runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2025-11-07:
Men det er jo ikke mere kunstigt, end det allerede er i dag, hvor der i forvejen er mange rettigheder, man går glip af, hvis man er uorganiseret.
Derfor er den klare anbefaling sagt her fra den her talerstol og i almindelighed på alle gader og stræder, at man skal sørge for at organisere sig, for på den måde sikrer man sine egne rettigheder.
Derudover har jeg i øvrigt også grundlæggende markant større tillid til alle former for lønmodtagerorganisationers professionelle valg og indvirkning i forhold til at sikre deres medlemmers krav, end hvis man står helt alene og måske lader sig påvirke af sin tidligere arbejdsgivere, som har et stort eget ønske om valg af kurator.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-11-07:
Det er, hvad Konkursrådet skriver.
Kan ministeren uddybe det nærmere?
Peter Hummelgaard (S), 2025-11-07:
Men det har jeg respekt for.
Og jeg ved ikke, om regeringen synes, det er så let, men vi lytter jo til anbefalingerne fra Konkursrådet, som har arbejdet meget, meget indgående med det.
Vi så det jo udfolde sig på skjult kamera, altså hvordan der sidder en hyret advokat over for bl.a. en virksomhedsejer og efter forgodtbefindende aftaler, hvordan der skal møbleres rundt med ansatte i de virksomheder – om man ikke kan tilføre nogle ekstra ansatte, og sikrer hvordan man, at man kan medregne pengene fra Lønmodtagernes Garantifond og alt muligt andet.
Jeg tror, at det her er et væsentligt og også nyttigt tiltag for at reducere kneb og kriminalitet.
Maria Durhuus (S), 2025-11-07:
Tak for ordet, formand.
Vi skal her i dag behandle det forslag, som handler om justeringer af retsplejeloven og en række afledte love, hvilket jo markerer et væsentligt skridt i retning af et mere robust, tidssvarende og digitalt understøttet retsvæsen i Danmark.
Der er tre grunde til, at det her forslag vigtigt.
For det første fordi vi styrker domstolenes kapacitet, for det andet fordi vi moderniserer den måde, sager føres på, og for det tredje fordi vi gør det lettere for både borgere og professionelle aktører at navigere i retssystemet.
Vi skal have et retsvæsen, der kan følge med, også i praksis, og domstolene er en af grundpillerne i vores demokrati.
Men det hjælper ikke, hvis de kun fungere på papiret; de skal nemlig også fungere i praksis i hverdagen for de borgere og virksomheder, der er brug for at få afgjort en sag rettidigt.
Vi ved, at presset på domstolene er steget over de senere år; der er kommet flere sager, og de er blevet mere komplekse, og det stiller større krav til både tid og ressourcer.
Med dette lovforslag ansætter vi flere dommere, både ved Vestre Landsret og ved en række byretter, hvor behovet er særlig stort.
Det er ikke bare en mulighed, det er også en forpligtelse, vi nu indskriver i loven.
Det er konkret, og det er nødvendigt, og det er ansvarligt.
Vi gennemfører dermed også en central del af den seneste flerårsaftale om domstolenes økonomi, som netop handler om at forkorte sagsbehandlingstiderne, og som et meget bredt flertal her i Folketinget står bag.
Det er værd at anerkende.
Vi skal også have en digital opdatering af sagsgange.
Lovforslaget indeholder også en række tiltag, der skal digitalisere behandlingen af både straffesager og skiftesager.
Det betyder f.eks., at advokater fremover vil skulle tilgå straffesagens oplysninger via den digitale portal, og at sager om f.eks. konkurs og gældssanering skal behandles via domstolenes skifteportal.
Det her handler ikke om teknologi for teknologiens skyld.
Det handler om at sikre, at systemet arbejder hurtigere og mere ensartet og mere gennemsigtigt og til gavn for borgerne.
Digitaliseringen skal selvfølgelig ske med omtanke.
Vi har alle sammen fælles interesse i, at nye systemer fungerer, før de rulles ud, og derfor giver loven også mulighed for en fleksibel ikrafttræden styret af Justitsministeriet, i takt med at løsningen er klar.
