runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2024-05-30:
Ja, og jeg vil påstå, at vi løser det på en måde, som gør, at vi får et samfund, der rent faktisk hænger sammen, ved at bruge de ressourcer, vi har her i landet.
Jeg tænker bare på, hvordan det egentlig må være at være 24 år uden arbejde og uddannelse og få at vide, at den eneste mulighed, man har for at skaffe ekstra arbejdskraft i Danmark, er at tage fra de folk, der i forvejen har et arbejde, og sætte dem til at arbejde mere, i stedet for at man selv bliver brugt.
Jeg vil bare advare imod at tro, at det er løsningen – med alle de beregninger, man i øvrigt kan sætte spørgsmålstegn ved.
På en god dag – hvis jeg overhovedet accepterer, at det skulle være 8.500 – er det jo ingenting, i forhold til hvad der så skulle blive brug for.
Hvor mange andre fridage skal man så tage fra lønmodtagerne, hvis det regnestykke skal hænge sammen?
Det her er også en Via Dolorosa-vej at gå nedad.
Kim Valentin (V), 2024-05-30:
Regeringen foreslår jo, at vi finder 45.000 par hænder.
Det er det, der står i regeringsgrundlaget.
Og så kan man godt lave noget semantik og sige, at det er forkert, og alle sådan nogle ting, men jeg hører ikke SF komme med et eneste løsningsforslag.
Og det er jo ikke mig, der finder på det.
Det er alle, der snakker om, at vi mangler arbejdsudbud.
Kan SF løse det?
Karsten Hønge (SF), 2024-05-30:
Jo, i høj grad, nemlig de børn, der nu ikke har deres forældre hjemme den dag, og som ellers kunne have set frem til at have en forårsfridag, hvor de kunne være sammen med familien, altså tage ud og nyde at være lidt sammen i forhold til en stresset hverdag.
Jeg synes, at taberne i det her er familierne.
Og det er jo derfor, at arbejdspladserne hver eneste dag modtager så mange opkald med sygemeldinger, der bunder i stress.
Så det er jo dem, jeg ser som ofrene for det her, og især er det jo endnu mere grotesk, at de ender med at blive ofre for en sag, som viste sig at være fup og fidus, altså hvor vi i første omgang blev bundet en historie på ærmet om, at der var brug for pengene til forsvar, fordi man fremrykkede en oprustning, som jo bagefter viste sig ikke at hænge sammen.
Så det er et trist regnestykke.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-30:
På en eller anden måde synes jeg, det skurrer lidt i ørerne, når man siger, at det er en løsning i fællesskab, for lad os være ærlige: Socialdemokratiet, Venstre og Moderaterne sagde ikke det her, da folk skulle til stemmeurnerne.
De sagde faktisk ikke til vælgerne, at det her var noget, man havde tænkt sig at gøre.
Meningsmålinger viser, og det er jo også helt vildt, at det er 70 pct., og nogle har vist endnu mere, af befolkningen, som var direkte modstandere af det.
Det er for mig i hvert fald bare et meget mærkeligt fællesskab og en meget mærkelig løsning i fællesskab, når det er med nogle, der så klart siger, at de ikke har lyst til at være med til det.
Noget, der faktisk plejer at være en løsning i fællesskab, er netop overenskomsterne.
Det er jo faktisk en udvidelse af det danske demokrati.
Så jeg vil høre, når vi kigger tilbage, hvilke overvejelser ordføreren har gjort sig ved igen at skulle lave sådan nogle helt eklatante angreb på den danske model.
Karsten Hønge (SF), 2024-05-30:
Forslaget til vedtagelse er fremsat af følgende partier: Danmarksdemokraterne, Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti, Enhedslisten, Alternativet, SF og Dansk Folkeparti.
Jamen det har også altid været en topprioriteret opgave og ikke kun for SF.
Det ville da være blær at påstå, for det har da været en topprioriteret opgave for adskillige partier.
Vi er bare slet ikke i mål med den.
Der findes brancher, hvor man mangler arbejdskraft, og mit svar på det er, at man må opkvalificere de mennesker, vi har.
Selv om vi er nået langt længere i forhold til at få seniorer til at blive på arbejdsmarkedet, er der jo fortsat en kæmpe ressource der.
