runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steffen Larsen (LA), 2025-04-29:
Mange tak, hr. formand.
Det her er jo reelt set den endelige gennemførelse af, at genetisk slægtsforskning kan bruges som efterforskningsmiddel af politiet.
Lovforslaget er altså en udløber af det borgerforslag om brugen af genetisk slægtsforskning, som vi i Liberal Alliance også stillede en lang række spørgsmål til i sin tid, men som vi netop efter at have fået vores nysgerrighed stillet støttede op om.
Vi støtter derfor i Liberal Alliance lovforslaget, hvis formål er at sikre, at politiet kan anvende genetisk slægtsforskning som led i efterforskningen af en lovovertrædelse, hvis der er bestemte grunde til at antage, at dna-sporet stammer fra gerningspersonen, eller efterforskningen angår terror, voldtægt, drab eller en overtrædelse af straffeloven af særdeles alvorlig karakter, eller efterforskningskridtet må antages at være af afgørende betydning for efterforskningen.
Vi ser derfor frem til, at politiet nu kan gøre brug af dette værktøj i opklaringen af alvorlige overgreb og drab.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-04-29:
Tak for ordet, formand.
Når virkeligheden ændrer sig og giver nye muligheder og udfordringer, er det drønvigtigt, at vi i hvert fald bliver opdateret, holder os opdaterede og sørger for, at lovgivningen følger med i den udstrækning, det giver mening for os herinde.
Så det er der, vi står i dag.
Der er ingen grund til, at jeg gentager, hvad gode kollegaer allerede har sagt om at give politiet hjemmel til benytte genetisk slægtsforskning og om de gode erfaringer fra andre lande.
Det var jo Hanne With, vi hørte om.
Hun blev 23 år gammel.
Hun fik som en af de første retfærdighed.
Det har stået mange steder.
Hun var i hvert fald kendt af de gadedamer, jeg selv lærte at kende, da jeg begyndte at yde udgående retshjælp tilbage i 1990'erne.
De var ikke så mange, og de blev ved.
De følte simpelt hen, at de selv blev anerkendt som mennesker.
Det er de jo, og jeg holder så meget af dem, men de bliver ikke behandlet ret godt.
Hanne With fik retfærdighed.
Det vil jeg gerne dele mine kollegaer her.
Vi bakker op om forslaget.
Tak for ordet.
Mai Mercado (KF), 2025-04-29:
I dag er en rigtig dårlig dag for uopdagede forbrydere.
Det kræver bare en tante med forkærlighed for slægtsforskning.
Det forslag, vi behandler i dag, indfører en ny bestemmelse i retsplejelovens § 754 f, som giver politiet mulighed for under visse omstændigheder at sammenligne oplysninger om dna fra et dna-spor med oplysninger fra en dna-baseret slægtsforskningsdatabase.
Og de omstændigheder er, at det sker som led i en verserende efterforskning, at der er et biologisk spor af tilstrækkelig god kvalitet, at det må anses for rimeligt, at sporet stammer fra gerningsmanden, at det er til opklaring af grove forbrydelser som terror, voldtægt, drab eller lignende grove forbrydelser, og at det er afgørende for at opnå et gennembrud i efterforskningen, altså når andre efterforskningsmæssige skridt er udtømte.
Det betyder, at hvis man har begået et mord for også mange år siden, årtier siden, som politiet ikke har opklaret, og man har en tante, som gerne vil vide, om hun vitterlig er 20 pct. indianer, eller om hun har ukendte slægtninge, og som altså har indsendt sit dna til en slægtsforskningsdatabase, ja, så klapper fælden.
Siden politiet fik mulighed for at søge på slægtninge i politiets eget dna-register, hvilket der blev åbnet op for for ikke længe siden, så er der blevet sigtet flere for forbrydelser, der har været henlagt i adskillige årtier.
Derfor vil vi også rette en tak til efterforsker Martin Wittrup Enggaard, som var den politibetjent, der fremsatte et borgerforslag, fordi han ikke kunne råbe politiet op indefra.
Takket være én borger og én politimand vil vi i fremtiden kunne fange flere forbrydere.
Så af hjertet mange, mange tak.
Også en tak til Justitsministeriet og ros til Justitsministeriet for at skabe den retlige ramme, som giver politiet mulighed for at kunne bruge genetisk slægtsforskning, og som har indhegnet de særlige omstændigheder, som skal være tilgængelige.
