runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-05-02:
Først og fremmest er det vigtigt at slå fast, at Aalborg Kommune og andre kommuner med de nye, strammere modregningsregler for parkeringsindtægter fortsat kan anvende betalingsparkering og opkræve parkeringsafgifter ud fra trafikale hensyn.
Det, forslaget sigter mod, er at undgå, at kommunerne lægger finansielle hensyn til grund, for det har aldrig været hensigten med kommunernes mulighed for at opkræve betaling for parkering og afgifter, at indtægterne skulle gå til at opbygge likviditet eller finansiere kommunernes forbrug på andre områder.
I dag har en række kommuner, især i de største byer, meget høje indtægter fra parkering.
Nogle kommuner har så mulighed for at opnå en yderligere finansiering ved at opkræve penge fra bilisterne; en mulighed, der i dag er meget ulige fordelt.
Det er især de største byer, der har mulighed for at opnå høje indtægter fra parkering, både fra betalingsparkering og fra bøder.
Denne ulighed mellem kommunerne vil de nye regler gøre op med.
Aalborg er netop en af de kommuner, der har størst indtægter fra parkering.
Kommunen driver betalingsparkering og har gjort det før 2007, og det er jo det, der er hele humlen i sagen.
Kommunen opkræver også parkeringsafgifter.
Derfor vil de nye, strammere regler, der fremover betyder mere ensartede vilkår for kommunerne, også have betydning for indtægterne i Aalborg Kommune.
Det vil være mere enkle regler, hvor kommunen kan beholde 30 pct. af indtægterne, som de kan vælge at bruge til at drive og investere i parkeringsordninger.
Der er ikke tale om, at det kommunale selvstyre bliver begrænset.
Rasmus Prehn (S), 2018-05-02:
Hvad er ministerens holdning til, at den parkeringsaftale, regeringen og Dansk Folkeparti har indgået, koster Aalborg Kommune 21 mio. kr. og samtidig begrænser det kommunale selvstyre i forhold til kommunens muligheder for selv at disponere over indtægter fra parkering og derved kommunens muligheder for at løse lokale infrastrukturudfordringer?
Brian Mikkelsen (KF), 2018-05-02:
Der kommer det, Danmark har brug for, så vi opfylder vores VE-mål på 50 pct.
Det gør vi med ansvar for vores økonomi, med ansvar for den grønne omstilling.
Det er jo det, der er så elegant ved den her aftale – at den går på to ben.
Man burde som socialdemokrat sidde og klappe i sine hænder og sige: Yes, det lykkes søreme at lave grøn omstilling, samtidig med at det bliver billigere at være virksomhed og være forbruger i det her land.
Og så har vi en klar ambition, som vi opfylder, om, at 50 pct. skal være vedvarende energi i 2030.
Den kommer vi selvfølgelig til at opfylde.
Og der har vi skrevet, at vi tager stilling til yderligere havvind i 2022.
Det er megaambitiøst.
Jens Joel (S), 2018-05-02:
Det er jo det, regeringen så siger.
Hvis det udvikler sig og det er derfor, man ikke vil tage stilling, så forbeholder man sig jo også retten til at sige, at der ikke kommer mere havvind, og det er vel det, der er industriens bekymring – at de tænker, at det godt kan være, at regeringen ikke beslutter sig for det.
For man kan jo ikke både sige, at man ikke vil træffe beslutningen nu, fordi man forbeholder sig retten til at blive klogere, og så sige, at de roligt kan regne med, at det kommer.
Så hvad siger den konservative erhvervsminister egentlig: Kommer der mere havvind?
Kommer der så meget, som industrien ønsker, eller forbeholder man sig retten til at beslutte, at der ikke skal komme mere havvind?
Bjarne Laustsen (S), 2018-05-02:
Jeg aftalte med ministerens forgænger, hr. Hans Christian Schmidt, at vi skulle tage op og kigge på projektet, for han var fuldstændig enig.
Der blev netop sat en undersøgelse i gang af: Hvad er det, der skal ske?
Skal man hæve broen?
