runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-02-01:
Er ministeren ikke enig med mig i, at når vi udskriver patienter for tidligt, og før de overhovedet er raske til det, så øger vi også risikoen for dyre genindlæggelser, og at brandvagter i øvrigt er en rigtig, rigtig dårlig løsning set i forhold til, hvad vi kunne have fået af varme hænder i stedet for?
Ellen Trane Nørby (V), 2017-02-01:
Den handlingsplan for den ældre medicinske patient, som vi lavede sidste år, handlede bl.a. om at undgå, at nogen af de ældre, som aldrig nogen sinde skulle være endt på et hospital, fik den pleje og omsorg ude i plejesektoren, ude i eget hjem, som de har behov for.
Og det er jo ikke et spørgsmål om genindlæggelse.
Det er et spørgsmål om at sikre, at den kapacitet, vi har på sygehusene, også bliver brugt til de personer, der reelt har behov for en sygehusbehandling.
Og det er jo noget af det, der er taget hånd om med den aftale fra sidste år.
Liselott Blixt (DF), 2017-02-01:
Hvilke tiltag har ministeren i støbeskeen på allergiområdet?
Ellen Trane Nørby (V), 2017-02-01:
Tak for spørgsmålet.
Jeg ved, at spørgeren kommer direkte fra en høring om netop allergiområdet.
Og allergipatienter – dem er der en del af i Danmark; vi kan også se en stigning i antallet – skal selvfølgelig have den hjælp i sundhedsvæsenet, som de har brug for.
Det gælder, hvad enten det er hos de almenpraktiserende læger, hvor langt hovedparten af allergipatienterne bliver udredt og behandlet, eller i de specialiserede tilbud på vores hospitaler.
Jeg er klar over, at der også er aktører på området, som har peget på udfordringer på området, og det skal vi tage seriøst.
Det er sådan set også baggrunden for, at den tidligere sundheds- og ældreminister tilbage i foråret bad Sundhedsstyrelsen om at se nærmere på allergiområdet, altså lave et servicetjek af hele allergiområdet, så vi kunne blive skarpere på, hvad der er op og ned i forhold til udfordringerne, og hvad det egentlig er, vi har behov for at styrke i forhold til indsatsen på allergiområdet.
Sundhedsstyrelsen har i dag offentliggjort deres rapport, og jeg ved også, at de har gennemgået den på høringen.
De konkluderer bl.a., at der ikke har været et tilstrækkeligt fokus på speciallægernes kompetencer inden for allergi.
Det er noget af det, vi skal rette op på.
Sundhedsstyrelsen anbefaler også, at regionerne opretter deciderede fagområdestillinger i allergologi, og at regionerne etablerer flere tværfaglige allergicentre, som kan sikre patienterne en bedre udredning og behandling.
Og det forventer jeg i høj grad at regionerne og andre relevante aktører på området løfter og også følger op på Sundhedsstyrelsens anbefalinger.
Så der er behov for, at vi løfter området til gavn for de mange danskere, der lider af allergi, og det bliver også et område, vi kommer til at følge tæt på baggrund af det serviceeftersyn, der er lavet, så vi kan sikre, at danskere med allergi får den tilstrækkelige behandling.
Liselott Blixt (DF), 2017-02-01:
Jeg var rigtig glad for, at der kom det her servicetjek, og jeg har også presset en del på over for den tidligere sundhedsminister.
Allerede i 2011 havde jeg sagen oppe, og jeg lavede også et beslutningsforslag på det tidspunkt om, at der skulle være et center i hver region, der netop skulle tage sig af dem, der havde allergi.
Vi ved, at der f.eks. på Lolland-Falster er lang vej for at komme til et center for at få en udredning, selv om vi faktisk her i Folketinget var enige om at lave en udredningsgaranti, og derfor skulle man på allergiområdet selvfølgelig også udredes inden for den måned.
Men det, jeg hører, er jo, at der mangler specialer, fordi man nedlagde allergologspecialet i 2004.
Så jeg tænker: Hvem er det, der nu har ansvaret for, at vi får uddannet nogle speciallæger med det her speciale som subspeciale eller eventuelt får lavet en allergologuddannelse?
