runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2021-11-10:
Jamen hvis vi stiller os på retsgrundlaget først, er det jo ikke sådan, som det er i dag, at der skal være en særlig grund til, at man sletter sms'er, eller til, at man lader være med at slette sms'er.
Det kan være sikkerhed.
Det kan også være andre grunde, f.eks. lagerplads, eller hvad ved jeg, som gør det.
Begge dele er sådan set i overensstemmelse med reglerne, som de er nu.
Når jeg ikke selv har slettet mine sms'er, tror jeg først og fremmest det er, fordi jeg blev udstyret med en telefon af ministeriet, som ikke slettede sms'er.
Havde den været sat op, sådan at den slettede sms'er, så tror jeg sådan set også, jeg havde gjort det.
Jeg tror såmænd ikke, at det er mere kompliceret end som så.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-11-10:
Jeg må sige, at jeg er stærkt bekymret ved, at den tidligere justitsminister Søren Pind siger, at han aldrig har journaliseret en sms i hele sit liv, og at han heller ikke mener, at andre ministre har gjort det.
Jeg kan jo ikke vurdere, om det er rigtigt.
Men det kalder i hvert fald på, at vi får kigget på offentlighedsloven og får den indrettet på en måde, så den også er egnet til efterlevelse.
Det handler om, at vi skal have mest mulig åbenhed og gennemsigtighed.
Derfor vil jeg spørge ministeren om offentlighedsloven.
Hvordan ser ministeren på en ændring af den?
Det er jo ikke kun ministerbetjeningsreglen, folketingspolitikerreglen, men det er i høj grad også generalklausulen, altså § 33, stk. 5, som lige præcis er blevet benyttet til at undtage dokumenter for aktindsigt, som angår kommissionsarbejdet.
Det synes jeg er problematisk.
Hvad tænker ministeren om det?
Nick Hækkerup (S), 2021-11-10:
I forhold til den første del tror jeg, man skal holde sig skarpt for øje, at det her jo kun drejer sig om ikkejournaliseringspligtige sms'er, for journaliseringspligtige sms'er er jo af gode grunde journaliseret og dermed lagt på sagen.
Men det ændrer jo ikke ved det interessante i spørgsmålet, som jeg synes har både nogle praktiske og nogle principielle elementer.
Det praktiske først: Der skal jo – og det kan sikkert godt lade sig gøre; jeg kan bare ikke lige gennemskue det, men det kan folk, der har mere forstand på det end mig – sikres en eller anden form for central lagring, så man kan genfinde sms'erne, hvis det er det, man vil.
I forhold til det principielle tror jeg, vi bevæger os i retning af, at man må sige, at der skal vi finde en eller anden måde at sikre, at eventuelt materiale, der måtte være relevant, ikke går tabt.
Om det betyder, at man skal gemme alle sms'er eller nogle sms'er, og hvordan man skulle udvælge dem, og om man kan udvælge dem teknisk, eller hvad ved jeg, ved jeg ikke.
Det er jo noget af det arbejde, som vi skal have gang i.
Morten Dahlin (V), 2021-11-10:
Der sidder nok nogle danskere derude og undrer sig lidt over, at det nu er de personer, som i første omgang har slettet sms'er – og efterfølgende har været 132 dage om at fortælle kommissionen, at de var slettet, efterfølgende ikke har svaret på kommissionens anmodning om at genskabe sms'erne, og i øvrigt også er fortsat med at slette sms'erne, efter at kommissionen har bedt dem om at stoppe – der skal vælge, hvilke sms'er der skal udleveres til kommissionen.
Det giver jo grangivelig en mistanke om, at de her personer kunne finde på at fortsætte deres modarbejdende stil over for kommissionen og altså ikke udlevere alt det, der er relevant.
Jeg ved jo, at justitsministeren mener, at overvågning giver frihed, og derfor har vi borgerlige partier taget et frihedsbrev med til ministeren i dag, nemlig en vedtagelsestekst om, at regeringen skal udlevere alle de genskabte sms'er til kommissionen.
Så kan kommissionen vurdere, om de er relevante.
Det er jo lidt mere overvågning, men dermed også lidt mere frihed.
Så mit spørgsmål er: Vil ministeren ikke tage imod de borgerlige partiers frihedsbrev?
Nick Hækkerup (S), 2021-11-10:
Jeg synes faktisk, vi har bestræbt os på i dialog med kommissionen at sikre, at alt det relevante materiale er til stede for kommissionen.
