runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Flyvholm (EL), 2016-11-24:
Men det er jo på nuværende tidspunkt sådan, at hvis man er i gang med at tage en uddannelse og man undervejs kommer lidt i tvivl om, om det nu i virkeligheden er det, der er det rigtige for en, om man er rigtig god til det eller rigtig interesseret i det, så bliver man i øjeblikket vejledt til at gøre sin bachelor færdig, for så har man i hvert fald det at falde tilbage på.
Jeg synes sådan set, at det er et rigtig godt råd, at man færdiggør uddannelsen og derfra så lige har mulighed for at tænke sig om og finde ud af, om det er det rigtige.
Det her vil sandsynligvis betyde, at folk, der kommer i tvivl, lader være med at færdiggøre den uddannelse, de er i gang med, for så kan de ikke vælge om.
Det vil nok få mange til at droppe ud senere, og det vil gøre det mere vanskeligt for dem at komme tilbage i uddannelsessystemet, når de ikke har papir på det, de står med.
Er det ikke noget, der bekymrer ordføreren, altså at folk, der næsten er i mål med at tage en uddannelse, på den her måde faktisk kommer til at spilde en masse gode kræfter?
Anders Johansson (KF), 2016-11-24:
Jeg vil stadig afvente de svar, som vi venter på, fra ministeriet, i forhold til de henvendelser vi har fået.
Jeg vil meget gerne gå ind i den diskussion i det videre arbejde i udvalget, men her og nu vil jeg afvente de svar, der måtte komme, på de henvendelser, som vi allerede har modtaget.
Jacob Mark (SF), 2016-11-24:
Jeg vil så gå endnu mere på kompromis for at finde en vej.
Hvad så hvis vi siger, at det kun er på de uddannelser, hvor der er ledige pladser?
Så kan man jo ikke bruge argumentet om, at man skubber nogle væk.
Så gør i det mindste det som Konservative, altså indfør brugerbetaling på de ledige uddannelser.
Så er der jo ikke noget argument for, at man skubber nogle væk.
Kunne man være interesseret i det, bare for at prøve at finde en eller anden mere pragmatisk vej i det her?
Anders Johansson (KF), 2016-11-24:
Som udgangspunkt synes jeg jo, det er forkert, at man skal kunne komme foran i køen ved selv at betale sig til at komme frem i køen.
Det er sådan set udgangspunktet.
Men jeg ved godt, at der er kommet en række henvendelser.
Jeg har selvfølgelig også fået en række henvendelser.
Når vi får de svar, vil jeg se, om der er noget, som vi i det videre arbejde skal prøve at justere.
Jeg vil da også appellere til, at man tager de henvendelser og de svar, der kommer den anden vej, alvorligt, og at man så prøver at se, om der er noget, der videre skal justeres.
Jacob Mark (SF), 2016-11-24:
Tak for det.
Jeg tænkte nok, at det ikke var hos Konservative, jeg skulle hente støtten til at få det her lovforslag af bordet.
Men jeg vil alligevel forsøge at finde en vej, der måske kan redde nogle af de unge, der bliver klemt i det her.
Altså, et er, at man siger, at okay, staten skal ikke længere betale for en dobbeltuddannelse – det synes jeg personligt er dumt –
men så ud fra et konservativt rationale, hvor de altid har snakket om mere brugerbetaling i uddannelse, hvorfor vil De Konservative forhindre, at man selv betaler for at tage en uddannelse nr. 2?
Anders Johansson (KF), 2016-11-24:
Tak for det.
Lovforslaget handler om at begrænse adgangen til dobbelt uddannelse i det danske uddannelsessystem eller mere konkret at begrænse den, således at det ikke længere som udgangspunkt vil være muligt at tage en ny uddannelse på samme eller lavere niveau end den uddannelse, man i forvejen har afsluttet.
Det er et lovforslag, som Det Konservative Folkeparti er positivt indstillet over for.
Det er vigtigt for os, at vi bruger vores fælles penge på en effektiv måde, og det gælder naturligvis også i uddannelsessystemet.
Det koster vores samfund rigtig mange penge, når 2.200 årligt vælger at tage en ny uddannelse på samme eller lavere niveau end den, de i forvejen har afsluttet.
Så kan der selvfølgelig være rigtig mange gode grunde til, at man ønsker at tage sig en anden uddannelse.
