runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DD), 2024-12-11:
Tak for, at vi får et klart svar fra Socialistisk Folkeparti på det, for så ved vi nu, at SF jo så kommer til at acceptere og stemme for, at ministre skal have en væsentlig højere løn.
Det, som undrer mig i den forbindelse, er, at Socialistisk Folkeparti jo tit har udtalt sig imod det.
Vi har en situation nu, hvor vi stadig væk har forholdsvis høje priser på dagligvarer.
Mange mennesker har svært ved at få økonomien til at hænge sammen.
Vi oplever jo også, at regeringen sætter skatter og afgifter op på benzin, diesel og alle mulige ting og sager.
Så det er svært derude.
Hvordan kan SF egentlig forsvare, at man støtter et højere vederlag til landets ministre?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-12-11:
Finansloven er jo hele statens budget for alting, så det vil sige, at hvis man ikke stemmer for den, kunne kritikken være, at man ikke støtter op om landets folkeskolelærere eller om landets politibetjente, fordi de ikke får nogen løn, hvis der ikke er en finanslov.
Det synes jeg jo er et urimeligt synspunkt at have.
Det er jo på samme måde med det her, nemlig at når man stemmer for en finanslov, stemmer man for det hele.
Man stemmer både for det, man har kæmpet ind, altså nogle af de ting, som jeg prøvede at ridse op her, og som jeg er rigtig glad for at det lykkes SF at få ind i finansloven, og for det, som man er uenig i.
Camilla Fabricius (S), 2024-12-11:
Tak for det.
Kan ordføreren hjælpe mig med at pege på det parti, som stillede sig i spidsen for denne sammenslutning?
Tak for det.
Som jeg forstod det, er ordføreren jo rigtig, rigtig glad for det samarbejde, der har været i forbindelse med finanslovsforhandlingerne for 2025.
Men situationen er nu, at der kun kan være én kandidat til statsministerposten.
Så kan ordføreren hjælpe mig med at identificere, hvem det så er, der er den kandidat?
Ole Birk Olesen (LA), 2024-12-11:
Det er jo ikke nyt for hr. Benny Engelbrecht, at Liberal Alliance ofte stemmer imod finansloven, hvis vi synes, den ikke er god nok, og vi ikke har fået lov til at sætte nogle aftryk på den, så vi synes, at den er blevet noget bedre.
Det er en fast, årligt tilbagevendende begivenhed, når vi ikke synes, at finansloven er god nok.
Det har vi gjort i 10 år eller sådan noget.
Benny Engelbrecht (S), 2024-12-11:
Det er jo altid god kutyme, at partier, som er parate til at indgå i en regering, også er parate til at stemme for en samlet finanslov, som jo ikke blot implementerer det, som er en finanslovsaftale, men jo også sikrer, at der kan udbetales lønninger til de offentlige medarbejdere, og at der kan implementeres en grøn trepartsaftale, som hr. Ole Birk Olesens parti også selv er en del af.
Så jeg skal bare lige forstå det: Er det sådan et udtryk for, at Liberal Alliance ikke anser sig selv for at være regeringsdueligt?
Ole Birk Olesen (LA), 2024-12-11:
Det er mit indtryk, at der bredt i de blå partier ikke er nogen modvilje mod at lette skatten på folk, der går på arbejde.
Og der er heller ikke nogen ultimative krav om, at det ikke må ske i toppen, eller at det ikke må ske i bunden.
Vi har forskellige ønsker; nogle lægger mere vægt på bunden, og andre lægger lige så meget vægt på bund og top.
Det, jeg bare synes er så underligt i den socialdemokratiske retorik, er det der med, at hvis man laver en skattelettelse og der så er flere mennesker, der får den skattelettelse, som tilfældigvis bor omkring de større byer, og ikke så mange af dem, der får den skattelettelse, som bor på Lolland, så er det en politik, der er imod Lolland og for folk i de store byer.
Den retorik er så forfejlet og så piskende geografiske skel i Danmark op, at det ikke burde være et parti, der har statsministerposten, værdigt.
Den måde at grave geografiske skel ud fra en ganske kunstig dagsorden på synes jeg ikke at et statsministerparti skal gøre.
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-12-11:
Så siger hr. Ole Birk Olesen jo, at fru Inger Støjberg i fremtiden ikke vil være egnet som statsministerkandidat, hvis hun skulle have lyst til det.
