Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-14:
Tak for det, og tak for de mange gode indlæg.
Det har faktisk været, synes jeg, rart at sidde og lytte til sådan en bred europapolitisk debat.
Til hr. Peter Kofod vil jeg sige: Ja, man godt kunne ønske sig, at danske medier også interesserede sig mere for EU-spørgsmål, for dækning af parlamentet og for så vidt også dækning af det her parlaments europapolitiske debat, men det ligger jo uden for, hvad vi har direkte indflydelse på.
Til gengæld synes jeg sådan set, at der er rigtig meget, der går igen, når man lytter til ordførerne, om end afsættet selvfølgelig er naturligt forskelligt – der er mange partier her på Christiansborg.
Der er dog mange, der argumenterer for behovet for et handlekraftigt EU, der kan håndtere de store udfordringer, og det er også der, regeringen står.
Jeg vil fokusere på nogle af emnerne i redegørelsen, som jeg tror bliver centrale i den kommende tid: krisen i Ukraine, de afledte konsekvenser deraf, grøn omstilling, konkurrencepolitik, forsvar og sikkerhed, pres fra irregulær migration og retsstatsprincippet.
Der er jo rigtig, rigtig mange ting.
Som flere også har været inde på, er det år, som den her redegørelse redegør for, nemlig 2022, jo et ganske særligt år, og det kommer til at stå mejslet ind i historiebøgerne ligesom året med 9/11 og ligesom året med Berlinmurens fald, og det vil det gøre på grund af Ruslands ulovlige angrebskrig mod Ukraine: vor tids største geopolitiske udfordring og noget, vi kommer til at håndtere konkret.
Det gælder krigen, men også de afledte konsekvenser mange år frem.
Jeg synes, det, der står tilbage, jo trods alt er det håbefulde, at EU kan levere.
Vi har vedtaget ti pakker med hårde sanktioner mod Rusland, over 1.000 individer og enheder er omfattet, mange sektorer er underlagt import- og eksportbegrænsninger, og det betyder, at Rusland ikke længere har adgang til vigtige produkter og teknologi.
Det er også en udfordring for os selv, men EU-enigheden har holdt.
Det er jo et af de steder, hvor Putin totalt har fejlanalyseret situationen, da han gik ind i Ukraine.
EU har ydet omfattende økonomisk støtte med over 7 mia. euro i bistand, 18 mia. euro i lånegarantier, og for første gang i EU's historie har vi bidraget til levering af dødbringende våben – håndvåben, artilleri, kampvogne og mere – for over 3 mia. euro.
Så Europa leverer, når det gælder.
Men vi står naturligvis på flere ben.
EU har også leveret omfattende livreddende humanitær assistance i Ukraine.
Vi har taget imod millioner af flygtninge, som har fået adgang til bolig, uddannelse og sundhedsydelser.
Særlig vores polske venner og de øvrige grænselande har holdt for.
Det sætter vores egen indsats noget i perspektiv, men vi har ydet vores bidrag politisk, militært, økonomisk og humanitært.
Og det forhold, at vi fik fjernet forsvarsforbeholdet, vil jo også betyde, at vi, når Folketinget har håndteret de beslutningsforslag, som følger af det, mere aktivt kan gå ind i den indsats og koordinere med de andre lande.
Der har været handlet, og det har ikke kunnet være anderledes, for Ukraines frihedskamp er jo også vores kamp og Europas kamp for den frihed, som vi har vundet gennem århundreder og fortsat må kæmpe for, og i dag er det med støtte til Ukraine på alle de måder, vi kan det.
Ukraine, Moldova og Georgien søgte kort tid efter krigens start om medlemskab af EU, og helt ekstraordinært valgte EU i juni at tildele kandidatstatus til Ukraine og Moldova, og Georgien blev stillet kandidatstatus i udsigt mod opfyldelse af en række betingelser.
Det viser jo et perspektiv, og det er også noget, vi kommer til at skulle håndtere de kommende år, for nogen helt enkelt sag er det ikke.
Men regeringen støtter et EU-medlemskab for Ukraine på sigt og vil stå fast på en åben og meritbaseret udvidelsesproces, og i mellemtiden må vi knytte Ukraine tættere til EU på andre måder.
F.eks. er Ukraine blevet koblet til det europæiske elektricitetsnet, og der er et arbejde i gang for at knytte Ukraine tættere til det indre marked.