Sascha Faxe (ALT), 2025-05-15:
Tak, formand.
Og tak til Konservative og Dansk Folkeparti for at give os den her mulighed.
Det har været en dejlig og egentlig også ordsmuk debat indtil nu.
Jeg har nydt meget at lytte til de forskellige taler.
Sprog er en udviklende og åbnende ting.
Det udvikler sig i sig selv, men det udvikler sig også mellem os.
Sproget er levende.
Og sproget er også vores mellemmenneskelige redskab til at skabe et fælles forståelsesrum, og derfor er det helt centralt i vores kultur, også for, at vi kan sameksistere i fysiske rum som samfund.
Vores sprog er baseret på lyd, før det for en hel del år siden – jeg er historiker, så når jeg siger en hel del år siden, mener jeg nogle tusind år siden – blev omsat til skriftlighed.
Men det er startet som lyd, og det er sådan, vi lærer vores sprog.
Derfor er sproget også lyden af vores nationale fællesskab.
Sproget har en særlig betydning for vores kollektive identitet, og vi er så priviligerede i Danmark, at vi kun har ét sprog, og det er der mange lande i verden, der ikke kan sige.
Sproget er derfor også dybt indlejret i vores neurologi, og jeg tror, at en af de mest poetiske måder at beskrive det her på er blevet gjort af H. C. Andersen, når han skriver: »du danske sprog, du er min moders stemme,/så sødt velsignet du mit hjerte når.«
Jeg skal spare mine kolleger for den lange forklaring om, hvordan sproget påvirker vores hjerne og dermed også vores fantasi, følelser og indre liv.
Men fagligt er det ikke uden grund, når diverse ordførere i dag har talt om, hvordan sproget påvirker dem følelsesmæssigt.
Der var nogen, der talte om, hvordan de nyder sproget, ordføreren fra Venstre var irriteret over den måde, man bruger sproget på, og ordføreren fra Konservative talte om stolthed over national identitet – det er ting, der er blevet nævnt i debatten i dag.
Rent historisk har vores sprog været påvirket udefra, og det er også værd at nævne, at vores sprog har påvirket andre sprog.
Den udvikling har næsten altid beroet på tilfældigheder, og tilfældighedsprincippet råder stadig, men den stigende hastighed i sprogudviklingen som følge af globaliseringen og i særdeleshed globaliseringen af mediebilledet gør, at vi bliver nødt til at forholde os mere aktivt til den påvirkning.
En anden ting, som jeg vil sige, er, at der i det her tilfældighedsprincip også ligger, at os, der har adgang til at kunne udtrykke os offentligt– dvs. politikere, journalister osv. og også embedsfolk for den sags skyld – også i dag har større mulighed for at påvirke sprogets udvikling end folk, der ikke har det.
Et af mine yndlingseksempler på det her er ordet vejvrede.
Det er et at de få danske ord fra nyere tid, som jeg kender til, som er oversat fra engelsk til dansk.
Det kan være, at mange tænker, at det er tilfældet, men det er faktisk ikke sådan, at vi bare lige pludselig begyndte at kalde det vejvrede – og man kan også spørge, hvorfor det hedder vejvrede og ikke vejraseri.
Det er simpelt hen af den simple årsag, at der sad en nævenyttig journalist et sted i det danske mediebillede, som nægtede at bruge ordet – og nu bruger jeg det engelske ord, så vi ved, hvad vi taler om – road rage og besluttede sig for at der skulle være en oversættelse.
Det kunne lige så godt være kommet ind i sproget på linje med ordet stealthing, som er blevet nævnt tidligere.
Den her person brugte den mulighed, man havde for at få det ud i alle telegrammer og få det bredt godt ud i det ganske danske mediebillede, og personen var så effektiv i at foretage den bevidsthedsmassage, der skulle til for, at andre begyndte at bruge det, men også for at opnå den volumen, der er et krav for, at det kommer ind i det danske sprog, og det er en volumen både i antal gange, det bliver brugt, og hvor mange platforme det bliver brugt osv.
Jeg skal ikke nævne navne, men jeg ved, hvem den person, der har fået det her ind i vores sprog, er.
Jeg vil også tro, at der er personer i Folketinget, som over årene har haft en betydning for brugen af visse ord.
Vi har jo også herinde opfundet ord, som ikke eksisterede før, f.eks. ord som ghettolov eller andre ting.
Vi er også med til at påvirke det danske sprog.
Derfor er det for mig en vigtig ting, at vi faktisk forholder os bevidst til det, vi gør, og ikke kun lader tilfældighederne råde.
Det betyder jo også, at det kan lade sig gøre.
Så når det gælder ord som stealthing, som blev fra Konservatives side, og ord for andre udfordringer, som vi ser i den verden som vi lever i i dag, som f.eks. greenwashing, fracking eller phishing – listen er lang – så er det faktisk muligt for os at ændre det.
Lad os derfor være bevidste om det her og gøre det sammen.