runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-05-08:
Tak for det.
Jeg kan sige, at jeg er ekstremt observant på, at vi skal arbejde målrettet for at fastholde det her Grønlandsinstrument, når vi fastlægger de nye flerårige finansielle rammer for EU-samarbejdet.
Kommissionen har jo lige fremlagt et forslag, som der er masser af udfordringer i, fordi det sprænger det tidligere loft på 1 pct. af BNI og går op til 1,11, og det vil beslaglægge noget, der ligner 2 mia. kr. ekstra om året i dansk kontingent – som jeg har svært ved at se hvordan vi skulle finansiere, for det er en meget stor del af råderummet.
Så der bliver en kamp i EU for at holde budgettet i ro.
Men det skal ikke rokke ved, at vi samtidig skal kæmpe en kamp for at fastholde Grønlandsinstrumentet – det er jeg meget, meget opmærksom på.
Det var sådan set bl.a. i det lys, jeg havde rådsformand Donald Tusk med mig i Grønland for ikke så længe siden, og jeg kan sige, at jeg i øjeblikket er ved at planlægge et besøg i Grønland sammen med Kommissionens formand, Jean-Claude Juncker, inden for nogle få måneder.
Det er der i hvert fald en interesse for.
For jeg synes, det er vigtigt, at man i EU-systemet er opmærksom på Grønlands særlige placering og Grønlands særlige behov.
Så håndslag fra min side på, at den danske regering vil gøre alt, hvad vi kan, for at fastholde, at der er en Grønlandsbevilling også i et fremtidigt EU-budget.
Bjarni Hammer (JF), 2018-05-08:
Tak for det, formand.
Og góðan dagin, hr. statsminister.
Jeg har tænkt mig at spørge lidt ind til den efterhånden langvarige proces med at få en ny politistation til politiet og anklagemyndigheden på Færøerne.
Det er ved at være 10 år siden, at politiet blev nødt til at flytte ud af den daværende station i Thorshavn, en station, som allerede på det tidspunkt var utidssvarende.
Siden har man haft diverse midlertidige løsninger.
Personligt har jeg som politimand f.eks. oplevet at arbejde i lang tid med base i nogle containere.
Desuden har politiet i Thorshavn ikke haft en detention i snart 8 år, hvorfor anholdte hver gang skal køres i knap 1 time til nærmeste detention.
Det siger sig selv, at en sådan situation er uholdbar.
Derfor er det godt, at man arbejder med at få nogle permanente rammer til politiet.
Man er ganske enkelt bange for, at man kommer til at bruge alt for mange penge og alt for mange år på en alt for dårlig løsning.
Heldigvis, synes jeg, er man ikke gået i gang med projektet endnu.
Jeg vil derfor spørge statsministeren: Er regeringen villig til at stoppe kort op og se seriøst på den mulighed, som politifolk ønsker, nemlig en bygning, der fra grunden er bygget til formålet?
Det, jeg hører, er, at der, siden de nuværende planer blev lagt, er dukket nye muligheder op, bl.a. med en helt ny politistation.
Vil regeringen se på disse muligheder og skabe de bedst mulige faciliteter for politiet, også på Færøerne?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-05-08:
Tak for det.
Lad mig benytte lejligheden til at ønske Hr. Bjarni Hammer velkommen her i Folketinget.
Jeg glæder mig til samarbejdet, og det er jeg helt sikker på justitsministeren også gør, for jeg kommer til at henvise til justitsministeren.
I forhold til spørgsmålet: Ja, vi ønsker jo ikke andet end at sikre, at også politiet på Færøerne har de bedst tænkelige vilkår.
Jeg er ikke nærmere orienteret om eller klædt på til at tage en diskussion om den præcise lokalisering af politiet i Thorshavn og om, hvilke bygninger der er i spil med fordele og ulemper.
Men jeg har lige haft en kort dialog med justitsministeren, som vil være meget indstillet på at tage et bilateralt møde med hr. Bjarni Hammer.
Bjarni Hammer (JF), 2018-05-08:
Tak, formand.
Jeg vil bare uddybe det lidt mere.
Et andet problem er noget så lavpraktisk som placeringen af den her bankbygning, som ligger meget centralt i Thorshavn.
Den ligger tæt på den meget trafikerede R.C. Effersøes gade, lige ved siden af landets største indkøbscenter.