For det er da Danmarksdemokraternes retorik.
Det er da Danmarksdemokraternes retorik at ville gøre noget for folk, der f.eks. bor på Lolland, i forhold til folk, der bor i byerne, og som har gode vilkår.
Derfor vil jeg bare spørge: Når nu det er Danmarksdemokraternes politik – for det er det; det har de sagt ved flere lejligheder – vil hr. Ole Birk Olesens parti på et eller andet tidspunkt i fremtiden kunne blive enige i forhold til en regering, hvor fru Inger Støjberg skulle være statsminister, altså når nu man ved, at I er så uenige om skatten?
Undskyld, formand – det var direkte tiltale.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-12-11:
Vi er i Liberal Alliance fuldstændig opmærksomme på, at det ligger Danmarksdemokraterne på sinde, at der skal ske nogle forbedringer for folk i de tyndtbefolkede dele af Danmark, hvis Danmarksdemokraterne skal være en del af et regerende flertal i Danmark – fuldstændig opmærksomme.
Og vi er meget villige til at imødekomme det, ligesom jeg ved, at Danmarksdemokraterne også er villige til at imødekomme Liberal Alliance i forhold til nogle af vores ønsker.
Det betyder ikke – jeg har aldrig hørt det i hvert fald – at Danmarksdemokraterne er imod lettelser af skatten, hvor der er flere i nogle byer, der får den lettelse, end i nogle andre byer.
Jeg har aldrig hørt Danmarksdemokraterne sige det.
Thomas Monberg (S), 2024-12-11:
Tak til ordføreren fra LA for talen.
Liberal Alliance har tordnet mod udviklingen af antallet af administrativt ansatte i staten og af offentligt ansatte i det hele taget.
Men er det ikke korrekt, at da Liberal Alliance selv sad i regering, steg dette antal også flere steder, f.eks. under partiets transportminister, hr. Ole Birk Olesen, som det fremgår af et svar fra finansministeren på spørgsmål nr. 16 i forbindelse med behandlingen af denne finanslov stillet af selv samme hr. Ole Birk Olesen?
Tak for svaret.
Hvis DF bliver lige så store igen, vil jeg da i hvert fald håbe, at I går imod deres ukrainepolitik, for det kunne jeg da godt blive lidt i tvivl om nu med det svar, der er her.
Kan ordføreren ikke selv se, det er en anelse hyklerisk?
For ordføreren har lige stået og sagt, at der er rigtig mange steder, man vil fjerne grønthøstermodellen, men så må ordføreren vel også kunne have gjort det på daværende tidspunkt, altså have ladet være med at bruge grønthøstermodellen og så have skåret noget af alt det overflødige væk.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-12-11:
Vi kan i Liberal Alliance gøre rigtig meget, den dag vi bliver et større parti, og den dag, der er blåt flertal i Folketinget.
Vi har endnu ikke været i den situation, at vi var et ledende regeringsparti.
Vi var et juniorparti i en Venstreledet regering, hvor vi som støtteparti havde et meget stort Dansk Folkeparti, som også ville nogle ting.
Bl.a. ville man fra Dansk Folkepartis side og de røde partiers side indføre en ny tilladelsesordning for godskørsel med varer over 11 kg.
Det krævede flere ansatte i Transportministeriet.
Jeg var imod det, men der var desværre et flertal i Folketinget, der var for det.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-12-11:
Tak for talen, og ikke mindst tak for opmærksomheden til mit lokalområde på Langeland.
Det er jo ikke hver dag, den kommer fra hr. Ole Birk Olesen.
Så tak for det.
Ordføreren har jo ret i, at der er store indkomstforskelle mellem, om man bor i indre København, som ordføreren selv gør, eller om man bor på Langeland eller et andet sted uden for de største byer.
Der er også stor forskel på, hvad for en velfærd man kan levere til de mennesker, der bor der, og det er der jo så forskellige måder man kan gå til på.
For Socialdemokratiets vedkommende har vi sagt, at det synes vi ikke der skal være, og derfor har vi vedtaget forskellige politiske greb: en udligningsreform, som Liberal Alliance stemte imod, og nu en finanslov, hvor vi giver det største løft i 14 år til velfærden, som jeg kan forstå på ordføreren nu også at Liberal Alliance har tænkt sig at stemme imod.
Det er jo et valg, om man vil gøre noget, eller om man bare vil se til og være ligeglad med det.
