runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Betina Kastbjerg (DD), 2023-04-18:
Tak for det.
I dag skal vi behandle lovforslaget L 88, som er et forslag til en ny lov om forsikringsvirksomhed.
Forslaget imødekommer et længe næret ønske i forsikringsbranchen om en lov målrettet branchen, som bygger på den branchespecifikke EU-regulering.
Dermed sikrer vi, at branchen er konkurrencedygtig i EU.
Lovforslaget er et resultat af en anbefaling fra arbejdsgruppen for eftersyn af den finansielle regulering tilbage fra 2018.
Gruppen anbefalede, at lov om finansiel virksomhed blev opdelt i to nye målrettede sektorlove, herunder en lov om forsikringsvirksomhed.
Dette blev foreslået, fordi reguleringen af den finansielle sektor i stigende grad er præget af omfattende og komplekse EU-reguleringer.
Lovforslaget imødekommer behovet for at give forsikringstagerne og virksomhederne en lovgivning, som er målrettet, relevant og overskuelig.
Derudover lettes nogle byrder for virksomhederne gennem fjernelse af nogle nationale regler og overimplementering.
Det er vigtigt at bemærke, at lovforslaget ikke er en radikal ændring af den nuværende regulering af forsikringsvirksomhed – i stedet viderefører lovforslaget allerede gældende regler, som har til formål at opretholde det høje niveau af beskyttelse af forsikringstagere og de sikrede.
Danmarksdemokraterne støtter forslaget.
Lars-Christian Brask (LA), 2023-04-18:
Tak for det.
Ét samlet regelsæt, en ny hovedlov, bedre overblik – what's not to like, eller på dansk, hvad er der ikke at synes om?
Så det støtter vi selvfølgelig i Liberal Alliance.
Det er i øvrigt også anbefalet af arbejdsgruppen.
Mona Juul (KF), 2023-04-18:
Tak for ordet.
Det kunne godt gå hen og blive en hyggelig eftermiddag med de taler her, fornemmer jeg.
Vi har efterhånden så kompliceret lovgivning for særlig den finansielle branche, at en arbejdsgruppe nedsat i 2018 anbefalede, at lovgivningen simpelt hen skulle deles op i såkaldte nye målrettede sektorlove.
I 2021 gjaldt det fondsmæglervirksomheder og investeringsaktiviteter, der fik en ny hovedlov, og jeg var også selv ordfører lige præcis på den.
I dag er det så kommet til forsikringsbranchen, som med L 88 forhåbentlig kan forholde sig til de relevante lovrammer på en mere overskuelig måde.
Der skal i øvrigt på ingen måde lyde kritik af, at nogle byrder lettes ved at droppe uhensigtsmæssig overimplementering.
Konservative stemmer for.
Pelle Dragsted (EL), 2023-04-18:
Tak for det.
Det er jo dejligt, når man har otte lovforslag eller lignende foran sig.
Som andre ordførere har sagt, handler forslaget her om at udskille reguleringen af forsikringer i tværgående pensionskasser fra lov om finansiel virksomhed, og det tænker vi også i Enhedslisten er en fornuftig idé.
Det gør det mindre komplekst, og det giver mulighed for en mere sektorvis regulering fremadrettet.
Grundlæggende har vi i Enhedslisten jo en kritik af hele idéen om de her finansielle supermagter, altså at det er de samme koncerner, som driver bank, realkredit, forsikring osv. osv.
Hvis opdeling af lovgivningen kunne være starten på også at få opdelt koncernerne, er vi i hvert fald et skridt i den rigtige retning.
Det er nok at være for håbefuld, men ikke desto mindre.
Det her lovforslag er så også lidt morsomt, fordi man jo for 20 år siden gjorde det modsatte.
Der samlede man al lovgivning om forsikring, bank, pengeinstitutter og pensionskasser.
Så skulle det alt sammen samles i én lov, lov om finansiel virksomhed.
Nu er der så gået 20 år, og nu har vi så valgt at gå den modsatte vej igen og udskille de her sektorlove på det finansielle område.
Ja, der var i hvert fald nogle djøf'ere, der fik noget at lave i begge omgange, og det er jo også en slags beskæftigelsesterapi.
1.000 sider er lovforslaget.
