runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Ja, man kan jo sige, at det både kan være politik og teknik på samme tid.
Hvis vi vælger i fællesskab at udvide råderummet markant, så der er mere i det råderum, end hvad der skal til for at dække de velfærdsinvesteringer, vi gerne vil lave, så kan det resterende råderum selvfølgelig bruges på det grønne, hvis det er det, man kigger på.
Hvis man i stedet for ser sådan en krydsfinansiering for sig, altså at vi finansierer de grønne initiativer gennem en grøn skatte- og afgiftsreform, som De Radikale jo også gerne ser for sig, så er det også fint.
Så på den måde kan det godt alene være et spørgsmål om teknik, hvor pengene så at sige findes henne.
Vi siger bare, at vi ud over det demografiske træk også vil have dækket den velstandsforøgelse, der jo også sker ved siden af, og det kræver i omegnen af 1 pct.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-09-08:
Ordføreren sagde, at man ikke lige forstod, hvorfor aktiemarkedet galoperer derudad, og lige kort kan jeg sige, at der er fire hovedårsager til det.
Det er bare lige sådan til orientering her.
Men mit spørgsmål går lidt mere på, at når man nu her skal til at forhandle omkring bilbeskatning, så kunne jeg godt tænke mig at høre, hvordan SF vil sikre sig, at ganske almindelige børnefamilier derude, som ikke bor inde i de store byer, også kan have råd til at have en bi, for de har jo ikke råd til bare at skifte over til en elbil med det nuværende system; for som det ligger nu, giver det den største gevinst til dem, som har den højeste decil i indkomstgruppen.
Så hvordan vil SF sikre sig, at også børnefamilier, som ikke har en høj indkomst, kan køre rundt i biler, og at de ikke bliver langt højere beskattet, end hvad der er tilfældet nu?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Først tak for lektionen i, hvordan aktiemarkederne både i Danmark og i USA er skruet sammen.
Jeg ved ikke, om aktiemarkedet i USA er så påvirket af, hvad vores økonomiske redegørelse siger.
Men det er ikke en diskussion, vi skal tage nu, for ellers når jeg ikke at svare på det med bilerne.
Jeg regner med, at det, ordføreren taler om, er, hvad SF ønsker, og ikke, hvad Eldrupkommissionen har lagt frem.
Vi ønsker en afgiftsstruktur, som gør, at de grønne biler, altså lavemissions- og elbilerne, kommer ned i et prisleje, hvor almindelige mennesker kan være med.
Det kan man ikke alle steder nu, og det kræver selvfølgelig en ret markant omlægning af hele vores afgiftsstruktur i forhold til i dag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-09-08:
Jamen selv om man fjerner afgifterne på elbilerne, så koster det alligevel ret meget at producere dem nu, så derfor vil de have den pris, og så skal det jo finansieres, hvis man fjerner afgiften på elbilerne, og det hører jeg jo at SF vil gøre ved at forbyde, at man kan købe fossilbrændstofbiler.
Det gør jo, at der er en masse mennesker, hvis biler bliver meget mindre værd, fordi de ikke kan komme af med dem, og de er jo så bundet til de biler, som så også får en højere løbende beskatning, sådan som jeg forstår SF's forslag.
Det vil sige, at der er en masse børnefamilier, som ikke har råd til at købe nye elbiler, fordi de ikke lige har 600.000 kr. til at købe de her nye biler.
De kan ikke få lov til at låne pengene, og derfor står de jo og er fastbundet til de her biler, som de allerede har nu, som så bare får en højere beskatning.
Så synes SF, at det er rimeligt over for de børnefamilier, som ikke kan låne 600.000 kr. til en ny elbil?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Jamen vi taler jo ikke om biler til 600.000 kr.
Når vi taler om, at man skal have et stop for salg af nye benzinbiler, så betyder det jo ikke et stop for salg af brugte biler.
Så derfor kommer vi jo ret langt hen i fremtiden, hvor der stadig væk er et brugtbilsmarked for benzinbiler, men det er også rigtigt, at det kræver nogle investeringer fra vores side for at gøre elbilerne billige nok.
For jeg vil medgive ordføreren, at det for nogle biler ikke er nok bare at fjerne afgifterne, men at der så skal en form for tilskudsmodel til.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-08:
Jeg vil også gerne spørge til det med elbilerne.
