runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2016-11-15:
Det sjove ved sådan et system, i forhold til hvad man læser hjemme, og hvordan man studerer hjemme, er selvfølgelig, at det er der jo ikke nogen der kontrollerer.
Jeg tror sagtens, man kan få det til at hænge sammen, hvis man mangler lidt, som man ikke har fået gjort færdig efter de 3 år.
Det tror jeg sagtens man kan få til at hænge sammen – man skal bare stå til rådighed for arbejdsmarkedet og være klar til at tage de tilbud, der kommer, og så kan man studere i sin fritid.
Men jeg tror da ikke, der er nogen, der sidder og kontrollerer, om man læser i dagtimerne – bare man står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Jeg tror ikke, der er nogen, der tager ud og kontrollerer det; jeg tror ikke, det er det, beskæftigelsesministeren har tænkt sig, altså at man skal bruge tid på at se, om de sidder og læser i en bog i dagtimerne.
Men de skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet, og kommer der en henvendelse fra jobcenteret om, at man skal ud i aktivering, eller at der er et job til en, så skal man selvfølgelig være klar til at tage det.
Eva Flyvholm (EL), 2016-11-15:
Altså, det er jo nogle klart meget skærpede regler, der bliver lagt ind over her, og det er også derfor, at ordføreren og de andre partier forventer at kunne få en del millioner frigjort ved det her.
Men der er jo nogle mennesker, der ikke vil kunne få dagpenge, fordi der er regler om, at de skal have været på uddannelsen i over 2 år, og at det skal være efter kl. 16.00 og andet, som kan være vanskeligt, hvis man f.eks. stadig væk har noget undervisning tilknyttet sin ph.d.
Så vil ordføreren lige bekræfte, at det ikke bliver sådan, at alle ph.d.-studerende bare kan fortsætte på dagpenge, så længe de står til rådighed for arbejdsmarkedet?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-11-15:
Tak for det, formand.
Lad os nu bare sige det, som det er: Dagpengereglerne blev ikke så enkle, som vi gerne ville have haft dem.
Det skal vi altid løbende arbejde med fortsat at have fokus på, samtidig med at vi sikrer, at reglerne understøtter en digital sagsbehandling.
Derfor skal vi i samarbejde med a-kasserne lave de ændringer, der er nødvendige, og derfor er det glædeligt, at AK-Samvirke har peget på den første del af forslaget, som vi behandler i dag.
Unge under 25, der bliver omfattet af ungeregler, og som enten går ned eller op i sats, skal følge den nye månedsbaserede model.
Det betyder, at de, som rammer ungereglen og går ned i ydelse, fremover vil vente til efter den 1. i kommende måned og dermed have flere penge måneden ud.
De, som går op i ydelse, vil også skulle vente til den 1. i kommende måned og vil derfor have færre penge måneden ud.
Det betyder dog, at man følger andre grupper som værnepligtige, andre unge, der går fra at være forsørger til ikkeforsørger eller omvendt, og dimittender.
Det betyder også, at a-kasserne ikke skal operere med to satser i en måned, men kun skal nøjes med en og dermed opnå den effektiviseringsgevinst, som er så vigtig.
Den næste del i dette lovforslag er en tilretning af noget, som ikke er meningen med dagpengesystemet.
Et medlem, som deltager i uddannelse, anses som udgangspunkt for ikke at stå til rådighed for arbejdsmarkedet, og derfor er hovedreglen, at man ikke kan få dagpenge, hvis man deltager i uddannelse.
Ph.d.-studiet er som udgangspunkt et fuldtidsstudie, hvor der ikke er ret til SU.
Ph.d.-studerende ansættes i overenskomstmæssig stilling som ph.d.-stipendiat med mulighed for optjening af dagpengeret.
Det forventes, at den ph.d.-studerende færdiggør sin ph.d. under eksempelvis den 3-årige ansættelseperiode.
Når man ikke det, kan der ikke ske forlængelse af ansættelsesperioden, men der kan så indgås aftale med den ph.d.-studerende og uddannelsesinstitutionen om, at studiet gennemføres for den studerendes egen regning, herunder at studiet kan færdiggøres som deltidsstudie, og i den periode kan den studerende så modtage dagpenge.