Det er et omfattende forslag.
Det understreger også den tid, der har været lagt i det her, men reelt er det uden særlige materielle ændringer, altså det er den samme regulering, som fortsætter, bare i et nyt lovkompleks.
Og så gik der jo tid med det.
Så på en måde er det dans på stedet, men omvendt er det nok et skridt fremad, at vi får delt den her regulering op.
Derfor kan Enhedslisten også støtte forslaget.
Katrine Robsøe (RV), 2023-04-18:
Tak for det.
Hvad enten det er en dans på stedet eller lidt frem og tilbage, synes jeg i hvert fald, at når vi nu har fået anbefalingen af arbejdsgruppen om, at vi rent faktisk kan gøre det her mere overskueligt og nemt for vores virksomheder at finde rundt i ved at lave en ny hovedlov, så peger det i retning af, at vi danser fremad, også på det her område.
Som mange har sagt, er det jo den samme regulering.
Der bliver ryddet lidt op i uhensigtsmæssig overimplementering af EU-lovgivning.
Det giver også rigtig god mening.
Og så lad os få samlet det her, så det rent faktisk er mere overskueligt for de virksomheder, der skal benytte sig af den lovgivning, vi har her.
Morten Bødskov (S), 2023-04-18:
Tak for det, formand, og tusind tak for den enstemmige opbakning til det, der, indrømmet, er et temmelig omfangsrigt lovforslag.
Men det er også meget, meget vigtig lovgivning, som vi har med at gøre.
Lovforslaget etablerer jo som sagt en ny hovedlov for forsikringssektoren og størstedelen af pensionssektoren.
Som det også har været fremført, er reglerne for forsikrings- og pensionssektoren i dag forankret i lov om finansiel virksomhed – som hr. Pelle Dragsted også omtalte – som regulerer de fleste typer af virksomheder på det finansielle område.
I løbet af årene og i takt med udbygningen af lovgivningen, særlig når man ser på EU-reguleringen, har det givet en temmelig omfangsrig lovgivning – det kan man roligt sige; det er jo derfor, at lovforslaget er så stort – der kan være svær at overskue, og hvor ikke alt er relevant for det, vi taler om her, nemlig forsikrings- og pensionsselskaber.
Med en ny hovedlov for forsikringssektoren og størstedelen af pensionssektoren skiller vi den regulering ud, som vedrører forsikring og pension.
Det giver virksomhederne bedre overblik, så de lettere kan efterleve reglerne.
Lovforslaget er et klart ønske fra sektoren.
Ønsket er også afspejlet i anbefalingerne fra eftersynet af den finansielle regulering, der blev gennemført tilbage i 2018, som fru Lisbeth Bech-Nielsen rigtignok sagde.
Jeg er selvfølgelig tilfreds med, at vi med lovforslaget får en ny og mere målrettet hovedlov, om man vil, der for det første skaber overblik over reglerne for forsikrings- og pensionssektoren, for det andet har målrettede lovbemærkninger med konkrete eksempler for efterlevelse for sektoren og for det tredje bringer os videre med en opdeling af lov om finansiel virksomhed, så flere finansielle virksomheder kan få et bedre overblik over, hvilke regler der gælder for lige nøjagtig deres type af virksomhed.
Overordnet lægger lovforslaget op til at videreføre de gældende regler, men i en mere målrettet form, hvor der også lægges op til at fjerne og lempe nogle regler i forbindelse med loven og den efterfølgende bekendtgørelsesændring.
Vi letter byrderne for virksomhederne, samtidig med at vi overordnet opretholder det beskyttelsesniveau, der er for forbrugerne, og også den sikkerhed for den finansielle stabilitet, som reglerne jo – og det skal vi huske – i dag er med til at give.
På den baggrund har vi fremsat det her lovforslag.
Jeg er glad for opbakningen til det, og jeg ser frem til den videre udvalgsbehandling af forslaget.
Fie Hækkerup (S), 2023-04-18:
Tak for ordet.
For et par somre siden blev der skrevet utallige mediehistorier om unge, der var i fare for at blive kvalt og dø af at indtage dem, og man så dem overalt i gadebilledet.
Det gør man heldigvis ikke mere, og det er, fordi lovgivningen tilbage fra sommeren 2020 har virket.
