runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2022-01-11:
Jeg har bestemt forstået, at Socialdemokratiet taler meget om at bekæmpe skattely igen og igen og også laver forskellige indsatser.
Mette Frederiksen lancerede i 2016 simpelt hen et udspil for Socialdemokratiet om det, hvor det bl.a. hed, at bekæmpelse af skattely og skattespekulation begynder i Danmark, for selv om der også skal bekæmpes på EU-niveau, er der rigtig meget, vi kan gøre.
Og i forrige års europaparlamentsvalgkamp optrådte fru Mette Frederiksen og hr. Jeppe Kofod også på partiets valgplakater med overskriften »Vi går til kamp mod skattely«.
Så er det bare, jeg godt kunne tænke mig at vide, hvordan ordføreren mener at det så hænger sammen med, at Ministerrådet med den danske regerings aktive tilslutning godkendte og har godkendt, at notoriske skattely som Cayman Islands er blevet fjernet fra EU-sortlisten, og hvordan det hænger sammen med, at man godkendte at fjerne Anguilla og Seychellerne fra sortlisten, få dage efter de to lande kom frem i Pandora Papers som nogle af de største skattely?
Christian Juhl (EL), 2022-01-11:
Jeg kunne godt tænke mig at høre Venstres ordfører, om han mener, at det er helt okay, at en danskejet fond bruger Jomfruøerne til at transformere udviklingsbistand til Myanmar.
Jomfruøerne er det største skattelyland, vi kender.
Hver anden Panama Papers-sag, altså de skuffeselskaber, der blev afsløret, var registreret på De Britiske Jomfruøer.
I hvidvaskskandalen i Danske Bank, som ordføreren sikkert kender, viste det sig, at en stor del af kundegruppen i den estiske filial var registreret på Jomfruøerne.
I FinCEN-Files, som ikke er kendt af ret mange, men det er den amerikanske pendant til Danske Bank-skandalen, var hver femte indberetning af mistænkelige transaktioner fra firmaer på De Britiske Jomfruøer.
Hvad er grunden til, at dansk ulandsbistand skal gå den vej?
Og synes ordføreren, at det er helt okay?
Kim Valentin (V), 2022-01-11:
Hvis vi tager mandatgivningen i Europaudvalget, synes jeg – og det er der jo i virkeligheden også stemning for bredt i hele Folketinget –
at man skal reformere den måde, man giver mandater på.
Det her kunne jo godt være en del, hvor man sagde: Okay, det er faktisk lidt tyndt, sådan som regeringen agerer i forhold til de beslutninger, der tages på Danmarks vegne.
Så det synes jeg vi skal tage op i reformgruppen.
Søren Søndergaard (EL), 2022-01-11:
Okay, men når vi nu er så enige om, at vi selvfølgelig også skal arbejde med det her igennem EU, og at det er så vigtigt for danske interesser, er Venstre så enig i, at spørgsmålet om, hvem der skal placeres på EU's sortliste, og hvem der skal tages af EU's sortliste, faktisk er noget, som burde tages op i Europaudvalget med henblik på mandatgivning
Det er ikke bare noget, regeringen kan sidde og afgøre, sådan som de f.eks. gjorde med Seychellerne.
Kim Valentin (V), 2022-01-11:
Det er altid sådan, at når man ser, at der bliver færre lande på en sortliste, kan man spørge, om det er godt eller skidt.
Som udgangspunkt er det jo sådan, at vi helst skal derhen, hvor der ikke er nogen lande, der står på EU's sortliste.
Så et eller andet sted er det – når man tror på institutionerne – i min verden et udtryk for, at vi er på vej i den rigtige retning.
Jeg vil samtidig sige, at der er nogle ting, som jeg også nævnte i min tale, som trækker i den anden retning, nemlig at der er mere spekulation og mere kriminalitet.
Derfor skal vi være bedre til at være opsøgende og forebygge det.
Hvis det er sådan, at Seychellerne sådan set bare har været bedre til at dække over de her ting og er blevet fjernet fra den liste, fordi de netop er blevet bedre til at dække over, at de egentlig laver noget, der er forkert, skal de jo tilbage på listen, og så må vi arbejde for det igennem EU.