Statsministeren kender formentlig det her område ganske godt, men for at illustrere problemet for resten af Folketinget svarer det til, at man ude foran Christiansborg laver et spor i hver retning, og så laver man en kæmpestor midterrabat imellem de her spor, og derfra skal man fra landets største politistation så køre udrykning, også i myldretiden.
Derfor: Synes statsministeren – hånden på hjertet – at det er en god idé, og skal vi ikke se på de her nye muligheder, inden det er for sent?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-05-08:
Tak for det.
Jeg kender både SMS Indkøbscenter og R.C. Effersøes gade.
Jeg har i øvrigt tænkt mig at tilbringe min Kristi himmelfartsferie i Færøerne, så det kan jo give mig en anledning til at få studeret de her problemer lidt tættere på, men det er justitsministeren, som hr. Bjarni Hammer skal tage dialogen med.
Jeg kender ikke det præcise stadie for, hvor langt man er kommet i planlægningen, hvilke bevæggrunde der ligger bag, og hvilke alternative muligheder der måtte være.
Men justitsministeren vil være meget indstillet på at drikke en kop kaffe og tage et møde med hr. Bjarni Hammer om det her.
Bjarni Hammer (JF), 2018-05-08:
Mange tak, formand.
Det skal lige siges, at der i starten ikke var mange andre alternativer, men inden for det seneste år, og så sent som faktisk for et par uger siden, har nogle af de største pengetanke på Færøerne vist stor interesse for det her projekt.
Jeg henvender igen spørgsmålet til statsministeren, selv om jeg ved, at det er justitsministeren, som har det under sig, for jeg vil en sidste gang gerne høre statsministeren og formanden for Danmarks liberale parti: Vil regeringen igen overveje at lade private aktører byde ind på den her opgave, inden det er for sent?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-05-08:
Der findes også masser af konkrete eksempler på det rundtomkring i Danmark, også i forhold til placering af offentlig administration og andet, så det skal man bestemt ikke afvise.
Justitsministeren har jo gjort både spørgeren og mig den ære at overvære den her dialog, så den kan føres direkte videre i en bilateral samtale.
Mette Frederiksen (S), 2018-05-08:
Tak for det.
Så skal vi til noget ganske andet.
Det er nu godt en uges tid siden, at de offentlige overenskomster heldigvis faldt på plads.
I sidste øjeblik, må vi nok sige, lykkedes det at få landet aftaler og dermed undgå en storkonflikt, som jo kunne have sat Danmark i stå.
Jeg synes, at det, til trods for at det lykkedes at lave aftaler – og det er der grund til virkelig at glæde sig over – så også var en proces, der skal mane til lidt eftertanke her på Christiansborg, først og fremmest om de vilkår, som mange offentligt ansatte arbejder under.
Jeg synes, det har været meget tydeligt, at mange offentligt ansatte har diskuteret, forholdt sig til og reageret på meget andet end det, der egentlig blev forhandlet i overenskomsterne, ganske enkelt fordi de løber stærkt – mange steder for stærkt.
Jeg synes, at vi har behov for at få sat gang i en fingrene væk-reform af den offentlige sektor, så vi giver mere plads til faglighed, individuelle skøn og dermed frihed til at opnå nogle af de resultater, vi gerne vil politisk.
Men det er også en proces, synes jeg, der skal mane til eftertanke om det offentlige overenskomstsystem, for konfliktniveauet har været højt.
Det var det også i 2008, og det var det i 2013.
Mulighederne for strejke og lockout ønsker vi ikke at røre ved, det er en del af den danske arbejdsmarkedsmodel, men jeg vil gerne diskutere med statsministeren, om ikke der i dag er grundlag for en fælles forholden sig til, om ikke vi skal forny den danske arbejdsmarkedsmodel, som vi sætter højt, og som fungerer rigtig godt på det private arbejdsmarked.
Jeg foregiver ikke at have en færdig køreplan for det, det tror jeg ikke at der er nogen af os der har.
Jeg synes heller ikke, at det egner sig til politisk konflikt, men jeg synes, at det egner sig til eftertanke og refleksion: Kan vi indrette vores arbejdsmarkedsmodel bedre, eksempelvis ved at styrke Forligsinstitutionen, eller lade os inspirere af de øvrige skandinaviske lande, hvis arbejdsmarked jo til forveksling minder om vores?