Så Konservative kan støtte lovforslaget.
Det her er en rigtig god dag for ofre og en rigtig, rigtig dårlig dag for forbrydere, som endnu ikke er blevet fanget.
Peter Kofod (DF), 2025-04-29:
Forslaget, vi behandler nu, er en kulmination på lang ventetid
, tror jeg, ikke bare for de gode folk, der arbejder i dansk politi og skal stille forbrydere til regnskab, eller i hvert fald sørge for, at forbrydere kan blive stillet til regnskab, men også for pårørende i nogle af de vel allermest alvorlige sager i retshistorien inden for de seneste år.
Det her forslag kommer forhåbentlig til at betyde, at nogle af dem, der har begået den ultimative forbrydelse, bliver dømt og får den straf, de fortjener.
Det her er jo et enormt fremskridt, og vi omfavner det i den grad.
Jeg tror, at alle os, der har fulgt retsområdet i mange år, vil huske de her sager.
Vi vil huske familierne, der har talt med medierne og fortalt om de enorme lidelser, de har gennemgået, og de tab, det har været.
Med det her lovforslag giver vi forhåbentlig politiet nogle muligheder, der betyder, at de mennesker, der har begået de værste forbrydelser, kan stilles til regnskab, at vi kan nå i mål, at flere kan få retfærdighed, og at familier og pårørende kan lukke nogle åbne sår; at de kan læges.
Dansk Folkeparti kan i den grad støtte det her lovforslag.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-04-29:
Tak for det.
Jeg bliver lidt i tvivl om, om ordføreren har læst hele forslaget og har forstået hele forslaget.
For det her forslag er jo netop et skridt i den rigtige retning for dem, der ønsker at sikre privatlivets fred i forhold til behandlingen af rigtig mange uskyldige borgeres dna.
For det, man går væk fra nu, er jo at skulle indsamle tusindvis af forskellige menneskers dna, som så skal holdes op imod noget, der er foregået på et gerningssted, så man i stedet for alene kan arbejde med det dna, som stammer fra en gerningsperson.
Det vil sige, af i forhold til alt det i den der lange tale, som ordføreren jo holdt, om alt det, der foregår ude i verden, og som man jo ikke kan være uenig i, kommer det her forslag jo til at styrke sikkerheden for privatlivets fred.
Derfor burde man måske i Radikale Venstre lytte lidt mere til den del af baglandet, der trækker i retning af at sige, at det er en god idé, hvis man ønsker at styrke privatlivets fred, at stemme for og trykke på den grønne knap i stedet for den gule knap.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-29:
Jamen så vil jeg da bare stille et spørgsmål tilbage: Når man i dag skal ulejlige uskyldige mennesker med at afgive dna i diverse undersøgelser, i hvor høj grad sker det så frivilligt?
Eller er det under tvang?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-04-29:
Jamen hvorfor svarer ordføreren ikke på spørgsmålet?
Altså, vi har set utallige sager i Danmark, senest den forfærdelige sag med Emilie Meng, hvor tusindvis af mennesker har afgivet deres dna, og de mennesker ville jo så – hvis man skal bruge ordførerens måde at betragte samfundet på – have været mistænkte i en lang periode, mens man undersøgte det her dna.
Men med det her kommer man alene til at arbejde med det dna, som er fundet, efter at en person enten er blevet udsat for en meget voldelig forbrydelse eller i værste tilfælde er blevet slået ihjel.
Hvorfor er man imod, at politiet arbejder med det?
Man kan jo enten være på offerets side og på borgernes og samfundets side, eller man kan være på forbryderens side.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-29:
Nu kender jeg ikke de præcise rammer for det, når man indsamler dna eller andre personlige aftryk i forbindelse med efterforskning.
Men det er da mit indtryk, at det i ret høj grad sker på frivillig basis, så man er oplyst om, hvad det er for en undersøgelse, man indgår i.
Det er jo vores betænkelighed omkring det her.
Men vi stemmer også gult, fordi vi synes, det er et dilemma, og vi kan godt se begrundelsen for det i de enkelte sager, men vi kan være bange for, hvad det er for en glidebane, vi åbner op for, især i den tid, vi lever i lige nu.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-04-29:
Og hvis det var det, ordføreren sagde, vil jeg sige, at det altså ikke står i lovforslaget.