Vi ønsker et retsvæsen, der er effektivt, men som også er tilgængeligt og menneskeligt, et retsvæsen, hvor du ikke falder igennem sprækkerne, bare fordi sagsgangene er teknisk komplicerede, eller fordi systemet halter bagud.
Derfor er det afgørende, at digitalisering og rekruttering følges ad.
Flere dommere, men uden gode værktøjer, hjælper ikke, og gode værktøjer uden tilstrækkeligt personale, hjælper heller ikke.
Det er sammenhængen, der skaber styrken.
Så med dette lovforslag tager vi et vigtigt skridt for at fremtidssikre Danmarks domstole.
Socialdemokratiet støtter derfor forslaget og ser frem til den videre behandling i udvalget.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-11-07:
Over de senere år har vi i den grad været optaget af domstolenes tilstand, heriblandt ikke mindst det forhold, at ventetiderne har udviklet sig helt eksorbitant, ja, faktisk derhen, hvor vi ikke kan være det bekendt, og hvor nogle i den grad siger, at det kan stride mod videregående forpligtelser.
Det har regeringen også handlet på sammen med et stort, stort flertal i Folketinget, og efter mange forhandlinger indførte, underskrev, tilsluttede man sig en domstolsreform, og den har revideret en række bestemmelser i retsplejeloven, som skal få domstolene og processen ved domstolene til at fungere hurtigere.
En væsentlig del af forslaget var også, at der nu skulle udpeges flere dommere, og det er så sket af en eller anden grund, som jeg ikke lige kan redegøre for, over flere terminer.
Allerede i december 2023 fik man udpeget 12 byretsdommere yderligere, og i 2024 blev det til 7 byretsdommere og 2 Østre Landsrets-dommere, og nu kan jeg forstå, at gives der grundlag for, at der kan ansættes yderligere byretsdommere og to Vestre Landsret-dommere.
Sådan har jeg i hvert fald forstået det.
Samlet set er det vigtigste, at de danske domstole får en ordentlig indsprøjtning af dommere.
Vi kan simpelt ikke være bekendt, at folk ved visse retter med en almindelig civil byretssag skal vente 2 år – 2 år! – på at få den behandlet, og hvis domfældte så anker til landsretten, ja, så kan man lægge 1-2 år oveni.
Vi kan ikke være den ventetid bekendt.
Forslaget i dag er et rigtig godt skridt på vejen til at få reduceret ventetiderne ved retten.
Venstre kan selvfølgelig støtte forslaget.
Lars Aagaard (M), 2025-11-07:
Tak for de mange konstruktive og kloge ord, der er sagt af Folketingets partier.
Jeg vil egentlig her til en indledning prøve at sætte det her lovforslag lidt ind i en historisk kontekst, for nogle gange vedtager og behandler vi ting her i Folketinget, hvor det reelle skift i politik, der ligger inde bagved, ikke altid er tydeligt.
Vi har haft en liberalisering af elmarkedet, og den har været god.
Den har givet forbrugerne mulighed for at vælge den elleverandør, de gerne vil have, vælge mellem forskellige produkter, forudbetalt, bagudbetalt, forskellige prissikringsmuligheder osv.
Det er supergodt.
Konkurrence er jo godt, og et stort udbud er godt.
Men det har også ført til alt, alt for mange eksempler på elhandelsvirksomheder, som kører på kant med reglerne, som bevidst informationsmæssigt manipulerer over for forbrugerne og stiller forbrugerne i en meget, meget vanskelig situation.
Det er samtidig et marked, hvor salgskanalerne er det, jeg tror man nok kan betegne som lavkvalitetssalgkanaler, altså telefonsalg, stoppe folk, hvor de tror, de skal ind at købe en liter mælk, eller hvad man nu skal købe, og så pludselig bliver konfronteret med et andet produkt.
Det, vi gør nu med lovforslaget, er, at vi selvfølgelig følger op på den brede politiske aftale, vi har.
Med aftalen blev det besluttet, at vi skal have mere tillid til elhandelsvirksomhederne, og vi skal sikre, at der er fair konkurrence i markedet, for vi skal huske, at fuskerne jo efterlader to tabere.
