runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-10-08:
Tak for det.
Og tak for talen.
Vi har de seneste 10 år set en kraftig stigning i den psykiske mistrivsel og ikke mindst blandt børn og unge, og alt for mange af dem udvikler behandlingskrævende lidelser.
Alligevel lægges ansvaret alt for ofte over på den enkeltes skuldre, når det handler om psykiske problemer; både når det handler om, hvad problemerne skyldes, men også når det handler om at få hjælp til dem.
I SF ønsker vi både at ændre på de vilkår og forventninger i samfundet, som skaber så meget mistrivsel, ved at få mere ro på og skabe plads til tvivl og omveje ved at tage unødig pres fra deres skuldre.
Der er en åbenlys urimelighed her.
Hvis man har brug for en studievejleder, kan man få det gratis; har man brug for en socialrådgiver, kan man få det gratis; hvis man har brug for behandling hos lægen, er det også gratis; men hvis man har brug for hjælp til psykiske problemer, ja, så skal man selv finde pengene til det.
Mener De Konservative, at det er rimeligt?
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-10-08:
Jeg mener selvfølgelig helt principielt, at vi bør ligestille psykiske og somatiske sygdomme.
Når det er sagt, skal vi selvfølgelig diskutere, hvad det er for en behandling, der nu bliver spurgt til her.
Er det psykologhjælp for bestemte grupper?
Er det direkte behandling i psykiatrien, vi taler om?
Jeg tror i hvert fald, vi skal passe på med at sige, at så er der bare gratis psykologhjælp på gymnasierne.
Og der er nogle, der er ude at sige sådan noget, hvor jeg tænker, at nu skal vi lige passe på, at det her ikke stikker af.
Så vi skal jo finde ud af, hvem det er, der skal hjælpes, og de skal selvfølgelig hjælpes, men at der sådan er en fri trækningsret generelt til f.eks. psykologhjælp, går jeg ikke ind for.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-10-08:
Jeg håber ikke, at hr. Søren Pape Poulsen mener, at det skal være os herinde i Folketinget, eller at det skal være op til Konservative at vurdere, hvem det er, der har behov for og kvalificerer sig til at få den psykologhjælp.
Det er jo sådan, at man i dag selv foretager en vurdering, man ringer til lægen, når det er, man har problemer – man beder måske om en henvisning til en fysioterapeut osv. osv. Har Konservative ikke tillid til, at mennesker også selv kan mærke, hvornår det er, de har brug for hjælp, også når det gælder psykiske udfordringer?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-10-08:
Der er jo både den her fælles låntagning gennem de her nye værktøjer, og så er der også Den Europæiske Centralbank, og der er Danmark jo så altså udenfor, men dog låntager.
Altså, hvis man nu i Viborg lavede fælles låntagning med naboen og naboen igen osv., tror jeg Søren Pape Poulsen ville begynde at interessere sig for, hvad de brugte deres penge på, og også gerne ville have lidt medindflydelse på, hvordan naboen brugte pengene.
Når man laver så stor en fælles låntagning, bliver man nødt til at beskæftige sig lidt med, hvad de andre så bruger pengene på.
Det hedder fælles finanspolitik.
Altså, det er jo bare en retning i det europæiske samarbejde, som, i hvert fald hvis man sådan er nationalkonservativ og funderet i fædrelandet og tanken om, at det er her, demokratiet bedst virker, jo godt kan være lidt skræmmende.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-10-08:
Hvis jeg deri skal lægge, at ethvert menneske i dette land selv kan afgøre, hvornår de synes de har brug for visse ydelser i hele den offentlige sektor og sundhedssektoren, så ved jeg, at mit svar er, at nej, så enkelt mener jeg virkelig ikke det er.
Pernille Skipper (EL), 2020-10-08:
Tak, og tak for talen.
Uha, der er så mange ting, man får lyst til at sige, ikke?
Planen var, at jeg skulle spørge hr. Søren Pape Poulsen til diskussionen om sexisme, og det synes jeg faktisk er vigtigt vi holder fast i.
For nylig var der rigtig mange kvinder i dansk politik, nogle af dem, som ikke er herinde, men som er i vores alle sammens lokalafdelinger, byråd og alle mulige steder, som gik sammen om et virkelig vigtigt indlæg, hvor de fik fortalt noget, som trængte til at blive sagt med så stærk en stemme.