Tværtimod er der, i hvert fald efter min opfattelse, ikke med lovforslaget lagt op til, at politiet kun kan anvende databaser, hvor brugerne har givet samtykke til, at deres data anvendes til f.eks. efterforskning.
Jeg nævner det bare, for vi skal ikke skændes om, hvad der står her, men det er i givet fald noget, vi kunne få helt afklaret, hvis det var sådan, at det var ordførerens opfattelse.
For min opfattelse er den, at forslaget åbner mulighed for, at politiet uden samtykke kan gå i databaser og finde oplysninger afgivet, som sagt, uden samtykke til politiets brug.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-29:
Min læsning af forslaget – men det kan være, at jeg kan spørge ministeren – er, at man kun må søge det fra de databaser, hvor folk indledningsvis har givet samtykke til, at deres oplysninger må bruges til at opklare forbrydelser.
Det er sådan, jeg har forstået det, altså at det er nogle databaser, men ikke alle databaser, der på den måde har indsamlet et samtykke på forhånd.
Men det vil jo så ikke være et samtykke i den enkelte sag – det kan man i sagens natur ikke give – men det vil helt sikkert være noget af det, der står med småt, når man eventuelt indsender sit dna til en af de her databaser.
Og det synes vi trods alt er rigtig godt.
Vi kan så ikke forstå, hvorfor man ikke har lagt dommerkendelsen ind, når det faktisk var i det oprindelige borgerforslag.
Så tror jeg faktisk, vi havde haft rigtig svært ved at argumentere imod.
Så hvis man gerne ville have haft en bredere støtte, synes jeg, man skulle have lagt det ind, for hvad koster det egentlig, så at sige, og nu tænker jeg ikke i kroner og øre, men hvad koster det egentlig at give os alle den retsgaranti?
Preben Bang Henriksen (V), 2025-04-29:
Der er to ting, jeg vil sige.
Det første med hensyn til samtykke kan vi spørge om under den videre udvalgsbehandling.
Så er der det andet om, hvorfor man ikke har en dommerkendelse, og hvad det egentlig koster at få en dommerkendelse, men hvad pokker, havde jeg nær sagt, skulle man bruge den til, men nu skal jeg jo passe på, så jeg vil sige: Hvad skulle man dog bruge en dommerkendelse til?
Vi er i gang med at opklare et mord, og der ligger et bevis foran os, man potentielt kan bevise det med, og jeg kan slet ikke forestille mig, at nogen dommer ville sige: Nej, I må ikke tage til Washington og undersøge det i det pågældende dna-register.
Så derfor vil et krav om dommerkendelse i min optik være helt overflødigt.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-29:
Jo, men så vidt jeg husker formuleringen, står der, at det skal være af afgørende betydning for efterforskningen.
Det ville vi jo egentlig også gerne have ændret til »strengt nødvendigt«, og så skulle det have været en dommer, der så skulle vurdere, om der forelå en argumentation, der sandsynliggjorde, at det var af afgørende betydning eller, som vi synes, strengt nødvendigt for efterforskningen, så vi ikke i fremtiden ser sådan en lind strøm af data, der kører over til nogle kommercielle databaser i USA.
Det synes vi i den tid, vi lever i lige nu, er bekymrende.
Peter Kofod (DF), 2025-04-29:
Jeg kunne sige alt muligt om, hvor håbløst et parti jeg synes Radikale Venstre er.
Det vil jeg undlade for nu, men det, jeg vil dele ved ordføreren, er en lidt personlig oplevelse, jeg havde som dreng.
For da jeg var 7 år, blev der der, hvor jeg er fra, slået en dame ihjel, og det drab er endnu ikke opklaret.
Det er forhåbentlig et af de drab, som kan blive opklaret med den her metode, for man tror, at man har ret gode dna-beviser efter det, der kunne være en gerningsmand.
Jeg kan huske, at man, da jeg var 7 år, lavede den her indsamling af dna blandt mænd, og det er noget, der af en eller anden grund har hængt fast, og som man har talt om i lokalområdet, altså om du også er blevet dna-testet, om politiet også har haft fat i dig, og selvfølgelig giver folk det her fuldstændig frivilligt.
