runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-12-11:
Så jeg skal forstå det sådan, at ordføreren ikke er bekymret nu, når Dansk Industri, Dansk Håndværk, Dansk Erhverv, Landbrug & Fødevarer, 3F, Dansk Metal og rigtig mange flere siger, at regeringens forslag kommer til at koste arbejdspladser?
Troels Ravn (S), 2019-12-11:
Til gengæld behøver jeg jo ikke at google mit svar eller få inspiration til mit svar.
For som jeg har været inde på flere gange i debatten her, er der ikke er noget, der indikerer – heldigvis, for så ville vi ikke have gjort det – at vores erhvervsliv skal tvinges i knæ eller få problemer med det her lovforslag.
De bredeste skuldre skal bære de største byrder, og vi skal tænke i rammebetingelser, og det gør vi med det her.
Jeg anerkender, at der er interesseorganisationer, at der er politiske partier, at der er parter derude, der er uenige med os, men vi gør det, vi sagde før valget, og derfor støtter vi selvfølgelig fuldt og helt op om L 76.
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-12-11:
Tak til formanden, og tak til ordføreren for talen.
Nogle gange er Google jo ens ven, og hvis man googler »arveafgift«, er det lang tid siden, jeg har set en googlesøgning, hvor der nærmest helt har været røde advarselslamper.
Jeg har faktisk ikke rigtig før set så mange hits på noget, hvor så mange advarer, vil jeg sige.
Det, som det dybest set handler om, er, at nogle ret tunge fagforeningsforbund simpelt hen advarer om, at regeringens plan for en højere arveafgift vil komme til at koste arbejdspladser.
Jeg vil gerne høre, om det ikke er noget, der bekymrer ordføreren.
Troels Ravn (S), 2019-12-11:
Det må spørgeren jo vurdere, og det er han i sin ret til at vurdere.
Jeg sagde, at man ikke på den måde kan sammenligne i forhold til tidligere tider.
Spørgeren nævnte jo på et tidspunkt Benny Engelbrecht.
Jeg taler om, hvad det er, vi står med i dag, og hvad det er, vi tager udgangspunkt i med L 76.
Og til en tidligere spørger svarede jeg, at jeg ikke kunne se, hvad det havde med udlændingepolitik at gøre.
Men det er jo rigtigt, at vi gør en række indsatser, også i forhold til dem, der er her i Danmark.
Flygtninge, indvandrere og migranter, som skal være her en rum tid, gør vi en indsats for at få opkvalificeret, fordi erhvervslivet efterspørger arbejdskraft.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-12-11:
Når nu ordføreren nævner en lang række ting, der skal være råd til, glemte ordføreren jo sådan set et meget vigtigt element.
Og det er jo, at regeringen samtidig med det her vælger at bruge 150 mio. kr. i finansloven på at gøre det gratis for udlændinge at få danskundervisning på landets sprogskoler.
Det skulle ordføreren måske også svare på.
Jeg fik ingen svar på mine to spørgsmål: kontrollerede konkurser; intet svar, formueskattecirkulæret; intet svar.
Ordføreren sagde, at man var obs på det, eller at man havde undersøgt det osv.
Men det er jo fugle på taget, hr. ordfører.
Troels Ravn (S), 2019-12-11:
Jeg tror ikke, at nogen har hørt mig sige »bare« eller »herregud«.
Jeg anerkender debatten; jeg anerkender, at der er forskellige synspunkter på det her.
Jeg mener i øvrigt også – som spørgeren siger – at det er rigtig godt at reflektere over tingene.
Og det er jo det, vi gør med det her lovforslag, fordi vi kommer hele vejen rundt, og vi ser tingene i en sammenhæng.
Og netop i forhold til værdiansættelsen har jeg også haft det med i min tale i dag, at vi sikrer tiltag, sådan at vi også har styr på den del.
Vi skal rigtig mange ting, fordi vi har sparet, sparet og sparet, og det har spørgerens parti været med til.
Det er den her sammenhæng, det også skal ses i, og det kan da godt være, at det er svært at forstå – der er i hvert fald nogle, der griner ad det nede fra pladserne.
Det tror jeg man skal reflektere lidt over.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-12-11:
Tak, hr. formand.