Men hvis det er det modsatte, der er tilfældet, så er det jo godt, for så har de bevæget sig i den rigtige retning.
Det spørgsmål skal man jo stille til regeringen.
Jeg synes, det er et rigtig godt spørgsmål, og det vil jeg faktisk gerne være med til at stille skriftligt.
Søren Søndergaard (EL), 2022-01-11:
Tusind tak.
Årsagen til, at vi genfremsætter forslaget under den nye regering, er selvfølgelig, at vi håbede på lidt mere medvind fra den nye regering.
Det må vi jo så konstatere.
Men det skyldes også, at antallet af skattelylande på EU's sortliste er gået ned, siden vi diskuterede det sidst, og så kunne man jo så have den forhåbning, at det er, fordi der er færre skattelylande – vi husker diskussionen i Europaudvalget om f.eks. Tyrkiet – men det er nok ikke derfor.
Det er derfor, at vi fremsætter det igen.
Der er vi så nok mere enige med regeringen end med Venstre om nødvendigheden af selvstændige danske initiativer.
Det var i øvrigt, få dage efter de optrådte i de der Pandora Papers som et af de helt store skattelylande i verden.
Synes Venstre, at det er i orden?
Kim Valentin (V), 2022-01-11:
Tak for ordet.
Beslutningsforslaget er jo en delvis genfremsættelse af B 34 fra 2019, så det er jo sådan en tilbagevendende begivenhed.
Fra Venstres side er der meget god tilfredshed med, at den nuværende regering er enig med den daværende regering om at sige nogenlunde det samme om B 14, som der blev sagt af den daværende regering om B 34, og når der nu om 3 år kommer et B 94 og det selvfølgelig er os, der er i regering igen, vil vi nok sige nogenlunde det samme en gang til.
Så det er jo sådan en tilbagevendende begivenhed, som vi skal have overstået, om jeg så må sige.
Men det skal også behandles med respekt, fordi der hele tiden sker nogle ændringer, selvfølgelig, på det her felt.
Det er Venstres holdning, at vi skal bekæmpe skattely og skatteunddragelse, og vi synes, at det bedste sted at gøre det er igennem OECD og EU.
Det var det i 2019, det er det stadig væk, og det vil det sandsynligvis også være fremadrettet.
Hvorfor det?
Jo, fordi det er rigtig godt at stå sammen med andre lande, når man vil gøre noget effektivt, og de rigtige steder at gøre det er i OECD og EU.
For selv om det her forslag kan virke sådan meget sympatisk, altså hvor man kan sige, at det skal vi da selv gå foran i forhold til at kæmpe med, så kan vi reelt set ikke flytte særlig meget uden at have andre med.
Så det her med at være sympatisk og progressiv i forhold til sådan et forslag gør jo i virkeligheden bare det modsatte, nemlig at vi kommer ingen vegne af os selv.
Vi skal gå igennem OECD og EU for for alvor at have noget at skulle have sagt.
Vi ved, at skatteøkonomisk spekulation og kriminalitet er blevet mere organiseret og grænseoverskridende, så der sker jo noget undervejs, og det skal vi tage højde for, og det var derfor, jeg sagde, at det udvikler sig.
Derfor skal vi selvfølgelig også være opmærksomme på, hvad det er, der sker i den sammenhæng, og derfor er det måske heller ikke så tosset, at vi lige snakker om det her en gang imellem.
For der kunne jo ske noget, der gjorde, at vi i og for sig ville danne os en ny mening på et senere tidspunkt, og derfor er det altid godt at tage en drøftelse om det her.
Men jeg tvivler på, at vi skal gøre det alene.
Det tror jeg også at Enhedslisten kan se.
Det er derfor også vigtigt at styrke EU's sortliste med tilføjelsen af nye kriterier og mere ambitiøse og offensive foranstaltninger.
Så langt vil vi gerne gå, det skal bare gøres gennem EU og gennem OECD.
