runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2017-09-07:
Altså, det, at man har gjort en ting for 4 år siden, er ikke det samme, som at det at lave en copy-paste 4 år efter også er fornuftigt.
Men derudover finansierer regeringen jo ikke det her forslag socialt afbalanceret, om jeg så må sige.
Det kan man altså bare ikke ligesom tale sig ud af og sige at man ikke gør.
Det gør man.
Derudover fortsætter man jo underskuddet på statens finanser frem til 2021.
Det er der jo så kun de kommende år og børnene til at betale.
Det anser vi heller ikke for særlig socialt.
Og endelig vil man – uden at ville fortælle hvorfra – tage 5,5 mia. kr. fra overførselsindkomsterne, altså uden at vi ved, hvilke overførselsindkomster det er.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-09-07:
De kiggede på arbejdsudbuddet, og så spurgte de, hvad det reelt ville kunne betyde, fordi rigtig meget af det går op i, at folk vil arbejde lidt længere.
Men den diskussion kan vi tage på et andet tidspunkt.
Men jeg vil også gerne lige kvittere, for det er jo rigtigt, at det tit i debatten kommer til at lyde, som om at hvis der er et arbejdsudbud på 20.000 mennesker, så er der 20.000, der kommer i job.
Altså, som om det er en til en.
Jeg er fuldstændig enig der.
I forhold til det andet vil jeg sige, at det jo er rigtigt nok.
Jeg synes jo, at det var en fantastisk dag i Finansudvalget.
Selvfølgelig havde jeg regnet med, at vi, der er enige på centrum-venstrefløjen, bakkede op om det, men det var fantastisk, at også DF bakkede op om det, i hvert fald beretningen til beslutningsforslaget, som SF havde fremsat om dynamiske effekter.
Der var det jo utrolig arrogant af finansministeren bare at afvise det folketingsflertal.
Ikke alene var det et folketingsflertal, men det var også en klokkeklar anbefaling fra de økonomiske vismænd.
Det vil vi selvfølgelig forfølge med alle midler og få i hus.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-09-07:
Tak for det, formand.
Fru Lisbeth Bech Poulsen siger, at den reform, som Helle Thorning-Schmidt lavede, og som SF også var med til at lave, øgede beskæftigelsen med 16.000, og sammenligner den med den her reform, som så vil øge beskæftigelsen med 7.600.
Men den forskel, vi ser, skyldes jo, at Helle Thorning-Schmidt sammen med SF gjorde noget ved topskatten.
Det er jo det, der virkelig boner ud, det er det element i Helle Thorning-Schmidts skattereform, der bidrager allermest til at øge beskæftigelsen.
Derfor øger det ikke beskæftigelsen særlig meget.
Så på den ene side klandrer man den her regering for at bruge nogle penge på at sænke skatterne, når det ikke øger beskæftigelsen lige så meget, og på den anden side klandrer man regeringen for, at det øger de disponible indkomster for folk med høje indkomster, fordi man så fjerner loftet over beskæftigelsesfradraget, hvilket virkelig er det, der i forhold til at øge beskæftigelsen boner ud i det her forslag.
Så man praler af sine egne resultater, som fremkom, ved at man gjorde nogle ting, som man klandrer andre for, når de også vil gøre dem.
Det synes jeg er underligt, for at være helt ærlig.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-09-07:
Jeg tror, at hr. Joachim B. Olsen misforstod mig.
Der er rigtig mange ting, som vi i SF gerne vil lave, og som beregnes ovre i Finansministeriet til ikke at ville give noget arbejdsudbud, men vi gør det, fordi det er det rigtige at gøre.
Det kan være alt muligt, lige fra bedre vilkår for børn, folk med handicap osv.
Vi tilbeder ikke den gud, der hedder arbejdsudbud, det gør vi ikke.
Vi synes, det er rigtig fint, hvis vi laver konkret politik, der skaber rigtige arbejdspladser til rigtige mennesker.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-09-07:
7.600 øger det beskæftigelsen med på sigt.
Ja, vi synes, det er vigtigt at øge beskæftigelsen, at øge arbejdsudbuddet, fordi det er en del af ligningen i forhold til at øge velstanden i det her samfund.
Det er ikke alene, hvor meget der bliver arbejdet, men også hvor produktive vi er.