Tænk sig, at det er på under halvdelen af vores arbejdspladser, den nærmeste leder eller arbejdsgiveren overhovedet har en samtale med de seniorer, der er på arbejdspladsen, om, hvad deres planer er, og at de måske kan blive på arbejdspladsen.
Vi har 50.000 mennesker med handicap, der siger, at de gerne vil stå til rådighed.
Det er selvfølgelig ikke 37 timer om ugen og for fuld skrue, men de vil alligevel gerne stå til rådighed i nogle timer.
Jeg synes bare, at de mennesker må føle sig forrådt ved tanken om, at vi beder de mennesker, der i forvejen arbejder, om at arbejde endnu mere, mens de selv bliver efterladt på jorden, og så kan man som tømrer vinke til dem.
Karin Liltorp (M), 2024-05-30:
Tak for det.
Nu ved jeg ikke, om ordføreren er opmærksom på, at der er meget, meget få arbejdsløse i Danmark, så jeg går ud fra, at hvis vi skal finde den ekstra arbejdskraft i Danmark, så må vi snakke om den gruppe mennesker, der i forvejen ikke er i arbejde.
Det drejer sig om 20 pct. af den danske befolkning, så det lyder jo dejlig besnærende, for så er der jo masser af mennesker, der kan tage fat på opgaven.
Der vil jeg bare gerne minde om, at de her 20 pct. jo har været uden for arbejdsmarkedet siden 1980.
Så hvis det var så nemt at få dem med i arbejdsstyrken, ville jeg måske have forventet, at SF havde gjort noget ved den opgave tidligere i løbet af de 40 år, der er gået.
Karsten Hønge (SF), 2024-05-30:
Det er helt åbenlyst, at i nogle brancher nogle steder i landet mangler man arbejdskraft.
Der er andre brancher andre steder i landet, hvor man ikke mangler det.
Der er mange steder, hvor alt for mange arbejdsgivere læner sig tilbage i lænestolen og åbner munden og regner med, at kvalificeret arbejdskraft kommer flyvende som stegte duer ind i munden på dem; det gør de ikke.
Så det er rigtigt, at der er nogle steder, der mangler arbejdskraft, men andre steder gør man ikke.
Det er der meget forskel på.
Så er det bare, jeg siger: I det omfang, vi mangler arbejdskraft, skal vi bruge de ressourcer, vi har her i landet, for på den måde får man et samfund, der hænger sammen, i stedet for yderligere at skabe forskel mellem mennesker ved at sige, at hvis du først har kvalifikationerne og er i arbejde, så skal du endelig arbejde mere, og så kan man stå og vinke til de mennesker, der aldrig kom med.
Det minder mig lidt om tømreren, altså tømreren, der kravlede op ad stigen og op på taget, og når han så selv kom op på taget, trak han stigen med sig, og så kunne han stå og vinke til dem, der stod nede på jorden, ikke?
Det synes jeg er en dårlig måde at indrette et samfund på.
Karin Liltorp (M), 2024-05-30:
Tak for det.
Jeg vil lige følge op på det, Venstres ordfører spurgte om, for jeg blev lidt forvirret over svaret.
Anerkender SF den præmis, at vi faktisk mangler arbejdskraft i Danmark, eller ej?
Og mener SF så bare, at vi kan finde den arbejdskraft et andet sted end ved, som vi har gjort det her, at øge arbejdsudbuddet?
Karsten Hønge (SF), 2024-05-30:
Det fup og fidus-agtige opstod, da regeringen startede med at argumentere for, hvorfor man skulle til at arbejde på en dejlig forårsfridag, altså det var, fordi man skulle fremrykke investeringerne i forsvaret fra 2033 til 2030.
Det ville koste de her ekstra penge, og det kunne det her så betale.
Til det må man bare sige, at det at fremrykke investeringerne jo umiddelbart er en engangsinvestering, altså det, at det kommer før, hvorimod det at stjæle fridagen jo er en indkomst, der kommer fremover.
Og det blev også gennemskuet af folk, at det ikke kunne passe i forhold til det med, at de 3 år blev fremrykket.
Når de er rykket frem, er det jo betalt, og så kan man jo ikke resten af sit liv blive ved med at arbejde ekstra med den begrundelse.
Men folk gennemskuede det jo.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-30:
Ja, når jeg får lov.
Kan ordføreren uddybe, hvad der er fup og fidus i det her?