For hvis der ikke sker noget her i forbindelse med finanslovsforhandlingerne, skal der pludselig en højere registreringsafgift på elbiler.
Så derfor skal vi til at diskutere det.
Tilbage i 2015 var der slet ikke nogen registreringsafgift på elbiler, men man havde kun fundet penge til at gøre det 2015 med, så i 2016 skulle man så til at indføre en afgift igen, og der gik Socialdemokratiet, Venstre, Radikale og Dansk Folkeparti sammen om at indføre en ny registreringsafgift på elbiler.
SF sagde, at de ikke ville have en registreringsafgift på elbiler.
I dag siger så stort set alle mennesker og især røde mennesker: Vi kan ikke undvære pengene fra en registreringsafgift på biler.
Er SF også landet der nu, hvor SF også synes, at nu skal vi have en ordentlig registreringsafgift på elbiler, fordi det sådan set er vigtigere at få penge i statskassen, end at elbiler bliver udbredt i Danmark?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Der blev jo stort set ikke solgt nogen elbiler i årene derefter, hvilket var en af grundene til, at Eldrupkommissionen blev nedsat af, fordi man godt kunne se det morads, man var kommet i.
Vi mener, at man bliver nødt til at gøre en bred vifte af ting for at få godt gang i elbilmarkedet.
For det første er der i hvert fald en lang række elbiler, der ikke skal have afgifter; og for det andet skal man jo også gøre det mere attraktivt både i forhold til infrastruktur og eventuelle fordele, du kan have som elbilejer.
Det er jo rigtigt, at det hul, der bliver slået, kun er blevet større, fordi Liberal Alliance f.eks. var bannerfører for, at man 3 år i streg sænkede registreringsafgiften på benzinbiler.
De penge kunne vi jo have brugt godt nu i den her omlægning.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-08:
Ja, det gjorde jo faktisk hullet mindre, for jo mindre afgift der er på benzinbiler, jo mindre et hul bliver der også, når folk skifter til grønne biler.
Men skal jeg forstå det sådan, at det desværre er sådan, at SF nu har skiftet holdning og mener, at det er helt nødvendigt at have registreringsafgift på i hvert fald nogle elbiler?
Det synes jeg er et ærgerligt holdningsskifte.
Jeg synes, at vi skal fremme den grønne omstilling, og at vi skal gøre det fordelagtigt for folk at købe grønne biler.
Men på SF forstår jeg, at det kun er nogle grønne biler, der skal friholdes for registreringsafgift, mens SF nu bakker op om, at andre grønne biler skal have registreringsafgift.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Jeg ved egentlig ikke, hvad ordføreren taler om.
Der er ikke noget skifte i vores politik.
Vi har altid ment, at der skal være en ret stor andel af elbilerne, som skal friholdes, sådan at der er en bred vifte af modeller for folk at vælge mellem, som ikke har råd til eksempelvis en Tesla, men at det også er okay, at man har et værdielement i sin afgiftsstruktur, også blandt elbiler. Oven i det bliver der nu diskuteret et af de forslag om roadpricing, som Eldrupkommissionen godt nok sagde ikke var en god idé, men en anden form for betaling for at køre på vejene.
Altså, vi har jo også et trængselsproblem, og det trængselsproblem bliver jo ikke større eller mindre af, om det er elbiler eller benzinbiler.
Torsten Gejl (ALT), 2020-09-08:
Mange tak.
Det er måske lidt sent, men jeg vil alligevel ønske ordføreren velkommen tilbage.
Det er dejligt at se ordføreren på talerstolen.
Det er derfor, vores spørgsmål i dag handler om penge, mange penge.
Jeg vil spørge ordføreren: Nu, hvor det er sådan, at vi har kunnet låne mange milliarder til coronakrisen på meget kort tid og meget effektivt, fordi vi har så god en kreditværdighed, kunne en måde at udvide råderummet på eller finansiere den grønne omstilling på, specielt CO 2 -reduktion, så simpelt hen ikke være at låne nogle penge, i og med at vi har så god kreditværdighed?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Jeg er glad for spørgsmålet, for jeg synes, at diskussionen her i dag hovedsagelig har handlet om, at nu går regeringen til 0,5 procentgrænsen.
Den grænse, som vi jo har lavet for os selv, fordi den danske budgetlov er strammere end EU-loven.