Så det er vigtigt at øge arbejdsudbuddet.
Men vi har da altid været ærlige om, at der er andre ting, der også er vigtige.
Det er også vigtigt at få løst samspilsproblemerne, pensionssystemet, sådan at det kan betale sig for folk at spare op til pension; det har jeg i øvrigt ikke bemærket at Socialdemokratiet har afsat penge til i deres plan, som kom i dag.
Det er der ikke særlig meget arbejdsudbud i, men vi synes faktisk, det er vigtigt.
Vi synes også, det er vigtigt, at det kan betale sig at arbejde, og derfor sænker man skatten i bunden for de helt små indkomster; det er der et negativt arbejdsudbud i, men vi synes stadig væk, det er vigtigt.
Så der er andre ting, der er vigtige for os, end det lige at øge arbejdsudbuddet, men det er også vigtigt, og det vil vi gerne gøre mere af, men der sidder de partier, som selv gjorde det og tog nogle effektive skattepolitiske værktøjer i brug, nu og slår os andre oven i hovedet, når vi vil gøre det samme.
Det synes jeg ærligt talt er en ærgerlig debat, fordi den har konsekvenser ude i den virkelige verden, i forhold til hvor velstående det her fantastiske land egentlig kunne blive.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-09-07:
Nu sagde hr. Joachim B. Olsen det lige, han sagde noget om, hvor velstående vi er, eller hvor velstående vi kunne blive.
Vi er et meget rigt land, men forskellen mellem dem, der har mindst, og dem, der har mest, stiger bare, og den stiger relativt markant med de udspil, der er kommet i den sidste uges tid.
Vi er mest interesseret i dem, der kan arbejde, og som måske skal have en hjælpende hånd, noget opkvalificering, noget efteruddannelse for at kunne komme ind på arbejdsmarkedet.
For vi taler om rigtige arbejdspladser og ikke om et arbejdsudbud, der kan komme på et eller andet tidspunkt.
Derfor er det tudetosset at skære på uddannelsesområdet.
Det er det dummeste sted, man overhovedet kan skære ned på.
Så jeg forstår det simpelt hen ikke, altså ikke engang ud fra jeres verdenssyn.
Morten Bødskov (S), 2017-09-07:
Tak for det, formand.
Man må jo sige, at det er direkte forkert, når hr. Rasmus Jarlov siger, at de borgerlige ikke er kendt for at dele penge ud til bestemte dele af landet.
Hvis man ser på den her finanslov, er et af de særkender, der er ved den, at der er afsat 100 mio. kr. – tror jeg det er – til forskellige småprojekter rundtomkring i landet.
Det kan godt være, at hr. Rasmus Jarlov ikke har gjort sig fortjent til den fordeling i De Konservatives folketingsgruppe, men pengene er dog alligevel delt rundt.
Det er jo så hr. Rasmus Jarlovs eget problem.
Det, jeg gerne vil spørge til, er fundamentet under dansk økonomi, nemlig den velfærdsaftale der ligger tilbage fra 2006.
Der bad vi danskerne om at blive lidt længere på arbejdsmarkedet.
De, der dengang var på vej på pension, fik at vide, at hvis de blev lidt længere på arbejdsmarkedet, ville vi sikre, at der er penge til at investere i ældreservice, ældrehjælp, hjemmehjælp og bedre behandling på vores sygehuse, hvis de får behov for det.
Synes den konservative ordfører ikke, at det er et klokkeklart løftebrud fra regeringens og dermed fra Det Konservative Folkepartis side over for de mange mennesker, som stolede på det, der også dengang blev sagt fra Det Konservative Folkepartis side, nemlig at hvis man blev lidt længere tid på arbejdsmarkedet, ville der være penge til velfærd?
Nu kommer man med en finanslov, som betyder nedskæringer i den grundlæggende velfærd.
Martin Lidegaard (RV), 2017-09-07:
Jo, jeg vil sige i den boldgade, at det især er de der 5,5 mia. kr. på overførselsindkomsterne, som fremstår lidt uklart for mig, og det håber jeg da også at vi kan få noget klarhed over snart.
Jo, jeg er også vokset op i en økonomisk skole, hvor man, havde jeg nær sagt, skal betale for den frokost, som man gerne vil servere for vælgerne, og jeg føler ikke helt, at vi har fået en fuld finansiering af den frokost den her gang.
