runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Liltorp (M), 2024-04-25:
Tak for ordet.
Kontanthjælpen blev jo selvfølgelig indført som et økonomisk grundlag til borgere, der ikke har mulighed for at forsørge sig selv i en periode.
Kontanthjælpen sikrer, at man både har penge til mad og bolig, men nej, der er ikke meget tilovers hver måned.
Det har nemlig aldrig været meningen, at man skal leve af kontanthjælpen, og det skal altid være mere attraktivt at tage et arbejde, hvis der ikke er noget i ens personlige forhold, der står i vejen for det.
Det her lovforslag er med til at ensrette reglerne, og det er korrekt, at det primært kommer til at ramme borgere, der kommer fra ikkevestlige lande.
Men det giver ikke mening, at man har ret til en højere ydelse, bare fordi man er kommet til landet før 2008.
Jeg er rimelig sikker på, at dem, der bliver berørt, i første omgang ikke kommer til at klappe i deres hænder over at blive sat ned i ydelse, men det skal ikke forhindre os i at ændre regler, der ikke giver mening, og som måske endda har været med til at bremse integrationen.
For det er sikkert og vist, at vi ikke er i mål med at inkludere alle ikkevestlige indvandrere i fællesskabet, og det synes jeg er rigtig ærgerligt.
Der kan være tale om svigt, når vi i så mange år har tilladt, at så stor en gruppe har fået lov til at holde sig uden for samfundet.
Her vil jeg nemlig gerne minde om, at ændringen meget gerne skal være med til at skubbe udviklingen i den rigtige retning.
Det skal gerne få flere af de ikkevestlige indvandrere, der har hængt i systemet meget længe, til at overveje, om de alligevel kan bidrage på arbejdsmarkedet.
Den her lov kommer jo ikke til at stå alene, for som et andet greb vil vi gøre det mere attraktivt at arbejde netop ved at muliggøre, at man kan tjene lidt penge ved siden af, uden at kontanthjælpen nedsættes.
Netop dette tiltag synes jeg er ganske fremragende, for man ved allerede, at bare et par løntimer om ugen kan være med til at skabe underværker.
De fleste vokser faktisk af at mærke, at de kan gøre en positiv forskel, og arbejdsmarkedet skriger på arbejdskraft, så mon ikke vi kan finde en plads til de fleste?
Derfor støtter Moderaterne forslaget.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-04-25:
Det er rigtigt, at det også er konjunkturerne, der spiller ind, men vi ved også, at der i den grad er økonomiske incitamenter, der spiller ind.
Så det ved vi også spiller ind.
Det her handler ikke om, at vi nu pludselig siger, at vi skal nedsætte en bestemt ydelse til noget, der er endnu lavere, men det handler om, at der er flere, der omfattes af et krav, som alle andre inden for den samme målgruppe allerede i forvejen er omfattet af.
Så det drejer sig egentlig bare om at stille de samme betingelser for den samme målgruppe.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-25:
Det, vi kan se har en betydning, er jo faktisk konjunkturer.
Vi har hævet ydelsen i forhold til at lave et børnetillæg, og alligevel kom flere i beskæftigelse.
Vi kan godt sige, at det er, fordi folk får mere power, selvstændighed og overskud, når de faktisk har en økonomi, der kan få tingene til at hænge sammen, men virkeligheden er, at det er konjunkturerne, der har den største betydning for, om de kommer i arbejde eller ej.
Så hvorfor er det sådan, at Liberal Alliance vil fattiggøre folk i stedet for at gøre den del, vi ved virkelig rykker noget, og som er indsatsen?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-04-25:
Enhedslisten fremlægger det, som om det er helt konkrete fakta for alle borgerne, der bliver omfattet af det her, at de vil komme længere væk fra arbejdsmarkedet.
Vi ved, at det decideret vil få nogle helt ud af systemet.
Det er også rigtigt, at der er nogle, som ikke gribes godt nok inde i beskæftigelsessystemet, og der ved jeg også, at vi alle sammen har ambitioner om at bedre systemet for bedre at understøtte, at de får den hjælp, der skal til, for at komme helt ud af systemet.
