runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-04-05:
Uden at binde mig til masten på nogen som helst måde vil jeg bare sige, at i den situation, Europa og verden står i i øjeblikket, tror jeg, at vi skal være meget udogmatiske i alt det her og simpelt hen se på alle tænkelige muligheder.
Ethvert lille skridt hjælper i forhold til at kunne blive uafhængige af Putins gas.
Vi skal så også bare være ærlige over for hinanden og sige, at det ikke lige er noget, vi gør med et snuptag.
Men lad os da få alle med om bord, lad os da fordomsfrit tage diskussionen om, hvordan vi løser det her.
Jeg tror, at tiden nu er til at have et meget åbent sind på det her område.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-05:
Tak, formand.
»Something is rotten in the state of Denmark«, siger Marcellus i Shakespeares kendte skuespil, der foregår på Kronborg.
Der er noget råddent i Danmark.
Beskuer man de seneste uger og måneder i dansk politik, skulle man nærmest tro, at man befandt sig på Shakespeares tid, for der er sandelig ting, der ikke tåler dagens lys, men som alligevel kommer frem.
Først er der hele diskussionen om den måde, man – måske bevidst, måske ubevidst – har lavet en stemmeseddel til en afstemning, der for tredje gang skal forsøge at afvikle et EU-forbehold, hvor ordlyden entydigt er formuleret med henblik på at nøde folk til at stemme på en bestemt måde.
Så prøver man at tale ambitionerne ned ved at sige: Jamen det er jo et mellemstatsligt samarbejde.
Man glemmer, at der inden for det mellemstatslige samarbejde i Lissabontraktaten allerede er mere end ti områder, hvor man har flertalsafgørelser, og så prøver man febrilsk at få den debat, der foregår uden for Danmarks grænser – i Frankrig, i Tyskland, i Bruxelles og andre steder – om en regulær EU-hær til nærmest at være sådan et fatamorgana, der slet ikke eksisterer.
Så når Angela Merkel i Europa-Parlamentet taler om en ægte europæisk hær, når Macron i Frankrig taler om det samme, når von der Leyen, når Michel osv. taler om det, så findes det ikke.
Så er det bare noget, der eksisterer oppe i hovedet på os EU-kritikere og EU-modstandere.
Der er i sandhed noget råddent, der er noget galt, ikke mindst fordi det, som EU for tiden har gang i netop med sin opbygning af militær kapacitet, ikke bare er et fatamorgana.
Det er en reel trussel imod Europas frihed og vores demokrati og dermed også imod Danmark, fordi det uvægerlig vil føre til en splittelse af NATO, som NATO's generalsekretær, Stoltenberg, selv har sagt det.
Laver man et europæisk forsvar med egen kommandostruktur, kan det ikke andet end udfordre og dele NATO.
Hvordan skulle man kunne have et EU-forsvar – det, som står fuldstændig klart i traktaten – med seks EU-medlemmer, der ikke er NATO-medlemmer, uden at have en selvstændig kommandostruktur?
Det giver ikke mening.
Derfor vil det være min opgave, flere partiers opgave og forhåbentlig et flertal af danskeres opgave frem mod den 1. juni og kulminerende den 1. juni at få ryddet bare en lille smule op i den her råddenskab.
Den udgår fra EU, men den bliver flot båret videre af EU-partierne på Christiansborg.
Tak, formand.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-04-05:
Jeg er rigtig glad for tilsagnet om, at det skal gå hurtigt, og at vi har brug for at træffe beslutninger, men også om at finde fælles finansiering.
Vi har i Radikale Venstre foreslået en grøn fond til at accelerere den her omstilling, men også til at finansiere den grønne skattereform, for jeg tror ikke, det går, hvis vi bare pålægger virksomheder afgifter, uden at der er hjælp til, at omstillingen kan ske hurtigt – så kommer det i hvert fald ikke til at ske hurtigt nok.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-04-05:
Jeg har den tilgang til en grøn skattereform, at det er en bunden opgave, og at det er noget, vi skal løse i fællesskab.
Hvordan den så skal skrues sammen, tror jeg godt at både spørgeren og jeg ved bliver lidt komplekst at løse, men det skal løses, og vi har kun én interesse, og det er at sætte fart på den grønne omstilling, og uanset hvor meget fart vi sætter på den, ved vi også alle sammen, at vi har nogle udfordringer, som på grund af konflikten i Ukraine skal løses på kort sigt.