Det ærgrer mig, og vi vil gerne finde den finansiering.
Vi tror også, vi kan gøre det på en ordentlig måde, og vi tror egentlig også, det er en god idé.
Men det er klart, at hvis man insisterer på, at frokosten skal betales af vores børn eller af de unges uddannelse, så bliver det ikke med os.
Pelle Dragsted (EL), 2017-09-07:
Tak, og tak for en fin tale.
En af de dele af regeringens finanslovsudspil, som vi ikke har talt så meget om, er det såkaldte erhvervs- og vækstudspil.
Det gør man på en måde, der helt uden tvivl vil være ekstremt socialt skæv.
Dem, der får de store rabatter, er dem, som har rigtig store afkast på aktieinvesteringer.
Så her er vi altså også ude i noget, der ikke bare er topskattelettelser i forklædning, men noget, der er endnu mere skævt end en sænkelse af topskatten.
Så mit spørgsmål er egentlig: Hvordan stiller De Radikale sig til regeringens forslag om en aktiesparekonto med et loft på ½ mio. kr., og hvordan stiller De Radikale sig til at hæve progressionsgrænsen, sådan at man altså betaler topskatten, om jeg så må sige, af aktieindkomster, hvor man vil hæve grænsen fra 50.000 kr. til 100.000 kr.?
Bjarne Laustsen (S), 2017-09-07:
Jamen hykleriet kommer jo kun fra Liberal Alliance.
Altså, nu har jeg tilfældigvis været herinde i mange år, og i de år har det også været sådan, at Socialdemokratiet aldrig har fremlagt ufinansierede skattelettelser.
Hvis vi har foreslået ting, har de altid været finansieret.
Jeg synes, det er ærligt og fair, når vælgerne skal tage stilling til en politik og man går i gang med forhandlingerne, at man anviser, hvordan regningen skal betales.
Jeg synes jo, det er fair, at Liberal Alliance kommer og siger, at direktøren, der har meget, han skal mere gives.
Det er da helt fair, men hvorfor kan vi ikke få at vide, om det er dem i samfundet, der har mindst, der på grund af alt det, vi skal investere i fremtiden i mennesker og deres uddannelse osv., oplever nedskæringerne?
Hvorfor kan vi ikke få at vide, om det er deres uddannelser, der skal skæres ned på?
Hvorfor fortæller man ikke det?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-09-07:
Det, der jo er lagt op til, er, at direktøren, om det er en kvinde eller en mand, skal beholde lidt flere af de penge, som vedkommende selv har tjent, og det har jeg ikke noget problem med.
Det havde hr. Bjarne Laustsen heller ikke noget problem med for ganske få år siden, eller var det et af de forslag, hvor hr. Bjarne Laustsen stemte imod sit eget parti?
Det kan jeg ikke lige huske, men Socialdemokratiet havde i hvert fald ikke noget problem med det.
Det var det ene element i Socialdemokratiets skattereform, nemlig det at hæve topskattegrænsen, som bidrog mest til at øge beskæftigelsen.
Og når vi taler om, hvilke resultater der blev opnået, hører jeg aldrig Socialdemokratiet sige, at det bidrag til at øge beskæftigelsen, som kom fra at hæve topskattegrænsen, vil de ikke tælle med.
Det tæller man glædeligt med.
Så jo, jeg synes, det er hykleri.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2017-09-07:
Jeg synes egentlig, det er et ret simpelt spørgsmål.
Nu har jeg ikke fulgt med i de her finanslovsdebatter helt så mange år som den forrige spørger, men alligevel: Altså, jeg har ikke oplevet før, at der bare er en sort boks, hvor der står 5,25 mia. kr., og så er der ikke noget om indholdet.
Jeg synes egentlig, det er relevant og rimeligt, at man her i Folketingssalen stiller det spørgsmål: Hvad dækker det over?
Det er jo et beløb, der svarer til ti gange kontanthjælpsloftet f.eks., men det kan godt være, det slet ikke er det, der er meningen – who knows?
Det står ikke i planen, det står ikke i forslaget.
