Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2022-01-11:
Tak for det.
Der er ingen tvivl om, at bevægelse i skoledagen er vigtig, både for børnenes indlæring, sundhed og trivsel, og måske især for dem, der har lidt svært ved at sidde på en stol i længere tid ad gangen.
Samtidig kan vi også i folkeskolen sikre, at alle børn oplever glæden ved at bevæge sig og møder idrætten, både i skolen og i foreningslivet.
Så tak til Venstre for at sætte fokus på et meget vigtigt element i en god skoledag, men det er faktisk også vigtigt for os alle sammen.
Bevægelse er en af de få ting i skolereformen, som vi kan se stadig væk er rigtig positiv og har en god virkning.
Når børnene får lov til at bevæge sig i løbet af skoledagen, gavner det både det enkelte barn, men det gavner også fællesskabet i klassen.
Derfor er det for SF vigtigt også at holde fast i, at børn skal opleve en varieret skoledag med bevægelse.
Hvordan når vi så dertil?
Lovkravet om 45 minutter har været gældende i mange år nu, og alligevel er det ikke alle skoler, der lever op til kravet, det er ikke i alle klasser, og der er forskel på indskoling og udskoling.
Mange lærere og pædagoger fortæller, at det er lettere at få mere bevægelse ind i skoledagen i indskolingen, end det er i udskolingen, ligesom mange lærere og pædagoger fortæller, at manglende tid til forberedelse og de mange andre opgaver gør det svært at få det tænkt ind i undervisningen.
Vi ved, at mange lærere og pædagoger gerne vil have mere bevægelse ind i skoledagen, men de mangler tiden, kompetencerne og opbakningen fra ledelsen.
Derfor er det også godt, at Dansk Skoleidræt har fået flere penge til fortsat at hjælpe og inspirere skoler, og vi har også sat gang i Fagene i Bevægelse, som skal sikre lokal kapacitetsopbygning i forhold til kompetence, udvikling og vidensdeling.
Samtidig er vi i SF åbne over for at kigge nærmere på, hvad vi kan med ændringer i læreruddannelsen for at sikre, at nyuddannede lærere i højere grad føler sig klædt på til at tænke bevægelse ind i undervisningen og vil kunne bidrage med inspiration til de erfarne lærere.
Men vi er ikke sikre på, at tiden er til en national strategi på området.
Både fordi der allerede er igangsat nationale initiativer, og fordi vi mener, at det vigtigste er den lokale forankring og frihed.
Tilbage i 2020 vurderede 41 pct. af skolerne, at kommunen ikke spillede en rolle for arbejdet med bevægelse.
Og det indikerer, at der er flere kommuner, som kan gøre det bedre, end de gør i dag i forhold til at understøtte skolerne.
Og vi har også set lokalt, at når de har lavet de indsatser, så ruller det faktisk rigtigt meget derudad.
I SF tror vi også på, at børnene vil opleve mere bevægelse, hvis eller når skolerne får mere frihed.
Statsministeren fortalte i sin nytårstale, at regeringen mener, at alle kommuner skal sættes fri på skoleområdet.
Det synes vi faktisk er rigtig spændende og tiltrængt, og vi ser frem til de drøftelser med regeringen og resten af partierne.
Venstre har også ønsket mere frihed på skolerne, og det tænker vi ikke helt harmonerer med flere nationale krav og tiltag, men snarere med et større fokus på kommunale strategier for bevægelse i skolen.
Derfor bakker vi ikke op om beslutningsforslaget som sådan, men siger tak til Venstre og især hr. Stén Knuth for at have et vedholdende fokus på, at børnene har krav på og brug for bevægelse i deres hverdag.