Jeg læste noget interessant, for jeg læste nemlig hr. Søren Pape Poulsens reaktion, og nu citerer jeg: Hvis du havde sagt det for 2 måneder siden, var jeg blevet overrasket.
Derfor vil jeg gerne spørge, hvad De Konservative så gerne vil gøre med den nye viden.
Jeg tror bare, at de kvinder, både dem og dem i andre fag, har et behov for, at vi også handler politisk på det, som for hr. Søren Pape Poulsen er forholdsvis ny viden.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-10-08:
Det, jeg kommenterede på, var omfanget.
Og jeg vil gerne være ærlig og sige, at det kommer bag på mig, at det er i det omfang, som vi har set det rullet op i medierne.
Og så har jeg det sådan, at det jo er et ansvar, vi skal tage på os alle sammen, og vi er jo nødt til at starte med os selv i partierne, for vi kan jo ikke kigge ud på alle andre og sige, at nu må de komme i gang.
Vi har jo taget fat i det både med vores ansatte her på Borgen og de folketingsmedlemmer, vi har, og har snakket om, hvordan det er, man skal forholde sig.
Vi kommer til at drøfte det i vores hovedbestyrelse, vi drøfter lige nu med nogle advokatselskaber om, hvordan vi kan lave en ordning, så folk ikke risikerer at skulle gå til nogen, som er deres nærmeste, og som måske er dem, der er problemet.
Den model er vi ved at udvikle nu, og det tror jeg man skal gøre på en god måde.
Vi har også inviteret nogle af dem, der stod frem på forsiden af avisen, ind til et møde for at tale med dem og høre om deres oplevelser.
Jeg tror sådan set, at det er vigtigt, at vi tager det her meget, meget alvorligt og ikke tror, at det kan løses ved, at vi skriver et par sætninger ned på en side – så er det løst.
Pernille Skipper (EL), 2020-10-08:
Det synes jeg alt sammen lyder rigtig klogt, og det er vigtigt at få sendt det signal.
Jeg tror også, det er vigtigt, at vi husker, at det ikke kun er i vores egen lille osteklokke i politik, det her foregår.
Jeg tror, det er markant værre for de kvinder, som arbejder på de danske hospitaler, som arbejder som tjenere eller bartendere eller sidder bag kassen et eller andet sted.
Der er nogle steder i det her samfund, hvor det er endnu værre, og derfor vil vi jo gerne have, at vi laver en regel, der pålægger et arbejdsgiveransvar i højere grad for ikke bare at reagere, hvis man hører noget, men også aktivt opsøge det for at høre, om kulturen er, som den skal være på arbejdspladsen.
Man kalder det et indirekte objektivt ansvar.
Er det ikke noget, som De Konservative vil være med til at overveje, i lyset af hvor mange kvinder der står frem?
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-10-08:
Umiddelbart når jeg hører det, bliver jeg nok en smule skeptisk, for det, jeg egentlig hører, og hvis jeg tager fejl, diskuterer jeg det gerne, selvfølgelig gør jeg det, men hvis det, jeg hører, er, at der er sådan et arbejdsgiveransvar for, om man nu har opsøgt det nok – hvordan skal vi så tjekke det?
Jeg kan jo godt lide, at hvert enkelt menneske simpelt hen må stå til ansvar for sine egne handlinger, og at der bliver en mulighed for at kunne meddele det et sted, hvis man har været udsat for noget.
Det her er rigtig alvorligt.
Jeg havde bare sådan glædet mig til, at fru Pernille Skipper ville stille mig et spørgsmål om noget, vi kunne blive uenige om.
Men det er jo godt, at vi langt hen ad vejen er enige om det her.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-08:
Tusind tak.
Og tusind tak til ordføreren for en god tale.
Grundlæggende er feriepengesystemet noget juks, det er en bureaukratisk, formynderisk ordning.
Sådan sagde den konservative ordfører, hr. Rasmus Jarlov, da loven, som indefrøs danskernes feriepenge, skulle vedtages i 2017.
Det burde være åbenlyst, at ordningen burde afskaffes, fortsatte hr. Rasmus Jarlov.
Det ville være udtryk for, at folk bedre selv kan administrere deres egne penge, end vi politikere kan, sagde han.
Og besværet her under coronakrisen med at få de indefrosne penge tilbage til danskerne beviser jo præcis den konservative ordfører, hr. Rasmus Jarlovs, pointe, synes jeg.