Forslaget går ud på, at man ikke kan fortsætte sit studie, fordi man skal stå til rådighed og skal kunne møde i et forløb med dags varsel for at modtage dagpenge ligesom alle andre dagpengeberettigede i det her land.
Man kan dog stadig færdiggøre det i dagpengeperioden eller i fritiden, bare man står til rådighed og følger de regler, der er.
Vi synes, det er både ret og rimeligt og håber, at det vil få flere til at blive færdige med stipendiet inden for ansættelsesperioden.
Vi har dog sikret os, at pengene bliver i dagpengesystemet og vil kunne bruges af arbejdsgruppen, der sidder og arbejder med dagpengesystemet for selvstændige og ansatte, og som forventes færdig i 2017.
Derfor er det ikke en besparelse, der skal bruges andre steder, men nogle penge, der bliver i dagpengesystemet, og det er vi i Socialdemokratiet rigtig godt tilfredse med, og derfor og af de andre grunde støtter vi forslaget.
Eva Flyvholm (EL), 2016-11-15:
Jeg vil gerne høre ordføreren om den sidste del, der handler om de ph.d.-studerende.
Det bekymrer nemlig mig.
Som jeg ser det, giver det de ph.d.-studerende dårligere mulighed for at få færdiggjort deres uddannelse, når man gør det vanskeligere at få dagpenge.
Det her er, som jeg ser det, en meget indskrænket brug.
Sådan lød det næsten.
Det er ikke sådan, jeg opfatter det her forslag.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-11-15:
Man kan selvfølgelig stille spørgsmål under udvalgsbehandlingen.
Jeg opfatter det sådan, at hvis man ikke har afleveret afhandlingen og man ikke er længere er tilknyttet det studie, så kan man, selv om man får dagpenge, lave det i fritiden og aflevere afhandlingen senere.
Det gør selvfølgelig, at man stadig skal stå til rådighed, og det gør også, at man skal tage de jobs, der er, ligesom alle andre arbejdsløse.
Eva Flyvholm (EL), 2016-11-15:
Man kan sige, at det allerede er sådan, at du skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Men her kommer nogle meget, meget strenge krav ind om, at det skal være efter kl. 4 og alt muligt andet, som reelt vil gøre, tror jeg, at mange ikke kan leve op til at få dagpenge.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-11-15:
Nej, det vil vi ikke.
Vi synes, det er ret og rimeligt.
Man har haft en 3-årig ansættelsesperiode inden for det her ph.d.-studie, og bagefter får man bare dagpengene.
Flere vil måske skynde sig, og jeg kan også godt frygte, at der måske er flere, fordi man kan få dagpenge, der venter.
Jeg håber, at flere får det gjort inden for de 3 år.
Det mener jeg skulle være muligt.
Og hvis det ikke lykkes, er det stadig væk ikke umuligt efter de nye regler at aflevere afhandlingen.
Bent Bøgsted (DF), 2016-11-15:
Tak, formand.
Det her lovforslag indeholder jo, som der er blevet sagt, to ting.
Den ene er netop det med skift af dagpengesats for unge under 25 år, altså at man i den måned, hvor man måske går op på en højere sats, fortsætter på den sats, man har haft, indtil månedsskiftet, og det samme er tilfældet, hvis man skal ned på en lavere sats fra en højere sats, altså at man fortsætter måneden ud på den sats, man har haft.
Det er en administrativ lettelse for a-kasserne, for det har været lidt tungt at administrere, og det støtter Dansk Folkeparti selvfølgelig.
Hvad angår det andet punkt om ph.d.-studerende, er det jo sådan, at man som ph.d.-studerende kan få et stipendiat på 3 år og ansættelse med løn til at lave sit ph.d.-studie i, og det burde være rimeligt, at man kan nå at lave det på 3 år.
Der kan selvfølgelig være nogle, der måske har taget lidt let på det, og som måske har arbejdet lidt mere og ikke har haft tid til studiet, og så kunne det være rart at fortsætte på dagpenge.
