runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dahl (LA), 2017-11-16:
Tak for det, og tak til justitsministeren for redegørelsen om dansk politis situation i forhold til Europol.
Vi glæder os i Liberal Alliance over, at regeringen den 29. april 2017 indgik en aftale med Europol om et operativt og strategisk samarbejde.
Det er godt, at dansk politi på den måde fortsat har en tilfredsstillende adgang til Europols databaser, som næsten svarer til den direkte adgang, politiet havde frem til den 1. maj 2017.
Dansk politi har, som der også er blevet sagt tidligere, ikke en direkte søgeadgang i Europols database, men kan søge gennem dansktalende personale.
Danmark har altså fortsat en forbindelsesofficer i Europols hovedkvarter i Haag, og det hilser vi velkommen i Liberal Alliance.
I samarbejdet om at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet og terrorisme er det vigtigt at sikre, at relevant information kan blive delt mellem EU-landene.
Det har både Danmark og de andre europæiske lande en interesse i.
Så skriver min taleskriver, at vi stilfærdigt noterer os, at jorden ikke gik under ved nejet den 3. december 2015.
Det er sådan, at når taleskrivere skriver stilfærdige konstateringer, så er de aldrig stilfærdige, men udtryk for larmende adfærd.
Så derfor vil jeg springe denne passage over.
I stedet vil jeg bruge lejligheden til at takke vores dygtige danske forhandlere og vores EU-partnere og nok en gang takke justitsministeren for redegørelsen.
Karsten Lauritzen (V), 2017-11-16:
Lovforslag nr. L 109
Holger K. Nielsen (SF), 2017-11-16:
Vi har ingen taleskriver i SF, så det bliver frit fra leveren.
Jeg vil også godt sige tak til justitsministeren for den her redegørelse.
Den afspejler jo sådan set sagens realitet, altså at der var en folkeafstemning, hvor det blev et nej til fuld deltagelse i det retlige samarbejde.
Vi var nogle, der havde anbefalet et ja – vi mente, det ville være en bedre løsning, at det blev et ja.
Men vi sagde også, i hvert fald fra SF's side, at vi formentlig godt kunne få en aftale om Europol isoleret – ikke så god som et fuldt medlemskab, men trods alt formentlig tilfredsstillende.
Vi mente, det var en stor en risiko at løbe, men den løb vælgerne, og sådan er det, og det må man så respektere.
Så har vi fået en aftale, og som det også fremgår af redegørelsen her, giver den ifølge Rigspolitiet ikke nogen anledning til operative bekymringer – i hvert fald ikke sådan på kort sigt.
Man kan stadig væk operere, som man har kunnet indtil videre, og det vil sige, at i første omgang betyder det her ikke de store, dramatiske ændringer.
Problemet ligger lidt på længere sigt, specielt efter udrulning af det såkaldte QUEST, som er sådan et mobilt system.
Der vil det ifølge politiet være vanskeligere for dansk politi at kunne gå direkte ind og operere hurtigt, så der kan blive nogle udfordringer på det tidspunkt.
Men det må vi jo så tage op, når det bliver sådan virkelig aktuelt, og jeg regner også med, regeringen vil adressere det, når den tid kommer.
Men indtil videre er der sådan set kun at sige tak for redegørelsen og sige, at vi har fået en aftale, som ud fra de betingelser, der var efter folkeafstemningen, er tilfredsstillende, og det er det, vi skal arbejde ud fra.
Søren Søndergaard (EL), 2017-11-16:
For det første vil jeg meget gerne bekræfte, at vores argumenter ofte er de samme i forhold til de samme spørgsmål, altså, vi skifter ikke sådan argumenter hen ad vejen.
Så det vil jeg for det første godt bekræfte.
Så vil jeg sige, at hvis man læser redegørelsen, kan man jo se, hvad der står.
I det, der handler om fremtiden, står der jo, at politiet vurderer – det er en vurdering.
Hvis den vurdering viser sig at kunne blive underbygget og holde stik, altså, hvis det viser sig, gav jeg jo i min tale opskriften på, hvad jeg synes der skulle gøres ved det.
Jeg håber sådan set, at justitsministeren allerede er i gang.
Jeg forlanger ikke, at justitsministeren skal fortælle det.