Så derfor et konkret spørgsmål til statsministeren, om regeringen vil tage initiativ til at igangsætte et arbejde med henblik på at forny den danske arbejdsmarkedsmodel.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-05-08:
Tak for det.
Det har været et langt forløb, og det har været tæt på deadline.
Sådan er det nogle gange, at det også er deadlines, der ligesom gør, at man når i mål.
For der udestår jo så afstemninger, som også er en integreret del af hele det her forløb.
Og derfor tror jeg, at mit svar kommer til at falde i to dele.
Så jeg vil meget gerne være med til i en afslappet atmosfære efter primo juni, når resultatet er der, at tage en samtale, også med fru Mette Frederiksen og andre partiledere, der måtte være interesserede, om, hvad det her eventuelt kan give anledning til.
Men det bliver på det tidspunkt, i respekt for, at der er afstemninger i gang.
Det er jo præcis af den grund, at vi i forbindelse med det forsvarsforlig, vi netop har indgået, har afsat en ramme på – hvis ikke jeg husker galt – 180 mio. kr. til at kunne foretage miljømæssige oprydninger i relation til Camp Century.
Og det går vi jo ind i og har afsat ressourcer til, fordi vi ser på det med stor alvor, og fordi vi har det grundsynspunkt, at der skal ryddes op.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-08:
For lidt siden brugte statsministeren ordene strategisk samarbejde med Grønland.
Danmark har jo et strategisk samarbejde med USA, også fysisk i form af Pituffik, i forbindelse med amerikanernes militære tilstedeværelse i Grønland.
Det har skabt en del utilfredshed i rigsfællesskabet med det, som amerikanerne har efterladt i den grønlandske natur, og den største sag af dem alle sammen er Camp Century.
Jeg ved også, at regeringerne i Danmark og Grønland er enige om, at der skal gøres noget, og at der er sat nogle midler af, som skal gøre, at man ser på at igangsætte første stadie af oprydningen i Camp Century.
Jeg vil gerne spørge statsministeren: Hvis det viser sig, at den er mere grumset end først antaget, hvordan vil statsministeren så tackle den her sag for at sikre, at det bliver en løsning, som begge lande i rigsfællesskabet kan være enige i?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-08:
Tak til statsministeren for bemærkningerne.
Som statsministeren selv var inde på, var der valg i Grønland den 24. april.
Der er velkendte udfordringer i Grønland: en folkeskole, vi skal have styrket, 5.000 børn, som mistrives, og en ulighed, som svarer til den amerikanske.
Samtidig ved vi også, at der er et massivt behov for at sætte gang i væksten, så vi har råd til fremtidens velfærd, for ellers ender Grønland i dødens gab.
For Inuit Ataqatigiit var valget en værdikamp.
Vi ønsker, at kampen for selvstændighed sker i et realistisk tempo og uden en markant forringelse af velfærden, og vi ønsker en bedre befolkningsinddragelse.
Derfor er det også vigtigt for os, at der sker en fremgang, og at der kommer til at være vækst i det grønlandske samfund, men også at der er plads til alle i det grønlandske samfund.
Det bekymrer os hos Inuit Ataqatigiit, at der er flere og flere, der flytter fra Grønland til Danmark, og at Grønland ser passivt til.
Der er en stor sandsynlighed for, at denne tendens til fraflytning fra Grønland kommer til at fortsætte, og det er en farlig vej for os alle, for jo færre vi er i Grønland, jo sværere er det også at bevare velfærden i fremtiden.
Og en kendsgerning efter valget er, at der er et politisk flertal, som ønsker selvstændighed, men i meget forskellige tempi.
For nylig er der indgået en koalitionsaftale med et smalt flertal af de partier, som ønsker en hurtigere selvstændighedsproces, med fare for, at det går ud over velfærdsniveauet.
Det bekymrer mig personligt, og jeg tror også, det bekymrer rigtig mange i Grønland.
En del af valget handlede også om en utilfredshed med den danske regering, og jeg oplever desværre, det bliver brugt som en anledning til at tale for hurtigere selvstændighed.
Derfor synes jeg også, det er rimeligt, at statsministeren får mulighed for at respondere på den kritik, og derfor vil jeg spørge statsministeren, om han mener, der er plads til forbedringer i rigsfællesskabet, og i så fald hvilke forbedringer.