For hvis man bliver kontaktet af politiet, der siger, at det her kunne have en interesse for dem, og de spørger, om man ikke vil aflevere en dna-prøve, så skal man da ikke være ham, der lokalt rækker hånden op og siger: Nej, det vil jeg ikke, for det var altså ikke mig, der gjorde det.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-29:
Omvendt skaber den jo en større transparens.
I et samfund, hvor der opstår – og det er med rette, må jeg desværre sige – en følelse af, at man bliver overvåget, der bliver større og større, altså ikke sådan som det var i det gamle DDR, men hvor man ved, at man hele tiden efterlader sig spor, som bliver lagret, indtil der måske en eller anden dag er nogen, der kan trække det ud, om det så bliver ved hjælp af en kunstig intelligens og samkøring af registre, eller hvad det kan være,
synes jeg sådan set, det er mere transparent, at man, hvis der er blevet begået en forbrydelse, spørger, hvem der vil bidrage til at opklare den ved at komme og give en dna-test, vel vidende at det jo så ikke kun handler om en selv, men faktisk også om ens familie.
Det synes jeg stadig væk er mere transparent for borgerne, end at det, fordi din tante engang har sendt noget til USA for at finde ud af, om hun er 8 pct. hollænder eller 20 pct. indianer, så pludselig er det, der gør, at man er i søgelyset.
Peter Kofod (DF), 2025-04-29:
Det er jeg meget uenig i.
Med den model, der er i det her lovforslag, behøver du slet ikke teste en fisk, fordi du via en frivillighed kan kigge på, om der er nogen, der er i familie med nogen, hvor du kan føre det hen til én person.
Så man undgår den her meget store masseovervågning – kan man kalde det – eller kontrol af borgerne og alt muligt andet, og man kan altså gå meget specifikt efter den ene person, der måtte være interessant for politiet.
Hvordan kan det være mere vidtgående, end det er med den anden kæmpestore model, der nu er?
Peter Hummelgaard (S), 2025-04-29:
Jeg tror, det gælder alle partier eller i hvert fald de fleste på Christiansborg, at de altid er interesserede i at lytte til, hvad bl.a. det ledende lag i politiet har af ønsker og prioriteter for yderligere værktøjer.
Jeg vil sige, at politiet – og heldigvis for det – holder sig jo ikke tilbage med at ønske sig nye værktøjer, også i takt med den teknologiske udvikling.
Derfor synes jeg også, at det er et forbillede, at der er en drabsefterforsker i politiet, der benytter sig af sin almindelige ytringsfrihed – som vi jo i øvrigt i Folketinget er enige om også skal gælde for og benyttes af offentligt ansatte, også i betroede stillinger – og kan fremme et værktøj som det her og gøre, at man blandt Justitsministeriets kronjurister vurderer, at der rent faktisk er de databeskyttelsesretlige muligheder for at kunne gennemføre det.
Maria Durhuus (S), 2025-04-29:
Nu er jeg jo forholdsvis ny, og jeg havde faktisk en fornemmelse af, at man brugte Folketingssalen til at forhandle, og at der, når man førstebehandler noget, sker forhandlinger i Folketingssalen, men det kan være, at det er mig, der har misforstået noget.
Jeg var ikke orienteret om, at Center for Rusmiddelforskning lukker.
Jeg er jo fuldstændig indforstået med, at vi har valgt at sige, at vi skærer i halvdelen af deres tilskud, men ikke at vi lukker dem.
For der foregår jo samtidig en ret stor pengestrøm til Aarhus Universitet, som så også må have en interesse i det.
For jeg erindrer den bemærkning, der kom på den høring, ordføreren jo selv var leder af, men jeg mindes også at have talt med flere forskere, der kunne fortælle mig, at de ikke var interesserede i opioiderne, men at de bare var interesserede i, hvorfor de unge tog rusmidler.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-29:
Jeg synes jo bare, det er lidt sjovt.
For nu har jeg flere gange hørt, og det er sådan set ikke, fordi jeg er uenig i analysen, at Radikale Venstre – og det er jo Socialdemokratiet selv, der har sagt det – altid eller i hvert fald i nærmest i hele deres levetid har stemt imod alle stramninger af udlændingepolitikken, og der er jo så to scenarier: Enten står vi her med et historisk lovforslag, hvor Radikale Venstre for første gang bakker op om en stramning af udlændingepolitikken, eller også står vi med det scenarie, som nok er det er mere sandsynlige scenarie, nemlig at den stramning, som hr. Frederik Vad og Socialdemokratiet med det her lovforslag forsøger at sælge til befolkningen, reelt overhovedet ikke er nogen stramning.
