runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Seier Christensen (NB), 2020-11-10:
Tak for ordet.
Biodiversitet er forskellighed af liv på jorden i alle dets former.
Sunde økosystemer bidrager med mange nødvendige ting, som vi tager for givet.
Biodiversitet giver os ren luft, frisk vand, sund jordbund, bestøvning af afgrøder – forskellighed i naturen gør det muligt for os at trives.
Nye Borgerlige vil naturligvis gerne værne om landets fælles ressourcer, herunder den næringsrige jord, det rene grundvand og de fiskerige kystnære farvande.
Vi ser positivt på nationalparker og tværkommunale naturparker, når de etableres efter lokale ønsker i samspil med landbruget.
Naturparker kan også være med til at bevare den særegne danske natur.
Vi behandler et beslutningsforslag efter det, vi behandler nu, som ligeledes handler om biodiversitet.
Her lægges op til forhandlinger om en natur- og biodiversitetspakke.
Det nærværende beslutningsforslag lægger op til en konkret lov.
Vi mener, det vil være rigtigt at tage en forhandling om indholdet.
Nye Borgerlige kan derfor ikke støtte beslutningsforslag nr. B 18.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-11-10:
Helt konkret kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad ordføreren mener om naturnationalparker.
Er det noget, som man kan se en fremtid i at få flere af i forhold til nationalparker, hvor der er mindre beskyttelse?
Peter Seier Christensen (NB), 2020-11-10:
Vi er positivt indstillet over for nationalparker, og det vil vi så selvfølgelig gå ind i en konkret drøftelse om.
Henrik Dahl (LA), 2020-11-10:
Tak for ordet.
Og når jeg ser på den enorme strøm af mennesker, som kommer og besøger os, kan jeg se, hvor mange andre det også er en glæde for.
Så biodiversitet er noget, som vi skal være glade for, det er noget, som vi skal hæge om, og det er noget, som vi skal arbejde for.
Men i mit parti er vi også kede af, at midten er forsvundet i forhold til en hel række spørgsmål, der handler om natur og miljø, og vi ser gerne, at der kommer en eller anden form for politisk midte tilbage.
Der tror vi, at det næste forslag, vi skal behandle, nok går længere i retning af at skabe en mere bred konsensus end at jage en lov igennem inden årets udgang, som der står i beslutningsforslaget.
Det er den 10. november i dag, og jeg tror simpelt hen ikke, at der kommer noget særlig godt ud af at tage det helt alvorligt og jage en lov igennem så hurtigt.
Så ja til biodiversitet, men som forslaget her er udformet og med de skrappe tidsfrister, der er, er det altså ikke noget, vi kan bakke op om.
Tak for ordet.
Mai Villadsen (EL), 2020-11-10:
Jamen vi arbejder jo benhårdt både i finanslovsforhandlingerne, men også i de klimaforhandlinger, der er, for at sikre mere plads til naturen.
Jeg håber jo, at vi inden for den kommende måneds tid eller i hvert fald inden nytår får en finanslov på plads, hvor der kommer til at blive taget rigtig meget landbrugsjord ud, som også skal gives til naturen, og at vi får lavet naturnationalparker.
I Enhedslisten ønsker vi frem til 2030 at få 35 i alt.
Jeg håber, at vi kan få – og vi har fremlagt finansiering til – 15 over de næste 3 år; det håber jeg vil kunne lykkes i den her finanslovsforhandling.
Så det er nogle af de ambitioner, vi har nu og her.
Henrik Dahl (LA), 2020-11-10:
Jeg synes stadig væk, at der bliver for lidt rum til en politisk diskussion og en politisk prioritering, for forslaget er jo udformet på den måde, at man relativt slavisk skal implementere nogle målsætninger fra FN og så det, der hedder nogle videnskabelige målsætninger.
Nu er jeg også både sundhedsordfører og fødevareordfører og har haft rigtig meget med coronaepidemien at gøre, og jeg er bare nødt til at sige, at der altså skal nogle politikere ind over i sådan nogle situationer.
Det her med at implementere anbefalinger fra f.eks. FN tror jeg er en farlig vej at gå.
Der er jeg altså mere tilhænger af, at vi sætter os ned og forhandler os frem til et eller andet, også i forhold til finansiering og prioriteringer osv.
Torsten Gejl (ALT), 2020-11-10:
Tak, formand.
I Alternativet blev vi jo rigtig glade over, at S og SF gik til valg på, at vi skulle have en biodiversitetspakke.