Det er de konkrete kunder, men det er jo også alle de lovlydige virksomheder, og dem er der flest af i elmarkedet, som risikerer at tabe markedsandele eller have store omkostninger med at forklare kunder, hvad det er, der er foregået, og redde dem ud af det morads, nogle har ledt dem ind i.
Vi indfører skrappere sanktioner mod de virksomheder, som overtræder reglerne, for straf skal der til.
Og for at folk er med på, hvad det betyder: Ja, hvis man ikke kan lave et såkaldt leverandørskift i datahubben, så kan man ikke få en ny kunde.
Det er en markant hård sanktion.
Vi indfører, at der skal indbetales et depositum for at kunne agere som elhandelsvirksomhed på markedet, for vi har jo set eksempler på virksomheder, der starter med en dubiøs forretningsmodel og så sådan set bare fører den videre i et andet selskab, lige så snart Kontant eller andre har eksponeret, hvad det er for nogle uhæderlige forretningsprincipper, de har drevet deres forretning på.
Vi har set alt for mange telefonsælgere være for smarte, og at forbrugerne er blevet vildledt og fanget på et tidspunkt, hvor de har ladet sig overtale.
Derfor indfører vi et krav om, at samtalerne skal optages, for forbrugerne har historisk haft alt, alt for svært ved at dokumentere alt det vrøvl og sludder og de løgnagtigheder, som de pågældende salgsselskaber har fyret af.
Så det skal nu optages.
Og vi indfører et krav om, at aftalen skal godkendes med MitID, hvilket selvfølgelig øger sandsynligheden for, at forbrugeren er indforstået med aftalen.
Det giver forbrugerne en mulighed for lige at komme sig oven på den dialog, de lige har været igennem, og tage stilling til det.
Samira Nawa (RV), 2025-11-07:
Tak, formand.
Der er allerede blevet sagt mange gode ord om det her lovforslag, og det handler selvfølgelig om at styrke forbrugerbeskyttelsen, og det er rigtig vigtigt med tillid til elleverandørerne.
I 2003 liberaliserede vi elmarkedet, og med det steg antallet af elhandelsvirksomheder, og det har jo så naturligt ført til en konkurrence på markedet.
Det er sådan set positivt nok.
Men det, vi desværre også har set, er nogle rimelig grove eksempler på aggressiv og også decideret vildledende markedsføring.
Så nu regulerer vi markedet og indfører mærkbare økonomiske sanktioner for dem, der vildleder og fører aggressiv negativ kampagne.
Det udspringer af en aftale, som Radikale Venstre også er en del af, og det var vi jo, fordi forbrugerbeskyttelsen og tilliden til elleverandører og gennemsigtigheden, ikke mindst, er enormt vigtig.
Derfor støtter vi også lovforslaget her.
Nick Zimmermann (DF), 2025-11-07:
Tusind tak for det.
Det skal være trygt at være elkunde i Danmark, og man skal stole på, at aftaler er klare, at priserne er gennemskuelige, og at man ikke bliver fanget i noget, man ikke har sagt ja til.
Derfor støtter Dansk Folkeparti også det her lovforslag.
Det vil vi selvfølgelig følge tæt.
Men vi stemmer selvfølgelig for den aftale, vi selv er med i.
Steffen Larsen (LA), 2025-11-07:
Jamen der er jo det helt klassiske, at blandt f.eks. ledere og mellemledere er der i de lag en meget høj procentdel af mennesker, der ikke er organiseret, og de vil jo så som de mennesker blandt lønmodtagerne, der måske har de største krav, miste muligheden for at være med til at udpege kurator.
Jeg vil sige det på den måde, at hvis de har reelle krav, burde de jo også have den reelle ret til at kunne stille de krav, og det bekymrer mig, at regeringen tager så let på det og synes, at det kan vi lige skære væk.
Det synes jeg ikke er den rette vej at gå her.
Peter Hummelgaard (S), 2025-11-07:
Jeg tror, at det her handler om lang tid, inden det overhovedet måtte være blevet til en efterforskning eller en sag ved politiet, at sætte nogle barrierer op for, at man kan udpege egen kurator, for at mindske risikoen for, at der er nogen, der på den måde sidder og snyder og har en aftale med egen kurator om, hvordan det her skal tilrettelægges.
