runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2016-10-27:
Det gør altid indtryk, hvad høringsparter giver udtryk for, men jeg er ikke enig i, at øget selvvalg ikke vil give en øget priskonkurrence.
Man kan kigge på erfaringerne fra Norge – det er altid godt at kunne henvise ude fra virkeligheden og se på, hvordan det er gået de steder, hvor man rent faktisk har gjort det – og der kan man se, at en ordning, hvor du bare har lægemidler bag disken, er en ordning, der i høj grad favoriserer mærkevarerne, hvilket jo alt andet lige indebærer mindre konkurrence og dermed også højere priser.
Så jeg mener, at selvvalg potentielt kan være med til at øge priskonkurrencen, da det jo giver mulighed for, at man som borger, som forbruger kan sammenligne forskellige produkters anvendelsesområde og i øvrigt også priser.
Og så tror jeg bestemt ikke, at man skal underkende den mulighed for diskretion, som jeg tror at rigtig mange borgere vil opleve som noget positivt, altså det, at man fremover selv kan stå og kigge på nogle forskellige håndkøbsprodukter og ikke skal hen til skranken og bede om, at de bliver taget frem fra disken.
Roger Matthisen (ALT), 2016-10-27:
Tak for det.
Og tak for ministerens redegørelse.
Jeg har fuld tiltro til de danske borgeres evne til at vurdere, hvad for en medicin de skal bruge.
Når f.eks. Apotekerforeningen ikke desto mindre siger, at det ikke vil give større, men mindre priskonkurrence, fordi selvvalg øger reklamens magt, og fordi vi sender signaler om, at lægemidler er ufarlige forbrugsvarer, gør det så ikke et indtryk på ministeren?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2016-10-27:
Som den sidste ordfører i rækken, kan jeg forstå, skal jeg også gøre det kort.
SF er positive over for, at vi igen ser på apotekernes vagtforpligtelser.
Det er helt afgørende, at vi har sikkerhed for, at borgerne har den nødvendige adgang til livsvigtig medicin.
Det er dog vigtigt, at den nye vagttjeneste følges tæt, så vi har sikkerhed for, at der er tilstrækkelig tilgængelighed til medicin på forskellige tider af døgnet de fleste steder i kongeriget.
SF er til gengæld bekymret for regeringens forslag om muligheden for, at flere håndkøbslægemidler nu skal kunne findes ved selvvalg blot for at tilgodese mere kommercielle interesser.
Vi synes faktisk på linje med Forbrugerrådet, at den nuværende ordning fungerer rigtig fint.
Den giver let adgang til den mest almindelige håndkøbsmedicin, uden at man går på kompromis med patientsikkerheden.
Det vil jo alt andet lige blive tilfældet, hvis f.eks. flere hovedpinepræparater blot kan flås ned af hylderne.
Derfor vil SF stemme nej til den del af forslaget, som det ligger i den nuværende udgave.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-10-27:
Mange tak.
Det kom en lillebitte smule bag på mig, også fordi ministeren nu siger, at det her er et spørgsmål om at bruge Folketingets ressourcer på den bedst mulige måde.
Jeg tænker bare på, hvad angår det her lovforslag, hvorfor ministeren ikke har givet forligskredsen bag L 35 en orientering på det her område.
Det er jo sådan, at høringssvarene, men også den rapport, der er lavet af Lægemiddelstyrelsen om håndkøbslægemidler i selvvalg, vækker politisk forundring, fordi der er så mange, som er skeptiske over for selvvalgsdelen.
Lotte Rod (RV), 2016-10-27:
Det er vigtigt for os, at man kan få medicin i hele landet.
Jeg mener faktisk, at vi har en opgave i at få danskerne til at bruge mindre medicin.
Derfor er vi for den ene del af forslaget, men imod den anden del.
Vi synes, det er godt, at ministeren har taget en snak med apotekerne om, hvad der skal til for at få vagttjenester i hele landet, og jeg vil gerne anerkende ministeren for at have fundet en løsning i fællesskab med sektoren.
Det vil vi gerne støtte.
Derimod kan vi ikke støtte den del, der handler om såkaldt selvvalg.
Vi synes, det er en dårlig idé.