I den sammenhæng synes jeg også, det er vigtigt at se på, at der i lovforslaget er en række muligheder for dispensation, f.eks. af helbredsmæssige årsager, eller fordi den uddannelse, man har afsluttet, er forældet.
Det handler jo grundliggende om den rette balance, balancen mellem hvornår den enkelte borger selv har ret til at vælge frit på alle hylder, og så på den anden side, hvilke krav vi som samfund kan stille til hinanden.
Desuden har man valgt at udelade de uddannelser, hvor der er særlig mangel på arbejdskraft, hvilket selvfølgelig også giver rigtig god mening.
Så i bund og grund handler det her om, hvordan vi bruger vores penge bedst og mest effektivt, og med de ord vil jeg sige, at vi er positivt indstillet over for lovforslaget.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-11-24:
Det vil jeg bare afkræfte, det kan man ikke.
Man kan købe sig ind på et universitet, men man kan ikke købe sig ud af et universitet, og det tror jeg ordføreren er enig i.
Han skal ikke tage det så personligt og være demagogisk – det var ordføreren selv, der bragte det op, så ordføreren kan tage det helt roligt.
Men jeg synes, det er interessant, at ordføreren mener, at ordføreren ikke kan forklare det, altså hvorfor man kan tage en kandidatgrad i fransk, men ikke en socialrådgiveruddannelse, f.eks. hvis man er lærer.
Der siger ordføreren så: Jo, men man kan tage en merit i stedet for.
Den skal man jo så betale for.
Hvorfor er det så, at ordføreren ikke går ind for, at man skal betale for sin kandidatgrad?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-11-24:
Tak for ordet.
Synes ordføreren ikke, at det er et problem, som det er i dag, at man, hvis man har taget en uddannelse og har et tilstrækkelig højt snit, kan søge ind på en dimensioneret uddannelse og dermed skubbe et menneske, som ikke har en uddannelse, ud af uddannelseskøen?
Et andet spørgsmål: Det er sådan, at hvis man forestiller sig, at vi følger Enhedslistens anbefaling og ikke gennemfører den lovgivning, der debatteres i dag, så vil flere end 2.000 mennesker, der i dag får dagpenge, se frem til at have en markant mere usikker fremtid økonomisk set.
Hvordan vil Enhedslisten alternativt finansiere den del af spørgsmålet?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-11-24:
Nu er det jo mange forskellige ting.
Altså, det var sådan set bare for lige at afslutte vores amerikanske debat – og jeg skal nok komme tilbage til hovedspørgsmålet – som jeg havde med fru Eva Flyvholm og hr. Jacob Mark lidt forinden.
Taletiden er jo begrænset.
Altså, jeg synes sådan set, at det er et fremragende system, at de mennesker, der arbejder som pædagoger på en folkeskole og pludselig begynder at undervise som vikarer, får en meritlæreruddannelse i samarbejde med det sted, de arbejder.
Og det mener jeg også det er på socialrådgiversiden.
Er der nogle skævheder som dem, fru Sofie Carsten Nielsen er inde på – og eksemplet her forstår jeg sådan set godt det besynderlige i – så vil jeg gerne være med til at kigge på dem.
Altså, mere demagogiske er vi trods alt heller ikke på trods af beskyldninger om det.
Det tror jeg bliver svært at forklare.
Til gengæld kan man så sørge for via sin merit at blive socialrådgiver – det synes jeg sådan set er et meget bedre svar.
Men jeg vil også sige, at vi havde fornøjelsen af at besøge Stanford, som i øvrigt er et af verdens bedste universiteter, og på Stanford er det sådan, at hvis du betaler for at komme ind, er det, fordi du ikke har haft et højt nok snit til at få uddannelsen gratis – det var sådan set det, min bemærkning dækkede over.
Den dækker over, at det på de Ivy League-universiteter, der er allerfinest og har de fleste forskningsmidler, er dem, der betaler, der ofte har de laveste snit; for dem, der har de højeste snit i det system, kommer ind uden at skulle bruge en krone.
Jeg er også nødt til at sige: Vi er et af de eneste lande i verden med fri og lige adgang til uddannelse, hvor staten finansierer hele vejen.
Samtidig har vi verdens højeste SU, også efter diverse reformforslag.
Altså at sidde her i Folketingssalen og antyde, at vi nærmer os et amerikansk eller angelsaksisk niveau, vidner om en total uvidenhed om, hvordan andre samfund er skruet sammen.