Det er bedre, når politikerne bestemmer meget mindre og danskerne bestemmer meget mere selv, også over flere af deres egne penge.
Er den konservative formand, hr. Søren Pape Poulsen, enig i, at dette på rigtig mange områder bør være fundamentet under et borgerligt samarbejde?
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-10-08:
Jeg ser det ikke som en konflikt, men det er jo ikke en hemmelighed for nogen, at hr. Kristian Thulesen Dahls parti og det, jeg er formand for, står lidt forskellige steder i EU-politikken.
I bund og grund kan jeg godt forstå, at folk synes, at det her da er noget rod – det står jeg gerne ved – og at de spørger, hvorfor vi hælder så mange penge i Sydeuropa.
Når det så er sagt, handler det også om, at hvis Sydeuropa knækker, hvis de ikke bliver stående på benene, hvad er det så, vi kommer ud for?
Hvor er det så, vi skal sælge vores varer?
Jeg mener ikke kun, at det her handler om økonomi.
For mig er Sydeuropas situation også sikkerhedspolitik.
Altså, jeg bliver ikke svært begejstret, når jeg ser, hvordan f.eks. havnen i Piræus bliver finansieret.
Der mener jeg, at vi i Europa skal tage et langt større ansvar, også selv om det koster nogle penge.
Og der mener jeg, at der er en sikkerhedspolitisk dimension, som simpelt hen bare trumfer den økonomiske, hvis jeg nu skal være helt ærlig.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-10-08:
Jeg vil godt nok ikke vedkende mig, at jeg er medlem af Enhedslisten.
Jeg er fra Venstre, men det er helt i orden ...
Men jeg vil gerne stille spørgsmål til ordføreren for Enhedslisten, og jeg vil også gerne kvittere over for ordføreren for netop at nævne psykisk vold, som jo er blevet ligestillet med fysisk vold, og det var jo netop under en borgerlig blå regering, at det blev indført.
men så bare ikke lige, når det kommer til negativ social kontrol, kan jeg fornemme.
Der er simpelt hen en berøringsangst, når det kommer til det.
Jeg skrev ned, hvad ordføreren sagde i et tidligere svar her i dag: Man vil bekæmpe det konkret der, hvor det er.
Så vil ordføreren ikke lige uddybe, hvad man egentlig helt konkret mener med det?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-08:
Mange tak.
Jeg er ikke i tvivl om, at der er rigtig meget på særlig den grønne dagsorden, som man kunne samarbejde om, og jeg hører jo også, hvor meget det fylder herinde i Folketinget, så det er et oplagt samarbejdsområde at kigge på fra flere forskellige vinkler, også hvad erhvervsudvikling angår.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-08:
Jo, det vil jeg gerne.
Det er, fordi negativ social kontrol ser vi mange steder i samfundet, og det er klart, at det er særlig udbredt i bestemte miljøer, bestemte kulturer, også i nogle bestemte religiøse miljøer.
Og det, jeg mener med, at man skal bekæmpe det konkret der, hvor det er, er, at man bliver nødt til at kende årsagen til det for at kunne lave de rigtige løsningsmuligheder.
Det er jo det, vi bl.a. har været med til at støtte i forhold til at lave safehouses, i forhold til at lave rådgivning for de unge, der er ramt af negativ social kontrol, i forhold til at sikre, at der bliver mere plads på krisecentrene, og at der ikke er økonomiske forhold, der gør, at mennesker bliver fastholdt i negativ social kontrol.
Så jeg forstår ikke helt, hvor den der opfattelse af, at det ikke er noget, vi tager alvorligt, eller noget, vi ikke vil røre ved, kommer fra.
Det vil vi tværtimod rigtig gerne, men det handler om at være konkret i forhold til at finde brugbare løsninger på de konkrete problemstillinger, der er.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-10-08:
Altså, helt ærligt, de her mænd vil jo bare komme og gafle de her kvinder, når de forlader krisecentrene igen, og så er vi jo lige vidt.
Det er også derfor, vi har været ude at sige, at vi faktisk allerhelst ville have hårdere straffe, og alternativet er jo bare en enkeltbillet ud af landet, fordi det nok er det eneste, de her mænd forstår alvoren af.
Så nævnte ordføreren også, at man gerne ville sikre, at de her kvinder ikke sad i en økonomisk situation, som gjorde, at de måske var indlagt på negativ social kontrol.