Men vi må ikke glemme det lange sigt om at blive uafhængig af bl.a. russisk gas.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-05:
Tak for det.
Da hr. Søren Pape Poulsen sad med regeringsmagten, tog man ansvaret for at gøre finanserne robuste.
Det råderum fik den røde regering desværre sat over styr, og nu har hr. Søren Pape Poulsen så lavet en aftale, som gældsætter danskerne og frigiver 13 mia. kr. mere, som den røde regering kan ødsle bort sammen med venstrefløjen.
I Nye Borgerlige er vi enige i, at vi skal op på de 2 pct. af vores bnp, som vi har lovet NATO at bruge på vores forsvar, men vi er dybt uenige i, at vi skal gøre det ved at gældsætte danskerne og forære venstrefløjen 13 mia. kr. yderligere, som de kan bruge på deres velfærdsløfter.
Kan hr. Søren Pape Poulsen forklare mig logikken i det?
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-04-05:
Logikken ligger i, at vi har indgået et nationalt kompromis, hvor vi er enige om, at vi om nogle år vil bruge 2 pct. af bnp på det danske forsvar.
Det indvirker på vores økonomi.
Men hvis vi nu havde et borgerligt flertal, ville jeg selvfølgelig sige, at vi jo ikke skal bruge de muligheder, der ligger i den aftale.
Der ville jeg jo sige, at vi selvfølgelig skal diskutere nogle reformer, for vi har brug for reformer i det her land.
Det ved jeg i hvert fald at vi er enige om.
Så jeg håber stadig væk på, at den økonomiske ansvarlighed er til stede, også selv om man har fået den her mulighed.
Det får vi jo så testet.
Jeg vil da holde øje med, hvad regeringen har tænkt sig at gøre.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-05:
Og jeg tror ikke på, at venstrefløjen – fru Mette Frederiksen, Socialdemokratiet og de øvrige røde partier – har tænkt sig at lave borgerlige reformer.
Faktisk står der i Socialdemokratiets partiprogram, at man skal ansætte 50.000 flere i den offentlige sektor, og jeg ved, at det ikke er konservativ politik at gøre verdens største offentlige sektor endnu større.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-04-05:
Men, må jeg sige til fru Pernille Vermund, skulle vi så ikke være enige om at gøre alt, hvad vi kan, for at der ikke er et rødt flertal efter næste valg, for så bliver alt det her jo ikke aktuelt?
Edmund Joensen (SP), 2022-04-05:
Vi må desværre konstatere, at narkokriminalitet for alvor er kommet til Færøerne.
Og her i Danmark tales der en hel del om nærpoliti, men ikke så meget på Færøerne.
Mener ordføreren ikke, at man burde tale om hele rigsfællesskabet, når man snakker om nærpoliti?
Problemerne er de samme.
Det gælder specielt, når det er en ny form for kriminalitet og en kriminalitet, som specielt går ud over ungdommen.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-04-05:
Det vil jeg meget gerne diskutere med hr. Edmund Joensen.
Så kan vi kalde det mange ting.
Det vigtigste for mig er, at der er en politistyrke til stede, der gør, at borgerne jo også i hele vores rigsfællesskab kan leve i tryghed.
Edmund Joensen (SP), 2022-04-05:
Tak for et godt svar.
Specielt når det er en ny form for kriminalitet, som specielt går ud over de unge mennesker, så er der meget, der taler for, at et politi på den måde kunne hjælpe en hel del.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-04-05:
Jamen jeg er enig, og jeg synes, at det allervigtigste er, at vi har det politi, der skal til, for også at bekæmpe de kriminalitetsformer, der hele tiden udvikler sig.
Vi må sige, at vi har et dansk politi og et færøsk politi og et grønlandsk politi, der bliver dygtigere og dygtigere.
Udfordringen er bare, at det gør de kriminelle også.
De finder hele tiden nye veje, og jeg er meget enig i, at vi der hele tiden skal være oppe på dupperne for at følge med og bekæmpe den form for kriminalitet, uanset hvor det foregår.
Sjúrður Skaale (JF), 2022-04-05:
Tak for det, og tak for talen.
Det Konservative Folkeparti er et parti, som går meget op i forsvar, og som brander sig selv på at være sådan et forsvarsparti.