De der små lattergaspatroner, som blev brugt til beruselse og misbrug, forsvandt fra kioskerne, og de ligger ikke længere i hobetal på ethvert gadehjørne, og det er rigtig godt.
Desværre er der nogle, der bare insisterer på at sætte andres ve og vel i fare ved illegalt at sælge lattergaspatronerne, og fordi loven har virket og de små patroner er blevet mindre tilgængelige end tidligere, så er salget også flyttet over i mere uregulerede og lyssky formater: fra forbruger til forbruger, i nattelivet, på uddannelsesstederne og på sociale medier som f.eks. Snapchat.
Derfor strammes lovgivningen nu yderligere, og det er godt, og det er nødvendigt, og det er blevet gjort med flere tiltag.
For det første forbydes det at have lattergas på sig, f.eks. i nattelivet og på uddannelsesstederne, hvis det ikke har det, man kalder et anerkendelsesværdigt formål, og så mange kan der bare heller ikke være, der skal lave flødeskum på dansegulvet i natklubben.
For det andet regulerer lattergasloven ikke salg af lattergas på sociale medier.
Derfor gøres det nu muligt at lukke profiler eller fjerne indhold fra sociale medier, der omhandler salg af lattergas.
For det tredje opleves der snyd med brug af cvr-numre for at fremstå som erhvervsdrivende og på den måde kunne anskaffe sig større mængder af lattergas og de her meget store basser eller børger – jeg ved ikke, hvad vi skal kalde dem – af lattergas.
Derfor indføres der nu et krav om, at forhandlere, som sælger lattergas, fremover skal kontrollere cvr-nummeret på kunder, der køber det.
De forslag skal tilsammen få det lyssky salg af lattergas stoppet og øge trygheden, ved at især unge mennesker ikke bliver præsenteret for det.
Som det andet i det her lovforslag, der også er vigtigt, ændres strafferammen for særlig grove og systematiske overtrædelser af markedsføringsloven, så det fremover kan medføre fængselsstraf.
Det handler ifølge Forbrugerombudsmanden særlig om elbranchen på grund af meget aggressive og vildledende telefonsalg.
Det skal vi ikke acceptere, og derfor er der også brug for at skærpe straffen.
For det må ikke kunne betale sig at vildlede forbrugerne så groft, som der har været eksempler på.
I Socialdemokratiet er vi glade for, at vi nu gør endnu mere for at begrænse brugen af lattergas som rusmiddel, og for, at vi skærper straffene for særlig grov vildledende markedsføring.
Det er den rigtige vej at gå for at sikre trygheden hos forbrugerne og hos vores unge mennesker.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Hans Andersen (V), 2023-04-18:
Med lovforslaget vil vi slå hårdere ned på grove og systematiske overtrædelser af markedsføringsloven, som vi særlig har set at man har foretaget på elmarkedet.
Samtidig skærper vi også reglerne om markedsføring og salg af lattergas, særlig med fokus på at højne forbrugerbeskyttelsen blandt børn og unge.
I Venstre ønsker vi som udgangspunkt ikke at skærpe reglerne for vores erhvervsliv, men når nogle få erhvervsdrivende fuldt bevidst ikke vil overholde de samme spilleregler, som resten af erhvervslivet arbejder ud fra, så ser vi os nødsaget til at sætte hårdt ind.
Det er tilfælde, hvor bødestraf ikke har haft den forebyggende effekt, og for at sikre forbrugerne og sætte en stopper for de enkelte selskaber ser vi det i Venstre som et ansvarligt tiltag, at man kan blive idømt fængselsstraf, hvis der er tale om særlig grove og systematiske overtrædelser.
Med den anden del af lovforslaget, som den socialdemokratiske ordfører på udmærket vis også gennemgik, foreslår vi jo at skærpe loven om salg og markedsføring af lattergas.
Vores børn og unge er storforbrugere af medier.
Vi har derfor en forpligtigelse til at sikre, at den markedsføring, som børn og unge møder, især på de digitale platforme, sker inden for lovlige og ordentlige rammer.
De initiativer, som vi for få år siden vedtog for at komme lattergasproblemerne til livs, kan vi jo se virker, men problemerne er ikke helt væk.