Det har Danmark i sandhed brug for.
Da så regeringen kun satte 50 mio. kr. af om året her på finansloven til det, blev vi selvfølgelig lige så skuffede, som alle de grønne organisationer.
Men da det så blev meldt ud, at vi skulle forhandle biodiversitetspakke alligevel, blev vi jo glade igen.
Det, vi så har gjort, er, at vi simpelt hen prøver at løfte forhandlingerne.
Vi kæmper for at løfte forhandlingerne op på et niveau, som svarer lidt til det, vi gjorde på klimaområdet, hvor vi i Alternativet havde held til at få samlet partierne omkring det store klimamål, som vi selv havde foreslået.
Det, vi gerne ser, er, at vi simpelt hen laver et mål, at vi laver en biodiversitetslov med et mål for 10 pct. strengt beskyttet natur i 2030, og at vi så arbejder os deropad år for år, sørger for finansiering og når op på det mål.
Man bruger så ordene drømme og leg om det, og det er ikke helt sådan, vi forhandler.
Altså, vi forhandler ret seriøst i Miljøministeriet i øjeblikket.
Jeg kan minde Susanne Zimmer om, at under 1 pct. af den danske natur er strengt beskyttet i dag, og sandsynligvis under 2 pct. til havs.
Så vi skal altså virkelig, virkelig oppe os.
I det hele taget er der gået totalt rod i alle de der beskyttelseskategorier.
Der er alle mulige forskellige former for beskyttelseskategorier, og når vi indmelder til FN, at 17 pct. af den danske natur er beskyttet, er det jo også golfbaner og alle mulige steder, som i hvert fald i vores optik ikke er beskyttet natur.
Det skal vi have ryddet op i.
Vi skal have fundet ud af, hvad der er beskyttet, vi skal have nogle ordentlige beskyttelseskategorier, og så skal vi simpelt hen have lavet en procentdel strengt beskyttet natur om året.
Til havs skal vi selvfølgelig sørge for, at f.eks. Øresund bliver fuldstændig fredet og bliver til en marin naturnationalpark, for det er et fantastisk opvækstområde for specielt torskeyngel i de enorme ålegræsbælter.
Det var vi så den dag.
Der er også hundredvis af marsvin – vi så kun nogle stykker.
Men Øresund er en unik perle i dansk natur, fordi man ikke har måttet bruge bundtrawl siden, jeg tror, det er 1926, og det er jo den vej, vi skal i de danske farvande.
Meget af det kan godt genetableres og blive til rigtig, rigtig dejlig og fin natur.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-11-10:
Jeg skal lige være sikker på, at jeg forstod, hvad ordføreren sagde, rigtigt, i forhold til hvor mange procent strengt beskyttet natur vi skal have.
10 pct. forstod jeg, men er det så det, eller er der et tal ved siden af?
Altså, skal vi ikke efterleve EU's mål i forhold til biodiversitet på 30 pct. i 2030, eller hvor står Alternativet der?
Torsten Gejl (ALT), 2020-11-10:
Der vil jeg godt gøre Frie Grønne opmærksom på, at det der med de 30 pct. jo ikke gælder rigtigt beskyttet natur.
Altså, dem synes jeg ikke at fru Susanne Zimmer skal hænge sin hat på.
Der er gået totalt rod i det med de der beskyttelseskategorier.
Det kan f.eks. være golfbaner, landbrugsjord eller ting og sager, som ikke er særlig beskyttet.
Så vi har lidt svært ved at tage de der 30 pct. alvorligt.
Vi synes, at vi skal være mere ambitiøse.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-11-10:
Det kan jeg kun være enig med hr. Torsten Gejl i, altså at det er svært at tage de der tal alvorligt.
Og det er jo heller ikke dem, vi arbejder med i Frie Grønne.
Altså, vi arbejder jo med beskyttet natur.
To tredjedele af den ene tredjedel, der skal være beskyttet natur på land, skal være strengt beskyttet.
Og der snakker vi ikke om marker eller golfbaner.
Men jeg synes også, at jeg hørte tallet 50 mio. kr., og at det tal arbejder Alternativet på at få op for at få noget af det her igennem.
Hvor meget skal det op, for at Alternativet vil gå med?
Torsten Gejl (ALT), 2020-11-10:
Altså, på sigt taler vi om milliarder.
Og det beslutningsforslag, som fru Susanne Zimmer kommer med her, har jo også behov for en finansiering på måske 50 mia. kr. eller 100 mia. kr., hvis man virkelig skulle efterkomme det.
