runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2018-11-06:
Fra radikal side er vi sådan set positive over for at have nogle fælles EU-standarder på det her område.
Så er vi sådan set enige i, som også Socialdemokratiets ordfører gjorde rede for, at det måske er lidt mærkeligt, at regeringen har valgt at tage en lidt mere restriktiv tilgang til området, end man har haft tidligere på det her ret afgrænsede område.
Det er jo en overkommelig problemstilling, så man kan også spørge sig selv, hvor meget bureaukrati det er, man sparer på den her ene procent, ved at de ikke skal udpege en aktuar, hvis der er den bekymring derude, at det kan betyde, at man slækker på sikkerheden.
Så vi vil da også opfordre regeringen til at overveje et samarbejde med Folketingets partier og finde en mindelig ordning på det, sådan at vi kan få et bredt flertal for forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-11-06:
I dag behandler vi lovforslaget vedrørende firmapensionskasser, og det er en implementering af et EU-direktiv.
Den nye lovgivning erstatter dermed dansk lovgivning.
Det er et omfattende lovforslag, vi sidder med.
SF kan ikke støtte lovforslaget, som det ligger, og vi har en del spørgsmål, som vi gerne vil stille i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Det fremgår f.eks. af bemærkningerne til lovforslaget, at de hidtidige placerings- og spredningsregler i forhold til firmapensionskassernes investeringer ikke videreføres i den nye lov, og det fremgår desuden, at disse regler har været opfattet som snærende af branchen.
Derfor vil vi gerne høre ministeren, hvorledes det sikres, at risikoen for pensionskundernes opsparinger ikke øges, hvis man afskaffer de nuværende regler.
Det er også lidt i retning af det, mine kollegaer fra Socialdemokratiet og Enhedslisten bl.a. var inde på.
Så fremgår det også af bemærkningerne til lovforslaget, at den hidtidige mindretalsbeskyttelse ved ændringer i vedtægts- og regulativbestemmelser ikke videreføres i den nye lov.
Jeg tror, at også Dansk Folkeparti var inde på, at det ikke virker særlig logisk, hvis man vil have forbrugerbeskyttelse.
Så vil vi også gerne have ministeren til at svare på og til at vurdere, om den nye lov sammenholdt med den eksisterende lovgivning på visse punkter medfører, at kravene til sektorens risikostyring og/eller Finanstilsynets muligheder for at føre tilsyn bliver svækket i forhold til de nuværende regler.
Endelig mener vi også, at der er en problemstilling og en sammenblanding af interesser.
Det skal vi i hvert fald have spurgt om, for jeg kan ikke se det klokkeklart ud fra lovforslaget.
Hvad nu, hvis en bank giver gode eller bedre vilkår for virksomhedens lån mod til gengæld et ringere vilkår for pensionsopsparerne?
Derfor er det i hvert fald afgørende for os, at medarbejderne har en form for kontrol over investeringer.
Der er ret mange bekymringer for os, og vi ser nogle store risici, også jævnfør Forsikring & Pensions høringssvar.
Og så vil jeg også gerne tilslutte mig hr. Pelle Dragsteds bemærkninger fra Enhedslisten om, at vi allerede i dag kæmper med de her finansielle supermarkeder, bare på nationalt plan, og vi risikerer egentlig at se nogle finansielle supermarkeder på europæisk plan.
Det er der nogle risici forbundet med, og vi synes egentlig ikke, at fordelene ved at få et større marked på det her område opvejer de risici, der er.
Og endelig er vi også bekymret for glidebaneargumentet i det her – hvad bliver det næste?
Anders Johansson (KF), 2018-11-06:
Tak for det.
Lovforslaget her er jo, som flere af de foregående ordførere har været inde på, en implementering af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv omkring arbejdsmarkedsrelaterede pensionskassers tilsyn, som så indføres i dansk ret ved det lovforslag, som vi behandler nu.
De fleste danske pensionsudbydere er jo reguleret af den såkaldte solvens II-regulering, og lovforslaget her har derfor også kun betydning for et meget begrænset antal pensionsudbydere i Danmark og faktisk kun omkring 1 pct. af pensionskunderne.