Vi kan se, at der sker en ændring af markedet.
Salget af lattergas som rusmiddel er nu flyttet fra de fysiske butikker til salg over sociale medier med direkte salg mellem forbrugerne.
Det er et salg, som Venstre ønsker skal stoppe, og mens det med den nuværende lovgivning alene er ulovligt at sælge lattergas ud over mængdekravene til forbrugerne, lægges der med det her lovforslag op til at udvide bestemmelsen, så det bliver ulovligt allerede i det øjeblik, man udbyder lattergas til salg for forbrugerne.
Det skal dog understreges, at vi fortsat sikrer, at virksomheder kan købe lattergas, og for at sikre, at forbrugerne ikke udgiver sig for at være en virksomhed, lægges der op til, at forhandlere skal kontrollere cpr-numre, når virksomheder vil købe lattergas i større mængder.
Derudover laver vi et forbud mod at besidde lattergas på offentligt tilgængelige steder, hvilket gør, at der f.eks. på festivaler, i nattelivet og på uddannelsessteder gribes ind over for dem, der har medbragt lattergas.
Samlet set støtter Venstre op om lovforslaget.
Mona Juul (KF), 2023-04-18:
Tak for det.
Og tak for ordførertalen.
Hvornår er Venstre begyndt at være for mysteryshopping?
Per Husted (S), 2023-04-18:
Med L 88 opfylder vi et stort ønske hos forsikringsbranchen om at lave en ny hovedlov målrettet forsikringssektoren og den største del af pensionssektoren.
Hidtil er det område blevet reguleret i lov om finansiel virksomhed – dvs. samme lov, som bl.a. omfatter banker og realkreditinstitutter.
Baggrunden for lovforslaget er en anbefaling fra 2018 af arbejdsgruppen for eftersyn af den finansielle regulering om at foretage en opsplitning af lov om finansielle virksomheder i en ny sektorlov.
Det er en meget omfattende lov.
Jeg tror, at der var over 1.000 sider i selve loven, og der er kommet mange kompetente kommentarer fra diverse brancheorganisationer, som berøres af det.
Det er glædeligt, at der i høringssvarene er stor anerkendelse af det store arbejde.
Arbejdsmarkedets Tillægspension ser det som et positivt tiltag, da det øger fleksibiliteten til at fastsætte mere branchespecifikke regler.
Forbrugerrådet Tænk har også positive anbefalinger af det.
Danske Advokater har også positive anbefalinger af det.
Høringssvarene har ellers mest form af præciseringer af nogle små dele af lovforslaget, mens der er stor enighed om de overordnede intentioner.
Så der er stor anerkendelse og forståelse for behovet for at lave en lov, som er målrettet forsikringsbranchen.
Jeg kan se af de kommentarer, der er fra ministeriet, at høringssvarene er taget til efterretning, og at der er sket korrektioner og præciseringer flere steder.
Det skal selvfølgelig også være tilfældet, at der ikke er så store indsigelser, for der er principielt ikke noget nyt i det, da det bare er en opsplitning af en gældende lov, hvor lovgivning og principper bliver målrettet branchen.
Fra Socialdemokratiets side støtter vi lovforslaget, og vi ser frem til den videre udvalgsbehandling af lovforslaget.
Mona Juul (KF), 2023-04-18:
Tak for ordet.
Det er et lille, men vigtigt lovforslag, der dels skal sikre, at ministeren kan genudpege medlemmer og forpersoner i Det Nationale Turismeforum og Dansk Turismes Advisory Board, dels skal regulere relationen mellem det nationale standardiseringsorgan og den ansvarlige myndighed.
Det er dæleme vigtigt, at vi stiller krav til kompetencer og relevant erfaring for medlemmer af bestyrelsen for den organisation, der varetager rollen som national standardiseringsorgan.
Og det er dæleme vigtigt, at man kan have tillid til, at det nationale standardiseringsorgan drives professionelt og på økonomisk forsvarlig vis.
I baggrundsmaterialet er der listet et par af mine spørgsmål til ministeren vedrørende strategi for bæredygtig udvikling af dansk turisme.
Lad mig derfor lige benytte lejligheden til at minde ministeren om altid, altid at huske at have politisk fokus på vores turisme- og oplevelsesøkonomi.