Men det er jo ikke det, der er meningen med et stipendiat, for det er, at man skal færdiggøre det på de 3 år.
Det, det så går ud på, er, at man, hvis man ikke har færdiggjort det på de 3 år, ikke kan få dagpenge, mens man studerer, men at man godt kan få dagpenge og studere i sin fritid, og det vil sige, at man skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet, og at man skal tage det job, der kommer, og at man også skal være klar til at blive sendt ud i en jobaktivering og deltage i en jobindsats for at komme i arbejde.
Det er ret og rimeligt, og i Dansk Folkeparti mener vi også sagtens at man kan studere i sin fritid, hvis man mangler lidt.
Men som hovedregel burde man være færdig efter de 3 år og dermed også være klar til at påbegynde sit arbejde.
Pengene bliver så brugt til den arbejdsgruppe, der skal se på atypiske ansættelser, selvstændige og honorarlønnede, for at finde en løsning på, hvordan man sikrer dagpengesystemet for dem, og det er vi også helt indforstået med i Dansk Folkeparti.
Men som sagt har vi lidt svært ved at se, hvorfor man, hvis man kan have et stipendiat på 3 år, så alligevel ikke kan få gjort sit ph.d.-studie færdigt, som der er lagt op til.
Vi går jo ud fra, at det, når man har et stipendiat på 3 år, så er, fordi man har regnet ud, at man godt kan gøre sit studie færdigt på de 3 år.
Så det er ret og rimeligt, og vi støtter selvfølgelig forslaget i Dansk Folkeparti.
Eva Flyvholm (EL), 2016-11-15:
Der kan jo være mange grunde til, at folk er en lille smule længere om at få færdiggjort deres ph.d.
For mange handler det jo blot om en ekstra måned eller to, og der kan have været forskellige familierelaterede ting eller andet under uddannelsen, der har gjort, at det er trukket lidt ud.
Det, jeg gerne vil høre ordføreren om, er, at her står der simpelt hen, at man skønner, at 25 pct. af de ph.d.-studerende så sandsynligvis ikke vil færdiggøre den, men i stedet for ligesom vil holde op og ikke blive færdiguddannet, hvis man gør det her.
Er det noget, ordføreren har overvejet de økonomiske konsekvenser af?
Jeg tror nemlig ikke, det her er en særlig god forretning for samfundet.
Bent Bøgsted (DF), 2016-11-15:
Jamen altså, hvis man ser på de muligheder, der er, har man, som der også blev sagt fra en tidligere ordførers side, jo mulighed for at få dagpenge og så studere i sin fritid.
Der er også mange andre, der tager en ekstra uddannelse, f.eks. på aftenskole, i deres fritid for at dygtiggøre sig.
Og ph.d.-studerende har altså mulighed for at studere i deres fritid – de skal bare stå til rådighed for arbejdsmarkedet, og de skal være klar til at deltage i de aktiviteter, der bliver for at få dem i beskæftigelse.
Og det er ikke meningen, at de skal studere i dagtimerne på dagpenge og så sige: Vi behøver ikke at deltage i noget på jobcenteret eller i a-kassen, for vi læser ph.d.
Og hvis det er sådan, som spørgeren siger, at det kan være, der mangler en måned eller to, så er jeg sikker på, at de godt kan overskue det og gøre det i deres fritid, så de stadig væk står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-11-15:
Vi ser det, som om man lukker et hul i dagpengelovgivningen.
Det skal ikke være sådan, at når man først har fået muligheden for at læse ph.d., så kan man, hvis man ikke har færdiggjort den inden for de 3 år, man har til det, og som man i øvrigt får løn for, læse videre på dagpenge.
For alle andre grupper i samfundet siger vi – det plejer venstrefløjspartier også at sige – at når man modtager dagpenge, skal man stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Og så er det en fejl efter vores opfattelse, at man kan læse ph.d., samtidig med at man modtager dagpenge.
Det harmonerer ikke, og det bliver ændret med det her lovforslag, og det kan vi bakke op om.
Torsten Gejl (ALT), 2016-11-15:
Det kan vi godt støtte op om.
