runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-12-03:
Tak for ordet, formand.
Tusind tak til SF for at tage et meget, meget vigtigt emne op.
Under valgkampen til Europa-Parlamentet havde jeg fornøjelsen af at have en snak med en gruppe unge piger om de sociale medier.
Så delte vi oplevelser, lidt sådan om, hvordan hende her den gamle kvinde kan føle sig presset af idealerne ude på de sociale medier, og hvordan de egentlig havde det med det, og det brugte vi faktisk ret lang tid på at tale om.
Ud over det er jeg også selvstændig erhvervsdrivende, og ja, vi bruger også billeder, men vi bruger ikke retoucherede billeder.
Vi bruger billeder af dem, vi tager billederne af, som de ser ud på dagen, og det gør vi netop, fordi det er vigtigt, at vi som mennesker, ikke bare unge piger, men alle os andre, også kan spejle os i virkeligheden.
Jeg er helt med på, at forældrene har et ansvar for at snakke med deres børn om de her ting, og det er der ingen tvivl om, at de bestemt også gør og de lægger energi i det, men når man hele tiden bliver ved med at blive presset og få de her billeder – og det er ikke nok med det, så det kun er billeder, det er også influencere – så siger jeg også som selvstændig erhvervsdrivende: Hvad kommer først?
Er det børnene eller det perfekte billede?
Jeg er ikke, og Moderaterne er ikke for overimplementering.
Derfor er regeringen også i gang med at undersøge det her.
For der er jo forskellige måder, vi bliver påvirket på af forskellige medier, og nej, vi kan ikke bare slukke for det, og nej, vi kan ikke fravælge det, og ja, vi ved jo, at uanset hvad bliver vi påvirket af ting.
Vi bliver jo nudget til ting, og det er der masser af undersøgelser, der viser.
Så derfor er vi også nødt til at finde ud af, at vi bliver nødt til at tage nogle greb i brug.
Vi er ikke for meget lovgivning, men jeg kender ikke nogen erhvervsdrivende, der siger andet, så hvis de ved, at det kan hjælpe børnene, at de lige skriver på deres reklamemateriale, at det er retoucheret, ved I hvad, så gør de det.
Carsten Bach (LA), 2024-12-03:
Nej, jeg mener bestemt ikke, at jeg i min ordførertale har givet udtryk for, at vi vil ophæve nogen særlig beskyttelse af børn og unge i markedsføringsreglerne.
Det, jeg gjorde rede for i min ordførertale, var, at vi i Liberal Alliance ikke vil indføre nye regler for enhver pris, og at vi i den her sammenhæng ikke mener, at en ny regel vil være nødvendig.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-12-03:
Samtalen om forældreansvar kan altid dræbe enhver debat om, hvad vi skal gøre for at beskytte børnene.
Jeg synes jo ellers, at vi har en meget stolt tradition i Danmark for at være på forkant med børnebeskyttelse, men når det handler om nettet, er det, ligesom om det bare skal have lov til at være wild west, og det forstår jeg egentlig ikke.
Der står jo sådan set allerede i markedsføringsreglerne i dag, at man skal tage et særligt hensyn til børn og unge, fordi de ikke nødvendigvis kan gennemskue, hvad det er, de bliver udsat for.
Har Liberal Alliance så meget tillid til børn og unge, at man også gerne vil ophæve de regler?
Nu er lyssætning og makeup jo lige præcis ikke en del af retouchering, så lad os lige lægge det til side.
Det er det, man ændrer på kroppen for at forskønne den.
Vi ved, at pigerne gerne vil være tyndere, og at drengene gerne vil have større muskler, og begge grupper oplever faktisk et kæmpestort kropspres.
Vil ordføreren ikke give mig ret i, at selv om det, som ordføreren siger, ikke er et nyt fænomen, at der bliver redigeret, er virkeligheden den, at børn og unge udsættes for massivt mange flere billeder hver eneste dag.
Det kan være en lille smule svært at navigere i, når man er 8 eller 10 år og ser alle de her idealer, som man ikke kan leve op til
Var det ikke på tide, at vi ligesom mærkede de her billeder og gjorde børn og unge opmærksom på, at det, de måler sig op imod her, faktisk er urealistisk at leve op til, for det er ikke ægte?
Selv om vi har tillid til børn og unge, tænker jeg at det er en ret god oplysningskampagne.
