runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Pertou Mach (EL), 2024-10-03:
Tak for det.
Og først og fremmest tak til ordføreren for en rigtig god tale om muligheden for faktisk at skabe et andet samfund og en anden økonomi end den, vi har, hvis vi ellers kan samle et politisk flertal for det.
Det er faktisk meget rart og opløftende at få de store diskussioner, også i det danske Folketing.
Så vil jeg også gerne sige tak til ordføreren for at slå fast, at når man i Københavns Borgerrepræsentation diskuterer Palæstinas Plads, handler det ikke om udenrigspolitik, for det må kommuner ikke lave, men om at lave byplanlægning af hensyn til den befolkning, der bor i landets hovedstad.
Derfor kan man heller ikke tage hensyn til udenrigspolitiske begivenheder eller populisme, når man skal lave den slags.
Mit spørgsmål til ordføreren er i virkeligheden med baggrund i vores meget tætte samarbejde i det forgangne folketingsår om udenrigspolitik og arbejdet for fred og retfærdighed i Mellemøsten.
Hvad er det, Alternativet gerne vil med dansk udenrigspolitik i det folketingsår, der kommer, hvor vi måske også kunne samarbejde?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Jeg ville ønske, jeg havde svaret.
Det skærer man i, hvorimod en fuldstændig nyttesløs form for arbejdstvang, som vi fra masser af forskning ved ikke virker, men tværtimod er enormt demotiverende, er det, man satser på.
Det er fuldstændig uforståeligt.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-03:
Ja, det var lidt syret, både konkret at der blev refereret til folkeskolen, når man tænker på folkeskolereformen, og at der blev refereret til social- og beskæftigelsespolitik, når noget af det, der virkelig har sat folk i klemme, er den reform af førtidspensions- og fleksjobområdet, da statsministeren var beskæftigelsesminister
Det er også noget af det, jeg faktisk har svært ved at forstå, for jeg tror ikke, at Socialdemokratiet er dumme.
De ved godt, at de integrationsprojekter, de skærer ned på lige nu, er dem, der virker, og samtidig bruger de næsten en kvart milliard på en arbejdspligt, som vi ved ikke virker.
Hvorfor gør de det?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Tak til ordføreren, og ligeledes tak for det gode samarbejde på området.
Det er jo så mærkeligt med den her regering, men også med tidligere regeringer, at man ønsker at motivere de rige mennesker med at få mere, og så ønsker man at motivere de fattige mennesker med at få mindre.
Det er jo en mærkelig form for tankegang, at man ikke tænker, at alle mennesker bliver mest motiverede af at have tillid og have muligheder, have fleksibilitet i forhold til sin egen tid og blive taget seriøst som menneske.
Det er jo, at vi ønsker, at alle mennesker i det her samfund skal mødes med tillid til, at man selvfølgelig gerne vil bidrage, og at man gerne vil være en positiv del af samfundet.
Det vil vi alle sammen gerne; vi vil gerne være en del af et fællesskab.
Men det er noget af det mest demotiverende overhovedet, når man bliver mødt med tvang, med kontrol og med så lave ydelser, at man ikke kan få tingene til at hænge sammen.
Alex Vanopslagh og jeg er tit meget uenige, men én ting, han dog sagde her i dag, var, at den her regering mest af alt laver lappeløsninger på tidligere dårlige beslutninger, samme ministre har taget.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-03:
Jeg vil gerne spørge ind til et område, hvor jeg er så taknemlig for samarbejdet med jeres ordfører, og det handler om socialområdet.
Men det, jeg er nysgerrig på, er, hvad vi gør ved den forebyggende del.
For samtidig med at vi hører, at regeringen vil gøre nogle ting for at rette op på de svigt, der har været igennem tiden, er det faktisk også lige nu, at man vil skubbe over 10.000 mennesker ned på så lav en sats, at flere boligorganisationer har råbt vagt i gevær, fordi de simpelt hen ikke kan betale deres husleje.
Det er også den her regering, der forsinker ungestøtten, og vi ved, at over 10 pct. af dem, der er i jobcenteret, er tidligere anbragte, og sådan kunne jeg desværre fortsætte listen.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Vi giver politisk støtte til animalsk produktion, og det betyder, at det danske kød, der bliver produceret, er langt billigere, end det er at producere det.