Derfor vil jeg egentlig bare spørge ordføreren om, hvad Liberal Alliances bud egentlig er på, hvordan man så skal skabe et godt velfærdssamfund i hele landet, uanset hvor man bor henne.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-12-11:
Først og fremmest har Liberal Alliance aldrig nogen sinde været et stort, betydende parti i Danmark.
Måske bliver vi det engang i fremtiden.
Vi har været et mindre regeringsparti i en Venstreledet regering med et Dansk Folkeparti, som på det tidspunkt syntes, at de skulle drille den regering rigtig meget og gennemføre rigtig meget politik, som regeringen faktisk var imod.
Da jeg var transportminister, var der et flertal uden om den regering, som besluttede, at vi skulle have en tilladelsesordning for godskørsel med pakker, der vejer mere end 11 kg.
Det vedtog Dansk Folkeparti og de røde partier i fællesskab, og det krævede f.eks. flere ansatte i, jeg tror, det er Færdselsstyrelsen, til at håndtere den tilladelsesordning.
Se, det kunne jeg jo som minister ikke gøre noget ved.
Jeg stemte imod loven, men der var et flertal uden om min regering, som ønskede at gennemføre loven, og det var bl.a. socialdemokrater, der stod i spidsen for det.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-12-11:
Ja, og de skattelettelser, som bl.a. Liberal Alliance står bag, koster 10 mia. kr.
De koster vores samfund 10 mia. kr.
I SF står vi ikke bag dem.
Her får man til gengæld det ud af det, at landets skolebørn får skolemad, og så koster det kun halvdelen af de skattelettelser, som bl.a. hr. Ole Birk Olesen står bag hvert eneste år.
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-12-11:
Tak for det, og tak for talen.
Man kan sige meget om hr. Ole Birk Olesen, men det var da en ideologisk tale, og det er dejlig forfriskende her i Folketingssalen, synes jeg, selv om jeg er hamrende uenig.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til det her boyband, som I har lavet sammen, hvor I sidder omkring et rundt bord og diskuterer fuldstændig ligeværdigt.
Skattelettelser er en ret central ting, går jeg ud fra, der bliver diskuteret omkring det bord, og så må man også gå ud fra, at I et eller andet sted må være enige med hinanden om, hvad det er for nogle skattelettelser, man ønsker sig.
Så kunne man jo nu have lyst til at kalde hr. Dennis Flydtkjær tilbage på talerstolen, såfremt det var muligt, og prøve at få ham til at forholde sig en lille smule til det, hr. Ole Birk Olesen står og siger omkring skattelettelser, nemlig at det er superfint, at de allerstørste skattelettelser bliver givet til de mennesker, der bor i de største byer, og at dem på Lolland må sejle deres egen sø.
Det synes jeg er en spændende analyse.
Så mit spørgsmål vil egentlig bare være: Tror hr. Ole Birk Olesen, at man kan blive enige, når man nu går med boybandet til finanslovsforhandlinger næste år?
Kan man så blive enige om skattelettelser?
Ole Birk Olesen (LA), 2024-12-11:
Så førte Socialdemokratiet bare udlændingepolitik sammen med de blå partier, og så førte Socialdemokratiet bare ikke udenrigspolitik sammen med Enhedslisten.
Sådan er det jo.
På de brede områder fører vi politik på midten, og på andre områder fører vi politik sammen med vores støttepartier.
Det er sådan en mærkelig argumentation.
Altså, det er det samme, som hvis der kommer nogen her i Folketingssalen og foreslår en ny færdselslov og man ikke må stemme imod den nye færdselslov, fordi landet jo skal have en færdselslov.
Ja, hvis den nye færdselslov ikke har flertal, fortsætter man med den gamle, og hvis der ikke er flertal for den nye finanslov, fortsætter man ind i det nye finansår med den gamle finanslov, indtil der eventuelt er nogen, der kan finde ud af at lave en finanslov, som der er flertal for.
Det er ikke vores pligt at stemme for alle færdselslovsændringer, der er i den her sal, fordi landet skal have en færdselslov.
Det er heller ikke vores pligt at stemme for alle finanslove, der kommer i den her sal, fordi landet skal have en finanslov.
Det er regeringens pligt at sørge for, at der er flertal for finansloven.