Men da ordningen med firmapensionskasser fylder meget i andre EU-lande, meget mere end i Danmark, så har man ment, at der også var behov for at lave nogle fælles EU-regler bl.a. set i lyset af den finansielle krise i 2008, fordi ordningerne faktisk har en ikke uvæsentlig rolle i forhold til finansieringen af den samlede europæiske økonomi.
Og så er det jo også for at lave noget forbrugerbeskyttelse, som går igen i EU.
Vi kan selvfølgelig bakke op om lovforslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2018-11-06:
Lad mig starte med det, der vedrører det, jeg selv var inde på, nemlig den lille åbning, der er i ministerens høringsnotat, i forhold til at andre dele af vores pensionsbranche på et senere tidspunkt vil kunne komme ind under de her regler.
Ministeren skriver jo selv i høringssvaret, at det er et langt mere usikkert regime med langt mindre kundebeskyttelse, som de så vil komme ind under.
Så jeg vil bare gerne høre af ministeren meget klart her, om man ikke fra regeringens side har nogen som helst planer om at gå i den retning, og at det slet ikke er i den retning, vi tager nogen som helst skridt, altså med vedtagelse af det her lovforslag.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-11-06:
Som jeg også har svaret ved høringerne, vil det kræve en ny lovændring.
Det, som vi diskuterer i dag, og som lovforslaget her handler om, er udelukkende firmapensionskasser.
Pelle Dragsted (EL), 2018-11-06:
Der er heldigvis andre gode grunde til at stemme imod.
Det var det ene.
Det andet er: Hvad er de økonomiske konsekvenser?
Man kan vel ikke have en skatteregel for præcis firmapensionskasser, som så ikke gælder for andre?
Altså, jeg kunne godt tænke mig at høre lidt om konsekvenserne af det her, altså om de er gennemtænkt.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-11-06:
Tak for det.
Forslaget skal implementere ny EU-lovgivning for firmapensionskasser, og det vil sige pensionskasser, der alene dækker en enkeltvirksomhed.
Det har ikke ret stor betydning i Danmark, da det er en relativt lille del af arbejdsmarkedspensionerne i Danmark, der forvaltes igennem en firmapensionskasse.
Andre tværgående pensionskasser reguleres efter et andet regelsæt.
Forslaget har langt større betydning i andre europæiske lande, hvor brugen af firmapensionskasser er langt mere udbredt.
De regler, der ændres, er af mindre betydning.
Man ændrer lidt på de krav, man stiller til ledelsen og forvaltningen af firmapensionskasser.
Hensigten er fortsat at sikre en passende balance mellem beskyttelse af firmapensionskassers medlemmer og en direktivnær implementering.
Liberal Alliance støtter forslaget.
Thomas Jensen (S), 2018-11-06:
Tak til hr. Torsten Schack Pedersen.
Nu, når vi alle sammen er blevet forargede over Danske Bank, Nordea og andre, som ikke har kunnet finde ud af at opføre sig ordentligt i forhold til hvidvask og sørge for at holde orden i eget hus, vil jeg bare spørge, om det ikke også vækker et eller andet i ordføreren i forhold til det med firmapensioner.
Det kan være folk, som måske har arbejdet i TDC et helt arbejdsliv, og som nu er på pension; de har en pension, som de regner med at der er fuldstændig styr på, i forhold til hvordan den skal arte sig, og hvis det så er sådan, at de vil gå ind og lave nogle ændringer i den, f.eks. at de vil have udbetalt lidt mere, så kan det i fremtiden være sådan, hvis det her forslag bliver vedtaget, i forhold til de beregninger, som de bliver forelagt, og de valgmuligheder, de bliver forelagt, at der ikke er nogen, der har været inde over det og har sørget for, at der er ret og rimelighed i det.
Kan det ikke godt få ordføreren til at tænke: Det er nok meget smart, at vi har en eller anden, der har hånden på kogeplade og ligesom er ambassadør, advokat for pensionstageren, pensionskunden i sådan en sag her?
Er det ikke noget, der vækker bekymring hos ordføreren, at vi kan fjerne noget af sikkerhedsnettet under den enkelte pensionskunde ved at vedtage det her lovforslag?
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-11-06:
Men grundlæggende har hele direktivet, som jo er det, der er hovedgrundlaget for det her forslag, til formål at løfte beskyttelsen af medlemmerne af firmapensionskasser.