Så hvis det var, at vi rent faktisk betalte det for varen, som det koster at producere den, kan du tale om reelt marked og reel konkurrence.
Lad os hellere i stedet for at sælge levende dyr eksportere alt muligt andet, som vi også er gode til.
Men lad os producere de fødevarer, vi har brug for i Danmark, og så få meget mere ud af vores marker, samtidig med at vi også har en bæredygtig natur i fremtiden.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-10-03:
Hvis vi går ud fra, at det, som fru Franciska Rosenkilde siger, holder fuldstændig stik, er vi faktisk lidt tilbage ved det, som vores gode kollega hr. Carsten Bach sagde før.
Så er der jo en efterspørgsel fra udlandet efter nogle varer, som de ikke kan få fra de danske landmænd.
Det vil sige, at der så er en konkurrenceevne, som bliver svækket.
Så hænger det jo ikke sammen.
Så lige et hurtigt lille bonusspørgsmål: Vil Alternativet ikke godt røbe, hvor meget fri vi får – hver enkelt person – for de penge, som man vil sætte af til mere frihed?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
I Alternativet ønsker vi ikke kun at have plantebaseret landbrug.
Så lad mig starte med at skyde en pil igennem den myte.
Men vi har faktisk regnet på, at man kan reducere den animalske produktion i Danmark med 86 pct. og stadig væk have dyr nok til det danske forbrug.
Det vil sige, at vi faktisk kan reducere dyreproduktionen med 86 pct. og stadig købe de danske bøffer, som vi gør i dag.
Så det er bare for at sige, at der er en stor del af dansk landbrug, som man i dag godt kan omlægge til planter og grønne proteiner og stadig have dansk kød, mælk og smør og danske æg.
Problemet er, at langt de fleste af de pølser og det bacon, der bliver produceret i Danmark, bliver eksporteret til Kina, eller hvor det nu måtte være.
Og hvorfor er det godt for klimaet?
Så det er vigtigt at sige, at vi kan reducere rigtig meget af den animalske produktion, og det vil være rigtig godt for dyrevelfærden, det vil være rigtig godt for vores klima, og det vil være rigtig godt for biodiversiteten.
Og så vil vi kunne producere meget mere mad, fordi de marker, vi har i dag, producerer foder til dyr frem for mad til mennesker.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-10-03:
Tak for det.
Jeg vil gerne vende lidt tilbage til den snak, som fru Franciska Rosenkilde havde om landbruget, og hvad man vil med landbruget.
Jeg har sådan set
forstået, at fuldstændig omlægning af landbruget til planter i stedet for den animalske produktion er det, Alternativet gerne vil.
Hvad jeg ikke forstår, er: Såfremt vi kommer dertil, at det lykkes for Alternativet at få gjort det, men sådan nogle som mig og mange andre ikke har ændret vores kostvaner til hovedsagelig at være grønsager, men stadig væk har lyst til en god bøf, et godt stykke kylling eller en dejlig svinemørbrad og mælk, hvor skal det så komme fra, hvis vi har omlagt landbruget herhjemme til noget helt andet?
Vi efterspørger det alligevel, og så bliver det importeret, går jeg ud fra.
Hvad gavner det klimaet?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Tak for spørgsmålet.
Det er Alternativet meget enige i.
Det er dybt problematisk, at der sidder mennesker i det danske samfund, der rigtig gerne vil ind på arbejdsmarkedet og bidrage, men som ikke kan det på grund af diskrimination eller racisme.
Der skal vi gøre alt, hvad vi kan, for politisk at ændre de strukturer og skabe en langt større solidaritet og mangfoldighed og se styrken i, at vi har et mangfoldigt samfund.
Vi er så optagede af biodiversitet, men vi skal også være lidt mere optagede af noget human diversitet.
Det gør et samfund stærkt.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-10-03:
Mange tak.
Noget af det, vi ved i forhold til grønlændere i Danmark, er, at det er cirka halvdelen af alle dem, der kan arbejde, der er i arbejde, i forhold til når man kigger på danskere generelt.