Statsministeriet har også overleveret ganske, ganske meget materiale til kommissionen, sådan at kommissionen har et grundlag at udføre sit arbejde på, ligesom vi jo er en række mennesker, som skal ind og afhøres i kommissionen, hvor der jo også vil være lejlighed til at følge op på de oplysninger, man har kunnet tilegne sig skriftligt fra mails eller øvrigt skriftligt materiale, der måtte være.
Så jeg tror faktisk, at vi er i en situation, hvor man kan sige, at der vil være et fuldt ud tilstrækkeligt grundlag for at forholde sig til det, der er kommissionens opgave.
Per Larsen (KF), 2021-11-10:
Tak for ordet, formand.
Vi står jo endnu en gang med en sag, der udløber af regeringens ulovlige beslutning om at aflive alle landets mink og de facto udslette et helt erhverv.
Vi var i november 2020 vidne til et overgreb på sagesløse minkavlere, hvor både politiet, hæren, Fødevarestyrelsen og andre myndigheder truede minkavlerne til at slå deres raske mink ihjel uden hjemmel i nogen lov.
Regeringen lukkede samtidig syv nordjyske kommuner.
De blev dog efterfølgende åbnet igen efter 14 dage, da det ret hurtigt kom frem, at vurderingen af truslen om et nyt Wuhan i Nordjylland var helt forfejlet.
Den såkaldte cluster-5 var uddød ca. 7 uger før nedlukningen og var ikke set siden.
Hele forløbet har været katastrofalt og ikke et demokrati værdigt.
Af den grund har Folketinget også nedsat en granskningskommission, som har til opgave at vende hver en sten med henblik på at kunne placere ansvaret for den ulovlige beslutning.
Vi har nu i meget lang tid hørt forskellige ministre påstå, at de af respekt for kommissionens arbejde ikke vil svare på spørgsmål om minksagen.
Det rejser så spørgsmålet: Udviser statsministeren og statsministerens stab respekt for granskningskommissionens arbejde, når man begynder at slette sms'er, når nu granskningskommissionen udtrykkeligt har bedt om, at alt relevant materiale skal fremlægges?
Vi ved – det kommer fra statsministerens egen mund – at man begyndte at slette sms'er i sommeren 2020.
Kan det have sammenfald med, at journalister begyndte at søge om aktindsigt i alt tilgængeligt materiale, herunder også sms-korrespondance?
Begrundelsen for at slette sms'erne skulle antagelig være sikkerhedsmæssig.
Spørgsmålet er så, om det var af hensyn til rigets sikkerhed, eller om det var for at sikre, at der ikke kom oplysninger frem til granskningskommissionen og pressen, som kunne være uhensigtsmæssige for statsminister Mette Frederiksen?
Alex Vanopslagh (LA), 2021-11-10:
Jeg stillede et spørgsmål til Justitsministeriet forleden om, hvad der sker, hvis de her sms'er bliver genskabt.
Og der kan jeg så forstå, at de personer, der har slettet sms'erne, statsministeren og statsministerens inderste rådgiverkreds, bestemmer selv, hvilke af de genskabte sms'er der skal udleveres til kommissionen.
Ud over regeringen og måske nogle få støttepartier er der jo ingen, der tror på det, som både statsministeren og justitsministeren siger med, at man vil samarbejde fuldt ud med kommissionen.
Hele historikken viser jo, at man modarbejder kommissionen.
Så jeg vil egentlig høre justitsministeren, om ikke man kan se det ufordelagtige i, at man selv kan sortere i, hvilke sms'er kommissionen får, også for jeres egen skyld, for ellers vil mistanken jo vedblive med at være der, for så vil der hele tiden klæbe en mistanke til jer, i tilfælde af at sms'erne bliver genskabt, nemlig den mistanke, at man kun har afleveret de sms'er til kommissionen, som man fandt fordelagtigt at aflevere.
Skal vi ikke have ændret den praksis?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-11-10:
Baggrunden for den her mistro, som vi har, er jo noget, som regeringen selv har skabt.
Granskningskommissionen blev etableret af et flertal uden om regeringen, og regeringen gik så med, da den kunne se, at der var et flertal imod regeringen.
