runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2024-04-09:
Tak for det.
Man ved jo næsten ikke, hvor man skal starte med det her forslag, men jeg vil gerne spørge ministeren, om det virkelig er tilfredsstillende for en socialdemokratisk justitsminister, at der nu ikke bliver placeret et ansvar i den her sag.
Vi siger jo ikke i oppositionen noget om, hvem der har skylden for det her.
Vi siger, at vi gerne vil have en ordentlig undersøgelse af det, så vi slipper for de her gætterier, som vi har hørt i løbet af dagen at socialdemokraterne selv er trætte af.
Vi er alle sammen trætte af konspirationsteorier; vi er alle sammen trætte af at gå og gætte og gætte på, hvad der mon er sket her.
Sagen er, at der ikke rigtig er nogen af os, der ved det, og jeg synes bare selv personligt, at det er et meget nobelt ønske fra oppositionen, at vi bare gerne vil finde ud af det.
Det er alligevel få ting, som samler fra Enhedslisten til Liberal Alliance.
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-09:
Jeg tror, at vi igen er tilbage ved den debat, vi også havde i forbindelse med behandlingen af beslutningsforslaget.
Jeg tror, at fru Mai Mercado og jeg ser lodret forskelligt på Folketingets parlamentariske handlemuligheder, og hvad der i øvrigt også er hensigtsmæssigt at bruge af de parlamentariske handlemuligheder.
Jeg er stærkt foruroliget og stærkt bekymret over, at man her i Danmark i løbet af de sidste 7-10 år i stigende grad er begyndt at kopiere en amerikansk og angelsaksisk tradition for at juraficere egentlig politiske spørgsmål.
Det ændrer jo ikke ved, at Folketinget altid har den mulighed, at hvis man ikke har tillid til en eller flere ministre, herunder statsministeren, eller hvem man ikke måtte have tillid til, så er der jo en parlamentarisk handlemulighed, og den kan man jo gøre brug af, på baggrund af at der kommer nye historier frem.
Mai Mercado (KF), 2024-04-09:
Det er det ikke med det lovforslag, vi behandler i dag, og det er simpelt hen for nemt bare at sige, at det er op til Folketinget at beslutte.
Jeg må bare sige, at den her undersøgelse og undersøgelseskommission jo har været genstand for meget, meget udbredt kritik fra eksempelvis juraprofessorer, så jeg vil gerne bede om et klart svar.
Det er helt simpelt at svare ja eller nej til, i forhold til om det er korrekt set ud fra lovforslaget i dag.
Peter Kofod (DF), 2024-04-09:
Hvorfor har man lagt sig fast på 10 år?
Hvorfor er det ikke 12 år, og hvorfor er det ikke 5 år?
Hvorfor er det lige præcis 10 år, det anses for klogt at ansætte en rigsadvokat for?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-04-09:
Stillingen som anklagemyndighedens øverste chef har frem til 2018 været en varig tjenestemandsstilling, men er i dag en tidsbegrænset stilling med mulighed for forlængelse og genansættelse.
I lyset af de senere års debat om Rigsadvokatens rolle giver det rigtig god mening at justere på ansættelsesvilkårene for kommende rigsadvokater, så de i fremtiden vil blive ansat for en tidsbegrænset periode uden mulighed for forlængelse eller genansættelse.
Den nye ordning vil være en klar forbedring i forhold til de gældende regler, og der ligger vel også i forslaget her, at regeringen anerkender, at kritikken af den nuværende ordning har været berettiget og på sin plads.
Den mistanke er, uanset om den er berettiget eller ej, skadelig for Rigsadvokatens integritet og tilliden til vores institutioner.
Ser vi på, hvor længe rigsadvokaterne historisk har siddet på posten, er et åremål på 10 år uden adgang til forlængelse ganske velbegrundet, og her kan hr. Peter Kofod måske høre efter.
I de seneste 35 år er rigsadvokaterne blevet dommere i Højesteret i god tid inden deres 10-årsjubilæum, bortset fra en enkelt, der i stedet blev kabinetssekretær efter 12 år i stillingen.
Så her rummer forslaget en fin balance.
Derfor kan SF også støtte forslaget, men vi mener, at vi burde gå videre end det, for så længe justitsministeren er Rigsadvokatens chef, vil vi have debatten om anklagemyndighedens uafhængighed, og det ville måske være bedre at skære igennem og sikre, at der var reel uafhængighed.