Regeringen argumenterer med, at det dels vil spare tid for kassedamerne, dels vil give kunderne mulighed for selv at kunne stå og læse bag på pakken og dermed have mulighed for mere diskret at sætte sig ind i, om det er det ene eller det andet, man skal vælge.
Det er ikke min oplevelse, at den nuværende ordning er for besværlig eller tager for lang tid, tværtimod vurderer jeg, at der sådan set er et meget godt forhold mellem middel og mål, for det må godt være en lille smule besværligt, så man kun køber medicin, når man har brug for det.
Derfor kan vi godt være med til at kigge på det, hvis vi kan blive enige om at afgrænse det til apotekerne, hvor man jo kan få hjælp og vejledning.
Det vil vi prøve at tage med i de videre forhandlinger om lovforslaget.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-10-27:
Tak for det.
Med lovforslaget foreslås der etableret en ny vagttjeneste for apotekerne med henblik på at sikre borgerne god adgang til tilgængelige lægemidler og høj patientsikkerhed.
Det støtter Liberal Alliance.
Den nye ordning har til hensigt at give borgerne bedre service, ligesom den har til formål at bidrage til at skabe større sammenhæng mellem apotekernes vagttjeneste og de regionale akut- og vagtlægefunktioner.
Der sikres en bedre geografisk dækning af apotekernes vagttjeneste, og via et nationalt vagtapotek, hvor sundhedspersoner og borgere kan søge råd og vejledning om lægemidler uden for de øvrige apotekers åbningstid, sikres det, at man kan få råd og vejledning døgnet rundt.
Jeg ser med tilfredshed på, at liste B- og C-apoteker fremover ikke behøver at være betjent af farmaceuter, blot der altid er en farmaceutisk betjent bagvagt.
Det betyder, at der altid vil være faglig vejledning til rådighed, selv om der ikke er krav om, at det er en farmaceut, som rækker produkterne over disken.
Den anden del af lovforslaget vedrørende indførelse af selvvalg for visse håndkøbsmidler er Liberal Alliance også meget tilfreds med.
Samtidig med at faglig rådgivning altid vil være en mulighed, giver man borgerne mulighed for selv at foretage en vurdering af, hvilket håndkøbslægemiddel de vil købe.
Selvvalg af håndkøbslægemidler betyder, at kunder selv kan orientere sig i udvalget af håndkøbslægemidler og opnå en diskretion i forbindelse med valg af lægemiddel.
Selvvalg vil give kunderne mulighed for at sammenligne forskellige produkters anvendelsesområder og priser og derved skærpe priskonkurrencen.
Det skulle gerne komme forbrugerne til gode via bedre priser.
Samtidig kunne det jo så også være, at køen og ventetiden på apoteket blev lidt kortere, hvilket jeg da ville hilse velkommen.
Selvvalg er ikke nogen drastisk ændring, i og med at man allerede i dag kan købe håndkøbslægemidler på internettet via apotekernes hjemmeside.
Liberal Alliance hilser dette lille skridt i retning af liberalisering velkommen, og vi glæder os over mindre formynderi og mere effektivitet, samtidig med at borgerne sikres den nødvendige tilgængelighed og faglige rådgivning.
Peder Hvelplund (EL), 2016-10-27:
Jamen det er jo lige præcis sådan, at hvis man ikke har adgang til internettet, er der også en mulighed for at gå på apoteket og få rådgivning dér.
Det, vi er bekymrede for, er, hvis man ikke får den rådgivning og bare går ned i et supermarked og kan vælge produkter, frit efter hvad man har læst i reklamer.
For jeg skulle da hilse og sige, at den rådgivning, man får gennem reklamer, ikke er en faglig kvalificeret og god rådgivning ved køb af de her produkter.
Så det handler jo netop om, at de mennesker, der ikke har adgang til internettet, stadig væk har mulighed for at gå ned og være sikret en faglig rådgivning, inden de køber et produkt.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-10-27:
Man hvis man ikke er hjemmevant på internettet, har man netop ikke den mulighed for at undersøge produkterne på forhånd.
Det er jo det, man får muligheden for, ved at de bliver sat frem på hylderne, så man i ro og mag, når man ikke hjemmefra kan undersøge produkterne, kan undersøge dem, mens man er i butikken.
Så jeg gentager mit spørgsmål: Har man i Enhedslisten ingen sympati for de mennesker, som ikke færdes hjemmevant i den digitale verden?