Så der har vi allerede nogle tal på, at der helt klart er en skævvridning i forhold til at få grønlændere ud på arbejdsmarkedet.
Og jeg tænker sådan set også, at det er i samfundets interesse – det er i kommunernes interesse og også i statens interesse – at vi får grønlænderne ud på arbejdsmarkedet, sådan at vi også er med til at forebygge de her fordomme, som der også kan være.
Så det vil jeg høre om Alternativet er enige i.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Tak for spørgsmålet.
Vi venter også i spænding på den handleplan, som jo virkelig trækker ud, hvilket vi ikke forstår.
For der virker til at være en ret stor vilje, når det handler om antisemitisme, hvilket vi er fuldstændig enige i, men vi kunne da også godt tænke os at have en handleplan mod anden form for racisme i Danmark.
Nu hørte vi den socialdemokratiske ordfører i talen tale om, at både Anna og Ahmed skal have arbejde, og at deres forældre også skal have arbejde, og det er vi enige i.
Problemet er bare, at der er rigtig stor forskel på, hvor nemt det er for Anna eller Ahmed at få et arbejde.
Det er jo tydeligt, at det danske arbejdsmarked diskriminerer, og at det er langt sværere for minoriteter at få arbejde i Danmark, end det er for etniske danske.
Derfor er det så vigtigt, at vi får så meget fakta, viden og data på det her område som muligt, sådan at vi kan sætte ind over for den racisme og diskrimination, der er over for minoriteter i Danmark.
Så derfor er vi meget optagede af, at det arbejde snart går i gang.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-10-03:
Tak til ordføreren for en rigtig god tale, og tak for det gode samarbejde.
Et af de områder, hvor Inuit Ataqatigiit og Alternativet er enige, er handlingsplanen mod racisme, og det er jo noget, som vi har ventet på i noget tid efterhånden.
Man kan jo sige, at der er kommet en handlingsplan mod antisemitisme, og at der sådan set også er nogle ret gode initiativer i den handlingsplan.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre Alternativet, hvad det er for nogle områder, som man mener at man bør sætte ind på i forhold til den racisme, der er imod minoriteter i Danmark.
Susie Jessen (DD), 2024-10-03:
Tak for det.
Jeg kan læse mig frem til, at man fremsætter forslaget nu, fordi Hamas' angreb er i tilpas tidsmæssig afstand fra terrorhandlingen den 7. oktober.
Man har måske familiemedlemmer, der bor i Israel.
Man har gode bekendte eller venner, der bor i Israel.
Der er rigtig mange sammenhænge på kryds og tværs blandt det jødiske folk og så tilknytningen til Israel.
Terrorangrebet den 7. oktober har sat nogle markante aftryk på det jødiske samfund i Danmark, da man så kvinder blive bestialsk myrdet, voldtaget, slæbt rundt på de her store trucks inde i Gaza.
Børn er stadig gidsler inde i Gaza, helt små børn er stadig gidsler, en dansk statsborger.
Så jeg vil bare gerne gentage Peter Skaarups spørgsmål, som der ikke blev svaret på før.
Mener fru Franciska Rosenkilde, at timingen er god i forhold til at få en Palæstinas Plads?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Nu er det her med at lave en Palæstinaplads i København en gammel sag.
Det har været oppe i årevis, og det er så nu blevet besluttet.
Jeg ser det ikke på nogen måder som et modsvar til den konflikt, hverken terrorangrebet eller den efterfølgende krig, der har været i Gaza.
Det her handler om at anerkende palæstinensere og i det hele taget en mangfoldighed, der er i København, og det synes jeg sådan set er ganske fint.
Peter Skaarup (DD), 2024-10-03:
Tak til Alternativets ordfører for talen her i dag.
For 1 år siden var der en massakre på jøder i Israel begået af Hamas, den palæstinensiske terrororganisation.
På Københavns Rådhus har man kvitteret ved at tildele Palæstina en plads, nemlig Palæstinas Plads på Nørrebro.
Alternativet sidder i Borgerrepræsentationen i København, og Alternativet er med i det flertal, der nu siger, at der skal være en Palæstinaplads på Nørrebro i København.
