runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birgitte Vind (S), 2020-05-07:
Tak for det.
Da Folketinget i 2018 vedtog at etablere et nyt familieretsligt system var målet at skabe et sammenhængende system med fokus på barnet.
Vi ved alle her, at en skilsmisse oftest er en belastning for barnet.
Lige meget om forældrene længe har været uenige og har skændtes, eller om bruddet kommer pludseligt, vil barnet opleve en skilsmisse som en omvæltning med en masse uvished og spørgsmål.
Børn kan opleve skyld, men også store savn, og oplevelsen af at skulle tage hensyn til begge forældres følelser, men også andre søskendes følelser, kan fylde rigtig meget hos et barn.
I Familieretshuset er der fokus på at hjælpe forældrene med at samarbejde af hensyn til barnets trivsel og på at forebygge uenigheder.
Ved oprettelsen af Familieretshuset vedtog man, at forældrene ved beslutningen om skilsmisse skulle igennem en refleksionsperiode på 3 måneder indeholdende et digitalt læringsforløb med det formål at lære om barnets reaktioner.
Som loven er i dag, er det ikke muligt at få skilsmisse uden at gennemføre refleksionsperioden og det digitale læringsforløb, og man indførte på samme tid en tvunget bopælspligt for barnet de første 3 måneder efter skilsmissen.
Begge regler, både refleksionsperioden med læringsforløb og den tvungne delte bopæl, var af hensyn til barnet.
Men der gik ikke mange måneder, efter det nye system og de nye regler var trådt i kraft, før det stod klart for fagfolk i skilsmissesager, at refleksionsperioden og den tvungne delte bopæl skabte mere uro og blot optrappede konflikterne i mange skilsmissesager – og stik imod intentionen ramte de nye regler børnene.
Derfor tog regeringen som noget af det første fat på at revurdere loven.
I dag står vi så med høringssvar fra en række aktører, der entydigt anbefaler, at både refleksionsperioden og perioden med tvungen delt bopæl skal afskaffes.
Derfor står vi også med forslag til lovændring.
I Socialdemokratiet er vi tilfredse med, at vi med denne lovændring afskaffer refleksionsperioden og tvungen delt bopæl.
Derudover vil det med dette lovforslag fortsat være en mulighed for forældrene at tage imod tilbuddet om digitale læringsforløb samt rådgivnings- og afklaringssamtaler.
Forældrene er de vigtigste omsorgspersoner og dem, der om nogen skal støtte barnet, men da også forældrene står i en svær situation, er det rigtig fornuftigt, at de også kan få støtte og hjælp.
Det er afgørende, at forældrene som primære omsorgsgivere kan hente støtte til at se situationen fra barnets perspektiv.
I Socialdemokratiet er vi selvfølgelig også rigtig glade for, at vi med dette forslag kan gøre registrering af faderskab i forbindelse med fødslen mere smidig, ligesom vi med lovændringen præciserer, at forældremyndigheden ved dødsfald ikke skal afgøres i familieretten, da der ikke foreligger nogen tvist, men at forældremyndigheden kan afgøres af Familieretshuset.
Så tak til regeringen for hurtigt at tage fat på at rette op på det.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Anni Matthiesen (V), 2020-05-07:
Tak for ordet.
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, omhandler overvejende to elementer: refleksionsperioden og tvungen delt bopæl.
Begge dele blev indført med det familieretlige system tilbage i 2018, og begge dele ønsker vi nu at afskaffe igen med dette lovforslag.
Da vi i sin tid indgik aftalen om det nye familieretlige system, var hensigten med refleksionsperioden og den tvungne delt bopæl, at man skulle sikre ro og skærme børnene bedst muligt mod de følger, der kom af forældrenes skilsmisse, og denne hensigt vil de færreste jo nok modsætte sig.
Men siden 2018 er vi blevet klogere.
I den mellemliggende tid har vi lært, at det godt kan være, at det var det, der var hensigten bag både refleksionsperioden og den tvungne delt bopæl, men desværre var det ikke det, der blev tilfældet, for børnene blev faktisk ikke skærmet, måske endda tværtimod.