Peder Hvelplund (EL), 2016-10-27:
Jo, det har vi da bestemt.
Det er jo sådan set også det, det her lovforslag handler om, altså at folk netop skal have alle muligheder for at undersøge markedet, inden de går ned og køber et produkt.
Det er bare et spørgsmål om, at det her er præparater, som har virkninger og også kan have bivirkninger.
Og derfor er det nødvendigt også at få en faglig rådgivning, når man køber produktet.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-10-27:
Lovforslaget her er jo ikke andet end en analog udgave af den mulighed for køb af håndkøbsmedicin, som allerede er til stede på internettet.
Har man i Enhedslisten slet ikke nogen sympati for de mennesker her i landet, som ikke er med på den digitale bølge og ikke er trygge ved internethandel, så man derfor ved at afvise det her frarøver den mulighed, som alle dem, der allerede er digitalt indfødte, har, nemlig muligheden for at undersøge tingene i ro og mag, inden man bestiller et produkt?
Har man ikke nogen sympati for de mennesker, som ikke har den her lette adgang til internettet?
Peder Hvelplund (EL), 2016-10-27:
Jamen det er jo bl.a., fordi det også ret tydeligt fremgår af høringssvarene, at der kan være en bekymring i forhold til den faglige rådgivning og også i forhold til, om de produkter, der bliver valgt, er dem, der fagligt set er de bedste og billigste, eller om det er dem, der bliver reklameret mest for.
Der kan jo godt være en frygt for, at substitutionspræparater netop bliver fravalgt, fordi der kører massive reklamekampagner for specifikke produkter, og samtidig at placeringen af produkterne på hylderne kan have en betydning for, hvilke præparater der bliver valgt.
Roger Matthisen (ALT), 2016-10-27:
Jeg er standin for vores sundhedsordfører, fru Pernille Schnoor.
Jeg synes, at der allerede har været en rigtig fin gennemgang af L 38, lov om ændring af apotekervirksomhed og lov om lægemidler, af de respektive ordførere.
Alternativet kan sagtens støtte, at vi får en meget bedre geografisk dækning af vagttjenester, og at udbringning bliver muligt, når det vurderes nødvendigt.
Men ligesom Enhedslisten kan vi ikke for nuværende støtte, at lægemidlerne bliver tilgængelige på den måde, som det er fremstillet på i lovforslaget.
Det er simpelt hen, fordi der ikke er nogen af høringsparterne, der vurderer, at det er nødvendigt.
Tak for ordet.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-10-27:
Man kan aldrig vide, om det på et tidspunkt bliver sådan, men ikke endnu!
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes måske, det er lidt frisk af spørgeren på den måde at gøre sig munter over, hvorvidt man overhovedet kan tale om en befordringspligt, for det kan man selvfølgelig.
Og for os, der er med i aftalen, os, der har taget ansvar for Post Danmarks økonomi, var vejen jo vist – det tror jeg også at jeg sagde.
Altså, hvis man ønsker et Post Danmark, som er levedygtigt i fremtiden, skulle der ske tilpasninger af servicen – og det er jo stadig væk sådan, at du kan få et dag til dag-produkt, og det koster ikke 19 kr., det koster 25 kr.
Om problemet er løst, har jeg jo ikke mulighed for at svare skråsikkert på, men jeg vil sige, at de tiltag, som vi har sat i værk, jo er sat i værk efter en dialog med Post Danmark, så jeg har selvfølgelig en forventning om, at de med den nye postaftale kan få en mere levedygtig økonomi.
Henning Hyllested (EL), 2016-10-27:
Jeg kan forstå på den socialdemokratiske ordfører, at det er vigtigt at opretholde et ensartet niveau rundtomkring i hele landet, og at man jo derfor skal have befordringspligt.
Men man må sige, at det ensartede niveau, der er kommet ud af det, jo sætter et stort spørgsmålstegn ved, om det er en reel befordringspligt.
Javel, det er ensartet i hele landet, men med en leveringstid på 5 dage for sådan et brev til 8 kr., sætter jeg spørgsmålstegn ved, om det er det, man forstår ved en befordringspligt.
Men jeg vil gerne spørge ordføreren, som jo så også indrømmer, at der selvfølgelig er tale om en klar serviceforringelse
: Mener ordføreren, at problemerne for Post Danmark – ikke mindst de økonomiske problemer – er løst med den her aftale?