I Sverige er rigsadvokaten den øverste anklager, og dennes afgørelser kan ikke påklages til rigsadvokaten.
I Norge er det kun statsrådet, dvs. den samlede regering, der kan give rigsadvokaten pålæg – en mulighed, der stort set ikke udnyttes.
Så skal vi have set på påtalekompetencen, som det også blev lovet af tidligere justitsminister Mattias Tesfaye tilbage i 2022.
Det er ikke blevet mindre aktuelt siden da, og vi vil opfordre regeringen til at fremsætte lovforslag herom snarest.
Hensynet til fremmede magter og statens sikkerhed kan godt varetages af anklagemyndigheden, uden at justitsministeren skal ind at have det sidste ord.
Tak for ordet.
Så skal jeg hilse fra Alternativet og sige, at de også støtter forslaget her.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-04-09:
Jeg tror, det handler om at finde en balance.
Man kan jo med rette spørge, hvorfor det ikke er 12 år eller andet.
Det er nok en balance, som jeg siger, som handler om at finde en person, som både kan opnå noget erfaring og også nå at være en, der får sat nogle aftryk.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-04-09:
Tak for ordet.
Det betyder, at en rigsadvokat fremover ansættes for 10 år uden mulighed for forlængelse eller genansættelse.
Det mener vi i Moderaterne er en fornuftig forbedring, som styrker anklagemyndighedens uafhængighed af regeringens ønsker, når enkeltsager skal behandles.
Med et åremål på 10 år sikrer vi nemlig, at der ikke kan sættes spørgsmålstegn ved, hvorvidt rigsadvokatens ageren afspejler et ønske om forlængelse.
Når det er sagt, vil jeg også godt lige slå fast, at jeg har fuld tillid til Rigsadvokatens ageren og anklagemyndigheden generelt.
Vi har en meget velfungerende anklagemyndighed i Danmark.
Det har jeg selv erfaret som advokat med adskillige timer i retten i bagagen.
Jeg mener, det er rigtig vigtigt at holde fast i tilliden til netop anklagemyndigheden, Rigsadvokaten og politiet.
Som jeg indledte med at sige, mener vi i Moderaterne, at det er hensigtsmæssigt at indføre denne tidsbegrænsede ansættelsesperiode på 10 år.
Det er et passende leje, og derfor støtter vi forslaget.
Tak for ordet.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-04-09:
Tak for det.
Med lovforslag L 135 foreslås det at ændre ansættelsesvilkårene for fremtidige rigsadvokater ved at indføre en tidsbegrænset ansættelsesperiode på 10 år uden mulighed for forlængelse eller genansættelse.
Stillingen var indtil 2018 en varig stilling, hvorefter den har været besat på åremål.
I forhold til længden af ansættelsen synes jeg også der er fundet et fint niveau, da perioden giver den enkelte rigsadvokat tilstrækkelig tid til at sætte sit eget præg på det og samtidig gør vedkommende uafhængig af politiske forhold.
Med forslaget får vi ikke en uafhængig rigsadvokat, men det er et skridt i den rigtige retning, at rigsadvokaten ikke skal genudpeges, men nu sidder i en tidsbegrænset periode.
Jeg synes, der med dette forslag er fundet en fin løsning, og derfor støtter vi i Danmarksdemokraterne forslaget.
Steffen Larsen (LA), 2024-04-09:
Jeg skal gøre det ganske kort.
Forslaget vil sikre, at rigsadvokaten kan træffe beslutninger uden tanke på en eventuel forlængelse af sin stilling.
I dag ansættes han jo på åremålskontrakt, og det vil han også blive i fremtiden, dog med en begrænsning på 10 år.
Så det her løser som sagt nogle af de udfordringer, der har været med den mistillid, der kunne blive til rigsadvokaten, og derfor støtter vi i Liberal Alliance forslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-04-09:
Tak for det.
Der er såmænd ikke meget at tilføje til det, som min kollega allerede har sagt.
Den nuværende rigsadvokat er ansat i henhold til tjenestemandslovens § 33.
Han har mulighed for at være åremålsansat, han har mulighed for forlængelse, og han har mulighed for genansættelse.
Det forslag, der nu lægges frem for Folketinget, indebærer en længere ansættelse på 10 år med en ophørende kontrakt og ingen mulighed for forlængelse.
