runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Katrine Daugaard (LA), 2025-03-20:
Altså, jeg må bare sige, at jeg faktisk synes, det er sørgeligt, at man som kulturordfører for Danmarks største parti ikke synes, at det er vores opgave at sikre, at de kulturbestyrelser, der sidder og forvalter afsindig mange af danskernes penge hver eneste dag, selvfølgelig skal gøre deres opgave ordentligt.
handlede jo om et byggeri af Filmtaget, som løb af sted fra knap 40 mio. kr. og ender i et trecifret millionbeløb.
Mogens Jensen (S), 2025-03-20:
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at vi selvfølgelig skal sørge for at udpege kvalificerede mennesker til de bestyrelser, de skal sidde i.
De skal have de kompetencer, som er nødvendige.
Det er også derfor, jeg spørger ordføreren, om ordføreren mener, at det at være medlem af et politisk parti eller at være politisk engageret er en diskvalifikation.
Jeg vil da også gerne spørge ordføreren om, om I, hvis ordføreren blev minister eller Liberal Alliance kom i regering, så ville se det sådan, at man da aldrig ville udpege nogen personer, som er medlem af Liberal Alliance, til noget som helst?
Katrine Daugaard (LA), 2025-03-20:
Nej, det er bestemt ikke en diskvalifikation – overhovedet ikke.
Men vi skal være helt sikre på, at man har kompetencer, uddannelse osv., der svarer den opgave, man skal udføre.
At man så ved siden af kan være aktiv i et parti, har jeg ikke noget problem med.
Men det er sjovt, at man kun vælger folk fra sit eget parti, synes jeg.
Sascha Faxe (ALT), 2025-03-20:
Og tak til ordføreren.
Jeg vil følge lidt op på det, ordføreren før mig har spurgt om.
Vi står i en situation, hvor det måske er mere vigtigt end nogen sinde, at folk engagerer sig i samfundet, fordi vi står med de kriser, vi gør, og der synes jeg, at et parti er et rigtig godt sted at engagere sig.
Jeg har personligt oplevet, at det at være engageret i et parti har stået i vejen for jobs og jobopgaver; virksomheder og organisationer har i strid med loven spurgt, om jeg stadig var politisk aktiv.
Så min bekymring er, hvad der sker, når vi får personnavne på bordet, som der foreslås her, og de bliver en del af debatten, og det er ikke, fordi jeg er uenig i, at der skal være krav om kvalifikationer, for det skal der.
Hvordan ser ordføreren så, at vi understøtter et bredere folkeligt engagement i det politiske liv, hvis det kan vi blive diskvalificerende at have være medlem af et parti?
Kim Valentin (V), 2025-03-20:
Jo, det vil jeg ikke være uenig med ordføreren i.
Den diskussion havde vi også i Europaudvalget, og det var i december 2022.
Jeg synes generelt set, at der har været en tendens til, at man, når man har lavet lovgivning fra Kommissionens side, så først har kigget på, hvordan det lige passer ind i paragrafferne, så man kan undgå at få problemer bagefter, i stedet for at være åben omkring det.
Det skal vi være meget forsigtige med i den her sammenhæng og specielt på det her område.
Det er også derfor, jeg siger, at den ene forordning skal vi stille mange spørgsmål til, og vi skal få rammer omkring det, så vi præcis ved, hvad det er, vi går ind til der.
Men det er en forordning, og kampen om de her ting blev jo sådan set taget i 2022, så derfor skal vi implementere det nu, og så må vi foretage en minimumsimplementering af den ene forordning.
Søren Søndergaard (EL), 2025-03-20:
Jeg synes, at ordføreren rejser en reel problemstilling omkring det med antallet, i forhold til hvor mange vælgere de repræsenterer.
I gamle dage var det fem partier; nu har vi udvidet det til seks.
Altså, de fem partier i gamle dage repræsenterede jo alle, ikke?
I dag kan vi ifølge meningsmålingerne risikere at komme i en situation, hvor de seks største partier repræsenterer under 70 pct. af stemmerne.
Derfor kan man da diskutere – og det synes jeg vi skal gøre i udvalgsforhandlingen – om vi skal gøre det sådan, at i hvert fald 80 pct. eller 85 pct. af befolkningen er repræsenteret for netop at sikre, at alle væsentlige strømninger, måske ikke meget, meget små partier, er repræsenteret.
