runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2017-04-27:
Jamen jeg sidder og får helt ondt af Alternativets ordfører, der eksempelvis skal svare på spørgsmål fra Enhedslisten, som jo tydeligvis ikke har forstået, at når der er en gennemsnitsløn, betyder det ikke, at alle tjener det.
Altså, nogle tjener mindre end gennemsnittet, og andre tjener mere end gennemsnittet.
Men lad det nu ligge.
Jeg rejste mig op for at rose Alternativet.
I dag er så dagen, hvor Alternativet vælger ikke at stemme sammen med Enhedslisten og SF, og det synes jeg klæder Alternativet.
Josephine Fock (ALT), 2017-04-27:
Så ved jeg ikke, om det klæder os, at vi stemmer sammen med Venstre, men det er jo dejligt også at få ros fra talerstolen, så tak for det.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-04-27:
Jo, det klæder Alternativet at leve op til det, som ligesom var Alternativets grund til at komme ind i politik, nemlig at man ville bryde med blokkene og se på, hvad der rent faktisk stod i forslagene.
Og fru Josephine Fock har jo fuldstændig ret i – selv om det ikke er de ord, der bliver brugt – at det er noget hykleri at sige, at man ønsker et Danmark, der er åbent, og så gøre alt, hvad man kan, for at lukke Danmark.
For det er jo reelt det, som SF og Enhedslisten har gang i her i dag.
Josephine Fock (ALT), 2017-04-27:
Jamen tak for det.
Det sidste er jeg helt enig i, og det er også derfor, at jeg ikke kan støtte det her lovforslag.
Når jeg sådan ligesom gjorde mig lidt lystig over hr. Jan E. Jørgensens første bemærkning, er det jo, fordi Alternativet tager stilling fra lovforslag til lovforslag og fra beslutningsforslag til beslutningsforslag, i forhold til hvad man stemmer i Folketingssalen.
Nogle gange stemmer vi med både Enhedslisten, SF, Radikale, Dansk Folkeparti, og andre gange gør vi det modsatte.
Lige til det første vil jeg sige, at ordføreren har fuldstændig ret i, at det skulle jeg måske ikke have sagt.
Det er, fordi jeg i mit hoved kobler det sammen med beslutningsforslag, der ligger lige umiddelbart bagefter om at hæve beløbsordningen og hele den diskussion, vi havde omkring det, dengang vi diskuterede beløbsordningen.
Så det er fair, og jeg anerkender, må jeg sige til hr. Finn Sørensen, at den måske ikke var passende.
Nu skal jeg forsøge at huske spørgsmålet.
Jeg synes jo, at det er en fordel, at der kommer udenlandsk arbejdskraft til Danmark, og i mit hoved har virksomhederne adgang til at ansætte udenlandsk arbejdskraft og dansk arbejdskraft, men det er klart, at de mennesker, der bliver ansat, skal leve op til danske løn- og ansættelsesvilkår.
Det går jeg helt ind for.
Det er også derfor, at jeg siger, at hvis der er misbrug, skal vi selvfølgelig undgå det, men jeg synes bare ikke, at det her overhovedet løser eventuelle misbrugsproblematikker.
Det er det, jeg gerne vil undgå at man lægger begrænsninger på, for den begrænsning er der heller ikke over for danske lønmodtagere.
Laura Lindahl (LA), 2017-04-27:
Tak for det.
Jeg vil egentlig også godt høre lidt i forhold til Socialdemokratiets definition af social dumping, for jeg har en lille smule svært ved at se, hvis man mener, at det er social dumping, når vi taler om mennesker, som tjener mere end 450.000 kr. om året.
Så jeg skal bare høre: Hvad er Socialdemokratiets definition af social dumping?
Dan Jørgensen (S), 2017-04-27:
Social dumping er, hvis man kommer her til landet og undergraver løneller arbejdsforhold, og det kan det sådan set være, uanset beløbsstørrelser.
Laura Lindahl (LA), 2017-04-27:
Men har Socialdemokratiet dokumentation for, at virksomhederne bruger den her ordning til at presse løn- og arbejdsvilkår?
Er der dokumentation for det?
For det har vi nemlig ikke set.
Naser Khader (KF), 2017-04-27:
Jeg skal lige høre, om jeg hørte det rigtigt.
Mener ordføreren, at alle de medarbejdere, der arbejder for danske virksomheder, altså højtuddannet udenlandsk arbejdskraft, alle dem, der kommer, er socialdumpere?