Men jeg går sådan set ud fra, i og med at justitsministeren deler den opfattelse, at det kan blive et problem på sigt, at justitsministeren så allerede er i gang med at gøde jorden blandt de andre lande, for at man laver en udvikling af den aftale, der er.
For de oplysninger, vi får adgang til via QUEST, er jo ikke nogen nye oplysninger, det er oplysninger, vi alligevel får, men det kræver en ekstra telefonopringning, som det gælder for andre lande.
Og hvis de andre lande skulle sige nej til, at vi kunne få dem gennem QUEST-systemet, så kræver det, at de andre lande har den opfattelse, at de bare for at genere Danmark ikke vil give os adgang til dem lige så hurtigt.
Er det virkelig hr. Peter Hummelgaard Thomsens opfattelse af vores samarbejdspartnere i Europol, at de kunne tænke på den måde?
Det tror jeg ikke.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-11-16:
Jamen jeg skal gøre det meget, meget kort.
Nu har jeg hørt hr. Søren Søndergaard mange gange om det her spørgsmål, og der er mange af argumenterne, der går igen, og det er sådan set fair nok.
Men en af de ting, jeg lidt mangler svar på, også efter at Justitsministeriets og Rigspolitiets redegørelser er kommet, er spørgsmålet om, hvorvidt det gør indtryk på hr. Søren Søndergaard, når det er, at politiet mener, at det vil være en væsentlig begrænsning for deres muligheder for at bekæmpe og forhindre kriminalitet i fremtiden, at vi ikke har den her søgeadgang gennem QUEST.
For det første: Hvis det gør indtryk på hr. Søren Søndergaard, hvad mener han vi kan gøre ved det?
Og for det andet: Hvis det ikke gør indtryk på hr. Søren Søndergaard, hvad skal der så til, før det ville gøre indtryk?
Søren Søndergaard (EL), 2017-11-16:
Vi anerkender fuldt ud realiteten, og vi har derfor truffet den beslutning, at vi – i og med at vi har fået en aftale om, at vi ikke er bundet overnationalt af Europol, men har mulighed for at trække os ud – støtter det samarbejde.
Men igen: Det kan godt være, at hr. Holger K. Nielsen siger ja, ja, ja og alt muligt, men vi bliver nødt til at have den diskussion om, hvorfor det kun er lande i EU, der skal være med i et tæt politisamarbejde.
Hvorfor skal Norge ikke være med i det?
Er betingelsen for at bekæmpe kriminalitet, at man melder sig ind i EU?
Og skal det faktum, at Storbritannien har meldt sig ud af EU, også betyde, at de ikke skal være med i et effektivt politisamarbejde?
Hr. Holger K. Nielsen vil ikke tage stilling til det, og det forstår jeg godt, for det er et svært spørgsmål, men på et eller andet tidspunkt får vi også den diskussion her i salen, og så tror jeg, at hr. Holger K. Nielsen skal øve sig på, hvad svaret er.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-11-16:
Ja, ja, ja.
Altså, det er jo den der 1. maj-tale, der kommer?
Men det er jo realiteten.
Altså, sådan er det jo.
Hør nu her, vil jeg sige til hr. Søren Søndergaard: Realiteten er jo, at det tager udgangspunkt i EU, ikke?
Man kan forestille sig alt muligt, og jeg kunne også godt holde lange taler om det, men det er slet ikke det, vel?
Det er jo realiteten, og jeg kan forstå, at Enhedslisten accepterer og anerkender den realitet, der ligger i, at Europol tager udgangspunkt i EU-samarbejdet; det er Enhedslisten tilhænger af, altså af den måde, det nu er blevet til her.
Naser Khader (KF), 2017-11-16:
Jeg har forsøgt at skrive en tale, jeg ved ikke, om den holder.
Den 2. november kunne danske politibetjente for sidste gang søge direkte i Europols kriminalregister, men efter den 2. november skal en dansk betjent bede om en søgning.
Den foretager en ansat ved Europol, og så vender den ansatte tilbage til den danske betjent med svaret.
Det vil sige, at vi ikke længere selv kan foretage en direkte søgning, og det er jo konsekvensen af, at vi ikke længere er medlem af Europol.
Men vi har da fået en aftale, der ifølge Rigspolitiets vurdering lever op til det, som Danmark fik stillet i udsigt af Kommissionen i december 2016.