Nu er det heldigvis sådan, som jeg også hører at skatteministeren siger, og som hr. Jens Joel, ordfører for Socialdemokratiet, siger, at tingene jo også har ændret sig igennem de her institutioner, ved at der er en mere bred orientering i forhold til at flytte opinionen med hensyn til skattely.
Så det er blevet endnu mere rigtigt at gøre det igennem de institutioner.
Nå, men vi er fra Venstres side stadig imod det forslag, som Enhedslisten er kommet med.
Og jeg skal sige fra Konservative, at de også er imod forslaget.
Jens Joel (S), 2022-01-11:
Jamen jeg ved ikke, om jeg er enig i, at den ingenting betyder, for den betyder jo en hel del for den politiske debat.
Jeg tror måske, det er at stramme den, når man siger, at en liste vedtaget i EU – ja, i et politisk kompromis – skulle være mere betændt eller mindre uafhængig end en liste lavet af en interesseorganisation.
Det ved jeg ikke om man sådan generelt set kan støtte ret på.
Men udfordringen er jo, at vi skal blive ved med at arbejde for dels at få forbedret EU-listen, dels at de lande, som er i søgelyset i EU, også får en tilskyndelse til og bliver presset til rent faktisk at forbedre sig og rette ind.
For øvelsen handler jo ikke om at få dem til at forsvinde, for det kan vi jo ikke få dem til, øvelsen handler om at få dem til at følge de regler, som de skal.
Christian Juhl (EL), 2022-01-11:
Det kan vi få en lang snak om, men da Oxfam offentliggjorde en liste i 2017, rettede IFU ind det første skridt.
Så sagde de: Jamen det er jo ligegyldigt, hvad det er for en liste.
Vi ved, at De Britiske Jomfruøer er en af sværvægterne, men den her gang gjorde man det ikke, fordi de ikke står på nogen liste, som er en EU-liste eller en OECD-liste, og det er de eneste, man refererer til.
Man kan jo også godt referere til andre lister.
Alle ved, at De Britiske Jomfruøer er sværvægteren, den absolutte sværvægter.
Derfor er det jo fuldstændig vanvittigt, at en politisk liste fra EU betyder mere end en neutral rated listet fra en ngo – den betyder bare ingenting.
Jens Joel (S), 2022-01-11:
Jeg er en lille smule forvirret, i forhold til hvad det er for nogle lister.
Jeg antager, at nogle af de lister, som hr. Christian Juhl refererer til, er nogle af de lister, som nogle ngo'er har lavet.
Det illustrerer jo meget godt diskussionen her, altså at der er nogle lister, som man ikke, om man så må sige, kan støtte ret på, fordi de ikke er sanktioneret.
Problemet med at sanktionere de her ting er jo, at det ikke er simpelt.
Det er jo ikke sådan, at man bare kan slynge det ud og sige: Nu sætter vi et land på, eller nu føler vi os betrygget i det her.
Der er jo rigtig, rigtig mange oplysninger, rigtig mange dokumentationskrav og rigtig mange ting, som man selvfølgelig er nødt til at sætte sig ind i, og det er vel en af hemmelighederne bag den der afvejning af, hvordan man mest effektivt kan bruge sine kræfter.
Er det ved at vedligeholde en liste, som man alligevel ikke får til at virke godt nok, som ikke bliver præcis nok, eller som man ikke kan støtte ret på, eller er det ved at lave nogle indsatser i forhold til bekæmpelse af noget af den skatteundragelse, der foregår?
Der skal vi jo a bit of both, hvis man må være så fri, selv om vi skal tale dansk.
Derfor siger vi, at øvelsen med den sortliste ligger bedre på internationalt niveau, også selv om – og det anerkender jeg at hr. Christian Juhl har ret i – vi jo ikke får alle de lande med eller får præcis de kriterier, som vi set med danske briller gerne vil have, og som vi kæmper for.
Christian Juhl (EL), 2022-01-11:
Når EU tager lande af listen, bliver det så en forværring af listen?
I det eksempel, jeg nævnte for ministeren før, viser det sig, at IFU, som er en statsejet fond – det er ikke et multinationalt selskab – formidler udviklingsbistand via De Britiske Jomfruøer, som er sværvægteren og nummer 1 på de ratede lister, ikke på EU's liste.
