runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Horn Langhoff (S), 2019-10-24:
Lad mig med det samme slå fast, at Socialdemokratiet naturligvis kan støtte lovforslaget om at styrke tilliden til og trygheden ved sundhedsforskningen.
Det er en genfremsættelse af den tidligere regerings forslag, som vi også bakkede op om i sin tid.
Oplysninger om vores sundhedstilstand, om vores arvemasse, om vores gener og om sygdomme, vi ikke selv kender til, er noget af det mest følsomme, man kan forske i, og det er samtidig et utrolig vigtigt arbejde, fordi vi igennem forskning kan udvikle ny behandling til gavn for patienter og pårørende.
Forudsætningen for at kunne bedrive god sundhedsforskning i Danmark er, at danskerne har tillid til, at deres fortrolige sundhedsoplysninger håndteres ordentligt og korrekt, samtidig med at vi ikke gør det unødig bøvlet og unødig bureaukratisk for forskere at få adgang til de oplysninger, de har brug for.
Med det her lovforslag tager vi både et skridt for at sikre danskernes tryghed og tillid til sundhedsforskningen, og vi tager et skridt til at gøre det enklere og hurtigere for forskere at få adgang til afgørende sundhedsdata.
Begge hensyn er vigtige, hvis vi skal sikre gode rammer for sundhedsforskningen i Danmark.
Derfor vil vi stille krav om videnskabsetiske vurderinger af forskningsprojekter med sensitive data, hvor der er risiko for væsentlige helbredsmæssige sekundære fund.
Det giver ikke længere mening at skelne mellem våde og tørre sundhedsdata, sådan som loven gør i dag.
Det må være oplysningernes grad af følsomhed, og ikke om det er en blodprøve, der ligger i en frysepose, eller om det er nogle data i et excelark på en computer, der er afgørende for, om der foretages en videnskabsetisk vurdering.
Men som sagt: Socialdemokratiet bakker op om lovforslaget her.
Magnus Heunicke (S), 2019-10-24:
Tak for det, og tak for den brede opbakning til lovforslaget.
Det består jo, som ordførerne har nævnt, af en række delforslag, men det vigtige, hovedpunktet, er først og fremmest, at det foreslås at ændre loven for at sikre, at patienter, som ikke indkaldes rettidigt til kræftscreening på grund af manglende ressourcer, får mulighed for at få erstatning for en eventuel skade, og det gælder ikke kun for skader efter forsinkede indkaldelser til brystkræftscreening, men med lovændringen sikrer vi også, at patienter, som måtte blive indkaldt for sent til screening af livmoderhalskræft og tarmkræft, får samme ret.
Så fremadrettet vil patienter, som er omfattet af de nationale screeningsprogrammer for bryst-, livmoderhals- og tarmkræft, ikke komme til at stå i en situation, hvor de ikke kan få erstatning for skader, der skyldes forsinket indkaldelse til kræftscreening.
Der er nævnt det økonomiske spørgsmål af flere ordførere, og det forstår jeg godt, men det er sådan, at regionerne allerede har fået pengene til at varetage screeningsprogrammerne.
Så derfor er der sådan set ikke nogen undskyldning for ikke at få de screeningsprogrammer gennemført.
Der er også et par andre mindre elementer i lovforslaget.
Det var sådan set aldrig hensigten, at specialtandlægerne skulle afholde de her udgifter, men det blev et utilsigtet resultat af den lov, som trådte i kraft den 1. juni 2018, efter Overenskomst om Tandlægehjælp blev opsagt.
Det retter vi nu op på med det her lovforslag og vender tilbage til den retstilstand, som var før den 1. juni 2018, og det vil altså sige, at det er regionerne, som igen skal afholde udgifterne.
Det føres tilbage til, hvad det var før.
Endelig udvider vi med lovforslaget endnu en gang patienterstatningens dækningsområde, så flere kan få erstatning.
Denne gang handler det om at forbedre mulighederne for at få erstatning efter en lægemiddelskade.