Jens Joel (S), 2024-05-30:
Vi har jo ikke nogen indikationer på, at det skulle være anderledes.
Det, man regnede med, var et gennemslag på 75 pct., ikke?
Altså det, at man har en normarbejdstid på 37 timer, betyder, at de fleste arbejder 37 timer, men det betyder jo ikke, at alle arbejder 37 timer.
Det er også klart, at det antal arbejdsdage, man har på et år, siger noget om, hvordan de fleste arbejder, men det er ikke sikkert, at alle arbejder sådan.
Og der er ikke noget, der tyder på, at der er færre, der har reageret, om man så må sige, som man havde forventet, end det, som vi lagde til grund for et år siden.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-30:
Jamen det er dejligt at høre, at der har været en debat på et andet tidspunkt, og at der har været støtte til Enhedslistens forslag.
Det er da rigtig positivt.
Det ændrer bare ikke på, at der stadig væk er mange diskussioner, der skal tages, og at ministeren ikke har ændret noget endnu.
I mange af ordførertalerne – men måske ikke i ordførerens tale – var det at få en kop kaffe hos ministeren, der var i fokus, og jeg hørte faktisk også, at Enhedslistens ordfører nævnte, at han glædede sig til at få en kop kaffe ovre i ministeriet.
Så jeg kan ikke helt genkende ordførerens kritik.
Det er fint, at debatten har været der før, men det har bare ikke rigtig ført til noget endnu, og mit forslag handlede om at spørge om, hvad Folketinget helt akut skulle gøre ved det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-30:
Det er jo ikke rigtigt, at det her mest drejer sig om, at vi har fået en kop kaffe i løbet af en måned.
Det, der er blevet refereret til, er den gode debat, vi havde den 16. april, hvor fru Theresa Scavenius ikke deltog, men hvor der blev fremlagt et forslag fra Enhedslisten og et forslag fra SF, og vi havde en lang og god debat, der mundede ud i, at der faktisk var en stribe partier, der bakkede op om Enhedslistens forslag – en debat, som ikke drejede sig om kaffe, men som drejede sig om bedre miljøkontrol.
Jeg håber, at den debat har gjort indtryk på ministeren.
Jeg tror ikke rigtig, at den debat, vi har haft her i dag, har flyttet så meget.
Det er bare det, jeg vil sige.
Anne Paulin (S), 2024-05-30:
Nej, det mener jeg ikke.
Jeg mener, at Folketingets partier løbende har været ret grundigt informeret omkring Nordic Waste og nye udviklinger i sagen.
Der har været rigtig mange informerende møder ovre i Miljøministeriet, hvor der er blevet fortalt om de nye udviklinger osv., og hvad det er for nogle faser, som har været i gang – de juridiske spor osv.
Så jeg synes, at det grundlæggende er en helt forkert præmis, som ordføreren stiller op.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-30:
Men mit spørgsmål er: Har fru Theresa Scavenius ikke en pointe – og jeg er ikke sikker på, at jeg er enig i det her forslag – når hun siger i forhold til de 200 dage, at det godt kunne være, at vi havde brug for en taskforce, der var sådan lige lidt hurtigere på aftrækkeren, end vores miljøminister er?
Anne Paulin (S), 2024-05-30:
Nej – nu synes jeg, vi bevæger os ud i noget, hvor det begynder at blive plat.
Der har været en tæt dialog med Randers Kommune hele vejen igennem, så de der insinuationer kan jeg afvise.
Der har været en dialog med Randers Kommune.
Der har været en akut fase, der har handlet om at inddæmme i forhold til den overhængende fare, der har været for forurening, og der er juridiske spor osv.
Så det her med, at der skete det med Nordic Waste, og at der så bare ikke er sket noget siden, passer jo ikke.
Erling Bonnesen (V), 2024-05-30:
Nordic Waste-sagen er, som vi alle sammen er klar på, en ganske alvorlig sag.
Anne Paulin (S), 2024-05-30:
Grunden til, at vi forholder os kritisk over for ejeren af Nordic Waste og Nordic Wastes selskabskonstruktion er jo, at det var dem, der stod med ansvaret for at have overskredet deres miljøtilladelse.
Og der er ingen, der har sagt i Socialdemokratiet, at vi ikke også skal kigge på Randers Kommune, at vi ikke også skal have et åbent sind og diskutere og drøfte det her omkring tilsyn osv.
