runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (RV), 2019-10-23:
Tak for det, hr. formand,
og til hr. Morten Dahlin tillykke med debuten på talerstolen.
Jeg er meget glad for ordene om solnedgangsklausulen, så kommer der dog lidt fornuft ind.
Men når det er sagt, savner jeg fru Birthe Rønn Hornbech, for jeg tror, at havde hun været i Venstres folketingsgruppe, så var det her næppe gået igennem.
For det er jo nogle fine ord, der kommer om retsstaten, som man skal forsvare – det bør liberale jo altid gøre – men det er jo andet end bare grundloven.
Det er jo også retsplejeloven, som det tog tre kommissioner 70 år at få igennem i 1919, hvor man gik fra det inkvisitoriske princip til det akkusatoriske princip, altså det inkvisitoriske princip, hvor dommeren samtidig er anklager, til det akkusatoriske princip, hvor der altid er en dommer i midten og der så er en part på den ene side og en part på den anden side.
Anklageren skal altid være objektiv, men det skal forsvareren ikke nødvendigvis.
Det er grundpillen i vores retsstat.
Mener hr. Morten Dahlin, at det her opretholder det akkusatoriske retsprincip i vores retsplejelov, at man giver ministeren bemyndigelse i forhold til anklage og domfældelse?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-23:
Jeg mener, det er helt åbenlyst, at vi vanskeliggør en tilbagevenden til Danmark, når vi fratager de her mennesker et dansk pas.
Dermed gør vi alt, hvad vi kan, for at de mennesker med dobbelt statsborgerskab, som er syrienskrigere, som har vendt Danmark ryggen, som har kæmpet i eksempelvis IS' tjeneste, ikke kommer tilbage til Danmark.
Det er formålet med lovgivningen.
Søren Søndergaard (EL), 2019-10-23:
Vi kan jo konstatere, at folk, der har et andet pas, kan komme til Danmarks grænser, hvor de så f.eks. kan søge asyl, og så vil man formentlig sætte dem i spjældet, ligesom man ville gøre, hvis de havde et dansk pas, og jeg går ud fra, at man har udsendt en interpoleftersøgning på dem alle sammen.
Men det andet spørgsmål er jo interessant, for det her handler jo ikke om, om man vil bekæmpe Islamisk Stat.
Det handler jo om, at både den gamle regering og den nuværende regering aldrig har villet bekæmpe Islamisk Stat, fordi man bl.a. ikke har villet hjælpe kurderne med at håndtere de mennesker.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-23:
Men det er for mig og for regeringen helt åbenlyst, at vi i meget vid udstrækning besværliggør de her menneskers tilbagevenden til Danmark, og dermed vil lovforslaget også medvirke til, at et antal af de her mennesker ikke kommer tilbage til Danmark.
Det er afgørende, at vi gør alt, hvad vi overhovedet kan, for at sikre, at så mange som muligt af de syrienskrigere ikke vender tilbage til Danmark, fordi de udgør en sikkerhedsrisiko.
I forhold til situationen i det nordlige Syrien har Danmark jo været aktiv i en koalition, som har bidraget i den samme kamp, som de kurdiske styrker har bidraget i.
Mette Thiesen (NB), 2019-10-23:
Jeg bemærkede, at ordføreren nævnte det her med en solnedgangsklausul i loven, og det undrer mig en lille smule, for jeg havde i hvert fald fået den opfattelse tidligere – fra Socialdemokratiet og ministeren – at det ønskede man ikke.
Samtidig nævner ordføreren også nogle partier, som har ønsket den her solnedgangsklausul i lovgivningen.
Så jeg vil bare spørge ordføreren: Hvilke partier er det, der har presset den her solnedgangsklausul ind i lovforslaget?
Det er i hvert fald ikke min opfattelse, at det oprindelig var Socialdemokratiets ønske at have den med.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-23:
Vi har lyttet til de argumenter, der er, i høringssvarene, hvad angår solnedgangsklausul.
Jeg har også bidt mærke i, at Venstre har argumenteret for en solnedgangsklausul.
Jeg synes, det er fornuftige argumenter, særligt det argument, der handler om, at vi jo har hastebehandlet det her lovforslag.