Anne Paulin (S), 2024-12-11:
Noget af det, som vi i Socialdemokratiet er rigtig glade for i årets finanslov, er jo kommuneaftalen, som giver det største løft af kommuneøkonomien i 15 år, og som der også er blevet kvitteret meget positivt for fra kommunernes side.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren om Liberal Alliances syn på det her med en kommuneaftale, for i LA's 2035-plan, som ligger på partiets hjemmeside, men som jeg også kan forstå at man ikke helt vil følge længere, står der jo, at man vil lægge op til en nulvækst i den offentlige økonomi.
Så er Liberal Alliance kommet nærmere, hvad man mener på det her område, og vil det være slut for kommunerne med at få sådan en god aftale, som de har fået i år, hvis det er Liberal Alliance, der skal lave finanslovsaftalen og kommuneaftalen for næste år?
Ole Birk Olesen (LA), 2024-12-11:
Vi synes ikke, man skal bevilge flere penge til kommunerne end dem, man allerede bevilger, så længe kommunerne ikke udnytter de penge, de allerede får, godt nok.
Den her regering har i Indenrigs- og Sundhedsministeriet lavet analyser, som viser, at hvis bare kommunerne under ét var lige så effektive til administration, som de mest effektive kommuner er til administration – alene administrationsudgifter –
så ville kommunerne under ét ifølge Indenrigs- og Sundhedsministeriet med en socialdemokratisk minister for bordenden kunne spare 8 mia. kr. i alt.
Det er bare på at blive lige så gode til administration, som de bedste kommuner allerede er i dag.
Så så længe kommunerne spilder pengene på overflødig administration, synes vi ikke, det er en god idé at give kommunerne flere penge.
Anne Paulin (S), 2024-12-11:
Tak, det er modtaget.
En anden ting, som der står i LA's 2035-plan, er jo det her ønske om at have en grønthøsterbesparelse på 10 pct. i det offentlige.
Er LA kommet frem til, om man fortsat ønsker det, om den skal være på 5 pct., eller hvad niveauet skal ligge på, når nu hr. Ole Birk Olesen peger på de her store besparelsespotentialer?
Så hvad er I kommet frem til at jeres grønthøster skal indstilles på?
Jens Joel (S), 2024-12-11:
Tak for det, og tak for talen.
LA var jo en del af den flok borgerlige partier, som, om man så sige, gjorde fælles front i finanslovsforhandlingerne.
En anden og lidt mere alvorlig front er den, der findes i Ukraine, og mit spørgsmål går egentlig på, hvordan LA stiller sig til den udmelding, der har været fra Dansk Folkeparti, og på, om man kan gøre fælles front i den økonomiske politik, når man har et parti, som siger, at vi skal skrue ned for støtten til Ukraine, og om LA vil følge DF dér, eller om man vil sige, at så stopper det økonomiske samarbejde med Dansk Folkeparti.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-12-11:
Liberal Alliance er ikke enig med Dansk Folkeparti i de udmeldinger om, at vi skal bruge færre penge på Ukraine.
Vi ser bidraget til Ukraines krigsindsats som et bidrag til også Europas sikkerhed, og det er også det bidrag, der gør, at Danmark bidrager med 2 pct. af bnp til Europas forsvar og til Danmarks forsvar, altså via et bidrag til Ukraine.
På samme måde, tror jeg, som Socialdemokratiet ikke har tænkt sig at nationalisere private virksomheder sammen med Enhedslisten eller føre udlændingepolitik sammen med Alternativet eller føre kønsidentitetspolitik sammen med Radikale Venstre, vil vi heller ikke føre ukrainepolitik sammen med Dansk Folkeparti.
Jens Joel (S), 2024-12-11:
Det er jeg jo sådan set glad for, for vi er også meget uenige med Dansk Folkeparti i den udmelding.
Altså, man kan godt forestille sig, at man laver et blåt flertal, selv om Dansk Folkeparti mener noget meget modsat omkring Ukraine, og så stadig væk baserer sig på de mandater, hvis man har muligheden for det.
Men kan man så sige, at det kun gælder, hvis Dansk Folkeparti pakker det sammen, eller kan man forestille sig, at Dansk Folkeparti får lov til at få indflydelse på den politik, hvis der er et blåt flertal?
Ole Birk Olesen (LA), 2024-12-11:
Jamen den grønthøster er kørt i maskinladen igen, som også min formand, hr. Alex Vanopslagh, har været ude at sige i et interview i pressen.