Vi ved godt, at når man står i en skilsmissesituation, er det fortvivlende både for forældrene og ikke mindst for børnene, og derfor er vi i Venstre rigtig glade ved, at vi hurtigt får rettet op på de her ting, fordi det er på den måde, at vi ikke bare kan vende det blinde øje til og risikere, at vi faktisk udsætter børnene for nogle forfærdelige perioder, og at man ikke har ro omkring dem.
Så som ansvarlige politikere skal vi også kunne indrømme, når vi ikke rammer skiven første gang, og det har vi ikke gjort i den her sag, også selv om vi havde de bedste hensigter.
Jeg må sige, at jeg mener ikke, at man når langt med tvang, og at vi i loven tidligere havde indskrevet, at forældrene skulle tvinges igennem et digitalt læringsforløb, var noget af det, som skar i mit liberale hjerte.
Alt i alt er jeg glad for, at vi nu får den her lov besluttet og vi forhåbentlig på den måde trods alt kommer til at gøre det bedre for mange børn, som skal igennem skilsmissesituationer.
Venstre bakker op om lovforslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-07:
Tak for det.
Den 27. marts 2018 blev der indgået en bred aftale vedrørende et nyt familieretligt system og familieretten.
Og det var ikke nogen nem opgave.
Selv om jeg ikke selv dengang deltog i forhandlingerne, kan jeg huske, at de var svære, og at de var lange.
2 år efter vil et flertal nu ændre aftalen i form af lovforslaget her, som handler om at afskaffe tvungen delt bopæl og refleksionsperioden.
Herudover indeholder lovforslaget også en række justeringer af anden lovgivning, der danner grundlag for det nye familieretlige system.
I Dansk Folkeparti er vi af den klare overbevisning, at det er rigtig godt at reflektere over tingene, når en familie skal opløses, og vi kæmpede også for refleksionsperioden under forhandlingerne.
Vi så gerne, at den periode blev genindført, og det blev den så, men nu vil man så ophæve den.
Det var ikke nogen let manøvre, men det var det, vi nåede frem til, netop at vi fik indført en 3-månedersrefleksionsperiode, og at perioden skulle udnyttes og bruges konstruktivt: at man i Familieretshuset blev givet børnesagkyndig rådgivning målrettet rådgivnings- og afklaringssamtale, at der blev konfliktmægling, samt at der blev lavet et obligatorisk digitalt forløb med det formål at skabe en forståelse for barnets situation og de reaktioner, der kommer på forældrenes skilsmisse.
Nu vil regeringen så afskaffe den her refleksionsperiode, selv om man faktisk ved, at den har virket.
Hvert tiende par er ifølge en artikel blevet sammen, og de har ikke bekræftet deres skilsmisse, hvilket jeg synes er utrolig positivt.
Man har altså lige tænkt sig godt om, hvilket er godt, også når man har børn sammen, for vi ved, at det går hårdt ud over børnene, når mor og far skal skilles.
Men jeg hører altså ofte fortællinger om Familieretshuset, og jeg må ærlig talt sige, at jeg er dybt bekymret.
Jeg tror ikke, det er ved at afskaffe refleksionsperioden og den tvungne delte bopæl, at man løser de kæmpe udfordringer, der er.
Det handler om alt for lange sagsbehandlingstider.
Jeg må sige, at i den her tid, hvor store dele har været lukket ned, har det kun forværret situationen, og derfor har vi også fra Dansk Folkepartis side presset på for en genåbning af Familieretshuset.
Den begrænsede genåbning af Familieretshuset, der skete den 24. april, i forhold til børnesamtaler og overvåget samvær er langtfra nok.
Jeg var inde at kigge på sagsbehandlingstiderne, og selv om man har sagt, hvor lang tid der lovpligtigt må gå, kan man se, at pr. 11. marts 2020 gik der ca. 2-14 uger, fra Familieretshuset modtog en henvendelse, til ansøgeren fik besked om tidspunktet for et møde, og derefter gik der yderligere ca. 5-24 uger, før selve mødet fandt sted.
Nu er det gennemsnitlige tider, men spændet er stort.
Så det er vores klare overbevisning, at disse lange sagsbehandlingstider er med til at højne konfliktniveauet, og jeg mener, at det er der, man skal sætte ind.
Der er brug for en gennemgribende brugerundersøgelse af Familieretshuset, der er brug for en yderligere kvalitetssikring af sagerne, og vi kan i Dansk Folkeparti ikke støtte det forslag, der ligger her.