Er det så at arbejde for det og så sige, at vi kun fokuserer på EU's liste eller OECD's liste, som IFU gør – det skal de gøre ifølge vores beslutninger?
De ser ikke på de lister, hvor de store banditter af skattelylande reelt står.
Der er ingen chance i EU for at få dem på, for det har man prøvet år efter år.
Er det så ikke på tide, at man laver en alternativ liste for vores eget land og vores egne statsligt ejede fonde, som minimum?
Jens Joel (S), 2022-01-11:
Når vi ikke synes, at sortlisten er det rigtige redskab, hænger det jo sammen med de ting, der efterhånden er blevet sagt nogle gange om den indsats, man skal yde, i forhold til, hvad man får ud af det, og hvordan man ellers kunne lave en mere effektiv bekæmpelse af skattely.
Men det var sådan set, fordi hr. Søren Søndergaard både kritiserer den indsats, man laver på nationalt plan, og den, man laver på EU-plan, at jeg ikke nåede frem til diskussionen om EU i det sidste svar.
Det er klart, at i EU er det langt mere effektivt, når man står sammen, men det er også klart, at i EU har vi den udfordring, at ikke alle har været lige så ivrige efter at bekæmpe skattely som Danmark, og derfor er der selvfølgelig nogle kompromiser i det.
Ikke desto mindre vil jeg vove den påstand, at EU's bekæmpelse af skattely stadig væk har rykket sig markant i den rigtige retning, og at det er mere effektivt, end hvis vi stod alene med opgaven.
Søren Søndergaard (EL), 2022-01-11:
Jeg synes bare ikke, ordføreren svarede på spørgsmålet.
Vi har konkrete eksempler på, at den danske regering i Ministerrådet stemmer for at fjerne lande – f.eks. Cayman Islands og Seychellerne – fra sortlisten, og så er det lande, der stort set samtidig optræder i de der Pandora Papers som nogle af de lande, hvorigennem skattelytransaktionerne foregår.
Så jo, det er mere effektivt at gøre det i EU, hvis man arbejder for det i EU, men så skal man samtidig gøre noget i Danmark.
Jens Joel (S), 2022-01-11:
Først og fremmest til den første del af spørgsmålet, som gik på, om vi kan gøre noget selv, og om indsatsen starter i Danmark, vil jeg sige, at ja, det er selvsagt rigtigt.
Vi kan gøre rigtig mange ting.
Vi kan i øvrigt også sætte ind for at sikre skattebetaling fra en række lande, også selv om de ikke er på en sortliste – også bedre, end vi har gjort det tidligere.
Det, vi diskuterer i dag, er jo, hvorvidt den indsats med en sortliste er den mest effektive måde at starte, kan man sige, kampen mod skattely i Danmark på.
Og det er det, vi ikke mener, både fordi det selvfølgelig er ressourcekrævende, fordi det er for lidt effektivt, og fordi der også kan være nogle negative konsekvenser af det.
Men det er baggrunden for, at vi hellere prioriterer vores kræfter et andet sted.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-01-11:
Igen vil jeg sige, at aftalen her om moms på kunstneriske aktiviteter ikke er lavet på grund af aftalen om kriminalforsorgen – den er lavet, fordi der er et EU-direktiv, som dikterer, at der skal være moms på den type af kunstneriske aktiviteter, som nu bliver momspligtige.
Så det er ikke på grund af den aftale, vi lavede om kriminalforsorgen, uanset hvor mange gange man forsøger at gentage det budskab.
Hvis vi havde 285 mio. kr., som vi kunne give til kulturlivet, så tror jeg ikke, de ville blive givet til de rettighedshavere, som nu bliver momspligtige.
Streamingtjenester og andre ting, der ikke har været lukket ned, er nok ikke dem, der lider mest under coronarestriktionerne.
Jeg tror, at det eksempelvis er museer, skuespillere og foredragsholdere, som har det allersværest her i coronatiden, og som har mest brug for hjælp.