Carsten Bach (LA), 2024-12-03:
Lovforslaget, som det her jo faktisk er, fra SF omhandler en ændring af markedsføringsloven.
Med lovforslaget ønsker SF, at billeder og film i alle former for erhvervsmæssig markedsføring, herunder reklamer, kampagner på sociale medier m.m. skal være mærket, hvis de er retoucheret.
Formålet er ifølge forslagsstillerne at forhindre, at børn og unge føler mindreværd og dårligt selvværd, og at øge bevidstheden om, at det, vi ser i reklamer og kampagner, ikke altid er ægte.
Der er ikke nogen tvivl om, tænker jeg i hvert fald, at der er unge og for den sags skyld også voksne mennesker, der oplever, at det er svært at leve op til de idealer, der fremstilles på billeder fra reklamer og på film.
Selv om det formentlig også fylder mere, fordi vi jo i langt højere grad end tidligere eksponeres for kampagner på sociale medier, på tv og i bybilledet, så er det ikke noget nyt fænomen.
Men det er for mig at se en lille smule urealistisk at forestille sig,
at en mærkning af retoucherede billeder ville forhindre den følelse af utilstrækkelighed blandt unge, som der kan opstå, når vi som mennesker ser de her billeder og præsenteres for tidens skønhedsidealer.
At foreslå ny lovgivning ud fra en idé om, at børn og unge ikke i forvejen faktisk er klar over, at billeder og film retoucheres, er i en eller anden udstrækning også at gøre unge mennesker dummere, end de jo i virkeligheden er.
I Liberal Alliance har vi en meget høj grad af tillid til unge mennesker og til, at unge mennesker faktisk også godt kan forstå at skelne mellem den redigerede fremstilling i reklamekampagner m.v., der jo til tider kan være grænsende til det fiktive, og virkeligheden, ligesom vi ved, at den rigtige lyssætning og den rette makeup og diverse skønhedsbehandlinger jo kan forskønne eller forbedre de træk, vi hver især er født med.
I Liberal Alliance ønsker vi ikke at indføre flere regler, end nødvendigt er, og derfor stemmer vi også imod lovforslaget her.
Tak for ordet.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-12-03:
Jamen hvis der er virksomheder, der ønsker at brande sig på den måde, er der jo ikke noget lovgivning, der behøver at blive vedtaget for det.
Jeg synes, vi skal passe på med ikke at lovgive alt for meget om alting.
Hvis virksomheder vil brande sig på, at det her er et rigtigt billede, må de gerne gøre det for min skyld.
Carsten Bach (LA), 2024-12-03:
Jeg vil sige, ligesom jeg gjorde rede for i min tale, at vi har en meget stor grad af tillid til unge mennesker i Liberal Alliance, også til unge mennesker uden for Liberal Alliance.
Vi har også meget stor tillid til forældrene og til den forældresamtale, der f.eks. kan foregå hen over spisebordet, hvor man kan tale om de her ting.
Jeg tror i den her sammenhæng, at vi skal skelne imellem det at være eksponeret for billeder, som er redigeret i en eller anden udstrækning i forbindelse med film, reklamekampagner og andet – hvor jeg tror, at rigtig mange, også unge mennesker, udmærket godt ved, at der her er tale om en redigeret udgave af virkeligheden – og så hvad ens kammerater, venner og omgangskreds måske foretager sig med billeder, som man lægger op på sociale medier.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-12-03:
Det tager jeg egentlig mere som en bemærkning.
Hvis et af de forslag, som undersøgelserne kommer med, er i forhold til at retouchere og lave en mærkning på det inden for forskellige områder – der er jo mange forskellige områder, som jeg omtalte før; det kan godt være, at det er hensigtsmæssigt ét sted, men ikke et andet, for som ordføreren for Liberal Alliance siger, er der i film måske en lidt anden måde at opfatte det på – så ser jeg ikke noget til hinder for det.
Hvis det er det, undersøgelserne viser, så tapper vi selvfølgelig ind i det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-12-03:
Så det var et ja til en mærkningsordning, hvis hvad – hvis det virker?
Jeg har svært ved at forstå svaret.
Der står i lovforslaget, som jo er lavet i Erhvervsministeriet: Vi vurderer, at det her kan modvirke kropspres, punktum.
Vi vurderer, at det virker.
Så hvad er det, Moderaterne har brug for mere af?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-12-03:
Jeg er meget enig, og jeg er også rigtig glad for ordførerens uddybning.