Vi står ved det kompromis, vi har lavet, men vi vil meget gerne diskutere det i udvalgsforhandlingen.
Er der andre partier, der vil være med til at ændre det på baggrund af den ændring, vi har set i partimønsteret, så synes jeg det er en god idé.
Så det er en opfordring til ordførerne om at rejse det i udvalgsforhandlingerne og måske udarbejde et konkret forslag.
Sascha Faxe (ALT), 2025-03-20:
Jamen tak, det er hermed modtaget, og det vil jeg tage videre.
Det er jo noget, vi kan se i mange af vores ting, altså ikke kun i bestyrelsen, men også internt i vores arbejde på Christiansborg, hvor det, at vi har flere og flere partier, betyder, at ikke alle har adgang til alle rum.
Det gør sig også gældende i forhold til Det Udenrigspolitiske Nævn f.eks., hvor der ud af de 12, der blev valgt, var 4, der ikke fik fast plads i Det Udenrigspolitiske Nævn.
Det siger jo noget om nogle af de meget væsentlige ting, så det vil jeg gerne rejse.
Internt i Alternativet plejer vi normalt at arbejde med 80 pct. som skæringspunkt, for så mener vi, at vi har så mange med, som der kan være, men det kunne også være 85 pct.
Men lad os tale om det i udvalget.
Katrine Daugaard (LA), 2025-03-20:
Jeg synes, det er dejligt at høre, at kulturministeren faktisk synes, at der er gode kompetencer til stede i den nuværende bestyrelse.
Jeg synes, det er en rigtig, rigtig god og stærk bestyrelse, der er sammensat her.
Så jeg forstår egentlig ikke rigtig, hvorfor man vil indføre mere kontrol og bureaukrati.
Altså, det kunne man jo så indføre på en lang række områder.
Regeringens ønske er jo netop, siger I i hvert fald, at ville afbureaukratisere, så hvordan hænger det sammen med det?
Og kunne man ikke have sikret de her kompetencer, på lige fod med at bestyrelsen jo også skal leve op til, at halvdelen skal være mænd og halvdelen skal være kvinder?
Kunne man ikke bare have lavet nogle regler om, hvad bestyrelsen samlet set skal have af kompetencer i stedet for det her bureaukratiserende organ, der kommer ind?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-03-20:
Jeg er altid åben over for gode forslag, og vi har tænkt os om, så grundigt som det nu kunne lade sig gøre, og har fundet den løsning, der udsætter både DR og den politiske proces for færrest mulige omkørsler.
Den bestyrelse, der sidder i dag, er på mange måder fremragende.
Kigger man tilbage på de seneste 20-30 år, er der mange eksempler på, at de kompetencer, man har ønsket repræsenteret, måske ikke i alle tilfælde har fundet hjem blandt de mennesker, der har været udpeget.
Jeg tror måske, at et af de områder, vi kommer til at se på i fællesskab næste gang, er Det Danske Filminstitut.
Beslutningen om at starte det Filmtag blev truffet af en bestyrelse udpeget af fru Mette Bock, altså en minister fra Liberal Alliance.
Selv om jeg ønskede det, ville jeg ikke kunne stoppe den.
Jeg synes også bare, det er vigtigt at sætte tingene i relief.
Men det har da givet mig stof til eftertanke, i forhold til om der er den rigtige kompetenceprofil i den bestyrelse.
Katrine Daugaard (LA), 2025-03-20:
Det ændrer jo ikke på, at det ikke er Mette Bock, der har bestilt Filmtaget eller haft tilsyn med, hvordan økonomien siden hen er løbet løbsk.
Det synes jeg egentlig heller ikke man kan klandre den nuværende minister for.
Men lad os vende tilbage til det, det handler om, nemlig at sikre de her kompetencer i DR's bestyrelse.
Har ministeren afsøgt muligheden for, at man kunne gøre det uden det her bureaukratiserende lag, som man jo må erkende at det er, altså det man er kommet frem til her?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-03-20:
Ja, vi har forsøgt at finde inspiration i de europæiske lande, der har gjort det effektivt og minder mig os selv.