Det er jeg nødt til at påpege, og jeg synes sådan set, det er lidt fordummende for debatten.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-11-24:
Tak for det.
Det er nyt for mig, at man uagtet sine kompetencer kan købe sig en kandidatgrad i USA – det er spændende, det havde jeg godt nok ikke hørt.
Jeg ved godt, at der er sjove historier, men det tror jeg nu ikke på, men lad nu det ligge.
Det interessante for mig er, at man i dag, efter at den her lov bliver vedtaget, kan tage en professionsbacheloruddannelse, og så kan man så tage en kandidatgrad, f.eks. i sprog, som også er dimensionerede uddannelser, men man kan ikke tage en socialrådgiveruddannelse.
Kan ordføreren forklare mig, hvorfor det er finere og bedre at tage en kandidatgrad i sprog end at tage en sideløbende uddannelse?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-11-24:
For uddannelser, der ikke er dimensioneret, bør man kunne overveje at lave den model.
Men jeg mener jo, som jeg har sagt nu for tredje gang, tror jeg, at det er vigtigt at have åben uddannelse, altså sørge for at give nogle mere fleksible muligheder, og det kan sådan set foregå uden ekstra betaling.
Det er jo en diskussion, der varer længere end de 2 sekunder, jeg nu har tilbage af taletiden, men vi kan sikkert fortsætte den.
Jacob Mark (SF), 2016-11-24:
Når det så er sagt, vil jeg lige igen spørge om det med betaling.
Hvis der er uddannelser, hvor der i øvrigt er ledige pladser, og hvor de studerende rigtig gerne vil læse, og hvis regeringen så siger, at vi er nødt til at spare nogle penge, så vi kan ikke betale for det, hvorfor så ikke lade de studerende betale selv?
Hvorfor ikke i det mindste give dem den mulighed?
Anders Johansson (KF), 2016-11-24:
Jeg forstår ikke helt spørgsmålet, for det drejer sig vel om, at hvis man er på en uddannelse, er det med udgangspunkt i, at man er gået ind i den uddannelse for at afslutte den.
At man så pludselig skulle droppe ud, fordi man bliver tvivl om, om man vil afslutte den, kan jeg sådan set ikke rigtig forstå.
Ellers spilder man jo vores alle sammens penge.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-11-24:
Ja, og det sætter jeg pris på.
Det er rigtigt, at med de gældende regler i dag kan du ikke tage en fuld kandidatuddannelse og så starte forfra på et fuldt kandidatforløb, men det, jeg svarede på, var et spørgsmål om sygeplejersker med en professionsbacheloruddannelse, som ønsker at blive læger.
Det mener jeg ikke er forkert.
Det er sådan set fakta, det er rigtigt.
Det er sådan, systemet fungerer.
Jeg synes, det er vigtigt, at man har gode muligheder for at videre- og efteruddanne sig, men jeg er nødt til at sige, at jeg ikke ønsker, at det skal være ligesom i USA, hvor det er fuldstændig ligegyldigt, hvor dygtig du er; bare du har penge nok, kan du blive læge, økonom eller forsker.
Det tror jeg ikke ville være fornuftigt.
Jeg tror, det handler om, hvilket snit folk har, hvilke personlige kvaliteter de har, og den måde, universiteterne prioriterer kvote 2 på, og det er jeg tryg ved at de er bedre til, end vi er.
Henrik Dahl (LA), 2016-11-24:
Jeg kan sådan set godt lide de rationaler, der er, for at give dispensation, altså at der er arbejdskraftmangel, eller at man ligesom beskæftigelsesmæssigt er kørt fast der, hvor man er.
Det vil så munde ud i nogle sådan lidt forskellige tal.
Altså, det er jo kun et estimat, vi har her.
Altså principielt: Jo, men det må være i rammen af en større diskussion og med inddragelse af en større kreds af partier.
Så synes jeg da, at hvis man kan frigøre universitetsuddannelser fra, at der altid er sådan nogle statslige systemkrav blandet ind, så er det egentlig principielt en gavnlig ting.
Eva Flyvholm (EL), 2016-11-24:
Det er vores holdning i Enhedslisten, at der er brug for en meget bedre aftale på dagpengeområdet, som redder alle de mennesker, der står til at falde ud nu.
Der er jo tale om langt flere, tusind mennesker, som ikke bliver reddet af den her lappeløsning, der blev resultatet.