Men at blive ved med at fastholde folk på kontanthjælp i så mange år mener vi ikke er den rigtige vej at gå.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-25:
Når vi ved, at det er med til at gøre, at folk faktisk kommer længere væk fra arbejdsmarkedet – og flere rejser jo også det, at der er en evidens i forhold til den målgruppe – så rammer det ikke positivt som ønsket, i forhold til at det skal få folk tættere på arbejdsmarkedet.
Oven i det ved vi også, at det for de tusindvis af børn, det kommer til ramme, har en betydning for, at man får en uddannelse, eller at man får et arbejde.
Hvordan kan det så være, at Liberal Alliance støtter forslaget?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-04-25:
Mange tak.
Med dette forslag foreslås det at skærpe betingelserne for at opnå ret til kontanthjælp ved at udvide personkredsen, der skal opfylde et krav om fuldtidsbeskæftigelse i mindst 2½ år inden for de seneste 10 år for at modtage uddannelses- og kontanthjælp.
Det har egentlig gældt for alle, der er indrejst efter 2008, og vi synes, det er meget rimeligt, at det også skal gælde dem, der er indrejst før.
Liberal Alliance støtter forslaget.
Tak for ordet.
Karin Liltorp (M), 2024-04-25:
Nu har ordføreren det med at opstille en præmis, som jeg måske ikke er helt enig i, når ordføreren siger, at det her ved vi ikke virker.
Vi ved, at den indsats, der har været igennem de sidste mange år, har været totalt forfejlet, og der er en stor gruppe mennesker, vi ikke har fået med på arbejdsmarkedet.
Så jeg tror på, at det virker, bl.a. den her idé om, at man ikke bliver trukket i kontanthjælp, hvis man tager et par timers arbejde.
Den tror jeg helt sikkert kommer til at skubbe den her gruppe i den rigtige retning.
Så allerede nu at konkludere, at det ikke virker, synes jeg måske er meget, meget tidligt i forløbet, for idéen er jo faktisk at gøre noget ved det.
Mette Thiesen (DF), 2024-04-25:
Tusind tak.
Jeg er sådan set enig i nogle af de ting, som ordføreren siger, i forhold til at man selvfølgelig skal have folk ud på arbejdsmarkedet.
Jeg blev bare nødt til at tage ordet, fordi det lyder på ordføreren, som om ordføreren mener, at det er det danske samfunds skyld, at de her mennesker render rundt derhjemme og ikke gider at lave noget.
Der er jo kommet rigtig mange hertil, hovedsagelig fra MENAPT-landene, som ikke bidrager aktivt til det danske samfund.
Mener ordføreren reelt set, at det er danskernes skyld, at de ligger Danmark til last, eller er det deres egen skyld, fordi de ikke har gidet at integrere sig?
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-25:
Men man bliver jo ikke hjulpet, hvis man ryger på gaden; så får man bare endnu flere problemer end ledighed.
Og når vi netop kigger på tallene, kan vi se, at den målgruppe, som ordføreren taler om, er nogle af dem, der har fået den allermindste indsats, og samtidig er det også nogle af dem, der bliver diskrimineret allermest, når de sender jobansøgninger.
Så burde vi egentlig ikke gøre mere for netop at få folk i arbejde, i stedet for at lave ydelsen så lav, at de, hvad Rockwool Fonden har dokumenteret i 2006, bliver skubbet længere væk fra arbejdsmarkedet, eller, som Væksthusets rapport viser, lave indsatser, der ikke virker, og som får dem længere væk fra arbejdsmarkedet?
Burde vi ikke gøre de ting, vi faktisk ved virker?
Dina Raabjerg (KF), 2024-04-25:
Jeg synes, det er vigtigt, at vi også følger det råd, som vi fik fra de ikkevestlige kvinder, vi snakkede med i SIRI, nemlig at skrue på de økonomiske knapper, så vi dermed tvinger en dialog igennem, som kan være med til at hjælpe de kvinder videre og ud af den situation, de er i.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-25:
Jeg er faktisk rigtig glad for, at ordføreren nævner social kontrol i den her sammenhæng.
For det er en af de største bekymringer, jeg har, altså at den økonomiske frisættelse og frigørelse for kvinder i Danmark er enormt meget koblet op på en mulighed for at få kontanthjælp.
Det kan vi også se historisk i forhold til mange børnehjemsbørn, der blev tvangsfjernet fra enlige mødre, hvor det bl.a. var økonomi, som var spørgsmålet, og hvor den enlige mor nogle gange gik tilbage til sin mand på grund af økonomi osv.