Jeg vil gerne spørge ordføreren om det, ordføreren har sagt flere gange, nemlig at det her sådan set bare er: Herregud, det er en lille tilbagerulning til fordums tid, hvor generationsskiftebeskatningen også var 15 pct. Vil ordføreren ikke også reflektere lidt over, at man jo faktisk også, dengang hvor hr. Benny Engelbrecht var skatteminister, endte med en bekendtgørelse i formueskattecirkulæret, som jo medførte et lignende provenu til statskassen, i forhold til at man kunne sætte værdiskabelsen op på vurderingen af de selskaber, der også stod i en generationsskiftesituation.
Den har man jo så ikke tilbagereguleret, men nu kommer man så og tilbageregulerer der, hvor man har prøvet at lempe i forhold til virksomhederne, så vi faktisk ender med både at skulle betale den forhøjede cirkulærebestemte formueskattedel og samtidig skulle tredoble generationsskiftebeskatningen.
Så vil jeg gerne spørge til det her, der hedder kontrolleret konkurs.
Er ordføreren ikke betænkelig ved, at det her åbner en ladeport for det, der hedder kontrollerede konkurser, fordi man skatteteknisk kan tjene penge ved at lade sig kontrolleret gå konkurs?
Troels Ravn (S), 2019-12-11:
Der er det jo, at vi har indbygget elementer, der sikrer likviditeten – henstandsordninger osv.
En ekspertgruppe skal se på værdiansættelse.
Jeg kan ikke lade være med igen at fortælle om, at den røde tråd, når jeg møder erhvervslivet, f.eks. i Esbjerg i mandags, er, at man mangler kvalificerede medarbejdere.
Man spørger os som politikere, hvordan vi kan sikre, at vi får nogle gode erhvervsuddannelser og en god folkeskole, hvor eleverne får god vejledning og kommer i praktik osv.
Virkeligheden er jo, selv om mine ord bliver mødt med latter fra dele af salen, fordi man muligvis ikke har øje for den sammenhæng, at der er den sammenhæng, at gode rammevilkår også handler om, at vi hele tiden kan rekruttere velkvalificerede medarbejdere.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-12-11:
Jeg vil sige, at det her er manglende rettidig omhu.
Det er jo faktisk sådan, at tre ud af fire private arbejdspladser i landdistrikter og lokalområder i Danmark er inden for familieejede virksomheder.
Er det ikke naivt at forestille sig, at det her ikke kommer til at koste arbejdspladser, og at der ikke er en række af de her virksomheder, der som følge af det her, og fordi de i forvejen er vanskeligt stillede, jævnfør det eksempel, hr. Rasmus Jarlov lige før nævnte, med en tømrervirksomhed, en metalvirksomhed eller en mindre virksomhed med ganske få ansatte, risikerer at få en millionregning i forbindelse med overdragelse til familie, og som vil vælge at lukke virksomheden?
Troels Ravn (S), 2019-12-11:
Jeg tror ikke, at man sådan skal udstede garantier, men i forhold til det, vi kan se, estimere og har tal for, er der absolut ikke noget, der indikerer, at det, at vi tilbageruller en afgift på det niveau, som den borgerlige regering også havde i 2017, skulle betyde, at vores virksomheder får forringede rammevilkår.
Men når spørgeren nu også selv bringer landdistrikterne i spil – og det er vigtigt, at vi har et Danmark i balance, og at vi har virksomheder i landdistrikterne – er jeg rigtig glad for, at vi nu også sikrer, at unge landmænd kan få nemmere ved generationsskifte eller få foden indenfor i et landbrug, så man kan generationsskifte et landbrug med vores sælgerpantebrevsmodel.
Så det er igen et eksempel på rettidig omhu.
Der er ikke noget, der indikerer, at vi med det her lovforslag gør det sværere at skabe virksomheder, få solgt virksomheder eller lade virksomheder gå i arv.
Det er der ikke noget der indikerer.
Det er rigtigt, at jeg er rigtig godt tilpas med, at vi får hævet den generelle velfærd i Danmark med det her provenu, og at tømreren, elektrikeren og maleren får nogle rammevilkår, hvor de kan rekruttere nogle dygtige unge mennesker, der har taget en erhvervsuddannelse, hvor der er noget kvalitet.
Den kvalitet skal finansieres.
Når jeg har talt om, at den skattelettelse på 1 mia. kr. gik til de absolut rigeste, er det jo, fordi det er de absolut største virksomheder i Danmark, der har nydt bedst af den skattelettelse, den borgerlige regering gav dem.
Eva Kjer Hansen (V), 2019-12-11:
Det er jo interessant, at ordføreren synes, at det er tømreren, elektrikeren og bageren, der er de velhavende.