Granskningskommissionen beder i april måned om, at man sørger for, at alle sms'er også er til rådighed i det omfang, granskningskommissionen får behov for dem, og det er først her i går, at man stopper den automatiske sletning i Statsministeriet af sms'er.
Så der er jo tegn i sol og måne på, at det har været lidt besværligt for granskningskommissionen.
Nu henviser justitsministeren så i forbindelse med det spørgsmål, der bliver stillet, til, at man kan vælge de sms'er ud, man selv vil aflevere, og at det er aftalt med granskningskommissionen, så bare lige for at få slået det fast i forhold til det med, om der er vilje til samarbejde eller ej: Kan justitsministeren så bekræfte, at hvis granskningskommissionen i lyset af den debat, der har været, måtte ønske at få alle mulige genskabte sms'er overleveret, så de selv vurderer, hvad der er relevant eller ej, vil regeringen selvfølgelig sørge for at udlevere alle sms'er til granskningskommissionen?
Nick Hækkerup (S), 2021-11-10:
Det er faktisk en del af aftalen.
Jeg kan ikke huske, om kommissionen siger, at de vil gøre det, eller om de siger, at de kan gøre det.
Hvis nu de har fået mine sms'er, dem, der er relevante, og så tænker de, at det kunne være interessant, om Nick har noget mere, og så kan de bede om at få hele stakken, og så får de hele stakken af mine sms'er til at se, om jeg nu skulle have sorteret i det på en uhensigtsmæssig måde.
Det er selvfølgelig sorteret efter de kriterier, som der er.
Til det andet med, om ikke det er for dårligt, at det med at stoppe sletning af sms'er først sættes i værk nu, vil jeg sige, at da kommissionen nedsættes i slutningen af april, ville det da have gjort nogen forskel, om man stoppede sletningen af sms'erne der for den periode, som undersøges?
For perioden, som undersøges, er jo fra 1. april til 31. december, og 30 dage derefter vil de sms'er jo være slettet, så derfor er det på det tidspunkt sådan set ikke relevant, om man stopper sletningen eller ej.
Der kan være andre grunde til at gøre det, men i forhold til det grundlag, som kommissionen har at lave sit arbejde på, er det irrelevant.
Per Larsen (KF), 2021-11-10:
Jeg vil sådan set fortsætte der, hvor jeg slap.
Altså, mener justitsministeren, at man i Statsministeriet har vist respekt for granskningskommissionen, når nu man dels lader der gå så lang tid, inden man reagerer på de henvendelser, man har fået, dels fortsætter med at slette sms'er i den periode, selv om man udtrykkeligt er blevet bedt om at udlevere alt materiale?
Nick Hækkerup (S), 2021-11-10:
Spørgsmålet står i virkeligheden på en præmis om at ville skjule noget, hvilket ikke er tilfældet.
Men hvis vi nu lægger det til side, er det her jo den procedure, som er aftalt med kommissionen, altså, hvordan kommissionen synes man skal gribe det her an.
Det var første gang, der bliver søgt så bredt på sms'er, så der skulle man finde ud af, hvordan man skal gøre det.
Og et af problemerne er jo, at sms'er ikke bliver lagret centralt, og derfor skulle man finde ud af, om kommissionen så skal have alle sms'er udskrevet og sidde og sortere i dem, herunder alle private oplysninger og alt muligt andet, der er irrelevant, eller er det i virkeligheden bedre, at vi siger, at dem, som har sendt sms'erne, kan vurdere, hvad der er relevant for den her undersøgelse og så sende dem frem?
Giver det en mulighed for, at man ville kunne snyde?
Ja, det gør det jo, hvis man var derhenne, hvor man ville skjule noget.
Hvordan garderer vi os imod det?
Ja, dels vil vi jo gerne have sagen oplyst, fordi vores samvittighed er ren som sne, dels er det aftalt med kommissionen, at kommissionen kan kontrollere det ved at sige, at de gerne vil se det hele, hvis de nu siger, at den eller den nok ikke har givet det hele, og på den måde kan de jo så tjekke, at det er, som det skal være.
Jamen jeg er i dialog med Folketingets partier nu, herunder også spørgerens parti, om, hvordan vi skal indrette offentlighedsloven fremadrettet.
Den dialog tager udgangspunkt i de partier, som står bag det forlig, vi har i øjeblikket, og som stadig væk står bag, nemlig Det Konservative Folkeparti og Venstre, Danmarks Liberale Parti, som er dem, som står bag offentlighedsloven nu.