Altså, der skal ikke herske nogen tvivl om, at jeg mener, det er nødvendigt at hastebehandle lovforslaget, men der skal heller ikke herske tvivl om, at jeg generelt mener, at det er en uskik at hastebehandle lovforslag.
Derfor synes jeg, at det er fornuftigt, at vi indsætter en solnedgangsklausul, sådan at vi om halvandet års tid får lejlighed til at tage diskussionen igen – og jo forhåbentlig på det tidspunkt på et mere oplyst grundlag, forstået på den måde, at der jo på det tidspunkt kan være faldet dom i nogle af de sager, som vedrører lovforslaget.
Mette Thiesen (NB), 2019-10-23:
Ja, og tak for at belyse det – det er jo interessant viden at have.
Det andet, jeg sådan set ville høre om, var alle de krigere, som allerede er her og – som det også blev nævnt af de tidligere ordførere, fru Marie Krarup og hr. Morten Messerschmidt – som jo ikke har det her dobbelte statsborgerskab, men har et enkelt statsborgerskab.
Nogle af dem er også allerede kommet tilbage til Danmark.
Mener Socialdemokratiet og mener ordføreren ikke også, at de skal have frataget deres danske statsborgerskab og smides ud af landet?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-23:
Som jeg har sagt tidligere: Hvis der er syrienskrigere, som er vendt tilbage til Danmark, så skal vi gøre alt, hvad vi kan, for at sikre, at de mennesker ikke udgør en trussel mod det danske samfund.
Det er en opgave for Politiets Efterretningstjeneste og for domstolene.
Det er en opgave, vi tager ekstremt alvorligt, fordi vi ved, at de her mennesker kan udgøre en forhøjet sikkerhedsrisiko.
Men det er også sådan, at vi har tilsluttet os internationale regler, som vi bakker op om, og som betyder, at vi ikke fratager mennesker deres statsborgerskab, hvis det betyder, at de bliver statsløse.
Det er et princip, vi holder fast i.
Henrik Dahl (LA), 2019-10-23:
Tak for en god tale, både hvad angår form og indhold, og tillykke med debuten fra Folketingets talerstol.
I Liberal Alliance vil vi være glade for så bred en aftale som muligt, og det er en af grundene til, at jeg synes, at talen var så god, fordi den jo grundlæggende anerkender formålet med den her lov.
Men SF har også nogle krav for at kunne medvirke, og der er det sådan, at jeg repræsenterer den førende ekspertise i Danmark i forhold til ultimative krav.
Derfor er mit spørgsmål, om kravene er ultimative, eller om der er mulighed for at forhandle et kompromis på plads med SF.
Søren Søndergaard (EL), 2019-10-23:
Jeg synes ikke, at ordføreren svarer på Peder Hvelplunds spørgsmål.
Det her er jo ikke teoretisk.
Vi havde en person i Danmark, der hed Basil Hassan.
Han forsøgte at myrde en dansk forfatter, journalist Lars Hedegaard.
Han flygtede så til Tyrkiet – der blev han fængslet.
Hvad gjorde det islamistiske styre, Erdoganregimet, i Tyrkiet?
De overleverede ham til Islamisk Stat, hvor han så sad i Raqqa og planlagde attentater mod et australsk fly og mod forskellige steder i Europa.
Hvis han havde været i Danmark, var han blevet fængslet; så havde han siddet i fængsel i lang tid.
Men det, at han var i Tyrkiet, eller det, at han var uden for Danmark og ikke kom i vores varetægt, betød, at han var med til at planlægge ufattelig mange terroraktioner.
Hvor mange af dem der er gennemført, ved vi ikke.
Handler det ikke om danskernes sikkerhed?
Halime Oguz (SF), 2019-10-23:
Jeg tror, at du tænker på den del, hvor vi gerne så, at det automatisk kom for en domstol.
Det er ultimativt i den forstand, at enten kommer det automatisk for en domstol, eller også skal perioden for dispensation udvides markant – den model er vi sådan set også åbne over for.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-23:
Det undrer mig lidt, for det er vel snarere reglen end undtagelsen, at vi vedtager love, ændringer af straffeloven og lignende, hvor der netop ikke er objektiv kriterier, men hvor der faktisk overlades et betydeligt skøn til domstolene.