Det er selvfølgelig ikke hensigtsmæssigt, at a-kasserne skal køre med flere særskilte administrationssystemer, uagtet hvad vi ellers mener om de nye dagpengeregler.
Den anden del af lovforslaget handler om at lukke for, at ph.d.-studerende kan færdiggøre deres afhandling på dagpenge, hvis tidsplanen bliver forlænget.
Det har vi til gengæld svært ved at støtte i Alternativet.
Der kan være mange gode grunde til, at en ph.d.-tidsplan skrider.
I langt de fleste tilfælde er det mit indtryk, at det så løses med en forlængelse af stipendiatet el. lign. Men spørgsmålet er, om det ikke er meget godt, at man i de tilfælde, hvor der ikke lige findes en løsning på forlængelsen, har en backup, der sikrer, at de 3 års arbejde og de mange ressourcer, der er brugt, plus den potentielle værdi, projektet kunne skabe, ikke går tabt.
Spørgsmålet er også, hvis man ser det her som et stort problem, om man så ikke kunne finde en mere hensigtsmæssig løsning end bare at lukke for en ordning og lade forskningen falde sammen.
Kunne man lave en type afslutningsaftale, altså en kontrakt om nogle tydelige måneder og et tydeligt handlingsforløb til at få den her ph.d. afsluttet?
Altså, vi tror, vi risikerer at miste relevant forskning og efterlade studerende i en situation, hvor de aldrig får færdiggjort deres ph.d. Og jeg kan godt forestille mig, at det i længden kunne komme til at koste mere end den besparelse, som det her forslag kommer til at give.
Vi synes også, at der er rimelig stor usikkerhed om regeringens fremlægning af problemstillingen.
Der ser ud til at være en vis forskel på, hvordan regeringen vurderer virkeligheden, og hvordan de folk, der arbejder med det her i hverdagen, oplever det.
Derfor har vi nogle spørgsmål i forhold til regeringens måde at opgøre omfanget af den her problemstilling på.
Bl.a. har regeringen vurderet, at et forsvar altid sker inden for 3 måneder.
Det er vores opfattelse, at der i relativt mange tilfælde gives dispensation til, at det kan ske senere.
Disse tilfælde er, så vidt jeg kan se, talt med i regeringens opgørelse af problemet – det vil vi gerne have afklaret.
På det nuværende grundlag kan vi ikke bakke samlet op om lovforslaget, men vi følger selvfølgelig udvalgsbehandlingen, og vi glæder os til at få svar på vores spørgsmål.
Vi kan sagtens komme i en situation, hvor vi går ind for det første forslag, men er stærkt imod det andet, således vi bliver nødt til at stemme nej til det samlede forslag.
Så hvis regeringen ønsker en bredere opbakning til forslaget om ungeydelserne, kunne man jo overveje at skille forslagene ad.
Bent Bøgsted (DF), 2016-11-15:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag, L 64, handler jo om en ændring af de 11 branchearbejdsmiljøråd, som ministeren har foreslået skal laves om til 5, og dermed skal de også ændre navn til branchefællesskaber, hvilket stort set betyder, at man dækker flere områder, end man har gjort hidtil.
Det er de tværgående aktiviteter, det dækker.
Det er sådan set også en god ting, for der er for Dansk Folkeparti ingen tvivl om, at vi skal have et godt arbejdsmiljø, for at folk kan holde længe på arbejdsmarkedet og for at undgå nedslidning.
Derfor skal vi også være sikre på, at det er den rigtige indsats, folk på arbejdspladserne får, altså at de ikke føler sig svigtet, men at de får den rigtige indsats, og også at de her fem nye branchefællesskaber kan lave nogle tiltag, der er til gavn for arbejdsmarkedet.
Når det så er sagt, synes vi også, at vi skal have lidt mere viden om, hvordan strukturen i de her fem branchefællesskaber kommer til at være.
Man kan altid sige, at der er så og så mange folk og alt det dér, men jeg synes, det vil være fornuftigt, at vi lige får gennemgået det, og jeg synes egentlig også, at ministeren skulle tage at gennemgå det med forligskredsen på arbejdsmiljøområdet og gå det lidt grundigere igennem, for der er også nogle andre punkter, som vi i Dansk Folkeparti er lidt kritiske over for og skal høre lidt nærmere om.