Det var ministerens eget forslag dengang.
Jeg følger bare op og siger, at hverken lodsejerne eller kommunen er tilfreds med den løsning, der nu er etableret.
Det andet i forhold til udvidelsen af hovedvejen er, at det har været besluttet længe, men det måtte lade livet i forbindelse med den nye kommunalreform.
Og ministeren har sagt, at det vil koste 230 mio. kr., men reelt set koster det kun 90 mio. kr. at lave det.
Hvornår er det så, at man kan finde de her 90 mio. kr. og få lavet den vej, som der er så meget behov for, mellem Aalbæk og Skagen?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-02:
Den løsning, man har etableret omkring Elling, er nok til at forhindre en lignende hændelse som den, man så i 2014.
Jeg tror, det er sådan, at hr. Bjarne Laustsen, fordi det er en regering af blå farve, påstår ting om denne regerings arbejde, som hr. Bjarne Laustsen godt ved ikke er sandt, og som hr. Bjarne Laustsen ikke ville turde gentage, hvis det var en partifælle, der sad i ministeriet.
Jeg synes, det er ærgerligt, at man har én politik, når der sidder én minister i stolen, mens man har en anden politik, når det er ens egen minister, der sidder i stolen.
Carsten Kudsk (DF), 2018-05-02:
Men hvordan kan det så være, at opfattelsen i mange kommuner efterhånden er, at det er meget, meget dyrere i forhold til en renoveringsopgave?
Altså, man har set eksempler på, at det har kostet omkring 55 mio. kr. at lave f.eks. 28 lejligheder.
Så vi taler om mellem 1,5 mio. og 2 mio. kr. for en renovering af en lejlighed.
Det må ministeren da indrømme er fuldstændig vanvittigt, selv om man siger det her i forhold til den ordning.
Hvorfor har man ikke planer om at indføre sådan en ordning lidt a la skrotningsordningen for biler, så man siger, at når vi kommer over en vis procentdel, så er det nybyggeri, vi taler om?
Det kan vi også se med de store energirenoveringer og andre ting i dag, altså at det faktisk stort set kun kan svare sig i forhold til nybyggeri.
Så hvad mener ministeren om det?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-02:
Tak for spørgsmålet.
Jeg mener ikke, at Landsbyggefonden skal støtte renoveringer, som er dyrere end nybyggeri.
Formålet med den gældende renoveringsstøtteordning er at yde støtte i forhold til videreførelse af eksisterende alment byggeri.
Generelt er det sådan, at Landsbyggefonden ikke går højere i en renoveringsstøttesags udbedrings- og ombygningsudgifter end til omkring halvdelen af anskaffelsessummen for alment nybyggeri.
Herudover kan afdelingen for egen regning beslutte forskellige vedligeholdelses- og fornyelsesudgifter.
Det beslutter boligorganisationen, og det skal godkendes af kommunen.
Sådanne arbejder blander Landsbyggefonden sig ikke i.
Lad mig også slå fast, at det kun er meget sjældent, at det kan være billigere at rive almene boliger ned og bygge nyt i stedet for at renovere det eksisterende byggeri.
Her taler vi om særlige tilfælde med meget omfattende og nærmest uoprettelige skader, f.eks. med miljøgiften PCB, eller nedbrudt beton i den pågældende bygning.
I sådanne tilfælde indstiller Landsbyggefonden bygningerne til nedrivning.
Heldigvis er det også sådan i langt de fleste tilfælde.
Carsten Kudsk (DF), 2018-05-02:
Hvad er ministerens holdning til, at Landsbyggefonden kun kan godkende dyrere renoveringer af byggerier i stedet for mere hensigtsmæssige og billigere nybygninger?
Hvad er ministerens holdning til, at Landsbyggefonden kun kan godkende dyrere renoveringer af bygninger i stedet for mere hensigtsmæssige og billigere nybygninger?
Ellen Trane Nørby (V), 2018-05-02:
Jeg synes, det virker, som om spørgeren gerne vil gøre det her til en sort-hvid diskussion.
