Sophie Løhde (V), 2023-06-01:
Vi er endnu en gang samlet for at tale om behandlingen af børn og unge med kønsligt ubehag.
Vi har allerede ad flere omgange efterhånden fået slået fast, at vi er nogle partier, der ser forskelligt på sagen.
Jeg tror desværre ikke, vi kan debattere os ud af vores uenigheder, men jeg tager naturligvis meget gerne ordet igen og fortæller om regeringens synspunkter.
Lad mig igen slå fast, at der er tale om et fåtal af børn og unge med kønsligt ubehag, som får medicinsk behandling i Danmark.
I alt blev der sidste år henvist 352 børn til udredning, men samme år blev kun 22 af de 352 børn og unge henvist til Afdeling for Vækst og Reproduktion på Rigshospitalet, hvor der kan opstartes behandling.
Det var kun 2 pct. af det samlede antal børn og unge, som blev henvist til udredning for kønsidentitetsforhold samme år.
Der er altså tale om ganske få børn og unge, som efter en grundig udredning vurderes at have brug for hjælp i form af medicinsk behandling.
Den proportion synes jeg er vigtig at have med i debatten her i dag.
Det vil være forkert at tro, at alle børn og unge, som har det lidt svært med deres biologiske køn, bare kan skrive sig op i rækken til medicinsk behandling, sådan som der er nogle, der forsøger at fremstille det i debatten.
Det er ikke sådan, det forholder sig.
Behandling til langt de fleste børn og unge består alene af samtaler og rådgivning.
De fleste finder altså en måde at leve i overensstemmelse med deres biologiske køn på.
Før et barn eller en ung person kan tilbydes medicinsk behandling, skal barnet eller den unge igennem et grundigt udredningsforløb.
Der bliver altså foretaget en faglig vurdering af hvert enkelt barn og hver ung person.
Det sker med henblik på at vurdere, om det er relevant og sundhedsfagligt forsvarligt at tilbyde medicinsk behandling.
Men selv om der er tale om få børn, skal vi selvfølgelig ikke tage let på det.
Medicinsk behandling til børn og unge med kønsligt ubehag er en alvorlig ting, og der er selvfølgelig ingen, som ønsker, at nogen børn og unge bliver fejlbehandlet.
Der er tale om en lille gruppe af børn og unge, som har det ekstremt svært, og for hvem det er væsentligt, at en eventuel beslutning om medicinsk behandling bygger på et fagligt velfunderet grundlag.
Her er det vigtigt at sige – det har jeg også sagt klart og tydeligt før – at vi også har behov for at få mere viden på området, og at vi følger udviklingen på området tæt både herhjemme og internationalt, så behandlingstilbud kan tilpasses efter den nyeste viden.
Region Hovedstaden, som er det eneste sted i landet, der varetager behandlingen, fordi vi har etableret det som en højt specialiseret funktion i sygehusvæsenet, er som bekendt blevet mere tilbageholdende med at tilbyde hormonbehandling sammenlignet med tidligere.
Tilbageholdenheden kommer særlig til udtryk ved unge med kønsligt ubehag opstået i forbindelse med puberteten, og som udgangspunkt tilbydes behandling kun, hvis barnet eller den unge har oplevet kønsligt ubehag siden barndommen.
Hvis det kønslige ubehag først opstår i forbindelse med puberteten, kan den unge bl.a. blive henvist til et refleksions- eller afklaringsforløb.
Det ender ofte med, at den unges forløb afsluttes uden medicinsk behandling, da indikationen ikke vurderes opfyldt.
Jeg synes, det er positivt, at der reageres på forskning og erfaringer, både egne, men også udenlandske, som vi skal følge tæt, og erfaringerne fører til justeringer i de aktuelle behandlingstilbud.
Jeg kan dertil også oplyse, at Sundhedsstyrelsen senest den 28. marts her i år har udsendt en ny visitationsretningslinje for kønsmodificerende kirurgi i høring .
I den nye visitationsretningslinje er det ikke længere muligt at tilbyde kirurgisk behandling til børn og unge under 18 år.
Det er en mulighed, der i øvrigt aldrig nogen sinde er blevet anvendt i Danmark.
Det er forventningen, at den nye visitationsretningslinje træder i kraft efter sommerferien.
Sundhedsstyrelsen er som bekendt også i gang med en revision af hele vejledningen om sundhedsfaglig hjælp ved kønsidentitetsforhold.
Jeg finder det fornuftigt, at Sundhedsstyrelsen er i gang med en revision af vejledningen.
Således kan eksperterne gøre deres faglige overvejelser ud fra den nyeste viden på området og på den måde vurdere den bedst mulige hjælp for børnene og de unge og sætte rammerne for behandlingen.
Vi må som politikere insistere på, at de få børn og unge, der er tale om, får den bedste hjælp, og vi må insistere på, at det skal ske på baggrund af faglige overvejelser.
Det er derfor også fortsat min og regeringens holdning, at vi skal lade Sundhedsstyrelsen færdiggøre revisionen af vejledningen.
Herefter kan vi se, hvad eksperternes faglige anbefaling er på baggrund af den nyeste viden på området.
Tak for ordet.