Man kan allerede i dag få erstatning, hvis man får en skade efter at have anvendt et lægemiddel, men der har været et hul i loven indtil nu, og det drejer sig om det, som fagligt hedder medicinkister, som altså er sådan nogle, der pakkes med et udvalg af medicin og udstyr i redningsbåde og redningsflåder til brug for behandling af skader og akut sygdom i nødsituationer til søs, og det er også i forhold til lægemidler, som man bruger i særlige nød- og beredskabssituationer.
Så jeg glæder mig til udvalgsbehandlingen, og jeg svarer naturligvis på de spørgsmål, som udvalget måtte stille til mig undervejs.
Tak for ordet.
Henrik Dahl (LA), 2019-10-24:
Tak for ordet.
Med lovforslag L 34 ændrer vi den måde, man anvender den såkaldte ressourceregel på, og det gør vi til fordel for personer, som er blevet påført skade i forbindelse med screeninger.
Det er hovedsigtet med lovforslaget.
Det er begge dele fornuftige ændringer, som vi bakker op i Liberal Alliance.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-24:
Tak, formand.
Selv om det jo umiddelbart hverken er mig eller resten af Folketinget, som er ansvarlige for, at en række kvinder ikke har fået den behandling, som de burde, i tide, så kan jeg ikke lade være med at føle et ansvar, og det er måske ikke engang særlig rationelt.
Men når man personligt som mig har haft den her forfærdelige sygdom tæt inde på kroppen, betyder det her noget, og når jeg hører de andre ordførere og deres taler, bliver jeg også betrygget i det, for man skal jo kunne regne med, at det offentlige lever op til sin andel af den her samfundskontrakt, og det betyder, at vi selvfølgelig skal kunne levere på det her område.
Så derfor er vi glade for det, og jeg vil gerne rose ministeren og sige, at hvis det her er niveauet for lovgivningen fremadrettet, så bliver det et rigtig godt folketingsår.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-10-24:
Tak for ordet.
Patienterstatning for patienter, f.eks. i forhold til kvinder, der ikke er blevet indkaldt til screening i tide, er en naturlig ting.
Når vi har en beslutning om, at man skal indkaldes til screening, skal den også efterleves, og når man så ydermere bliver syg efterfølgende, er det den mest rimelige sag i denne verden, at man så skal have erstatning.
Det skal man have på grund af de personlige omkostninger, der har været, men også fordi det er dyrt og det dermed kan bevirke, at der fremadrettet er mere opmærksomhed på at få indkaldt patienter i tide.
Den her ressourcetildelingsregel vil sandsynligvis betyde, at der må laves en anden prioritering i regionerne, og jeg kan være lidt bekymret for, om den screening kommer til at være på bekostning af helbredelse af folk, der har andre sygdomme.
Derfor tænker jeg også, at forebyggelse er en rigtig god ting i forhold til livmoderhals-, tyktarms- og endetarmskræft, men hvad har vi af andre ting?
I forhold til den demografiske dækning, der er tilført regionerne, er det jo superfint, men jeg kan alligevel være bekymret for, om det er nok til at tilgodese de her nye tiltag, og jeg spørger derfor ministeren, om man kan afvise, at det vil få betydning for regionernes ressourceprioritering fremadrettet.
Men alt i alt støtter vi op om forslaget.
Per Larsen (KF), 2019-10-24:
Tak for det.
Vi vil nemlig hellere bruge pengene på screening og forebyggelse, som giver mulighed for vellykket behandling, end at bruge pengene på erstatninger, når patienterne er blevet uhelbredeligt syge.
Forslaget styrker jo patienternes mulighed for at få erstatning i de tilfælde, hvor regionerne simpelt hen ikke har levet op til deres forpligtelser, når det handler om at have kapacitet nok til at kunne undersøge patienterne i tilstrækkeligt omfang.
Det handler jo om screening for brystkræft, livmoderhalskræft, tyk- og endetarmskræft, som ikke er foretaget rettidigt i forhold til patientrettighederne.
Det er også rigtig glædeligt, at vi udvider ordningen om lægemiddelerstatning i de tilfælde, hvor patienter påføres medicinske skader som følge af medicin udleveret fra visse fartøjer og under internationale missioner.