Men fru Zenia Stampe kan jo selv kommentere på, hvad hun her mener er scenariet.
Det er klart, at Dansk Folkeparti ikke anser det her for at være en stramning og slet ikke den del, som handler om, at folk, der får penge for at rejse ud af landet, faktisk kan få lov at beholde de penge, selv hvis de vender tilbage, og det er jo klart, at der ikke er tale om, at man vender tilbage på en ferie.
Men der er jo tale om, at man vender tilbage og bosætter sig her permanent og man så alligevel får lov at beholde de penge, som man fik for at rejse.
Det er absurd, og det håber jeg selvfølgelig også at Radikale Venstre er enig i.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-29:
Men det er jo det samme lovforslag, så den logiske konsekvens ville i så fald være, at hr. Frederik Vad i stedet skulle skrive: I den her uge behandler vi regeringen og Socialdemokratiets forslag om en enkel stramning og nogle lempelser af udlændingepolitikken.
Så havde vi i det mindste haft en lidt nuanceret debat om, hvad det helt præcis er, vi står og debatterer her.
Det synes jeg er skørt, og jeg tror, at der er mange danskere, som, hvis de hører den historie, vil ryste på hovedet og tænke: Hvad er det for en skør verden, politikerne lever i, når de udbetaler skattekroner for at rejse til folk, der så efterfølgende vender tilbage og får lov at beholde pengene?
Frederik Vad (S), 2025-04-29:
Jeg vil bare have ordføreren til at bekræfte, inden han får rodet sig ud i noget forkert, at det, jeg skrev om konkret på sociale medier, er det, der vedrører asylophold, altså bortfaldsreglerne der, og det, der vedrører straksudsendelse.
Jeg har ikke skrevet et ord om repatriering.
Mai Mercado (KF), 2025-04-29:
Det er en lidt svær tale at holde til et lovforslag, jeg troede at jeg skulle op at stå og tale for og bakke op, fordi det oprindelige lovforslag jo rummer en række udmærkede ting, som både bidrager til en mere ansvarlig og også en mere retfærdig udlændingepolitik.
I det oprindelige lovforslag strammer man jo bortfaldsreglerne for flygtninges opholdstilladelse, således at de i højere grad sidestilles med reglerne for andre udlændinge, og det er rimeligt, for man skal ikke kunne bevare en opholdstilladelse i Danmark uden reel tilknytning til landet.
Derudover vil der med lovforslaget også blive sat ind mod misbrug af repatrieringsordningen, hvor det altså bliver muligt at kræve repatrieringshjælp tilbagebetalt, hvis man har fortrudt at rejse tilbage til sit hjemland og kommer tilbage til Danmark.
Og så har jeg skrevet her, at det er et nødvendigt skridt for at sikre, at ordningen ikke udnyttes.
Det er jo rigtig godt, indtil der tilsyneladende kl. 16.50 er kommet et ændringsforslag, og nu har jeg altså været i Folketingssalen siden kl. 13.00 i dag og sidder ikke i udvalget og har derfor ikke modtaget det ændringsforslag, som er blevet sendt på mail til de ordførere, som skal diskutere det her.
Men der er kommet et, som jeg har fået lejlighed til sådan lige skråt over skulderen at læse lidt med på hos Dansk Folkepartis hr. Mikkel Bjørn – og det er jeg jo glad for – og det ser ud, som om den oprindelige skærpelse, som lå i lovforslaget, nu bliver udvandet, måske endda undermineret af et ændringsforslag, som så altså er stillet kl. 16.50.
Så i forvejen havde jeg faktisk stående i min tale, at vi ville stille nogle spørgsmål til udvalgsbehandlingen, og det tror jeg søreme da ikke vi vil mindre, efter at det her ændringsforslag er kommet ind fra siden.
Mohammad Rona (M), 2025-04-29:
Jeg vil ikke komme ind på det tekniske i forhold til lovforslaget.