Det er sådan set grundlæggende det, der sker, altså at vi løfter beskyttelsen, vi stiller større krav til ledelsen.
Der er en række stramninger, der ligger i direktivet.
Den kan vi så undvære nu, fordi vi generelt løfter niveauet.
Og der synes jeg måske, at man skulle være sådan lidt mere fokuseret på, at det jo ikke er sådan, at opgaverne går væk; der er stadig væk krav om, at der skal bruges en aktuar, men et dansk krav om, at man skal have en ansvarshavende aktuar, fjerner vi, og det mener jeg er en ganske fornuftig balance i forhold til at sikre, at vi ikke pålægger firmapensionskasserne unødvendige byrder, og samtidig sikrer en høj grad af tryghed for medlemmerne.
Thomas Jensen (S), 2018-11-06:
Hånden på hjertet: Hvis man vedtager det her lovforslag, som vi behandler i dag, som det er fremlagt, vil beskyttelsen af en pensionskunde i sådan en firmapensionskasse blive bedre eller dårligere, når vi fjerner gode danske regler, der virkelig sørger for at sikre den enkelte pensionstager?
Bliver de bedre eller dårligere, hvis det her lovforslag bliver vedtaget?
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-11-06:
Jeg mener grundlæggende, at vi højner beskyttelsen med det her lovforslag.
Jeg synes jo grundlæggende, det er en fordel, når vi styrker konkurrencen.
Det giver os generelt som forbrugere bedre valgmuligheder, skarpere priser, så jeg er grundlæggende stor tilhænger af konkurrence.
På det danske arbejdsmarked er det jo en overenskomstaftale, der afgør, hvor man har sin pensionsopsparing, og jeg må sige, at det overlader jeg altså fortsat trygt til arbejdsmarkedets parter at aftale.
Men er der i en virksomhed nogle medarbejdere, der mener, at en anden model kunne være interessant, ja, så vil jeg også gerne give dem friheden til at træffe den beslutning.
Men som, jeg tror, det var Dansk Folkepartis ordfører så glimrende redegjorde for, er det en pensionsform, der fylder meget, meget lidt, og den er aftagende, fordi de andre modeller i det danske arbejdsmarkedspensionssystem jo er dem, der er de gængse, og dem, der bliver det nye, når der laves nye aftaler.
Så vi laver måske en lovgivning, som har udløbsdato, når de eksisterende firmapensionskasser til sidst er løbet tør for medlemmer.
Pelle Dragsted (EL), 2018-11-06:
Ja, det må man jo håbe.
Men når man læser høringssvaret fra Forsikring & Pension og herunder sådan set også ministerens svar til det, kan man godt blive lidt bekymret.
For det, som i hvert fald dele af branchen ønsker, er jo, at den her lov skal have langt større anvendelsesområde, altså at pensionskasser uden for firmapensionsområdet også skal have adgang til at komme ind under det her direktiv frem for under solvens II-direktivet; det afviser man godt nok i første omgang, men man skriver dog, at hvis konkurrencen udefra vil blive af et vist omgang, jamen så må man kigge på det.
Og så er vi ude i at bevæge os ind på andre områder af vores pensionsmarked.
Kan Venstres ordfører garantere, at det i hvert fald ikke er noget, Venstre kommer til at medvirke til, at når man gennemfører det, er det, fordi det vedrører en lille og måske uddøende del af pensionsmarkedet?
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-11-06:
Som jeg også sagde i min ordførertale, er der endda mulighed for at lempe det yderligere i direktivet for firmapensionskasser med under 100 medlemmer, og der vælger vi som udgangspunkt at køre videre med de samme regler.
Der er så nogle enkelte ting, som man kan sige kan doseres lidt i forhold til volumen, men grundlæggende er det jo korrekt, at man kun vælger at tage de her regler og føre dem over på hele arbejdsmarkedspensionsområdet; det har vi valgt ikke at gøre, fordi solvens II-reglerne giver en bedre beskyttelse for de danske pensionsopsparere.
I Venstre synes vi altså, at det er umådelig vigtigt, at danskerne skal kunne have tillid til, at når de indbetaler en efterhånden ret stor andel af deres løn til pension, er der selvfølgelig også nogle skrappe krav, som sikrer, at pengene er der og er ordentlig forrentet, når de en dag går pension.