Det er jo en god ting.
Man er med i forsvarsforligene.
Man var også med i den såkaldte arktiske kapacitetspakke, som drejer sig om at opsætte radarsystemer i bl.a. Nordatlanten.
Men når man bruger penge på at opsætte en tyverialarm i sit hus, så må man også være rede til at gribe ind, hvis tyven viser sig; hvis tyven kommer.
Hvad forestiller ordføreren sig vil ske og skal ske, hvis der f.eks. er et fjendtligt fly i færøsk luftrum?
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-04-05:
Jeg forestiller mig, at vi forsvarer kongeriget, ganske enkelt.
Jeg er ikke helt sikker på, hvad spørgeren mener med sit spørgsmål.
Jeg er bare helt ærlig.
Sjúrður Skaale (JF), 2022-04-05:
Spørgeren mener, at der på Færøerne ikke er nogen lufthavn, hvor der står militærfly – der er ikke noget at sende op i luften.
Siden 2005 har Royal Air Force 136 gange bortvist russiske fly fra det britiske luftrum.
Vi har ikke de kapaciteter.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-04-05:
Okay, men så tænker jeg, at det giver god mening, når vi er medlem af NATO, at vi også samarbejder der og ser, hvordan vi i det samarbejde gør det bedst muligt og effektivt.
Det er jo ikke sikkert, at det bedste og mest effektive er, at vi har x antal kampfly stående på Færøerne.
Det er jo ikke sikkert, at det er det, der er godt.
Men hvis vi har et samarbejde, kan det sikre det.
For der er NATO jo en forsvarsalliance, hvor vi står last og brast med hinanden.
Det vigtigste for mig er, at nogle fra alliancen passer på os, uanset hvem det er.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-04-05:
Tak for det.
Vi venter også på at blive indkaldt til forhandlinger om en grøn skattereform, som både hr. Søren Pape Poulsens parti og mit eget parti er med i.
Det tror jeg der bliver behov for, så vi kan kompensere virksomhederne – og snarest muligt, så vi kan komme i gang.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-05:
Det er blevet dyrtid for danskerne.
Priserne stiger, og regningerne vokser, men lønnen er den samme.
Sådan er situationen for de fleste danske familier.
Hvad gør man så?
Man sætter sig ned og kigger i sit budget.
Man skærer noget væk og noget andet ned; man sparer, hvor man kan.
Sådan gør man ikke herinde i Folketinget.
Når man endelig erkender, at forsvaret skal styrkes, sparer man ingen steder.
Man låner bare pengene af de kommende generationer.
Det må de tage sig af.
Når udgifterne til de ukrainske flygtninge skal betales, lyder der straks et krav om, at skatterne skal sættes op.
Også den regning ender nu i børneværelset.
Den naturlige besparelse et andet sted, på ulandsbistanden, bliver udråbt som nærmest umoralsk.
Jeg synes, det er umoralsk at lade danskerne spare, mens politikerne bare bruger løs.
Det rigtige ville være at deles om regningen.
Pengene skal tilbage til danskerne, ikke i form af tilfældige tilskud, men i form af varige fornuftige lettelser i skatter og afgifter.
Når danske familier skal spare, så skal politikerne også.
Når de danske familier skal skære i budgettet og prioritere mellem det sjove og det nødvendige, skal politikerne selvfølgelig lave den samme øvelse med de offentlige udgifter.
Men det vil man ikke.
Kan det virkelig passe, at der ikke kan skæres blot 1 pct. ud af de offentlige udgifter, men godt kan skæres 7 pct. ud af familiernes budget?
Nej, det passer selvfølgelig ikke.
Der er frås alle vegne i den offentlige økonomi, og ulandshjælpen er et godt sted at begynde.
Den er i bedste fald virkningsløs og i værste fald direkte skadelig i forhold til økonomisk vækst i udviklingslandene.
Danmarks Radio er et forældet statsmedie, som sagtens kunne klare sig på en abonnementsordning.
Jobcentrene gør ingen gavn for nogen bortset fra de 12.000 ansatte.
Jobcentrene kan lukkes og erstattes af noget meget bedre og meget billigere.
Det er kun et tossegodt land, der fører en udlændingepolitik, der giver underskud.