Det, som vi skal i øjeblikket, er at sikre nogle langsigtede mål.
Jeg tror bare, at det, vi kalder biodiversitetspakken, vil komme til at nærme sig 1 mia. kr., og der kunne jeg godt tænke mig, at vi lavede nogle langsigtede mål og sagde: Det er dem, vi skal nå.
Så behøver vi ikke at finansiere 1 mia. kr. i den her runde, men det er vi simpelt hen nødt til at komme op på i løbet af 10 år.
Jacob Jensen (V), 2020-11-10:
Jeg ved ikke, om det er teknikken, der driller.
Men det er fint, tak for svaret.
Jeg tænker, at det også handler om, at vi får de redskaber taget i brug, som giver bedst effekt.
Det tror jeg ikke tiden er til med alle de andre udgifter, vi har til corona, klima osv.
Nogle af tingene hænger dog sammen, f.eks. det at udtage noget jord, lavbundsjord, og overrisling med vand.
Det giver noget CO 2 -effekt.
Hvordan ser fru Zenia Stampe de sammenhænge?
For der er mange bolde i luften.
Kan man ikke tænke det mere sammen end at køre det meget isoleret i forhandlingsforløbene?
Zenia Stampe (RV), 2020-11-10:
Jeg tror lige, at man skal tage det i nogle runder her.
For det er jo rigtigt, at lavbund handler rigtig meget om klima, altså udtagning af landbrugsjord og især de her lavbundsjorder.
Men det har jo ikke så meget at gøre med at sikre de akut truede arter, for det er ikke lige på lavbundsområder, de er lige nu.
Det er de måske om 100 eller 200 år, når de har fået lov til ligesom at blive til natur.
Det tror jeg er en del af den langsigtede plan, når vi skal skabe mere natur i Danmark.
Men på den korte bane, når det handler om truede arter, er det skov, der skal gøres urørt, det er naturnationalparker, osv. Så det er lidt en anden indsats.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-11-10:
Tak for det, og tak for ordførertalen, det var dejligt at høre.
Jeg hører, at ordføreren egentlig gerne vil have en biodiversitetslov først og så en biodiversitetspakke efterfølgende, men er klar på at bytte om på rækkefølgen.
Så tænker jeg: Hvordan er det, det ligger i forhold til hinanden?
Var det ikke bedst at have en vision om, hvad det er, vi faktisk vil nå, så vi har en lov, der rammesætter det arbejde, biodiversitetspakken skal laves inde under?
Zenia Stampe (RV), 2020-11-10:
Nej, altså, jeg ville egentlig have pakken først, for det er den akutte indsats – det kan man vel også kalde sådan en slags nødhjælp.
Altså, først sender vi nødhjælpspakker, og bagefter kommer vi med udvikling.
For nødhjælpen er jo urørt skov og naturnationalparker, det er det, der kan redde de arter, som er akut truet, lige nu, hvorimod loven jo handler om, hvordan vi egentlig rykker rundt på vores land, altså hvordan vi giver naturen mere plads, bl.a. ved at udtage lavbundsjord.
Det er en ikke helt lige så akut indsats, for det er jo ny natur.
Det er jo ikke, fordi vi netop redder nogle truede arter lige nu ved at tage noget jord ud af produktion, men det er det, der gør, at vi kan give naturen mere plads på lang sigt.
Men den akutte indsats er den, der ligger i pakken, og det var den, jeg allerhelst så at vi som et bredt flertal i Folketinget havde sat os sammen om og var blevet enige om indsatser og også finansiering til, for det er jo faktisk finansieringen, der står i vejen nu.
Det er derfor, det er finansieringen, der har optaget mig meget, for det er jo den, der mangler.
Vi er ret enige om, hvad der skal til helt akut.
Vi har ikke pengene, men det kunne vi jo få, hvis vi virkelig ville og satte os sammen.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-11-10:
Jeg forstår på ordføreren, at der er noget, der er akut, og det er jo helt rigtigt, for dyrene dør sådan set for øjnene af os lige nu, og dem, der er uddøde, kommer ikke igen.
42 pct. af de dyr, der er truet, lever kun i skovene.
Derfor er jeg også helt enig i, at noget af det, der er rigtig vigtigt at få fat i, er at få skovene omlagt til urørt skov.
Jeg kunne høre visionerne i forhold til 2030, der ligger vi nok ret meget på linje, men hvad er visionerne i forhold til urørt skov i 2025?