Jeg er bare nødt til at sige, at der er rigtig mange nuancer i det her, og at det sådan set er derfor, vi har bedt Medicinrådet om at behandle det her – både med et fagudvalg og under iagttagelse af de syv principper, som det samlede Folketing har vedtaget, og som jo grundlæggende også handler om at sikre, at den her forhandlingsmuskel er med til at sørge for, at en medicinalvirksomhed ikke bare kan opkræve en hvilken som helst pris for et præparat.
Man skal også kunne dokumentere en effekt, og som samfund skal vi selvsagt også kigge på, hvordan vi sikrer, at vores sundhedsbudgetter kommer flest mulige patienter til gavn.
De nye faglige resultater, der er kommet, og som spørgeren bl.a. også henviser til, kan jeg forstå at Medicinrådet skal drøfte på deres møde i slutningen af maj, og jeg tror, at såvel jeg som alle andre ser frem til, at Medicinrådet så får et opdateret fagligt grundlag at diskutere det på.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-05-02:
Igen: Jeg har på intet tidspunkt sagt, at det her ikke skal være måden, man kan vurdere tingene på.
Jeg vil bare bede ministeren om at kommentere det, når fagudvalget bestående af neurologer, som altså ved noget om muskelsvind, udtaler, at de ikke er i tvivl om data; de mener, at de viser en signifikant og klinisk meningsfuld forbedring i den motoriske funktion for SMA2-patienter.
Når de siger, at det er den faglige vurdering, er ministeren så tryg ved, at formanden for Medicinrådet går ud og siger, at det ikke har anden effekt end en kalktablet?
Er det et fagligt grundlag at tilbyde patienter i Danmark behandling på?
Ellen Trane Nørby (V), 2018-05-02:
Vi har herinde i fællesskab vedtaget de syv principper.
Vi var også enige om, at de syv principper skulle ses i helhed, og de handler grundlæggende om at sikre, at vi som samfund også har en forhandlingsmuskel, i relation til at en medicinalvirksomhed ikke bare kan sætte ublu høje priser på præparater, det være sig præparater på det her område, det være sig præparater på andre områder.
Jeg kan så forstå, at Dansk Folkeparti ikke længere støtter, at der skal være den her muskel til at sikre, at man ikke bare kan sige en pris, og at samfundet så altid skal behandle.
Men netop under iagttagelse af vores syv principper kan der være både den faglige vurdering af et præparat, herunder af effekt, af hvad det er for nogle målgrupper, af hvordan det skal tilbydes, og en diskussion af de øvrige principper.
Jeg kan sige, at regeringen støtter Medicinrådet.
Det handler ikke om at underkende en faglighed, det handler netop om at sikre fagligheden.
Jeg kan også forstå, at de nye faglige resultater, der er kommet frem, på det her område vil blive genstand for diskussionen på mødet i Medicinrådet her i slutningen af maj måned.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-05-02:
Jeg vil meget gerne frabede mig at blive skudt i skoene, at jeg har sagt, at det skal være enten ministeren eller Folketinget, der beslutter, hvilke præparater der skal være tilgængelige.
Det har jeg på intet tidspunkt sagt.
Jeg forholder mig til det faglige her, og det faglige er, at de speciallæger, som ministeren i sit indledende svar roste for at sikre tryghed i behandlingen, siger, at det her præparat virker.
Det er den faglige specialviden, der kommer ind her.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-05-02:
Jeg medgiver, at nogle kommuner i de senere år har sparet utrolig meget op i likviditet, bl.a. mens den her ordning har kørt for fulde drøn.
Det medgiver jeg.
Og det er ikke meningen, at parkeringsafgifter skal være en del af, at kommuner som f.eks. den, vi står i lige i øjeblikket, Københavns Kommune, bare kan øge deres likviditet.
Det har aldrig været hensigten, at det skulle være sådan, at bilisternes bankbog skulle være kassekredit for Københavns overborgmester.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-02:
Så kan der være nogle støttebeløb fra Landsbyggefonden til det, men det er kun til ekstraordinære renoveringer, som er en følge af f.eks. konstruktionsfejl, store fugtproblemer eller lignende.