Vi har hentet inspiration fra den model, man har i Storbritannien, hvor de konservative over for Labour er blevet enige om en udpegningsmodel til deres public service-organer, som på trods af meget stejle politiske skel har fundet en god anvendelse.
Jeg er ikke ufejlbarlig.
Opstår der gode forslag under udvalgsbehandlingen, lytter jeg gerne.
Dog vil jeg sige, at kompromiset her tæller mange mandater og har været grundigt vendt og vejet.
Men jeg er altid åben over for at blive klogere.
Mogens Jensen (S), 2025-03-20:
Tak for det, formand.
Så her er vi altså nærmest bundet på hænder og fødder.
Det er to forordninger, det handler om.
Den ene er om mediefrihed, og den anden gennemsigtighed i forhold til politisk reklame, og det er jo begge forordninger, som træder i kraft her om ikke så længe.
Om det første først, altså forordningen om mediefrihed, vil jeg sige, at den jo handler om reelt set at sikre redaktionel uafhængighed og pluralisme i vores mediebillede, og det er noget, som vi i Socialdemokratiet og vi alle, tror jeg, er meget optaget af.
De dele af forordningen her, som vi nu skal vedtage, er jo sådan set allerede gældende i Danmark i dag, men der er altså også behov for nogle supplerende nationale bestemmelser, bl.a. i forhold til at skærpe kravene om, at medierne skal tilgængeliggør deres ejerskabsoplysninger.
Det er jo nok et udviklingstræk, der relaterer sig meget til den udvikling, vi har set i i hvert fald mange østeuropæiske lande, desværre, og som gør de her regler nødvendige.
Som sagt gælder de fleste af de her ting i Danmark i forvejen.
Den her forordning skal der også føres tilsyn med, og der foreslås det, at det bliver Radio- og TV-nævnet, og det synes vi er et fornuftigt forslag.
Så er der den anden forordning om politisk reklame, som jo for så vidt har et rigtig godt formål, fordi det handler om, at forbrugerne i højere grad skal kunne gennemskue, når der er tale om politisk reklame.
Men når det kommer til, hvilke regler det så konkret kommer til at betyde for os i Danmark, må jeg sige, at der kan vi se frem til noget bureaukratisk bøvl.
Lad mig bare tage et eksempel på det, nemlig at det skal kunne ses på en hvilken som helst reklame, hvem der har betalt for den, men man skal også kunne se reklamens pris.
Man skal også kunne se den periode, reklamen er påtænkt udgivet i, og hvis man har brugt forskellige målretningsteknikker, som vi jo kender det fra Facebook, så skal det også fremgå af den enkelte reklame.
Så der skal altså indføres et regelsæt og en metode til, hvordan man på hver enkelt facebookreklame eller hver enkelt reklame i avisen eller ude i landskabet kan få de her oplysninger.
Der ligger flere ting i forslaget, som jeg ikke skal komme ind på her, og jeg må sige, at jeg synes, det er bøvlet.
Det er jo ikke noget, vi umiddelbart kan ændre nu og her, men jeg tror, vi i udvalgsarbejdet kommer til at se på, hvordan vi i mindst muligt omfang gør det her mindst muligt bureaukratisk for alle aktører, der er involveret i de her politiske processer.
Jeg må indrømme, at vi gerne havde set, at det her forslag ikke var blevet udmøntet på den måde, men som sagt er den proces overstået.
Vi støtter selvfølgelig lovforslaget, men vil i det kommende arbejde sørge for, at det bliver implementeret på den mindst muligt bureaukratiske måde.
Katrine Daugaard (LA), 2025-03-20:
Det var egentlig bare sådan lige for at få afklaret noget, for jeg er egentlig meget enig med ordføreren i det, ordføreren siger.
Har ordføreren tænkt over, f.eks. i forhold til nærhedsprincippet, om man på en eller anden måde kunne afværge noget af det her, i forhold til at det jo virkelig er meget bureaukrati, som vi også får ind af døren her?
Så hvad har ordføreren gjort sig af tanker, i forhold til om der måske alligevel var ting, vi kunne gøre brug af for at slippe for det?
Mogens Jensen (S), 2025-03-20:
Jeg vil være villig til at gøre hvad som helst for at få de bureaukratiske elementer i det her til at forsvinde, men det er jo en proces, der er kørt.
