til medarbejderaktierne, selv om der bliver skabt en øget ulighed ud fra det, kunne jeg forestille mig.
Men vi tror så meget på iværksætteriet som drivkraft og medejerskabet i virksomhederne, at det vil vi godt stå på mål for alligevel.
Vi skal så lige hjem at kigge på, om DIS-aftalen rent faktisk er lige så næsten rosenrød i de tilpasninger, der er blevet lavet, som det lyder til at den er.
Jeg kunne virkelig godt tænke mig at kunne bakke op, om end ikke andet så i forhold til enkeltelementet om medarbejderaktierne.
Så vi vil gå langt for at se, om vi kan tilnærme os.
Men vi synes, at man har nærmet sig noget fornuftigt på flere områder, og der er et par af elementerne i det her lovforslag, som ikke har været sådan kæpheste for os.
Det er nok for meget at håbe på at få et ændringsforslag igennem, der også skulle støtte den bæredygtige omstilling over for de her rederier.
Men vi kan da prøve, og så må vi se, om vi nærmer os et ja.
Umiddelbart er vi skeptiske over for lovforslaget i sin helhed.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-03-13:
Tak til den ærede formand.
Forslaget her gennemfører en række elementer fra erhvervs- og iværksætteraftalen på skatteområdet.
Det drejer sig om endnu bedre muligheder for tildeling af medarbejderaktier, en udvidelse af DIS-ordningen, en afskaffelse af registreringsafgiften for skibe i danske skibsregistre, og så forhøjer forslaget renten for ikke at have forskudsregistreret korrekt.
Vi synes særlig, det er positivt, at der gives gode vilkår for at tildele medarbejderaktier.
Det kan være rigtig vigtigt for især iværksættervirksomheder, at man har den her mulighed.
Hvis man ikke har en stor likviditet og har brug for højt specialiseret arbejdskraft, kan det være en rigtig god løsning at kunne tildele en del af lønnen som en andel i virksomhedens indtjeningspotentiale.
Vi synes samtidig, at der er rigtig positive perspektiver i, at man er medejer af den virksomhed, som man arbejder i.
Samlet set kan vi støtte forslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2018-03-13:
Det må I snakke om i Enhedslisten, men det er jo heller ikke det, hr. Henning Hyllested siger.
Der, hvor vi bare tror i Radikale Venstre at fremtiden ligger, er jo at gøre Nordsøen til et område, hvor vi har endnu mere havvind.
Det er i hvert fald vores politik, og der må man jo sige, at olie- og gasforretningen stille og roligt er under afvikling.
Jeg tror, at det er i 2040.
Jeg kan i hvert fald huske, at hr. Henning Hyllested og jeg har lavet en togfond på et tidspunkt, og der regner man jo med, at olien er udtømt i 2040.
Så tror jeg, at det bliver havvind, og det er jo med de briller, at vi gerne vil være med til at lave den her ordning, fordi jeg tror, at der kommer mere af det i fremtiden end olie og gas.
Karsten Lauritzen (V), 2018-03-13:
Jeg kunne ikke forestille mig andet, men altså, vi skal selvfølgelig drøfte det med aftalepartierne.
Som jeg forstår det, foregår det i regi af erhvervsministeren, men det er min klare forventning, at det indgår som led i lovforslag i næste samling, gerne i åbningsugen.
Som jeg forstår det, vil det ikke være lovforslag på mit område, altså skatteministerens område, men på, tror jeg, erhvervsministerens område.
Jeg har ikke personligt set brevet og forslaget, men hvis der er enighed i DIS Kontaktudvalget, er det jo naturligt at gøre det til lov.
Jeg skal også lige benytte lejligheden til at svare på det, jeg ikke kunne svare helt klart på før, om, hvorfor vi strammer op på det.
Det er dels for at sikre, at det fortsat er lovligt at give forhøjet sømandsfradrag til danske sømænd på EU/EØS-indregistrerede skibe, dels for at undgå, at danske rederier med danske søfolk på skibe indregistreret i tredjelande risikerer at skulle tilbagebetale ulovligt modtaget statsstøtte – tilbage fra januar 2017 – og så laver man altså den her opstramning, som Dansk Folkepartis ordfører var skeptisk over for, men som er, hvis ikke man vil risikere, at rederierne såvel som staten kommer i klemme, nødvendig at gennemføre.