Jeg er med på, at vi jo også kan være uenige om det, men vores grundsynspunkt, og det er det, jeg også noterer mig, ligger i omegnen af det, Konkursrådet foreslår, og det er, at organiserede forhold på arbejdsmarkedet, men også i det hele taget, er noget af det bedste værn mod hvidvask, organiseret økonomisk kriminalitet, svindel, humbug osv.
Her er det i øvrigt forstået meget, meget bredt.
Barren er sat meget lavt, i forhold til hvad det er, der skal til af organisering på arbejdsmarkedet.
Maria Durhuus (S), 2025-11-07:
Men jeg ser ingen steder i lovforslaget, at lønmodtageren ikke har mulighed for at rette henvendelse til en lønmodtagerorganisation og få den til at understøtte anmodningen om, at man får sin løn.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-11-07:
Tak for det.
Jeg har flere gange påpeget, som det også korrekt blev sagt af den socialdemokratiske ordfører, at Danmark i om ikke væsentligt omfang så i hvert fald i et vist omfang er blevet til et slaraffenland for økonomisk kriminelle.
Det er sket over de sidste 20 år, hvis det kan gøre det.
Man skal være uheldig, hvis man bliver undersøgt, hvis man bliver tiltalt, hvis man bliver dømt osv.
Der er i øvrigt en række andre omstændigheder, der underbygger min påstand om, at man skal være uheldig, hvis man bliver stillet til ansvar for sine økonomiske forbrydelser.
Vi har kuratorer i konkursboer, der har pligt til at indberette forhold af potentiel kriminel karakter, og som klager over, at de ikke hører mere til sagen, efter de har foretaget indberetning til politiet.
Vi har banker, der indberetter hvidvask og lignende og også nævner, at de ikke får nogen respons.
Vi har ugentlige tv-transmissioner, eksempelvis i går aftes i det program, der hedder Kontant, om folk, der på den ene eller den anden måde lever af at gå rundt og snyde andre mennesker.
Endelig har vi haft »Den sorte svane«, og der er det jo tankevækkende, hvordan man kan gå fri af ansvaret i så lang tid, som tilfældet er, uden at myndighederne, dvs. politiet og vores økonomiske politi, tager sig af sagen og stiller de pågældende til ansvar.
I virkeligheden var det jo journalisterne, der ikke havde samme adgang til umiddelbare retsmidler, ransagning, aflytning og lignende, som fandt ud af sagen, om jeg så må sige.
Og så er vi alle sammen dybt chokerede og siger: Kan det virkelig ske i Danmark?
Ja, det kan ske, og det sker i Danmark, og derfor skal der gøres noget ved det.
Det har regeringen også besluttet at der skal.
Der er allerede gennemført en række foranstaltninger for at dæmme op for det her, og det her er endnu en foranstaltning.
Det faglige indhold er sådan set gennemgået af Socialdemokratiets ordfører, men det går jo som bekendt ud på, at man begrænser muligheden for stemmeret på første skiftesamling, med hensyn til hvem der skal være kurator i det pågældende konkursbo, og det synes jeg er ganske, ganske glimrende at man gør.
Men man skal nok venligst lade være med at tro, at så har vi fået styr på økonomisk kriminalitet.
Nej, nej, det her er en lille flig, og heldigvis foranstalter justitsministeren jo netop for øjeblikket forhandlinger om politiets virksomhed i de kommende 4 år og om, hvad politiet i særdeleshed skal satse på af yderligere tiltag.
Her er det ingen hemmelighed, at økonomisk kriminalitet står på ministerens og på min liste som det allerøverste punkt.
Så der sker noget på området, og det her er et af de midler, som er til rådighed, nemlig at indskrænke valget af kurator, sådan at det ikke lige bliver, om jeg så må sige, bonkammerater til den fallerede, der også kommer til at stå for konkursboet, herunder for anlæg af omstødelsessager osv.
Så Venstre kan støtte forslaget.
Mette Abildgaard (KF), 2025-11-07:
Jeg er optaget af det, som min kollega fra Liberal Alliance også spurgte ind til tidligere.