Perioden er lang nok til, at vedkommende, der får jobbet, kan sætte sit præg på stillingen og på arbejdet, og den er ligeledes lang nok til, at vedkommende i hvert fald ikke påkalder sig nogen mistanke for at være afhængig af en videre ansættelse eller afhængig af en regering.
Så jeg synes sådan set, det er et udmærket forslag, som Venstre kan støtte.
Man kan spørge: Hvorfor er det 10 år og ikke 12 år?
Havde man sagt 12 år, var der måske blevet spurgt, hvorfor det ikke var 10 år, og et eller andet sted skal man jo ende.
Man har de motiver, jeg har citeret, og det er så resulteret i en 10-årig periode.
Venstre kan støtte forslaget.
Peter Kofod (DF), 2024-04-09:
Når jeg spørger, er det, fordi vi ovre hos os bare har tænkt, at 10 år er lang tid, hvis man finder ud af, at det ikke lige gik, eller hvis man fik lyst til at udstikke en anden kurs.
Så mit spørgsmål er egentlig bare – og jeg ved godt, at det er det, der rimelig meget er omdrejningspunktet i det her lovforslag – om regeringen er fuldstændig ultimativ på de 10 år?
Eller kunne man f.eks. sige, at det i stedet for var 5 år?
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-09:
Det er jo til syvende og sidst op til Folketinget at beslutte sig for.
Lad os som et hypotetisk eksempel forestille os, at kommissionen afrapporterer og der går, hvis jeg skal tage fru Mai Mercados eksempel for pålydende, 6 måneder, og så dukker der pludselig noget nyt op.
Så er det jo op til Folketinget at skrue en ny undersøgelse sammen, hvor man så inddrager det element, som måske ikke var inddraget i første omgang, og som måske så har kastet en ny skandale af sig, eller hvad det kan være.
Det er jo alt sammen rent hypotetisk, men til syvende og sidst er det jo op til Folketinget, hvad man så stiller op med nye oplysninger.
Og det er jo også altid op til Folketinget at vurdere, hvorvidt man har tillid til en eller flere ministre i pågældende sager.
Mai Mercado (KF), 2024-04-09:
Ministeren siger, at det er vigtigt, at ministres ansvar ikke forældes.
Jeg har nu stillet spørgsmålet ad et par omgange, og det er sådan lidt svært at få en politisk debat med regeringsordførerne, når de ikke sådan rigtig vil gå ind i debatten og heller ikke vil svare.
For når man dykker ned i lovforslaget, er det jo sådan, at forældelsesfristen for ministres straffeansvar for forhold omfattet af undersøgelseskommissionens undersøgelse i intet tilfælde er mindre end 6 måneder.
Så vil jeg bare spørge, om det ikke er korrekt opfattet, at hvis der nu, når kommissionen har afrapporteret og altså har lukket sin undersøgelse, så pludselig kommer forhold frem, hvor man pludselig opdager, at der har været politisk indblanding, så har det, fordi det ikke har været en del af kommissionsundersøgelsen, ikke nogen betydning for forældelsesfristen.
Og så vil det faktisk betyde, at den pågældende minister ikke kan stilles til ansvar.
Er det rigtigt forstået ud fra lovforslaget?
Peter Kofod (DF), 2024-04-09:
Ja, den del står jo næsten eksplicit, altså det med kildeføreren.
Rosa Lund (EL), 2024-04-09:
Tak til hr. Peter Kofod for den bekræftelse.
Så er vi i hvert fald flere bag oppositionens forslag, som har den samme opfattelse af, hvad det var, vi foreslog, nemlig at sagen om Ahmed Samsams formodede kildefører også skulle undersøges.
Det står ret tydeligt i oppositionens fælles forslag.
Peter Kofod (DF), 2024-04-09:
Ja, det mener jeg klart at jeg kan bekræfte.
Det er ikke nævnt eksplicit, men hvis man skal undersøge FE-sagen, betragter vi Samsam som en flig af et samlet kompleks.
Og det er også mit indtryk, at i det forslag, som oppositionen jo var helt enige om, ville det også være helt logisk, at man kiggede på den del, ja.
Peter Kofod (DF), 2024-04-09:
Tak for det, formand.
Jeg skal beklage, at jeg gik lidt langsomt; jeg mente også, at der plejede at være en før mig, men sådan er det jo.
