runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sjúrður Skaale (JF), 2022-05-23:
Tak for spørgsmålet.
Nu havde vi en meget lang gennemgående debat om rigsfællesskabet i fredags, og der sagde jeg, at det, at afgørelser og beslutningsret er blevet flyttet fra Danmark til Færøerne i forsvarspolitiske og i udenrigspolitiske anliggender, har gjort, at man har behandlet de her spørgsmål på en helt anden og mere moden måde end før.
I gamle dage har man kunnet sige, at man ville være neutrale, eller man ville ikke have nogen radar, eller man ville det ene og det andet, og det har været gratis.
Man har ligesom diskuteret i en boble uden for virkeligheden.
Det har ikke haft nogen konsekvenser, for beslutningerne blev alligevel truffet i Danmark.
Nu er der sket det, som jeg synes er meget godt, at beslutningerne formelt er lagt over til Færøerne – reelle beslutninger.
Man har ret til at tage beslutningerne der, og det gør, at man på Færøerne vokser meget i modenhed og politisk ansvarlighed, er jeg sikker på.
Kasper Roug (S), 2022-05-23:
Jeg håber, det er i orden, at jeg stiller et lille spørgsmål til ordføreren.
Nu kommer ordføreren jo også med en god historisk gennemgang af krigens rædsler, kan man sige.
Der er nok ingen tvivl om, at den bedste kur imod krig og ufred er at opleve det selv.
Så bliver man i hvert fald ret hurtigt modstander af det, må man nok sige.
Men jeg synes alligevel også, at ordføreren måske godt kunne komme ind på, at Færøerne jo er en del af et værn.
Færøerne er en del af et forsvar.
Så er mit spørgsmål til ordføreren: Hvordan tænker ordføreren at vi kan sikre, at der er en opbakning på Færøerne?
Er det muligt at sikre, at der er en opbakning på Færøerne til, at Færøerne skal være en del af det her værn imod ufred?
Edmund Joensen (SP), 2022-05-23:
Tak for de pæne ord og en hilsen til Socialdemokratiet.
Tak for de pæne ord, og tak til Konservative.
Marcus Knuth (KF), 2022-05-23:
Jeg synes også, det er på sin plads på vegne af Det Konservative Folkeparti at sige tak til hr. Edmund Joensen.
Vi har jo haft mulighed for at rejse sammen nogle gange, og hvis der er en ting, som jeg virkelig værdsætter, og som færinger er rigtig, rigtig gode til, så er det netop at minde om vores fælles historie.
Hvorfor?
Jeg tror, der er mange taler på Færøerne, der begynder med »hvorfor«.
Hvorfor er det nu, at Færøerne endte som danske og ikke som norske og ikke som britiske, og den fælles historie er også nødvendig, hvis det er sådan, at vi skal forstå rigsfællesskabet som helhed, og det er der desværre alt for mange der ikke gør.
Så med det også bare en tak herfra, en kort kommentar fra Konservative.
Edmund Joensen (SP), 2022-05-23:
Tak i lige måde, og vi forventer også efter alt det, vi har hørt fra den danske regering, at man fra dansk side også vil hjælpe til og presse på og fremme en handelsaftale.
Tak for de pæne ord.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2022-05-23:
Jeg vil bare sige, at jeg håber, at ordføreren får held til at krone det store arbejde, han lagt i den sag, med, at det også lykkes, og at det med den brik, han har spillet i spillet, både i dialogen med Folketinget og regeringen, fører til, at der lander en aftale.
Så held og lykke til ordføreren, og endnu en gang tak for samarbejdet.
Edmund Joensen (SP), 2022-05-23:
Færøerne er vel for øjeblikket ude for at have bundet sig også for meget til ét marked, altså i Rusland.
En fjerdedel af den færøske eksport gik til Rusland, og man gør sig for afhængig, når det ikke er et land, som hører til vores del af verden, den frie verden.
For når der pludselig kommer en boykot som den her, slår det hårdt på Færøerne, og så gælder det om at finde alternativer, og hvis vi så tænker os om og siger, at der cirka er 500 millioner mennesker i EU, den frie verden, og vi har et stort marked i USA, så må det være disse markeder, som er hovedmarkederne.
