Jakob Sølvhøj (EL), 2018-01-26:
Forandringen i elevsammensætningen på mange af vores gymnasier foregår i øjeblikket i et foruroligende højt tempo, og tendensen er ikke til at tage fejl af.
Den går i retning af en stadig større social og etnisk opdeling af eleverne.
Det er for at sige det mildt helt åbenlyst, at de unge fra de pæne villakvarterer og de unge fra belastede almennyttige boligområder i stadig større omfang bevæger sig hver sin vej, når de søger gymnasium.
Resultaterne kan vi se ude på gymnasierne, hvor forskellene i elevsammensætningen bliver stadig større.
De sociale skel træder måske ved første øjekast ikke så klart frem, men de er der.
Forskellene i etnicitet fremtræder umiddelbart tydeligere, og det er i hvert fald – det fremgår af den debat, der er i dag – der, hvor det store politiske fokus er.
Jeg synes sådan set, det er beklageligt, at fokus er så ensidigt der.
Et ensidigt fokus på alene elevernes etniske baggrund kan jo føre til, at man analyserer situationen forkert, at man vurderer situationen forkert, og så risikerer man jo også at træffe de forkerte politiske beslutninger.
Når det er sagt, vil jeg sige, at vi i Enhedslisten er enige med forslagsstillerne i, at udviklingen i elevsammensætningen på gymnasierne er et alvorligt problem.
Vi er stærkt bekymrede over den sociale og etniske skævvridning, der foregår, og vi er helt sikre på, at det ikke bare går væk af sig selv, hvis vi ingenting gør.
Vi er til gengæld ikke enige i forslaget til løsning af problemerne.
Vi mener, det vil være forkert at sætte en grænse for, hvor mange elever med udenlandsk baggrund der kan optages på det enkelte gymnasium.
Det betyder ikke, at vi ønsker at bevare den eksisterende fordelingsmodel.
Vi er enige i, at det er nødvendigt med initiativer.
Vi er enige i, at det er nødvendigt med hurtige initiativer, som fremmer en anden fordeling af eleverne, sådan at elever med forskellig social og etnisk baggrund i højere grad kommer til at få en fælles hverdag i gymnasiet.
Vi mener ikke, at det vil kunne lade sig gøre, uden at vi fjerner begrænsningerne eller opsætter begrænsningerne for det frie valg i gymnasiet, som i øvrigt allerede, som flere har været inde på, reelt er en illusion for rigtig mange elever.
Vi har ikke lagt os fast på nogen færdig model, men vi tror, det vil være rigtig klogt overveje et fordelingssystem med en form for distriktsstruktur, så man som udgangspunkt går på sit – hvad skal vi kalde det? – nærgymnasium, altså der, hvor man bor, men hvor distrikterne udformes på en sådan måde, at man ikke bare sætter nålen i passeren ned i gymnasiet og trækker en linje omkring, men at man får dannet distrikter, der både omfatter villakvartererne og udlejningsbyggerierne.
Det kan være en generel model, vi bruger over hele landet.
Det kan også være sådan, at vi siger, at udfordringerne er forskellige, og derfor kan man jo overveje at give regionerne en kompetence til at fastlægge sådanne distrikter, sådan at man kan forme dem ud fra de lokale forhold.
Vi synes også, det er vigtigt – der er allerede andre ordførere, der har været inde på det – at vi ikke ensidigt fokuserer på stx.
Der er jo hele tiden en bevægelse i retning af, at flere og flere går på et teknisk gymnasium eller på et handelsgymnasium.
Det vil være indlysende, at skal vi regulere det her, bør vi gøre det, så det dækker hele gymnasieverdenen.
Vi mener, der er brug for yderligere tiltag, hvis vi skal have hele omlægningen af fordelingssystemet til at virke.
Vi mener, det er nødvendigt, at man ret håndfast går ind og lægger loft over kapaciteten på nogle gymnasier, så de ikke kan ekspandere på bekostning af andre.
Vi mener, der er brug for taxametersystemet, hvor vi både skal tænke bedre grundtilskud og et bedre socialt taxameter.
Og helt lavpraktisk: Hvis vi kigger på, hvad det koster på nogle gymnasier, hvis man tilmelder sig en studieretning med tre-fire studierejser til fremmede mål, ja, så er det helt åbenlyst, at den høje egenbetaling, der er, også er med til at øge den sociale sortering på gymnasierne.
Så alt i alt er det på høje tid, at der bliver gennemført ændringer af fordelingssystemet, men det bør efter vores opfattelse gennemføres i form af en række sammenhængende tiltag, og vi mener, at indførelse af et loft over optaget, der ensidigt fokuserer på elevernes etniske baggrund, er forkert.
Vi kan derfor ikke støtte forslaget.