Det her er en fuldstændig enestående sag, og heldigvis for det.
Ikke desto mindre fortjener vi, at den her sag bliver så fuldt belyst som overhovedet muligt.
Vi har en flertalsregering i Danmark, der har valgt og lagt sig fast på et bestemt undersøgelsesdesign, som ligger et stykke fra det, som en indtil engang i december samlet opposition mente var at foretrække, og det synes jeg er enormt ærgerligt.
For det, som de samlede oppositioner kunne blive enige om, var en undersøgelse, der var mere vidtgående end det, regeringen lægger op til, og som havde rod i Folketinget, og hvor man som offentlighed kunne have en større forventning om at få mere at vide om, hvad der er op og ned i den her sag.
Det synes jeg faktisk at offentligheden fortjener.
Vi var enormt glade for det samarbejde, der var lavet, forud for at regeringen lancerede sin aftale med Socialistisk Folkeparti, der jo mundede ud i det her.
Det er ærgerligt, synes vi, at det lykkedes regeringen at vriste SF ud.
Jeg kan også sige, at vi kommer til at støtte op om de ændringsforslag, som bliver stillet til det her lovforslag.
Dem kommer vi til at støtte.
Tak for ordet.
Dina Raabjerg (KF), 2024-04-09:
Regeringen foreslår, at rigsadvokaten fremadrettet vil blive ansat for en tidsbegrænset periode på 10 år uden mulighed for forlængelse eller genansættelse.
Argumentet om, at en rigsadvokat vil tækkes en siddende regering for at kunne blive genudnævnt, har vi forståelse for.
Samtidig er vi heller ikke indstillet på, at rigsadvokaten sidder varigt i stillingen.
Derfor finder vi, at det er et godt forslag, at rigsadvokaten udnævnes for en periode på 10 år uden mulighed for forlængelse.
Konservative bakker således op om forslaget.
Rosa Lund (EL), 2024-04-09:
Det beklager jeg.
Jeg skal bare lige spørge ordføreren for Dansk Folkeparti om noget, for vi har jo lidt, hvad kan man sige, uenigheder om, hvad der ligger i det fælles udkast, som oppositionen lavede.
Så jeg skal bare bede Dansk Folkepartis ordfører bekræfte, at der i det fælles forslag, der var fra oppositionen, også ville være en undersøgelse af sagen om Ahmed Samsam.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-04-09:
Tak for det.
Nu har hr. Lars Boje Mathiesen i dag flere gange fra sin plads efterspurgt, om ikke også undersøgelsen skulle indeholde en kommission vedrørende de tre ledende medarbejdere fra FE, der blev hjemsendt.
Derfor vil jeg bare lige spørge hr. Lars Boje Mathiesen, om han ikke kan bekræfte, at det, som den nuværende kommission undersøger, netop er de tre medarbejdere.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-09:
Jo, det er rigtigt, at der også var en FE-kommisson version 1.0, som undersøgte de her sager, og det viste sig jo så, at der absolut intet var at komme efter.
Men igen var den kommissions opdrag også fortroligt, så som medlemmer af Folketinget aner vi jo ikke noget som helst om, hvad der lå i den kommission.
Og det er det, der er problemet.
Problemet er, at man omgærder det med hemmeligheder og ikke vil forankre det i Folketinget, så Folketinget har styr på den her proces.
Igen kørte man det bag lukkede døre.
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-09:
Det er klart, at det hensyn, som kommissionen i det hele taget skal iagttage, når man har at gøre med klassificerede oplysninger, jo hele tiden er, at klassificerede oplysninger ikke bliver udsat for risiko for læk.
Men det er klart, at vi også har justeret den formulering i forhold til de første udkast, fordi der også der opstod spekulation om, om nogen havde et bestemt motiv med den måde, det var formuleret på.
Det står kommissionen frit for at indkalde de vidner, som man måtte finde nødvendigt for at belyse det spørgsmål, om der er iagttaget usaglige hensyn.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-09:
Når det så er tilfældet, hvorfor har man så fundet det nødvendigt at gradbøje opdrag et til kommissionen, i forhold til hvilke vidner de skal bruge?
Hvorfor har man ikke bare lavet en vending, der siger, at hvis kommissionen finder det nødvendigt, kan man gøre det?