Er det ikke bare sådan, at vi vender tilbage i 2019 og siger, at vi stadig står i en eller anden suppedas?
Sophie Løhde (V), 2016-10-27:
Der er i hvert fald en udpræget misforståelse blandt visse partier, for når man lytter til debatten, kan man forstå det, som om der med det her lovforslag bliver ændret på skellet imellem, hvilke håndkøbslægemidler der må sælges fra apoteket, og hvilke der må sælges i detailhandelen.
Det ændrer vi jo overhovedet ikke ved med det her lovforslag.
Det, vi tager stilling til, er, om vi skal insistere på, at man for de ting, vi i forvejen har sagt vi synes er fornuftige at man kan handle også i detailhandelen, så som borger skal bede en ekspedient om at tage det bagved i et bur og give det til borgeren, eller om det er o.k., hvis det handler om eksempelvis køb af nikotintyggegummi for en borger, der gerne vil kvitte rygningen, at man så selv kan få lov at tage det og betale for sine varer.
Prøv at tænke eksemplet med, hvor mange spændende situationer man kunne forestille sig, hvis det var sådan, at der ikke er nogen forskel på, om man tager en vare selv som forbruger eller skal bede om den henne ved disken ved en kasseekspedient.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2016-10-27:
Jeg synes, det er svært at se, hvad egentlig lige det faktiske behov er, altså hvad behovet er for at ændre noget, som faktisk fungerer godt, og det synes jeg i og for sig at de fleste høringssvar også giver udtryk for.
Jeg tænker, at man godt kan få det indtryk – det efterlader i hvert fald de svar, som ministeren giver – at det her handler mere om diskretion.
Men receptpligtig medicin skal også forhandles ved skranken, og lægger man varer på båndet i indkøbscenteret, har kunden både foran og bagved jo også fri adgang til at se, hvad det er for nogle varer, jeg har liggende der.
Kunne det handle om, at vi i virkeligheden skulle overveje nogle andre former for diskretion?
Sophie Løhde (V), 2016-10-27:
Men placeringen er netop efter aftale med Danmarks Apotekerforening.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-10-27:
Jeg er jo sådan set bare opmærksom på, at vi som stat får det bedst faglige og økonomisk mest fordelagtige tilbud hjem.
Så det må vel være derfor, at man så har valgt København, men jeg tænker, at hvis man måske i fremtiden kunne forestille sig at udbyde sådan noget her, er det jo lidt fjollet, at der direkte står i lovteksten, at det skal være placeret i København.
Sophie Løhde (V), 2016-10-27:
Jeg er overrasket, hvis der er noget, der kan komme bag på nogen ordførere i Folketingssalen i dag.
For det første synes jeg, det er min pligt som sundhedsminister at sikre, at den skæve vagtordning, der blev lavet under den tidligere socialdemokratiske regering, nu kommer væk.
Nu får vi lavet noget, der er meget bedre, og som sikrer bedre geografisk dækning, navnlig i yderområderne.
Det har jeg arbejdet ihærdigt på.
Det var en af de ting, jeg brugte mange kræfter på som ordfører dengang i opposition: øget opmærksomhed i Folketinget, fordi jeg syntes, vi var på vej til at vedtage noget, som jeg syntes var skævt.
Man skal passe på med at sige »hvad sagde jeg«, men det er jo det, der blev resultatet.
For det andet vil jeg sige, at hvad angår selvvalg, følger vi op på, hvad ordførerens egen minister åbent erklærede over for Folketingets partier, og som vi brugte lang tid på under forhandlingerne, nemlig at vi skulle se på mulighederne for at indføre øget selvvalg.
Hvis vi havde haft alle de informationer, vi har i dag, med erfaringerne fra Norge og Sverige, var det jo sådan set kommet med i den ændring, som vi aftalte dengang med Folketingets partier.
Det arbejde, der er blevet sat i gang, er sådan set bare det arbejde, der nu foreligger.
Holbæk er ellers en dejlig by.
Aftalen om placering af et døgnvagtsapotek er indgået sammen med Danmarks Apotekerforening, og hvis man ville have flere, skulle man derfor også pege på økonomien til det.