Mange tak.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-05-08:
Tak for det.
Der er bestemt plads til forbedringer i rigsfællesskabet, ligesom jeg tror, der er plads til forbedringer i alle dele af rigsfællesskabet.
Nu har jeg jo gjort meget ud af og også instrueret mine ministre i at afholde sig fra at diskutere grønlandspolitiske spørgsmål under valgkampen i fuldstændig respekt for den grønlandske valghandling.
Jeg skal heller ikke kommentere på resultatet som sådan.
Men jeg skal ikke lægge skjul på, at der er ting, der bekymrer mig.
Jeg er bekymret over den diskussion, der er i Grønland, om det danske sprogs placering.
Det er såmænd ikke for at beskytte det danske sprog, men fordi en integreret del af rigsfællesskabet er præcis det forhold, at Danmark står åbent som i »totalt åbent« for alle grønlandske unge, der har lyst til at dygtiggøre sig.
Og forudsætningen for, at man kan tage det spring – for i Danmark er det sproget dansk, der tales – er nu engang, at man mestrer det danske sprog.
Så det er en ting, der bekymrer mig i den grønlandske debat.
Jeg synes bestemt, der er steder, hvor vi kunne udvide vores samarbejde.
Og jeg kan jo så bruge lejligheden her til påny at gentage det, jeg har sagt en række gange direkte over for landsstyreformanden, i grønlandske medier og også her i Folketingssalen, uden nogen respons, nemlig at hvis der i Grønland er et ønske om en samtale om et tættere samarbejde f.eks. om erhvervsfremme, investeringer, infrastruktur, en assistance i forhold til udredningen af bæredygtigheden i f.eks. de lufthavnsprojekter, der diskuteres i øjeblikket, så stiller vi gerne op.
Men det kræver, at der er nogen, der ligesom tager den hånd, vi rækker frem.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-08:
Mange tak.
Nu skal vi jo bl.a. drøfte sprog senere i dag, også her i Folketingssalen.
Personligt mener jeg, at når vi snakker om selvstændighed, er der behov for at adskille kritikken og den utilfredshed, der er.
Vi har også i Grønland nogle politiske bevægelser i vores samfund, som gerne ser en intern splittelse, og som ser et Grønland for de få.
Den gruppe og den bevægelse tager jeg stærkt afstand fra, for jeg mener ikke, at de tjener det brede samfunds interesse, men ofte kun egne interesser.
Den kritik, som jeg til gengæld mener er reel, handler om en forskelsbehandling i lønnen mellem grønlandske og danske politibetjente og om urimelige lønvilkår for anstaltsbetjente i Grønland.
Jeg mener, at der er behov for en hurtigere politisk løsning end den, som regeringen lægger op til, for en sådan forskelsbehandling øger desværre den utilfredshed, der er i Grønland.
Statsministeren har selv for et par uger siden i en tale givet udtryk for, at der er behov for at modernisere rigsfællesskabet.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge statsministeren, hvad han egentlig mener med den udtalelse.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-05-08:
Må jeg ikke sige , at jeg sådan set helt grundlæggende forstår, at der hos ethvert folk må være en naturlig trang til selvstændighed og suverænitet.
Det forstår jeg.
Jeg synes jo, at den dimension, der et eller andet sted mangler, er: Hvad vil det sige at være suveræne og selvstændige?
Det er også en debat, vi har i Danmark, for det, at vi ser os selv som en suveræn nation, er jo ikke det samme, som at vi lukker af for omverdenen.
Jeg synes jo, at det, man kunne ønske, var, at den her formelle tanke om selvstændighed lidt kraftigere blev fulgt op af en konkret handling med hensyn til at stå på egne ben økonomisk, at sikre sin fremtidige velstand.
Og når jeg – bare for at runde af – taler om modernisering af rigsfællesskabet, er det, fordi jeg sådan set også ønsker en substantiel diskussion med grønlandske politikere om de her ting og ikke en, der er præget af gensidig berøringsangst.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-08:
Mange tak.
Vi har igennem årene opnået rigtig meget gennem rigsfællesskabet.
Vi havde først hjemmestyre, og nu har vi selvstyre.
Jeg synes, det er vigtigt at understrege, at selvstyrehjulet skal holdes i gang og ikke må gå i stå.