Den dialog, jeg har med dem, skulle så gerne udmønte sig i noget, som så også kan give en dialog med resten af Folketinget.
De to dialoger kan godt tages parallelt, og derfor bliver de også taget parallelt.
Grundlæggende synes jeg, at vores offentlighedslov er god, men jeg vil altid gerne snakke og blive klogere og høre, om der er andre, der synes, at det skulle gøres anderledes.
Men jeg er nervøs, når nogle siger, at vi grundlæggende skal flytte balancen, sådan at der ikke længere er et rum for den fortrolige politiske dialog.
Det er et af de steder, hvor min smertegrænse går.
Men jeg er jo stadig med i snakken, og indtil videre er vi tre partier med et relativt solidt flertal i Folketinget på nuværende tidspunkt, der står last og brast om offentlighedsloven, som vi har den i dag.
Peder Hvelplund (EL), 2021-11-10:
Tak for det.
Det er jo fuldstændig centralt, at vi får afdækket det forløb, der har været omkring den manglende lovhjemmel i forhold til aflivning af mink, og den debat, vi har her i dag, er jo også en udløber af det.
Til det formål har vi jo netop nedsat en kommission, som skal undersøge det forløb.
Det har vi gjort i fællesskab.
Vi har lavet et kommissorium.
Vi har bedt dem om at arbejde ud fra det kommissorium.
Jeg skal bare høre, om det også er ordførerens opfattelse, er det er ret væsentligt, at vi der også holder en klar form for politisk armslængde til den kommission, og at vores fornemste opgave er, at kommissionen får de optimale betingelser for at løse sin opgave, og at hvis kommissionen kommer og beder os om hjælp til at sikre adgang til oplysning, så bistår vi, men at vi derudover i øvrigt ikke blander os i kommissionens arbejde og heller ikke forsøger at påvirke den politisk, i forhold til hvad vi mener den skal nå frem til af konklusioner.
Per Larsen (KF), 2021-11-10:
Nu er det jo en speciel konstruktion med den der granskningskommission.
Det er jo ikke sådan en myndighed, som vi kender.
Det tror jeg bestemt ikke den gør.
Så jeg har ikke sådan nogen fornemmelse af, at jeg på nogen måde ville kunne påvirke den granskningskommission.
Det er jo jurister, som kører efter det kommissorium, der er lavet, og de lader sig forhåbentlig ikke påvirke af noget som helst udefrakommende.
Peder Hvelplund (EL), 2021-11-10:
Nu er det jo os, der har bestilt kommissionen til at løse den her opgave, og derfor har vi selvfølgelig en særlig forpligtelse til ikke at blande os i kommissionens arbejde.
Men når man f.eks. drager en konklusion, altså placerer et skyldsspørgsmål, allerede inden kommissionen er færdig, så er det jo også en form for politisk indblanding.
Så derfor skal jeg bare høre: Hvis man på samme måde skal sikre, at kommissionen får troværdighed og integritet i forhold til sit arbejde, så er det vel helt afgørende, at vi netop ikke blander os i kommissionens arbejde, men at vi tværtimod bistår den, hvis den kommer og beder os om hjælp i forhold til det.
Per Larsen (KF), 2021-11-10:
Ifølge den offentlige debat er der jo i hvert fald en enkelt minister – sådan som jeg har opfattet det – som har givet udtryk for, at vedkommende ikke har journaliseret sms'er.
Det er da selvfølgelig ikke hensigtsmæssigt, for der kan jo opstå situationer, hvor det er væsentligt at få fundet ud af, hvordan der er blevet korresponderet på skrift.
Og det er sms'er jo.
Derfor er det da også uhensigtsmæssigt, at der er nogle, der ikke har taget det til sig, at de skulle journaliseres.
Jamen det er klart, at hvis der er noget, som giver anledning til, at vi skal bistå kommissionen, så skal vi selvfølgelig gøre det.
Men jeg ser jo ikke nogen grund til, at vi båndlægger den offentlige debat i forhold til de ting, der er foregået.
Jeg har da set, at der er masser af mennesker, der har holdninger til, om det er i orden at aflive et helt erhverv uden lovhjemmel.
Jeg synes, det er helt legitimt, at man har en holdning til det spørgsmål.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-11-10:
Tak for det.
Og jeg vil give ordføreren så meget, at jeg ikke kunne lade være med at sidde og smile lidt undervejs.