Men Færøerne er i den situation, at vi bare har en simpel handelsaftale, som man kan sige er en råvareaftale, og den kræver en modernisering, så der gives plads til mere end det.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-23:
Takk fyri, Edmund Joensen.
Da jeg blev valgt til Folketinget, skyndte jeg mig hjem til mit andet hjemland på Færøerne og besøgte min morfar.
Og hr. Edmund Joensen ved, hvordan det er, når man kommer til Færøerne og rygtet går i bygden om, at man er kommet hjem.
Så kommer venner og familie rendende, og der kommer kager og mad på bordene.
Og det samme skete selvfølgelig hjemme hos min morfar.
Jeg glædede mig til, at folk kom og ville lykønske mig, og det er jo altid dejligt.
Og jeg kan huske, at min mormors bror var en af de første, der kom, og det første, han spurgte mig om, var: Hvussu gongur við Edmund?
– altså, hvordan går det med Edmund?
For Edmund Joensen og ham havde gået på handelshøjskole sammen tilbage i 1960'erne i Thorshavn, og han havde fulgt hr. Edmund Joensen lige siden.
Hr. Edmund Joensen fylder enormt meget i det færøske folks bevidsthed og har sat utrolig mange aftryk.
Det har jeg oplevet i mit liv på Færøerne, og jeg vil også bare herfra sige tusind tak til hr. Edmund Joensen.
Alt tað besta.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-23:
»Vi hører sammen, men vi er ikke ens.«
Igen vil jeg sige, at det skriver jeg mig bag øret.
Når spørgeren udtrykker det på den måde, begynder jeg jo at tænke, at der måske er mere, der faktisk også kan være med til at samle os.
Så selv når vi snakker om en eventuel statsdannelse og sådan noget, er det jo i sidste ende den samme konstruktion, der bliver udlagt her, som vi bestræber os på at få.
For sådan som konstruktionen ser ud lige nu, er der jo nogle områder, hvor Grønland ifølge bl.a. grundloven aldrig må have adgang til at have noget at skulle have sagt selv.
Men her glæder det os, at det ikke er sådan, det skal forstås fra konservativ side.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-05-23:
Det, der er kunsten, er jo at lade være med at opsætte sådan en modsætning mellem at være med i rigsfællesskabet og så at være grønlænder.
Kunsten er at få det til at fungere.
Danmark og Grønland skal få mest muligt ud af det forhold, som vi har til hinanden.
Danmark vil jo gerne være Grønlands adgang til Europa, og vi vil gerne bidrage med vores lidt større størrelse i forhold til vores diplomatiske netværk og mulighederne for at overvåge det meget store territorium – at passe godt på Grønland uden at provokere stormagter og holde den rigtige balance osv.
Alle mulige ting vil vi jo gerne bidrage med.
Og der synes jeg, det er vigtigt, at vi får det samarbejde op at køre.
Vi hører sammen, men vi er ikke ens.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-23:
Det er da meget betryggende at høre, at Konservative ønsker at være lige så meget med til at styrke den her kultur og det her sprog og ophav, og det vil jeg så skrive mig bag øret.
Og så må vi da også håbe, at vi med hensyn til bl.a. forsvar og beredskab måske kan udvikle det endnu mere med bl.a. brug af det grønlandske flag og mulighed for også at udvikle uddannelserne på det grønlandske sprog.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-05-23:
Det var en meget ideologisk tale, og jeg vil derfor også tillade mig at være lidt ideologisk i forhold til det her med grønlandsk kultur og behovet for at dyrke den.
Jeg synes, at der undervejs kom nogle lidt urimelige antydninger af, at man fra dansk side skulle have et ønske om at holde grønlandsk kultur nede.
Det mener jeg overhovedet ikke er tilfældet.
Der er ikke, tror jeg, nogen i Folketinget, som ønsker andet, end at grønlandsk kultur bliver styrket og dyrket, og vi har stor respekt for grønlandsk kultur.
Det seje, stærke selvstændige grønlandske folk har vi meget stor respekt for, og vi ønsker kun, at man holder fast i sin kultur og udvikler den og opbygger en stor stolthed, hvis man ikke allerede har det, over at være grønlandsk, både med hensyn til historien, kulturen, sproget og alle mulige andre kulturelle udtryk.