Jeg vil gerne stille endnu et spørgsmål.
Hvordan hænger det her forslag sammen med det, som Socialdemokratiet normalt går ind for, nemlig at overlade løndannelsen til arbejdsmarkedets parter?
Dan Jørgensen (S), 2017-04-27:
Så vil jeg opfordre ordføreren til at læse de høringssvar, der indkom, da vi vedtog loven sidste år.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-04-27:
Det var da rart.
Det kunne man selvfølgelig også have skrevet i lovforslaget til at begynde med, men det er da fint, at vi kan få det afklaret.
Så lad mig spørge om noget andet.
Er Socialdemokratiets ordfører klar over, at den her gruppe mennesker, vi taler om, bidrager netto, altså positivt, med 84.000 kr. pr. mand, og at det samlet beløber sig til 6 mia. kr. årligt?
Dan Jørgensen (S), 2017-04-27:
Nu siger hr. Jan E. Jørgensen, at min tale handler om alle mulige andre ting end lovforslaget.
Det er sådan set rigtig nok, men det er, fordi jeg er så høflig en mand, at jeg prøvede at replicere på ministerens indlæg, som handlede rigtig meget om Socialdemokratiet og vores samfundssind og så i øvrigt et lovforslag, som vi har vedtaget for lang tid siden her i salen.
Det prøvede jeg så svare på.
Til det helt konkrete spørgsmål, som hr. Jan E. Jørgensen stiller, mener vi, at det handler om, at man skal betale likvide midler op til det beløb.
Hvad der kommer herudover, er en anden sag – jeg kigger ned på de andre forslagsstillere, og jeg kan se, at de nikker, det er de enige i.
Inger Støjberg (V), 2017-04-27:
Altså, der er jo ingen tvivl om, at jeg mener, at proportionalitetsprincippet er overholdt her.
For det må være et spørsmål om at have styr på, hvem der indrejser og udrejser af landet, og det er jo rent faktisk også sådan, at det bliver ændret, hvis man får opholdstilladelse.
Så er det jo kun i en 10-årig periode, at oplysningerne bliver gemt.
Men altså, for mig er det helt principielt at se det som noget vigtigt, og det hører jeg også en anerkendelse af fra Alternativets ordførers side, altså at vi bliver nødt til at have bedre og mere styr på, hvem der ind- og udrejser af landet.
Josephine Fock (ALT), 2017-04-27:
Ja tak.
Tak for svaret.
Hvad så i forhold til at beslaglægge elektroniske medier, altså det med, at der ikke engang skal være en konkretiseret formodning?
Det synes jeg trods alt vi plejer at have i vores retssamfund, altså at hvis politiet skal gives adgang, så plejer der at være en dommerkendelse.
Hvis der ikke skal det, så skal der i hvert fald være en konkretiseret formodning for et eller andet, men det er jo ikke med i det her lovforslag.
Dan Jørgensen (S), 2017-04-27:
Jeg iler selvfølgelig herop med svar på alle de spørgsmål, der er stillet til Socialdemokratiet.
Men jeg kan på sæt og vis godt forstå, at man har mest tillid til Socialdemokratiet helt generelt i forhold til at løse bærende samfundsproblemer, så måske er det det, der er forklaringen.
Jeg har til gengæld ikke særlig meget tillid til regeringen, når det handler om deres sådan helt generelle regulering af arbejdsmarkedet.
Nu, vi taler om tillid, synes jeg måske nok, at regeringen har lige rigelig tillid til alle arbejdsgivere i det her land.
Jeg er da helt enig i, at de fleste formentlig gerne vil leve op til regler og love og bakke op om den danske model, men der er sandelig desværre også nogle, der ikke vil.
Regeringen har skåret i kontrollen med illegal arbejdskraft, og så ser vi, at der desværre er meget, meget store problemer med illegal arbejdskraft.
Så siger regeringen og ministeren: Så må hr. og fru Jensen ud og lytte efter, om folk taler udenlandsk ude på pizzeriaerne, som om det skulle løse problemet.
Regeringen har helt generelt skåret i kampen mod social dumping, og hvis det bygger på en sådan en generel tillid til, at der selvfølgelig er ikke er nogen, der vil snyde, så synes jeg det er trist.
Da vi vedtog det oprindelige forslag, redegjorde vi jo for begrundelserne bag den diskussion.