For jeg kan jo næsten forstå, at den her regering har fuld åbenhed og fuldt samarbejde med Minkkommissionen og i al almindelighed i den her sag.
Fordi jeg er i godt humør, vælger jeg at kalde det komisk, men ellers ville det jo bare være tragisk at påstå sådan noget.
Altså, men Minkkommissionen har bedt om, at man lader være med at slette sms'er, allerede tilbage i april måned – alligevel bliver man ved med at slette bevismateriale.
Men Minkkommissionen henvendte sig i april måned, og der gik 132 dage, før man indrømmede, at man har slettet sms'erne, og der skulle et pres fra offentligheden til, før man satte politiets teknikere på sagen.
Så altså, der er jo ingen mennesker ved deres fulde fem, der tror på, at regeringen har samarbejdet fuldt ud med Minkkommissionen eller har arbejdet for åbenhed i den her sag.
Og hvis man er bekymret for manglende tillid til staten og polarisering, ja, så kan man jo lade være med at aflive et helt erhverv ulovligt og bagefter klappe i som en østers og være så lukket.
Jeg giver ikke så meget for det her med, at man brokker sig over tonen i debatten – lev med det !
I har begået en ulovlighed, I har slagtet et helt erhverv; selvfølgelig er vi kritiske.
Mit spørgsmål går på noget helt andet.
Det er nemlig det her med, at man har slettet sms'er af hensyn til sikkerheden.
Jeg vil bare høre, om ordføreren med egne ord kan forklare, hvorfor det er en sikkerhedsmæssig udfordring, hvis ikke man sletter sms'er.
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-10:
Det synes jeg egentlig jeg svarede på før.
Det er ikke bare honninghjerter at pumpe millioner og atter millioner ud i det danske sundhedsvæsen.
Det er altså ikke bare honninghjerter.
Jeg er med på, fuldstændig med på, at der er en enorm frustration, og jeg vil også sige berettiget frustration, ikke kun blandt sygeplejersker, der har været på de afsnit, der har håndteret coronapatienter, men også meget bredere i det danske sundhedsvæsen.
Min mor er social- og sundhedsassistent, jeg er gift med en sygeplejerske, og tro mig, hver evig eneste dag hører jeg beretninger om, hvordan det danske sundhedsvæsen er skruet sammen.
Vi er fuldstændig med på udfordringerne.
Vi siger bare, at når man kigger ned i dansk økonomi, ser man, at det faktisk er et af de områder, som vi har besluttet i de seneste år at tilføre ekstra midler.
Det er endnu ikke kommet ud at rulle, det anerkender vi fuldstændigt, og det har været i et par år med nogle ekstraordinære udfordringer, men vi synes faktisk, der er truffet nogle beslutninger, som alt andet lige kommer til at bringe os et godt sted hen, bedre end nu, i hvert fald.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-10:
Er det ordførerens opfattelse, at de af ordførerens kollegaer, som har siddet i ministerkontorerne, journaliserede sms'er systematisk i forhold til den tidligere eller nuværende regering?
Pernille Vermund (NB), 2021-11-10:
Tak for det.
Når man sletter sine spor, når man sletter sms'er, er det som regel, fordi man har noget at skjule.
Statsministeren og justitsministeren siger, at regeringen ikke har noget at skjule.
Statsministeren siger, at grunden til, at statsministeren og tre medarbejdere har slettet sms'er, ligger i sikkerheden.
Nu forholder det sig jo sådan, at statsministerens departementschef, Barbara Bertelsen, tidligere var departementschef for justitsministeren.
Og justitsministeren har netop fortalt, at justitsministeren ikke har indstillet sin telefon, således at justitsministerens telefon sletter sms'er efter 30 dage.
Så hvis man sådan et kort øjeblik skulle have fået fornemmelsen af, at der nok er rent mel i posen her, at de ikke skjuler noget, at de ikke sletter det for at skjule noget, eller at det handler om sikkerhed, så bliver jeg da ekstra bekymret nu.
For hvis det handler om sikkerhed for statsministeren, hvorfor handlede det så ikke om sikkerhed for justitsministeren, når det er præcis samme departementschef, der har rådgivet statsministeren, altså den samme, som sad som departementschef, da justitsministeren fik udleveret sin telefon –
og også det første halve år, tror jeg, mere end et halvt år, af den tid, hvor justitsministeren var justitsminister?