Jeg synes ikke, det er en rimelig antydning, at det skulle være noget, vi forsøger at modarbejde fra dansk side.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-23:
Det skal jo også lige præciseres, at der ikke er noget, der forhindrer, at det enkelte individ har sin personlige frihed til at kunne vælge at tage til Danmark og aftjene værnepligt.
Vi er danske statsborgere, og så længe det er gældende, har man den personlige frihed.
Når vi ser på uddannelsesniveauet i Grønland, som virkelig har været stigende, så kan vi i forhold til hele befolkningen se, at det er steget, fordi uddannelserne er mulige at tage i Grønland.
Marcus Knuth (KF), 2022-05-23:
Det er jo et skridt i den rigtige retning, men der er jo stadig væk mange unge grønlændere, som godt kunne tænke sig at komme til Danmark og aftjene den almindelige værnepligt her.
Mener ordføreren, at der er de optimale forhold for det?
Der kunne jo være grønlændere, der ønskede at gøre karriere i det danske forsvar og så eventuelt komme tilbage til Grønland med nogle af de danske skibe.
Men det kræver ligesom, man går i gang med værnepligten i Danmark.
Vi så gerne, at begge dele var der, både beredskabsuddannelsen i Grønland, men også muligheden for at aftjene værnepligt i Danmark.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-23:
Tak for spørgsmålet.
Der er konsensus i det grønlandske parlament om, at vi skal forsøge at holde fast i, at der skal være lavspænding så vidt som overhovedet muligt, og her er det også vigtigt, at man ikke kalder det en militær uddannelse eller en værnepligtsuddannelse, fordi det i bund og grund er en beredskabsuddannelse.
Så der er jo allerede nogle ting i gang, og der er nogle muligheder, der bliver skabt, og det er kun lige toppen af isbjerget, for der kommer jo til at være yderligere forhandlinger om, præcis hvordan man udvikler de her uddannelser.
Marcus Knuth (KF), 2022-05-23:
Mange tak.
Jeg beklager forvirringen.
Noget, der har været meget populært blandt unge grønlændere i de senere år, har været muligheden for at aftjene værnepligt i Danmark.
Derfor udvidede vi også muligheden for at kunne aftjene værnepligt, i hvert fald en form for værnepligt, i Grønland, men den nye grønlandske ledelse valgte så at lægge det hele på hylden, også muligheden for at komme til session eller Forsvarets dag, som det hedder.
Nu tror jeg så, at man er gået et skridt tilbage i den rigtige retning, men der har været lidt zigzag frem og tilbage, og det er jo ærgerligt for de unge grønlændere, der gerne vil aftjene værnepligt.
Kan ordføreren komme med et par bemærkninger, i forhold til om man synes, man gør nok fra Grønlands side for at skabe de optimale muligheder for, at unge grønlændere kan aftjene værnepligt?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-23:
Ren og skær åbenhed er i sidste ende det, vi mangler.
Vi har ønsket en forsoningsproces siden 2013, hvor der var en klar modvilje fra den daværende statsministers side, og det siger jo sig selv, at vi ikke kunne stå med en forsoning alene i en sag om to parter, men alligevel igangsatte Grønland en forsoningskommission.
Og her snakker vi bare om åbenhed og velvilje med hensyn til at forstå, og i sidste ende er det det, der kommer til at styrke os alle sammen.
Mai Mercado (KF), 2022-05-23:
Tak for talen.
Jeg ved jo, at det ærede medlem ofte rejser sig og holder nogle taler, som også indeholder nogle usædvanlige spørgsmål, sådan lidt finurlige spørgsmål.
Jeg vil ikke kaste mig ud i at spørge ind til det ærede medlems velbefindende, men i stedet stille et spørgsmål af lidt mere alvorlig karakter.
Færøerne har jo ikke været lige så langt fremme og på samme vis lavet sanktioner i forhold til Rusland, som en række af de andre europæiske lande har, så jeg vil egentlig bare høre ordføreren, det ærede medlem, om han vil sige lidt om det.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2022-05-23:
Tak for talen til ordføreren, og tak for samarbejdet til daglig.
Jeg vil lige starte med at kvittere for ordførerens tanker om et tættere samarbejde og en tættere dialog på parlamentarisk niveau.