For jeg har meget stor sympati for rigtig meget i det her lovforslag, jeg synes, at det er et godt lovforslag, langt hen ad vejen, men jeg synes, at den forandring, der ligger i den her § 114 a, nr. 3, er en unødvendig forandring, i forhold til at man jo går ind og fratager en million lønmodtagere muligheden for at have indflydelse på, hvem der bliver udpeget som kurator.
Det gøres, med henvisning til at man vil undgå fiktive ansatte, men hvis man læser Børsen den 27. oktober, kan man se, at advokat Jens Brusgaard har et indlæg.
Han har behandlet mere end 300 konkursboer og siger, at det her begreb fiktive ansatte ikke er noget, han er stødt på, og det er heller ikke hans indtryk, at hans kollegaer er stødt på det.
Så går man ikke ind og fratager en meget stor mængde lønmodtagere en rettighed – noget, som der egentlig ikke er en velkvalificeret begrundelse for?
Preben Bang Henriksen (V), 2025-11-07:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan allerede nu sige, at tankegangen bestemt ikke ligger mig fjernt, altså den tankegang, som lægger til grund for spørgsmålet.
Jeg tror nu nok, at begrebet fiktive ansatte findes.
Det er også rigtigt, at det ikke så ofte kommer frem.
Det var da først, da den serie rullede over skærmen, man virkelig fik blik for det.
Så jeg tror nu nok, de findes, men jeg kan sagtens følge spørgerens bemærkninger.
Jeg må sige, at den her lovgivning jo i vidt omfang er om ikke efter stik af Picasso, så i hvert fald efter Konkursrådets udtalelser om det, og i den forbindelse har justitsministeren, så vidt jeg husker – jeg er ikke helt inde i det, men det mener jeg – allerede imødegået det pågældende spørgsmål.
Jeg vil gerne gøre det til genstand for yderligere undersøgelser, for min tanke ligger bestemt ikke fjernt fra den, som spørgeren kommer med.
Peter Hummelgaard (S), 2025-11-07:
Tak for det, formand, og også tak for de mange overvejende positive indlæg.
De første afsnit af TV 2-dokumentaren »Den sorte svane« gjorde det jo sidste år klart, der skulle sættes ind mod misbrug af konkursreglerne.
Dokumentaren illustrerede, at gældende regler og domstolenes praksis i sager med såkaldte egenbegæringer, hvor en skyldner begærer sig selv konkurs, indebærer risiko for, at der udpeges en kurator, som hjælper skyldneren med at slippe billigst muligt og i værste fald dækker over hvidvask eller anden kriminalitet.
Jeg anmodede derfor i september sidste år Konkursrådet om at overveje, hvordan reglerne på området kunne skærpes, så risikoen for, at der udpeges en inhabil kurator, som ikke varetager sit hverv ordentligt, imødegås.
Konkursrådet afgav en udtalelse med en række anbefalinger til ændringer af primært konkursloven den 27. marts i år.
Lovforslaget gennemfører med nogle enkelte få ændringer Konkursrådets anbefalinger til ændringer af konkursloven, hvoraf jeg nu vil komme ind på de væsentligste.
Der lægges for det første op til at ændre reglerne om det indledende dekretmøde, hvor konkursdekretet afsiges og kuratoren udpeges.
Det skal være slut med, at skifteretten på dekretmødet uden videre kan udpege en kurator, som skyldneren selv peger på, f.eks. hvis der ikke er mødt andre end skyldneren op.
Lovforslaget lægger derfor op til, at skifteretten fremover skal udpege den som kurator, der har størst tilslutning blandt de repræsenterede fordringshavere, som har stemmeret til et kuratorvalg.
Hvis der ikke er nogen stemmeberettigede fordringshavere repræsenteret på et dekretmøde, skal der som udgangspunkt udpeges en kurator fra en kreds af faste kuratorer udnævnt ved hver skifteret.
Det betyder kombineret med indskrænkningen af stemmeretten til kuratorvalg, at skifteretten ikke vil skulle lægge vægt på, hvem skyldneren ønsker som kurator.
Ud over de ændrede udpegningsregler lægges der således op til at fratage visse fordringshavere deres indflydelse på udpegningen af kurator, så skyldneren f.eks. ikke kan misbruge fiktive fordringer til at få udpeget sin egen advokat som kurator.
