Sigurd Agersnap (SF), 2023-03-30:
Tak for det, formand.
I august måned 2021 kostede 1 m³ gas under 6 kr. I august sidste år kostede den mere end 27 kr. Og det er ikke kun gassen, som er steget voldsomt i pris; det er også el og olie.
Det ved mange af os fra vores egne energiregninger, og det har rigtig mange danskere lidt under.
Vi har kunnet mærke det direkte på energiregningerne, men vi har også kunnet se det nede i supermarkederne, fordi høje energipriser afspejler sig i andre priser, bl.a. på smør, og hvad man ellers køber i supermarkedet.
Nu kan vi så i de kommende uger forventeligt se kæmpestore overskud hos energiselskaberne.
Det er overskud, som nogle steder er indtjent af meget få medarbejdere, og hvor nogle få medarbejdere også står til at få en meget stor del af de overskud, enten i bonus eller i udbytte på anden vis.
Derfor mener vi også i SF, at det kun er fair, at de ekstraordinære, overnormale overskud beskattes.
Vi har i SF intet imod, at man tjener penge, men i en retfærdig økonomi belønnes man efter indsats og evne, ikke ved tilfælde og udefrakommende kriser – kriser, som lige pludselig hæver priserne voldsomt uagtet virksomhedens egen indsats.
Selv om en elhandler eller et olieselskab har været nok så dygtig, er det ikke deres fortjeneste, at vi disse dage ser de store overskud.
Derfor er vi i SF samlet set glade for, at man indfører et solidaritetsbidrag.
Det vil skabe en bedre økonomi.
Det behøver man ikke bare at tage mit ord for; det har også FN's generalsekretær, António Guterres, sagt, og det har den konservative europakommissionsformand, Ursula von der Leyen, sagt, og det er tilmed også IMF's ord.
Når vi har en så ekstraordinær krise, er det fornuftigt at beskatte overnormale overskud og føre det tilbage til befolkningerne.
Det er heller ikke nødvendigvis en særlig venstreorienteret idé.
Det er noget, man kender fra historien, og også den konservative jernlady i England, Margaret Thatcher, indførte beskatning på overnormale overskud.
I SF støtter vi derfor op om indførelsen af solidaritetsbidraget, og vi har også i sinde at stemme for forslaget, for det skaber en mere retfærdig økonomi.
Men der er et men.
For regeringen lægger her op til at implementere en absolut minimumsversion af EU's solidaritetsbidrag.
Man har ikke ladet det dække andre brancher end olie og gas; det gør man ellers i bl.a. Portugal, Spanien og Kroatien.
Man har ikke ladet det dække 2022, hvor vi kender de store overskud, men alene 2023, hvor vi endnu ikke ved hvad et overskud vil være, selv om man bl.a. i Frankrig, Tyskland og Irland lader det dække begge år, og selv om der må forventes en adfærdseffekt af at lægge beskatningen ind i 2023 stedet for i 2022, hvor man jo selvfølgelig ikke kan ændre adfærd tilbage i tiden.
Sidst, men ikke mindst, har man ikke ladet det dække mellemhandlere med el.
Det er folk, som lever af at handle med el, ikke af at sætte den op eller producere den, og det er de steder, hvor vi ser nogle af de allerstørste overskud.
Det synes vi er ærgerligt, og det er udtryk for, at man i hvert fald ikke er lykkedes med den politiske prioritering at lade alle bidrage i tider med krise.
Vi har været kritiske over for, at det med mellemhandlere ikke er omfattet, i hele processen, og det vil vi også være fremover, og vi vil forfølge det nærmere, også i udvalgsbehandlingen og den fortsatte behandling af det her lovforslag.
Vi ser frem til den videre behandling.
Så sagde ordføreren også, at det her jo – hvis man ikke lavede minimumsimplementeringen – ville stille danske virksomheder dårligere.
Men spørgsmålet er, om det også ville stille det danske samfund og danskerne dårligere.
Derfor vil jeg høre ordføreren, om det har været Venstres tilgang til den her implementering, at det skulle være en minimumsimplementering og den derfor heller ikke skulle omfatte yderligere brancher eller bl.a. mellemhandlere.