Vi skal nok sørge for under udvalgsbehandlingen at få afdækket, hvorvidt det står til troende.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Forventer ordføreren, at der kommer flere familieejede virksomheder i Danmark eller færre familieejede virksomheder i Danmark i de kommende år?
Troels Ravn (S), 2019-12-11:
Og så glæder jeg mig over, at vi med lovforslaget her får finansieret et markant løft til vores velfærd.
Og det er rigtigt, som spørgeren siger, at Socialdemokraterne kan man stole på.
Vi gør det nu, vi lovede før valget, og rigtig mange mennesker har udsigt til at få løftet velfærden: 1.000 flere sygeplejersker, flere pædagoger til vores børn, mere værdig ældrepleje, styrket politi, bedre skattekontrol – en rigtig lang række tiltag, som også samtidig er med til at styrke rammevilkårene for vores erhvervsliv.
Preben Bang Henriksen (V), 2019-12-11:
Tak for det, og tak for svaret.
Det blev jeg ikke meget klogere af.
Jeg spørger en gang til: Er det fortsat Socialdemokratiets politik at hæve den almindelige bo- og gaveafgift, altså arveafgiften for danskerne, for personer, fra 15 til 30 pct.?
Det kan der svares ja eller nej til.
Troels Ravn (S), 2019-12-11:
Det her lovforslag, L 76, omhandler bo- og gaveafgiften, og her står vi fast.
Vi ruller den tilbage til det niveau, den var på, før den borgerlige regering sænkede den i 2017.
Nu er det jo det første spørgsmål, Venstres spørger har i den her runde.
Så kan jeg jo spørge, og så har ordføreren lejlighed til at svare, om ikke Venstre er enig i, at vi også styrker virksomhedernes rammebetingelser ved med vores finanslovsforslag at gå ud og investere massivt i erhvervsuddannelser, i opkvalificering.
Og hvad er det, Venstre ønsker at rulle tilbage, når vi eksempelvis i modsætning til den borgerlige regerings nedskæringspolitik giver kommunerne 2,7 mia. kr. mere til kernevelfærd?
Er det så i virkeligheden ikke også tiltag, der kommer virksomhederne til gode?
Preben Bang Henriksen (V), 2019-12-11:
Tak for det.
Ordføreren nævnte, at det, Socialdemokratiet sagde før valget, var, at man ønskede at rulle lempelserne tilbage, og jeg må kvittere: Det er også det, man gør.
Man kan regne med Socialdemokraterne, når det gælder skatteforhøjelser.
Det fremgår højt og himmelråbende af det her prospekt fra før valget, »Danmark er for lille til store forskelle«.
Men på siden foran skriver man, at man vil hæve den almindelige bo- og gaveafgift, altså arveafgift til 30 pct. for almindelige mennesker.
Står det også ved magt, at Socialdemokratiet vil hæve den fra 15 til 30 pct. for helt almindelige danskere?
Troels Ravn (S), 2019-12-11:
Nej, og netop 1 mia. kr. er en nøglesætning, i forhold til at den borgerlige regering, Løkkeregeringen, gav de mest velhavende mennesker i samfundet 1 mia. kr. i skattelettelser ved at nedsætte bo- og gaveafgiften.
Vi ruller den nu tilbage til det niveau, den var på, før den blev nedsat.
Der er absolut intet, der indikerer, at vi spiller hasard med noget som helst.
Tværtimod skaber vi et provenu til netop at investere i det, der betyder noget for virksomhederne, nemlig uddannelse og opkvalificering.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-12-11:
Det vil sige, at jeg skal forstå, at den socialdemokratiske skatteordfører står og siger, at det, at virksomhederne skal betale 1 mia. kr. mere i skat om året, ikke påvirker rammevilkårene.
Helt ærligt, det kan ordføreren da ikke engang selv tro på.
Vil ordføreren ikke bare være så ærlig at sige, at det her forslag vil betyde færre investeringer i danske virksomheder?
Troels Ravn (S), 2019-12-11:
Det er grundlaget for vores velfærdssamfund, ligesom det er grundlaget for vores velfærdssamfund, at vi investerer – investerer i uddannelse.
Forleden var jeg til et møde med erhvervslivet i Esbjerg, og det gik som en rød tråd gennem vores dialog, at det at have en god folkeskole, det at have gode erhvervsuddannelser, det at kunne rekruttere velkvalificerede medarbejdere er helt nødvendigt for vores virksomheder.
Det er det, vi også sikrer med den sociale balance i det her lovforslag.