Jeg har ikke selv siddet og været involeret i den proces, så jeg ved ikke , hvor konkret det har været, da det her blev behandlet nede i EU.
Men det her er i hvert fald et af de områder, hvor man må sige, at selv om man støtter hensigten med det her forslag, så er måden, det i praksis skal føres ud i livet på, noget bøvl.
Katrine Daugaard (LA), 2025-03-20:
Så hr. Mogens Jensen ser altså heller ikke nogen smutveje, vi her fra dansk side kan tage for at undgå at skulle stemme ja til det her?
Mogens Jensen (S), 2025-03-20:
Om kort tid er det her gældende ret i Danmark, for sådan er det jo med forordninger.
Men jeg synes, vi skal bruge tid i udvalgsarbejdet på sammen at finde ud af, hvad vi overhovedet kan gøre på det her tidspunkt for at få det her til at blive så lidt bøvlet som overhovedet muligt.
Det kan jeg høre vi er enige om, og det glæder mig.
Søren Søndergaard (EL), 2025-03-20:
Vi lavede jo faktisk dengang en begrundet udtalelse, hvor vi anfægtede, at det her var i overensstemmelse med nærhedsprincippet.
Det var i øvrigt fungerende formand for Europaudvalget, hr. Kim Valentin, der selv skrev under på den begrundede udtalelse, så vi havde det jo oppe dengang.
Men er hr. Kim Valentin ikke enig i, at et af de store problemer er, at det her er vedtaget efter artikel 114, nemlig spørgsmålet om det indre marked i EU?
For det er jo det, der gør, at vi får totalharmoniseringen.
Det er det, der gør, at vi får forordningen, altså at man fra EU's side i stedet for at give metodefrihed ønsker af hensyn til markedet at diktere, præcis hvordan tingene skal være i alle lande, og det giver så alle de problemer nu.
Så er det ikke det, at hjemmelsgrundlaget for det her var artikel 114, der er det egentlige problem og grunden til det morads, vi står i nu?
Sascha Faxe (ALT), 2025-03-20:
Jeg er ikke medlem af DR's bestyrelse, og jeg har jo sagt som folketingspolitiker, at jeg synes, det er vigtigt, at det politiske aspekt og medieaspektet er skilt ad.
Det er rigtig, rigtig vigtigt for en retsstat.
Jeg mener bestemt, at en bestyrelse skal kunne blande sig i det, den er bestyrelse for – ellers giver det jo åbenlyst ingen mening.
Men det var ikke det, der var tilfældet.
Ordføren og jeg stod ikke som to bestyrelsesmedlemmer og debatterede i DR; vi stod og diskuterede som to medlemmer af et politisk og lovgivende organ.
Katrine Daugaard (LA), 2025-03-20:
Jeg er jo enig i, at vi ikke skal blande os direkte i indholdet, så længe DR lever op til de rammer, som vi jo sætter herindefra.
Så når det gælder indholdet, mener fru Sascha Faxe så ikke, at DR's nuværende og fremtidige bestyrelser ikke må blande sig i indholdet, altså at vi sikrer, at vi får et indhold, der ikke er politiseret?
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-03-20:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Og det gælder også et forsøg på mange gange at voldføre befolkningen, i forhold til at man skal mene noget andet end det, man tidligere har ment.
Altså, jeg synes, der er for mange udsendelser, som ikke går i den almindelige danskers retning.
Og fru Katrine Daugaard har fuldstændig ret i, at det er rigtig mange skattepenge, der bliver brugt.
Jeg har altid været tilhænger af DR som en public service-station.
Jeg synes, at vi fortjener det i et lille land som Danmark, at der er en station, som kan varetage de ting, som burde varetages i forhold til den almindelige danske befolkning.
Det er mange penge.
Og nu må jeg altså også bare for lige at fuldende min tale sige, at der røg en, nemlig – og nu nævner jeg navne, for det er jo ganske almindeligt kendt – Thomas Falbe, denne gang i forhold til »Grønlands hvide guld«, med en klækkelig erstatning, kan man sige.
Altså, ingen går fattige fra sådan nogle stillinger, absolut ikke.
Man kan have sine tvivl om, om det er rigtigt.
Sker der mere?
Nej, det gør der nok ikke, og på et eller andet tidspunkt bliver det dysset ned.