Hvis man siger, at der er helt frie tøjler, så havde der vel ikke været behov for at lave en justering af det fra »strengt nødvendigt« til »af afgørende betydning«, for justitsministeren siger jo, at der allerede er frie tøjler.
Hvordan kan det så være, at man har brugt to forskellige begreber?
Det giver jo ikke mening.
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-09:
Det synes jeg godt man rimeligvis kan konkludere.
Vi har jo bedt – og det er jo altid opdraggivers ansvar – kommissionen om at finde ud af, om der har været varetaget usaglige hensyn i forbindelse med enten tilrettelæggelsen af efterforskningen eller tiltalerejsningen i straffesagerne mod henholdsvis Lars Findsen og Claus Hjort Frederiksen.
Og til at svare på det spørgsmål har kommissionen fuldstændig frie tøjler, i forhold til hvordan man selv tilrettelægger det arbejde, hvem man vil spørge, hvilke dokumenter og for den sags skyld også sms'er man vil grave sig ned i.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-09:
Et parti, som er med i regeringen, har i dag udtalt, at man har givet kommissionen frie tøjler.
Er justitsministeren enig i, at det er, hvad der er sket her?
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-09:
Jamen ordføreren er vel bekendt med, at der var en kommission, som undersøgte, om hjemsendelserne var korrekte, fordi medarbejderne havde gjort noget forkert, og det viste det sig jo at de ikke havde.
Og når ordførerens egen regering kun vil undersøge, om der er blevet varetaget usaglige hensyn, er der jo mange andre elementer, som man skal stå til ansvar for i henhold til ministeransvarlighedsloven, som ikke bliver undersøgt.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-04-09:
Jeg tror altså, der er noget, hr. Lars Boje Mathiesen har misforstået.
Det er det, der sidder en kommission og undersøger nu, og det, vi så er i gang med at diskutere i dag, er, om vi skal udvide mandatet til også at inkludere Lars Findsens og Claus Hjort Frederiksens sager i det kommissorium, man sidder og arbejder ud fra nu.
Så det kan være, at det er, fordi hr. Lars Boje Mathiesen har misforstået det lidt, men der er ikke truffet nogen afgørelser i forhold til den kommission.
Der sidder lige nu en kommission og undersøger præcis det, som hr. Lars Boje Mathiesen har efterspurgt et par gange.
Steffen Larsen (LA), 2024-04-09:
Tak til hr. Tobias Grotkjær Elmstrøm for ordførertalen.
Jeg har et enkelt spørgsmål.
Nu når ordføreren siger, at Moderaterne jo går ind for, at det skal være en systematisk brug af kameraer, så må vi også gå ud fra, at ordføreren egentlig ikke er helt tilfreds med det, der foregår nu, hvor hver enkelt kreds skal finde sin egen måde at gøre det på.
For det vil vel også betyde, at det på ingen måde er ensartet nationalt, og dermed er det egentlig ikke systematisk, men det er, som de lige føler for i de enkelte politikredse.
Er det ikke korrekt forstået, at det vel egentlig er et problem, også fordi det netop gør, at vi vil se sager, som DUP'en vil modtage videoovervågning fra, mens man fra en helt lignende sag i en anden politikreds så ikke vil kunne modtage den videoovervågning?
Vil det ikke være med til at kunne skabe mistillid til politiet og reelt set skabe rygtedannelse igen, hvis vi ser en sådan forskellige brug af kropskameraer?
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-04-09:
Tak for ordet, og tak til Liberal Alliance for at fremsætte det beslutningsforslag, som jeg helt overordnet synes er rigtig interessant.
Jeg har personligt med stor interesse fulgt debatten om kropskameraer tæt.
Diskussionen om kropskameraer til politiet har været oppe at vende flere gange i de sidste mange år, og flere partier har på skift engageret sig i debatten, og det forstår man jo sådan set godt.
Debatten om krops- og hjelmkameraer til politiet er interessant, fordi den indeholder utrolig mange vigtige nuancer og aspekter at forholde sig til.
Og så har kropskameraer et utrolig stort potentiale.
Med andre ord har kropskameraer potentiale til at øge retssikkerheden, og det er utrolig vigtigt for os i Moderaterne.
Som sagt er der flere gode elementer i dette beslutningsforslag.
I bemærkningerne beskrives der bl.a., hvordan kropskameraer har en konfliktnedtrappende effekt, hvilket jeg er meget enig i.