Der er intet, der indikerer, at vi med det her forslag ikke fortsat skal have et erhvervsliv i topform.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-12-11:
Tak for det.
Ja, det er selvfølgelig nemt bare at stille spørgsmål, når der ikke er mulighed for at svare på det.
Men jeg kan jo berolige den socialdemokratiske ordfører med, at Venstre har fremlagt et fuldt finansieret finanslovsudspil.
Det er ordføreren jo ganske givet også klar over.
Den socialdemokratiske ordfører er bekymret for vilkårene for 850.000 private arbejdspladser i familieejede virksomheder.
Så kan jeg ikke forstå, hvad svaret på den bekymring er.
For svaret er jo, at Socialdemokratiet vil tredoble afgiften – tredoble den afgift, der skal betales, når en virksomhed skifter ejer, fordi den skifter ejer fra far til datter eller mor til søn.
Bekymringens svar fra Socialdemokratiet er, at i stedet for at trække 1 kr. ud skal der nu trækkes 3 kr. ud.
Bekymrer det ikke Socialdemokraterne, når der er virksomhedsejere, der siger, at den ekstraskat, der kommer nu, er de penge, der skulle have været investeret i virksomheden de næste 2 eller 3 år?
Bekymrer det ikke Socialdemokraterne?
Troels Ravn (S), 2019-12-11:
Jamen vi har netop en social balance i forslaget her.
Vi giver eksempelvis også et retskrav på henstandsordningen og fordobler perioden, så man kan afvikle den her afgift over 30 år.
Det betyder rigtig meget i forhold til likviditeten.
Vi er jo godt klar over, at likviditeten er et nøgleord i enhver virksomhed, ethvert selskab, og det er vigtigt, at vi sikrer likviditet.
Og det gør vi også med det her forslag.
Det kunne jo være fristende at spørge Venstres ordfører, hvad det så er i forhold til den sociale balance og i forhold til det, vi også får finansieret med den her afgift, Venstre vil rulle tilbage.
Er det eksempelvis, at kommunerne får 2,7 mia. kr. mere til den generelle velfærd?
Louise Schack Elholm (V), 2019-12-11:
Nu mener ordføreren, det er vigtigt med jobs, men man vil godt sætte de 850.000 jobs i familieejede virksomheder på spil ved at tredoble beskatningen af de familieejede virksomheder ved generationsskifte.
Hvordan hænger det lige sammen?
Altså, de 850.000 jobs er over hele landet, og er det Socialdemokraternes mening, at de folk i stedet for skal finde jobs andre steder, altså at de hellere skal over i det offentlige?
Hvad er tanken med at prøve at genere de private familieejede virksomheder så meget?
Troels Ravn (S), 2019-12-11:
Tak for spørgsmålet.
Jo, det er en bekymring eller, kan man sige, rettidig omhu i forhold til skabelse af arbejdspladser, af vækst, som vi er helt enige om.
For Socialdemokratiet er det sådan helt grundlæggende vigtigt, at vi har gode arbejdspladser.
Det er det, der i sagens natur giver mennesker job, gør, at vi kan være selvforsørgende, gør, at vi hver dag har noget at stå op til.
Så vi deler fuldstændig den ambition om, at vi skal sikre vores virksomheder gode rammevilkår.
Og der er intet, absolut intet i det her lovforslag, der indikerer, at vi ikke stadig væk skulle have et erhvervsliv i god form.
Det havde vi før 2017, og det vil vi også have med forhøjelsen af gaveafgiften i det her lovforslag.
Louise Schack Elholm (V), 2019-12-11:
Og tak for talen.
Det er jo ikke så overraskende, at Socialdemokraterne støtter deres eget forslag.
Men jeg vil dog alligevel stille et spørgsmål.
Nu nævner den socialdemokratiske ordfører, at det er meget vigtigt, at man sikrer nogle gode forhold rundtom i landet, og at de bredeste skuldre skal bære mest.
Men mener ordføreren ikke, at jobs er vigtige?
I private virksomheder er der ansat 850.000 danskere.
Det er jobs, som Socialdemokratiet nu sætter på spil med den her skattestigning – en meget markant skattestigning, en skattestigning på en tredobling af skatten.
Mener Socialdemokratiet ikke, at folks job er vigtigt, og mener Socialdemokratiet ikke, at det også er at sikre velfærden for danskerne, at de faktisk har et job?
Marcus Knuth (KF), 2019-12-11:
Jeg synes, det er lidt sjovt, at ordføreren taler om ulighed, for den her beskatning er jo om noget ulige, idet den ene og alene går efter danske familievirksomheder.