Ordføreren kender jo også rigtig meget til det danske erhvervsliv.
Så har vi jo også fået at vide fra Erhvervsministeriet selv, at vurderingen er, at det vil have en effekt, og at det vil virke.
Så bare tak til ordføreren for svaret.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-12-03:
Ja, det er utrolig vigtigt at finde ud af, hvad der kan lade sig gøre rent markedsføringsmæssigt.
Mener man, at det kunne være en mulighed at lave en mærkningsordning?
Det kan være, at det er inden for en kortere periode for at se, om der er en virkning.
Så er vi absolut åbne for det.
For vi er simpelt hen nødt til at sige, at det, der er det vigtigste her, er at beskytte børnene, og jeg har ikke nogen grund til at tro, at der er nogen som helst i erhvervslivet, der ikke ønsker det samme.
Så jeg tror, man vil tage imod det med åbent sind.
Hvis det er det, der er vurderingen, og der er eksperter, der er ude at sige, at de tror, at det her vil kunne have en effekt, for så kan man da i hvert fald se, at fru Lisbeth Bech-Nielsen lige er blevet trukket gennem Photoshop eller et eller andet, så er jeg slet ikke i tvivl om, at erhvervslivet vil sige, at de da selvfølgelig ikke er interesseret i, at børn og unge skal føle mindreværd, og at det er svært at ligne nogen, hvis de kan hjælpe dem med at undgå det.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-12-03:
Det var egentlig bare for helt at forstå, hvad ordføreren mente med det, som hun svarede min kollega fru Karina Lorentzen Dehnhardt før, altså at
hvis der ikke er nogen formelle forhindringer så at sige, og hvis der ikke er et spørgsmål om EU-ret, og det formoder vi jo ikke der er, fordi Frankrig kan gøre det, så støtter Moderaterne det i forhold til det indholdsmæssige.
Men det er klart, at de andre ting skal være på plads.
Er det korrekt forstået?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-12-03:
I og med at jeg ikke kan henvise til nogen undersøgelser og heller ikke rigtig ser, at der er henvist til undersøgelser i det her lovforslag, kan jeg naturligvis ikke udtale mig om det.
Jeg tror bare, at det, der er vigtigt at holde sig for øje, er, at de fleste, uanset parti og uagtet, hvad der er, vil gøre det, der skal til for at beskytte vores børn og unge.
Som jeg også nævnte tidligere: Det vil erhvervslivet bestemt også.
Det, der i bund og grund og i sidste instans er afgørende for Moderaterne, er, at vi ud fra markedsføringslovgivningen finder ud af, hvilke greb vi kan tage for at undgå, at unge mennesker har mistrivsel på grund af det, de bliver påvirket af fra sociale medier etc.
Hvad tænker vi løsningen er?
Hvad kan vi gøre?
Der afventer vi de svar, der kommer, når Erhvervsministeriet har afdækket, hvad der er muligt.
Carsten Bach (LA), 2024-12-03:
Tak, og tak for ordførertalen.
Ligesom ordføreren for forslagsstillerne er jeg en lillebitte smule i tvivl om Moderaternes ståsted, hvad det her angår.
Nu er jeg ikke erhvervsordfører for Liberal Alliance.
Det er min gode kollega fru Pernille Vermund, som jo har fødselsdag i dag og derfor ikke kunne være til stede i salen.
Så jeg ved ikke helt, hvad det er for undersøgelser, der pågår i Erhvervsministeriet.
Men sådan som jeg forstår det, er undersøgelserne i Erhvervsministeriet et forsøg på at finde ud af, hvilke markedsføringsmuligheder der er, og ikke, om en ordning har en reel effekt i forhold til trivsel osv.
Vil det markedsføringsmæssige have noget at sige for Moderaternes stilling til det her forslag, eller er det det faglige og virkningen på trivsel for unge mennesker, der er afgørende for Moderaterne i den her sammenhæng?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-12-03:
Som jeg sagde før, afventer vi i Moderaterne de endelige undersøgelser, som netop nu pågår i Erhvervsministeriet, for at man kan finde ud af, hvad der kan lade sig gøre, og hvad der ikke kan lade sig gøre.
Hvis det her er en af de ting, man kommer op med, og som man tror vil have den allerstørste virkning, så ser jeg ikke nogen problemer i, at vi tilslutter os det.
Men vi afventer naturligvis den større undersøgelse, der lige nu pågår i Erhvervsministeriet.