Vi kan sådan set godt tage den igen.
Jeg vil egentlig hellere bruge et par ord på at forklare, hvorfor vi har den præcisering, vi har i dag.
Den præcisering, vi har i dag, er jo kommet af, at vi lovede at grave i det her på baggrund af nogle høringssvar fra bl.a. en del af fagbevægelsen, som sagde, at der var erfaringer med kreative ordninger, hvor udlændinge blev modregnet for kost og logi, som de er tilbudt af arbejdsgiverne, til en pris, som ikke er retfærdig.
Det er altså et smuthul i lovgivningen, og det er simpelt hen det, vi gerne vil til livs, plus at vi også tror, det er nemmere at komme den slags ting til livs, hvis man udbetaler lønnen i Danmark.
Så det er begrundelsen.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-04-27:
Tak, det var et meget mærkværdigt indlæg, som handlede om alt muligt andet end det lovforslag, som Socialdemokratiet har fremsat.
Men så lad mig da prøve at gentage nogle af de spørgsmål, som ministeren rejste, og som hr. Dan Jørgensen så ikke har villet eller kunnet svare på.
Forestiller man sig eksempelvis det her forbud mod afregning i andet end direkte lønkroner, altså eksempelvis værdi af fri bolig, som jo er ret relevant, hvis man kommer som udlænding og skal arbejde midlertidigt i Danmark?
Er det så kun noget, man ikke må give som løn, hvis vi taler om op til de her 407.000 kr., eller må man godt, hvis man har en løn på 407.000 kr.?
Det kan man sådan set ikke læse ud af det her lovforslag.
Dan Jørgensen (S), 2017-04-27:
Det var ikke det, der blev sagt før.
Jeg sagde, at hvis udenlandsk arbejdskraft kommer og undergraver danske løn- og arbejdsvilkår, er det social dumping.
Jeg kan sige, at i forhold til den her lovgivning er det bl.a. noget, vi har taget fat i på opfordring fra fagbevægelsen.
Så det passer da rigtig fint ind i vores normale samarbejdsrelationer til arbejdsmarkedets parter.
Jeg kender ikke de konkrete tal, men jeg undrer mig lidt over, at spørgeren i sit første spørgsmål klandrer mig for at tale om noget andet end det her lovforslag, og så stiller han selv spørgsmål, der refererer til en lovgivning, vi har vedtaget sidste år.
Jeg kender ikke det konkrete tal.
Jeg ved, at udenlandsk arbejdskraft selvfølgelig er vigtig for Danmark, og vi har også fremlagt en lang række forslag til, hvordan vi kan styrke danske virksomheders muligheder for at få den, men vi synes jo ikke, at man skal åbne for social dumping, bare fordi der er nogle virksomhedsejere, som vil synes, at det vil være en rigtig god idé.
Martin Henriksen (DF), 2017-04-27:
Nu nævnte hr. Jan E. Jørgensen selv ingeniører.
Så det er sådan set et argument for at hæve grænsen yderligere.
Derfor synes jeg, det er svært at se, hvordan det her skulle forhindre, at man henter den nødvendige højtuddannede udenlandske arbejdskraft til Danmark.
Det er jo bare et spørgsmål om, at virksomhederne skal betale det, som man kan forvente at få i løn, hvis man har taget en tilsvarende uddannelse i Danmark.
Så vil jeg spørge hr. Jan E. Jørgensen, hvad der skal til, for at Venstre når hen til det synspunkt, som går på, at vi i højere grad bør tilstræbe at uddanne vore egne til at varetage de behov, der er på arbejdsmarkedet, i stedet for hele tiden at ty til og blive ved med at hente udenlandsk arbejdskraft til Danmark udefra.
Der skal selvfølgelig være mulighed for det, men førsteprioriteten må jo være, at vi søger at uddanne vore egne til at varetage de behov, der er.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-04-27:
Det er meget sjovt, at så nævner hr. Martin Henriksen et beløb på 40.000 kr. som, hvis man ganger det med 12, giver 480.000 kr., og næste sag, vi skal behandle, er et forslag fra Dansk Folkeparti om, at vi skal hæve grænsen til 500.000 kr., så vi altså ikke kan få den ingeniør til Danmark, som hr. Martin Henriksen lige har talt om.