Så jeg tror og håber på, at det princip følges, at man selvfølgelig ikke skal bruge flere penge på at renovere, end man skal bruge penge på at bygge nyt.
Carsten Kudsk (DF), 2018-05-02:
Så ministeren mener, at hvis der kommer et boligselskab og f.eks. siger, at de gerne vil renovere nogle boliger for mellem 1,5 mio. og 2 mio. kr. og der kan bygges nyt for den pris, så vil ministeren sige, at boligselskabet skal bygge nyt? For er der mulighed for, at de i forhold til Landsbyggefonden, hvis de så vælger at sige, at de gerne vil bygge det her nyt, fordi de ikke kan renovere det, kan få de samme midler, som de kan få ved en renovering?
For den opfattelse, man får i kommunerne, er jo, at boligselskaberne siger, at det kan de ikke få fra Landsbyggefonden.
Bjarne Laustsen (S), 2018-05-02:
Når man siger, at kommunen har sagt ja til det her og også lodsejerne, vil jeg sige, at det har de ingenlunde.
De føler sig i den grad snydt over, at kommunen foretager sig ting og sager, og at lodsejerne foretager sig ting og sager, men at de eneste, der mangler, er staten.
Man foretager sig ikke noget som helst.
Og nu siger man, at det er nok at sætte nogle jernplader på.
Jeg synes, ministeren skal genoverveje sin beslutning, for det, som alle er enige om i lokalområdet, er, at det ikke er godt nok.
De sidste ord i den her sag er ikke sagt endnu.
Men i forhold til det andet, vi har diskuteret, om udvidelsen af vejen mellem Aalbæk og Skagen, var det tal, der var oppe, sidste gang jeg havde lejlighed til at spørge ministeren, helt oppe på over 200 mio. kr., og nu er projektet jo nede i en størrelsesorden på 90 mio. kr.
Det må da gøre indtryk på den ansvarlige minister på det her område.
Og det er jo allerede mere end 10 år siden, det blev besluttet, at den vej skulle etableres, så vi behøver ikke at diskutere behovet for den; det er bare et spørgsmål om, hvornår den kan komme.
For den var på det gamle amtsprojekt – første etape er lavet og gjort færdig.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-02:
Som jeg også sagde, er Frederikshavn Kommune, Vejdirektoratet og Nordjyske Jernbaner enige om, at den løsning, som nu er etableret, vil kunne forhindre en lignende hændelse som den, der skete i 2014.
Lad mig minde hr. Bjarne Laustsen om, at det i 2014 var en socialdemokrat, der sad i transportministerstolen.
Det var således også en socialdemokrat, der havde ansvaret for, at man kunne have igangsat noget andet, men som altså ikke gjorde det.
Bjarne Laustsen (S), 2018-05-02:
Jeg er enig med ministeren i, at det er to forskellige ting, men så må ministeren også være enig med spørgeren her i, at det er den samme vej, hovedvej A 40, vi taler om.
Så lad os bare klø på i forhold til Elling Å. Jeg synes, det er flovt.
Der var en kæmpe oversvømmelse i 2014.
Rigtig mange huse blev sat under vand i Elling; der var rigtig store skader på natur og veje deroppe.
Derfor gik kommunen i gang med at etablere en dæmning langs med Elling Å.
Det, man mangler, er staten.
Jeg har spurgt den tidligere, jeg har spurgt den nuværende minister på området, og jeg har sagt, at der skal ske noget.
Det her er, hvad en smed ville kalde for noget klamphuggeri, altså at man sætter nogle jernplader på en bro, så vandet ikke kan komme under.
Jeg kunne jo også spørge: Ved ministeren, hvornår der kommer en oversvømmelse igen?
Jeg synes simpelt hen, at det er flovt, at man ikke laver det sådan, når nu kommunen har investeret.
Altså, hvis man bare havde hævet vejen, var det helt unødvendigt, at kommunen skulle lave noget.
Men nogen skulle gøre noget.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-02:
Tak for spørgsmålet.