Er det rimeligt, at man bruger den timing, altså 1 år efter massakren, til at give Palæstina en plads på Nørrebro?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Nu må jeg ærlig talt sige, at jeg synes, at ordføreren blev lidt mere præcis i sit spørgsmål.
Der er ingen tvivl om, at Alternativet meget gerne støtter iværksætteri og et socialt og grønt ansvarligt erhvervsliv, og vi er fuldstændig enige i det.
Grunden til, at vi ikke er med i den her iværksætteraftale er jo simpelt hen, at der var for mange store skovsnegle, der skulle spises, men vi er fuldstændig enige i det med de demokratiske virksomheder, og vi er fuldstændig enige i, at vi i langt højere grad skal støtte iværksætteri.
Den giver vi her.
Louise Elholm (V), 2024-10-03:
Jeg anerkender fuldstændig, at man skal passe på mennesker og tage sig af den sociale del.
Det går vi faktisk også meget op i, og derfor er der både flere penge til velfærd, men også fokus på, hvordan vi skaber et mere konkurrencedygtigt erhvervsliv.
Men tidligere har Alternativet jo brystet sig meget af at være for iværksættere, og alligevel er Alternativet jo ikke med i aftalen om iværksættere, hvor der er en enorm mængde initiativer, bl.a. også i forhold til demokratiske virksomheder, og der er i den her tale ikke ét ord om, hvordan vi skal skabe fremtidens vækstvirksomheder eller udvikling i Danmark.
Der er kun tale om at bruge penge, og det er derfor, jeg efterspørger, hvordan man vil sikre, at der er råd til velfærd.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er egentlig lidt i tvivl om, hvad spørgsmålet er.
Jeg synes, at ordføreren kommer ind på mange forskellige ting.
Men det er helt klart, at vi ønsker at bruge penge på at investere i mennesket, som jeg også talte om her, og det er også i forhold til forebyggelse.
Vi tror på, at det kan betale sig at investere i mennesker og i forebyggelse frem for hele tiden at have et ensidigt blik på den økonomiske side.
Selvfølgelig skal pengene passe, og det tænker jeg er sådan et grundprincip, vi er enige om.
Det, vi sætter spørgsmålstegn ved, er trivslen.
Den menneskelige trivsel skal også passe, og klodens ressourcer skal også respekteres, og det er det, de økonomiske modeller mangler i dag.
Louise Elholm (V), 2024-10-03:
Tak, og tak for talen.
Jeg bemærker, at der er rigtig mange ting, som Alternativet ønsker at bruge penge på, men at der ikke bliver sagt ret meget om, hvor pengene skal komme fra.
Jeg tolker endda også det, som fru Franciska Rosenkilde siger om en grøn trepart, som om man nærmest vil lukke dansk landbrug, som jo også er med til at bidrage til dansk økonomi.
Jeg troede egentlig, at Alternativet både ønskede at sikre, at det var vækst og et iværksætterlag, og at man også godt kunne prioritere velfærden.
Men der mangler fuldstændig den del om, hvordan vi skal skabe velfærden, hvordan vi skal få råd til den i fremtiden, hvordan vi skal kunne skaffe en økonomi og en glæde for at arbejde i Danmark og altså skabe virksomhed i Danmark.
Hvordan kan det være, at fru Franciska Rosenkilde slet ikke kommer ind på den del af det i sin tale?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Jeg vil gerne have lov til at gå mere i dybden med det, som ordføreren startede med at spørge om.
For det er da selvfølgelig helt klart, at hvis der er unge mennesker eller mennesker i det hele taget, der oplever en frygt for enten at blive slået ihjel eller for hadforbrydelser i det hele taget, så skal vi sætte ind.
Der er da ikke nogen, der skal leve i frygt, og vi skal heller ikke have nogen skoler, der skal bevogtes af politi i København.
Frederik Vad (S), 2024-10-03:
Til afslutningsdebatten spurgte jeg fru Franciska Rosenkilde, hvorfor hun troede, at den jødiske skole er den mest bevogtede civile bygning i Danmark.
Det svarede hun ikke på.
Den her gang spørger jeg hende, hvorfor hun tror, at der er et rekordstort antal borgere i København, der er bange for, at deres forældre vil dræbe dem.