Så der synes jeg der er brug for langt mere indgribende løsninger, og det kunne man bl.a. finansiere ved at tilbagerulle nogle af de skattelettelser, der ligger.
Det vil jeg i hvert fald ikke finansiere via uddannelsessystemet.
Så er jeg enig i, at det om dagpenge er en meget relevant betragtning, og at der skal findes en bedre løsning, men jeg tror altså ikke, at vi får det ved at stjæle småpenge fra uddannelsessystemet.
Helt ærligt, det her forslag forhindrer jo en lang række mennesker i at tage nogle kombinationsuddannelser.
Altså, overskriften er: at begrænse af dobbeltuddannelse.
Det er regeringen, der lægger op til at forringe mulighederne, som de er nu, og det er jeg da dybt bekymret over.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-11-24:
Ordføreren kommer med en række eksempler.
Det er alle sammen eksempler, der er omfattet af meritsystemet.
Det er jo fællesskabet, der betaler for det.
Jeg synes, at fællesskabet har en interesse i, og det tror jeg også ordføreren synes, at de penge, vi investerer i uddannelse, bliver brugt på at kvalificere mennesker til at deltage på arbejdsmarkedet.
Det synes jeg sådan set at ordføreren dygtigt har undladt at forholde sig til igennem hele debatten.
Jacob Mark (SF), 2016-11-24:
Sådan som jeg forstår det, hører jeg ordføreren sige i sin tale, at der er en del, der ikke bliver ramt, altså der er nogle dispensationsmuligheder.
Der står i bemærkningerne til lovforslaget, at man regner med, at ca. 30 pct. af dem, der tager en dobbeltuddannelse i dag, ikke bliver ramt.
Det vil sige, at der stadig er 70 pct., som bliver ramt.
Punkt 1: Vil ordføreren være indstillet på, at der er flere, der skal have dispensation, end der lægges op til i forslaget?
Og punkt 2: Vil ordføreren være indstillet på at arbejde på, at man skal kunne betale for at tage en uddannelse nummer to, når man nu ikke kan tage den finansieret af staten?
Henrik Dahl (LA), 2016-11-24:
Jeg mener det sådan set alvorligt, når jeg siger det til sidst.
Altså, helt, helt grundlæggende er det her projekt et projekt, der udspringer af et ønske hos nogle partier om at gøre noget for dagpengesystemet, og så har man måttet lave nogle afvejninger.
Så jeg ved godt, det kan lyde sådan lidt kujonagtigt, men der er det efter min opfattelse lidt aftalepartierne, man må appellere til.
Og der håber jeg, at man, hvis der er fornuftige indvendinger, som gør, at forslaget fungerer mere gelinde, vil se på det.
Jacob Mark (SF), 2016-11-24:
Jeg sad sådan helt beundrende og lyttede til talen, og så fik jeg fik lyst til at holde den samme tale, men jeg har ikke taget to kandidatuddannelser, så det ville være lidt mærkeligt.
Jeg synes i virkeligheden, at ordførerens argumenter er de præcise argumenter for, hvorfor man ikke skal gøre det her, for det giver mening, det kan give mening at uddanne sig flere gange.
Det kan give mening både for det enkelte menneske, men sådan set også for samfundet.
Og jeg er også helt enig med ordføreren i, at det her ikke handler om uddannelse.
Og så kom jeg i tanke om, at LA er på vej i regering, og så tænkte jeg: Nå, så er det nok derfor, at de alligevel vælger at støtte forslaget.
Men jeg vil gerne høre ordføreren, om man så kunne forestille sig, at ordføreren vil arbejde for, at man alligevel kan få lov til at tage en uddannelse nummer to, hvis man så selv betaler for den.
Det plejer jo at være Liberal Alliances logik.
Henrik Dahl (LA), 2016-11-24:
Lovforslag nr. L 69 er en udmøntning af en aftale mellem Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti og Venstre, og dermed er lovforslagets vedtagelse jo sikret med et meget komfortabelt flertal.
Og man kan vel også antage, at med et flertal hen over midten – også selv om den debat, der har været i dag, har været kritisk – er der garanti for det, som politiske kommentatorer sådan med en kliché kalder ro på bagsmækken.
At der er den aftalekreds, betyder også, at indvendinger og kommentarer først og fremmest er af akademisk interesse eller af interesse for det akademiske, hvad der jo er det samme.
Så jeg vil lige komme med nogle akademiske kommentarer.