Anne Sophie Callesen (RV), 2020-05-07:
Tak for det.
Jeg er enig med ordføreren for Dansk Folkeparti i, at det er godt at reflektere, og især når man er beslutningstager, synes jeg, det er godt at reflektere.
Og i det tilfælde synes jeg jo, det vigtigste er, at man støtter op om de familier og om børnene og forsøger at få det bedst mulige ud af den situation, der nu er, som den er.
Derfor er jeg særlig glad for, at vi nu får afskaffet refleksionsperioden.
Den har ikke medført ro omkring familierne, tværtimod.
Og jeg mener grundlæggende heller ikke, det er en opgave for staten at løfte pegefingeren over for familier, hvor det ikke fungerer længere.
Så er jeg også glad for, at vi får afskaffet den tvungne delte bopæl.
Det var måske noget, der kunne have været svært at forudse ikke ville fungere, men det kan man i hvert fald også konstatere at det ikke gør.
Og derfor er det jo godt også at få rettet op på det.
Endelig er jeg ligesom Venstre også glad for, at vi nu går over til frivillig rådgivning af familierne – igen ud fra den devise, at jeg ikke tror på, at tvang hjælper, og at jeg heller ikke tror på, at en løftet pegefinger fra staten er det, man har brug for, når man står i en skilsmisse.
Så Radikale Venstre bakker op om lovforslaget.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2020-05-07:
Vi tror, at forældre har gjort sig deres overvejelser, før de vælger at blive skilt.
Reglerne virker ikke efter hensigten.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2020-05-07:
Når en familie oplever skilsmisse, er det en af de mest skelsættende livskriser, en familie kan opleve.
Det er det både for forældrene og for børnene.
Det er bestemt ikke noget, vi skal tage let på, når vi lovgiver på området.
Derfor har vi også en tradition i Folketinget for at lave brede forlig, når det gælder familieret.
På den måde sikrer vi stabilitet og undgår, at netop familieretten bliver en politisk kampplads med ændringer hvert fjerde år.
For Det Konservative Folkeparti er det hjerteblod, at vi bevarer refleksionsperioden i skilsmissesager.
Den betyder, at forældre med fælles børn først kan blive skilt efter 3 måneder, når man har ansøgt om skilsmisse.
Siden systemet blev indført i april sidste år, har mange par faktisk droppet skilsmissen som konsekvens af refleksionsperioden.
Den vil regeringen nu fjerne, og det er dybt bekymrende.
De foreløbige tal tyder nemlig på, at ordningen har en effekt.
Det er i hvert fald ikke rettidig omhu at afskaffe en ordning, før man bliver klogere på, om den fungerer.
Det er en stor beslutning at blive skilt, og den har betydning for hele familien.
Refleksionsperioden giver en ekstra mulighed for at tænke tingene igennem.
I den seneste aftale, som VLAK-regeringen indgik, var alle Folketingets partier med.
Nu går regeringen solo og vil skrotte refleksionsperioden i skilsmissesager med det her lovforslag.
Det bryder med al tradition på området, og de største tabere bliver forældrene og børnene.
Vi har anmodet ministeren om at indkalde til reelle forhandlinger i stedet for at køre solo hen over partier, som var med i aftalen på området.
Regeringen har en ambition om, at ingen børn må have det dårligt i Danmark.
Statsminister Mette Frederiksen har ligefrem udnævnt sig til at være børnenes statsminister.
Derfor undrer det os i Det Konservative Folkeparti, at regeringen nu vil fjerne refleksionsperioden, som der i øvrigt var bred enighed om i Folketinget, da aftalen blev indgået.
Når far og mor bliver skilt, er det en stor og alvorlig beslutning, hvor vi som lovgivere skal understrege det med en refleksionsperiode, da vi altid vægter barnets tarv og familiens stabilitet.
Det er hjerteblod for os, og det vil vi kæmpe for.
Til slut vil jeg gerne anmode om, at lovforslaget bliver delt i to, da vi godt kan støtte resten af lovforslaget, men ikke den del med fjernelse af refleksionsperioden.
Tak for ordet.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2020-05-07:
Jeg kunne bare godt for min nysgerrigheds skyld tænke mig at høre ordføreren, om der er andre områder, hvor ordføreren mener, at man skal have en refleksionsperiode på 3 måneder.