Faktisk er det vel sådan, at domstolene og juridiske eksperter ligeså relativt ofte er kritiske over for os, hvis vi laver for objektive krav, minimumsstraf og lignende.
For når vi gør det, fratager vi jo den dømmende magt skønsmuligheder og dermed indflydelse.
Så jeg skal bare lige forstå Alternativets position her.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-10-23:
Det var en af grundene til, at vi ikke ville støtte det.
Overordnet set handler det for Alternativet om at sikre danskerne sikkerhed, og det gør vi bedst ved at retsforfølge terroristerne, retsforfølge de her fremmedkrigere og bure dem inde.
Når man med et lovforslag begynder at blande den udøvende, den lovgivende og den dømmende magt sammen, så mener vi, at det er på sin plads at råbe vagt i gevær, og når man med så vigtigt et forslag forsøger at hastebehandle det igennem, så mener vi, at det er på tide at råbe vagt i gevær.
Så det er et spørgsmål om retsstatsprincippet, der skal overholdes, og det er et spørgsmål om danskernes sikkerhed, der gør, at vi ikke støtter forslaget.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-23:
Argumenterne omkring retssikkerhed kender jeg og er jeg uenig i, og det har vi diskuteret.
Det, jeg spurgte om, var det her med de objektive kriterier.
Var det en fejl, at ordføreren kom til at anføre det som et af argumenterne for ikke at stemme for, eller vil det fremadrettet være sådan, at Alternativet vil være kritiske, hvis der kommer ny lovgivning eller forslag til ændring af lovgivning, hvis ikke der er objektive kriterier?
Sikandar Siddique (ALT), 2019-10-23:
For os er det problematisk, når der f.eks. på side 11 i lovteksten står, at ministeren kan tage sager op på baggrund af personer, der henvender sig, det vil sige bagvaskelse, og det kan være sladder, rygter.
Det er det, vi snakker om, altså at der ikke er nogen objektive kriterier for, hvad det er, man vil dømme på, hvad det er, man vil fratage et dansk statsborgerskab på baggrund af.
Kan en hvilken som helst person, en nabo, så gå op og sige: Min nabo er et problem for de danske vitale interesser?
Hvor går grænsen?
Preben Bang Henriksen (V), 2019-10-23:
Tak for det.
Mener ministeren fortsat, at det ikke skal være muligt for private, herunder virksomheder, der påtænker samhandel, at få indsigt i konkurskarantæneregisteret?
Nick Hækkerup (S), 2019-10-23:
Tak for ordet, og tak til spørgeren for at bringe det her emne på banen.
Spørgsmålet om offentlighed var et vigtigt tema, da Folketinget vedtog reglerne om konkurskarantæne tilbage i 2013.
Det er også et tema i den evaluering af konkurskarantæneordningen, som Justitsministeriet er i gang med at foretage.
Det fremgår således af forarbejderne til loven, at Justitsministeriet vil udarbejde en redegørelse om konkurskarantæneordningen, når ordningen har været i kraft i 5 år, hvilket den jo har været nu, og sende den til Folketinget.
Det indgår i den evaluering, om der er behov for at justere reglerne.
Jeg vil gerne afvente evalueringen, inden jeg tager stilling til, om det skal være muligt for private at få indsigt i konkurskarantæneregisteret.
Justitsministeriet er godt i gang med evalueringen, og jeg forventer, at redegørelsen til Folketinget kan være klar inden for et par måneder.
Preben Bang Henriksen (V), 2019-10-23:
Tak for det.
Er det ikke højst besynderligt efter ministerens opfattelse?
Jeg kan da så supplere med at sige, at vi har Ribers Kredit Information, og der skal jo altså ikke ret meget til, før man ryger i et offentligt register – 1.000 kr. i gæld og så tre rykkere, og så er man udstillet for offentligheden der.
Er det ikke, som om vi under den nugældende ordning egentlig holder hånden over de folk, som driver groft uansvarlig forretningsførelse til skade for potentielt kommende samhandelspartnere, der ikke bliver advaret på fornøden vis?