Pelle Dragsted (EL), 2018-11-06:
Jeg vil egentlig spørge lidt ind til noget lidt mere grundlæggende.
Den forrige ordfører var måske også lidt inde på det, men ordføreren er inde på, at formålet med det direktiv er at fjerne barrierer for grænseoverskridende aktiviteter og så skabe et europæisk marked for pensionsløsninger.
Og efter alt det, vi har været igennem i de sidste par uger, kan jeg godt spørge mig selv: Er det virkelig det, vi vil?
Ønsker vi virkelig at skabe nogle europæiske pensionsgiganter, som skal konkurrere og udkonkurrere de lokale løsninger og modeller, vi har haft i Danmark – med stor succes i øvrigt?
Altså, når vi har set, hvordan de her finansgiganter har opført sig – alle sammen – i den seneste tid, er der så ikke grund til at forsøge måske at værne lidt mere om de pensionskasser og pensionsmodeller, vi har i Danmark, frem for den her evige fortælling om, at vi bare skal have et europæisk marked for de her finansielle tjenesteydelser?
Bør det efterhånden ikke være tid til lidt eftertanke, med hensyn til om det er den vej, vi vil?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-11-06:
Man skal huske her, at der, hvor vi har noget handlefrihed som Folketing, er i forhold til, om vi overimplementerer direktivet.
Vi skal jo implementere direktivet, så de regler, der kommer, de kommer.
Det, vi kan diskutere, er sådan noget, som om vi fortsat skal have en ansvarshavende aktuar og anden form for overimplementering fra dansk side.
Og i forhold til den overimplementering, vi har lagt op til her, er vi nede i nogle ret små beløb.
Trine Bramsen (S), 2018-11-06:
Forslaget her har til formål at opdatere og justere vores retsplejelov på en række områder.
Et af de meget positive elementer set med socialdemokratiske briller er fritagelsen af retsafgift i sager om medmoderskab på samme måde, som det i dag gælder i faderskabssager.
For naturligvis skal der også være ligestilling her, og derfor er vi meget begejstrede for forslaget her.
Lovforslaget indeholder også andre vigtige elementer, både med nye bestemmelser og også justeringer af mere teknisk karakter.
Vi styrker retssikkerheden for dommere, der bliver meddelt en advarsel af retspræsidenten, sådan at dommere fremover kan klage over de her advarsler til Den Særlige Klageret, mulighederne for, at statslige myndigheder kan lade sig repræsentere ved egne ansatte i civile sager styrkes, og der justeres enkelte bestemmelser i retsplejeloven, så de bringes i overensstemmelse med den måde, som civilretlige sager behandles på efter indførelsen af domstolens sagsportal.
Reglerne om Sø- og Handelsrettens kompetence til at behandle sager om forbud og påbud vedrørende EU-varemærker og EF-designs justeres, og så ophæver vi reglen om, at rigspolitichefen fører en fortegnelse over tolke, da den ordning ikke er relevant længere.
Så det er et flot tæppe bestående af mange forskellige elementer, og jeg skal meddele, at vi fra Socialdemokratiets side kan støtte forslaget her.
Peter Kofod (DF), 2018-11-06:
Tak for det.
Det er jo et forslag, der rummer en hel del forskellige initiativer fra justitsministeren.
Jeg har valgt at tage fat i det, jeg synes er den væsentligste bid af det her forslag, og det er jo at øge statens muligheder for at lade sig repræsentere i civile sager ved egne ansatte.
Allerede i dag er der nogle muligheder på det her område, men hvis man slår op i lovforslaget i det afsnit, der handler om de økonomiske konsekvenser, så kan man jo læse med.
Så kan man slå videre og finde ud af, hvad staten egentlig betaler for advokatbeskyttelse den dag i dag, og et eller andet sted er det jo et dilemma.
For vi er nødt til at sikre, at vores stat har nogle ordentlige muligheder for at kunne forsvare sig selv i de her sager, det skal også være ret og rimeligt, og det skal også være økonomisk ansvarligt.
Så der er flere balancer i det her spørgsmål.