Udlændingepolitikken skal naturligvis være en god forretning for Danmark.
Tak for ordet.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Jeg er helt med på, at der er flere partier, der har haft det ønske, men det er jo ikke lykkedes tidligere at sætte pen til papir og faktisk træffe beslutningen.
Så hvis man er glad for NATO-medlemskabet, og det bifalder jeg at Nye Borgerlige er, og man mener, det er vigtigt, at vi opruster på et tidspunkt, hvor vores sikkerhedsstruktur er truet udefra, hvor der er krig i Ukraine, kan man så ikke anerkende og glæde sig over, at det faktisk er lykkedes nu endelig at få truffet den beslutning i Danmark?
Pernille Vermund (NB), 2022-04-05:
Jo, det er vi i Nye Borgerlige meget glade for.
Det blev jo bl.a. nedstemt af Socialdemokratiet og de øvrige partier, der nu står bag aftalen.
Men selv om vi ikke har været inviteret til forhandlingerne, glæder det mig, at man har besluttet sig for at nå det mål.
Det, der ikke glæder mig, er, at man ikke er villig til at finde pengene til det i et offentligt budget på 1.100 mia. kr. i en tid, hvor danskerne må spinke og spare.
Det synes jeg ikke er rimeligt.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-05:
Tak, formand, og tak til mine kollegaer.
Den forfærdelige situation i Ukraine har fyldt rigtig meget, og vi har passende nok talt om det.
Men den konflikt har også en anden side, som jeg vil forsøge nu med min resterende tid at sætte noget fokus på.
Ingen kan være i tvivl om, at der er meget stor forskel på, hvordan vi som partiledere ser på flygtningepolitikken.
Men uanset hvordan man mener at politikken skal se ud, håber jeg inderligt, at situationen her også har vist os, at vi kan blive enige om, at vi i Danmark er gået alt for langt i flygtningepolitikken.
Danmark var det første land til at tiltræde flygtningekonventionen.
Nu bliver vores asylsystem kritiseret både i Europa-Parlamentet og af europæiske organer, og forholdene bliver sammenlignet med torturlignende tilstande.
Vi er simpelt hen et sted, hvor vi sender mennesker tilbage til Assads tyranni og Putins bomber uden at blinke.
Og vi hører hele tiden historier om unge kvinder på 18 og 19 år, der er kommet hertil som børn, f.eks. som 10-årige, og har boet her hele deres unge liv, og så vil vi gerne sende dem tilbage til Assads rædselsregime, til Putins bomber og i hænderne på Taleban.
Det virker i hvert fald sådan på mig.
Med særloven for de ukrainske flygtninge har Folketinget bevist, at man godt ved, hvordan man behandler flygtninge ordentligt, hvordan man giver dem de bedste muligheder for at lykkes i livet og hjælpe sig selv.
Derfor har jeg også svært ved at forstå, at vi fortsætter ufortrødent med at holde resten af vores flygtninge fanget i det her umenneskelige asylhelvede, som de kalder det derude, hvor folk ødelægges af usikkerhed, og hvor børn i tide og utide må se politiet komme buldrende og fysisk tvinge folk med sig.
Familier med børn rådner op på vores asylcentre i årevis, hvor de er låst fast i en hverdag uden rettigheder.
De må ikke arbejde, de må ikke at uddanne sig, og de må ikke selv bestemme, hvor de vil bo – ja, faktisk må de knap selv bestemme, hvornår de vil lave mad.
Det er ikke kun en uværdig tilværelse; det ødelægger også mennesker, nedbryder dem og flår alt håb ud af hænderne på dem.
Vi tillader, at børn vokser op i det danske asylhelvede – børn, som skal hjem til livet i asylfængslet, når vennerne mødes for at spille PlayStation.
Når man taler om at stå på den forkerte side af historien, taler man om et Danmark, der gik fra at være et humanitært lys i en mørk verden til at være et land, som krigsflygtninge flygter fra.
Vil vi huskes som de politikere, der tillod, at familier blev revet fra hinanden – som dem, der tvang ægtefæller til at vælge imellem at følge deres mand eller kone eller give deres børn en chance for et liv i sikkerhed?
Vi har lige bevist, at vi kan gøre det rigtige, så der er ikke nogen undskyldning for at lade børnene rådne op i de her umenneskelige asylfængsler hele deres opvækst.