Det undrer mig bare lidt, for en ting, som vi i hvert fald har fået fremlagt meget klart herinde, er, at et arbejde til de her kvinder ville være den allerbedste løsning.
Hvorfor pokker er det så, at man har sagt ja til at hæve ydelserne?
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-08:
For det første vil jeg gerne anfægte det der med, at det ikke skulle hjælpe noget med krisecentre.
Det er jo steder, hvor kvinder også konkret bliver hjulpet videre, og hvor man sikrer, at de bliver etableret et andet sted.
Så jeg synes, det er at negligere den indsats, der gøres.
Når jeg henviste til det med økonomiske forhold, er det jo bl.a., fordi det i dag ikke er sådan, at man kan få kontanthjælp fra dag et i det øjeblik, man henvender sig, fordi man stadig væk bliver målt på, hvad indtægt ens ægtefælle eller samlever har.
Derfor skal vi jo bare sikre, at de kvinder, der er ramt af negativ social kontrol, får muligheden for at få kontanthjælp i det øjeblik, de henvender sig.
Camilla Fabricius (S), 2020-10-08:
Jeg vil rigtig gerne kvittere for, at hr. Søren Pape Poulsen i Altinget den 28. september bakkede fuldtonet op om 70-procentsmålsætningen, og at han også her i salen er så præcis omkring de klimamål, vi skal indfri.
Jeg vil også gerne kvittere for, at han melder sig så konkret og konstruktivt og nuanceret på banen ved også at advare imod at vælge en unødig dyr vej dertil.
Kan hr. Søren Pape Poulsen uddybe, hvilke tanker og bekymringer der kan ligge bag de her overvejelser om, hvis det bliver for dyrt?
Og måske også uddybe de tanker om erhvervslivet, som han har gjort sig.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-10-08:
Vi har jo efterhånden haft mange diskussioner mange steder om, hvad det er for en vej derhen.
Og hvis man vil den lineære vej, skal man jo finde 54 pct., og det synes vi godt nok ser svært ud.
Altså, vi kan have mange, mange diskussioner om, hvordan vejen derhen er.
Men vi kan jo ikke køre ad den lineære.
Det tror jeg simpelt hen ikke vi har råd til.
Og derfor skal vi vælge nogle fornuftige løsninger.
Klimaet får det ikke bedre af, at vores erhvervsliv flytter til udlandet.
Camilla Fabricius (S), 2020-10-08:
Faktisk har hr. Søren Pape Poulsen allerede svaret på mit uddybende spørgsmål om det her med hockeystaven og det lineære.
Måske kan han i stedet for uddybe en anelse om det her med, hvor stærkt det danske erhvervsliv står på de her innovative løsninger, for også i Socialdemokratiet ved vi jo, at der er stærke arbejdspladser i den grønne omstilling.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-10-08:
Jeg tror, at vi alle sammen nogle gange har den oplevelse, når artikler og aviser bliver skrevet, at vi godt kunne tænke os at bestemme, hvad overskriften skulle være.
Og jeg tror, at i den artikel i Altinget stod der bare, at jeg var enig med regeringen.
Kom man så ned i interviewet, kunne man se, at jeg uddybede det.
For der, hvor vi kan komme til at diskutere det, er selvfølgelig: Hvad er det for en kurve eller stav eller gren, eller hvad det er, derhenad?
Det er også der, der ligger mange djævle i detaljen.
Men helt ærligt: Prøv lige at kigge på det erhvervsliv, vi har i Danmark.
Vi har et erhvervsliv, der i den grad har skabt løsningerne.
Vi skal være glade for den vækst, hver eneste gang der er nogen der ringer eller sender en mail og bestiller en pumpe hos Grundfos eller hos Danfoss eller noget hos Velux eller hos andre, for det bliver vi rigere af, og vi gør noget godt for verden.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-10-08:
Hr. Søren Pape Poulsen vil give den sådan i rollen som en, der gerne vil sige, at vi kan klare os med lidt færre udgifter, altså offentlige udgifter, og at det ikke altid er penge, det drejer sig om.
Han vil også gerne give den i rollen som den, der jo gerne vil have nogle skattelettelser, at vi også skal være varsomme med alt det der fælles lånoptagning, fordi det jo skal betales tilbage på et tidspunkt.
Hvorfor gælder det ikke også, når det handler om EU?