Med forslaget lægger regeringen jo så op til, at staten i højere grad skal have mulighed for at kunne lade sig repræsentere af ansatte i staten eller statens forskellige myndigheder.
Vi synes egentlig som udgangspunkt, det kan være en fin idé at gøre det på den her måde, og derfor har vi også tænkt os at støtte den del af lovforslaget.
For selvfølgelig skal vi have en ordentlig beskyttelse, men der er også et hensyn at tage til borgerne, når man som stat møder borgerne i de her sager, og der er jo det her væsentlige argument med, at udgifterne til statens egen advokatbistand har været stigende over de seneste år.
Og det synes jeg afgjort er noget, vi skal bekymre os om eller i hvert fald se på og have et meget vågent øje med, om de her udgifter vil fortsætte.
En anden ting er, at man ophæver reglen om rigspolitichefens fortegnelse over tolke, og når man sådan læser indledningen til forslaget, kan det jo se meget drastisk ud.
Men det tror jeg ikke det er, for reelt har man jo bare lavet en aftale, der gør, at det ryger et andet sted hen, så den del af lovforslaget er også rigtig fin.
Så er der forslaget om medmoderskab, og den del lyder rigtig fin og rigtig positiv, men den del kommer vi lige til at stille et par spørgsmål om i Retsudvalget bare for at få uddybet det nærmere.
Men som udgangspunkt ser vi meget positivt på forslaget, som vi regner med at kunne støtte.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-11-06:
Som det eneste land i verden har vi et system med en privat advokat, et privat advokatkontor, der har monopol på at føre statens sager.
Det indbringer en omsætning på tæt ved 0,5 mia. kr. om året, og det kan man jo godt undre sig over i et samfund, som i øvrigt gør alt muligt for at liberalisere tingene.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at det er regeringens mål at nedbringe den faste omsætning med Kammeradvokaten, og det her er et af midlerne til det.
Ifølge forslaget bliver det altså sådan, at statslige myndigheder får mulighed for at ansætte folk, der har til formål at møde i retten.
Det skulle helst kunne holde nogle af sagerne hjemme fra Kammeradvokatkontoret, og jeg vil sige, at der skal ansættes rigtig, rigtig mange folk, hvis det her skal blive en udgift.
For skal man matche regningerne fra Kammeradvokaten, er der altså plads til at ansætte rigtig mange.
Det er statslige myndigheder, det her drejer sig om, og det, jeg bemærker, og som jeg nok kommer til at spørge lidt ind til under udvalgsbehandlingen, er, at det, så vidt jeg kan se, jo altså ikke omfatter statslige aktieselskaber.
Hvis man eksempelvis tager sådan noget som Finansiel Stabilitet, eksisterer muligheden åbenbart ikke.
Det er et aktieselskab og er derfor ikke omfattet af den her lovgivning, og derfor vil muligheden for, at Finansiel Stabilitet kan ansætte en person til at føre retssagerne i stedet for at bruge eksterne advokater, ikke eksistere i dag.
Det virker måske lidt underligt, men det er der sikkert en god forklaring på.
Helt generelt kan Venstre i hvert fald støtte forslaget
fuldt ud.
Det vil helt givet nedbringe statens udgifter i et vist omfang.
Christina Egelund (LA), 2018-11-06:
Tak for det.
Det lovforslag, som vi behandler, indeholder, som flere andre også har sagt, en lang række temmelig forskelligartede elementer.
Hovedelementet består i at styrke muligheden for, at statslige myndigheder kan møde i civile retssager med deres egne ansatte.
Det giver ret god mening, at myndighederne med lovforslaget her får mulighed for at ansætte personer med den opgave at møde i civile retssager for den givne myndighed.
Med lovforslaget styrker vi også retssikkerheden for dommere og for dommerfuldmægtige, bl.a. får de nu også mulighed for at klage til Den Særlige Klageret over en advarsel, som rettens præsident har givet.
Samlet set synes vi, at det er mange forskellige elementer, men gode elementer, og Liberal Alliance støtter lovforslaget.
René Gade (ALT), 2018-11-06:
Vi er i Alternativet også positive over for lovforslaget.
Der har ikke været andet end et par af høringssvarene, der lige sprang mig i øjnene som noget, vi skulle være opmærksomme på.