Nick Hækkerup (S), 2019-10-23:
For at kvalificere sig til at komme i konkurskarantæneregisteret er det jo fuldstændig rigtigt, som det ligger i spørgerens bemærkninger, at man ikke alene skal have deltaget i en konkurs, men den skal have ligget inden for det seneste år, man skal have været en del af ledelsen, og man skal, hvad der er nok så vigtigt, have optrådt groft uansvarligt.
Derefter får man så konkurskarantæne, nemlig forbud mod at indgå i ledelsen i en virksomhed.
Spørgsmålet er så, om alle skal kunne se det i registeret.
Jeg går virkelig til det med åbent sind.
Og det er jo rigtigt, hvis man kigger ud over lovgivningen i det hele taget, at der ikke er en struktur, hvorom man kan sige, at det gør vi altid eller det gør vi aldrig.
Så jeg er sådan set indstillet på med åbent sind ...
Undskyld.
Preben Bang Henriksen (V), 2019-10-23:
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at når jeg stiller spørgsmålet her, er det også, fordi Danmark efter min opfattelse er på vej til at udvikle sig til et eldorado for økonomiske svindlere, og det forhold, at man har et register, hvor man i hvert fald kan advare mod dem, der driver groft uansvarlig forretningsførelse, og ikke offentliggør det, gør jo i endnu større omfang, at der bliver plads til de pågældende mennesker til at kunne gå ud og snyde andre kreditorer.
Så det burde da være et godt argument for, at vi havde et offentligt register.
Nick Hækkerup (S), 2019-10-23:
Jeg skal først beklage, at jeg tog så meget taletid.
Til gengæld brugte jeg et minut mindre i første runde.
Og det er da rigtigt, at det her register er et af de steder, hvor man vil kunne betjene sig af sådan nogle oplysninger.
Vi er i gang med at lave en evaluering, og evalueringen vil selvfølgelig tilgå Folketinget.
Jeg synes, vi skal tage en åben snak med de argumenter, som der er for og imod det, for at konkludere i den her sag.
Preben Bang Henriksen (V), 2019-10-23:
Det lyder godt, at ministeren går til det med åbent sind.
Jeg vil så håbe, at sindet peger i retning af større offentlighed på det her område.
Og med risiko for at gentage mig selv vil jeg sige, at vi i hvert fald på det privatøkonomiske område oplever, at rigtig mange kuratorindberetninger overhovedet ikke bliver efterforsket af politiet i de her konkursboer, hvor der er foregået svindel.
Vi oplever, at SØIK jo kunne fungere meget bedre, og at økonomisk kriminalitet i øvrigt kunne efterforskes meget bedre.
Vi har i den grad brug for, at der også advares mod dem, der driver uansvarlig forretningsførelse.
Nick Hækkerup (S), 2019-10-23:
Der er vi så helt enige, for jeg synes faktisk, når vi nu også skal til at forhandle politiforlig osv., at et af de områder, hvor vi har brug for at se på ressourcefordelingen, er, om vi dels har de rigtige lovgivningsmæssige redskaber, dels de rigtige strukturer og de rigtige ressourcer til at bekæmpe den her økonomiske kriminalitet.
Karsten Lauritzen (V), 2019-10-23:
Hvor stor betydning mener ministeren at uoverensstemmelserne mellem antallet af talrækker, det vil sige, at de konverterede teledata ikke stemte overens med rådata, kan have haft for domstolenes afgørelser?
Sikandar Siddique (ALT), 2019-10-23:
Så kunne jeg jo vende den om og spørge ordføreren, om det ikke gør indtryk med alle de høringssvar, der mener, at det her er helt og fuldstændig på kant med retsstatsprincippet, alt det postyr, der været i den offentlige debat, og at professorer, alle, der er fageksperter på området, råber vagt i gevær.
Gør det ikke indtryk på ordføreren?
Henrik Dahl (LA), 2019-10-23:
Men det må da gøre indtryk – eller det gør det måske ikke – at en professor i jura siger, at det her med en forvaltningsmyndighed i første instans og retslig prøvelse i anden instans er fuldstændig almindeligt.
Det mener man så ikke at det er i Alternativet.
Betyder det så, at Alternativet vil fremsætte et beslutningsforslag om, at alle de helt almindelige steder, hvor man gør sådan her i dag, skal man også over og have domstole i første instans?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-23:
Jeg har ikke set det forslag endnu fra Nye Borgerlige.