Det er bare lige for at nævne nogle eksempler; det kan godt være, at der er nogle, jeg lige har glemt her, men det vil være nogle af dem, som i hvert fald har haft det rigtig hårdt, ved at aktiviteter, hvor man skulle have et stort publikum, har været aflyst.
Kim Valentin (V), 2022-01-11:
Og tak til ordføreren for forklaringen.
Som jeg normalt ser Konservative, så er det jo et kulturparti.
Jeg har selv haft fornøjelsen af at være sammen med kulturordføreren, Birgitte Bergman, nogle gange, og jeg kan slet ikke se, hvordan Konservative kan være med i en aftale, hvor man tager pengene op af lommen på nogle, der ikke har nogen penge i øjeblikket, som man gør her.
Der, hvor det har noget med aftalen om kriminalforsorgen at gøre, er selvfølgelig, at når man bruger 285 mio. kr. et andet sted, så kan man jo netop ikke give pengene tilbage.
Men nuvel, lad os sige, at vi havde pengene – hvor ville Konservative så synes at det var bedst at sætte ind med de her 285 mio. kr.?
Rasmus Jarlov (KF), 2022-01-11:
Jeg er ikke sikker på, at jeg helt forstod det sidste spørgsmål, men til det første vil jeg sige, at jeg ikke tror, det er så ligetil bare lige at indføre en afgift på amerikanske streamingtjenester, som Enhedslisten foreslår og ønsker.
Jeg tror, det bryder med nogle internationale handelsaftaler om, hvad man kan indføre af afgifter.
Så nej, det er ikke så ligetil, og dermed er det jo bare et eksempel mere på, at man står her med nogle luftkasteller og siger, at man bare kunne have gjort noget andet, som man ikke kunne have gjort.
Så jeg synes, der er lidt for mange billige point her i dag, men det vigtige er altså stadig væk at slå fast, at den moms, der kommer nu, kommer, fordi det er et krav fra EU, og ikke på grund af en aftale om kriminalforsorgen.
Søren Søndergaard (EL), 2022-01-11:
Hvis endelig man ville, kunne man jo have lavet den afgift på streamingtjenesterne.
Altså, det ville da i hvert fald være en måde, hvor man ikke forrykkede konkurrencen til fordel for de multinationale og til bagdel for de tv-distributører, der er placeret i Danmark og bidrager til dansk indhold.
Men man valgte det modsatte.
Det havde da ellers været meget realistisk, det havde da været ligetil, hvis man absolut vil blande medier ind i kriminalforsorgen.
Men jeg synes ikke rigtig, at der er noget svar fra hr. Rasmus Jarlov på fornuften i, at man indgår en aftale på et tidspunkt, hvor det er uklart, hvad aftalen egentlig indebærer.
Dels skal vi nu have en beslutning om en teknisk gennemgang, dels har vi jo også set, at indholdet i den aftale, der blev indgået, har ændret sig fra at omfatte mange flere til at omfatte færre.
Hvad er så egentlig EU-lovgivningen?
Rasmus Jarlov (KF), 2022-01-11:
Det er også lidt en billig omgang her, når der er så mange partier i Folketingssalen, der står og siger, at de er imod den her finansiering.
For det første var det her med moms på kunstneriske ydelser kommet, fuldstændig uanset om vi havde lavet den aftale om kriminalforsorgen eller ej, for det, at der kommer den moms, er ikke betinget af den aftale om kriminalforsorgen; det er betinget af, at EU har bestemt, at sådan skal reglerne være, og at det skal vi implementere.
For det andet synes jeg også, man skylder at sige, hvordan man så ellers ville have finansieret den aftale om kriminalforsorgen på en måde, som er realistisk, altså som man tror kunne blive vedtaget i Folketinget, som kunne finde bred opbakning.
Jeg hørte, at Nye Borgerlige før kom med nogle forslag om, at de ville skære ned på ulandsbistanden, hvilket jo ikke ville kunne finde flertal.
Man er jo nødt til i sådan en forhandling at komme med noget, der kan finde flertal.
Kim Valentin (V), 2022-01-11:
Tak, hr. Rasmus Jarlov.
Det er jo det, vi siger.