Zenia Stampe (RV), 2020-11-10:
Det har vi ikke fundet ud af endnu.
Altså, det, som vi har taget udgangspunkt i, er det, som Socialdemokratiet og SF i sin tid meldte ud.
Mit eget parti havde ikke noget mål i forhold til urørt skov, men det skulle vi da nok have haft, for det er rigtig fornuftigt at have.
Derfor har vi jo lagt os på det mål, som de i sin tid annoncerede, og som var de her 75.000 ha.
Men indfasningen afhænger jo af penge, og det er derfor, jeg allerhelst så, at vi kunne mødes og finde de penge og komme i gang.
Jacob Jensen (V), 2020-11-10:
Tak for talen.
Jeg skal bare kort spørge, om SF ville have noget problem med at dele forhandlingslokalet med os andre.
Altså, det er ikke noget med, at vi så skal binde hinanden på at indgå en aftale, for det afhænger selvfølgelig af de forhandlinger.
Men kunne SF se og ikke have noget problem med, at vi også blev involveret i de forhandlinger?
Og så må man jo se, hvad man kunne få et flertal for.
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-11-10:
Jeg skulle lige til at være lidt rap i replikken og sige, at det da kommer an på det ambitionsniveau, man har tænkt sig at komme ind i forhandlingslokalet med.
Det er klart, at jeg ikke synes, at jeg har lyst til at dele forhandlingslokale med nogle, der trækker ambitionerne ned, som vi jo desværre har set at handlingen har været indtil nu fra Venstres side.
Det her er så også bare en integreret del af de finanslovsforhandlinger, der også kører lige nu, for det handler selvfølgelig også om penge.
Tingene hænger sammen, og det er også derfor, forhandlingerne ikke bare er hurtigt overstået.
Vi har haft nogle indledende runder, og nu taler vi videre.
Mai Villadsen (EL), 2020-11-10:
Tak for det.
Vi står i en meget alvorlig biodiversitetskrise, det anerkender alle herinde heldigvis.
Og biodiversitetskrisen bliver af mange kaldt den stille eller lydløse dræber.
Det lyder måske dramatisk, men det bliver den jo netop kaldt, fordi den buldrer af sted med meget lidt opmærksomhed.
Bare i min egen levetid har jeg jo fornemmet, hvordan det er, når man kører på landevejen derude.
Der er bare ikke lige så mange insekter, som kommer op på ruden.
Man kan se, at naturen bliver fattigere og fattigere.
Det har faktisk aldrig stået værre til for artsrigdommen, og flere arter er truede.
Er vi så i Danmark et foregangsland?
Nej, det mener jeg bestemt ikke.
Faktisk skraber vi jo bunden i forhold til naturbeskyttelse i EU.
Det er jo, fordi vi nyttiggør næsten hver eneste kvadratmeter af vores land.
Derfor synes jeg, at vi efterlader vores jord fattigere til de fremtidige generationer, hvis ikke vi handler nu på biodiversitetskrisen.
Desværre er den ikke lige så tydelig som klimakrisen.
Der kan en biodiversitetslov være noget af det, der faktisk hjælper til en vej ud af naturkrisen.
Derfor mener vi i Enhedslisten selvfølgelig også, at man skal have sådan en, og det har vi ment længe.
Heldigvis er løsningerne på naturkrisen lettere end dem, der er på klimakrisen.
Løsningerne er lige til højrebenet, og de er ret enkle.
De hedder plads.
Og det vil vi i Enhedslisten gerne give til naturen.
Vi kom i Enhedslisten for nogle år siden med en natur- og biodiversitetsplan, hvor vi foreslog, at man skal lade 25 pct. af både land- og havarealet være områder, hvor naturen har førsteret.
Derfor synes jeg også, at vi skal lave en biodiversitetslov i Danmark, som selvfølgelig gør, at vi lever op til internationale forpligtigelser, og at vi faktisk også stiller skrappere mål for os selv herhjemme, og at vi derudover nedsætter et biodiversitetsråd – noget, vi også har arbejdet for bl.a. i finanslovsforhandlingerne sidste år, hvor det desværre ikke lykkedes.
Men vi arbejder videre i år, og jeg håber og tror på, at vi faktisk kan få et biodiversitetsråd.
De ville kunne gøre det, som Klimarådet gør på klimaområdet i dag, nemlig rådgive regeringen og holde Folketinget i ørerne i forhold til at leve op til de målsætninger, der jo allerede er, og som vi ikke lever op til.