Carsten Bach (LA), 2024-12-03:
Det gjorde det i hvert fald lidt mere klart for mig, kan man sige.
Så vil jeg egentlig bare spørge, om ordføreren har en separat viden om, om en specifik mærkningsordning som den, der er omtalt i forslaget her, rent faktisk vil have en effekt på trivsel blandt unge mennesker – altså mærkning af f.eks. reklamer og opslag på sociale medier, som er erhvervsrelaterede.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-12-03:
Tak, formand.
Det handler her om L 107, forslag til lov om ændring af lov om buskørsel, lov om godskørsel og taxiloven.
Formålet med lovforslaget er at sikre, at der ikke stilles unødige krav for danske virksomheder, som andre europæiske vejtransportvirksomheder ikke skal leve op til.
Med lovforslaget foreslås det at fjerne forældede krav til gods- og buskørselsvirksomheder, som udelukkende gælder nationalt for danske transportvirksomheder, og som hverken har betydning for færdselssikkerhed eller bidrager til sunde konkurrencevilkår.
Alle lovændringer bør tjene et klart formål og løse et reelt problem.
Når vi ændrer regler, der allerede fungerer, uden at nogen har efterspurgt det, risikerer vi at skabe mere forvirring end forbedring.
Vi er i DD absolut for regelforenkling.
Det skal dog være regler, der må anses for at være unødvendige og overflødige, og de kan for øvrigt med stor sandsynlighed identificeres ved dialog med de involverede aktører.
I forhold til buskørselstilladelser forestiller vi os i Danmarksdemokraterne, at det vil give mening at bevare den nuværende definition af erhvervsmæssig buskørsel, hvormed de nuværende tilladelseskrav bevares, altså at vi beholder de gældende regler, så loven ikke åbner for misbrug, forringer arbejdsvilkår og åbner for generel omgåelse af reglerne.
Forslaget er et forsøg på regelforenkling, som ingen har efterspurgt, regelforenkling, der slår fejl og fører til regelforvikling.
Håndhævelse af reglerne bliver vanskeligere for politiet.
Det har de for øvrigt pointeret i deres høringssvar.
Det kan gøre det lettere at omgå regler.
Alternativt er der behov for klare definitioner af centrale begreber og en forpligtende evaluering af lovens konsekvenser i samarbejde med branchen og Folketinget.
Danmarksdemokraterne stemmer imod lovforslaget, som det ser ud her, da vi frygter, at virksomheder kan undgå buslovens krav ved at indrette sig strategisk, og uden klare definitioner og begreber i loven kan det være umuligt for politiet at håndhæve reglerne uden store ekstra omkostninger, hvis overhovedet muligt.
Fra Danmarksdemokraternes side vil vi gerne gøre det nemmere for f.eks. det lokale plejecenter at køre en tur i en bus.
I stedet for at ændre definitionen af erhvervsmæssig buskørsel mener vi dog, at man eventuelt bør udvide de eksisterende undtagelser i busloven til tilladelsesfri kørsel, således at det lader sig gøre.
Derfor stiller vi sandsynligvis et ændringsforslag til denne, måske sammen med andre partier.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Peter Juel-Jensen (V), 2024-12-03:
Tak for det, formand.
Formålet med lovforslaget er at gøre det lettere at være transportvirksomhed i Danmark og være konkurrencedygtig på EU-niveau.
Det sker ved at fjerne, forenkle og ændre krav, som overimplementerer EU-retten, der ikke længere er nødvendig og ikke bidrager til hverken høj færdselssikkerhed eller sunde konkurrencevilkår.
Lovforslaget og loven, når den er vedtaget,
fjerner nationale dokumentationskrav, forenkler krav til chaufførvikarvirksomheder og ændrer definitionen af erhvervsmæssig buskørsel.
Lovforslaget er i mine øjne et vigtigt skridt i retning af mindre overimplementering og overbureaukratisering.
Overimplementering indebærer jo, at der stilles strengere krav til danske virksomheder, end det forudsættes i EU-retten, og det betyder, at danske virksomheder bliver udsat for mere administration end deres europæiske konkurrenter.
Det påvirker helt enkelt deres konkurrenceevne, og det kan ingen jo være tjent med.
Herudover vil lovforslaget sikre, at gyldighedsperioden for allerede udstedte tilladelser til sygetransport forlænges med 18 måneder, dog maksimalt til og med 31. december 2027.