Det er jo netop det, som jeg står og siger nu, nemlig at vi sådan set er meget åbne over for at vende alle de her forskellige perspektiver, som kan være med til at sikre, at vi får en bedre miljølovgivning, som kan ruste os imod den her type skandaler.
Alexander Ryle (LA), 2024-05-30:
Men hvorfor er det, at man i regeringen er så hurtig til at pege fingre ad en bestemt virksomhed?
Man hidser sig op og står og holder pressemøde med forskellige ministre, men man kigger overhovedet ikke på, hvad kommunens rolle har været.
Altså, nu er der gået et halvt år, siden Nordic Waste-sagen begyndte – hvorfor tager det så lang tid at komme i gang med de undersøgelser?
Anne Paulin (S), 2024-05-30:
Som jeg forstår det, har Randers Kommune jo igangsat en undersøgelse, og jeg synes også, at det er helt på sin plads, at vi også kigger ind i Randers Kommunes rolle i den her sag.
Man gør sig overvejelser i Miljøministeriet omkring det her, som man også kommer til at drøfte med Folketingets partier, og det synes jeg egentlig er ganske fornuftigt.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-30:
Jeg kan faktisk ikke bruge til noget, at ordføreren står og siger, at han støtter intentionen.
Her er spørgsmålet: Støtter ordføreren det her forslag i forhold til at lave en akutindsats?
Hvis man ikke kan støtte det her forslag, antager jeg, at man ikke går ind for en akut indsats, at man har det fint med, at ministeren holder et møde, starter nogle undersøgelser, kigger på det, embedsfolkene kigger på det, og at så sker der måske noget på et eller andet tidspunkt, hvor der igen er en ny katastrofe, og så er der et nyt samråd, så er der nye snakke, så er der et nyt møde, og så er ordføreren stadig væk fint tilfreds med, at der kommer et møde senere.
Det er ikke tilstrækkeligt.
Folketinget bliver nødt til at tage noget mere ansvar for de her problemer.
Claus Jørgensen (SF), 2024-05-30:
Det synes jeg vi skal tage med i de drøftelser.
Nu hører jeg i hvert fald ministeren love, og han sidder og nikker, når jeg spørger ham, at han gerne vil invitere til et møde.
Der skal vi selvfølgelig have det her med, for det er utrolig vigtigt, at vi får gjort noget ved de her sager.
Så vi bakker fuldstændig op om, at det ikke kun skal være noget, der er ligesom en syltekrukke, men at vi skal have gang i et hurtigt- og hastigtarbejdende udvalg omkring det her.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-30:
Skal jeg forstå det sådan, at ordføreren siger, at SF ikke kan støtte forslaget, men afventer et møde i ministeriet, som vi ikke ved om bliver planlagt eller om der er en dato for?
Hvis det er tilfældet, er jeg bare meget skuffet over SF.
Ordføreren har lige listet en hel masse ting op om den systematiske problematik over en årrække.
Altså, det er jo ikke en enkelt ny sag, der er opstået; det er jo i årevis, de her problematikker og kritikpunkter har været her, og der kommer kun flere og flere sager.
Så spørgsmålet er: Kan det virkelig passe, at SF er tilfredse med regeringens måde at håndtere det her på?
Hvorfor er det, man igen tror, at et møde vil løse det?
Nu fik vi at vide af en ordfører lige før, at der har været masser af orienteringsmøder i forligskredsen, eller i hvert fald møder med partierne, og jeg ved ikke, hvad det fører til.
Det har i hvert fald ikke ført til, at jeg er tryg ved at kunne sige, at nu kommer der ikke flere katastrofer ude i landet i morgen eller i fremtiden.
Så kan det virkelig passe, at man ikke sikrer borgernes både sundhed og miljø i højere grad og derfor ikke vil sige som Folketing: Vi kræver noget mere af regeringen nu og her?
Claus Jørgensen (SF), 2024-05-30:
Tak, og tak til ordføreren for forslaget.
Jeg vil lige starte med at understrege, at nu handler det her forslag ikke kun om Nordic Waste, men at det også handler om Nordic Waste.
I SF er vi meget enige i intentionen i det her forslag om, at der er behov for et styrket og aktivt tilsyn på miljøområdet, for vi har jo også tidligere fremsat et forslag, der minder meget om det her, og som blev behandlet den 16. maj sidste år.