Så det er ret vigtigt, at vi faktisk har en økonomisk frigørelse.
Men her gør man jo det modsatte, altså at man sætter økonomien enormt langt ned, plus at der er en gensidig forsørgerpligt, som betyder, at du får nul kroner og bliver hundrede procent økonomisk afhængig af din mand.
Derfor vil jeg spørge, om det ikke gør indtryk på Konservative, når vi netop historisk ved, at mange børnehjemsbørn i sin tid blev tvangsfjernet på grund af økonomi, og når vi ser det i forhold til netop de sociale problemer, der bliver rejst her, altså anbringelser og problemer for enlige mødre.
Dina Raabjerg (KF), 2024-04-25:
Lovforslaget her er en udmøntning af en aftale, som Det Konservative Folkeparti er en del af, og derfor vil jeg indlede mine tale med at sige, at vi støtter lovforslaget.
Lovforslaget er en stramning af optjeningsreglerne for kontanthjælp, og det er en del af et arbejde, hvor vi dels reformerer vores velfærdssystemer, dels fremmer integrationen på arbejdsmarkedet.
Det er ikke rimeligt, at mennesker, som er rejst ind i Danmark, har kunnet modtage kontanthjælp i årevis uden at være i beskæftigelse.
Vi har et mildere krav om beskæftigelse for at få ret til kontanthjælp, som gælder for folk, der er indrejst i Danmark før 2008, end for dem, der er rejst ind efter 2008, og det er en urimelig forskelsbehandling.
Med den her lov får vi ens regler, der sikrer, at alle bliver mødt med samme forventninger og krav, uanset hvornår de har sat foden på dansk jord.
Ved at ensrette reglerne gør vi dem også lettere at forstå og håndhæve.
Loven vil tilskynde flere til at arbejde, og det er vigtigt af flere grunde.
Hvis man er i beskæftigelse, har man en større økonomisk selvstændighed og frihed.
Med flere i beskæftigelse forbedrer vi også samfundets økonomi, og så er det jo ikke nogen hemmelighed, at vi har svært ved at integrere visse ikkevestlige indvandrere på arbejdsmarkedet.
Det gælder særlig kvinder fra MENAPT-landene, som også er den mest undertrykte gruppe af kvinder her i landet.
Ved at stille nogle klarere og ens krav til alle, øger vi incitamentet til at søge og opretholde beskæftigelse, og det er afgørende for den langsigtede integration.
Vi var for en god uges tid siden på studietur til SIRI, Styrelsen for International Rekruttering og Integration, og her mødte vi nogle stærke kvinder fra ikkevestlige lande, der var brudt ud af social kontrol.
Særlig den ene af dem roste, at vi via økonomi pressede familierne til at åbne for, at kvinderne kommer i kontakt med både arbejdsmarked og sagsbehandlere, der både kan fortælle dem om deres rettigheder og også kan vise dem en vej ud af den kultur, som presser både ikkevestlige mænd og kvinder ind i nogle roller, som mange af dem måske i virkeligheden hellere var foruden.
Der var en direkte opfordring derfra til at fortsætte presset for at få kvinderne ud på arbejdsmarkedet, og den vinkel er også værd at tage med her.
Tak for ordet.
Karin Liltorp (M), 2024-04-25:
Det går jeg ud fra mere er en kommentar fra spørgeren, men ja, selvfølgelig er udgangspunktet, at man forsørger sig selv, hvis man kan.
Det synes jeg er et meget vigtigt princip.
Mette Thiesen (DF), 2024-04-25:
[Lydudfald] … næsten mere kradsbørstig melding end den, der kom fra Venstre – så tak for det.
Det er jeg sådan set enig i.
Det er selvfølgelig et personligt ansvar at forsørge sig selv, og man er jo ikke nødvendigvis overhovedet velintegreret eller noget som helst andet, fordi man har et arbejde, men som minimum skal man da forsørge sig selv, når man kommer til Danmark.
Så jeg vil bare sige tak for det svar.
Karin Liltorp (M), 2024-04-25:
Jeg synes bestemt ikke, det er det danske samfunds skyld.
Jeg synes, vi alle sammen har et personligt ansvar for at prøve at forsørge os selv.