Det tager vi stilling til, når det kommer.
Men jeg glæder mig til at se forslaget fra Nye Borgerlige.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-10-23:
Tak for ordet.
Dette lovforslag handler ikke bare om at straffe en håndfuld fremmedkrigere, det handler mere end noget andet om noget så væsentligt som demokrati, retsprincipper og magtens tredeling.
Med andre ord handler det om selve grundpillerne i det samfund, som vi hylder og holder så meget af.
Jeg tror ikke, at der er nogen her i dag, som nærer sympati for mennesker, der drager i krig for ISIS eller andre terrororganisationer, og som udøver vold mod demokratiet.
Det gør vi i hvert fald ikke i Alternativet.
Men hvis man skal værne om demokratiet, og det mener vi virkelig vi skal, så skal man undgå udemokratiske løsninger.
Desværre er det netop det, vi frygter er ved at ske her, altså at man forfalder til udemokratiske løsninger.
Man vil give udlændinge- og integrationsministeren mandat til egenhændigt at fratage en person sit statsborgerskab uden rettergang.
I en retsstat bør hverken den udøvende eller lovgivende magt også være den dømmende magt, slet ikke i sager om noget så væsentligt som frakendelse af statsborgerskab på baggrund af alvorlige anklager om begåede forbrydelser.
Jeg synes, det er helt grotesk, at vi af alle steder lige nu står her midt i demokratiets højborg, hvor vi i den grad har et ansvar for at værne om retsstaten og magtens tredeling, og diskuterer et forslag, som betyder, at man kan blive landsforvist og få frataget sit danske statsborgerskab uden en fair rettergang, og uden at der nødvendigvis foreligger nogen egentlige beviser, før man kan dømme.
Danske statsborgere, som mistænkes for en forbrydelse, skal anklages, beviserne skal fremlægges, og en dommer skal dømme.
Sådan fungerer det danske retssystem.
Det er mennesker, som planlægger eller allerede har begået terror rettet mod vitale danske interesser.
Hvis alle lande gjorde det samme som Danmark, ville alle fremmedkrigere efterlades i lande som Syrien ustraffet og frie til at planlægge nye terrorhandlinger.
Hvordan skal det øge danskernes sikkerhed og tryghed, at der ikke er kontrol med disse mennesker?
Var det ikke bedre, at man sikrede, at de blev straffet for deres ugerninger?
Er det ikke mere tryghedsskabende, at terrorister bures inde, end at vi ikke aner, hvor de er, eller hvad de foretager sig.
Til sidst vil jeg gerne stille endnu et spørgsmål: Hvordan har regeringen egentlig tænkt sig at agere i den omvendte situation, hvor en person med dobbelt statsborgerskab – det ene dansk, det andet udenlandsk – af et andet land fratages sit statsborgerskab og udvises til Danmark?
Det er jo det, vi vil kræve af andre, og vil regeringen så også imødekomme et tilsvarende krav fra et andet land, hvor en person udvises til Danmark?
Derfor støtter Alternativet ikke dette forslag.
Morten Dahlin (V), 2019-10-23:
Noget af det, ordføreren siger, undrer mig.
Ordføreren står fra Folketingets talerstol og påstår, at der ikke vil være en fair rettergang.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-10-23:
I lovforslaget fremgår der ingen objektive kriterier for, hvilket grundlag ministeren vil kunne træffe sine beslutninger på.
Samtidig er det afgørende i en retsstat, at alle har en fair og får en fair rettergang.
Det vil sige, at hvis man anklages, stilles man for en dommer.
Der fremlægges beviser, og så dømmes man.
Den proces fratager man den enkelte borger.
Den proces er afgørende for vores retsstat.
Morten Dahlin (V), 2019-10-23:
Ordføreren nævner også, at det ville være i Danmarks sikkerhedsmæssige interesse at få de her mennesker til Danmark.
Vil ordføreren ikke erkende, at hvis man er straffet og sat i et dansk fængsel og efterfølgende bliver sat fri på gaden – og vi ved jo, hvor svært vi har det med at få de her mennesker sendt ud af Danmark – så øger det sikkerhedsrisikoen i Danmark?