Henning Hyllested (EL), 2018-03-13:
Jeg vil godt fortsætte lidt i det spor, som hr. Jesper Petersen har lagt ud.
Det, som arbejdsmarkedets parter på det her område – det er Danske Rederier og Rederiforeningen af 2010 og Metal Søfart – har fundet frem til, er et meget, meget konkret forslag, som udbygger det, der hedder § 3 i DIS-loven.
Det er sådan en undtagelsesbestemmelse fra det, der hedder § 10 i DIS-loven, som jo gør, at danske faglige organisationer ikke kan repræsentere søfolk om bord på skibe under DIS-flag.
Så det er et meget konkret forslag, der er fremsat, og det er derfor, at man kunne undre sig over, at lovforslaget skal vente helt til den nye samling, når det er så konkret, som det er.
Jeg bemærkede jo også, at ministeren sagde, at det ville man selvfølgelig se på og drøfte.
Vi er meget opmærksomme på det her, fordi man kan sige, at hele udvidelsen af DIS-ordningen med de her nye specialskibe jo netop hviler på, at der er en aftale arbejdsmarkedets parter imellem, men altså også mellem parterne og regeringen.
Jeg synes, at det er rigtig, rigtig vigtigt at få slået fast, at det er der ikke tvivl om.
Efter det her kan man jo begynde at spekulere, om vi bare får udvidelsen af DIS-ordningen med nettoløn, og så får vi ikke lige det andet med i en ordentlig version, om jeg så må sige.
Pia Adelsteen (DF), 2018-03-13:
Tak for det.
Jeg kunne jo ikke lade være med at overveje, hvad det var, Enhedslisten havde af tanker i forbindelse med det her med, at i stedet for at gøre, som man gør nu, siger de: Jamen når man sælger sit hus, så skal man betale skat af den fortjeneste, man har af boligen.
For det må man jo have gjort sig nogle tanker om.
Så derfor har jeg sådan lidt pragmatiske og praktiske spørgsmål til den idé.
Betyder det så, at når man køber et hus, må man f.eks. sige, at det har jeg i 10 år, og så må man trække den udgift fra, man havde med købsprisen?
Betyder det, at de udgifter, man har til vedligehold af huset igennem den årrække, man har det, må trækkes fra?
Hvordan får man det her til at hænge sammen?
Rune Lund (EL), 2018-03-13:
Jeg vil bare tage ordet for at sige, at jeg ved min ordførertale glemte at hilse fra SF og sige, at SF ikke kan støtte lovforslaget.
Men det er hermed gjort.
Karsten Lauritzen (V), 2018-03-13:
Jamen det er selvfølgelig én mulighed.
Mit take på det, når vi har lavet sådan en aftale, er først og fremmest at drøfte det med de partier, som vi har aftalt det med, og det er for regeringens vedkommende Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre.
Så hvis Dansk Folkeparti deler det ønske, som Enhedslisten har, og retter henvendelse til erhvervsministeren og mig, vil vi naturligvis drøfte spørgsmålet.
Indtil det skulle ske, vil jeg opfordre hr. Rune Lund til at stille spørgsmålet, så vi kan få afklaret, hvad der er inden for EU's regler, og andet.
Så er der også bare det, at selv hvis det nu kunne lade sig gøre – og det er jo problemet, når man vedtager noget, der først efterfølgende skal have Kommissionens tilladelse –
hvad så med dem, der er blevet ansat, som ikke er danskere?
Skal de så bare fyres?
Hvad med deres opsigelsesvarsel?
Hvad nu, hvis der ikke findes danske skibsførere til at overtage deres job?
Så der er også en række praktiske ting, man lige skal overveje.
Men lad os først få opklaret, hvad der er muligt, og så kan man tage den politiske diskussion derfra.
Den stiller jeg gerne op til.
Der er jo både en anden og tredje behandling af lovforslaget.