Altså, så et eller andet sted er det vel fuldstændig rimeligt, at man spørger, når det er sådan, at vi har en førstebehandling af et finanslovsforslag, hvor der bare er en sort boks, hvor der står 5,25 mia. kr., som alt andet lige er et gigantisk beløb.
Så altså, kunne vi ikke få lidt mere at vide om, hvad det er for nogle penge?
Hvis det her skal ligne noget, hvor vi behandler de ting, som på et eller andet tidspunkt får gældende virkning for samfundet, så er det vel rimeligt, at vi får lidt viden om, hvad det egentlig er, der bliver foreslået.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-09-07:
Altså, jeg er glad for den store interesse for forslaget.
Finansministeren skal jo på senere, men jeg tror godt, jeg kan garantere, at der ikke bliver gennemført ét eneste initiativ, som ikke er fuldt finansieret.
Der bliver ikke gennemført ét eneste initiativ, som ikke er fuldt finansieret.
Og der er finansiering for hele den politik, regeringen vil gennemføre.
Det er helt normalt, at man, når man går ind i et forhandlingsforløb, sætter sig sammen med dem, man forhandler med, og så finder man finansiering til det, man nu engang kan blive enige om.
Men der bliver ikke gennemført noget politik, som ikke vil blive fuldt finansieret.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2017-09-07:
Det var sådan set heller ikke det, jeg sagde.
Jeg spurgte bare, hvordan man havde tænkt sig at finde de 5,25 mia. kr.
For når vi forhandler finanslov, er det faktisk normalt sådan, at man har fremlagt et ret detaljeret katalog over, hvordan man har tænkt sig at finansiere tingene, og det har regeringen ikke gjort den her gang.
Jeg sagde ikke noget om, hvorvidt der var finansiering eller ej.
Jeg synes egentlig, det er rimeligt, at man så på en eller anden måde kommer med nogle hints om, hvad det er, man forestiller sig, eller hvad det er, der er inde i den der sorte boks, og som vi ikke kan få kendskab til.
Så spørgsmålet gik egentlig ikke på, om pengene ikke var der, eller der ikke var finansiering, men snarere: Hvad er det, de bliver finansieret af?
Altså, nu har vi lige haft ret lang tid, hvor vi har beskæftiget os med konsekvenserne af de andre reformer, regeringen har lavet.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-09-07:
Et stort beløb?
Det er – ja, hvad er det – det er mindre end 5‰ af de samlede offentlige udgifter, så det er vel et lille beløb.
Men tingene bliver jo finansieret.
Sidste år lavede Socialdemokratiet også en aftale med regeringen om skat, hvor man underskrev en aftale, hvor man sagde: Vi lover at finde finansiering.
Og det har vi så gjort i år.
Vi sagde, at vi ville gennemføre det, og at vi ville finde finansieringen senere, når vi skulle stemme for forslagene.
Det er sket før, nu sker det igen, og der bliver ikke gennemført noget politik, uden at der er finansiering til det.
Jeg diskuterer nu med formanden for Folketingets Skatteudvalg, som så begynder at kalde andre skatter for noget, de ikke er.
Jeg kan godt se, at det er sådan en smart jargon, som Socialdemokratiet gerne vil ind i, fordi topskat nu – få år efter at man selv rykkede masser af mennesker helt ud af topskatten – ligesom er blevet et fyord.
Det er, at man vil fjerne loftet over beskæftigelsesfradraget.
Og loftet over beskæftigelsesfradraget sætter altså ind ved gennemsnitsindkomster for folk på arbejdsmarkedet, så det er først og fremmest folk med helt almindelige indkomster, altså indkomster over 350.000 kr., som helt overvejende vil få gavn af, at loftet fjernes.
Så kan Socialdemokratiet tale om de 1.000 rigeste danskere, men hvilken betydning har det for rigtige mennesker ude i den virkelige verden, at Socialdemokratiet vil bruge den her debat på at tale om 0,017 pct. af den danske befolkning?
Jeg synes ærlig talt ikke, det er seriøst, i betragtning af at vi faktisk har nogle rigtige problemer, vi gerne vil løse.
Lea Wermelin (S), 2017-09-07:
Der er rigtig mange problemer, vi gerne vil løse, og det ser vi jo meget forskelligt på i de to partier.
Socialdemokratiet vil bruge penge på velfærden, fordi den er under pres.