Jeg har selv to kandidatgrader, og jeg har dem i to fag, der absolut ikke har noget med hinanden at gøre, nemlig filmvidenskab og sociologi.
Men uanset hvordan og hvorledes ville jeg ikke være den, jeg er, hvis jeg ikke havde begge mine kandidatgrader.
Og det har været til utrolig stor gavn, både for mig som person og for staten i form af skatteindbetalinger.
Grunden til, at det kunne lade sig gøre, var bl.a., at der ikke var en stat indblandet, som var nødt til at studere sin totaløkonomi, da jeg søgte om optagelse på University of Pennsylvania for at læse filmvidenskab.
Der var kun et universitet, som syntes, at min ansøgning var tilstrækkelig interessant til, at jeg kunne komme ind, og så blev jeg optaget og fik de fornødne legater, så det kunne lade sig gøre.
De udspringer egentlig ikke af noget, der i dybere forstand har med universiteterne at gøre.
Det vil give det akademiske bedre muligheder for at trives.
Men i Liberal Alliance støtter vi altså alt i alt forslaget, fordi der er nogle meget rimelige og afbalancerede mekanismer, som gør, at langt, langt de fleste ikke kommer i klemme i systemet.
Der er én ting, jeg bare lige vil minde om til sidst, og det er, at når et lovforslag bliver førstebehandlet, er det jo kun sådan 95-96 pct. færdigt.
Så opfordringen fra os til de tre aftalepartier er, at hvis nu der i det videre arbejde med lovforslaget skulle dukke fornuftige, rimelige indvendinger op – hvad ved jeg – inden for det spillerum, der hedder nogle procenter op til 100 pct., så bør man jo nok i aftalekredsen positivt overveje, om man kan finjustere forslaget under andenbehandlingen.
Eva Flyvholm (EL), 2016-11-24:
Ja, det vil jeg da umiddelbart vurdere at det er på mange niveauer.
Men det er jo sådan, at mange af uddannelserne ikke findes som merituddannelser, og en række uddannelser er tilrettelagt efter at være fuldtidsuddannelser nu, så med det her forslag afskærer man jo nogle mennesker fra nogle muligheder, som de har på nuværende tidspunkt.
Der er ikke nogen tvivl om, at hvis det her forslag går igennem, håber jeg da også, at muligheder for, at man kan tage efter- og videreuddannelse med betaling, bliver øget, sådan at folk får mulighed for at gøre det her, altså får mulighed for at lave de her kombinationer i en større udstrækning, som ordføreren også er inde på.
Det håber han uddannelsesinstitutionerne vil se på.
Det er jeg sådan set helt enig i.
Men grundlæggende må jeg bare sige, jeg synes, at der er en vis skævhed i, at det i højere grad kun bliver dem, som har flere ressourcer, der får muligheden for at skifte spor i deres uddannelsesforløb.
Det er noget af det, jeg er ked af.
Jeg synes, det giver mening, og at det sådan set også er i vores egen interesse som samfund at holde mulighederne åbne for, at folk kan skifte spor, når der er gode grunde til det.
Det er jo sådan, at en lang række af arbejdsmarkedsorganisationer faktisk også er meget, meget glade for, at man har den her mulighed for at lave de her kombinationsuddannelser, fordi de netop synes, at de får rigtig dygtig kvalificeret arbejdskraft ud af det, og de understreger, at de er bekymret for, at fleksibiliteten forsvinder i systemet, hvis man afskærer folk fra det.
Så det synes jeg sådan set jeg har tænkt over.
Med hensyn til fællesskabets udnyttelse af ressourcer må jeg sige, at jeg tror, at investeringer i uddannelse er noget af det allerbedste, vi kan gøre for os alle sammen, og det vil jeg til enhver tid foretrække frem for at nedsætte afgiften på luksusbiler.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-11-24:
Mange tak.
Det er netop noget, som IA var meget optaget af, da punktet blev behandlet i Grønland, nemlig at man sikrer en forebyggende indsats mod ludomani, så det kan jeg kun kvittere for.
Henrik Brodersen (DF), 2016-11-24:
Jeg vil gerne kvittere for svaret.
Det gør os lidt klogere.
Det er rigtigt, at det er et problem, hvis der ikke bliver taget hånd om familielivet ikke bare økonomisk, og, som ordføreren også er inde på, hvis børnene egentlig bare må sidde og kigge lidt fjernsyn, mens forældrene render til forskellige spil.