Der er jo mange områder, der er vigtige, og som forældrene træffer beslutninger om.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2020-05-07:
Det er rigtigt, at der er rigtig, rigtig mange områder, hvor det er en rigtig god idé at tænke sig grundigt om, og på lige præcis det her område, når vi taler om familier og om børn, er det rigtig, rigtig vigtigt, da en skilsmisse er en stor omvæltning i børnenes liv og i forældrenes liv, men nu kigger jeg på barnets tarv.
Det er en kæmpe ændring i børnenes hverdag, som får stor betydning for dem.
Derfor er det en stor beslutning i familierne, når man beslutter sig for en skilsmisse.
Derfor er det jo fint nok lige at have 3 ekstra måneder til lige at tænke sig grundigt om, om det nu er den rigtige beslutning.
Birgitte Vind (S), 2020-05-07:
Tak for ordet, og tak til De Konservatives ordfører.
Jeg deler jo, at vi skal være opmærksomme på at gøre alt for at hjælpe familierne, og jeg ved, at der banker et stort konservativt hjerte hos ordføreren, lige når det handler om familiepolitik.
Men lige præcis her bliver jeg lidt nysgerrig efter at høre nærmere, for grunden til, at det her lovforslag kommer, er jo netop, fordi alle fagpersoner, som arbejder på det her område, siger, at det her simpelt hen ikke duer.
Gør det slet ikke indtryk på De Konservative?
Ordføreren nævner også nogle tal, der viser, at det netop er rigtig godt med den her refleksionsperiode, men det er ikke nogle tal, jeg har set.
Så jeg kan godt blive lidt nysgerrig efter at høre, hvor ordføreren har dem fra.
Mai Villadsen (EL), 2020-05-07:
Tak for det.
Hensynet til barnet og barnets trivsel fik langt om længe sin retmæssige plads i lovgivningen med aftalen om det nye familieretslige system i 2018, nemlig ved at barnets tarv kom i centrum.
Alt for længe har barnets trivsel jo stået i baggrunden, når forældrene har haft svært ved at finde løsninger på de problemer, der kan opstå i en skilsmisse.
Alt for længe er barnets ret til begge forældre blevet misforstået som begge forældrenes ret til barnet, og det er vi heldigvis ved at rette op på.
Med det her lovforslag afskaffer vi, som det også er blevet nævnt, to elementer i aftalen om det familieretslige system, nemlig den tvungne delte bopæl og refleksionsperioden i forbindelse med skilsmisser.
Ordningen havde jo til hensigt at sikre ro om barnet i skilsmisser, men desværre har det vist sig, at de her initiativer virker stik imod hensigten.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til på vegne af Enhedslisten at sige mange tak til de mange organisationer, som arbejder med børns vilkår og børns rettigheder.
De har været hurtige og dygtige, synes jeg, til at gøre os alle sammen opmærksomme på, at der har været store problemer med lige præcis de her elementer om tvungen delt bopæl og refleksionsperiode.
Det har medført store problemer for mange børn.
Så tak til Mødrehjælpen, Børns Vilkår, Lev uden vold, Børnerådet og alle jer andre, som har påpeget det for os.
Det har jo ført til, at vi nu gennemfører nogle meget nødvendige justeringer og får ændret loven i overensstemmelse med det oprindelige formål, nemlig at sætte børns trivsel som højeste prioritet og i centrum.
Derfor vil jeg slutte med at konkludere, at Enhedslisten selvfølgelig støtter lovforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-07:
Tusind tak.
Udviklingen og forhandlingerne omkring den nye familieret er den længste forhandlingsperiode, jeg overhovedet har prøvet i Folketinget og i noget ministerium.
Det tog os 3 år at sy det sammen og ændre det fra de gamle statsamter og få det over i domstolene og i det hele taget bygge Familieretshuset op og alt, hvad det indebærer.
Og vi var på studietur i Norge, hvor vi fik rigtig gode input, og det var faktisk et supergodt forhandlingsforløb; meget, meget bredt, altså mellem alle Folketingets partier.