Jeg tror, det er rigtig, rigtig klogt, at der bliver tænkt sådan nogle tanker, også i en tid, hvor der sker så mange forandringer i rigsfællesskabet.
Så det tager vi meget positivt ned fra Venstres side.
Et andet emne, som historisk også har fyldt meget for Siumut, er jo det her med, hvordan vi skaber økonomisk udvikling i Grønland, og for os fylder det også meget, hvordan vi gør det i Danmark.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre fra ordføreren, om ordføreren har nogle tanker om, om der er nogle områder, hvor vi til fælles gavn og glæde kunne samarbejde noget mere i forhold til at skabe noget økonomisk udvikling både i Grønland og Danmark.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-23:
Først og fremmest er det jo sådan, bl.a. hvis vi kigger på klimaområdet, at Grønland allerede har udviklet vandkraftværket, så det er 75 pct. af vores energi, der kommer fra vandkraftværker, og det vil Danmark nu også gerne bistå med, så det bliver til 100 pct.
Så der er jo nogle samarbejdsområder, vi sagtens kan gå med til.
I forhold til de her energimåder vil vi jo også gerne kunne være med til på en eller anden måde at producere, så vi nærmest kan videregive det til resten af verden.
Så der er jo også nogle potentialer der.
Men hvis vi kigger på digitaliseringen, har vi jo også brug for en masse energi til at sikre os, at det digitale også fungerer, og der er der også mange store potentialer hjemme i Grønland.
Men for den sags skyld synes jeg også, at man fra dansk side kan være med til at bekæmpe noget af den transfer pricing, som vi også har forsøgt at kæmpe imod, og lige nu ved jeg at der også er et samarbejde mellem naalakkersuisut og de danske ministerier om at finde en løsning på nogle af de her udfordringer.
Edmund Joensen (SP), 2022-05-23:
Tak for de pæne ord og lykke til i Venstre.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-05-23:
Tak for det.
Jeg vil blot benytte lejligheden til at sige tusind tak til hr. Edmund Joensen for en formidabel indsats for vores folkestyre både på Færøerne og i Danmark – for hele vores kongerige.
Tak for en stor indsats i Venstres folketingsgruppe, hvor ordførerens indspark altid har været kloge, forstandige og erfarne.
Og det har været en statsmand, som tager ordet i Venstres folketingsgruppe.
Det håber jeg ordføreren bliver ved med resten af valgperioden.
Og jeg vil bare udtrykke min dybeste respekt.
Edmund Joensen (SP), 2022-05-23:
Alting har en ende, og det har dette folketingsår også fået – et år, hvor vi igen lever et normalt liv efter et par år i undtagelsestilstand, og hvor vi i Folketinget har kunnet fokusere på det, som vi er sat i verden for: det politiske arbejde.
Det er jeg sikker på at vi alle er glade for.
Alting har en ende, og det har min politiske karriere også.
Jeg ville lyve, hvis jeg sagde, at det ikke er med stort vemod, når jeg i dag kan fortælle, at jeg er ved afslutningen af min tid som medlem af Folketinget.
Jeg har meddelt mit bagland hjemme på Færøerne, at jeg ikke genopstiller ved det kommende folketingsvalg.
Jeg synes selv, at jeg med god samvittighed kan trække mig tilbage efter 34 år på den politiske arena.
Jeg har aftjent min politiske værnepligt.
Men jeg vil understrege, at jeg naturligvis kommer til at fortsætte mit arbejde her i Folketinget og vil gøre det med fuld kraft, til næste valg er overstået, hvornår det så bliver.
Når jeg kigger tilbage på disse 34 år ud i ét, hvor jeg har været aktiv i politik, har det været nogle år, der for Færøernes vedkommende har været præget af en hel del medgang, men desværre også modgang.
Da jeg blev lagmand i 1994, er det ikke forkert at sige, at Færøerne var i dyb krise.
Den største økonomiske krise i Færøernes historie var på sit højdepunkt, og Færøerne var nærmest gået konkurs.
De offentlige lønninger faldt, skatterne steg, arbejdsløsheden var på tårnhøje 20 pct., og fraflytningen fra øerne var enorm.