Altså, det, rapporten peger på, er, at man skal blive bedre til at komme med nogle stillinger til netop speciallæger og prøve at gøre det interessant – noget, som vi også taler om, når vi taler om lægedækning, f.eks. i Lægedækningsudvalget.
Og der tænker jeg: Hvordan vil ministeren arbejde for det her?
Hvem er det, der har ansvaret for uddannelse af speciallæger på netop det her område?
Ellen Trane Nørby (V), 2017-02-01:
Jamen der er jo flere, der har en del af ansvaret, både når det handler om uddannelse, men også om efteruddannelse, og det, som Sundhedsstyrelsen peger på i deres servicetjek, er jo, at man ikke skal oprette en ny uddannelse, men at man skal lave en fagområdeuddannelse.
Og det er jo en opgave, som både skal løftes regionalt, men som der selvfølgelig også skal følges op på i forhold til det arbejde, vi har fra centralt hold med at følge op på, at vi sådan set har speciallæger med de kompetencer, der skal være inden for allergiområdet. Men det er i sidste ende regionerne, der jo også, når vi taler de tværfaglige udredningsafdelinger, og det har man i dag i Gentofte, i Odense, i Aarhus – Sundhedsstyrelsen anbefaler flere steder – sørger for, at man får samlet de personer med kompetencer på allergiområdet, der kan sikre, at der er en tilstrækkelig behandlingskapacitet i forhold til de patienter, der har behov for at blive udredt eller få behandling på området.
Liselott Blixt (DF), 2017-02-01:
Mange tak.
Og det lyder kort og godt: Hvilke tiltag har ministeren i støbeskeen på allergiområdet?
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-02-01:
Tak for svaret.
Jeg kan kun tilslutte mig ministerens opfattelse af, at der her er tale om griseri.
Det er der på flere områder, nemlig det miljømæssige, men sådan set også med hensyn til det konkurrenceforvridende aspekt i sagen.
For det er jo forbundet med en vis økonomisk vinding at snyde, og det kan måske også ses som et led i social dumping-problematikken.
Her er så endnu en flanke, der så at sige er åbnet mod lovlydige danske og for så vidt også europæiske chauffører, dog på en lidt anden måde, end jeg havde forestillet mig.
Jeg må sige, at jeg sådan lige er lidt ude af balance her, for det, jeg hører ministeren sige, er, at ministeren faktisk ikke ved, hvad der skal gøres.
Der er en løsning, som er besværlig og dyr.
Men jeg hørte ministeren sige, at man simpelt hen ikke ved, hvad man skal stille op med det her.
Er det korrekt forstået?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-01:
Det er det, der er tilfældet her, altså at det er vedtaget, at man skal leve op til de her krav, men vi har haft svært ved at kontrollere, om man faktisk lever op til dem, og vi har dermed svært ved at sanktionere, når man ikke lever op til kravene.
Det er derfor, jeg beder Færdselsstyrelsen sammen med, jeg tror det er Miljøstyrelsen om at kigge på det her.
Er der nogle muligheder, som vi ikke lige har blik for i øjeblikket?
For det, vi ved lige for øjeblikket kan gøres, er de her virkelighedstest, hvor man faktisk kan køre bilen et stykke vej for så at teste på den, og det er meget vanskeligt, når man lige hiver en bil ind, at man så skal gennemføre hele det omfattende testsystem.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-02-01:
Tak for det.
Jamen ministeren giver mig jo så ret i min antagelse, og jeg må sige, at det sådan set kun øger min glæde over, at jeg har rejst det her spørgsmål.
For hvis vi er inde på et område, hvor der snydes, og hvor man endnu ikke har udviklet de rigtige og passende kontrolfunktioner, så er det jo med at komme i gang hellere i dag end i morgen.
Som jeg hører ministeren, er man sådan set enig i det, og det er glædeligt.
Jeg kan kun opfordre til, at man måske samarbejder med tyske myndigheder eller med andre myndigheder i Europa i øvrigt, som måske har samme erfaringer med den her type snyd.
Der er jo trods alt ikke nogen grund til, at vi i alle europæiske lande opfinder den dybe tallerken alle sammen.
Jeg har faktisk ikke yderligere spørgsmål, for jeg tror ikke, at jeg får flere svar eller kan få flere svar.