Katrine Daugaard (LA), 2025-03-20:
Nu kunne vi forstå på Enhedslistens ordfører, at han mener, at indholdet på DR er ret borgerligt, så derfor får jeg lyst til at spørge DF's ordfører: Kan ordføreren komme på et eneste program på DR, som politiserer på en måde, der virkelig frembringer DF's kernepolitik i udsendelserne?
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-03-20:
Det ville jeg rigtig gerne, altså noget mere familieorienteret måske.
Der er »Far, far & børn« måske ikke lige det mest familieorienterede, jeg kan forestille mig – for at sige det rent ud; så er det sagt ligeud.
Altså, der også utrolig meget woke i forhold til DR, og der bliver mere og mere.
Og det kan man da godt synes er sådan en ren hyggeudsendelse, men det er jo også en tendens og et forsøg hos DR på at sige, at sådan skal det være.
Så tak for spørgsmålet; den lå lige til højrebenet.
Søren Søndergaard (EL), 2025-03-20:
Jeg troede, fru Pia Kjærsgaard ville nævne gudstjenesterne og den megen fokus på tro og kirke osv.
Der er ikke rigtig mange, der ser det, men det er da noget, der er kommet med, og som vi andre har accepteret, fordi vi netop synes, DR skal være alsidig.
Men i forhold til det der med fejl vil jeg sige, at jeg ikke håber, vi får medievirksomheder, som ikke laver fejl.
Altså, medievirksomheder skal lave fejl.
Det er et spørgsmål om, hvordan de håndterer de der fejl.
Vi husker alle sammen det seneste grønlandske valg, hvor TV 2 reelt allierede sig med et australsk-kinesisk mineselskab for at forhindre, at venstrefløjen kom til magten, og det var jo en fejl.
Spørgsmålet er, hvordan man reagerer på fejl.
Det må være det afgørende.
Men jeg forstod ærlig talt ikke, hvad der var argumentet for at gå imod det her forslag.
For det, som jeg forstår er Dansk Folkepartis ønske, nemlig at bevare et folkeligt element i det, er jo fastholdt.
Det var også helt afgørende for Enhedslisten i forhold til den del, der var om, at det bare skulle være nogle virksomhedsledere, advokater osv.
Så hvad er det egentlig, man har imod det her forslag?
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-03-20:
Jo, men er det ikke overvejende det.
Det tror jeg det er.
Det håber jeg bliver ved med at være der.
Så får jeg så også anledning til at sige, at det ærgrer mig vældig meget, når nu vi taler om Grønland, at den forbindelse, der har været mellem DR og Grønland, også er forsvundet.
Den er væk, og jeg ved, at man i Grønland er meget ked af, at man ikke længere har det sammenhold, som man havde tidligere.
Det har DR også bare fjernet.
Kunne den nye bestyrelse tage det op igen?
Det ville da være dejligt.
Så kan det ingen steder undgås, at der laves fejl.
Det er fuldstændig rigtigt.
Partierne lave fejl.
Regeringen laver fejl.
Men spørgsmålet er lige præcis, hvordan man så håndterer det, og der må jeg nok sige, at DR i forhold til »Grønlands hvide guld« var et mønstereksempel på, hvordan man ikke skulle håndtere det.
Det tog jo lang tid, inden man fandt ud af, bare at man skulle vise sig, og at der skulle ske noget.
Så vi er helt enige i, at ingen kan lade være med at lave fejl, og at det så handler om, hvordan man reagerer på det.
Søren Søndergaard (EL), 2025-03-20:
Jeg er ikke i tvivl om, at DR ville være meget, meget bedre, hvis det var mig, der bestemte det hele, og jeg kan sige, at så ville vi også få julehilsner fra Grønland – hundrede procent – så der kan vi forenes.
Men det er jo sådan i den her model, at Dansk Folkeparti, hvis Dansk Folkeparti bliver et af de seks største partier, jo ikke bare får indflydelse på sin egen repræsentant, men også får indflydelse på de seks, der skal udpeges fra det, hvad skal vi sige, folkelige niveau.
Er det trods alt ikke værd at kvittere for i modsætning til de idéer, der var om at gøre det til ren business?
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-03-20:
Jo, men stillingen som generaldirektør er, så vidt jeg ved, stadig væk ledig, så man kan jo se, om hr. Søren Søndergaard skulle prøve at søge den
Det kunne måske være en god pensioniststilling.
