Liselott Blixt (DF), 2020-10-20:
Mange tak.
Om det her forslag kan jeg sige, at de tidligere ordførere har sagt det hele, så jeg behøver ikke sige så meget andet.
Men jeg må sige, at det altid er sådan, at når jeg ser, at det har noget med EU at gøre, så holder jeg det ud i strakt arm og siger: Det er nok ikke noget for os i Dansk Folkeparti.
Men jeg var jo også sundhedsordfører, da vi vedtog det her EU-direktiv.
Og hvorfor gjorde vi det, og hvorfor arbejdede vi så meget for det?
Rigtig mange af os kan huske de patienter, der fik kunstige hofter – det var metal mod metal.
De havde utrolig mange smerter, og hofterne smuldrede.
Hvem husker ikke de brystimplantater, som mange kvinder fik sat ind, og som lækkede og gjorde dem syge?
Der var net til livmodere, som skulle holdes på plads – det gør man en gang imellem for kvinder – og de net groede ind i andre organer.
Der har været utrolig mange af de her historier, og de kom på en gang, og vi spurgte: Hvad er det, der sker?
Det skyldes jo, at man køber nogle af de her produkter i andre EU-lande, så derfor skulle vi sikre, at kvaliteten var i orden.
Så det er nok et af de steder, hvor det er vigtigt, at vi faktisk har et samarbejde; det behøver man selvfølgelig ikke være medlem af EU for, men vi kan i hvert fald samarbejde om det.
Jeg ved, at når man spurgte ministeren dengang, så fik man at vide, at der altså også var personer, der døde af det.
En ting er, at der er mange, der lider under at få noget, som ikke passer ind i deres krop eller bliver afstødt eller slet ikke er undersøgt korrekt, men man fik som svar, at der over en tiårig periode var ca. 83.000 på verdensplan, der døde, mens der herhjemme over den samme periode var ca. 100, der døde af det.
Så selvfølgelig er det noget, vi kan støtte, altså at man går ind og laver nogle forordninger i stedet for, men jeg vil også sige, at der ligger rigtig meget i det her lovforslag, så jeg er sikker på, at vi kommer til at stille en del spørgsmål.
Udviklingen fortsætter; nu er det jo ikke kun metal og andre ting, man sætter ind i kroppen, nu er der også nogle, der skal have fillers i deres læber, og der er nogle, der skal have Botox og alt muligt mærkeligt, og alle de ting skal også godkendes, og det er også noget, man nu tager med ind i forordningen her, og det er vi også glade for.
Noget, som vi også altid sætter pris på i Dansk Folkeparti, er sprogkrav.
Det er så ikke helt sikkert, at det bliver på dansk, men jeg tror nok, jeg vil spørge, hvad det er for et sprogkrav, der er i forbindelse med regler og brugsanvisninger, for når nu briterne går ud af EU, bliver det måske fransk.
Men det er i hvert fald nogle af de ting, vi kan finde ud af.
Der er også meget i forbindelse med det videnskabsetiske i forskningen, hvem der sidder med, og hvordan man bliver valgt ud, som vi også synes er en god måde at gøre det på.
Vi har de regler, når vi taler om danske lægemiddelvirksomheder, så selvfølgelig skal der også være det i forbindelse med de udenlandske lægemiddelvirksomheder.
Ordføreren før mig var også inde på det her med engangsprodukter, som kan bruges flere gange, og der må jeg jo sige, som det bliver sagt i nogle af høringssvarene: Så er det altså ikke et engangsprodukt.
Så der er en del spørgsmål til det, men vi siger i hvert fald ja til forslaget, selv om der lige er nogle ting, vi gerne vil vide lidt mere om.