Venstre støtter lovforslaget.
Thomas Jensen (S), 2024-12-03:
Tak, formand.
Vores transportsektor spiller en meget, meget vigtig rolle i vores samfund og for vores erhvervsliv, og med lovforslaget lægges der op til en række regelforenklinger eller rettere sagt måske også liberaliseringer for transportvirksomheder, og samtidig sker der en forlængelse af tilladelser til sygetransport i taxiloven.
Derfor vil forslaget lempe definitionen af erhvervsmæssig buskørsel.
Lovforslaget vil desuden lempe en række regler til transportvirksomheder ved bl.a. at fjerne restancekravet, som fastsætter en grænse for ikkepersonlig forfalden gæld til det offentlige for både virksomheder og transportledere.
Derudover fjernes tilladelseskravet for busudlejning uden fører, ligesom dokumentationskravet for transportlederens faktiske og vedvarende ledelse forenkles, så der er flere måder at opfylde kravet på.
Endelig forlænger vi ganske fornuftigt de nuværende tilladelser til sygetransport.
Det skal ses i lyset af, at vi er i gang med at evaluere den nuværende taxilov, og på den måde sikres det, at udbuddet af privat sygetransport kan fortsætte, indtil vi har fundet ud af, om den nuværende taxiregulering er den mest hensigtsmæssige, eller om der bør tages initiativ til at ændre reglerne.
Nærlæser man høringssvarene, synes jeg også, at det er meget præcise og kloge ord, som 3F Transport anfører i sit høringssvar, og jeg citerer: »... regelforenklinger kun er gode og fornuftige, hvis man som led i arbejdet husker formålet med de regler, man vil forenkle.
Og hvis man tilsikrer, at eksempelvis ændrede regler ikke forringer løn, arbejdsvilkår og beskyttelse af de ansatte, rammevilkår, der sikrer sund og fair konkurrence samt ikke mindst sikkerheden i trafikken«.
Det er i sandhed kloge ord fra 3F Transport, som jeg er meget enig i.
Derfor mener jeg også, at noget af det mest centrale ved det her lovforslag er lovforslagets passus om, at Transportministeriet efter 2 år efter lovens ikrafttræden skal udarbejde en evaluering, dels af ændringen af definitionen af erhvervsmæssig buskørsel, dels af forenklingen af krav til chaufførvikarvirksomheder, som tilstræbes oversendt til Folketinget 2 år efter lovens ikrafttræden.
Her er det vigtigt for Socialdemokratiet, at vi får evalueret på alle de bekymringer, der rejses i høringssvarene, så vi får et tilstrækkeligt vidensgrundlag til at vurdere, om det, når det drejer sig om de bekymringer, som både arbejdsgivere og lønmodtagerorganisationer rejser, vil give problemer for færdselssikkerheden på de danske veje og også i forhold til skattebetalingen til staten og overholdelsen af reglerne på det danske arbejdsmarked.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget, og vi ser frem til her på den korte bane at få en god udvalgsbehandling, hvor vi kan få belyst de bekymringer, der er rejst i høringssvarene, og på den lange bane ser vi frem til evalueringen om 2 år, og om den giver anledning til at se på reglerne igen.
Mads Olsen (SF), 2024-12-03:
Tak for ordet.
Normalt er det jo sådan, at førstebehandlinger af lovforslag er en drøftelse af lovforslagets ordlyd og de konsekvenser, positive som negative, det forventes at have.
Men når det gælder denne førstebehandling af L 107, kan jeg på vegne af SF ikke rigtig indgå i den drøftelse.
Dertil synes jeg, at de procesfejl, der er begået inden fremsættelsen af dette lovforslag, simpelt hen er for store og for uoverskuelige i forhold til den videre proces.
At et høringssvar fra en af de mest centrale og relevante myndigheder i dette spørgsmål er blevet tilbageholdt, synes vi simpelt hen ikke er i orden.
En så lemfældig omgang med lovgivningsprocessen bør forfølges i sit helt eget kritiske spor, og det kan jeg fra talerstolen love at SF sammen med andre gode kræfter i oppositionen aktivt vil gøre.
Når det kommer til det lovforslag, som nu foreligger, er det egentlig min opfattelse, at regeringen burde trække det tilbage og genfremsætte det senere efter en mere reglementeret lovforberedende proces, hvor intet tilbageholdes, ligegyldigt hvor central en part det måtte være, eller hvor kritisk høringssvaret måtte være.