Det øger sikkerhedsrisikoen i Danmark at have dømte terrorister gående rundt på dansk jord.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-10-23:
I Alternativet er vi af den overbevisning, at det øger truslen, at det øger potentielle terrorhandlinger, hvis man lader terrorister, forbrydere, gå frit rundt i den store verden.
I Alternativet er vi af den overbevisning, at udover at vi har en international forpligtelse, ud over at vi er et retssamfund og skal handle som et retssamfund, øger vi jo netop trygheden, danskernes tryghed, ved at vi sørger for, at terrorister, at forbrydere, at mordere ikke får lov til at rende frit rundt i verden, hvor de kan danne netværk, hvor de kan planlægge terror mod danskerne og Danmark.
Mette Thiesen (NB), 2019-10-23:
Jeg vil sådan set gerne spørge ordføreren, om Alternativet virkelig tror, at hvis det her afskum kommer til Danmark og dømmes, kommer de ud igen, hvis de dømmes til udvisning.
Jeg spørger ordføreren, om ordføreren mener, at det, hvis det her afskum kommer til Danmark, så vil være muligt at få dem ud efter den her retssag, som det er så vigtigt for ordføreren at have, og i øvrigt lige tilføje, om ordføreren, ifald en fra det her afskum dømmes for noget og afsoner straffen og derefter løsgives, kan man sige, i det danske samfund, så ønsker at have vedkommende boende hjemme hos sig selv.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-10-23:
Den retorik, som fru Mette Thiesen bruger, er nogenlunde den samme, som vi hører fra terrorister rundtomkring os, vil jeg bare lige bemærke.
For Alternativet er det afgørende, at man ikke sætter retsprincipperne ud af funktion, for hvis man først gør det, har de mørkemænd jo netop vundet.
Hvis vi af frygt for de mørkemænd og deres ideologi sætter retsprincipperne ud af funktion, har vi allerede tabt kampen, kampen mod dem, der vil afskaffe demokratiet, kampen mod dem, der ikke vil vores værdigrundlag.
Derfor er det afgørende, at vi selv i de svære situationer, selv i en situation, hvor vi herinde alle sammen er enige om, at vi ikke bryder os om de mennesker, at vi ikke bryder os om deres værdigrundlag, at vi ikke bryder os om de forbrydelser, de begår, stadig står fast ved vores principper.
Hvis de her mennesker er draget til Syrien og har vendt de danske værdier ryggen, så er det afgørende, at vi ikke vender de danske værdier ryggen.
Mette Thiesen (NB), 2019-10-23:
Nej, jeg synes bare ikke rigtig, at der kom noget svar på, hvordan ordføreren, ifald det her afskum kommer til Danmark, så mener at de kommer ud igen.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-10-23:
Når det gælder alle, har vi, uanset om vi kan lide det eller ej, et ansvar, da vi er et retssamfund.
Vi har et ansvar i forhold til nogle internationale forpligtelser.
Om vi kan lide det eller ej, bliver vi nødt til at tage ansvar.
Hvis alle retsstater rundtom i verden gjorde det, som fru Mette Thiesen foreslår om ikke at tage imod dem, så ville vi have en masse terrorister rundtom i verden, der ville planlægge terror, også mod Danmark.
Den eneste ansvarlige måde at håndtere det her på er at sørge for at bure de her terrorister inde.
Henrik Dahl (LA), 2019-10-23:
Tak for det.
Jørgen Albæk Jensen er professor i jura ved Aarhus Universitet, og i dag siger han til Berlingske, og nu citerer jeg ham: Det er helt almindeligt, at man overlader til en forvaltningsmyndighed at fungere som førsteinstans og så have en prøvelse ved en domstol ved appelinstansen.
Det er helt almindeligt.
Det er altså ikke i strid med grundloven på nogen måde.
Det kan man læse i Berlingske i dag.
Hvad er ordførerens bemærkning til det?
Sikandar Siddique (ALT), 2019-10-23:
Jeg forstod ikke spørgsmålet.
Inger Støjberg (V), 2019-10-23:
Tak for det.
Hvad vil ministeren gøre fremadrettet for at sikre, at departementschefen orienterer ministeren på et tidligere tidspunkt, end det skete i teledatasagen, når der er sager, som potentielt kan være meget alvorlige?