Jeg mener bare, at samfundet som helhed et eller andet sted har fejlet i at sige, at man kan leve af kontanthjælp, altså i forhold til at lade dem leve med en overbevisning om, at der ikke er brug for dem, og at der ikke er brug for, at de bidrager til fællesskabet.
Men nej, det er ikke samfundets skyld, vi er endt der.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-25:
Jeg synes, det vil være en rigtig og brandgod idé, og jeg synes næsten også, at jeg bare lige vil gentage det citat, der var fra Cevea, som jeg da ved at mange i Socialdemokratiet har et tæt forhold til.
Citatet er: Hjælper man folk med at komme i arbejde, kommer de i arbejde.
Slår man dem derimod i hovedet, bliver de højst sandsynligt liggende.
Det er jo ikke raketvidenskab.
Jeg synes måske, det her budskab burde gå rent ind hos socialdemokrater især.
Kim Valentin (V), 2024-04-25:
Jeg bryder mig ikke om det der med, at de burde rejse hjem.
Men jeg vil godt sige, at jeg synes, det er ringe, at man er i et land i 10 år og man ikke prøver at komme ind på arbejdsmarkedet.
Jeg synes heller ikke, det er godt nok, hvis man f.eks. er i Danmark i 10 år og stadig væk ikke kan særlig meget af sproget.
Det gør den her aftale heldigvis også.
Mette Thiesen (DF), 2024-04-25:
Nej, det vil sådan set bare kræve, at ordføreren har en værdibaseret politisk holdning til, at der er kommet for mange mennesker hertil, som ikke bidrager aktivt til det danske samfund, som ikke forsørger sig selv.
Som ordføreren selv siger, er det mennesker, der har været her i 10, 20, 30 år og nogle nærmest mere, som aldrig har lært sproget, som aldrig er kommet ud på arbejdsmarkedet, og som bor i ghettoområder sammen med ligesindede og har de her samfund, hvor man er fuldstændig uden for samfundet.
Så kunne ordføreren ikke bare komme med en holdning til, om der er nogle af de her mennesker, som slet ikke burde være i Danmark, og som burde rejse hjem?
Tusind tak.
Selvfølgelig skal man jo forsørge sig selv, når man er i Danmark; det giver sig selv.
Vi har løbende den her debat, fordi der er kommet for mange hertil, som ikke bidrager, og som ikke kommer til det, højst sandsynlig nogen sinde.
Vil Venstres ordfører ikke bekræfte, at der faktisk også er en stor del af den gruppe, som man rammer her, som slet ikke burde være i Danmark?
Kim Valentin (V), 2024-04-25:
Jeg vil meget gerne have dem i arbejde.
Det er faktisk det, der er indgangsvinklen til det.
Men det er da rigtigt, at der måske er nogle, der ikke hører hjemme i kontanthjælpssystemet, og som simpelt hen er for syge til overhovedet at kunne arbejde, og så må man jo kigge på det.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-25:
Men hvordan skal kommunerne hjælpe, når de maks. kan betale 3.000 kr. i husleje og der ikke er nogen boliger?
Der er det jo direkte ud på gaden – det er også det, vi hører i høringssvarene – og vi ved, at det får dig længere væk fra arbejdsmarkedet.
Når du har sociale eller helbredsmæssige problemer, er boligen faktisk en base, som er fuldstændig afgørende for, at du kommer tættere på at komme i arbejde.
Vi ved, at det ikke er nyttejobs, som er det, man videre vil arbejde med.
Så hvorfor vil Venstre ikke have de her mennesker i arbejde?
Kim Valentin (V), 2024-04-25:
Jeg tror, den bedste måde at se det på er, at vores indgangsvinkel til den her aftale er en anden end Enhedslistens.
Det er vel også helt naturligt.
Vores indgangsvinkel til den er, at vi skal have flere i arbejde, og det, at vi får folk i arbejde – mere eller mindre, det kan være småjobs f.eks., men det er også godt – vil betyde, at man får en mere almindelig hverdag, og at man også får et mere almindeligt familieliv.
Med hensyn til at de ikke kan betale deres husleje, vil der selvfølgelig være nogle, som får en anden økonomi derhjemme.
Der må de jo sætte sig ned og kigge på det og spørge, hvad det er, der skal til, for at deres økonomi hænger sammen.