Men jeg synes egentlig, at det spørgsmål, jeg stillede, var relativt simpelt.
Det er rigtigt, at vi diskuterer meget skat, også i Skatteudvalget.
Nu sagde ordføreren før, at man ikke havde set beregningerne fra AE, men jeg går ud fra, man har set de beregninger på selve finanslovsforslaget, der ligger, og når vi taler om topskatteyderen, må ordføreren jo kunne bekræfte, at topskatteyderen får en stor gevinst ud af det forslag, der ligger.
Jeg troede ærlig talt, det var noget, som LA ville være glade for, og at det var grunden til, at ordføreren var i så godt humør.
Men det er det så åbenbart ikke, eller hvordan skal vi forstå det?
Kan vi ikke få et svar på spørgsmålet i stedet for den der limbo frem og tilbage?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-09-07:
Hvad angår Socialdemokratiets økonomiske sekretariat, også kaldet AE, Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, hvor Henrik Sass Larsen sidder med, og hvor Mette Frederiksen sidder med, så er det ikke en tænketank, jeg tager specielt seriøst.
Det er ikke, fordi der ikke er dygtige folk ovre i AE, men lad være med at fremstille det, som om det er en eller anden neutral tænketank.
Det er det ikke.
Mette Frederiksen sidder med i Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.
Men det er jo fuldstændig rigtigt, at når man fjerner loftet over beskæftigelsesfradraget, er der selvfølgelig nogle af dem, som også betaler topskat, der får gavn af det.
Og den helt overvejende del af topskattebetalerne er folk med helt almindelige typer af jobs.
Sådan er det jo stadig væk, og ja, de vil så beholde flere af deres egne penge.
Det øger beskæftigelsen rigtig, rigtig meget, og det har vi brug for i Danmark.
Vi har brug for at øge beskæftigelsen.
Da var det det rigtige at gøre, og nu er det noget frygteligt noget at gøre.
Så må borgerne i Danmark jo tænke deres: Kan man regne med, at det, som Socialdemokratiet siger i opposition, også er det samme, som Socialdemokratiet gør i regering?
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Jeg vil så tage den positive tråd op og takke for det, for det synes jeg også man skal bruge dagen i dag på.
Vi deler os selvfølgelig efter observationer, og det gør vi i forskellige partier, men finansloven er jo netop et samlet hele.
Der kan være forskellige områder, som man prioriterer forskelligt, og sådan skal det være, men jeg vil tage nogle af de ting op, som jeg ved at Alternativet og dermed også fru Josephine Fock lægger vægt på, altså bare for lige at ridse op, at det trods alt ikke går så skidt, hvad angår nogle af de dagsordener.
Det gælder eksempelvis økologi.
Vi er et af de mest økologiske folkefærd i hele verden – jeg tror, at det er omkring 10 pct. af det samlede fødevaresalg, der er økologisk.
Det er vel ikke så tosset.
Ulandsbistand ved jeg også ligger Alternativet meget på sinde, og der kom lige – var det i går eller i forgårs – en opgørelse, der viser, at vi faktisk ligger som nummer et i verden – i forhold til den effektivitet og kvalitet, der ligger i vores ulandsbistand.
Det er vel heller ikke så skidt.
I forhold til hvor lige vi er – det er noget, der også har været genstand for diskussion i dag – er det sådan, at vi trods alt, uanset om man indregner vores skatteforslag eller ej, i hvert fald ligger i topfem i verden, blandt samtlige verdens lande, og oven i købet overgår blandt andre Sverige og Tyskland.
Vi er trods alt et foregangsland, uanset ambitionsniveauet for CO2-reduktion.
Og vi er et af de mest innovative lande i verden, herunder med de elementer, som fru Josephine Fock nævner her til sidst.
Så jeg tror også, at vi kan finde hinanden i de dagsordener, og synes egentlig, at det kan gå ganske godt, hvad angår nogle af de ting, som jeg også ved at Alternativet lægger vægt på.
Lea Wermelin (S), 2017-09-07:
Tak for det.
Jeg kan se, vi har en ordfører, der er i hopla, og jeg kan sådan set godt forstå det, for et mere skævt finanslovsforslag skal man alligevel lede ret længe efter.