For så vidt angår funktionen, handler det jo bl.a. om, at man skal kunne ringe ind alle steder fra i landet.
Jeg tror, at ordføreren i sin tale fik sagt noget med, om det ikke var udtryk for københavneri.
Der må jeg sige, at det her lovforslag da er udtryk for alt andet end det, fordi det netop adresserer den skævhed, der var i den gamle vagttjeneste, som jo i den grad ikke sikrede en optimal vagttjeneste ude i yderområderne.
Den får vi nu rettet op på ved at få de 50 vagtapoteker frem for de 34, som der oprindelig var vedtaget fra Folketingets side.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-10-27:
Tak, og tak til ministeren for opklaring vedrørende udbringning af medicin efter midnat.
Jeg gør mig ikke nogen forhåbninger om, at man skal lægge det i Holbæk, hvor jeg kommer fra, men jeg tænker, at andre byer må have de kompetencer, som kunne være relevante i den her sag, og som en regering, der har slået på tromme for en mere rimelig fordeling af de ting, som staten støtter og putter penge i, vil jeg bare gerne høre, hvorfor man har valgt at sige, at det netop er København, der skal have denne funktion.
Man kunne vel også have lagt det i enten Odense eller Aarhus.
Sophie Løhde (V), 2016-10-27:
Det er jeg helt enig i.
Men når ordføreren spørger, hvor det her kommer fra, er jeg bare ærlig og siger, at det arbejde, der er gået forud, ikke er noget, jeg har igangsat.
Det blev igangsat under den tidligere minister.
Han var åben over for det her.
Den åbenhed er regeringen helt enig i, fordi vi synes, det er fornuftigt at give borgerne nogle bedre muligheder for selvvalg af visse håndkøbslægemidler.
Det synes jeg bl.a. ud fra hensynet til diskretion, så man som borger eksempelvis ikke behøver at stille sig op foran skranken og bede ekspedienten om nikotintyggegummi, men at man selv kan gå hen og tage det og lægge det op på disken.
Altså, hvorfor er det, vi insisterer på, at borgerne ikke også selv må opleve at få en øget grad af diskretion?
Peder Hvelplund (EL), 2016-10-27:
Nu går jeg ud fra, at regeringen vel ikke baserer sin politik på, hvad tidligere socialdemokratiske ministre har ment og gjort, og så ønsker at føre det ud i livet.
Altså, det kan godt ske, at den daværende sundhedsminister Nick Hækkerup har sagt det på et tidspunkt, men når vi behandler lovforslaget i dag, bliver vi da nødt til at forholde os til de høringssvar, vi får ind, og der ligger bare en bekymring.
Det kan da godt kan være, at det ikke kommer til at føre til et øget forbrug, men det kan måske komme til at føre til en forkert brug af medicin eller et overforbrug.
Det mener jeg da at vi bør tage med i betragtningerne, når vi behandler det her lovforslag – fuldstændig uafhængigt af hvad tidligere socialdemokratiske ministre måtte have ment om det.
Sophie Løhde (V), 2016-10-27:
Jeg er nødt til at gentage, hvor det her kommer fra: Jamen det kom jo fra, at der var en tidligere sundhedsminister, der sagde, at han var åben over for at se nærmere på mulighederne for selvvalg af visse håndkøbslægemidler.
Det er de erfaringer, vi står med i dag.
Til den skepsis, som bl.a. nogle partier har rejst, om, om det her ikke vil føre til et markant øget forbrug og køb af håndkøbslægemidler, er svaret: Nej, det er jo det, erfaringerne fra Norge viser det modsatte billede af.
Det er derfor, jeg ikke kan forstå, at der er nogen, der kan synes, det er en overraskelse, at vi behandler lovforslaget her i dag, og at der ligger et stykke arbejde, som er gået forud.
Der var en udpræget grad af opbakning blandt partierne, dengang vi forhandlede apotekerloven, til, at det her var det helt fornuftigt at se nærmere på.
Peder Hvelplund (EL), 2016-10-27:
Jeg kan jo ikke lade være med at bemærke, at jeg synes, det er en lidt interessant prioritering, sundhedsministeren har, når hun betoner sin vægtning af, hvor hun får informationer om det her lovforslag fra, for det virker, som om hun lægger mere vægt på, hvad en tidligere socialdemokratisk minister har sagt, end hvad de høringsberettigede parter har sagt.