Den går ikke efter fonde, den går ikke efter børsnoterede virksomheder, den går ikke efter offentlige virksomheder.
Den går alene efter familie- og privatejede virksomheder, som kan have meget, meget svært ved – f.eks. et landbrug – at skulle give virksomheden videre til en søn eller en datter med en så hård beskatning.
Troels Ravn (S), 2019-12-11:
Det er nemlig rigtigt, som spørgeren også indikerer, at for Socialdemokratiet er det vigtigt, at vi har lighed, at vi sætter ind i forhold til stigende ulighed, og at vi skaber gode livsmuligheder for alle mennesker i vores samfund.
Og derfor er der også social balance i det her forslag.
Det er også rigtig godt, at spørgeren nævner landbruget og landmænd, for vi skal nemlig generelt sørge for, at vores erhvervsliv har gode rammebetingelser.
Og med landbruget: Jamen vi sikrer nu også landbruget en økonomisk håndsrækning, særlig de unge landmænd, fordi vi nu vil indføre en ny sælgerpantebrevsmodel, og den får også støtte fra regeringen.
Det betyder, at f.eks. unge landmænd i fremtiden får mulighed for at finansiere køb af deres landbrug.
Det er et rigtig, rigtig godt lovforslag, som den tidligere regering fremsatte, og som vi støtter, og som betyder rigtig meget, også for vores landdistrikter; for at vi stadig væk kan have liv og vækst og aktiviteter i vores landdistrikter – en god pointe.
Men det her lovforslag indeholder en henstandsordning med et retskrav, og vi siger også nu, at vi går ud med en uvildig ekspertgruppe og ser på den her værdiansættelse.
Og så er det faktuelt sådan, at vi skaber et provenu på 1 mia. kr., og vi mener, at vi kan bruge de penge bedre ved at give dem i skattelettelse til de mennesker i vores samfund, som er velhavende allerede; at vi kan bruge de penge på den generelle velfærd med de eksempler, som jeg allerede har nævnt.
Så vi gør det her med åbent sind, med åbne øjne, med rank ryg.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-11:
Jamen det er tom snak, for det koster jo penge at lave en værdiansættelse, som er forudsigelig og lavere, end den var ellers.
Man har jo i en finanslov forpligtet sig til at finde 1 mia. kr., og så skulle man bare for eksemplets skyld genindføre det gamle formueskattecirkulære.
Det valgte man jo ikke at gøre.
Altså, det handler jo om at få penge i kassen.
Man har jo ikke givet nogen forudsigelighed.
Man har ikke bare rullet den gamle skattelettelse tilbage, næh, man har rullet sin gamle stigning tilbage.
Vi annullerede jo den socialdemokratiske stigning fra februar 2015 ved at sænke satsen.
Nu har man både en dårlig værdiansættelse og en højere sats.
Og det undrer mig, at man så kan stå på talerstolen og sige, at det er vigtigt med rammevilkår, og at virksomhederne bliver sunde af det her.
Det koster dem 1 mia. kr.
Troels Ravn (S), 2019-12-11:
Men jeg er rigtig tilfreds med, at der nu er landet en aftale om et kommissorium for en ekspertgruppe, som skal se nærmere på de mulige modeller for en værdiansættelse af familieejede virksomheder i forbindelse med generationsskifte.
De familieejede virksomheder er en vigtig del af erhvervslivet i Danmark, og derfor er det vigtigt, at de bliver værdisat så objektivt, gennemsigtigt og præcist som muligt.
Det er jo i virkeligheden det, der bliver vores, kan man sige, imødegåelse af den problematik, som spørgeren skitserede i sit spørgsmål.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-11:
Tak for det.
Det lyder til, at vi nok er nødt til at få debatten ned på et lidt lavere og grundlæggende plan.
For når man generationsskifter en virksomhed, er der to parametre, der er vigtige, nemlig hvad det er for en værdi, man bliver beskattet af, og hvilken sats man så skal betale ud fra den værdiansættelse.
Ordføreren går jo og siger, at det var sådan en ensidig skattelettelse til de allerrigeste, men det, der faktisk skete med det tidligere borgerlige flertal, var jo lidt, at man så i stedet for at genindføre formueskattecirkulæret bare satte satsen ned.
Altså, der var en højere værdi, men en lavere sats.
Tidligere var det omvendt.