Hvis det er sådan, at man mener, at man på den her baggrund bliver smidt ud, er der jo også nogle regler for, at kommunerne kan hjælpe folk, der kommer i den situation.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-25:
Venstre er med til at gøre syge og arbejdsløse så fattige, at de maksimalt kan betale en husleje på 3.000 kr.
Problemet er bare, at der ikke er boliger nok til rådighed, i forhold til hvor mange Venstre vil gøre fattige, der faktisk har den husleje.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge Venstre, om man kan referere til bare ét sted, hvor vi har set, at hjemløshed får dig tættere på at komme i arbejde.
Samira Nawa (RV), 2024-04-25:
Jeg hører Venstres ordfører tale meget om incitamentet til at komme i beskæftigelse, og at det er bedre at være i beskæftigelse end at være i kontanthjælpssystemet.
Det kan jeg sådan set bakke fuldstændig op om.
Men når Radikale Venstre ikke er en del af den her aftale og heller ikke kommer til at stemme for den, har det bl.a. noget at gøre med, at gevinsterne her heller ikke står mål med konsekvenserne.
Over for det her med at bringe så mange børn ud i fattigdom står, at 150-300 personer kommer i fuldtidsbeskæftigelse.
Vil ordføreren ikke bare bekræfte, at det er sådan, tallene ser ud, og så bare sætte nogle ord på, hvordan ordføreren kan se, at gevinsten her skulle stå mål med konsekvenserne?
Kim Valentin (V), 2024-04-25:
Som ikke burde være i Danmark, siger spørgeren?
Det har jeg ingen grund til at tro at myndighederne ikke er gode nok til at kunne bedømme.
Alle de her mennesker, der er på kontanthjælp, har jo sandsynligvis været her i en hel del år og har fået en opholdstilladelse.
Så det spørgsmål ville betyde, at jeg skulle kunne se igennem den her gruppe menneskers opholdstilladelse.
Det kan jeg ikke lige se at jeg kan på stående fod.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-25:
Tusind tak til ordføreren for talen.
Jeg tror ikke, vi behøver at dvæle meget ved, hvor kynisk det her er – altså bare det, vi ser, i forhold til folk, som ryger ud af boligen, hvor det for 29 pct. af dem er, at man enten bliver skilt, eller at barnet faktisk bliver anbragt.
At man fører en fattigdomsskabende politik, som på den måde rammer så direkte ind i familier og ødelægger dem, er jo så tarveligt.
Det er så sygt og ondt.
Men det er én ting.
Det er sådan det empatiske og medfølende i forhold til andre mennesker, og hvad der mon gør, at man kan gøre sådan noget her ved andre.
Men noget andet er, at det også bare er dumt.
Altså, rent økonomisk giver det jo ikke nogen mening.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren
: Når det ikke samfundsøkonomisk giver nogen mening, og når det også rent menneskeligt er fuldstændig kynisk, hvad er årsagen så til, at de partier rent faktisk vil stemme det her, der kommer til at skubbe over 10.000 mennesker ud i fattigdom, igennem?
Ja, for de, der er i arbejde, oplever jo, hvordan lønnen bliver presset, og det er klart, for hvis der er nogle, som står til fuldstændig at miste alt og oplever en social tragedie, så er man jo villig til at gå på kompromis med den løn og de rettigheder, som dem i arbejde har, for at sikre sig, at man får det job, som de har, eller fordi man simpelt hen er for syg og så også bliver ramt.
Så vil jeg bare høre ordføreren, om ordføreren vil være med på så at få alle de mange rapporter og al den evidens, der er, for, hvorfor det her er tudetosset og økonomisk kortsigtet.
Charlotte Munch (DD), 2024-04-25:
Det bliver formodentlig min korteste tale fra denne talerstol.
Med lovforslaget skærpes reglerne for optjening af kontanthjælp for alle personer, der er kommet til Danmark før 2008, og som ikke tidligere har haft krav om fuldtidsarbejde i mindst 2½ år i de seneste 10 år, og det er rigtig godt.
Her er der tale om en gruppe borgere, der er kommet til landet før 2008, og som tidligere har kunnet modtage kontanthjælp trods det, at de aldrig har bidraget til det danske velfærdssystem.