Vi må også erkende, at hvis vi på den korte bane gerne vil bevare et rigsfællesskab, er vi også nødt til at udvikle rigsfællesskabet.
Inuit Ataqatigiit ønsker at bevare en god og konstruktiv relation både inden for og uden for rigsfællesskabet.
Vi har bl.a. arbejdet for en arktisk investeringsfond, og vi mener, der er behov for nogle gode, konkrete ideer til, hvordan vi fortsat kan udvikle relationen mellem landene.
Inuit Ataqatigiit lancerer derfor til efteråret et udspil med nogle konkrete ideer til et fornyet og konstruktivt samarbejde mellem landene.
Hvordan forestiller statsministeren sig at vi på tværs af landene kan arbejde mere konkret på et konstruktivt samarbejde?
Mange tak.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-05-08:
Så gentager jeg lidt mig selv, for jeg har i grønlandske medier, direkte over for landsstyreformanden og i flere debatter her i Folketingssalen tilkendegivet
, at hvis der i Grønland – og det må så være den grønlandske regering, for det er ligesom regeringens samarbejdspartner – er et ønske om en samtale om et tættere strategisk samarbejde, også om at løfte nogle af de udfordringer, Grønland står med, så går jeg gerne ind i sådan en diskussion.
Nu har man kørt prækvalificering på lufthavne; jeg tror ikke, det er fuldstændig afklaret, hvordan forretningsmodellerne neden under præcis ser ud, hvor finansieringen skal komme fra etc.; der melder sig en række spørgsmål.
Men jeg kan jo ikke påtvinge nogen den samtale.
I respekt for selvstændighedstrangen og selvstyrelovgivningen vil det fordre, at der er en grønlandsk regering, som er indstillet på den dialog med den danske regering.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-08:
Mange tak.
2018 er tiåret for Ilulissaterklæringens underskrivelse.
Den har fungeret rigtig godt, og den er indtil i dag det vigtigste dokument, der sikrer et lavspændingsområde i det arktiske Polarhav.
Det er 10 år siden i dag.
Ilulissaterklæringen blev underskrevet i 2008, men siden 2008 har verden ændret sig rigtig meget.
Rigsfællesskabet er i forandring.
Det politiske system og landskab ændrer sig, men det gør resten af verden også.
Siden 2008 er Arktis blevet det vigtigste indsatsområde for russerne og for kineserne, men helt bestemt også for Norge.
Vi har fået indført selvstyre, og kinesernes interesse i det arktiske område er enorm.
Jeg vil gerne spørge statsministeren om de ændringer, der foregår i de arktiske områder i det danske kongerige, som trods alt er 20 pct. af hele Arktis.
Hvordan ser statsministeren på det arktiske område, og hvordan ser statsministeren på rigsfællesskabet i de her tider, hvor også verden omkring os ændrer sig rigtig, rigtig meget, ud over at vi har én stemme i Arktisk Råd?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-05-08:
Det er jo et meget stort spørgsmål, som vel i virkeligheden var en forespørgselsdebat værdigt, og som er svært at adressere på 2 minutter.
Men først og fremmest vil jeg sige, at det er vigtigt netop at fastholde den her ambition om at sikre, at Arktis er et lavspændingsområde.
Derfor kan man jo også udtrykke en glæde over, at i en situation, hvor man ellers må sige at det europæisk-russiske forhold er stærkt nedkølet, også på baggrund af hvad vi har set i Salisbury og Ukraine, så er det lykkedes at fastholde en fredelig dialog om Arktis.
Det skal vi betone, og det er også derfor, at arbejdet i Arktisk Råd er så vigtigt.
Det er også derfor, at Arktis er en prioritet i den forsvarsaftale, vi just har indgået.
Vi skal fastholde det spor.
Det ligger så også i forlængelse af det, jeg sagde før, nemlig at jeg sådan set ønsker en substantiel drøftelse med den grønlandske regering om Grønlands fremtid og Grønlands muligheder og om et ægte partnerskab mellem de to dele af rigsfællesskabet, Danmark og Grønland.
Jeg har ikke andet ønske.
Men det er jo beroende på, at der hos den grønlandske regering er en interesse for at tage en sådan diskussion.
Mette Frederiksen (S), 2018-05-08:
Jeg synes, det er det fuldstændig rette tidspunkt og glæder mig til invitationen.