Og noget, vi var rigtig gode til, var – og det kunne have været en repræsentant for et hvilket som helst parti, der sagde det – at en gang imellem, når vi havde forvildet os rigtig langt ud i diskussionen, var der en eller anden, der sagde: Lad os lige se det her fra børnenes perspektiv.
Lad os lige huske at se det nedefra, fra børnenes perspektiv.
Og det synes jeg vi var gode til igen og igen.
Så igennem de lange forhandlinger lykkedes det at få lavet et system, som i meget høj grad er set nedefra, altså gennem børneøjne.
Der er næsten ingen ordførere tilbage her i salen, selv om det allerede var i sidste samling, de samme ordførere var med til de forhandlinger.
Men jeg kan bevidne, at det var konstruktive forhandlinger mellem alle partier.
Og det er en demokratisk proces, det måtte man jo respektere.
Men der var jo også kæmpe stor modstand mod det, også blandt de borgerlige.
F.eks. har LA's ordfører jo lige meget malerisk forklaret, hvorfor det er en rigtig dårlig idé.
Og vi kæmpede med det i forhandlingerne rigtig længe, men det var ikke muligt at få det ud.
Der er så skiftet flertal nu, og jeg er utrolig glad for, at det kommer ud.
For jeg synes faktisk, det er op til os selv at bestemme, om vi vil skilles og sige: Det er nu, jeg vil skilles.
Og så kan det træde i kraft.
Men der kom trods alt en rigtig, rigtig god ting ud af det, fordi vi lavede et digitalt program med en lang række spørgsmål til mennesker, der står i en skilsmisseproces, og som især handler om, hvordan man får børnene bedst igennem det.
Det er et fremragende digitalt program.
Det er så ikke længere obligatorisk.
Vi prøvede at gøre det så obligatorisk, man kunne.
Det er selvfølgelig svært, når det er digitalt.
Men nu er det et tilbud, som jeg vil anbefale alle forældre, der står og overvejer skilsmisse eller har bestemt sig for det, at gennemgå.
Det er nogle virkelig, virkelig gode spørgsmål, der især satser på, at få børnene bedst muligt igennem sådan en proces.
Så noget kom der ud af det.
Men jeg er glad for, at refleksionsperioden nu forsvinder, for den var vi da i sandhed ikke glade for i Alternativet.
Astrid Krag (S), 2020-05-07:
Hvis vi nu havde set, at refleksionsperioden betød, at ulykkelige skilsmisser endte med at være lykkelige fortsatte ægteskaber, at ingen konflikter voksede, og at ingen børn kom yderligere i klemme, var der vel ikke nogen, der havde stået her i Folketingssalen i dag og ment, at vi skal ændre det her.
Vi har bare hørt fra aktørerne på området, at det har været alvorligt for ganske mange børn, at vi – ud fra de bedste intentioner – har opfundet det her.
Jeg siger overhovedet ikke, at der er nogen, der har gjort det her med den hensigt, at børn skulle komme i klemme.
Men vi kan se, at der er sket noget andet end det, vi troede.
Så det her handler ikke om at sige, at der har været slette intentioner.
Det har der slet ikke.
Det har været ud fra de bedste intentioner, at man har lavet de her to ordninger.
Det har bare ikke fungeret sådan i virkeligheden.
Og der må virkeligheden altså trumfe de ideer, man havde på papiret i et politisk forhandlingslokale.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-07:
Tak for ordet.
Jeg er standin i dag for SF's sundhedsordfører Kirsten Normann Andersen, som desværre sidder i forhandlinger andre steder.
Den lyder sådan her: Danmark har længe brystet sig af at have lige og fri og gratis adgang til sundhedssystemet, men det er kun delvist rigtigt, for vi har stadig væk hel eller delvis brugerbetaling til bl.a. tandlæge.
Det forhold er med til at skabe ulighed i sundhed og dermed nedsætte livskvaliteten for rigtig mange borgere.
Derfor har socialt udsatte borgere, som det også nævnes i bemærkningerne til lovforslaget, markant dårligere sundhed på tænder end den øvrige befolkning.
Det er selvfølgelig ikke holdbart, både fordi det nedsætter tandsundheden, men det nedsætter også livskvaliteten, og en manglende tandbehandling kan sådan set også føre til flere somatiske sygdomme bl.a. på hjerteområdet.