Men det er mere spørgsmålet om, om der er fokus på det.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-11-24:
Mange tak for spørgsmålet.
Vi har tidligere haft en styrelse for sundhed og forebyggelse, som hed Paarisa, under sundhedsdepartementet.
De har bl.a. lavet en undersøgelse, hvor man har prøvet at afdække, hvor udbredt brugen af spil og ludomani er.
I den undersøgelse viser det sig, at omkring 2 pct. af dem, som er med i undersøgelsen, selv opfatter deres brug af spil som ludomani.
Så man kan sige, at der er behov for en forebyggende indsats, men det er måske ikke lige så stort, som man kunne frygte.
I det her lovforslag er bingo ikke omfattet, men jeg synes i virkeligheden, at bingo, som vi særlig ser i bygderne, er noget, som man bør lave nogle forebyggende indsatser over for, fordi det særlig er børn, der bliver udsat for omsorgssvigt, fordi forældrene bruger alt for meget tid på bingospil.
Roger Matthisen (ALT), 2016-11-24:
Tak for ordførertalen.
Jeg har bare et enkelt spørgsmål.
I Danmark er det faktisk de enarmede tyveknægte, der skaber flest ludomaner.
Jeg ved ikke, om ordføreren kender til, hvilken type spil som skaber den største afhængighed i Grønland.
Henrik Brodersen (DF), 2016-11-24:
I ordførerens tale er jeg meget glad for netop det, at man skal forebygge ludomani.
Som jeg selv var inde på, ved vi, hvor ødelæggende det er for familierne, hvis det her tager overhånd.
Mange gange er det jo noget, som foregår i smug.
Har ordføreren nogen indikationer af, om det er noget, man påtænker at gøre i Grønland?
Hvor langt er man nået med det?
Hvad er status på det?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-11-24:
Mange tak for ordet.
Lovforslaget medfører en forhøjelse af det beløb, som der årligt overføres til Grønlands Selvstyre, og det betyder, at der årligt overføres 4 mio. kr. ekstra fra 2017 og frem som følge af den delvise liberalisering af spillemarkedet i Danmark.
Grønland modtager således et skønnet beløb svarende til den danske stats indtægter fra spil, bl.a. også i Grønland.
Med lovforslaget stiger Grønlands andel fra 40 til 44 mio. kr. årligt.
I 2021 evalueres beløbet.
I bemærkningerne til lovforslaget beskrives det, at den delvise liberalisering gælder for spillemarkedet i Danmark, men den gælder vel for indtægter fra hele rigsfællesskabet, siden den danske stats indtægter fra spil i Grønland er omfattet.
Inuit Ataqatigiit bemærker, at et enigt finans- og skatteudvalg bakker op om lovforslaget, ligesom et enigt Inatsisartut har vedtaget beslutningsforslaget.
Selv om det er positivt, at landskassen tilføres ekstra midler, bør man også med bekymring se på de stigende indtægter fra spil.
Fra IA's side mener vi, at man bør bruge de ekstra midler til særlige forebyggende indsatser, herunder til ludomani.
For ludomani bør også bekæmpes med forebyggende indsatser, og ved at øremærke de ekstra midler til forebyggende indsatser samt til idræts- og kulturprojekter vil den ekstra indtægt til den grønlandske landskasse tjene et mere langsigtet mål om at fremme sunde interesser.
Mange tak.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-11-24:
Vi støtter også lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2016-11-24:
Vi deler den bekymring, som IA i høringssvaret har skrevet om den udvikling, der er i forbindelse med ludomani i Grønland.
Så selve det at gribe ind og ikke kun at se det her som en mulighed for at få flere penge i statskassen deler vi fuldstændig, men det konkrete lovforslag om at overføre pengene støtter SF.
Roger Matthisen (ALT), 2016-11-24:
Tak for det.
Det lovforslag, vi behandler her, er L 84, forslag til lov om ændring af lov for Grønland om visse spil.
Jeg skal starte med at hilse fra vores gode kammerat i Enhedslisten – skal jeg så sige hr. gode kammerat i Enhedslisten? – som ligesom os støtter forslaget.
Vi var dog begge to bekymrede for den her fragmentering af vores samfund i forhold til onlinespil, men det er jo en debat, der skal tages på et helt andet tidspunkt.
Så vi støtter naturligvis, at Grønland får den andel, som tilhører Grønland, og vi siger ja til L 84.