Hr. Søren Pape Poulsens parti, Konservative, har sikret regeringen mandat til her over sommeren at kunne gå med til et budget i EU, hvor Danmark skal betale 4,5 mia. kr. ekstra om året, og har givet mandat til, at man kan lave en fælles lånoptagning i EU på vel 5.600 mia. kr., hvoraf en stor del af pengene gives i gave til Sydeuropa.
Altså, et eller andet sted holder de principper, hr. Søren Pape Poulsen taler for herinde, og det lyder jo et eller andet sted lovende, jo ikke rigtig ude på den europæiske scene.
Hvordan kan det egentlig være, at der er den her konflikt i De Konservatives politik?
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-10-08:
For vi mener jo sådan set i bund og grund: Hvorfor er det lige, at vi skal have den her omvej ind?
Vi falder jo alle sammen nogle gange i gryden, for når man sidder her og synes, at nu skal man løse den ene, den anden og den tredje ting, så glemmer man nogle gange, at det tit går bedst, når folk selv får lov, f.eks. at håndtere deres egne penge eller de udfordringer, de står med.
Så det vil jeg da gerne være med til at knæsætte som et godt borgerligt princip; det kunne være, at vi kunne få flere med.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-08:
Tusind tak for svaret.
Og jeg er meget enig i, at Danmark har brug for en borgerlig renæssance.
Borgerlige løsninger er bare bedre end de socialdemokratiske.
Er den konservative ordfører derfor også enig i, at vejen frem mod et borgerligt flertal i Folketinget skal findes ved – i modsætning til som tidligere at kopiere den socialdemokratiske politik – at præsentere et klart værdibaseret og meget konkret borgerligt alternativ for danskerne?
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-10-08:
Jamen konservatismen går jo ikke på ét ben.
Den har jo lige præcis de her tre ben, man står på, og så er der nogle, der har et ben, der fylder mere end andet inden for de her tre områder.
Jeg vil bare gerne holde fast i: Hvad var alternativet?
Jeg er jo helt med på, at vi ser forskelligt på, hvad EU skal være for en størrelse, og derfor har vi også naturligt nok den her diskussion.
Jeg vil dog alligevel holde fast i – så kan man være enig eller uenig – at det her også er sikkerhedspolitik, så EU ikke falder sammen.
Det tror jeg vi er enige om.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-10-08:
Tusind tak.
Jeg vil da også sige, at der da er blevet sagt et par fornuftige ord fra talerstolen, og det vil jeg da gerne kvittere for.
Men jeg vil også dykke ned i nogle af tingene.
Den tidligere konservative partiformand og statsminister Poul Schlüter sagde tilbage i 1980'erne, at reglerne hober sig op, og her mente han selvfølgelig det offentlige system.
Her har regeringen jo via en nærhedsreform foreslået at fjerne unødvendige regler, unødvendigt bureaukrati og give mere frihed til lokale løsninger.
Jeg vil selvfølgelig godt høre en tidligere borgmester, nuværende partiformand for Det Konservative, om han er enig i det her, om han er enig i, at vi er nødt til at have mere frihed til lokale løsninger.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-10-08:
Tak for, at spørgeren begyndte med at sige, at der også var nogle fornuftige ting i det, jeg havde sagt.
Men blind høne osv.
Jeg kan godt huske, at vi, da jeg selv sad som borgmester, alle sammen snakkede om, og det gjorde vi i rigtig mange kommuner, at nu skulle den statslige styring på ældreområdet også stoppe.
Så undersøgte vi det i min egen kommune, og så fandt vi ud af, at rigtig mange af de regler, der var, ikke kun var statslige, for vi har i kommunen også været rigtig gode til at opfinde en hel masse, og det er måske det, vi trænger til at blive udfordret på.
Jeg tror, at det gode ved at give helt frit inden for de juridiske hegnspæle netop er, at så får vi testet af, om vi som lokalpolitikere, embedsmænd og andre er i stand til overhovedet at tænke ud af boksen.
Det bliver en rigtig spændende udfordring.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-10-08:
Jeg har selv siddet i mange år sammen med andre herinde også og har prøvet at vende og dreje de forskellige regler og afskaffe mange af dem, og jeg tror, de fleste af os kan nikke genkendende til, at man virkelig har forsøgt, men hver eneste gang er der bare blevet flere og flere.
Det er da fuldstændig rigtigt.