Det fremgår også, at kropskameraer bidrager til øget objektivitet, når der opstår tvivl om politiets arbejde, også i forlængelse af at afvise grundløse klager i DUP'en.
Når det er sagt, mener vi i Moderaterne ikke, at det er realistisk at implementere forslaget inden udgangen af dette folketingsår, når politiet netop har igangsat et pilotprojekt, hvor man mere systematisk vil bruge bodycams i fem politikredse.
Det er dog ikke ensbetydende med, at forslaget om kropskameraer er smidt i skraldespanden.
Tværtimod.
Det nye pilotprojekt skal netop bruges til at danne grundlag for at afdække mulighederne og udfordringerne, så når kropskameraer i fremtiden bliver indført, bliver det på en ordentlig måde, som politiet også kan se sig selv i.
Det er bl.a. i forhold til det her med, hvornår de skal tændes, og hvornår de skal slukkes.
Og det håber og tror vi bestemt på i Moderaterne.
For det er virkelig vigtigt, at selve kropskameraerne ikke indføres på baggrund af mistillid til eller som kontrolredskab af politiet.
Hvis kropskameraer skal blive en succes, skal det være som et værktøj til politiet og ikke imod politiet.
For at opsummere kan vi i Moderaterne ikke stemme for forslaget i sin nuværende form, men vi er glade for at have debatten om kropskameraer i dag, og vi glæder os til at modtage politikredsenes erfaringer, som vi kan arbejde videre med.
Tak for ordet.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-04-09:
Tak for ordet.
Først vil jeg tak til LA for at fremsætte dette beslutningsforslag, som handler om et meget spændende emne.
Jeg tror, at alle har set diverse tv-udsendelser, hvor der bliver sat fokus på politiets brug af magtanvendelse.
Hvornår det er for lidt, og hvornår det er for meget, er altid en vurderingssag.
Herefter kan der komme klager fra borgere, der mener, at politiet har været for hårdhændet, og hvis ikke der havde været videoovervågning fra stedet, bliver det ord mod ord, og så bliver sagen droppet.
Det er ikke til nogens fordel, hverken den borger, der mener, at han eller hun er blevet forurettet, men bestemt heller ikke den politibetjent, der måske er blevet uretmæssigt anklaget.
Derfor kan det kun være i alles interesse, at man kan finde videomateriale af hændelsesforløbet.
Derudover har politibetjente også oplevet, at kameraer kan være konfliktnedtrappende, samt at borgerne bliver mere bevidste om deres egen sprogbrug og adfærd.
Som jeg ser det, er der rigtig mange gode takter i forslaget fra Liberal Alliance, men der er også nogle juridiske problemstillinger.
Hvor eller hvornår skal et kamera optage?
Og bliver en betjent mistænkeliggjort, hvis ikke kameraet er tændt?
Jeg kan læse i notatet fra Rigspolitiet, at de skal i gang med at opdatere de nationale retningslinjer, og vi ser frem til, at der kommer nogle klare regler for, hvornår kameraerne skal være tændt.
I de tidligere nævnte tv-udsendelser er der også ofte blevet brugt private optagelser, der måske ikke er i fuld længde.
Det blev også nævnt af de andre ordførere.
Det kan også være, at de er blevet redigeret.
Her ønsker forslagsstillerne også, at politiet skal have mulighed for at frigive uredigerede optagelser fra en politiforretning til offentligheden, både fra kropskameraer og fra de køretøjsmonterede kameraer, som allerede anvendes i dag.
I dag er det muligt at dele optagelser med offentligheden, hvis det er nødvendigt for bl.a. at forebygge, efterforske, afsløre eller retsforfølge nogle strafbare handlinger.
Jeg vil gerne i udvalgsbehandlingen spørge lidt mere ind til konsekvenserne af at udvide beføjelserne i retshåndhævelseslovens § 9, inden vi tager endelig stilling til forslaget.
Men endnu en gang tak til LA for at sætte fokus på et spændende emne om kropskameraer og de gevinster, der kan være ved at bruge dem.
Det er en vigtig debat, og jeg ser frem til at drøfte det yderligere i udvalgsbehandlingen.
Det kunne også være fint, hvis vi måske kunne finde fælles fodfæste i en beretning, når nu der ikke er opbakning fra regeringen.