For når man kommer til Danmark, har man naturligvis en forpligtelse til at bidrage til det danske velfærdssystem, og det sørger vi med dette lovforslag nu for.
Hvis jeg skal sige noget som helst dårligt om dette forslag, så må det være, at det først kommer nu, og det er vist næppe nogen hemmelighed, at vi naturligvis stemmer for det.
Kim Valentin (V), 2024-04-25:
Det vidner i hvert fald om, at vi hele tiden skal kigge på det, når det er så svært at få folk ud på arbejdsmarkedet.
Jeg vil godt have noget mere effekt ud af det.
Spørgsmålet er, hvordan vi gør det, og det vil jeg love at jeg gerne vil være med til.
Jeg vil godt kigge på, hvordan vi få en større effekt.
Vi skal have flere folk ud på arbejdsmarkedet.
Det er en af hovedpointerne for Venstre, nemlig at man ikke skal sidde fast i kontanthjælpssystemet.
Den bedste måde ikke at være fattig på er at komme ud på arbejdsmarkedet.
Samira Nawa (RV), 2024-04-25:
Når jeg spørger, er det også, fordi Venstres ordfører fra talerstolen ikke bruger beskæftigelsen som et blandt mange argumenter, men omtaler den som hele indgangsvinklen.
Derfor vil jeg bare endnu engang spørge, om ordføreren synes, at de her 150-300 personer i fuldtidsbeskæftigelse, der kommer ud af den her øvelse, er gevinst nok.
Kan man ikke se, at det altså er i småtingsafdelingen?
Kim Valentin (V), 2024-04-25:
Sådan er det jo altid.
Man skal altid se på, hvordan der er en balance i det.
Jeg prøvede faktisk i min tale at sige, hvad det er for en samfundskontrakt, der er.
Her prøver vi at stille nogle flere krav til det.
Jeg synes så også, at hvis man ser på det samlede system, er der i forhold til børnefamilier lavet nogle blødere foranstaltninger.
Jeg vil sige, at det er sådan, at de konsekvenser på økonomien, der er for børnefamilier, er mindre, end de er for en single uden børn, endda væsentlig mindre.
Derfor synes jeg, at man sagtens kan sige, at der er en god balance i den aftale, der er lavet her.
Rosa Eriksen (M), 2024-04-26:
Det er virkelig et godt spørgsmål.
Jeg synes, det er de rigtige ord, fru Rosa Lund bruger, med at skele til økonomien.
Det, der er vigtigt for Moderaterne, er, at vi har en bæredygtig offentlig sektor, og at mennesker med handicap får den rigtige hjælp.
Jeg lagde også mærke til i fru Rosa Lunds tale, at hun taler om det her med, at man er bange for kommunen, og at man er træt af kommunen, og det er jo, fordi mennesker med handicap skal bruge fuldstændig vanvittig meget og unødig tid oppe hos den kommune for at få tildelt den hjælp, de har brug for.
Det er det, jeg går ind i det med; det er det, Moderaterne går ind i det med, altså at vi simpelt hen skal give mennesker med handicap den hjælp, de har behov for, og ikke have dem siddende på kommunekontorerne og drikke kaffe.
Rosa Lund (EL), 2024-04-26:
Problemet er jo bare, hvis man laver ordningen sådan, at kommunerne altid gerne må kigge på økonomien, når de skal give borgeren hjælp, og de så står i en situation, som vi alle sammen godt kender til, nemlig hvor den kommunale velfærd er under massivt pres.
Hvordan vil man så fra Moderaternes side sikre, at borgere med handicap får den hjælp – ikke bare den, som de har krav på, men den, som de faktisk har brug for for at kunne have en normal hverdag?
Jeg kan se i min indbakke, at der også er tilgået fru Rosa Eriksen en mail fra #enmillionstemmer, som omhandler de forhandlinger om netop det område, vi diskuterer i dag, og som foregår lige nu.
Det er et meget klart opråb om, at man i de forhandlinger ikke skal kigge mod den rapport, som Tranæsudvalget er kommet med.
Jeg vil gerne høre: Hvad er Moderaternes holdning egentlig til den konklusion, som Tranæsudvalget kommer frem til, nemlig at det i fremtiden skal være okay for kommunerne at skele til økonomien, når de beslutter, hvad for en hjælp borgeren skal have?