Aftalen svarer ikke til et fuldt medlemskab, men den er på en række væsentlige områder operativt tilfredsstillende for det danske politi.
Det er i hvert fald den bedste aftale, vi kan få uden at være medlem af Europol.
Redegørelsen her redegør for den nye aftale og konsekvenserne af den og politiets vurdering af den.
Martin Lidegaard (RV), 2017-11-16:
Lad mig være helt præcis omkring folkeafstemninger.
Vi ønsker en folkeafstemning, der giver danskerne chancer for at få fuldt medlemskab af Europol.
Vi konstaterer med hensyn til timingen, at det ikke er nu, for det kræver selvfølgelig, at vi er en bredere kreds, der synes, det en god idé.
Men det er vores ønske, at vi får mulighed for at blive fuldt og helt medlem af Europol.
Det er det, fordi redegørelsen i dag fra Justitsministeriet, fra politiet selv, viser, at det gør en forskel.
Det er jo rigtigt, at vi har adgang til registrene; det har jeg også sagt i min ordførertale.
Men det er også rigtigt – og det er sådan set bare det, jeg beder nejpartierne om at anerkende – at der vil være forskel på, hvordan danske betjente og alle andre betjente i Europa kan tilgå de registre.
Og hr. Søren Søndergaard kan ryste hundrede gange på hovedet, men der er forskel, og det er fakta.
Og ikke at ville erkende det, synes jeg simpelt hen er skamløst.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-11-16:
Nå, Det Radikale Venstre ønsker altså alligevel ikke en folkeafstemning.
Så vidt jeg husker, var det i december 2016, at Det Radikale Venstre tilkendegav, at de ønskede en folkeafstemning om Europol, i lyset af at det ikke havde kunnet lade sig gøre at få en aftale på det tidspunkt.
Men det er man så retireret på.
Fred være med det.
Altså, det er jo godt at vide.
Man ved jo snart ikke, hvad man skal sige til hr. Martin Lidegaard, for jeg tror, alle andre partier i Folketingssalen har erkendt, at der nok var et eller andet element af skræmmekampagne, da vi havde den her Europol-afstemning.
Men det benægter Det Radikale Venstre højt og flot.
Og selv om vi har en aftale, der i al praksis viser, vi har adgang til de samme oplysninger – vi sidder endda i bestyrelsen; vi har godt nok ikke stemme- og taleret, men eftersom man aldrig stemmer, har det ikke nogen betydning – men alligevel fastholder Det Radikale Venstre, at der er tale om jordens undergang.
Altså, jeg må sige til hr. Martin Lidegaard, at jeg ikke forstår det.
Det må være stadig sværere at være radikal, når man taler direkte i modstrid med fakta.
Altså, er der overhovedet intet gran af selvransagelse fra det Radikale Venstres side, når det gælder skræmmekampagne om børneporno og pædofile, og jeg ved snart ikke hvad?
Eller har man bare erkendt, at man har tabt enhver form for tillid i befolkningen på forhånd?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-11-16:
Tak for det.
Jeg kunne måske godt tænke mig at prøve at høre til noget, som ordføreren selv er inde på i sin ordførertale, hvor han siger, at hvis det, sådan som Rigspolitiet i øvrigt advarer om, viser sig at være en væsentlig begrænsning i deres muligheder for at opklare, forhindre og bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet, så vil Dansk Folkeparti være med til at se på det igen.
Men kan ordføreren ikke uddybe, hvad man mener med at være med til at se på det igen?
Han sagde også det samme den 16. oktober til Ritzau.
Kan ordføreren ikke uddybe det?
Josephine Fock (ALT), 2017-11-16:
Jeg tror godt, jeg forstod spørgsmålet første gang, og jeg vil sådan set svare præcis det samme en gang til, nemlig at vi jo gerne vil have et samarbejde med alle de lande, der ikke er med i EU, om kriminalitetsbekæmpelse, men der er bare forskel i forhold til at være medlem og kunne sidde med ved bordet med hensyn til konkret at aftale, hvad det er, vi skal gøre, hvordan vi gerne vil håndtere det, sidde og sparre om de gode ideer osv.
Jeg vil fastholde, at vi synes, at det at være medlem af Europol er en rigtig, rigtig god idé, og selvfølgelig skal vi samarbejde med andre lande, der ikke er medlem, men vi står stærkere, hvis vi er medlem, og det kan vi tydeligt se nu, også i den redegørelse, der er kommet.