Der er ikke noget, der kommer af sig selv, og jeg ser fortsat uforløst potentiale i den branche.
Som jeg for nylig har skrevet om, er turismen med til at skabe mere.
Det er med til at skabe mere vækst, ikke bare for sig selv, men for mange afledte brancher.
Uden hoteller, ingen gæster.
Uden gæster, ingen butikker.
Så når turisme som erhverv er mere vertikalt end horisontalt, stilles der ganske enkelt andre krav, bl.a. at strategien skal være stærk nok til at have et nationalt afsæt.
Jeg tænker, at de mange decentrale snakke med fordel kunne løftes op i en fælles vækstplan.
Det kunne være spændende at høre mere til ministerens tanker herom.
I mellemtiden bakker vi selvfølgelig op om dagens forslag.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-04-18:
Tak for det.
Digitaliseringen rummer kæmpestore potentialer som en del af løsningen på de meget store udfordringer, vi står over for som samfund.
Vi er et af de mest digitaliserede lande i verden.
Ikke mindst har vi valgt at digitalisere den offentlige sektor, hvilket gør den mere effektiv og smidigere og frigør ressourcer.
Ikke alle har de nødvendige digitale kompetencer til at gøre brug af de mange digitale løsninger, og lovforslaget her er en håndsrækning til dem, så vi ikke ekskluderer en gruppe af danskere i vores omfattende digitalisering.
Med lovforslaget foreslås det i praksis at gøre digital selvbetjening frivilligt for borgere, der allerede er fritaget for digital post, så vi får en samlet digital fritagelse for de borgere.
Digitaliseringen kan være med til at løse rigtig mange udfordringer, men konsekvensen af digitaliseringen må ikke være, at vi udelukker borgere fra det offentlige.
Og derfor glæder vi os i Venstre over lovforslaget, som vi naturligvis støtter.
Tak for ordet.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-04-18:
Tak for det.
Vi lever jo i den digitale tidsalder, hvor langt det meste af den kommunikation, vi har med det offentlige, foregår via digitale platforme.
Jeg er selv en af dem, der synes, det er en stor fordel, for jeg synes, det er dejligt, at man kan sidde om aftenen eller om søndagen og skrive til de offentlige myndigheder, uden at man skal møde op på Borgerservice.
Det tror jeg heldigvis langt de fleste danskere synes der er åbenlyse fordele ved.
Men vi er også nødt til at have et blik for – det kan jeg også høre på de andre ordførertaler at man synes, specielt den sidste ordførertale fra SF – at der også er rigtig mange, som jo ikke er der, som ikke synes, det er en fordel, og som har svært ved det.
Det kan enten være, fordi man er fra en anden tid, eller fordi man er ældre, eller fordi man har et handicap.
Der kan være mange årsager til, at man ikke er digital, og der er det selvfølgelig helt oplagt rigtigt, og derfor er det også et godt lovforslag, at man selvfølgelig skal tage hensyn til de mange borgere, som ikke er digitale.
Så jeg synes, det her er et supergodt forslag.
Hvis man er fritaget fra at bruge digital post, skal man ikke sådan løbende ind og søge om frikendelse på alle de andre selvbetjeningsløsninger, for så har man faktisk et eller andet pas i hånden, kan man sige, og så er man fritaget fra de andre ting også.
Det betyder heller ikke, at man nødvendigvis bare skal give op, for jeg synes faktisk også, man er nødt til at anerkende, at der er rigtig mange derude, der faktisk gør et kæmpe stykke arbejde for at få folk til trods alt at være med, selv om det kan være svært.
Det kan f.eks. Ældre Sagen, der kører kurser med frivillig arbejdskraft om aftenen eller i weekenden, eller hvad de ellers gør, for at få folk lært op i de her ting, og jeg synes måske også, vi skal prøve at gøre lidt mere i den retning, for der kan godt være nogle, der har svært ved det i dag, men faktisk har modet på at prøve på at lære det.
Men det er et godt lovforslag, og jeg synes, det er et supergodt initiativ, så det støtter vi selvfølgelig fra Danmarksdemokraternes side.
Mona Juul (KF), 2023-04-18:
Tak for ordet.
Det er ikke omfanget af et lovforslag, der siger noget om dets betydning.
