Nick Hækkerup (S), 2021-04-27:
Tak til forslagsstillerne for at rejse en debat om et vigtigt emne.
For hvordan skal vi som samfund reagere, når personer, der bor her i landet, modarbejder vores værdier af religiøse grunde?
Vi har bygget vores samfund op på gode værdier som frihed og lighed.
Vi bestemmer selv, hvordan vi vil leve vores liv, selvfølgelig inden for lovens rammer, hvilken uddannelse vi vil tage, hvem vi vil giftes med, og hvem vi eventuelt vil skilles fra igen.
Det er en selvindlysende ret for de fleste af os.
Desværre må vi konstatere, at der er miljøer i Danmark, hvor særlig kvinder udsættes for negativ social kontrol og udsættes for tvang.
Derfor må ingen være i tvivl om, at regeringen i den grad deler ambitionen om at komme social kontrol til livs, og derfor er der allerede taget en række initiativer på området.
Tidligere i år vedtog Folketinget regeringens forslag om at sætte ind over for social kontrol; bl.a. sender vi et klart signal om, at negativ social kontrol er en strafbar handling.
Det følger af den henvisning, vi indførte, til negativ social kontrol i straffelovens bestemmelse om psykisk vold.
Derudover har vi kriminaliseret religiøse vielser for personer under 18 år, og vi har gjort det muligt for myndighederne at inddrage eller nægte at udstede pas til et barn, hvis der er grund til at antage, at barnet sendes ud af landet for at indgå ægteskab.
Den nye lovgivning indebærer også, at det at fastholde en person i tvangsægteskab nu straffes med op til 4 års fængsel, og samtidig har vi gjort det strafbart at bakke op om psykisk vold eller religiøse ægteskaber med mindreårige som led i religiøs oplæring.
Regeringen ønsker i udgangspunktet, at udlændinge, der gør sig skyldige i negativ social kontrol, skal udvises fra Danmark.
Vi vil ikke have den adfærd i vores frie samfund, og derfor har vi også skærpet udvisningsreglerne.
Endelig har regeringen, Det Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti, Enhedslisten og Alternativet den 25. januar i år indgået en politisk aftale om social kontrol.
Aftalen udmønter 40 mio. kr., som er afsat på finansloven i perioden 2021-2024 , altså 10 mio. kr. om året.
Pengene skal bl.a. gå til at opkvalificere fagfolk, jobcentermedarbejdere, lærere, pædagoger og centrale civilsamfundsaktører, så de er klædt på til at opspore, forebygge og håndtere mulige tilfælde af social kontrol.
Sidst vil jeg nævne aftalen om politiets og anklagemyndighedens økonomi for 2021-2023.
Den blev som bekendt indgået kort før jul med et meget bredt mandatmæssigt og partimæssigt flertal i Folketinget.
Med aftalen styrker vi indsatsen over for bl.a. ofre for vold i nære relationer, voldtægt, stalking og såkaldt æresrelaterede forbrydelser, herunder forbrydelser relateret til negativ social kontrol.
Bl.a. blev vi enige om, at der i alle politikredsene skal oprettes specialiserede teams til at tage sig af sager, der handler om vold i nære relationer og æresrelaterede forbrydelser.
Med det beslutningsforslag, vi så har her, foreslår forslagsstillerne at pålægge regeringen inden udgangen af i år at udarbejde et lovforslag, der sikrer, at man fremover kan indgive anonyme anmeldelser ved social kontrol.
I den forbindelse kan man vælge ikke at oplyse navn og kontaktoplysninger.
Politiet kan tippes via politiets selvbetjeningsløsning, som kan tilgås gennem politiets hjemmeside.
»Tip politiet« betragtes dog ikke som en anmeldelse.
I aftalen om politiets og anklagemyndighedens økonomi, som jeg nævnte før, er vi også enige om at undersøge omfanget af årsagerne til, at nogle borgere, eksempelvis unge ofre for partnervold, undlader at anmelde kriminaliteten.
Og i den forbindelse vil vi også se på – det har vi aftalt – fordele og ulemper ved anonyme anmeldelser.
Bl.a. skal vi belyse de svære retssikkerhedsmæssige overvejelser, som spørgsmålet om anonyme anmeldelser giver anledning til.
Vi er altså netop med flerårsaftalen blevet enige om, at vi over de kommende år skal se på spørgsmålet om anonyme anmeldelser.
Heri ligger der i sagens natur, at regeringen er indstillet på at foreslå lovændringer på området, hvis der er grundlag for det.
Men det skal ske på det rigtige grundlag, og vi er her inde på et område, hvor vi skal veje nogle meget grundlæggende retssikkerhedsmæssige principper af over for hinanden.
Det er ikke et område, hvor vi kan lave snuptagsløsninger.
Med reglerne om anonyme anmeldelser skal der findes en balance, hvor vi på den ene side beskytter vidner og folk, der anmelder forbrydelser, for man skal kunne føle sig helt tryg ved at gå til politiet, f.eks. hvis man er i et voldeligt forhold, mens vi på den anden side må sige, at der jo også er et hensyn at tage til retssikkerheden i forhold til den person, der bliver anklaget, for en straffesag stopper jo sjældent ved anmeldelsen.
Og det er vigtigt for tiltaltes mulighed for et effektivt forsvar at kende vidnernes identitet.
Man ved jo ikke, om der gemmer sig noget andet under anklagen, f.eks uvenskab, en sammensværgelse, et økonomisk mellemværende eller andet, og det vil tiltalte ikke kunne gøre opmærksom på, hvis vidnet er anonymt.
Men jeg vil gerne gøre det klart, at jeg har den tilgang, at hvis der ligger gode forslag på det her område, skal vi overveje dem.
Jeg vil også fremsætte lovforslag, hvis der er grund til det.
Jeg går ud fra, at Dansk Folkeparti, som jo er en af parterne i flerårsaftalen, også bakker op om, at vi laver en undersøgelse af fordele og ulemper ved anonyme anmeldelser, sådan som vi aftalt det, før vi træffer beslutning om lovændringer, så vi ikke haster noget igennem inden årets udgang.
Regeringen kan altså på den baggrund ikke støtte beslutningsforslaget, men vi deler forslagsstillernes ambition om at se på behovet for anonyme anmeldelser i sager om social kontrol, og hvis den kommende undersøgelse viser, at der er grundlag for det, er vi indstillet på at fremsætte forslag om nødvendige lovændringer.
Tak for ordet.