Man har så også fundet ud af, som hr. Søren Pape Poulsen siger, at det viser sig, at der også er nogle, som ikke er skabt herinde, men er skabt ude i kommunerne.
Men her foreslår regeringen så, at vi de næste 3 år giver syv kommuner fuldstændig frihed på udvalgte velfærdsområder.
Nu hørte jeg så hr. Søren Pape Poulsen sige, at han gerne vil se noget mere, men er De Konservative klar til at kigge på det her?
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-10-08:
Ja, vi er enige.
Vi kommer ikke til at smide grus i det her maskineri, for vi vil bare gerne kunne forhandle om, om vi kunne snakke om flere kommuner, og om vi kunne snakke om områderne; hvis vi hegner det rigtigt ind, kan vi så det?
Det vil jeg rigtig gerne være med til at snakke om.
Og så tror jeg, vi alle sammen, uanset partifarve, skal blive gode til at sige tre ord herinde, når vi bliver spurgt og der er en sag: Ring til borgmesteren!
For det, der nogle gange skaber rigtig meget lovgivning, er, at hver eneste gang, der sker en enkelt fejl et sted, har vi travlt med så at skulle lave ny lovgivning herinde, og det skal vi simpelt hen kunne nære os for.
Jeg ved godt, det er svært, men jeg taler også til mig selv her, men det er der, jeg virkelig tror det også kunne rykke, hvis vi bare ville sige: Ring til borgmesteren!
Jacob Mark (SF), 2020-10-08:
Jeg ved jo, at hr. Søren Pape Poulsen også har et hjerte, der brænder for de unge mennesker, og jeg mener jo, at alle unge mennesker er klar til uddannelse, og at vi har et fantastisk dejligt land, der kan udbyde uddannelser på mange forskellige niveauer – særligt tilrettelagt uddannelse, forberedende grunduddannelse, erhvervsuddannelser, gymnasieuddannelser.
Og noget af det, der har gjort Danmark så succesfuldt, er i min optik også, at vi har høje ambitioner om, at alle skal have en eller anden form for uddannelse; selv ude på arbejdspladserne stiller vi krav om, at et ungt menneske, der kommer ud på en arbejdsplads i en ung alder, skal have kompetencebevis.
Så jeg vil høre, om hr. Søren Pape Poulsen deler den analyse med mig, at alle unge mennesker ligesom skal have en uddannelse, når de er klar til uddannelse.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-10-08:
De skal i hvert fald først og fremmest føle og mærke, at der er nogen, der har forventninger til dem.
Det værste, man kan byde unge mennesker, er ikke at have forventninger til dem.
Man skal have forventninger til dem.
Og nogle gange tror jeg at det er vigtigt, at når de her unge mennesker så ikke rigtig kan finde plads i livet, sidder de og taler med en voksen i kommunen om det, og så finder man der ud af, at det, de hader allermest, skal de have noget mere af – de skal gå mere i skole og få noget mere uddannelse.
Måske skulle man starte med nogle gange at sige til de unge mennesker: Nu kommer du lige ud at arbejde lidt, kommer ud på en arbejdsplads og lærer at holde af det at gå på arbejde hver dag og få et fællesskab blandt kollegaerne, og så kunne det være, at du senere kunne komme i gang med en uddannelse.
Jeg synes, at vi skal passe på med at blive så forhippede på det, at vi tænker, at et ungt menneske ikke er kommet rigtigt i vej, hvis det ikke kommer ind på en ungdomsuddannelse.
Nogle gange skal vi også give plads til nogle af dem, der bare har gjort mere indtryk på skolen, end skolen har gjort på dem.
De skulle måske først lige ud og arbejde lidt, inden de skal videre i et uddannelsessystem.
Jacob Mark (SF), 2020-10-08:
Men det, som jeg også hører ordføreren sige, er, at der skal være en plan for de unge mennesker, altså at der skal være et tilbud til dem, at der skal være en vej for dem.
Der skal være nogen, der ligesom siger: Skal vi hjælpe dig, hvis du snubler?
Det, som er problemet i dag, er, at 30 pct. af de elever, der går i den danske folkeskole, får et stempel i panden, hvor der står, at de ikke er klar til uddannelse – 30 pct. får at vide, at de ikke er klar til uddannelse.
Vil det ikke være bedre, at man, som ordføreren siger, i stedet for at give dem det stempel får lavet en plan, der sikrer, at alle er klar til et eller andet?