Det vil give solide faglige anbefalinger og samtidig sikre, at vi samtænker løsninger på natur- og klimakrisen, som jo desværre risikerer at gå imod hinanden en gang imellem.
Derfor vil jeg også sige om det forslag, der ligger i dag, at vi er store tilhængere af intentionen og synes, at det er en rigtig god idé at få en biodiversitetslov.
Men vi er ikke helt enige i den politik, der ligger til grund.
Vi synes ikke, at blot 11,1 pct. af havarealet skal være naturzone.
Som sagt synes vi, at det skal være 25 pct.
Det er bl.a. derfor, at vi i Enhedslisten ikke bakker op om forslaget for nuværende.
Det skyldes også, at vi lige nu sidder og forhandler med regeringen i en finanslovsforhandling, hvor vi faktisk foreslår – heldigvis sammen med andre partier – at der skal være en biodiversitetslov i Danmark, og at vi skal forhandle den her i Folketinget.
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-11-10:
Det synes jeg sådan set er lidt uambitiøst.
SF's politik er sådan set at få udfaset bundtrawl i de danske farvande.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-11-10:
Nu nævner ordføreren Natura 2000-områder i havene, og der er det sådan, at ni ud af ti af de ca. 100 områder, vi har, faktisk ikke er beskyttet.
2 pct. af vores havområde er beskyttet, så det er jo meget ringe.
Og noget af det, der sker, er netop bundtrawl.
Vil SF være med til at arbejde for, at vi får forbudt bundtrawl i Natura 2000-områder?
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-11-10:
Vi gik til valg på en plan, der hed 15 naturnationalparker og 75.000 ha urørt skov, og det mener vi sådan set er noget, der skal rulles ud, altså som der skal lægges en plan for, i den her valgperiode.
Om det er rullet ud præcis inden 2025, kan jeg ikke svare på, men det er i hvert fald det, der skal laves i den her valgperiode.
Derudover støtter vi jo varmt op omkring EU's biodiversitetsstrategi, og den gælder selvfølgelig alle lande; den gælder jo ikke kun de andre.
Og det er også derfor, jeg kom meget ind på det med havene, for jeg synes, det er vigtigt, at vi ikke glemmer, at vores have også har brug for den opmærksomhed, og at naturen til havs også har det.
Det handler ikke kun om naturen til lands; det handler også om den natur ude i vores have, og det er det, vi også er meget optaget af.
Så det er sådan set ambitionen, nemlig at vi, selvfølgelig sammen med resten af EU, får arbejdet med den biodiversitetsstrategi, der er, og som handler om 30 pct. natur og 10 pct. særlig beskyttet.
Og så skal vi selvfølgelig også arbejde frem mod nogle nye mål efter 2030; det er jo ikke gjort dér.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-11-10:
Tak, og tak til ordføreren for den smukke tale.
Jeg kunne godt tænke mig at høre sådan helt konkret, hvad SF's ambitioner er i forhold til at give naturen mere plads.
Hvad er ambitionsniveauet i 2025, og hvad er ambitionsniveauet i 2030?
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-11-10:
Det er dejligt at høre.
Jeg glæder mig selvfølgelig til at se det forslag, og igen vil jeg sige, at jeg oprigtig talt er glad for den naturvækkelse, der er kommet også i Venstre.
Naturen derude skriger på vores opmærksomhed – også Venstres.
Jacob Jensen (V), 2020-11-10:
Mange tak for det svar.
Det er jeg faktisk oprigtigt glad for, og jeg er fuldstændig enig i, at tingene netop hænger sammen.
Så den mulighed er der, og jeg kan også allerede her røbe, at når vi om ikke så længe kommer med vores finanslovsudspil, vil der også være en finansieringskilde til det her formål specifikt, så vi er enige om, at netop økonomien selvfølgelig skal følge med.
Så tak for svaret.
Katrine Robsøe (RV), 2020-11-10:
Tak for det.
Tak for gennemgangen af de rigtig, rigtig mange siders lovgivning til de forrige ordførere.
Det er rigtig fornuftigt, at Finanstilsynet får mulighed for at lave mere effektivt tilsyn af grænseoverskridende betalinger i EU, så vi også sikrer, at der ikke betales unødvendigt høje gebyrer.
Så er der delen om hvidvask, som er meget alvorlig, hvor udfordringen med de forudbetalte betalingskort fra tredjelande tages op, fordi man har set eksempler på, at det er en kilde til finansiering af terror.