Så bliver diskussionen meget den, at nu er vi gået til grænsen for, hvad der nærmest er fysisk muligt.
Og det passer selvfølgelig ikke.
Man er gået til den grænse, som man har sat for sig selv, og som er en fin grænse at have i normale tider.
I normale tider er det uansvarligt at gå over et minus på 0,5, for det er der ingen grund til.
Hvis du har en okay økonomi, så burde du overholde dine egne budgetter og ikke lånefinansiere til gildet.
Det er jeg faktisk helt enig i.
Men det, der er fuldstændig sindssygt – undskyld ordvalget – er, at man lader, som om det er fuldstændig normale tider, og at man derfor går så langt, som man overhovedet kan.
Det er faktisk ikke en kritik af regeringen.
Det er en kritik af dem, som kritiserer regeringen for at agere fuldstændig uansvarligt.
Altså, fra Bruxelles er meldingen faktisk, at hvis du har en rimelig sund økonomi, så er det uansvarligt ikke at gå længere. Hvis du har en sund økonomi som Danmark, skal du holde hånden under den ved at lånefinansiere på en klog måde.
Torsten Gejl (ALT), 2020-09-08:
Jeg er meget enig med SF i, at det ikke er normale tider.
Vi har en coronakrise, som efter vores mening afløses af en endnu større krise, og derfor er det jo aktuelt at se på at skaffe midler, der virkelig kan booste den grønne omstilling.
Og i og med at det er kortsigtede investeringer, kan det, så vidt jeg kan se, også fungere.
Vil SF være med til at se på, om det i virkeligheden kan være en måde at kaste de penge efter den grønne omstilling, som virkelig er nødvendige?
For når vi taler om millioner, er det jo for små beløb, i forhold til hvad der skal til, hvis vi skal opnå bare vores egne klimaambitioner.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Hvis det lød sådan, var det, fordi jeg ikke udtalte mig klart nok.
Vi er ikke interesseret i at bruge råderummet til en grøn omstilling bredt set, og når vi ikke er det, er det, fordi det råderum, der er tilbage, hvis vi ikke udvider det med nye initiativer, nogenlunde svarer til den velfærdsudvikling, der vil være, hvis vi både gerne vil dække det demografiske træk, og jo også den velfærdsstigning, der – hvad skal man sige – sker i det civile liv, som vi også gerne ser dækket.
Det er nogenlunde det, der er rum til.
Derfor siger vi meget klart, at de initiativer, der skal komme inden for klima og natur og den grønne omstilling generelt, i vores optik skal finansieres ved siden af.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Tusind tak, og tak for talen.
Som jeg hører talen og også tidligere kommentarer, efterspørger ordføreren ligesom mig grønne initiativer, flere grønne initiativer, i regeringens finanslovsforslag.
Så jeg skal bare lige have bekræftet: Vil SF også være villige til at bruge råderum på at sikre, at vi får reduceret CO 2 ?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Vi kan jo ikke bede folk om at bo et sted i landet, hvor man ikke kan få en ambulance ud, eller hvor man ikke kan få telemedicin eller nogle af de andre ting, som man begynder at stille krav om, og som er fuldstændig afhængige af, at man har en ordentlig netforbindelse.
Det er jo absurd, at vi stadig væk har steder i landet, hvor der er så dårlig dækning.
Så mit hurtige svar er: Jeg er græskkatolsk, i forhold til om det er den ene eller den anden løsning, så længe vi bare sikrer, at der bliver bedre dækning end i dag.
Og det koster penge.
René Christensen (DF), 2020-09-08:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg vil egentlig spørge ind til minimumsnormeringerne, som SF reelt fik sidste år, men som jo har en lang indflyvningsbane.
Det er først i 2025, det er fuldt implementeret.
Jeg kan forstå på formanden, Pia Olsen Dyhr, at det bliver et af kravene i finanslovsforhandlingerne, at det skal fremrykkes.
Det kan jo sådan set være sympatisk nok.
Mit spørgsmål til ordføreren er: Hvordan vil man sikre, at det ikke kommer til at betyde, at kommunerne skal skære ned på andre velfærdsområder?
Det ville jo være rigtig ærgerligt, at man får noget godt på det ene område, hvis der så er et andet område, der må stå for skud.