Så hvis I var enige i det, skulle I måske have haft en lille smule mere is i maven under forhandlingerne.
Søren Søndergaard (EL), 2022-01-11:
På det område foregår der jo en hård konkurrence mellem på den ene side tv-pakkedistributørerne, som betaler rettighedspenge til kunstnerne, og som bringer dansk public service ud, og så på den anden side multinationale, internationale streamingtjenester, som ikke bidrager med noget, som ikke bringer public service ud.
Og det er klart, at når der er den konkurrence mellem de to, så er det prisfølsomt.
Jeg vil bare høre, om Det Konservative Folkeparti er enig i, at det her gavner de internationale, multinationale streamingtjenester, der ikke bidrager, på bekostning af de danskbaserede tv-pakkedistributører, der bidrager.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål vedrører, at hr. Rasmus Jarlov siger, at det her ikke har noget at gøre med forliget om kriminalforsorgen.
Men synes hr. Rasmus Jarlov så ikke, at det er en underlig rækkefølge, at man først vedtager ikke alene at forpligtige bl.a. hr. Rasmus Jarlov til at stemme for et lovforslag, men også fastsætter en bestemt indtægt, det skal give, til finansiering af det her forlig, og derefter nedsætter man så en arbejdsgruppe, der skal kigge på den tekniske implementering?
Er det ikke den omvendte rækkefølge?
For hvis ikke det havde med kriminalforsorgsforliget at gøre, kunne man jo have ventet, da det først skal træde i kraft den 1. januar 2023.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-01-11:
Om de er kortlagt grundigt nok, kan man nok ikke kan føre bevis for.
Men det er klart, at der selvfølgelig har været en diskussion om, hvad konsekvenserne har været, da man lavede aftalen om kriminalforsorgen.
Og i lovbehandlingen her vil der også være en diskussion af, hvad konsekvenserne vil være.
Det er selvfølgelig vigtigt, som jeg også sagde før, at det står helt klart, hvad det er, der bliver implementeret.
Men jeg ved ikke, om det er kortlagt grundigt nok.
Det kan i hvert fald tåle at blive kortlagt endnu mere, så det står helt klart for alle.
Louise Schack Elholm (V), 2022-01-11:
Tak for det.
Det kan jeg forstå.
Men sådan er det jo så forskelligt.
Derfor råber vi vagt i gevær og opfordrer både kulturministeren og skatteministeren til at få kortlagt konsekvenserne for den samlede kulturbranche grundigt, før forslaget kommer i folketingssalen«.
Mit spørgsmål er derfor: Har I så sørget for det?
Har kulturministeren og skatteministeren kortlagt konsekvenserne?
Rasmus Jarlov (KF), 2022-01-11:
Jeg har også sagt tidligere, at jeg meget gerne vil deltage i nogle forhandlinger om, hvad vi kan gøre for kulturlivet sådan helt generelt.
Det er jo klart, at vi ikke kan føre pengene tilbage til dem, der betaler dem, sådan en til en, for det vil være det samme som at annullere momsen, og det må man naturligvis ikke.
Det ville være en omgåelse af reglerne.
Man kan ikke indføre en skat og så sige: Du får et girokort på det, du har betalt.
For så betaler man jo ikke skatten, og så har man ikke indført skatten.
Så det kan man ikke.
Men vi vil gerne forhandle om, hvad vi generelt kan gøre for kulturlivet, for kulturlivet har det utrolig svært.
Det her er de mest svære år for kulturlivet overhovedet i meget, meget lang tid.
Jeg vil ikke sige »nogen sinde«, men i hvert fald sådan i nyere tid er det her økonomisk det sværeste år for kulturlivet overhovedet.
Derfor er vi rigtig kede af, at der kommer en ekstra byrde på kulturlivet.
Louise Schack Elholm (V), 2022-01-11:
Det var først og fremmest til bemærkningen om, at man skulle opkræve de 285 mio. kr.
Men når vi har været i regering sammen, har vi ført pengene tilbage til områderne, når vi har været nødt til at hæve skatter og afgifter.
Er det en overvejelse, som De Konservative har haft?