Jeg er selvfølgelig glad for, at statsministeren vælger at tage den opfordring op og tage positivt imod det –
det vil jeg glæde mig til.
Når vi så er inde i det konstruktive rum her og begge parter smiler, kunne det være, at vi skulle gå videre til næste punkt og se, om det kunne gå lige så godt der, for i lighed med statsministeren er jeg også optaget af, hvordan de kommende energiforhandlinger kommer til at forløbe.
Vi har det jo sådan som socialdemokrater – det er derfor, vi har fremlagt et stort udspil – at vi synes, at miljøet og naturen har en værdi i sig selv.
Vi er exceptionelt dygtige i Danmark, når det handler om den grønne omstilling, og når resten af verden skal søge svarene, hvad enten det er om vedvarende energi, den fremtidige lagring af den, affaldssortering eller sikring af rent drikkevand, så ser man mod Danmark og ikke mindst mod danske virksomheder og danske lønmodtagere.
Den grønne førertrøje risikerer vi jo at sætte over styr, hvis ikke vi politisk evner at sætte de næste store og ambitiøse mål.
At vi gerne vil gå længere end regeringen, er én sag, og det vil vi på områderne vedvarende energi, energieffektivisering og forskning, og det vil vi, når det handler om, hvor mange grønne biler der skal køre på vejene.
Men lad nu det ligge, noget andet er jo så, om vi ikke kunne trække regeringen derhen, hvor vi får mere for de penge, der er.
Sagt på en anden måde er det jo i fællesskab lykkedes at etablere det, man kunne kalde for et grønt råderum.
Vi lavede en aftale om PSO'en; der er penge i fremtiden til at skabe de nye grønne løsninger.
Det er i virkeligheden det, jeg gerne vil diskutere med regeringen, for jeg har jo ikke kunnet undgå at se, at det, regeringen især lægger op til, er at lette skatten, altså afgifter, og jeg tror, at det er 70 pct. af de penge, regeringen ønsker at bruge på det her, som går til afgiftslettelser.
Derfor er mit spørgsmål egentlig konkret til statsministeren: Kunne vi ikke få mere klima, kunne vi ikke få mere grøn energi, kunne vi ikke få en bedre grøn omstilling ved at bruge de penge på at sikre flere elbiler, elbusser, en større grad af energieffektivisering og endnu mere havvind?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-05-08:
For der er jo en grund til, at vi har foreslået en pakke, som er til forhandling, og ligesom på alle mulige andre områder gør vi os ikke nogen forestilling om, at når vi er færdige med forhandlingerne, står der 1:1 tilbage i det, regeringen har foreslået.
Det siger næsten sig selv.
Men vi har foreslået en pakke, som er balanceret af forskellige hensyn, med massive investeringer, herunder bl.a. i danmarkshistoriens største havvindmøllepark, en klar markering af, at mere skal følge efter, en screening for 10 GW yderligere havvindmøllefaciliteter og så nogle kloge afgiftslettelser – i øvrigt rekommanderet sådan helt principielt af Det Miljøøkonomiske Råd – der handler om at lette elvarmeafgiften og elafgiften generelt for i virkeligheden at skabe et stærkere incitament til at bruge elektricitet.
For vi er jo nået rigtig, rigtig lang med at sikre vedvarende strøm.
Man skal passe på med tal efter hukommelsen, men det er vel noget, der ligner, tror jeg, 60 pct. af vores elektricitet, som produceres grønt.
Men hvis man kigger på, hvor meget det vedvarende fylder i forhold til vores samlede energiforbrug, så er det vel noget, der ligner omkring halvdelen.
Det skyldes bl.a. det forhold, at vi endnu ikke har fået det gennembrud, hvor vi bruger den grønne elektricitet også i vores opvarmning.
Så det, der ligger bag regeringens udspil, er bl.a. at skabe et incitament til, at man de steder rundtom i landet, hvor man f.eks. skal vælge mellem et nyt oliefyr eller en varmepumpe, vælger strømmen til.
Så det er jo et balanceret bud på at nå det grønne.
Jeg har så noteret mig, at Socialdemokratiet har nogle andre bud – og sådan skal det vel også være – og det er vel så også et godt afsæt for at kunne sætte sig ned og føre nogle forhandlinger, der forhåbentlig kan føre til et resultat.