Søren Søndergaard (EL), 2017-11-16:
Det forstår jeg godt, altså at Alternativet ser en helt klar fordel i at være med i Europol.
Det, der bare er problemet, er, at den måde, Europol er skabt på, gør, at f.eks. Norge, der er medlem af EU, højst er B-medlem af Europol.
Okay, vores ordning er bedre end Norges, men de kan højst blive B-medlem.
Lande som Island eller andre lande uden for EU, der ikke ønsker at gå med i EU, er B-medlemmer i kriminalitetsbekæmpelsen, og Storbritannien går fra at være A-medlem til at være B-medlem.
Og så er det, jeg spørger: Deler Alternativet den opfattelse, at det er en god ting for kriminalitetsbekæmpelsen, at det lige præcis er noget, som er for EU-lande, eller har Alternativet den opfattelse, at vi bliver nødt til at finde et samarbejde for alle de europæiske lande, der lever op til demokratiske krav osv., der vil være med til at bekæmpe kriminalitet, sådan at Norge også kan komme ind som fuldt medlem, så Storbritannien kan være fuldt medlem, så Schweiz kan være fuldt medlem, og så Island kan være fuldt medlem osv. osv.?
Josephine Fock (ALT), 2017-11-16:
Selvfølgelig er det vigtigt, at vi kan samarbejde bredt om kriminalitetsbekæmpelse; det kan jeg næsten ikke forestille mig der er nogen der er uenige i.
Men der er jo forskel i forhold til at være en del af det reelle samarbejde, der, hvor du lægger linjerne, der, hvor du beslutter, hvad der skal ske, og hvordan vi konkret samarbejder.
Og der ser vi det som en helt klar fordel at være med i Europol, og det har vi ikke på noget tidspunkt lagt skjul på.
Søren Søndergaard (EL), 2017-11-16:
Jeg har et spørgsmål, som ligger lidt i forlængelse af noget, jeg kom ind på i mit eget indlæg.
Nu er det jo færre og færre lande, som er med i EU; Storbritannien melder sig snart helt ud, og det betyder jo så også noget for deres relation til Europol.
Er det Alternativets opfattelse, at det er en fordel for kriminalitetsbekæmpelsen i Europa, at det kun er EU-lande, som kan have en fuld deltagelse, eller bliver vi ikke nødt til at finde en model, hvor også lande, der ikke er med i EU, kan deltage aktivt i kriminalitetsbekæmpelsen på lige fod?
Hvad er Alternativets holdning til det spørgsmål, for det bliver jo meget aktuelt her i forbindelse med Storbritanniens udmeldelse?
Josephine Fock (ALT), 2017-11-16:
Tak for det.
Lad mig indledningsvis slå fast, at vi i Alternativet i bund og grund er tilfredse med den særaftale, som vi i dag diskuterer redegørelsen for.
Ud fra de rammer, som folkeafstemningen i december 2015 gav regeringen, er der grundlæggende tale om en god aftale, som får Danmark så tæt på kernen i Europol-samarbejdet som muligt, selv om vi ikke er fuldgyldigt medlem af Europol. Men det er jo netop det: Vi er ikke fuldgyldigt medlem af Europol-samarbejdet , og det har konsekvenser.
Vi kan se i redegørelsen, at der begynder at tegne sig nogle konturer af de udfordringer, det giver ikke at være med i Europol-samarbejdet på lige fod med de andre medlemslande.
Danske politimænd og -kvinder bliver bebyrdet med et større besvær i udførelsen af deres arbejde, fordi de ikke har direkte adgang til Europols database.
Samtidig bliver det mindre smidigt at analysere og være proaktiv i forhold til kriminalitetsbekæmpelse.
I bund og grund giver særaftalen os altså ikke samme muligheder, som vi havde haft, hvis vi havde været fuldgyldigt medlem af samarbejdet.
Et andet aspekt, som stadig er uklart, er spørgsmålet om den parlamentariske kontrol af Europol.
For Europol sætter nu for alvor kurs mod det overstatslige niveau og bliver generelt stærkere end før, og derfor er det for os også meget vigtigt, at Europols øgede styrke følges tæt af en stærk parlamentarisk kontrol.