Færøerne havde under krisen en nettoudvandring svarende til 15 pct. af befolkningen før krisen.
De fleste flyttede til Danmark, hvor man havde mulighed for at få et arbejde, og hvor man kunne tale sproget.
Omkring halvdelen af alle disse mennesker flyttede aldrig hjem igen.
Det var ikke den letteste opgave at skulle lede et land i stor krise, men Færøerne er et stærkt og et stolt folkefærd, og som med alt andet fik krisen også en ende, bl.a. på grund af en stram økonomisk politik, en ny styreordning med opdeling af ressortområder, indførelse af parlamentarismen og det faktum, at Færøerne gik fra det, der ligner planøkonomi, til markedsøkonomi.
Der skulle derfor ikke gå mere end få år, før krisen blev vendt til fremgang,
og siden har Færøerne oplevet en lang økonomisk optur.
Da den globale finanskrise satte ind i 2008, ramte den desuden ikke lige så hårdt på Færøerne.
Antallet af arbejdsløse kan i dag tælles på meget få hænder, bruttonationalproduktet er mere end tredoblet siden 1990'erne, og vi bliver i dag regnet for at være mellem et af de rigeste lande pr. indbygger i verden.
Det er første gang, at Færøerne er på højde med Danmark.
Jeg er glad for at kunne trække mig tilbage og være forvisset om, at Færøerne er et godt og stabilt sted, og at vores unge mennesker vælger Færøerne til og flytter med deres familie hjem igen, når de er færdige med deres studier i udlandet.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-23:
Men det er bare ét forslag.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-05-23:
Jeg er helt enig i, at retssikkerheden er vigtig, og vi ser jo også på anbringelsesområdet generelt, at retssikkerheden halter.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre nogle løsningsforslag.
Altså, hvad vil ordføreren tage med til ministeren i forhold til at sikre familierne den rette støtte og den rette hjælp og den rette indsats?
Det er jo bekymrende, at det er syv gange oftere, at man, hvis man er af grønlandsk herkomst, får anbragt sit barn, end hvis man er af dansk herkomst.
Så hvad er løsningsforslagene helt konkret?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-23:
Mange tak for spørgsmålet.
Jeg synes, at vi først og fremmest bliver nødt til at kigge på, hvad det er for nogle ting, som også gør det vanskeligere, i forhold til at man er født dansk statsborger, men at man er opvokset et sted, hvor man bare slet ikke har det samme system.
En af de ting, jeg vil nævne så hurtigt, jeg nu kan med den korte tid, jeg har til det, er, at vi ikke rigtig er vant til at have de der a-kasser, som man har i Danmark.
Så når der er nogle forældre, der f.eks. flytter til Danmark, mister de måske jobbet og bliver jobsøgende, og så ender de hurtigt på kontanthjælp.
Men der har man jo fra dansk side et helt andet syn på, hvad det så betyder, fordi man først har a-kassen og så har nogle andre systemer, og så bliver man hurtigt dømt som socialt udsat på grund af den her økonomiske tilgang.
Men der er måske også nogle helt andre faktorer, vi ikke lige har set.
Så i forhold til at forebygge synes jeg også, at retssikkerheden, i forhold til at der er en forskel mellem danske statsborgere i Grønland og danske statsborgere, der er opvokset i Danmark, kan være meget forskellig.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-05-23:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget af det, der har været debatteret lidt i dag.
Det handler om, at børn af herboende grønlændere ofte bliver fjernet og oftere end børn af danske forældre – syv gange oftere og fem gange oftere, hvis en af forældrene er fra Grønland.
Og fru Karen Ellemann har lidt tidligere været inde på anvendelse af brug af netværket.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens løsning på, hvordan man sætter korrekt ind.
Ét er forældrekompetenceundersøgelserne og de test, der blev anvendt, som jo har været debatteret, men hvad mener ordføreren om forebyggelse, i forhold til at børnene og familierne får den hjælp, de har behov for, så de eventuelt kan blive i familierne, frem for at de skal anbringes?
Debatten i dag har gået meget på, at børnene skal anbringes, og at man skal finde et sted, hvor de kan anbringes, men det kunne jo også godt være, hvis familierne og børnene fik den rette hjælp, at de kunne blive boende i familierne.