Så jeg vil egentlig bare afslutte med at sige tak til ministeren.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-01:
Jeg vil gerne starte med at takke for spørgsmålet.
Jeg synes, det er en vigtig problemstilling, som spørgeren her har rejst, for i bund og grund er deaktivering af det forureningsbegrænsende udstyr i køretøjer noget griseri.
Det er en belastning for miljøet.
Det gælder særlig for luftkvaliteten i de store europæiske byer, hvor der er problemer med at leve op til kravene, og netop de problemer skal det NOx-begrænsende udstyr være med til at afhjælpe.
Kravene om reduktion af forureningen fra køretøjer har medført udviklingen af forureningsbegrænsende udstyr til forbrændingsmotorer, der har været gunstig for bekæmpelsen af forureningen, men udviklingen af teknologien har desværre også medført, at mulighederne for manipulation er blevet større.
Der er bl.a. udviklet udstyr, der kan sætte det forureningsbegrænsende udstyr ud af funktion, uden at bilens overvågningssystemer viser fejl, og så er det ikke muligt umiddelbart at kontrollere, om der er manipuleret med motorstyringen.
Der er udviklet noget måleudstyr, der gør det muligt at måle under det, der kaldes virkelig kørsel, men denne form for kontrolmåling er vanskelig, dyr og tager lang tid og er dermed til gene for alle de virksomheder og borgere, der har orden i sagerne.
Denne form for måling er derfor ikke velegnet til syn og vejkantkontrol, hvor kontrollen helst ikke skal lægge beslag på køretøjet i længere tid.
Der er således tale om et kompliceret område, hvor der ikke umiddelbart kan peges på nemme løsninger.
Området berører både miljø- og fødevareministerens og mit ressort, og jeg vil bede Færdselsstyrelsen om at tage kontakt til Miljøstyrelsen, så styrelserne sammen kan undersøge, hvad der kan gøres fremadrettet for at finde nogle løsninger på problemstillingen.
Jamen tak for spørgsmålet.
De muligheder kan selvfølgelig også afsøges i andre lande end i Danmark.
Har de fundet nogle løsninger i Tyskland, har de fundet nogle løsninger andre steder?
Det umiddelbare bud er, at der ingen steder er fundet nogen løsninger.
Men nu sætter vi os sammen, og så finder vi ud af, hvad der kan lade sig gøre på det her område, og hvad der så måske ikke kan lade sig gøre.
Rasmus Prehn (S), 2017-02-01:
Hvad er ministerens holdning til, at der reklameres for Uber i danske applikationer og i danske biografer, når domstolene har dømt, at Uberkørsel er ulovlig taxikørsel?
Tak, formand.
Jeg skal læse spørgsmålet højt: Hvad er ministerens holdning til, at der reklameres for Uber i danske applikationer og i danske biografer, når domstolene har dømt, at Uberkørsel er ulovlig taxakørsel?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-01:
Jeg har ikke selv set de pågældende reklamer og kender derfor ikke indholdet af reklamerne, men jeg kan da godt undre mig over, at sådanne findes, i lyset af at to Uberchauffører er blevet dømt for ulovlig taxakørsel.
Men den juridiske del af spørgsmålet hører under markedsføringsloven, og det vil således være Forbrugerombudsmanden, der skal tage stilling til dette spørgsmål.
Jeg mener, det vil være forkert af mig, hvis jeg begiver mig ud i gisninger om, hvilken holdning Forbrugerombudsmanden vil have til dette spørgsmål.
Det kræver indsigt i markedsføringsloven og kompetence inden for området.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-02-01:
Har ministeren tænkt sig at gøre mere for at kortlægge omfanget af såkaldte solkure blandt danske unge, herunder arbejde for, at omfanget bliver mindsket?
Tak for det.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-02-01:
Tak for spørgsmålet.
Det produkt, som i dag bliver brugt i de såkaldte solkure, er et ulovligt lægemiddel.
Produktet er ikke godkendt i Danmark, og så vidt det er Lægemiddelstyrelsen bekendt, er det heller ikke godkendt i andre europæiske lande eller i USA.
Lægemiddelstyrelsen vurderer, at produktet kan medføre en række forskellige og alvorlige bivirkninger, og Lægemiddelstyrelsen fraråder derfor enhver brug af produktet.