Vi kan og skal være bedre.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-05:
Tak for en som altid indigneret og entusiastisk tale.
Forleden så vi et eksempel fra et dansk hjemsendelsescenter, hvor en kurdisk-iransk kvinde blev fastholdt, og det virkede som nogle meget voldsomme og brutale scener.
Det er det, vi sætter politiet til at gøre, så det er egentlig ikke dem, jeg retter skytset mod i det her spørgsmål.
Men hvad tænker hr. Sikandar Siddique at den politiske løsning på den type sager kunne være?
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-05:
Tak for spørgsmålet.
Frie Grønne og Alternativet har jo netop kaldt ministeren i samråd, så vi kan få en redegørelse for, hvad der skete, for det virker enormt brutalt.
Jeg tror på – og nu har jeg 19 sekunders taletid – at vi bliver nødt til at erkende, at der er nogle flygtninge, som vi af juridiske og andre årsager, fordi vi ikke har udleveringsaftaler, ikke kan sende tilbage.
Og når vi er i den situation, vi er i, bliver vi også bare nødt til at sige, at når vi er en retsstat, og når vi er et humanistisk samfund, så kan vi ikke have systemer, hvor vi nedbryder folk.
Derfor må folk komme ud og få en hverdag som os andre, så vi ikke nedbryder mennesker, herunder børn.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-05:
Jeg er egentlig meget enig i, at sagen skal løses politisk.
Jeg tror, der sker det, at desperationen kan blive meget stor, når man risikerer at blive sendt hjem til et sted, hvor man er i fare, hvor man bliver forfulgt, hvor man risikerer fængsel, og derfor er jeg egentlig meget enig i, at det måske handler om at sikre, at i hvert fald de mennesker, som risikerer lige præcis den type forfølgelse, bliver sparet til at starte med.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-05:
Ja, også fordi vi helt berettiget og rigtigt siger, at vi skal hjælpe ukrainerne, som flygter fra Putins bomber, men det er jo også Putins bomber, som bliver brugt i Syrien, og dem, der flygter derfra, skal også have hjælp.
Jeg tror, tiden er til, at vi en gang for alle i dansk politik siger: Okay, hvor vi er kommet til i dansk flygtningepolitik, og kan vi ikke gøre det her bedre?
Det er min appel til min kollegaer.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-04-05:
Tak for det.
Jeg har et ganske enkelt spørgsmål til partilederen.
Hvad mener partilederen om synet på kvinder og seksuelle minoriteter inden for islam?
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-05:
Så har vi den igen.
Jeg står heroppe som politisk leder for et sekulært parti.
Jeg står ikke heroppe som imam, og derfor har jeg ikke tænkt mig at redegøre for islam på nogen måder.
Hvis partilederen er interesseret i at vide, hvad synet på kvinder og homoseksuelle er, så vil jeg foreslå, at man hiver fat i en imam.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-04-05:
[Udfald af lyd]
Men så lad mig stille et andet spørgsmål på en lidt anden måde.
Hvad mener partilederen om synet på seksuelle minoriteter og kvinder i muslimske miljøer i Danmark, altså i de områder, hvor der er en overvægt af indvandrere og flygtninge fra Mellemøsten?
Hvad er partilederens vurdering af, hvad synet på seksuelle minoriteter og kvinder er i de områder?
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-05:
Jeg var på besøg på et krisecenter i går i Vordingborg, der hedder Haven.
Den ene ting er, at kvindeundertrykkelse, kvindevold ingen religion har, ingen etnicitet har.
Det findes i alle farver, i alle religioner – ikke i alle religioner, men i den måde, vi udøver religioner på.
Det har én fælles faktor, nemlig patriarkatet.
Det findes alle de steder, hvor der er en mandsdomineret kultur, hvor patriarkatet dominerer, om det så er i muslimske kredse eller andre kredse.
Det er det, der er det afgørende, og ikke en bestemt hudfarve eller en bestemt religion.
Det er sådan, jeg oplever det.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Vi kan vel blive enige om, at etniske minoriteter er kraftigt overrepræsenteret på Danmarks kvindekrisecentre.
Det er sådan set i mine øjne et af de helt store problemer ved den manglende integration i Danmark.