Det styrker alt sammen patienternes mulighed for at få erstatning.
Samlet set
Zenia Stampe (RV), 2019-10-24:
Nu har jeg jo også læst høringssvaret fra Landbrug & Fødevarer, som jeg går ud fra er det, som hr. Jacob Jensen henviser til, og jeg har også læst svaret fra ministeriet, der siger, at der jo er regler, der langt hen ad vejen tilgodeser de spørgsmål, der er stillet i det høringssvar.
Jeg ved jo også, at der skulle være særlig gode muligheder for at blive kompenseret her i den indledende fase, mens det bliver sværere, hvis man sætter sig imod som lodsejer.
Så kan være, at vilkårene bliver lidt ringere på længere sigt.
Men lige nu skulle der jo faktisk være mulighed for at få en ekstra god kompensation, hvis man arbejder med på den her omstilling.
Kathrine Olldag (RV), 2019-10-24:
Tak, formand.
Som mine kolleger har gennemgået, er dette forslag en udmøntning af en aftale om »Styrket indsats mod sort arbejde« fra 2017.
Det, jeg særlig vil trække frem, er, at vi jo nu kan se frem til en bedre kontrol med skatteinddrivelsen, momsinddrivelsen i visse brancher gennem indførelsen af obligatoriske digitale kasseapparater.
Skatteforvaltningen ved jo godt, hvor det er, vi oftest oplever svig.
Så det giver god mening at målrette de nye krav mod de brancher, der er mest ustabile i deres skattebetalinger.
Lad os da endelig hjælpe dem med at betale den skat, de skal betale.
Udbydere af disse digitale systemer melder at kunne være klar ved udgangen af 2020, så vi finder også fristen i 2025 mere end rimelig for erhvervsdrivende til at omstille sig til nye systemer.
Vi finder det også fornuftigt, at der er i aftalen er indskrevet, at en eventuel udvidelse af listen over brancher, der pålægges digitale kasseapparater, vil ske i aftalekredsen.
Der er ingen tvivl om, at der er steder i samfundet, hvor den sorte økonomi har gode vilkår.
De mange kontanter, der flyder rundt i det danske samfund, er medvirkende til, at nogle danskere ikke betaler den skat, de skal betale.
Vi kender alle en isbod eller et pizzaria, der kun tager imod kontanter og MobilePay, og det kan være svært som forbruger at vide, om der bliver betalt punktafgifter og afregnet korrekt moms.
Det giver også, som fru Louise Schack Elholm påpegede, en ulige konkurrence.
Vi tror på, at dette forslag er et af de allerstærkeste og mest effektive våben, vi kommer til at have, i indsatsen mod sort arbejde og momsunddragelse.
Vi noterer også med tilfredshed, at der både er høje forventninger til provenuet, og at der er lagt en evaluering ind i aftalen, så vi nøje kan følge udviklingen af indsatsen.
Med de ord støtter vi i Radikale Venstre naturligvis dette forslag.
Bjørn Brandenborg (S), 2019-10-24:
Jeg vil også kvittere for at kvalificere diskussionen og debatten endnu mere.
Det er jo rigtigt, at man har nogle gode erfaringer fra Sverige, og uden lige at kunne omregne kursen til danske kroner vil jeg sige, at det er rigtigt, at det er rigtig mange penge, man i Sverige har skrabet ind, og at det er noget af det samme, vi forventer her.
Spørgeren var selv med i det arbejde, der lå forud for at lave det her forslag, som jeg står på talerstolen med i dag, og jeg vil også bare sige, at der jo var en bred og rigtig god opbakning fra samtlige af Folketingets partier til det her område, som jo er blevet undersøgt grundigt.
Men jeg vil også bare bakke op omkring det og sige, at vi selvfølgelig har en klar forventning om, at vi med det her forslag får endnu bedre kontrol med det.
Det skyldes jo i virkeligheden, at vi har bevæget os væk fra et samfund, hvor man brugte kolde kontanter, til et samfund, hvor vi bruger nogle nye betalingsformer, som vi måske ikke har de digitale registreringsplatforme parate til; og derfor laver vi jo bl.a. det her forslag, sådan at vi sikrer, at vi også i fremtiden er parate til de nye platforme, der kommer.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-10-24:
Først tillykke med debuten på talerstolen.