En eventuel hævning af broen, der fører Skagensvej over Elling Å og etablering af to plus en-vej på rute 40 mellem Aalbæk og Skagen er to projekter, der som sådan ikke har noget med hinanden at gøre.
Jeg vil derfor tillade mig at besvare spørgsmålet i to dele.
Lad mig starte med broen på Skagensvej i Elling.
Som jeg tidligere på året oplyste spørgeren om her i salen, har Frederikshavn Kommune i foråret 2017 afsluttet etableringen af diger langs Elling Å, og Vejdirektoratet har monteret jernplader på brokonstruktionen, så vandet i Elling Å ikke kan løbe bagom digerne.
Kommunen, Vejdirektoratet og Nordjyske Jernbaner er enige om, at disse foranstaltninger vil kunne klare en klimahændelse svarende til den i efteråret 2014, der skabte oversvømmelser i et større område af Elling by.
Der synes dermed ikke at være et akut problem.
Jeg har dog bedt Vejdirektoratet om fortsat at være opmærksom på udfordringerne ved Elling Å.
Vejdirektoratet og Frederikshavn Kommune undersøger derfor løbende, om der er yderligere tiltag, som der bør arbejdes videre med.
For så vidt angår spørgsmålets anden del om en to plus en-vej mellem Aalbæk og Skagen kan jeg oplyse, at jeg sidste sommer bad Vejdirektoratet genberegne projektet, hvor den tilbageværende tosporede strækning mellem Aalbæk og Skagen udvides til to plus en-vej.
Baggrunden var, at Frederikshavn Kommunes borgmester under mit besøg i Nordjylland gjorde mig opmærksom på, at en to plus en-vej mellem Aalbæk og Skagen ifølge kommunen kan bygges billigere end det, Vejdirektoratet var kommet frem til i 2013.
De foreløbige beregninger viser ganske rigtigt, at anlægsomkostningerne vil være lavere ved at foretage en række tilpasninger af projektstrækningen.
Samtidig viser de foreløbige samfundsøkonomiske beregninger, at der er tale om et fornuftigt projekt.
Der er på nuværende tidspunkt ikke økonomisk råderum til at igangsætte nye infrastrukturprojekter.
Bjarne Laustsen (S), 2018-05-02:
Hvornår og hvordan vil ministeren sikre en opdatering af hovedvej 40 mellem Frederikshavn og Skagen, således at broen bliver hævet over Elling Å og der bliver etableret en to plus en-vej mellem Aalbæk og Skagen?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-02:
Hvordan jeg helt præcis vil gøre det, kan jeg ikke sige nu, men jeg vil gerne dykke ned i problemet, og det kunne være muligt at stille nogle spørgsmål til KL eller til udvalgte kommuner.
Spørgeren er også meget velkommen til at sende eksempler ind, hvor den her problemstilling opstår.
Princippet må bare være, at man ikke skal vælge en dyrere løsning, fordi man roder rundt med kasketter, og at noget af regningen bliver lagt et andet sted end hos en selv, og den samlede regning så i virkeligheden bliver større, end den kunne være blevet, hvis man bare havde revet ned og bygget nyt.
Så jeg vil gerne dykke ned i problemstillingen, og spørgeren er meget velkommen til at bidrage til, at vi dykker ned i den.
Carsten Kudsk (DF), 2018-05-02:
Så det, jeg kan forstå på ministeren, er, at ministeren er meget interesseret i, at der er nogle kommuner, der kommer med nogle eksempler, og nogle boligselskaber, der fortæller om nogle eksempler, hvor de siger, at her kunne det faktisk meget bedre svare sig for dem at lave nybyggeri i forhold til renovering.
Og har ministeren så planer om at rette henvendelse til KL og bede KL's medlemmer om at melde ind, hvis der er de her muligheder?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-02:
Altså, spørgerens spørgsmål her har jo gjort, at jeg også har gjort mig nogle overvejelser, og jeg tænker: Er der nogle samspilsproblemer her, som gør, at det bedre kan betale sig at renovere, fordi man får nogle støttebeløb fra Landsbyggefonden, fordi de kan betale en del af prisen for at renovere, og man så selv skal betale den resterende del af prisen, men det for organisationen bliver til en mindre regning, selv om den samlede regning, fordi Landsbyggefonden betaler noget, i virkeligheden er større?