Det er bl.a. vigtigt for at sikre, at man hele tiden holder sig balancen mellem informationsdeling i bekæmpelsen af kriminalitet og retten til et privatliv for øje.
Rammerne for den kontrol er endnu ikke fastlagt, og hvad Danmarks rolle bliver i kontrolgruppen som et EU-land, der alligevel ikke er helt med på vognen, står stadig væk hen i det uvisse.
Lad mig afslutte med at sige, at Alternativet støtter op om den aftale, som er blevet forhandlet hjem.
Men vi skal også være ærlige omkring, at det har konsekvenser, at vi ikke er blevet et fuldgyldigt medlem af Europol-samarbejdet, og at det bliver mere og mere tydeligt for os.
Søren Søndergaard (EL), 2017-11-16:
Så svarer jeg hr. Holger K. Nielsen lige så klart, som jeg svarede hr. Martin Lidegaard: Enhedslisten er tilhænger af det politisamarbejde, som foregår i Europol.
Enhedslisten er ikke tilhænger af, at man ikke kan melde sig ud af Europol.
Enhedslisten er ikke tilhænger af de overnationale elementer i Europol.
Det er Enhedslisten ikke tilhænger af, og det er præcis derfor, at vi har haft den linje, at vi ønskede en aftale, hvor vi bevarede vores mulighed for en handlefrihed, samtidig med at vi samarbejdede praktisk politimæssigt.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor politisamarbejdet skal bindes sammen med EU.
Vi – det tror jeg alle er enige om, også hr. Holger K. Nielsen – har en bedre aftale end Norge, fordi Norge vælger at stå uden for EU.
Hvad er grunden til, at Norge ikke skal fuldt integreres i et effektivt politisamarbejde, hvis det er så godt inden for Europol?
Hvorfor?
Holger K. Nielsen (SF), 2017-11-16:
Jeg syntes egentlig også, at der var optakt til en vis klarhed i Enhedslistens politik, hvad angår det her, men så holdt hr. Søren Søndergaard en kæmpe tale, hvor han snakkede om alt muligt andet, altså som han jo ofte gør, men på en ganske udmærket måde – det er jo ikke det, vel?
Men spørgsmålet er jo ikke om et samarbejde, der er åbent for alle mulige og bum, bum, bum.
Det, hr. Martin Lidegaard spurgte om, var meget konkret, nemlig om Europol: Er Enhedslisten blevet tilhænger af Europol med udgangspunkt i den aftale, der er lavet her?
Søren Søndergaard (EL), 2017-11-16:
Men det er jo interessant at høre hr. Martin Lidegaard omtale EU som den europæiske familie eller det europæiske samarbejde.
På et tidspunkt skulle hr. Martin Lidegaard lige prøve at kigge på et kort og konstatere, at der er temmelig mange lande, der ikke er med i EU, i Europa.
De er også en del af den europæiske familie.
Og der bliver stadig flere lande i Europa, der ikke er med i EU, jævnfør Storbritanniens udmeldelse.
Skal der slet ikke være nogen betingelser?
Jo, der skal være nogle betingelser.
Der skal være nogle krav i forhold til f.eks. datasikkerhed, og hvordan man behandler folk.
Men jeg bliver bare nødt til at sige, at det jo ikke er sådan, at alle EU-lande ligefrem brillerer der, vel?
Lad os tage Rumænien, hvor vi ikke engang kan sende folk tilbage, fordi den måde, de behandler de kriminelle på, er så dårlig, at vi ikke kan sende folk tilbage uden at overtræde menneskerettighederne – et EU-land.
Så jeg forstår simpelt hen ikke pointen i hr. Martin Lidegaards tale.
Vi ønsker et politisamarbejde; vi ønsker et politisamarbejde mellem alle.
Det skal være endnu tættere blandt stater, som respekterer demokratiske rettigheder, som respekterer grundlæggende, fundamentale rettigheder.
Men pointen er da, at det skal være åbent for alle, der vil være med.
Det skal da ikke være begrænset til en bestemt klub.
[Lydudfald]
... at vi er fuldstændig enige om, at vi altså har adgang til præcis de samme oplysninger fremover, som vi har i dag, præcis de samme oplysninger, fordi vi har adgang til registeret.
Det er jo så der, hvor jeg godt vil bede hr. Preben Bang Henriksen belyse, hvori det er, den forsinkelse består.