Det vil hun ikke sætte ord på.
Går Alternativet ind for, at man skal kunne give statsborgerskab til nogen, der er dømt for voldtægt?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Det lyder meget ubehageligt, og der tænker jeg, at vi selvfølgelig skal lave de bedste politiske løsninger, for at der ikke er nogen, der lever i sådan en frygt.
Frederik Vad (S), 2024-10-03:
Tak for det, og tak for talen.
Fru Franciska Rosenkilde holder jo også meget af København, og lørdag den 3. august kunne vi læse på forsiden af en af de store morgenaviser i Danmark – det blev desværre ikke fulgt op af nogen andre medier – at Københavns Kommune har slået en trist rekord, og 2023 var et rekordår.
Aldrig har så mange borgere i København henvendt sig til Københavns Kommune, fordi de er bange for, at deres familier vil slå dem ihjel, og jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Franciska Rosenkilde ind til det her fænomen.
Hvis man spørger Københavns Kommune, siger de, at der er nogle homoseksuelle mænd, der henvender sig, men at det typisk er kvinder, der henvender sig, og det har som sagt slået rekord i 2023.
Så mit spørgsmål til fru Franciska Rosenkilde er, hvorfor hun tror, at der er så mange borgere i København, som er bange for, at deres forældre f.eks. vil dræbe dem.
Peter Skaarup (DD), 2024-10-03:
Altså, jeg forstår simpelt hen ikke, at Alternativet her på Christiansborg ikke kan se, at man har begået en fejl.
Ét er, at man gerne vil have sådan en plads – det kan vi diskutere; vi er i Danmarksdemokraterne arge modstandere af det, vi synes, det er et dårligt signal at sende.
Men timingen i det, og at man praler af, at det er den rigtige timing, som det flertal på Københavns Rådhus gør – man praler jo i alle mulige sammenhæng af, at det er den rigtige timing, at man lige netop har valgt det her tidspunkt at annoncere, at nu kommer den her plads – synes jeg er oprørende.
Jeg forstår ikke, at Alternativet på Christiansborg ikke kan se, at jøder i Danmark, der i forvejen er forfulgt af antisemitiske synspunkter på forskellig vis, på sociale medier bl.a., tager meget klar afstand fra det, der er sket på rådhuset.
Forstår Alternativet ikke, at det er tid til at sige til sine partifæller på rådhuset: Det her går simpelt hen ikke?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Vi ønsker en økonomisk praksis, hvor den trives, men ikke vokser.
Og det er ud fra en forståelse om, at vi i Danmark forbruger lige knap fem jordkloder om året.
Det, der hedder Earth Overshoot Day – nu ved jeg ikke lige, hvad den danske oversættelse er – ligger allerede, så vidt jeg husker, i marts, og den rykker længere og længere frem for hvert år.
Danmark har et sindssyg højt forbrug, og det er vi nødt til at sætte ned, hvis vi gerne vil overholde Parisaftalen og klimaloven og alt det andet, som vi har aftalt at vi skal overholde.
Derfor skal vi have en anden økonomisk praksis, der ikke kun har for øje at vækste konstant, men som også kigger på både omsorg og naturens ressourcer.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-10-03:
Mit spørgsmål gik også mest på, hvordan Alternativet kan vide, hvad råderummet er, for det kan vi ikke få at vide, når vi spørger regeringen.
Så vil jeg sige en anden ting, hvis jeg lige må citere ordføreren: Meget af det, Alternativet er baseret på, er en anden økonomisk praksis end den, vi har i dag, hvor det er indbygget i økonomien, at den konstant skal vokse.
Mit spørgsmål er: Hvordan mener ordføreren at vi skal kunne finansiere en høj offentlig service og de mange forslag, som Alternativet også har, som koster penge, hvis økonomien ikke kan vokse?
For hvis den ikke vokser, skrumper den vel, og så er der jo færre penge at gøre godt med i samfundet.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Det forslag, som Alternativet er kommet med, omkring en tidsopsparing, er fuldt finansieret.
De 200 mia. kr., som er startudgiften, foreslår vi at tage fra formuen, som er på over 600 mia. kr. i dag.