Det samme vil som udgangspunkt være tilfældet for fordringer, der tilhører skyldnerens ledelse eller ansatte.
Det gælder dog ikke, hvis stemmeretten overdrages til en landsdækkende lønmodtagerorganisation eller lignende.
I et sådant tilfælde vurderes der ikke at være risiko for misbrug af stemmeretten.
Med lovforslaget lægges der for det tredje op til at skærpe reglerne for habilitet for bl.a. kuratorer.
Formålet er at mindske risikoen for, at skifteretten udpeger en person som kurator, hvis der kan rejses tvivl om personens upartiskhed.
Der lægges op til, at man uden videre skal være udelukket som kurator, hvis man senere end 2 år før konkursen har haft en nær tilknytning til skyldneren ellers skyldnerens nærtstående.
Man skal heller ikke kunne udpeges som kurator, hvis man senere end 1 år før konkursen har ydet rådgivning til skyldneren ellers skyldnerens nærtstående i et omfang, der er egnet til at skabe tvivl om ens upartiskhed.
Med de bemærkninger vil jeg se frem til den videre behandling.
Tak for ordet.
Mette Abildgaard (KF), 2025-11-07:
Tak for det.
Jeg skal gøre det helt kort her til sidst, for jeg kan sagtens anerkende dilemmaerne.
Jeg synes bare, det er en meget stor gruppe lønmodtagere, man fratager nogle rettigheder på et grundlag, som jeg ville ønske var tydeligere.
Der bliver peget på fra ham her Jens Brusgaard, at han ikke mener, at Konkursrådet har lavet en egentlig undersøgelse af det her: hvor udbredt det er, og hvor hyppigt det her optræder.
Jeg synes bare, vi bør have en mere grundig viden som politikere at træffe den type beslutninger på.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-11-07:
Også det kan jeg følge.
Umiddelbart må jeg jo så bare sige, at i praksis er det dog sjældent, at én lønmodtager med et lønmodtagerkrav overhovedet kommer til i dag via sin stemmeret at bestemme ret meget omkring kuratorvalget i konkursboet.
Men derfra og så til at sige, at man skal være fagligt organiseret, er heller ikke lige min tanke.
Susie Jessen (DD), 2025-11-07:
Tak for det, formand.
Jeg er i dag vikar for vores retsordfører, fru Betina Kastbjerg, der desværre ikke kan være til stede i dag, og derfor vil jeg holde det forholdsvis kort.
I Danmarksdemokraterne mener vi, det er helt afgørende, at kriminelle ikke kan udpege deres egne kuratorer, som hjælper skyldneren med at slippe så billigt som muligt.
Vi har set, hvordan det kan ske, at systemet bliver misbrugt.
I dokumentaren »Den sorte svane« ser man, hvordan advokatfirmaet Horten får en ufrivillig hovedrolle, fordi en af firmaets partnere, Nicolai Dyhr, på skjulte optagelser afsløres i at se gennem fingre med økonomisk kriminalitet.
Her vælger kriminelle med nødlidende virksomheder selv en kurator gennem en egenbegæring, som i alle disse tilfælde er Nicolai Dyhr, i stedet for at få en eller anden tilfældig kurator udpeget af skifteretten.
Resultatet er, at Nicolai Dyhr giver de nødlidende virksomheder, som ejes af dybt kriminelle mennesker, en meget, meget mild behandling, hvor man ser bort fra al kriminalitet.
Det går jo ikke, og derfor er vi i Danmarksdemokraterne som udgangspunkt glade for, at reglerne nu bliver strammet.
Fremover skal det i højere grad være faste kuratorer udpeget af skifteretten, og skyldneren skal have mindre indflydelse.
Vi støtter også de skærpede habilitetsregler.
Risikoen for, at en kurator tager for store hensyn til skyldneren, er nemlig stor, hvis kuratoren tidligere har været rådgiver for vedkommende.
Alt i alt er vores udgangspunkt, at der er fornuft bag disse forslag.
Vi lytter selvfølgelig også til de ting, der bliver sagt i dag fra Liberal Alliances og Det Konservative Folkepartis side, og vil tage det med videre i udvalgsbehandlingen, når Betina Kastbjerg er tilbage.
Tak for det.