Det er allerede blevet nævnt af nogle af mine kolleger, og det er bl.a. det med, at der er ansatte, der kan bidrage ved de her retssager i stedet for, og det ser vi egentlig ikke noget problem i – altså hvis vi ønsker at afbureaukratisere og også spare nogle ressourcer i det offentlige de steder, hvor det er muligt, og hvor det er fornuftigt.
Så bliver det nævnt som et videnstab, og der er nogle steder, hvor der står, at det ikke bliver behandlet tilfredsstillende, hvis man har forsøgt sig med lignende modeller.
Og det må vi jo se på.
Altså, umiddelbart er vi fortrøstningsfulde, og det, der bliver lagt op til, lyder fornuftigt, men hvis man finder ud af, at det, der bliver leveret af dem, der så kommer ind i stedet for advokaterne, ikke er tilfredsstillende, må man jo se på det og gøre noget ved det.
Jeg tror, det var Enhedslistens ordfører, der sagde, at man måske kunne lave en testperiode eller en klausul, der gjorde, at man genbesøgte det senere hen.
Vi er ikke orienteret om, at det kunne være et problem p.t., men det er i hvert fald ikke noget, vi ville modsætte os, hvis det var noget, der kom igennem.
Så vi er fra Alternativets side positive over for lovforslaget.
Naser Khader (KF), 2018-11-06:
Som de andre ordførere har nævnt, er der tale om et samlelovforslag, der samler en række ændringer af retsplejeloven og lov om retsafgifter.
Først og fremmest giver de foreslåede ændringer mulighed for, at statslige myndigheder kan møde i retten ved egne medarbejdere.
Myndigheder vil altså fremover kunne ansætte rettergangsfuldmægtige, der har til formål at repræsentere myndigheden i retssager, frem for ekstern bistand.
Samtidig gør vi det muligt, at tilkendte sagsomkostninger kan gå til bistand fra en rettergangsfuldmægtig.
Vi gør det altså nemmere, billigere og mindre bureaukratisk for danske myndigheder, når de er involveret i en retssag.
Det foreslås desuden, at dommere fremover har mulighed for klageadgang til Den Særlige Klageret over afgørelser afgivet af retspræsidenten.
Det er vigtigt, at danske borgere er sikret retssikkerheden, men det gælder også dommerne, der nu får mulighed for at klage over en afgørelse på samme måde, som man kan i det meste af forvaltningen.
Jeg vil ikke gå i flere detaljer, det har flere af mine kollegaer har været inde på tidligere.
Jeg vil blot understrege, at vi Konservative lægger vægt på retssikkerheden for både myndigheder, dommere og borgere.
Vi mener ikke, at dette forslag på nogen måde sår tvivl om retssikkerheden, tværtimod.
Samtidig vil vi spare lidt penge, og lovgivningen bliver saneret.
Så vi bakker op om forslaget.
Thomas Jensen (S), 2018-11-06:
Tak til ministeren for at åbne op for en dialog omkring det her forslag.
Altså, Socialdemokratiet har jo den holdning, at det er bedst, hvis vi kan vedtage erhvervspolitiske forslag bredt, sådan at sektoren ved, at den har stabile rammevilkår.
Så jeg håber også, at invitationen kommer til Socialdemokratiet i forhold til at få det her lovforslag på plads.
Jeg hæftede mig ved, at ministeren talte om at få et flertal, og det behøver man jo ikke Socialdemokratiet for, men jeg synes nu, at vi skulle sætte os ned sammen og sørge for, at vi får vedtaget en god lov.
Ministeren har fokuseret på ansvarshavende aktuarer – det er vi flere, der har gjort i vores ordførertaler – men derudover har der også været fokus på en rimelig behandling af pensionskunderne.
Det er et begreb, der også er ved at blive fjernet med det her lovforslag.
Og så er der spørgsmålet om betryggende forhold.
Jeg vil høre ministeren, om ministeren er åben for, at vi får set på alle de aspekter af lovforslaget, som jeg lige har nævnt her, altså ansvarshavende aktuarer, betryggende forhold og rimelig behandling af pensionskunden, når vi skal sørge for at få gjort det her lovforslag endnu bedre, sådan at der kommer en bred opbakning til det.