Der vil jeg sige, at i Enhedslisten er vi væsentlig mere optaget af, hvad de høringsberettigede parter siger, end vi er af, hvad tidligere socialdemokratiske ministre kunne have gået og sagt og ment.
Så siger ministeren, at det her ikke handler om kommercielle interesser.
Det er da også muligt, men jeg synes alligevel, det er tankevækkende, når man læser høringssvarene, at de eneste, som taler for det her, er Lægemiddelindustriforeningen og Dansk Erhverv.
Det er to organisationer, som begge har en kommerciel interesse i det her, hvorimod samtlige faglige organisationer og forbrugerorganisationer taler imod det.
Derfor vil jeg gerne høre ministeren: Hvor er den her idé om, at det her skulle laves om, opstået henne?
For det kan jo ikke være noget, der kommer fra Lægemiddelstyrelsen; de anbefaler det ikke.
Der er ikke nogen forbrugere eller faglige organisationer, der anbefaler det, så hvor kommer den her trang til at lave den her lovændring fra?
Sophie Løhde (V), 2016-10-27:
Da det her arbejde blev sat i gang, udtrykte vi os ret tydeligt, da vi sad og forhandlede om det tidligere apotekerlovforslag.
Så alle vidste, at det her arbejde blev sat i gang.
Så hvis den skepsis, den socialedemokratiske ordfører i dag giver udtryk for, også havde eksisteret dengang, så forstår jeg simpelt hen ikke, at den socialdemokratiske sundhedsminister ikke sørgede for at sige, at man nu ville gå i gang med at undersøge erfaringerne fra Norge og Sverige om ikke bare selvvalg på apoteker, men også selvvalg i kiosker og supermarkeder.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-10-27:
Jeg forstod faktisk ikke, hvorfor det fik lige den betoning.
Det betonede jeg – jeg sagde det meget tydeligt.
Om selvvalg sagde jeg, at den tidligere sundhedsminister sagde, at det her ville man kigge på, det ville man lade Lægemiddelstyrelsen vurdere.
Derfor har vi fået rapporten her.
Men den rapport er jo ikke blot en opbakning til selvvalg.
Der er rigtig mange udsagn heri om, at der er udtrykt skepsis, og Lægemiddelnævnet spørger også om, hvor det her behov kommer fra.
Derfor undrer det mig bare lidt, at ministeren i respekt for Folketinget ikke tager en drøftelse med partierne bag det for at finde ud af, hvad man har fået ud af det.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-10-27:
Jamen altså, jeg erkender jo, at det er en fordel, man mister – det er en fordel, som PostNord mister.
Men jeg er bare nødt til at sige, at det var efter en fuldstændig overvejelse, at vi netop ikke ventede, fordi man ikke må kæde det sammen.
Vi må ikke kæde det sammen med spørgsmålet om, hvordan man så kommer til at stå i en skatteteknisk sag, for SKAT er én del, og det her er noget andet.
Så det var altså overhovedet ikke noget, vi bare sad og kom i tanker om: Det var fuldstændig overvejet; det skulle gøres på den her måde, sådan at det her blev besluttet for sig.
Derfor skrev vi så ind, at det var Post Danmarks forventning, at man havde en diskussion med SKAT.
Det er selvfølgelig for at sige, at det er vi så vidende om.
Men vi ville ikke gå længere, for vi syntes, det var at blande tingene sammen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-10-27:
Tak, formand.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren for De Konservative i, at de her eskalerende afgifter jo er med til at gøre incitamentet til at gå ud i den her form for svindel endnu større, netop fordi sukkerafgiften stiger.
Det er jo en del af den skatteaftale, som der er, fra 2012.
Der vil jeg bare gerne høre ordførerens holdning til, om det var noget, som De Konservative var med til, eller om det var noget, De Konservative var imod.
Henning Hyllested (EL), 2016-10-27:
Tak for det.
Men den ordning, man står over for at få gennemført, vedrørende momsen, får jo indflydelse på Post Danmarks økonomi.
Og hele baggrunden for at lave de her serviceforringelser, som man nu laver, er jo netop, at Post Danmark har en fuldstændig flosset og ødelagt økonomi, kan man sige.
Derfor synes jeg jo alligevel, at tingene hænger sammen.