Så det kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens løsningsforslag til.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-23:
Jo, det kan der jo sagtens, men det, der er ved det, er, at vi, hvis vi – kan man sige – skal få noget udbytte af de her lufthavne, så har travlt.
For der skal virkelig meget udvikling til, for at det også giver økonomisk gevinst, ikke kun for befolkningen, men også bare generelt set for at kunne betale for de her lufthavne.
Men her er det også vigtigt, at vi ikke udelukkende begrænser det til en dansk investering, men at vi også åbner os op for resten af verden, fordi investeringsmulighederne ikke kun begrænser sig til det danske kongerige.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2022-05-23:
En anden debat, der også fylder meget i Grønland, er jo, hvad der sker, når vi får de her lufthavne, som snart er klar.
Ser du en rolle for Danmark dér i forbindelse med at hjælpe med at få opbygget eller investere eller – kan man sige – formidle investeringer i den sekundære industri, der skal til, som hoteller og rejsebureauer, der skal lave rejser, og den slags?
Kunne der være noget samarbejde omkring den slags ting?
Sjúrður Skaale (JF), 2022-05-23:
Tak for det.
Når det gælder Rusland, gik 25 pct. af den færøske eksport, som det blev sagt, til Rusland sidste år.
Den er nede på nul.
Så man har omlagt en meget, meget stor del af sin eksport på meget kort tid med en høj pris.
Det er en ting, man har gjort.
Så har man sagt, at man vil følge EU's linje i sanktionerne over for Rusland.
Det har man også gjort.
Der er stadig væk fiskeskibe fra Rusland i færøske havne, og det er, fordi fiskeskibe ikke er omfattet af de sanktioner, som EU har sat i kraft.
Man har fra færøsk side sagt, at man vil følge sanktionerne, men som det gør sig gældende i Norge, som er i præcis samme situation, så er fiskeskibene stadig i havnene, fordi man forvalter fiskebestanden i Nordatlanten i fællesskab med Rusland.
Det er svært at komme ud af en fiskeriaftale, man har indgået, som varer et år frem.
Det er ligesom med den gas, man køber i Danmark, som er sendt fra Rusland.
Det er svært at standse fra den ene dag til den anden.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-23:
Jamen det, der jo netop bekymrer mig, er, når den her diskussion udvikler sig til sådan nogle »hvad nu hvis«-diskussioner.
For det er jo det, man også kan betragte som skræmmebilleder eller som scenarier, som vi ikke ved om bliver til noget.
Så måske kunne statsministeren blive lidt konkret i forhold til de igangværende aktioner, der er.
Altså, hvad er det for nogle konkrete aktioner, som regeringen mener vi skal afskaffe forsvarsforbeholdet for at kunne bidrage til?
For der er jo et bekymrende spor i forhold til menneskerettighedskrænkelser, og i forhold til at der har været et fokus på at have en interesse i at beskytte EU's både handels- og ressourceinteresser i Afrika.
Mette Frederiksen (S), 2022-05-23:
Altså, hvis man kigger på forsvaret af territoriet Danmark, vores kongerige, så er det jo et nationalt anliggende, og så hænger det meget sammen med vores NATO-medlemskab – musketereden, artikel 5. Jeg er ikke helt enig i forhold til Ukraine – jo, i forhold til den nuværende situation.
Altså, det, at vi i Danmark har besluttet at donere våben for at hjælpe ukrainerne og har indført sanktioner, kører eksempelvis i EU, men i et andet regi.
Men man kan godt forestille sig, når Ukraine forhåbentlig har vundet den her konflikt, at vi vil have behov for en fredsbevarende indsats, en stabiliseringsindsats i og af Ukraine.
Mit bud er faktisk, at det vil være EU, der vil blive bedt om at påtage sig den opgave.
Og det kan jo så være, hvis vi har et forbehold efter den 1. juni, at vi ikke vil kunne deltage i det arbejde.
Det vil jeg synes er ærgerligt, ligesom jeg vil mene, at vi også med vores erfaring vil kunne spille en positiv rolle på Balkan, hvor det jo desværre ser ud til, at der kan komme fornyet konflikt.
Der kan vi ikke være med i dag på grund af vores forbehold.