Det vil sige, at det sker, uden man at overhovedet rører ved råderummet.
Derudover ønsker vi jo at hæve PAL-skatten og langsomt udfase rentefradraget, og det vil sige, at vi kommer med et forslag, der er fuldt finansieret.
Vi har desværre ikke 90 mandater, og det vil sige, at det jo er noget, som man så skal forhandle om.
Men det er bare for at vise, at pengene er der.
Tidsopsparing er ikke et spørgsmål om lommepenge; det er et spørgsmål om at give danskerne større fleksibilitet i deres arbejdsliv.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-10-03:
Ordførerens parti har, som ordføreren også selv kom ind på i sin tale, foreslået en tidsopsparing, hvor startomkostningerne dertil ville være 200 mia. kr., hvorefter man så ville bruge 12,5 mia. kr. fra råderummet hvert år.
Jeg har to spørgsmål.
Først og fremmest vil jeg spørge: Hvordan ved Alternativet, hvad råderummet er?
Det kan vi nemlig ikke få at vide.
Spørgsmål nr. 2 er: Alternativet har jo i mange år markedsført sig på at være et parti, som gerne ville gøre tingene lidt anderledes, så hvorfor er Alternativet faldet ind i den samme rille, som så mange politikere før dem har gjort, nemlig at fastholde tårnhøje skatter, hvorefter man så giver danskerne nogle penge tilbage i lommepenge, som det jo egentlig er i min optik?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Nej, på ingen måde, og jeg kan ikke helt se, hvor ordføreren får det fra, hvis jeg skal være helt ærlig.
Vi ønsker ikke at lukke dansk landbrug.
Vi ønsker simpelt hen bare at lave en anden produktion – en produktion, hvor man opbygger jorden, mens man dyrker den, hvor man har ordentlig dyrevelfærd og naturpleje, og hvor vi har en øget biodiversitet, i stedet for at vi lige nu kvæler al natur i Danmark.
Derudover er der også noget fødevaresikkerhed.
Lige nu ser vi ørkendannelse og oversvømmelser mange steder i verden.
Hvis vi ikke selv begynder at producere nogle fødevarer til mennesker, er vi på den om nogle år.
Carsten Bach (LA), 2024-10-03:
Nu gjorde ordføreren det lige præcis igen, nemlig omtalte det her, som om dansk landbrug er det mest subsidierede i verden.
Men dansk landbrug plotter jo netop ind i den fælleseuropæiske landbrugspolitik, og igen, når jeg hører ordføreren tale her, hører jeg ordføreren tale dansk landbrug ud af den fælleseuropæiske landbrugspolitik.
Jeg er nødt til at spørge igen: Vil det ikke efter ordførerens opfattelse være med til fuldstændig at lukke fødevare- og landbrugsproduktionen i Danmark, også den fødevareproduktion, som Alternativet ser som det helt lyksaliggørende?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Det er jo sådan, at dansk landbrug er det mest subsidierede erhverv overhovedet, og jeg tænker, at sådan en liberal som spørgeren er med på, at den form for landbrug, vi har i dag, er det, vi politisk har besluttet og har betalt for.
Det vil sige, at vi også politisk kan beslutte at have et andet landbrug, der i langt højere grad passer inden for klodens bæreevne.
For det her, som det hele handler om, også den her trepart, er jo, at vi står i en accelererende klimakrise, og at fødevareproduktionen har et kæmpe klimamæssigt aftryk.
Det kræver, at vi omstiller vores landbrug, og det kræver, at vi har meget, meget færre dyr.
Det, vi i Alternativet gerne ville, var jo faktisk at gå sammen med landbruget om at lave en plan for, hvordan man reelt omstiller sig, sådan at vi dyrker langt flere planter og langt flere fødevarer til mennesker, og at vi bliver langt mere selvforsynende.
Det er sådan, at 70 pct. af de grønsager og den frugt, vi spiser i dag, bliver importeret.
Det er så ubæredygtigt, som det overhovedet kan være.
Der er et kæmpe potentiale for at få en fødevareproduktion, der er bæredygtig, hvis man har politisk mod og forståelse.