Nick Hækkerup (S), 2021-11-10:
Jo, det kan man da godt.
For hvis man ville skjule det, fordi man ikke havde rent mel i posen, så ville det råd selvfølgelig have været uniformt for alle.
Per Larsen (KF), 2021-11-10:
Tak for det, det er jeg rigtig glad for.
Vi kommer jo ikke uden om, at det her rejser en masse spørgsmål, og pilen peger også i høj grad i retning af, at der er nogen, der har haft intentioner om at skjule noget.
Jeg har bl.a. noteret mig, at man i Statsministeriet åbenbart har haft en praksis med ofte at bytte telefoner, og det gør det jo alt andet lige en lille smule mere vanskeligt at finde ud af, hvad der er op og ned, hvis det er sådan, at man ikke med sikkerhed kan sige, hvem der har været ihændehaver af den pågældende telefon på et givet tidspunkt.
Så jeg kunne jo godt tænke mig at spørge, om det også er en praksis, man benytter i Justitsministeriet – altså det der med at bytte telefoner.
For det synes jeg som udgangspunkt er meget uhensigtsmæssigt.
Jeg noterede mig, at Statsministeriets departementschef på et tidspunkt udtrykte, at der var frygt for, at regeringens liv kunne komme i fare, og så er spørgsmålet jo: Kunne en sådan situation, hvor man har en medarbejder, som går rundt med en frygt for, at regeringens liv kunne komme i fare, måske foranledige til, at der var en sms, som måske ikke blev journaliseret helt på samme måde, som man ville gøre, hvis det var sådan, at intentionerne i hele regelsættet om journalisering også blev efterlevet?
Så det rejser jo også en masse spørgsmål om, hvordan man vil agere fremadrettet.
Jeg synes, at der ligger masser af læring i det her.
Nu er der også flere, der har bragt på banen, at vi skal have kigget på offentlighedsloven, og der er da ingen tvivl om, at med de forskellige medier, der er til rådighed, som man kan kommunikere via, så skal man også have kigget på journaliseringspligten for dem.
Men jeg vil gerne spørge justitsministeren helt klart og tydeligt: Er det sådan, at man også i Justitsministeriet har tradition for at bytte telefoner, og synes justitsministeren, at det er betryggende, at medarbejderne selv skal vurdere materialet?
Jeg vil jo, som også andre har gjort, opfordre til, at man simpelt hen sørger for at gemme alt råmateriale, sådan at det er op til myndighederne at vurdere, om materialet skulle have været journaliseret eller ej.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-11-10:
Jeg var et øjeblik i tvivl om, om det var ordførertalen – ja, det var det.
Vil Det Konservative Folkeparti være med til at afskaffe ministerbetjeningsreglen, folketingspolitikerreglen og generalklausulen, som jo er de tre grundlæggende paragraffer, som i dag gør, at vi har svært ved at få indsigt i ting?
Så hvis Det Konservative Folkeparti er med på de tre ting, er jeg sikker på, at jeg har gode kollegaer fra venstrefløjen, som også gerne vil hjælpe Det Konservative Folkeparti med at opnå den åbenhed.
Per Larsen (KF), 2021-11-10:
Jeg er nok nødt til at være en lille smule svar skyldig, for som ordføreren er bekendt med, er jeg jo ikke retsordfører, og jeg er her i dagens anledning som substitut for hr. Rasmus Jarlov, som desværre er blevet syg, og derfor er jeg ikke lige i stand til at gå ind i en nærmere drøftelse.
Men altså, helt principielt er der jo ingen tvivl om, at den korrespondance, der foregår, selvfølgelig skal journaliseres, sådan at man efterfølgende kan finde ud af, hvad der er op og ned i en given sag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-11-10:
Altså, jeg har stor forståelse for, at ordføreren ikke er retsordfører, men jeg havde dog måske håbet på, at ordføreren havde sat sig lidt ind i offentlighedsloven, når det nu var en stor debat i dag.
Men jeg går ud fra – og det bliver så mit sidste spørgsmål – at den åbenhed, som man kræver af regeringen her, med rette, nok også er en åbenhed, som vi skal kunne kræve af de kommende regeringer, så derfor bliver det jo bare et væsentligt punkt at ændre offentlighedsloven.
Så det håber jeg at Det Konservative Folkeparti vil være med til.