Det gælder bl.a. EU-forordningen 1024/2012, som blev behandlet i L 178, og som Dansk Folkeparti stemte imod.
Hvis det alligevel skal implementeres i dansk lovgivning, er spørgsmålet, hvor meget det lapper ind over det her.
Vi skal lige have en redegørelse for forbindelsen mellem den her EU-forordning og så det her lovforslag – altså for, hvordan det hænger sammen.
Det kan jeg ikke rigtig gennemskue.
Det er i hvert fald vigtigt for os, at vi får det på plads, før vi siger noget endeligt om det.
Finansieringen af det er sådan set o.k., altså at det bliver lagt om, så det bliver afgjort efter sager og over en længere årrække.
For os er det også vigtigt, at når parterne egentlig er enige om noget, så bakker vi også op om den indsats, de har gjort i fællesskab.
Jeg har forstået på parterne, at det er noget af det, som de også går ind for.
De har ikke noget imod det, og de ser frem til, at de får indflydelse på det, og det kan vi sagtens bakke op om i Dansk Folkeparti.
Men før vi siger endeligt ja til det, skal vi lige have en afklaring af det her med EU-direktivet, altså hvilken sammenhæng der er mellem L 64 og så det direktiv, der skal implementeres direkte i dansk lovgivning.
Sådan lige umiddelbart kan vi godt støtte forslaget, men med det forbehold, at vi godt lige vil høre lidt om sammenhængen mellem det og EU-direktivet.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2016-11-15:
Jeg rejser mig egentlig bare for at stille et enkelt spørgsmål til ordføreren.
Så jeg vil bare spørge ordføreren, om ikke han kan se det paradoksale i, at vi her har et lovforslag, hvor vi i fællesskab kan være med til at øge muligheden for anvendelse af RUT-registeret, samtidig med at vi er i en situation, hvor regeringen med de støttepartier, der nu er, formentlig inklusive Dansk Folkeparti, fjerner muligheden for, at man reelt kan gå ud og føre tilsyn ude på pladserne.
Bent Bøgsted (DF), 2016-11-15:
Jeg skal ikke gøre mig klog på finanslovsforhandlingerne.
Men så vidt jeg lige erindrer, har Dansk Folkeparti sagt, at vi vil styrke indsatsen mod social dumping, også i forbindelse med finansloven.
Forhandlingerne er jo ikke ovre endnu, og jeg ved endnu ikke, hvad resultatet af dem bliver.
Men vores social dumping-ordførere Peter Kofod Poulsen og Kristian Thulesen Dahl har i hvert fald meldt ud, at vi vil styrke indsatsen mod social dumping, og at det ligger i finansloven.
Men jeg kan ikke på nuværende tidspunkt sige, hvor de står, og hvor langt de er kommet i de forhandlinger.
Bent Bøgsted (DF), 2016-11-15:
Jamen jeg vil ikke medgive Lennart Damsbo-Andersen, at vi trækker tæppet væk under indsatsen, fordi finanslovsforhandlingerne er i gang og vi ikke har noget resultat endnu.
Jeg ved ikke på nuværende tidspunkt, hvor langt de er kommet med de forhandlinger på det her område.
Derfor er det for tidligt at sige, at man trækker tæppet væk under indsatsen.
Vi går ind for, at vi skal styrke indsatsen mod social dumping, og det er med i finanslovsforhandlingerne.
Men hvor det ender, kan jeg af gode grunde ikke sige endnu.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2016-11-15:
Tak for det.
Jeg vil egentlig stille det samme spørgsmål til Venstres ordfører, som jeg stillede til ordføreren for Dansk Folkeparti, og spørge, om ikke ordføreren kan se det paradoksale i det her.
Vi har at gøre med et lovforslag, som reelt øger muligheden for at sikre os mod social dumping på det danske arbejdsmarked, og vi står faktisk i en situation, som afhænger af, om der er nogen, der vælger at gå ind i finansloven og tage det med ind til bordet, at man skal fortsætte med den indsats, der sker i dag, med SKAT og politi og Arbejdstilsynet.