Så det passer jo ikke, når ordføreren står og siger, at det bare er sådan en ensidig skattelettelse til de rigeste, man ruller tilbage, og at nu er dansk erhvervsliv præcis lige så sundt, som det altid har været.
Nej, man har stillet dem præcis lige så dårligt, som den gamle socialdemokratiske regering gjorde.
Kan vi ikke bare lige for historieskrivningens skyld få bekræftet af ordføreren, at i stedet for at genindføre formueskattecirkulæret, satte vi satsen ned?
Der kunne man jo bare have gjort det igen.
Troels Ravn (S), 2019-12-11:
Jeg ved ikke, om jeg er en smule overrasket.
Det er jeg nok egentlig ikke, men jeg mener ikke, at det her omhandler udlændingepolitik, som spørgeren gerne vil dreje det ind på.
Altså, det handler heller ikke om straf af et erhvervsliv.
Vi har heldigvis i Danmark et erhvervsliv i topform.
Vi har et politisk ansvar for så også at fordele en rigdom i samfundet, som vi alle sammen er med til at skabe, bl.a. ved at sikre, at vi får uddannet vores unge mennesker, at vi har en god folkeskole, og at vi har pædagoger til vores børn, og at vi dermed også får nogle veluddannede mennesker, erhvervslivet kan rekruttere.
Det er jo i virkeligheden rettidig omhu i forhold til det, vi kalder rammebetingelser.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-11:
Faktum er, at vi på grund af en dybt forfejlet udlændingepolitik, som Socialdemokratiet fører, bruger mere end 30 mia. kr. om året på ikkevestlig indvandring.
Det vil Socialdemokratiet ikke tage et opgør med.
Det er dybt skammeligt, og det er dybt forkasteligt.
Så der er en grund til, at man ikke kan finde pengene, nemlig at man bruger dem på udlændinge.
Man kunne også have større ambitioner med hensyn til konsulenter og spare på det, men det gør man heller ikke.
Der har man kun sat det til 800 mio. kr., selv om man selv siger, at man kan finde 3 mia. kr.
Troels Ravn (S), 2019-12-11:
Nej, det er ikke korrekt, og jeg tror altid, at spørgerens parti og mit parti vil være uenige om den retorik.
Altså, det har jo ikke noget med straf at gøre.
Vi har et skatte- og afgiftssystem, hvor de bredeste skuldre bærer de største byrder.
Vi sørger for, at vi har et ordnet samfund, hvor vi kan bekæmpe stigende ulighed.
Med hensyn til social balance vil jeg igen referere til mit møde i mandags med erhvervslivet i Esbjerg, der efterspørger en god folkeskole, erhvervsuddannelser og velkvalificerede mennesker, så de kan rekruttere de her mennesker.
For at vi kan styrke uddannelsesområdet og velfærden generelt, skal vi skaffe en finansiering.
Den milliard kroner fører vi nu tilbage til det, vi tror på, nemlig en styrkelse af den generelle velfærd.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-11:
Jeg kan forstå på ordføreren, at for at finde den her milliard kroner til at hæve velfærden, som man siger, så bliver man nødt til at straffe virksomhederne og tage flere penge op af deres lommer.
Altså, ud af de 1.150 mia. kr., der er, kunne man ikke finde steder der og finde pengene andet end ved at straffe virksomhederne – er det korrekt?
Troels Ravn (S), 2019-12-11:
Vi mener, at vi med den her henstandsordning sikrer, at der fortsat er likviditet i virksomhederne, og det er rigtig vigtigt.
Hvad er ret og rimeligt?
Det er jeg helt sikker på at spørgeren og jeg ser forskelligt på i forhold til det med social balance, i forhold til det med at imødegå stigende social ulighed.
Altså, jeg står med rank ryg, åbent sind og åbne øjne og er glad for det her forslag, fordi der er den her sociale balance.
Vi får nu finansieret noget.
En lang række mennesker får glæde af, at vi nu får finansieret en finanslov, som hæver vores generelle velfærdsniveau – sat op mod, at nogle få mennesker fik en kæmpe skattelettelse af den borgerlige regering.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-11:
Jamen om man skal betale over en 10-årig periode, en 20-årig periode eller en 30-årig periode ændrer jo ikke på det beløb, som skal lægges, og derfor står spørgsmålet jo stadig ved magt.
Men hvis man lader pengene stå i virksomheden til investeringer, så er det alligevel sådan, at Socialdemokratiet vil forgribe sig på de penge og sørge for, at de kommer i statskassen, i stedet for at de gør gavn i dansk erhvervsliv.