Der er nogle hovedpunkter i forhold til skærpelse af regler for bortfald af flygtninges opholdstilladelse, skærpelse af tilbagebetalingsregler og udvidelse af mulighed for straksudsendelse.
Og der står sådan set meget fint i regeringsgrundlaget, at vi vil gøre alt, hvad vi kan for at kunne udvise flere kriminelle udlændinge.
Først havde vi trappestigemodellen her før påske, og nu udvider vi straksudsendelser af kriminelle udlændinge, og det er alt i alt rigtig fint.
Jeg er helt med på, at der er en debat lige nu omkring ændringsforslaget, og det forventer jeg sådan set også selv at blive klogere på i forhold til udvalgsbehandlingen.
Mads Olsen (SF), 2025-04-29:
Jeg vil i hvert fald tilføje til det, hr. Mikkel Bjørn siger, at det jo er tankevækkende, at en ordfører for Socialdemokratiet siger, at der er tale om ca. 20-21 tilfælde her, og at man derfor er klar til at ændre loven, når vi jo så samtidig har hele bederumsdebatten og hele debatten omkring det her tildækningsforbud, hvor man så siger, at man skal have mere information og have mere viden om, hvor stort et problem det her egentlig er.
Altså, hvis man kan gøre det på det her område, altså lave en ændring af loven på baggrund af noget, der drejer sig om 20 tilfælde, burde man da også være klar på at ændre det med det samme, når det gælder f.eks. bederummene.
Jeg synes, at det er en underlig konsekvens af spørgsmålet om, hvornår noget er stort nok til rent faktisk at ændre loven.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-29:
Det er svært at gennemskue.
Men noget af det, jeg synes bekymrer, er jo, at der i det oprindelige lovforslag, altså også inden ændringsforslaget, står, at man nu kan risikere at skulle betale penge tilbage til nogle mennesker, som man egentlig havde krævet skulle betale pengene tilbage, men det har man så gjort uberettiget, selv om de reelt er vendt tilbage til landet.
Altså, det er jo en total udstilling af regeringens udlændingepolitik, at man betaler udlændinge for at rejse ud af Danmark, hvorefter de så vender tilbage, og at man så siger, at de skal betale nogle penge tilbage, fordi de er vendt tilbage, hvorefter man så på et senere tidspunkt opdager, at de faktisk ikke skal betale de penge tilbage alligevel.
Altså, det er jo fuldstændig hovedløst.
Mads Olsen (SF), 2025-04-29:
Jeg tror lige, at jeg skal bruge noget tid på at dykke lidt mere ned i ændringsforslaget, for der står også – jeg mener, at det endda er den næste sætning – at det stort set svarer til de regler, der er på området i dag.
Så jeg kan ikke gennemskue, hvor stor en ændring det her rent faktisk er.
Jeg synes jo også, at det er lidt ærgerligt, at man ikke lige har haft tid til at vende det med en rådgiver og ligesom få kigget på, hvad reglerne er i dag, og hvordan det her adskiller sig fra de regler, der er i dag.
Jeg synes, at det er for uoverskueligt til, at jeg lige kan give et svar på, om jeg synes, at den her ændring er kritisabel.
For når der står det i det notat, eller hvad det nu er, vi har fået udsendt, at det sådan tilsyneladende svarer til de regler, man har i dag, har jeg svært ved at gennemskue, om det så bare er en teknisk ændring, eller hvad det helt præcis er.
Jeg synes, at det er svært at gennemskue.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-29:
Tak for det.
Jeg skal være ærlig og indrømme, at jeg synes, at meget af det er det rene volapyk.
Jeg ved ikke, om det er bevidst volapyk, eller om det simpelt hen er konsekvensen af, at man ikke selv ved, helt præcis hvad det her ændringsforslag handler om.
Men den sætning, der virkelig springer i øjnene, er jo sætningen på allersidste side i ændringsforslaget, hvor der står, at det foreslås, at »kravet om tilbagebetaling af udbetalt hjælp til repatriering alene skal gælde inden for de første 2 år efter udrejsen«.
Det vil sige, at hvis en udlænding har fået over 100.000 skattekroner i hånden for at rejse ud af landet og personen så vender tilbage efter 2 år og 1 måned, så kan personen bare beholde de over 100.000 skattekroner, som personen har fået for at rejse i første omgang.
Det er jo mildest talt
fuldstændig skørt.
Hvad mener SF om det?