Det er jo ikke normal kutyme, at man sådan stiller spørgsmål til nye ordførere, men jeg vil egentlig godt gøre det som en hjælp, fordi jeg nemlig er med i den arbejdsgruppe, som var forløberen til det her lovforslag.
Erfaringerne fra Sverige viste, at man faktisk med et tilsvarende initiativ fik 13 mia. kr. ind i kassen som umiddelbart provenu.
Det løbende provenu mener jeg var omkring 3 mia. kr. hvert år.
Danmark er selvfølgelig et mindre land, og det er et mindre antal brancher, vi vælger ud fra starten af, men det er bare for at sige, at erfaringerne fra andre lande altså er vildt massive ved det her.
Jeg synes selvfølgelig, det er ærgerligt, at man på dansk side ikke kan kvalificere beløbet nærmere.
Men jeg har i hvert fald store forventninger og vil egentlig også bare spørge ordføreren, om det ikke godt kunne tænkes, selv om man ikke kan kvalificere et præcist beløb, at der også var en god effekt i Danmark af det her, når de svenske erfaringer umiddelbart var 13 mia. kr.
Bjørn Brandenborg (S), 2019-10-24:
Jeg går også ud fra, at hr. Lars Boje Mathiesen så har læst, at man i høringssvarene jo også anbefaler det her, fordi man i mange brancher oplever, at der er rigtig meget sort arbejde.
Den anden del er jo, at vi lægger en implementering af digitale salgsregistreringssystemer ind, sådan at virksomhederne får mulighed for at tilpasse sig det her som en del af det, de skal arbejde med fremadrettet, så det ikke bliver en byrde for de her virksomheder fremover, men så det egentlig bare bliver sådan, at alle dem, som gør det, de skal, nemlig betaler deres skat, kan blive ved med det og passe deres arbejde.
Og for dem, som måske har lidt svært ved det, laver vi den her ordning med et digitalt salgsregistreringssystem, sådan at de også fremadrettet bliver tvunget til at betale skat ligesom alle andre.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-24:
Der står netop også i lovforslaget, at det kan man ikke.
Så det vil sige, at man vil indføre en ny lov og lægge byrder på erhvervslivet, uden at man kan sige, om det har en gavnlig effekt.
Mener ordføreren ikke, at det er væsentligt, når vi lægger byrder på erhvervslivet, at vi samtidig kan se og vi kan bevise, at det konkret har en gavnlig effekt?
Ellers er det jo bare mere administration og bureaukrati og flere byrder for erhvervslivet.
Carl Valentin (SF), 2019-10-24:
Tak, formand.
Med lovforslaget ønsker man at styrke indsatsen mod sort arbejde.
Lovforslaget er en del af en aftale, som partierne, herunder SF, indgik i den sidste samling.
Lovforslaget lægger op til, at skatteforvaltningen kan pålægge en virksomhed at benytte et digitalt salgsregistreringssystem, hvis forvaltningen mistænker, at der er utilstrækkelig registrering af transaktioner.
Derudover vil bestemte brancher blive pålagt den digitale model, herunder cafeer, værtshuse, pizzariaer, købmænd m.v., og der tænker jeg godt, at vi kan tage et kig på, hvilke brancher der nu bliver pålagt den model.
Jeg er valgt i København, og det er generelt min opfattelse, at f.eks. nogle af de københavnske frisører måske kunne have meget godt af at være omfattet af den her digitale salgsregistrering, så det synes jeg vi skal have kigget på.
Men som jeg har forstået, har forvaltningen også mulighed for at pålægge en virksomhed, som ikke er en del af de valgte brancher, denne digitale salgsregistrering.
Så det er jo godt.
I SF er vi meget optaget af at skærpe kontrollen med sort arbejde.
I et fællesskab som det danske er det alfa og omega, at alle bidrager, og at ingen kører på frihjul.
Det ønske kan vi tilslutte os i SF, og vi støtter derfor lovforslaget.