For reelt er det sådan, at man ved at kigge i budgettet kan se, at tilsynet og muligheden for at føre tilsyn forsvinder med udgangen af 2017.
Mener ordføreren ikke, at det er paradoksalt?
Hans Andersen (V), 2016-11-15:
Jeg tror også, det var således, at det, den tidligere regering havde fremlagt, var det kommende års finansiering, altså 2017 – det har måske været i 2013 og 2014 – men for så vidt angår overslagsårene, var de ikke finansieret fuldt ud i forhold til indsatsen mod social dumping.
Og jeg er da tryg ved, og jeg kan også høre, at der er andre end Venstre, Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti, der er optaget af at bekæmpe social dumping.
Så jeg tror bestemt, at vi i de kommende finanslovsforhandlinger kan finde løsninger, der gør, at vi, når vi også taler 2018 og 2019, kan bekæmpe social dumping.
Men der er altså finansiering i forhold til 2017, så vi står ikke her med udgangen af 2016 og ikke ved, hvad der skal ske i 2017.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2016-11-15:
Jeg sad jo selv tæt på de forhandlinger, der var i forbindelse med den tidligere regerings politik på det her område, og jeg vil sige, at der ikke var noget, der var skåret ned til 0 kr.
Det er jo det, vi kommer til at se med det her.
Der var i overslagsårene i alle 4 år lagt en indsats ind i forhold til det her.
Der var så nogle gode partier i Folketinget, der ønskede, at vi skulle lægge mere på, og det var vi sådan set enige i, så det kom til at ske.
Det er jo dér, hvor vi er nu. Men med det udspil, som regeringen er kommet med, kan vi se, at der jo ingenting er.
Det, som der kommer til at foregå i 2017, er faktisk noget, som den tidligere regering har besluttet at lave en aftale om.
Fremadrettet forsvinder det helt væk, der er der kun fem tilsynsførende tilbage.
Ville det ikke være bedre for at sikre noget stabilitet i det her, at det ikke bliver muligt, at vi kommer til at stå i den her situation, altså at der rent faktisk om halvandet år ikke er nogen tilbage til at føre det tilsyn, som vi åbenbart er enige om der skal være?
Hans Andersen (V), 2016-11-15:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, indeholder som sagt tilpasninger af arbejdsmiljøloven samt en konsekvensrettelse af udstationeringsloven.
Derfor skal vi også gøre, hvad vi kan, for at opfylde målene i den strategi, som vi har lavet for arbejdsmiljøindsatsen frem mod 2020.
Og hvis vi skal nå de mål, er det vigtigt, at partssystemet på arbejdsmiljøområdet fungerer godt.
Et velfungerende partssystem er kendetegnet ved, at der er et tæt og godt samarbejde mellem aktørerne – et samarbejde, hvor de enkelte aktører bidrager med den viden, der netop er på deres område.
Med lovforslaget her sikrer vi, at de ambitioner om et tæt og godt samarbejde understøttes.
Vi ændrer strukturen, så de nuværende 11 branchearbejdsmiljøråd erstattes af et mindre antal branchefællesskaber for arbejdsmiljø.
Det er med til at understrege, at det enkelte branchefællesskab for arbejdsmiljø dækker flere brancher, og på den måde skaber vi bedre betingelser for en koordinering af den virksomhedsrettede indsats.
Vi får altså koblet de forskellige aktører og deres aktiviteter i et systematisk samarbejde, og på den måde får vi udnyttet det potentiale, der er i det samlede partssystem.
Det kan Venstre naturligvis kun støtte op om.
Så er der den anden del af lovforslaget, som handler om en konsekvensrettelse af udstationeringsloven.
Konsekvensrettelsen sikrer, at der opnås en ensartet håndhævelse af anmeldelsespligten til RUT-registeret, og det ser Venstre ikke nogen udfordringer i, og derfor kan vi også støtte den del.
Så samlet set vil Venstre anbefale dette lovforslag.