Ser man på SKATs tal for beslaglæggelse af produktet, er der intet, der tyder på, at importen har været stigende.
Der er dog alene tale om stikprøvekontroller, og det kan således være svært at vurdere det reelle omfang.
Generelt er det vanskeligt at afdække omfanget af anvendelsen af ulovlig medicin.
Det skyldes bl.a., at tallene jo ikke bliver indberettet, at anvendelsen ofte foregår i det skjulte, og at brugerne af samme grund sjældent indberetter de bivirkninger, de så har.
Da produktet som sagt ikke er et godkendt lægemiddel, er det ikke er omfattet af de almindelige regler om indberetning af bivirkninger, og derfor får vi ikke kendskab til produkterne ad den vej. Lægemiddelstyrelsen har dog modtaget to indberetninger om formodede bivirkninger ved produkterne.
Lægemiddelstyrelsen har ikke på nuværende tidspunkt kendskab til det reelle omfang i Danmark, men styrelsen ser med stor alvor på forbruget og samarbejder tæt med bl.a. SKAT og med politiet for at mindske udbredelsen.
Lægemiddelstyrelsen har også flere gange på sin hjemmeside og i fagblade og på sociale medier advaret mod produktet.
Det er en konkret vurdering af, i hvilket omfang det er relevant at advare mod specifikke ulovlige lægemidler.
En anden side af brugen af de ulovlige lægemidler er jo det her med, hvorfor folk bruger det.
Det afspejler jo også de unges syn på sig selv, hvis de føler behov for det her.
Og det synes jeg sådan set også er vigtigt at vi har fokus på, altså at vi ikke kun har fokus på, hvor meget der er af produktet, men også, hvad årsagen er til, at der er nogle, der føler sig fristet til at bruge et ikkegodkendt, farligt produkt.
Hvad er det for et selvbillede, hvad er det for nogle ting, der kan være årsag til, at unge piger og unge mænd tager produktet i brug?
Det synes jeg sådan set politisk er væsentligt at man også har fokus på.
Så i forhold til kortlægning skal vi hele tiden følge op på det.
Vi skal også være bevidste om, at det ikke sådan lige er til at kortlægge, men vi skal også politisk – og det har jeg i hvert fald som minister – have et fokus på, hvad det er, der får folk til at bruge et ulovligt, farligt produkt som det, vi ser anvendt til solkurene.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-02-01:
Tak for det.
Og tak for svaret.
Jeg tror, at hele den her diskussion først blev gjort synlig for rigtig mange danskere, da DR3 havde en dokumentar, der hedder »Prinsesser fra Blokken«, hvor man viste, at solkure rent faktisk var noget, der blev brugt ganske udbredt.
Jeg er enig med ministeren i, at når det ikke er lovlige produkter, er det vanskeligt at håndtere, fordi de ikke falder ind under de normale systemer, men med det her er der jo en reel sundhedsudfordring.
Vi havde i går et samråd, som drejede sig om lattergas.
Altså, det er igen et spørgsmål om, at der kan komme produkter ind, som giver noget til nogen, som vi andre ikke kan forstå de søger, enten som en rus eller som her en teint i huden, som åbenbart er attraktiv for nogle.
Jeg rejser det her spørgsmål som supplement til de skriftlige spørgsmål, jeg har stillet til ministeren i den her sammenhæng, fordi man lige nøjagtigt ved, at den sundhedsskadelige effekt ved brugen af det her er meget alvorlig; man taler om depression, selvmordstanker, svimmelhed, øre- og øjensmerter, hovedpine, modermærkeforandringer, så det er alvorlige effekter, vi taler om her.
Derfor spørger jeg også ministeren om det.
Har ministeren tænkt sig at gøre noget andet og mere i forhold til en kortlægning af det?
Der verserer i øjeblikket en sag, og det viser sig, at der kommer store mængder ind i Danmark.
Det vil vi gerne have stoppet, fordi vi altså ved, at det bliver brugt og udløser de her alvorlige bivirkninger og skadevirkninger.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-02-01:
Ja, og det har alvorlige skadevirkninger og bivirkninger.
Det er sådan set også derfor, at der er blevet advaret så kraftigt mod brugen af produkterne.