Så hvordan påtænker SF at få implementeret minimumsnormeringer i daginstitutioner, uden at det kommer i karambolage med andre velfærdsområder?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Tak for spørgsmålet.
Da vi havde diskussionen med regeringen sidste år, var det jo også en diskussion om, både hvad det koster, hvor hurtigt det skal indrettes, og hvad der skal sættes af i de kommende år og i slutningen af året.
I den fremrykning, vi gerne vil have, skal pengene selvfølgelig følge med en til en.
Altså, når vi siger til kommunerne, at der skal være minimumsnormeringer derude, så koster det.
Det koster også at fremrykke det et år, og derfor skal vi selvfølgelig finde penge til det i finanslovsforhandlingerne.
Vi kommer som sagt med vores eget finanslovsforslag snarest, hvor det også er finansieret.
Den mere tekniske diskussion om, hvad man regner med osv., havde vi jo til fulde sidste år, men vi kan også godt tage den igen i år.
René Christensen (DF), 2020-09-08:
Det er sådan set også positivt nok, men klog af skade ved vi jo også godt, at når man så lægger det ud over kommunerne, bliver der en eller anden form for gennemsnitsbetragtning.
Nogle kommuner vinder lidt, og nogle kommuner taber lidt.
Det er derfor, Dansk Folkeparti har stillet det her forslag om, at når man indfører det på et område, burde man også indføre på et andet stort område, og det er jo på ældreområdet, sådan at det ikke er ældreområdet og børneområdet, der kommer til ligesom at kæmpe med hinanden.
Så hvordan ser ordføreren med SF-briller på, at man kunne overveje, at man, når man indfører det på børneområdet, så også indfører det på ældreområdet, for så er vi jo sikre på, at vi ikke får den kamp?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Det var, bl.a. på baggrund af at man kunne se, at de penge, der blev givet til ældreområdet – i høj grad foranlediget af DF – gik til alt muligt, man lokalt syntes der var behov for.
Det var baggrunden for, at vi sagde, at det her skulle være lovbestemte minimumsnormeringer.
For hvis man siger, at børnene skal have en ret til at have pædagoger nok, så bliver vi nødt til at hegne det ind lovmæssigt.
Det var den diskussion, vi også havde med kommunerne – og nu er ordføreren jo selv medlem af en kommunalbestyrelse – og de var ikke allesammen lige glade for det.
Victoria Velasquez (EL), 2020-09-08:
Tak for ordførertalen, og tak for det gode samarbejde.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at ordføreren har været savnet, mens hun var på barsel, og, altså, så skal vi ikke undvære ordføreren igen; men så er det jo godt, at der kommer nogle gode suppleanter.
Tak for talen.
Der er meget, som vi er enige i, især det grønne opråb og fokus på, at vi skal investere i arbejdspladser, at vi skal skabe jobs og bruge den grønne omstilling til det.
Jeg vil bare høre, hvad ordføreren tænker, i forhold til at det jo desværre ikke ændrer ved, at tusindvis af mennesker er arbejdsløse, har mistet deres arbejde.
Og vi ved, at endnu flere kommer til at stå i arbejdsløshedskøen, når deres opsigelsesvarsel er udløbet.
Vil ordføreren være med til at knokle på for, at vi får genoprettet dagpengene.
Vi kan jo se, at både aftalen om lønkompensation og senest trepartsaftalen om arbejdsfordeling viser, at dagpengene er blevet udhulet – dækningsgraden er ikke stor nok.
Jeg vil gerne høre, om SF vil være med til at få genoprettet dagpengene.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Så har jeg et andet spørgsmål, og det er mere bare i forhold til hele den her digitale dagsorden, som jeg ved SF også tidligere har været meget optaget af: Hvad tænker SF om, at man nedlægger bredbåndspuljen?
Mener SF fortsat, at man skal have en bredbåndspulje, eller skal man skrotte den, ligesom regeringen nu har lagt op til?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Det er en stor prioritering for os, og vores beskæftigelsesordfører, som sidder her i salen, er meget optaget af det her; problemet var jo stort nok, hvis det skete et enkelt år, men det er strukturelt, og det fortsætter og fortsætter og fortsætter.
Det betyder jo også, at man får en dækningsgrad, der til sidst er så ringe, at folk, hvis de har muligheden, enten leder efter private forsikringsordninger, eller at opbakningen til selve systemet falder, fordi det ikke er dækkende i høj nok grad.