Bjørn Brandenborg (S), 2019-10-24:
Det konkrete beløb kan jeg ikke informere om, men det er klart, at vi i rigtig mange år har set, at der er nogle bestemte brancher – nogle brancher mere end andre – hvor der er en særlig udfordring med sort arbejde.
Det, vi gerne vil med det her forslag, er jo at sikre, at de penge i stedet for at havne i lommerne på dem, der snyder, kommer ind i fællesskabets kasse igen, så vi kan bruge dem til mange af de andre ting, vi gerne vil.
Men hvilket beløb vi konkret forventer, kan jeg ikke oplyse om.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-24:
Jeg takker ministeren for svaret.
Jeg deler ministerens opfattelse, for vi skal komme efter de mennesker og de virksomheder, som ikke betaler den skat, som de skal.
Dér er vi enige.
Og jeg er også enig i, at det kan være en god idé, at skattemyndighederne kan pålægge en enkelt virksomhed, at den, når den bryder loven, skal lade være med at gøre det, og at den nu i stedet for skal gøre noget andet.
Det kan også være en fornuftig ting.
Hvorfor er det ikke det, vi kører ind over alle brancher?
I nogle af de brancher, som man nævner, er det stadig væk et flertal af virksomhederne, som opfører sig ordentligt.
Hvorfor lægger man ikke den implementering ind over, så skattemyndighederne kan gå til den enkelte virksomhed, når den bryder loven, og så derudover lade den lovlige del af branchen være i fred og passe deres arbejde og tjene penge til den danske stat?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-24:
Det kan jo hænge sammen med, at sådan som budgetreglerne er i Danmark, budgetterer man ikke med indtægter, når man får en højere regelefterlevelse.
For udgangspunktet er, at reglerne efterleves; det er det, der er udgangspunktet for statsfinanserne, og det vil sige, at hvis man har en højere regelefterlevelse, er det ikke sådan, at man pludselig kan bruge et antal milliarder kroner på nye formål.
Og derfor er der sådan set ikke nogen grund til at foretage et skøn, men der er ingen tvivl om, at det her vil føre til en højere grad af regelefterlevelse på skatteområdet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-24:
Nej, det er korrekt, men når man har eksempler fra Sverige, som ordføreren for DF sagde, med 13 mia. kr., så kunne man jo nok tænke, at det giver et provenu.
Det kunne man jo også have gjort på det her område, hvis man mente, at der var et spænd, med hensyn til hvor det lå henne.
Men det kan man overhovedet ikke, man gætter rent faktisk bare her.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-24:
Det forhold, at ministeriet ikke tør skønne provenuvirkningen, betyder ikke, at ministeriet skønner, at der ikke er en provenuvirkning.
Jeg ved, at Skatteministeriet er helt sikre på, at det her vil give et provenu, og jeg er sikker på det.
Det forhold, at man ikke kan sige, om det er 1, 2 eller 3 mia. kr., betyder jo ikke, at man ikke tror, at der er en provenuvirkning.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-24:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til Liberal Alliances holdning med hensyn til at implementere lovgivning, hvor ministeriet ikke kan påvise, at den ekstra administrative byrde, man pålægger erhvervslivet, har nogen som helst provenuvirkning i forhold til statskassen.
Det vil sige, at man overhovedet ikke ved, om det her kommer til at virke, men alligevel pålægger man erhvervslivet de her administrative byrder.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-24:
Tak for det.
Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Det koster at drive virksomhed, og nogle af de ting, der koster, er, at man skal efterleve myndighedernes regler.
Det gælder også på skatteområdet, det gælder i fødevarekontrollen, det gælder alle mulige andre steder, at der er regler, der skal overholdes.
Nogle gange koster det virksomhederne noget, og det er den pris, man betaler for at drive virksomhed i Danmark – med det kontrolniveau, der er i Danmark.
Spørgsmålet er, om kontrollen er nødvendig, om lovgivningen er rimelig, og hvis den er det, må vi acceptere, at kontrollen og det at efterleve kontrollen også kan koste en gang imellem.
Vi støtter lovforslaget.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-10-24:
Tak for ordet.