Derfor er vi glade for, at vi nu lægger lidt oveni de mange støtteordninger, der findes, med den seneste finanslovsaftale, så vi nu kan hjælpe udsatte mennesker meget bedre.
Vi synes godt, man kunne have gået videre, så kommunalt tilbud om tandbehandling blev obligatorisk for udsatte borgere.
Jeg kan i hvert fald sige, at som tidligere social- og sundhedsudvalgsformand har jeg i hvert fald set det her fra den mere praktiske side, og derfor tror jeg, det er godt, at der også ligger, som flere ordførere har bemærket, noget opsøgende tandbehandling i det her, for det er rigtig svært for udsatte at komme til tandlæge.
Mange af dem er bange for at møde op, så der er simpelt hen brug for nogle, som kan følge dem på dagen og berolige dem og betrygge dem.
Det er i hvert fald vores oplevelse fra Kolding Kommune.
Men det er også en rigtig stor udfordring at få udfyldt det papirarbejde, der tit følger med.
Det er ikke noget, de selv kan gøre.
Jeg vil så også sige, som de andre har nævnt her i salen i dag, at det for SF også er vigtigt, at vi udvider tilbuddet om gratis tandpleje.
Noget af det, der er vores tanke omkring det her, er bl.a., at i hvert fald de unge mellem 18 og 24 år kunne være den næste målgruppe, men også nogle af de borgere, som på grund af medicinsk behandling får dårligere tandsundhed.
Jeg har i hvert fald også som social- og sundhedsudvalgsformand stiftet bekendtskab med især førtidspensionister.
Man bliver jo typisk førtidspensionist af en årsag, nemlig den, at man er syg, og så følger der medicinsk behandling med.
Det koster rigtig mange penge.
Noget af det her giver også mundtørhed, og det betyder, at man får brug for ekstra tandbehandling.
Det har de så ikke råd til, fordi de er på en førtidspension.
Det betyder igen, at der, hvor vi andre ville have fået repareret vores tænder, får de trukket deres tænder ud, for det er nemlig meget billigere at få trukket en tand ud.
Deres tandsæt bliver så gradvis dårligere.
Jeg synes, at det er oplagte steder, hvor vi kan kigge hen, når vi skal udvide næste gang.
Men det rokker ikke ved, at det her forslag selvfølgelig også er et fremskridt for tandsundheden, og vi er rigtig glade for det, og derfor støtter vi det også i SF.
Liselott Blixt (DF), 2020-05-07:
Nu ved jeg godt, at det ikke er den rigtige sundhedsordfører, men i ordførerens tale siger man, at vi håber, at vi næste gang får den her gruppe med.
Der er faktisk almindelige mennesker, der arbejder i dag, der ikke har råd til det med deres tænder, og vi ved netop, som også ordføreren var inde på, at det giver andre sygdomme.
Det kan give tendens til blodpropper og alle mulige andre sygdomme.
Så var det ikke bedre at få lavet en reform?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-07:
Jeg tror, at det er helt rigtigt set, at det her er første skridt i noget større, for der er rigtig mange, der har store udfordringer med at få betalt for deres tandpleje.
Nu har jeg af gode grunde ikke været med i det tidligere arbejde, som lyder til at have været grundigt og tilbundsgående, men jeg håber da, at den, hvis der ligger en analyse et eller andet sted og mangler at blive færdiggjort, vil blive færdiggjort, så vi kan få et overblik over det her område.
I SF kæmper vi for udfasning at brugerbetalingen.
Vi anerkender, at vi nok ikke kommer i mål med det hele lige på en gang.
Jeg tror, at der er behov for en reform, og jeg tror, at der er behov for at kigge på flere grupper end dem, vi kigger på i dag, for der er simpelt hen mennesker, som slet ikke har råd til tandbehandling, og det gælder bl.a. også rigtig mange førtidspensionister, hvor jeg tænker nogle tænker, at de burde have råd til deres tandbehandling.
Men hvis man i forvejen bruger rigtig mange penge på medicin og får udfordringer med tandsundheden, så er man nødt til at vælge den billigste løsning, og det bliver typisk at rive tanden ud, hvor vi andre vil sige, at den får vi da repareret, og så koster det selvfølgelige noget.
Det betyder jo, at de her menneskers tandsæt bliver ringere og ringere, og det synes jeg faktisk ikke er acceptabelt.