Derfor vil jeg egentlig også gerne spørge ind til den seneste finanslov, hvor det jo var et ultimativt krav fra Liberal Alliance, at man ville have den her topskattelettelse – det var 5 pct. hele vejen op.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at det forslag, som ligger her på bordet, i virkeligheden giver en større skattelettelse for de topskatteydere, som ordføreren er så optaget af, end det ultimative krav, som man havde sidste år?
Altså at det her i virkeligheden giver en større topskattelettelse til topskatteyderen end det, som man havde som ultimativt krav sidste år.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-09-07:
Jeg vil selvfølgelig ikke gå ind i en diskussion her med hr. Bjarne Laustsen om, hvordan alt det her skal finansieres.
Der er jo blevet nævnt eksempler på noget af det, vi gerne vil gøre, f.eks at man selv skal betale danskkurser og andre ting, som jeg synes er fuldstændig fornuftigt.
Men det er helt normalt, at man, når man skal forhandle et flertal hjem, sætter sig sammen og finder ud af en finansiering.
Og så er jeg ærlig talt
træt af det her helt ufattelige hykleri fra Socialdemokratiets side, som for få år siden finansierede topskattelettelser og selskabsskattelettelser med reduktioner i overførselsindkomsterne, dem alle sammen – alle overførselsindkomsterne.
Det er der ikke lagt op til med det her.
Så spar mig for hykleriet.
Det er ikke kønt.
Bjarne Laustsen (S), 2017-09-07:
En af de gode ting ved at kende Liberal Alliance og især Liberal Alliances finansordfører her er jo, at man næsten aldrig er i tvivl om, at de fattige skal beskæres yderligere, hvis det er, man kan komme af sted med det, og at de rige skal forgyldes.
Nu er det jo sådan, at regeringen har spillet ud med, at der er 5,25 mia. kr., som skal finansieres, og at der skal skæres ned for at give de skattelettelser, som man lover.
Hvis nu ikke hr. Joachim B. Olsen kan løfte sløret for, hvad regeringen vil komme og foreslå, for at man kan finansiere det her, vil ordføreren så fortælle, hvordan Liberal Alliance ser på den sag?
Hvad er det for nogle ydelser, der specifikt skal skæres ned på?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-09-07:
Man kan sige meget om Liberal Alliance, men I har jo altid været et parti, der har brystet sig af at basere jeres politik på Finansministeriets gængse regnemetoder.
Jeg vil derfor bede ordføreren bekræfte, at regeringens skattereform ifølge Finansministeriets reviderede beregninger vil gavne direktørerne, altså de højestlønnede, mest både i kroner og ører og relativt.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-09-07:
Det kan jeg ikke bekræfte her, for jeg har ikke nået at se de beregninger.
Men jeg kan sige helt overordnet, at jeg ikke går særlig meget op i de der beregninger.
Det må jeg indrømme.
Det, jeg går op i, er, at man fører en politik, der gør Danmark til et mere velstående sted.
Jeg har godt set hele den her diskussion om direktører og dem, der tjener mest lige nu osv.
Og de 10 pct. med de højeste indkomster betaler over 30 pct. af alle skatter i det her land.
Det er de bredeste skuldre, der bærer de tungeste læs rent skattebyrdemæssigt i Danmark, og det synes jeg, og det synes vi er rigtig, rigtig fint.
Men det er ikke progressionen i skattesystemet, der gør, at det er de bredeste skuldre, der bærer de tungeste læs.
Det ville de også gøre, hvis man helt afskaffede topskatten f.eks.
For dem, der betaler prisen for lavere velstand på den lange bane, er altså dem med de laveste indkomster, dem, der har behov for at bo i et velstående land, hvor man kan få hjælp til de udfordringer, man nu engang har.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-09-07:
Hvis ikke man vidste bedre, skulle man næsten tro, at den politiske ordfører er ked af de resultater, man har opnået med regeringen.
Altså, der er jo kommet et skatteudspil fra regeringen, hvor man kigger på beskæftigelsesfradraget, hvor man laver en flad afgift på biler, hvor man øger loftet over pensionsindbetalinger.
Uanset om man går op i det eller ej, må ordføreren vel kunne bekræfte, at de tiltag både i kroner og ører og relativt mest gavner de højtlønnede, direktøren eksempelvis.