Altså hvad er det for en forsinkelse, hr. Preben Bang Henriksen ser, gerne udmålt i timer eller dage, hvis det er det, vi snakker om?
Preben Bang Henriksen (V), 2017-11-16:
Jeg tror, jeg brugte udtrykket QUEST-systemet før, så det er sikkert rigtigt, at det er et søgesystem, ja.
Søren Søndergaard (EL), 2017-11-16:
Jamen jeg vil bare bede Venstres ordfører om at bekræfte, at QUEST ikke er et register, men at QUEST er et søgesystem.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-11-16:
Muligheden er der jo – som sagt før.
Men, altså, hvis hr. Søren Søndergaard gerne vil have et eksempel, så kan politiet, i det omfang de antræffer en person på gaden,
jo ikke bare springe hen og anholde vedkommende.
Der skal jo være en vis mistanke, og der skal være et rimeligt grundlag – det tror jeg nok står i retsplejelovens § 755 – før man kan anholde vedkommende.
Men i det omfang, at man skal til at ringe, ja, så må jeg altså bare sige, at vi lever i en verden, hvor det ikke går så hurtigt.
Vi lever en digitaliseret verden, og der er jeg helt sikker på, at hvis man havde søgemuligheden – nu er jeg bange for, hvilke ord jeg kommer til at bruge – for at gå ind via tablets og lignende i systemet nede i EU for at kunne se kriminalitetsoplysninger på vedkommende, ja, så ville man langt lettere kunne foretage en anholdelse eller i hvert fald undersøge, om mulighederne er til stede for at foretage en anholdelse.
Nu skal man til at ringe, og jeg tror altså desværre ikke, at den mulighed er lige så effektiv.
Det er begrænset, hvor længe man kan tilbageholde en tilfældig person på gaden, bare fordi man ikke kan lide eller har mistanke til den pågældende.
Der skal ligesom noget kød på, og det ville man kunne få omgående belyst via tablets og lignende.
Nu skal der ringes, og så må vi da i den grad håbe, at der er nogen, der tager telefonen.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-11-16:
Jamen se, det er min opfattelse, at det forhold, at Danmark ikke har fået adgang til den her mobile søgeadgang gennem QUEST, har arbitrær karakter.
Det er ikke fagligt, sagligt eller juridisk begrundet, hvorfor den her adgang ikke skulle kunne gives til et land som Danmark.
Det er en politisk beslutning, der er truffet, om, at det kan man ikke, og som med alle andre politiske beslutninger, kan den selvfølgelig også ændres.
Og hvis der er et bredt flertal i Folketinget, der gerne vil give justitsministeren den opgave, jamen så stiller vi os ikke i vejen for det.
Vi står ikke i vejen for det, hvis de øvrige partier har lyst til at sende justitsministeren til Bruxelles med en opgave, der handler om, at dansk politi skal have adgang til at søge i QUEST; det står vi ikke i vejen for.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-11-16:
Vi ved jo allerede, at det ville forudsætte suverænitetsafgivelse.
Altså, hvad skal der ligesom til, før Dansk Folkeparti mener, at vi nu står i en situation, hvor der er en væsentlig begrænsning for politiets arbejde, sådan som de selv advarer om?
Hvor går Dansk Folkepartis sondring her?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-11-16:
Jeg må jo sige, at det er noget af en dødmurermine, hr. Preben Bang Henriksen præsenterer Folketinget for i dag.
Altså, i hvor lang tid kan man tilbageholde en person?
Formentlig i rigelig tid til også at kunne nå at foretage et opkald.
Altså, det er jo ikke et spørgsmål om 0 sekunder eller 30 sekunder.
Det at gå ind i sådan en søgeapp, skrive navnet eller identitetskortnummer, eller hvad ved jeg, på sådan en person tager jo også noget tid.
Jeg kunne godt tænke mig, at hr. Preben Bang Henriksen, siden hr. Preben Bang Henriksen nu går så meget op i de der sekunder, ville fortælle Folketinget, hvor stor en forsinkelse hr. Preben Bang Henriksen forestiller sig det er.
Er det 20 sekunder, er det 25 sekunder?
For vi er jo enige om, at det her ikke engang drejer sig om 5 minutter.
Formentlig drejer det sig om noget, der skal tælles i sekunder.