Det var egentlig noget andet, jeg ville spørge til – noget, vi har været inde på før, også med andre partiledere, og som jeg tror vi kan blive enige om – nemlig at vi har behov for mere vedvarende energi både for at komme ud af den russiske gas, men også af hensyn til klimaet, og de to ting møder jo hinanden.
Er partilederen enig i, at for at speede den grønne omstilling op og skabe endnu mere vedvarende energi bliver vi også her nødt til at gå lidt pragmatisk til det, med hensyn til hvad det kommer til at kræve af forskellige beslutninger?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-04-05:
Dengang var der jo en diskussion omkring Vestunionen.
Grunden til, at vi skulle have det danske forbehold, var jo i virkeligheden, at det var et forbehold over for Vestunionen, som Frankrig var en stor interessent i, fordi de ikke var medlem af NATO.
Kan hr. Morten Messerschmidt gøre os alle sammen opmærksomme på, hvad der er sket med Vestunionen siden hen og europæisk forsvar i den henseende, og hvad der er sket med Frankrig i forhold til Vestunionen?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-05:
Det må være dejligt at have sin frihed, også selv om den så ofte bliver udøvet igennem rigsfællesskabet her i denne sal.
Men jeg vil da oprigtigt være bekymret for, hvordan forsvarspolitikken vil udvikle sig, hvis et flertal her i Folketinget får fri adgang til at udleve deres hede drømme om, at det meste skal foregå igennem EU, som Færøerne jo netop er lykkeligt forskånet for medlemskab af.
Sjúrður Skaale (JF), 2022-04-05:
Tak for det.
Nu er jeg ikke nødvendigvis enig med partilederen i alt, men tak for talen.
Partilederen nævnte, at det ikke er alle lande i Europa, der er med i EU.
Det er heller ikke hele Danmark, der er med i EU, og nu forventer jeg selvfølgelig at få et polemisk svar, men hvordan mener partilederen konsekvenserne vil blive for rigsfællesskabet, hvis der stemmes ja den 1. juni?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-05:
Det er ikke meget, den har været engageret i.
Frankrig er til gengæld engageret i NATO og er jo nu inden for EU-forsvarssamarbejdet en aktiv røst i forhold til netop at lave en EU-hær.
Jeg har oplevet, ikke bare Macron selv, men multiple franske parlamentarikere i Europa-Parlamentet på tværs af de forskellige grupper tale meget varmt om, hvordan det ville være bedre, at et EU-forsvar, en EU-hær, engagerer sig i de mange afrikanske krige, som fransk militær i øjeblikket gør – Mali, Somalia osv.
Det er det, der foregår i Frankrig, vil jeg sige til fru Pia Olsen Dyhr.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-04-05:
Det er jo altid fordelen ved at stille et spørgsmål, nemlig at man kan svare på det.
Og i forhold til det forbehold og den diskussion, vi havde dengang, mente man – og jeg ved godt, at Dansk Folkeparti ikke eksisterede dengang, men det gjorde Fremskridtspartiet – at det var et ligegyldigt forbehold.
Men Vestunionen er jo senere hen blevet nedlagt.
Den eksisterer ikke i dag.
Frankrig har meldt sig ind i NATO, i NATO-regi.
Ergo er der jo nogle andre interesser på spil, også for fransk deltagelse.
Jeg synes bare, at det er vigtigt i det billede og i den historiske kontekst i forhold til et EU-forsvar.
Vi står jo i en anden diskussion i dag.
Jeg synes, at det må være fair at sige i diskussionen.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-05:
Jeg skal på enhver måde erkende, at vi ikke befinder os i 1993.
Men jeg kan måske som et svar på fru Pia Olsen Dyhrs spørgsmål så læse op af de bestemmelser, som forbeholdet altså dækker over i dag, et af dem, nemlig artikel 42, stk. 2, som jeg også nævnte for hr. Søren Pape Poulsen tidligere: »Den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik omfatter gradvis udformning af en fælles EU-forsvarspolitik.
Denne vil føre til et fælles forsvar ...«.
Det første forsvar kom i øvrigt ind med Lissabontraktaten.
Så der sker hele tiden noget nyt.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-04-05:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Morten Messerschmidt, om hr. Morten Messerschmidt erkender, at amerikanske regeringer og ledelser igennem flere administrationer har udtrykt særskilt ønske om, at EU tager større ansvar for eget forsvar og egen sikkerhed.