Det synes jeg da er et godt spørgsmål, altså om det sker derude, og det synes jeg vi skal have undersøgt.
Bjarne Laustsen (S), 2018-05-02:
Tusind tak, hr. formand.
Spørgsmålet lyder: Hvornår og hvordan vil ministeren sikre en opdatering af hovedvej 40 mellem Frederikshavn og Skagen, således at broen bliver hævet over Elling Å og der bliver etableret en to plus en-vej mellem Aalbæk og Skagen?
Mette Bock (LA), 2018-05-02:
Det er fuldstændig korrekt.
Naser Khader (KF), 2018-05-02:
Nu var jeg ikke totalt taknemlig og bøjede mig i støvet.
Så nu skal man ikke overdrive.
Søren Søndergaard (EL), 2018-05-02:
Jamen det er ikke for at rejse en større EU-diskussion.
Det er bare, fordi ordføreren selv sagde, at det, at vi nu implementerer Marrakeshtraktaten i dansk lovgivning, kunne vi ligesom takke EU for.
Det synes jeg da ikke at der er nogen grund til.
Det er da ikke noget særlig positivt ved EU.
Hvis vi ikke havde haft EU, havde vi gjort det direkte.
Nu går vi så den omvej, der hedder EU.
Det gør det hele lidt mere besværligt, og det kan man have forskellige holdninger til.
Men det her har vel dybest set ikke noget at gøre med, om vi er positive eller negative over for EU.
Naser Khader (KF), 2018-05-02:
Det er fuldstændig rigtigt, at verden er meget større end EU.
Der er rigtig, rigtig mange fordele ved EU-samarbejdet.
Det er der.
Så er der også nogle udfordringer.
Jeg synes, at det i forhold til direktivet var relevant lige at nævne, at der er fordele ved EU-samarbejdet.
Det er rigtigt nok, at vi godt kunne have tilsluttet os, også selv om vi ikke var medlem af EU.
Men der er en del EU-direktiver, der også er til vores fordel.
Søren Søndergaard (EL), 2018-05-02:
Det er bare, fordi jeg sådan set er enig med hr. Rasmus Nordqvist i, at der ikke er nogen grund til ligesom at køre den helt store EU-diskussion frem i spørgsmålet om Marrakeshtraktaten, for det er jo en international traktat.
Vil ordføreren ikke bekræfte, at hvis Danmark ikke var medlem af EU og vi havde underskrevet Marrakeshtraktaten, kunne vi bare selv implementere den?
Det er jo ikke nødvendigvis EU, der behøver at implementere alt det, som Danmark tilslutter sig internationalt.
Verden er jo større end EU.
Naser Khader (KF), 2018-05-02:
Det lovforslag, vi behandler i dag, er et eksempel blandt mange på de fordele, vi har af EU-samarbejdet.
Med lovforslaget indføres Marrakeshdirektivet i dansk lov.
Det er en international aftale, som EU har tilsluttet sig, som handler om at gøre det lettere at producere indhold til personer med syns- og læsehandicap.
Når direktivet er gennemført i hele EU, får vi harmoniserede regler om ophavsret på dette område.
Det vil gøre det nemmere at producere og distribuere indhold til personer med læsevanskeligheder.
En af vores vigtige roller i Folketinget er at sørge for, at personer med handicap har bedst mulig adgang til de samme goder som personer uden handicap.
Personer med læsebesvær skal have rig mulighed for at få adgang til det samme indhold, som er så let tilgængeligt for os andre, der ikke har læsevanskeligheder.
Og med Marrakeshdirektivet har vi mulighed for at samarbejde internationalt om så vigtig en sag.
Det bakker vi selvfølgelig op i Det Konservative Folkeparti, og derfor støtter vi lovforslaget.