Derudover henviste vores beslutningsforslag til en offentlig historie om, at der havde været 89 sager i Nyborg, hvor kommunen havde undladt at reagere på ødelæggelser af § 3-naturområder, samt at der i hver anden kommune er kloakoverløb, som aldrig bliver indrapporteret.
Vores forslag blev dengang afvist af regeringen, som ikke mente, det var et problem.
Regeringen mente, at der var tale om enkeltsager, og regeringen havde i det hele taget tillid til kommunerne og var ikke overbevist om, at der var et behov for at styrke tilsynet.
Nogle måneder efter afgav Rigsrevisionen så en beretning, hvor Statsrevisorerne fandt, at Miljøministeriets tilsyn med udledning af spildevand har været utilstrækkeligt.
Rigsrevisionen fandt, at Miljøstyrelsen i 10 ud af 77 tilfælde ikke har opfyldt lovkravet om løbende at revurdere tilladelserne til særlig forurenende virksomheder, og at Miljøstyrelsen for 11 af de 77 særlig forurenende virksomheder ikke havde overholdt tilsynsbekendtgørelsens krav om, at der skal føres tilsyn mindst hvert tredje år.
Nogle måneder efter det stod vi så med Nordic Waste, som vi har diskuteret nu her, og som tegner til potentielt at blive en af de største miljøkatastrofer, vi nogen sinde har haft her i Danmark.
Det er en sag, hvor virksomheden nu er politianmeldt for at bryde deres miljøgodkendelse, men hvor der også har været stor kritik af kommunens tilsyn med virksomheden.
Rigsrevisionens kritik og Nordic Waste-sagen har kun styrket SF's holdning om, at der er behov for et styrket og aktivt tilsyn på miljø- og naturområdet, og at en taskforce til at sørge for tilstrækkelig miljømæssig kontrol og tilstrækkeligt tilsyn med listevirksomheder kan måske være en del af den løsning.
Så vi ser selvfølgelig meget frem til sådan et møde, som ministeren indkalder til inden sommerferien, forstår jeg.
Der skal vi selvfølgelig diskutere bl.a. også det her forslag, som kunne indgå i de drøftelser.
Vi vil endnu en gang opfordre regeringen til at udarbejde en redegørelse for det nuværende tilsyn på miljø- og naturområdet og se, om denne redegørelse ikke giver anledning til andre fornuftige ændringer.
Det kunne være, man skulle kigge på den løsning igen, sådan at vi slipper for, at kommunerne har hænderne bundet på ryggen eller bind for øjnene, når de skal føre tilsyn med deres virksomheder.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-30:
Det er, fordi ordføreren ikke hører efter, hvad jeg siger.
For det, der skal til, er, at regeringen enten kommer i mindretal eller bliver væltet og bliver udskiftet med en ny.
Lige så snart den gør det, slipper vi jo for ikke at udnytte det system, som vi allerede har.
I Danmarksdemokraterne tror vi faktisk på, at vi har systemerne på plads, hvis de bliver brugt rigtigt.
Jeg tror faktisk ikke, vi er uenige.
Fru Theresa Scavenius' utålmodighed går jo så på, at vi laver et taskforce i Folketinget, men virkeligheden er, set sådan lidt lavpraktisk fra Nordjylland, og vi kan tælle det lynhurtigt, at alle tre regeringspartier kommer op, og at de har blandet blod, inden de kommer herind, i forhold til at det er et beslutningsforslag, og at de aldrig nogen sinde skal stemmes igennem, uanset hvor rigtigt det er.
Det er jo det, der skal til.
Vi skal have en regering, der gider at lytte til Folketinget.
Det har vi ikke haft endnu, men det er jo kun 1 medlem, der skal skifte parti fra nu af, og så kan vi måske få demokratiet tilbage i Folketingssalen.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-30:
Der blev ikke rigtig svaret på spørgsmålet.
Spørgsmålet var, hvad ordføreren vil gøre for det her mål, som vi jo er enige om.
Det, jeg måske appellerer til, er, at vi nemlig har flere institutioner i det her land.
Det er ikke kun regeringen, vi skal holde ansvarlig og skyde skylden på.
Det handler også om at sige, at Folketinget er sin egen selvstændige institution, der repræsenterer borgerne.