Nu giver det ikke nogen mening, at jeg løfter sløret for alt, hvad vi kommer med i vores finanslovsforslag, men der er det en del af forslaget, og det er også noget, som vores ordfører er meget optaget af, så jeg tror, vi er på samme side i det.
Og tak for de pæne ord.
Victoria Velasquez (EL), 2020-09-08:
Jeg håber, at genopretningen af dagpengene er en høj prioritet, sådan at vi sammen kan styrke kampen for at få genoprettet dem.
Det er den ene del.
Jeg håber også, at vi er enige om, at det bedste jo selvfølgelig er, at man får et arbejde, så man kan være med til at bidrage til velfærden og den grønne omstilling.
Så derfor vil jeg gerne høre, hvad for nogle overvejelser SF har gjort sig, både i forhold til indkøbspolitikken, men også i forhold til at få skabt de her grønne arbejdspladser, så vi kan få folk hurtigt i arbejde.
Hvis ordføreren vil sætte nogle ord på det, vil jeg takke for denne gang.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Hvis jeg lige må bruge den grønne omstilling lidt bredere, end når vi taler om klima, som selvfølgelig er en kæmpe stor og vigtig opgave i sig selv, så vil jeg sige, at en af de ting, vi jo også har sat meget højt på dagsordenen og har sat penge af til, er oprydning af de her kolossalt omfangsrige giftgrunde, som vi har rundt omkring i Danmark – dem, vi kalder generationsforureninger, fordi de har ligget der i generationer, og som er en meget skamfuld plet på tidligere tiders ikkeeksisterende natur- og miljøpolitik.
Cheminova er et eksempel.
Det kræver heldigvis ikke sådan årevis med vvm'er og alt muligt andet for at sætte det i gang.
Hanne Bjørn-Klausen (KF), 2020-09-08:
SF har sagt, at man ønsker at tage penge fra visse fri- og privatskoler med for mange elever fra ressourcestærke familier for så at give pengene til skoler med en stor andel af elever fra ressourcesvage familier.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre: Er det SF's holdning, at man skal have en dårligere skolegang, end man har i dag, fordi man kommer fra de forkerte postnumre med de forkerte forældre, og i det her tilfælde er forkerte forældre jo så ressourcestærke forældre?
Og er det også SF's holdning, at middelklassen så skal have sværere ved at vælge en privatskole, fordi det dermed bliver dyrere, som følge af at privatskolerne mister penge?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Diskussionen omkring privatskoler i Danmark bliver tit meget mudret, og det er ikke en kritik, jeg retter mod spørgeren, men det er jo, fordi der er nogle forskellige problemstillinger, synes jeg.
I SF er vi jo stærke tilhængere af, at man lokalt tager det ejerskab over udviklingen i ens lokalområde, at man starter privatskoler de steder, hvor ens folkeskole måske er blevet lukket.
Det kan være en meget blandet elevsammensætning, som opstår på grund af det, fordi det næsten en til en er en erstatning for den folkeskole, der er blevet nedlagt.
Til gengæld ser vi i de store byer en række privatskoler, hvor der er linjer, så det også er en privatskole for meget musisk interesserede eller teaterinteresserede, eller hvad det nu kan være.
Og der ser vi altså en elevsammensætning, der er ekstremt skæv.
Vi ønsker både folkeskoler, men også privatskoler, som er meget blandede, fordi vi synes, at det bedste for vores børn er at gå i skole med nogle, der ikke nødvendigvis ligner dem selv.
Og det er derfor, vi siger, at tilskuddet bliver afhængigt, ikke af postnummeret, men af elevsammensætningen.
Hanne Bjørn-Klausen (KF), 2020-09-08:
Det skal jeg bare lige forstå.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Jo, selvfølgelig er de frie – de er frie i forhold til at få et lavere tilskud
, hvis de insisterer på kun at have en meget ensartet elevsammensætning.
Det er jo en frihed, man kan vælge.
Vi siger bare, at når man får et statsligt tilskud, er der også nogle ting, der er bundet op på det.
Og der vil tilskuddet være anderledes og højere, hvis du har en blandet elevsammensætning, end hvis du har en elevsammensætning, som er meget ensartet.