Når Lægemiddelstyrelsen samarbejder med SKAT og politiet, handler det jo netop både om at få styr på den ulovlige import, der er, og at få opfanget de steder, hvor der sker ulovlig brug af nogle midler, som ikke er godkendt i Danmark.
Når jeg siger, at det er vigtigt, at vi ikke kun har fokus på at kortlægge, hvor meget der kommer ind, eller kontrollere den del, er det jo, fordi vi også er nødt til at tage fat på årsagen.
Spørgeren henviser jo selv til »Prinsesser fra Blokken«, DR3's program, men vi kan jo se, at det her handler enormt meget om kropsidealer.
Det handler om, hvordan de unge ser på sig selv.
Og derfor er det mindst lige så vigtigt, at vi fokuserer på forebyggelse og det kampagnespor, der handler om også at gøre op med nogle af de kropsidealer og billeder, som leder unge til at bruge ulovlige produkter, som kan have meget store sundhedsmæssige konsekvenser for dem.
Det er også et spørgsmål om at arbejde med de unges selvbillede og mistrivsel, og hvad det er, der leder dem til at bruge produkterne.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-02-01:
Tak for det.
Hvordan vil ministeren sikre, at der på lastbiler på danske veje ikke snydes med NOx-filtrering, sådan som det angiveligt foregår andre steder i Europa, jævnfør artikel publiceret på Ingeniørens hjemmeside den 5. april 2016 med rubrikken: »Østeuropæiske lastbiler slår NOx-filtrering fra for at spare penge«?
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-02-01:
Jo, og det er jo en kompleks størrelse
Det kræver i hvert fald også meget stor politisk opmærksomhed, at forebyggelsesindsatsen kommer op i et andet gear i Danmark.
Det er jo et af de områder, hvor jeg synes, at for den borgerlige regering – både da det var en solo Venstreregeringen, men også her efterfølgende, hvor vi har fået trekløverregeringen – er forebyggelsesdagsordenen ikke noget, der bliver særlig italesat og prioriteret.
Det er sådan Socialdemokratiets overordnede holdning til det.
Men kan ministeren give mig et lidt mere konkret svar på, hvad ministeren ønsker at gøre eller agter at gøre, lige nøjagtig med hensyn til at forfølge omfanget af solkure i Danmark?
Ellen Trane Nørby (V), 2017-02-01:
Jamen i forhold til det sidste vil jeg sige, at der er et tæt samarbejde mellem Lægemiddelstyrelsen, SKAT og politiet, og vi mener sådan set også, at det er de rigtige myndigheder til både at kontrollere og beslaglægge den ulovlige import, ligesom det er vigtigt at have et stærkt myndighedssamarbejde i forhold til at sørge for, at produkterne ikke florerer i det omfang, som spørgeren også hentyder til.
I forhold til forebyggelse havde Venstreregeringen og nu trekløverregeringen et stort fokus på forebyggelse, og de informationsindsatser, der bliver tilrettelagt fra Servicestyrelsens side på det her område, har jo også ændret karakter, så man i højere grad også er til stede på nogle af de platforme, hvor de unge er, på de sociale medier, for vi er også nødt til at nå derud, hvor de unge er, så vi kan være sikre på, at de også ved, hvad farligheden og bivirkningerne er ved at bruge et produkt som det, der bliver brugt i de såkaldte solkure.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-02-01:
Skal jeg tolke ministerens svar sådan, at vi kan forvente, at der bliver gjort en øget indsats med at forklare om skadevirkninger og om, hvilke spor de unge helst skal være på, set i forhold til det, jeg vil tillade mig at kalde et fuldstændig uforsvarligt misbrug af solkure?
Ellen Trane Nørby (V), 2017-02-01:
Som jeg sagde i min indledende besvarelse, har Lægemiddelstyrelsen allerede ad flere omgange både i fagblade, på sociale medier, på deres hjemmeside og på andre måder været ude og advare mod brugen af solkure, ligesom styrelsen også har været ude og oplyse om bivirkningerne og decideret har frarådet, at man overhovedet bruger det.
Det er jo et redskab, som man konkret vurderer, altså hvor tit og hvor meget det skal anvendes, i forhold til hvad farligheden er.
Der er ingen tvivl om, at når vi taler solkure, er der nogle farlige bivirkninger.