Det er ikke længere vores politik.
Nu vil vi gå målrettet efter de overflødige udgifter, der er til administration i såvel kommuner og regioner som staten.
Det er også anselige milliardbeløb; jeg nævnte, at det alene i kommunerne er 8 mia. kr. ifølge den seneste opgørelse fra Indenrigs- og Sundhedsministeriet.
Så vi har droppet den brede grønthøster og kører i stedet grønthøsteren eller hækkesaksen hen over administrationsudgifterne i den offentlige sektor.
Jeg har nu altid spist sammen med mine skolekammerater, selv om vi ikke fik maden af skolen.
Men det bliver sjovt at se, hvordan man sikrer en »skattelettelse«, for det er så det nye ord for det at give noget gratis fra det offentlige – det er en skattelettelse!
Fru Lisbeth Bech-Nielsen siger sig selv, at familierne vil spare 1,6 mia. kr., hvis det her rulles ud over hele landet.
Men hvis det rulles ud over hele landet, vil det koste staten 5,6 mia. kr. Hvordan sikrer man en skattelettelse ved at udrulle noget, der koster staten 5,6 mia. kr., som nogen skal betale skat til, for at familierne til gengæld kan spare 1,6 mia. kr.?
Altså, besparelsen for familierne er 1,6 mia. kr.
Det koster staten 5,6 mia. kr.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-11:
Tak for spørgsmålet.
Det er rigtigt, at det er en vigtig pointe.
Man må ud fra Moderaternes spørgsmål fra før forstå, at når de ikke kan betale tingene til tiden, selv om det er hver tiende medarbejder, der sidder og arbejder med det, så skal der flere statslige ansatte til.
Det kunne måske godt være, at der var for mange, i stedet for at arbejdsgangen var for tung, eller at man måske skulle have en mere smidig administration.
For jeg tror ikke, at der er ret mange danske virksomheder derude, der ville kunne leve med, at hver tiende medarbejder kun sad og handlede ind og betalte regninger.
Altså, så ville vi jo ikke være konkurrencedygtige.
Det kunne godt være, at det var et andet sted, man skulle sætte ind.
Så tak til Dansk Folkeparti for spørgsmålet.
Gunvor Wibroe (S), 2024-12-11:
Tak for ordet.
De blå partier, og det var jo så inklusive Danmarksdemokraterne, var med i en sammenslutning af partier, som gik til finanslovsforhandlingerne for næste år i en såkaldt musketered.
Og der kunne jeg godt tænke mig at vide, om den her musketered også strækker sig til det her økonomiske spørgsmål om støtte til Ukraine nu, hvor Dansk Folkeparti ønsker, at Danmark skal skrue væsentligt ned for støtten til Ukraine.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-11:
Det, der var vores musketered – hvis man kan kalde det det; det har vi ikke selv døbt det – var jo, at vi lavede et fælles forhandlingsoplæg til en finanslovsaftale.
Nu har jeg fået nogle meget konkrete punkter på om, hvad vi godt kunne tænke os at få igennem til den her isolerede forhandling.
Det betyder ikke nødvendigvis, at det er en udtømmende liste af blå ønsker, eller hvad vi godt kunne tænke os at lave om, hvis vi fik et flertal.
Og det er for os naturligt, at svaret jo også er: Nej, det handler ikke om alt muligt andet ud over det.
Altså, det her er jo ét forhandlingsoplæg, som vi så er gået til forhandlingerne med.
Og det synes vi egentlig også er lidt ærgerligt at regeringen ikke kunne se sig selv i.
Vi synes faktisk, det var ret balanceret og afstemt.
Og det var specielt ærgerligt, at man prøver at fortælle en eller anden fortælling om, at det skulle være ufinansieret, når vi faktisk havde overfinansieret med 800 mio. kr.
Peter Kofod (DF), 2024-12-11:
Tak for det, og tak for et rigtig godt samarbejde i hele den her finanslovsproces.
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at tage ordet, men debatten mellem fru Monika Rubin og ordføreren inspirerede mig alligevel til at tage ordet.
Jeg synes, at det viser noget ret klart i dansk politik.
De kan så ikke finde ud af at betale regningerne til tiden, og så skal der bare smøres nogle flere djøf'ere på, åbenbart, for hvis man ikke kan finde ud af at betale regningerne, er det nok, fordi man er for få.