Men regeringen råder jo over et flertal, så det er nok for meget forlangt, at man tager den her konsekvens.
Så for SF bliver det derfor vigtigt, at vi i det kommende udvalgsarbejde får rettet op på procesfejlene og ikke mindst får indføjet nogle af de bemærkninger, som det ikkeudleverede høringssvar fra Rigspolitiet er inde på.
Med det sagt vil jeg gentage, at denne sag ikke er slut for SF.
Vi må til bunds i, hvorfor Folketinget ikke måtte få indsigt i de bekymringer angående lovforslaget, som Rigspolitiet har givet udtryk for.
Tak for ordet.
Helle Bonnesen (KF), 2024-12-03:
Jeg tror ikke, at fru Birgitte Vind kan fornærme mig.
Jeg synes, vi har et rigtig, rigtig fint samarbejde.
Jamen det er også derfor, aftalen ikke skal gå ind og definere beløb i kroner og øre.
Vi skal have et minimum for, hvad der kan være et regelsæt, og lige præcis det der forhold var jo så noget, vi eventuelt kunne skrive ind i sådan et regelsæt.
Birgitte Vind (S), 2024-12-03:
Det var jo dejligt at få det bekræftet.
Så er vi tilbage ved det spørgsmål, jeg også måtte stille en anden ordfører.
For det er jo sådan, at der i den her aftale netop står, at muligheden for at yde støtte under en fremtidig epidemi vil afhænge af, hvilke regler Europa-Kommissionen måtte indføre uagtet national lovgivning.
Det er således vanskeligt med et lovkrav at forpligte et fremtidigt Folketing på at vedtage kompensationsordninger uden forudgående statsstøttegodkendelse.
Det står jo i den aftale, vi har lavet, så derfor synes jeg lidt, det er at tale med to tunger.
Det lyder måske lidt negativt, og jeg håber ikke, at det er at fornærme ordføreren, men jeg synes, der bliver sagt to ting på samme tid.
Så kan ordføreren ikke forklare, hvordan man på én og samme tid kan gå ind for den her aftale og så alligevel ikke gøre det?
Helle Bonnesen (KF), 2024-12-03:
Altså, vi har jo sagt, at det var væsentlig bedre end ingenting at få den aftale på plads.
Så ja, vi er glade for aftalen og er glade for at være en del af den.
Vi synes, det er ærgerligt, at man ikke har taget skridtet fuldt ud og sikret retskravet ved en lovhjemmel.
Birgitte Vind (S), 2024-12-03:
Jeg tror altså, at det ligger os alle sammen meget på sinde at passe på dansk erhvervsliv.
Det er jo ligesom forudsætningen for, at vi har det fantastiske velfærdssamfund, som vi har.
Jeg vil også bare lige have ordføreren til at gentage noget, for jeg tænker, at jeg hørte rigtigt.
Kan ordføreren bekræfte, at ordføreren stadig væk ser sig som en del af aftalen?
Helle Bonnesen (KF), 2024-12-03:
Nu er den her aftale jo indgået på et tidspunkt, hvor der er en regering, der har absolut flertal, og derfor har man så fundet en aftale, som flest muligt kan bakke op om.
Men hvis vi nu havde en ny situation mange år ude i fremtiden, hvor der ikke er en flertalsregering, har vi ikke nogen regler for, hvordan man så skal navigere, fordi det kan dele vandene, og det er det, der er bekymringen.
Jens Meilvang (LA), 2024-12-03:
Mange tak, formand.
Som det allerede er nævnt, har lovforslaget til formål at forenkle regler og fjerne unødige krav til danske gods- og buskørselsvirksomheder for bl.a. at sikre samme vilkår som for andre europæiske transportvirksomheder.
Med lovforslaget foreslås tilladelseskravet for busudlejningsvirksomhed afskaffet og tilsynet med gods- og bustilladelser reduceret.
Derudover vil lovforslaget forlænge gyldighedsperioden for tilladelser til sygetransport frem til maksimalt udgangen af 2027, da mange af de gældende tilladelser står til at udløbe her i midten af januar 2025.
Vi i Liberal Alliance er fortalere for at reducere unødig lovgivning, i særdeleshed når lovgivningen for vores virksomheder ikke giver mening og bare giver mere arbejde.
Det er altid en afvejning, når man afskaffer love og krav til virksomheder eller borgere.