Vi kan godt sige, at vi synes, det her skal ske nu og her, og hvis ordføreren så ikke synes, at lige præcis det her forslag er det rigtige, hvad skal der så til, for at vi ikke får lignende sager i morgen igen?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-30:
Den allernemmeste løsning var jo, at vi fik udskiftet den her regering.
For virkeligheden, som har været her siden folketingsvalget, er, at Socialdemokraterne, Venstre og Moderaterne stadig væk lever i den her sådan lidt udemokratiske forestilling om, at man jo har et flertal, så man ikke rigtig kan blive tvunget til noget som helst.
Det er jo også korrekt.
Det bedste, vi kan komme frem til, er vel en 87-87-situation, og så lever man jo stadig væk med, at man ikke behøver at gøre noget.
For det, jeg synes, vi bliver ramt af med den her regering, er sådan en dumstædighed, i forhold til at hvis man har truffet en beslutning, er der ikke andre, der skal komme til at jage med en eller gøre noget, for tænk nu, hvis det skulle tolkes, som om man på en eller anden måde havde lavet en fejl på et eller andet tidspunkt.
Der vil jeg jo så opfordre miljøministeren til at tage sin formand som forbillede.
Det var en lille undskyldning, vi fik i går, for, at vi var blevet beskyldt for, at alle danskere var dovne, men dog fik vi at vide, at det var de sociale mediers skyld, og jeg er sikker på, at miljøministeren også har set Nordic Waste på de sociale medier, og så skal han jo som sin formand viske det ud af sindet, kigge på sagen en gang til og se, om det er rimeligt, at det her fortsætter, også uden at undersøge kommunen efter 200 dage – en frisk start, som statsministeren sagde i går, er o.k., også for en miljøminister.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-30:
Men spørgsmålet er, om vi er enige om målet.
For hvis vi var enige om målet, var ordføreren vel lige så bekymret, som jeg er, så vi netop skulle have en akut indsats.
For det virker til, at ordføreren alligevel stadig væk ligesom sætter sin tillid til, at regeringen vil gøre noget, og det er jo det, der i det her forslag ligesom er spørgsmålet, altså hvorvidt vi skal vente på regeringen.
Hvorfor kan vi ikke her i Folketinget blive enige om, at vi ønsker en stærkere indsats, så vi er enige om målet og vi ønsker, at der skal være styr på det her?
I det her forslag handler det jo faktisk ikke om at lave noget, som ordføreren kalder meget rødt, eller hvad det hedder, altså ekstra lovgivning.
Det er også rigtigt, at det går jeg også tit ind for, men her handler det jo faktisk om at håndhæve eksisterende lovgivning, og det er jo der, vi er kommet ud på et ret vildt sted, hvor regeringen, som er ansvarlig for vores forvaltning, ikke kan sørge for, at den lovgivning, der er blevet vedtaget i Folketinget, bliver håndhævet ude i landet, og det synes jeg som borgernes repræsentant ikke er i orden.
Det handler ikke kun om miljø.
Det handler også om borgernes sundhed, og det mener jeg ordføreren repræsenterer et parti som burde bekymre sig om at sige.
Så hvad vil ordføreren gøre, hvis ordføreren ikke støtter det her forslag?
Alexander Ryle (LA), 2024-05-30:
I forlængelse af fru Katrine Robsøes spørgsmål vil jeg bare høre, om ordføreren kan bekræfte, at de undersøgelser, der er sat i gang, er med fokus på, hvad Nordic Wastes rolle og ansvar har været, og hvad nogle søsterselskabers ansvar har været, men at der ikke er igangsat undersøgelser af, hvad kommunens rolle og ansvar har været.
Anne Paulin (S), 2024-05-30:
Jeg er grundlæggende uenig i ordførerens syn på politik – at vi bare skal træffe hurtige beslutninger her baseret på sådan relativt kort motiverede beslutningsforslag, og at det skulle være sådan en ædel måde at træffe politiske beslutninger på i stedet for at sidde partierne samlet ovre i ministeriet og blive klædt på af embedsapparatet og kunne udfordre embedsapparatet og stille spørgsmål osv. og på den baggrund træffe beslutninger om, hvad vi synes skal være de skridt, der kan ruste os bedre i fremtiden.
Jeg forstår grundlæggende ikke ordførerens syn på politik i den her sag – og i andre.