Her har vi et lillebitte lovforslag på blot 8 sider, men med kæmpestor betydning, i hvert fald hvis vi ser det som ministerens første skridt mod flere analoge løsninger mellem borgere og offentlige myndigheder.
For jeg er helt på linje med de høringssvar, der udtrykker ønske om, at der skal gøres endnu mere for digitalt udfordrede borgere.
Sagen er jo, at selv om vi går mere og mere digitalt, og det er godt, så er der borgere, der bliver hægtet af, og det dur bare ikke.
Danmark er for alle danskere, og det er hverken fair eller rimeligt, at digitale kompetencer eller mangel på samme skal være afgørende for dine rettigheder som borger, heller ikke at du, som nu, faktisk ikke rigtig ved, hvornår du skal begrunde dit behov for fritagelse for digital selvbetjening.
Som borger kan man opleve at blive undtaget fra én selvbetjeningsløsning, men ikke fra en anden selvbetjeningsløsning.
Samtidig tror mange, at fritagelsen for digital post medfører en generel fritagelse eller undtagelse fra obligatorisk digital selvbetjening.
Det kan man heller ikke fortænke nogen i.
Tingene er jo ikke altid logiske.
En endnu bedre løsning end det her lovforslag kunne være, som bl.a. Justitia nævner i høringssvarene, et digitalt fripas, hvor borgerne på en gang kan ansøge om fritagelse for digital post samt alle nuværende og fremtidige digitale selvbetjeningsløsninger.
Det burde vi kunne leve op til som land.
Men jeg er helt med på, at lovforslaget her tilbyder en enkel løsning, der hurtigt vil gøre det nemmere for de borgere, der i forvejen er fritaget for digital post, at blive undtaget fra obligatorisk digital selvbetjening.
Jeg vil så også bare benytte lejligheden til at opfordre ministeren til på sigt at arbejde med endnu bedre løsninger, som ikke lader sig gøre på den korte bane, og jeg vil også benytte lejligheden til at sige tak til ministeren for, at ministeren i sin første tid her hurtigt har taget fat i problemstillingen.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-18:
Det er jo, fordi jeg sidder og bliver voldsomt glad.
Nu har jeg hørt ikke færre end to venstrefløjspartier simpelt hen sige, at vi skal frisættes fra de her statslige krav og have lov til egentlig bare at have muligheder og kunne bestemme selv.
Og nu spørger jeg lige hr. Peder Hvelplund, om the sky is the limit – det ved jeg ikke hvordan man siger med et dansk ordsprog – altså om jeg kan forvente at få den interesse for at frisætte borgeren fra staten på andre politikområder, eller er det kun her i forbindelse med digitaliseringen, at jeg kan forvente det fra Enhedslisten?
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-18:
Det er også derfor, at jeg i min ordførertale understregede, at jeg synes, det er ærgerligt, at det her forslag kun omhandler den offentlige sektor, og at det ikke også omhandler den private sektor, fordi man jo som digitalt udsat netop kan risikere at løbe panden mod en mur, uanset om det er i forhold til en offentlig eller en privat myndighed.
Hans Christian Schmidt (V), 2023-04-18:
Jeg er enig med spørgeren.
Det overrasker mig nu heller ikke så meget, for jeg kender godt spørgeren, så det overrasker mig ikke.
Jeg er enig, og jeg er også nødt til at sige, at hvis vi vil ændre på noget af det her, kommer vi også til at tale midler; vi kommer til at tale penge.
Det kan det gøre med hensyn til lønninger; det kan det gøre med hensyn til ressourcer, man skal stille til rådighed, eller det kan det gøre med hensyn til så mange andre ting, f.eks. efteruddannelse osv.
Summa summarum er det bare sådan, at vi kommer til at tale penge, og der deler jeg fuldstændig spørgerens synspunkt.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-18:
Jamen jeg er ikke uenig i, at der også er problemstillinger i det private, men nu ved jeg, at vi lige tidligere har haft en ældredebat, hvor jeg synes, at der var en vis modstand mod, at det skulle være de statslige modeller, som ligesom blev presset ned over det.
Men jeg anerkender, at på det her område er vi enige, og det sætter jeg selvfølgelig stor pris på.