Der er så tilsyneladende 2.500 ansatte, der står i vejen for hinanden og ikke kan finde ud af det.
Man kunne vel også kræve, og det vil jeg spørge ordføreren fra Danmarksdemokraterne om, at man får en offentlig sektor, der fungerer bedre, og hvor man stiller nogle højere krav.
Selvfølgelig kan man godt, når antallet af djøf'ere eksploderer, forvente, at de selvfølgelig kan få betalt de regninger til tiden.
Jeg synes, at det viser meget klart, at der er to veje i dansk politik.
Nogle vil ukritisk bare smøre mere på, mens vi er andre, der siger, at vi skal bruge pengene bedre, klogere og sundere i den offentlige sektor.
Gunvor Wibroe (S), 2024-12-11:
Det vil jeg lige følge op på, for jeg synes ikke, jeg fik et rigtig konkret svar om det med Ukraine og vores støtte.
Så jeg vil bare høre: Tænker ordføreren, at det økonomiske samarbejde med Dansk Folkeparti kan fortsætte, og at Danmarksdemokraterne jo så har tænkt sig at indordne sig Dansk Folkepartis nye udmelding om, at man vil sænke støtten til Ukraine?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-11:
Altså, det er et lidt underligt spørgsmål til Danmarksdemokraterne.
Man skal nok nærmere spørge Dansk Folkeparti om deres retning i forhold til Ukraine.
Danmarksdemokraterne har fra starten bakket op om støtten til Ukraine i samtlige aftaler, igennem aftaler i forsvarsforligskredsen og igennem aktstykker i Folketingets Finansudvalg, hvor jeg selv sidder, og det har vi sådan set tænkt os at blive ved med.
Vi synes, det er vigtigt, at man både som land, men også i det hele taget i Vesten og i NATO-landene bliver ved med at bakke op om Ukraines kamp mod Rusland, og det vil vi da fortsætte med at gøre.
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-12-11:
Jeg er helt overbevist om, at alle de mennesker, der har stemt på Danmarksdemokraterne ved sidste valg, sikkert er himmelhenrykte, når de kan konstatere, at deres mulighed for at få indflydelse ved de her finanslovsforhandlinger har været betinget af, at hr. Ole Birk Olesen og hr. Rasmus Jarlov også har kunnet nikke til de forslag, der er kommet.
Nå, drillerierne lidt til side.
Jeg synes faktisk, at hr. Hans Andersen stiller et rimelig relevant spørgsmål.
Derfor vil jeg egentlig spørge ret simpelt: Hvis nu jeg anerkender alt, hvad hr. Dennis Flydtkjær har sagt, og stemmer for de ændringsforslag, der ligger, hvad vil den offentlige forbrugsfest så være i procent?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-11:
Det er jo ikke så underligt i politik, at man allierer sig med andre.
Jeg skulle jo tilsvarende så sige tillykke med det røde boyband.
Regeringen er også gået sammen i en sammenslutning.
I øvrigt tillykke til Venstre for at være med i det røde boyband; det er måske det mest bemærkelsesværdige – og ikke, at Socialdemokraterne er i et rødt boyband.
Men at man går sammen med andre partier og prøver at forhandle sammen og lave nogle ting, er måske ikke så mærkeligt, fordi man så har et stærkere forhandlingsmandat.
Nå, men det, der så var spørgsmålet bagefter, hvis jeg kan nå det, var så, hvor Danmarksdemokraterne synes at man kan skære ned på den offentlige forbrugsvækst.
Det kunne bl.a. være, at man kunne indføre deltagerbetaling for danskundervisning.
Man kunne skære ned i ikkelovpligtige integrationsindsatser.
Man kunne lave en besparelse på Kulturministeriets område på 1 mia. kr., hvilket vi har stillet ændringsforslag om.
Det kunne bl.a. være i DR, som jo har et absurd højt beløb.
Det kunne være en reform af jobcentrene.
Det kunne være besparelser på konsulenter i det offentlige.
Det er bare nogle af ændringsforslagene, vi har stillet.
Der er masser af steder, hvor man kunne lave nogle prioriteringer.
Det er det, der er min kritik, i forhold til at det offentlige forbrug er så højt.
Regeringen prioriterer jo ikke mere.
I bruger bare løs.
I gør jer ikke engang umagen at kigge på, om der kunne være steder, hvor man kunne gøre tingene smartere.