Mine kolleger har så fint redegjort for, hvad det her indebærer, så derfor vil jeg gøre det kort.
For i Alternativet synes vi, at det er meget positivt, at der kommer alle de gode høringssvar fra fagbevægelsen, og vi kan kun støtte forslaget i forhold til at styrke indsatsen mod sort arbejde og hjælpe arbejdsgivere, der ubevidst kommer til at støtte sort arbejde, til ikke at kunne gøre det fremadrettet.
Morten Bødskov (S), 2019-10-24:
Jamen hele grundlaget her er jo, at der er en vurdering af, at det her selvfølgelig er det rigtige gøre, og det er derfor, at man har lagt det snit, som man har lagt i det her lovforslag, som alle Folketingets partier – inden Nye Borgerlige kom i Folketinget – rent faktisk har været enige i, og som vi har hørt hele vejen rundt både er naturligt at gøre, og som man også helt klart forventer er det rigtige at gøre over for de her brancher, hvor der jo beviseligt er rigtig, rigtig mange, som populært sagt har svært ved at forstå, at de skal betale det, de rent faktisk skal.
Peter Seier Christensen (NB), 2019-10-24:
Der er også et svar fra Aalborg Kommune, hvor der er blevet udtrykt bekymring om, hvad det præcis er, der skal gøres, og hvilke omkostninger det vil have.
Og så er vi også bekymrede i forhold til det her med størrelsen på erstatning til eventuelle landbrug, der bliver påvirket af det.
Så derfor vil vi bare gerne have en bedre indsigt i det, inden vi tager den endelige beslutning.
Mette Gjerskov (S), 2019-10-24:
Altså, jeg har læst mange høringsnotater, og de eneste, jeg egentlig kan se sætter spørgsmålstegn ved, om det her er en relevant ting, er en organisation, der hedder Bæredygtigt Landbrug.
Og deres troværdighed, hvad angår sprøjtegift – i hvert fald i mine øjne – kan ligge på et meget lille sted.
Jeg kan ikke se, at der er nogen andre end Bæredygtigt Landbrug, der sætter spørgsmålstegn ved de ting, som ordføreren kommer med.
Kunne ordføreren uddybe, hvem det ellers er, som ordføreren mener synes, at den her lovgivning ikke er nødvendig af hensyn til drikkevandet?
Peter Seier Christensen (NB), 2019-10-24:
Tak for det.
Det her lovforslag ser umiddelbart tilforladeligt ud, og i Nye Borgerlige mener vi naturligvis, at vi skal passe godt på vores grundvand, og at vores grundvand skal være rent og sikkert at drikke.
Så vi vil umiddelbart bakke op om tiltag som dette.
Alligevel er der en række spørgsmål, jeg gerne vil have belyst yderligere, inden vi tager stilling til lovforslaget, for der stilles i høringssvarene spørgsmål om nødvendigheden af gennemførelsen af den her lov, og om den har nogen væsentlig effekt i forhold til at sikre grundvandet.
Der er blandt andet indsigelser om, at der ikke er fagligt grundlag for at etablere de sprøjtefrie bnbo'er, og Miljøstyrelsen har tidligere sagt, at der ikke er nogen tegn på, at grundvandet er truet af den nuværende brug af sprøjtemidler i Danmark; Danmark har i særklasse de skrappeste regler i EU.
Nu er jeg godt klar over, at det her ikke handler om etablering af bnbo, men om undersøgelser af dem, men jeg synes alligevel, det rejser spørgsmålet, om det er nødvendigt at give ministeren bemyndigelse til at pålægge kommunerne at gennemgå alle de udpegede bnbo-arealer, hvor der anvendes pesticider med erhvervsmæssigt formål.
En anden indsigelse er, at de foreslåede tiltag kun i meget få tilfælde medfører, at der sker noget med risikoen for overskridelse af den i forvejen lave grænseværdi på 0,1 µg pr. liter vand.
Alt i alt mener Nye Borgerlige, at lovforslaget umiddelbart har nogle gode intentioner, men at der er udfordringer, i og med at lovforslaget vækker bekymring og usikkerhed hos så mange relevante interessenter.