Og jeg kan jo få den lige i hovedet igen.
Tak for det.
Ja, hvad var nu egentlig spørgsmålet?
Jamen det er helt logisk, at hvis vi får mulighed for at udpege en repræsentant, så vil vi være meget, meget opmærksomme på, hvad vedkommende ved, kan og er interesseret i i forhold til medier – hundrede procent.
Det skal ikke bare være sådan en, til hvem man siger: Nu kommer du lige ind her, og så kan du sidde og hygge dig med det.
Katrine Daugaard (LA), 2025-03-20:
Nu kom fru Pia Kjærsgaard ind på det her med uafhængighed, som jo er svært i et lille land og især på kulturområdet, fordi folk jo, som ordføreren også siger, kender hinanden.
Men når nu det gælder DR og knap 4 mia. kr. af skatteborgernes penge, mener DF så ikke også, at vi politikere skal sikre, at vi får det, som vi jo netop betaler for, altså neutral og ordentlig journalistik, public service, og ikke »Den store bagedyst«, kryolitdokumentarer osv. eller alle de her dokumentarer med haltende journalistisk indhold, som vi jo også har set?
Kim Valentin (V), 2025-03-20:
Nu tror jeg faktisk, at ordføreren svarede på mit spørgsmål til allersidst, for mit spørgsmål var: Hvis nu Dansk Folkeparti får mulighed for at udpege en, er man så så meget imod forslaget, at man ikke ønsker at udpege, eller vil man udpege en, også hvis man er blandt de seks største partier?
Det tror jeg faktisk ordføreren fik svaret på.
Så havde jeg et par andre små ting i den her sammenhæng: Jeg er faktisk lidt i tvivl om, hvorfor man stemmer imod her, for den her model styrker jo netop det, som Dansk Folkeparti siger de gerne vil gøre i forhold til DR's bestyrelse.
Kan jeg ikke få en bedre forklaring på det?
Så er der lige en sidste ting: Jeg har forstået det sådan, at bestyrelsen fungerer på den måde, at det er formanden, der udtaler sig.
Kan ordføreren forstå, at det er sådan?
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-03-20:
Det er jeg ikke helt sikker på jeg kan forstå, for jeg kan huske, at da Dansk Folkeparti havde mulighed for at udpege en repræsentant, udpegede vi Ole Hyltoft, som faktisk var den eneste, der udtalte sig vældig, vældig godt, når der havde været noget i forhold til DR.
Det ved jeg fra Ole Hyltoft.
Man blev bestemt ikke særlig vel modtaget, når man havde været ude at sige sin uforbeholdne mening eller havde skrevet den i et fremragende indlæg i et af medierne – indlæg, som jeg faktisk tror rigtig mange af os kunne nikke bifaldende til.
Så det er jeg ikke så enig i.
Jeg synes også, at det må være lidt svært, altså helt ærligt.
Er det nikkedukker?
Og der er det det der med at sidde og klappe hinanden på skulderen.
Jeg kan sige, at ja – fuldstændig på linje med fru Katrine Daugaard, der har udpeget, selv om man er imod det her forslag – selvfølgelig ville vi udpege en repræsentant, det siger sig selv.
Mogens Jensen (S), 2025-03-20:
Tak for det.
Nu brugte Liberal Alliances ordfører, fru Katrine Daugaard, jo igen det her falske beløb, altså at DR får 4 mia. kr. om året.
Men vil ordføreren ikke medgive, at der er en forskel på, om man får 300 mio. kr. mere eller mindre?
Så vil jeg spørge ordføreren, fru Pia Kjærsgaard, om noget.
For det blev ved med at blive sagt, og nu brugte ordføreren også udtrykket, at DR voldfører befolkningen, og det er også blevet nævnt, at de er venstreorienterede osv. Hvor ved fru Pia Kjærsgaard det fra?
Altså, én ting er jo, at man som politisk repræsentant kan synes, at DR er venstreorienteret, og Enhedslisten kan mene, at DR er højreorienteret, men er der nogen som helst evidens, nogen som helst forskning, der understøtter fru Pia Kjærsgaards udsagn?
Eller er det bare sådan noget, man lige selv synes er sådan?
Det vil jeg godt spørge ordføreren om.