Det er jo også det, der har gjort, at Lægemiddelstyrelsen på så mange områder sådan set har været ude og advare mod brugen af det.
Og det er et område, som vi også kommer til at følge fremover.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-02-01:
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen fra ing.dk https://ing.dk/artikel/oesteuropaeiske-lastbiler-slaar-nox-filtrering-fra-spare-penge-183278.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-02-01:
Men ikke desto mindre lytter vi jo igen og igen til – det er jo ikke den første historie, vi har hørt – at personalet klager over svære arbejdsforhold, og de har en oplevelse af, at vi forsøger at tvinge mennesker til at arbejde hurtigere, end det er fagligt forsvarligt, for at finansiere den stigning, der er i sundhedsudgifterne i dag.
Personalet har også en oplevelse af, at de tvinges til at skulle lave umulige prioriteringer i forhold til alvorligt syge.
Patienter oplever at få diagnoser på sygehusgange, har vi lige hørt, eller i venterum eller i opholdsstuer, mens andre patienter er til stede.
Det er uværdigt for patienterne og for de pårørende, tænker jeg.
Så igen kunne det være rimeligt at høre, hvordan ministeren forholder sig til effektiviseringskravet på 2 pct. i sundhedssystemet sammen med de budgetmæssige besparelser, altså om det ikke er medvirkende til de udfordringer, som vi oplever i dag med overbelægning på sygehusene.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-02-01:
Nu kommer det til at lyde på spørgerens indlæg, men faktisk også på spørgsmålet på grund af formuleringen, som om der skulle være et kæmpestort overbelægningsproblem generelt på samtlige afdelinger.
Dem skal der selvfølgelig tages hånd om.
Det var sådan set også derfor, at Venstreregeringen sammen med Dansk Folkeparti, Konservative og Liberal Alliance sidste år lavede en aftale, som tilfører økonomi.
Sidste år alene var der en ekstra tilførsel på 2,4 mia. kr., og i år med den finanslov, vi er i gang med, er der også en ekstra tilførsel af ressourcer til sundhedsvæsenet.
Det er der, fordi vi fra regeringens side prioriterer ordentlig patientsikkerhed, ordentlige forhold for medarbejderne, men også et velfungerende sundhedsvæsen.
Det ændrer så ikke på, at nogle af de lokale problemer skal håndteres lokalt.
Vi skal understøtte det med godt patientflow, som også ligger i akutpakken, og en række andre initiativer.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-02-01:
Jeg var her for ganske kort tid siden ude og besøge landbetjenten Erling i Hurup i Thy.
Det var en meget stor oplevelse – vi var rundt og kigge i lokalområdet; der var kommet nogle anmeldelser, og dem var vi ude og se på.
Alle de steder, vi kom hen, var det samstemmende svar fra lokalbefolkningen, at de var glade for deres landbetjent.
Det skabte en tryghed, det skabte en nærhed til politiet, som man ikke følte kunne erstattes af den politistation, som mange med rette følte lå meget, meget langt væk fra deres hverdag i Hurup.
Den landbetjentordning, man havde der, lukker, og det var folk kede af.
Desværre er tendensen jo, at det går den samme vej landet over.
I 2008 var der 116 landbetjente i Danmark – lige nu er der aktuelt 25, og antallet forventes jo at falde yderligere her senere på året, og det er altså en udvikling, som vi er utrolig kede af i Dansk Folkeparti.
Vi så gerne, at der blev trukket den anden vej, at det lokale politi blev styrket, for det spiller en vigtig rolle i den præventive indsats, det spiller en vigtig rolle i forhold til SSP, det spiller en vigtig rolle i forhold til at lære børn og unge, at man kan gå til politiet, hvis man måtte have behov for det, og samtidig har sådan en landbetjent jo et enormt kendskab til sit lokalområde og til de folk, der bor der, og også til nogle af dem, der en gang imellem kan give nogle problemer.
Så på mange måder er det en god idé at have landbetjente.
Derfor vil jeg egentlig bare spørge ministeren, hvornår vi kan regne med, at antallet af landbetjente begynder at stige igen.
For jeg synes, det er relevant, at vi styrker vores politi – at vi styrker politiet hele vejen rundt, men jo altså også lokalt, fordi det har en enorm betydning for rigtig mange mennesker.