Det er naturligvis meget, meget fornuftigt, at det bliver adresseret.
Derudover er der også muligheden for et mere effektivt tilsyn med bæredygtighedsområdet fra Finanstilsynets side, hvilket også er rigtig fint, så vi øger gennemsigtigheden der, og så man kan navigere efter det.
Jeg vil stoppe her, men jeg vil sige, at det ser fornuftigt ud.
Radikale støtter lovforslaget, og jeg skal også hilse fra SF, der desværre ikke havde mulighed for at være i salen, og sige, at de også støtter.
Victoria Velasquez (EL), 2020-11-10:
Tak for det.
Det er jo et stort lovforslag, som stikker i mange retninger, hvilket, må man sige, nogle gange er karakteristisk for lovforslagene på erhvervsområdet.
Man skal holde tungen lige i munden.
Så lad os tage det fra en ende af.
Den prismodel, som vi har i dag, betyder, at små virksomheder med lave gennemsnitsbeløb betaler en relativt høj pris for betalinger med dankortet, hvorimod virksomheder med høje gennemsnitsbeløb betaler en relativt lav pris.
Jeg forstår på lovforslaget, at lovændringen i praksis betyder, at små forretninger fremover vil kunne bruge dankortet billigere.
Det er godt for både forbrugerne og de små virksomheder, og det er godt for billige betalingsløsninger i al almindelighed nu, hvor, hvis man må være lidt fræk, markedet for alternative, dyre og tvivlsomme betalingsmodeller er i hastig udvikling.
Enhedslisten ser positivt på denne lovændring, ligesom vi ser positivt på hvidvaskdelen, hvor lovforslaget sigter efter at modvirke den betydelige risiko for hvidvask og terrorfinansering, der er ved anonyme forudbetalte kort udstedt i tredjelande.
Jeg forstår på lovforslaget, at man vil indføre et forbud mod indløsning, kontanthævninger og transaktioner for over 50 euro med sådanne betalingsinstrumenter, men det, jeg ikke helt forstår, er, hvorfor man ikke helt forbyder betaling med disse såkaldte anonyme forudbetalte kort, for det lægger direktivet faktisk op til man kan gøre.
Enhedslisten ser også positivt på det sidste element i lovforslaget, som handler om at styrke investorers muligheder for at sammenligne produkters bæredygtighed og virksomheders tilgang til bæredygtighed.
Det er fint, at Finanstilsynet får hjemmel til at føre effektivt tilsyn med, om man under investerings- og rådgivningsprocesserne efterlader sine oplysningsforpligtelser om sociale og miljømæssige dele.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Tak for ordet.
Mona Juul (KF), 2020-11-10:
Tak for ordet.
Ja, det her er en ordentlig omgang: en række forskellige ændringer af primært teknisk karakter vedrørende den finansielle lovgivning er simpelt hen samlet sammen i L 12.
En stor del af de forslag, som ligger der, er justeringer i forhold til implementering af både fjerde og femte hvidvaskdirektiv, og jeg har særlig læst med henblik på at identificere eventuelle alarmklokker.
Dem var der ikke rigtig så mange af, der ringede, heldigvis.
Bl.a. indsættes der en ny bestemmelse, § 5 a, hvor indløsning af betalinger foretaget med anonyme forudbetalte kort fra tredjelande samt indløsning af disse ved kontanthævninger eller betaling via internettet forbydes i Danmark.
Brugen af anonyme forudbetalte kort fra tredjelande er ikke særlig udbredt i Danmark, heldigvis.
Men vi er glade for, at det bliver et forbud, og at der ikke er tale om en løsning, som bankerne skal administrere.
Det var der lagt op til i det første lovudkast, og det blev heldigvis ændret i forbindelse med høringen.
I § 64 udvides Advokatrådets kompetence til også at skulle føre tilsyn med advokater, som er etableret i et andet EU-land, og som udøver advokatvirksomhed i Danmark.
Og med den nye § 64 a skal Advokatrådets reaktioner i forbindelse med tilsyn efter hvidvaskloven, også politianmeldelse, offentliggøres på Advokatrådets hjemmeside.
Det kræver så, vil jeg have lov at bemærke, at myndighederne griber ind, når der er sådanne anmeldelser.
Vi får jo desværre indimellem henvendelse om, at det ikke sker.
Når det er sagt, støtter Konservative forslaget.