Og det er jo fuldstændig op til os, for ellers kan man jo bare vælge at lave en skole, hvor der ikke er noget statsligt tilskud overhovedet.
Marcus Knuth (KF), 2020-09-08:
Tak til hr. René Christensen.
Jeg er jo glad for, at DF langt hen ad vejen deler vores bekymring for den manglende fokus, der er på økonomi og på vækst i det her forslag til finanslov.
Men der var en enkelt ting – og det kan være, at jeg ikke hørte efter – som jeg ikke hørte ordføreren nævne, og som i hvert fald er noget, som jeg har undret mig meget over.
Jeg kan ikke finde ét sted, hvor der er afsat penge til et nyt udrejsecenter, og det synes jeg er meget mærkeligt, for hvis jeg ikke husker forkert, er det i hvert fald noget af det, regeringen har lagt op til.
Jeg tror, det er noget, som både Dansk Folkeparti og vi Konservative går meget op i, altså at afviste udlændinge skal ud af landet.
Er det mig, der har læst helt forkert?
Har ordføreren for Dansk Folkeparti fundet noget som helst om et nyt udrejsecenter?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Jeg håber ikke, at det ligger uden for Radikale Venstres forestillingsevne.
Jeg tror – og måske deler vi det synspunkt – at en fælles teknisk afgift ville være den klart bedste vej frem.
Nu er det jo så ikke umiddelbart det, der ligger i kortene – i al fald ikke fra kommissionen.
Men vi vil nok prioritere at bruge de midler, hvis vi fandt dem, meget direkte på den grønne omstilling mere end på helt at afskaffe registreringsafgiften.
Marcus Knuth (KF), 2020-09-08:
Det fører mig hen til det næste og næsten lige så åbenlyse spørgsmål.
Socialdemokratiet har talt meget om den her lejr i Nordafrika, og sådan en lejr bygger jo ikke sig selv.
Den koster nok også nogle penge, og det er jo også noget, som man nok skal kigge på meget langsigtet, hvis det er sådan, at man vil planlægge med henblik på det.
Der kan jeg heller ikke finde en eneste krone.
René Christensen (DF), 2020-09-08:
Ja, vi kan godt se os selv gå ind i et lokale, hvor det ser rigtig svært ud.
Det har vi tit gjort, og nogle gange er vi også kommet ud med noget, der har været rigtig, rigtig fornuftigt.
I politik er det jo nogle gange sådan, at man kan få en kæmpe sejr på 50 pct., når man er i opposition, og så kan man få en kæmpe sejr på 70 pct., når man er støtteparti.
Sådan er det, og vi vil bruge vores mandater dér, hvor vi får mest ud af det.
Men jeg er jo fuldstændig enig i, at alt det, man sagde man gerne ville, har været bluff.
Altså, papir er taknemligt, man kan skrive alt det rigtige, men det er jo det her papir, der er det vigtige, i forhold til hvad det så er, man vil føre ud i livet, og der kan vi desværre ikke finde den stramme udlændingepolitik.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-09-08:
Jeg synes, det er fornuftige takter, som jeg hører fra Dansk Folkeparti.
Det er den ene side af medaljen.
Den anden side er, at man jo også forøger skatter og afgifter for at finansiere noget her.
Og jeg kunne godt tænke mig at høre, om Dansk Folkeparti også synes, at det er forfejlet, og at man i stedet for skal finde midlerne inde i en af verdens største offentlige sektorer og så omprioritere dér.
Eller hvordan ser man på, at man også ønsker at hæve skatter og afgifter?
René Christensen (DF), 2020-09-08:
Det er jo sådan, at det at hæve skatter og afgifter synes vi generelt er en dårlig idé.
Men vi har dog været med til det i tidens løb, vil jeg gerne sige, og der kan være områder, hvor man siger, at det giver mening.
Regeringen har valgt at hæve afgiften på eksempelvis cigaretter, for det har man ønsket.
Det ønskede Dansk Folkeparti ikke.
Vi synes jo, at når man skal bruge penge, særlig når man optager lån, kunne man jo også bruge dem på noget, der gjorde os rigere.
Og der vil vi jo gerne kigge på sådan noget som beskæftigelsesfradrag, eller hvad med nogle andre ting, der gør det mere attraktivt at være på arbejdsmarkedet?
Kunne vi ikke investere i, at vi fik de her arbejdsløshedstal ned?