Men altså forestiller man sig, at man så skal ringe til diverse virksomheder og sige: Nu skal I høre, det kan godt være, I har brug for noget arbejdskraft her og nu, men I bliver altså lige nødt til at vente 5-7-10 år, til vi har uddannet den nødvendige danske arbejdskraft.
Så kunne det tænkes, at de virksomheder ville flytte produktionen til andre lande, og så ville vi miste alle de arbejdspladser, vi taler om.
Vi lever i en globaliseret verden, hvor arbejdskraft krydser landegrænser.
Der er jo altså også danskere, der tager til andre lande og arbejder, og det er en virkelighed, som er gået op for os i Venstre, og det er ærgerligt, at den ikke er gået op for alle.
Jeg ved ikke, om hr. Martin Henriksen ikke hørte efter.
Selvfølgelig vil vi ikke hæve beløbsgrænsen til 480.000 kr.
Vi synes, den er for høj på 408.000 kr., så hvorfor skulle vi ville hæve den til 480.000 kr.?
Det giver ikke mening.
Vi ønsker ikke en højere beløbsgrænse.
Vi mener, at der er en række jobs, som virksomhederne ikke kan få besat, og som de heller ikke kan få besat med EU-borgere.
Derfor er der altså et behov for at tiltrække udenlandsk arbejdskraft, medmindre man har det sådan, at så må virksomheden bare flytte produktionen, for det er vi ligeglade med.
Det er et fair nok synspunkt, men det er altså ikke et synspunkt, vi har.
Dan Jørgensen (S), 2017-04-27:
Ordføreren forsikrer jo om, at regeringen skam også er meget imod social dumping, og hvis der foregår den slags ting, skal det selvfølgelig være noget, som myndighederne skrider ind over for.
Nu har ordføreren et par gange sådan lidt drillende spurgt flere af os andre, om vi mon kender facts og data, og det er jo fair nok, men så kunne jeg også godt tænke mig at gøre det samme over for ordføreren.
Kender ordføreren mon tallene for, hvor mange penge regeringen bruger på at bekæmpe social dumping?
Og kan ordføreren bekræfte, at det beløb er faldet markant?
Jan E. Jørgensen (V), 2017-04-27:
Nej, det beløb kender jeg ikke.
Altså, det andet beløb, jeg talte om, var et, der fremgår direkte af materialet her til i dag.
Så jeg ved ikke lige, hvor mange penge man bruger på bekæmpelse af social dumping.
Men jeg kan sige, at det, der fremgår, er, at det jo ikke er nok, at man har et job til 408.000 kr.
Det skal jo også være et job, der er på sædvanlige løn- og arbejdsvilkår.
Det skal være et job, hvor de sædvanlige løn- og arbejdsvilkår er 408.000 kr.
Så derfor er der ikke åbnet for social dumping her.
Kan der så være folk, der misbruger regler?
Ja, det kan der med alle regler.
Skal vi gribe ind over for det?
Ja, naturligvis skal vi det.
Men det løser vi altså ikke med det her lovforslag, som jeg også gerne vil tilslutte mig ministerens karakteristik af som værende noget makværk.
Dan Jørgensen (S), 2017-04-27:
Jeg kan oplyse om, at det beløb, som ordføreren altså så ikke kender, på trods af at ordføreren selv har stået og plæderet for, at der skam ikke var noget problem, fordi man jo kontrollerer alt det, man kan, for at finde snydere osv., faktisk er faldet med 25 pct.
Det er faldet med knap 40 mio. kr. om året.
Det er jo ganske markant, og det er vi bekymrede over, og vi lytter selvfølgelig til fagbevægelsen, når de siger til os, at her er der altså nogle alarmklokker, der skal ringe, og det har vi så gjort noget ved.
Når jeg spørger til det her med tallene, er det egentlig ikke, fordi jeg forventer, at ordføreren skal kunne tallene, men så er det bare, fordi ordføreren selv har hængt sig meget i den slags detaljer og mener, at det er meget vigtigt at kunne dem på decimalerne, og nu siger ordføreren, at man selvfølgelig skal skride ind over for det, der er illegalt.
Men ved ordføreren, om antallet af kontrolbesøg ude på virksomhederne, som Arbejdstilsynet og andre myndigheder i Danmark foretager for at tjekke, om tingene foregår ordentligt, samlet set er faldet eller steget under den nuværende regering?
Nu får jeg ikke ordet igen, så jeg kan sige til ordføreren, at det er faldet markant.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-04-27:
Selv om man ikke kunne svare på forhånd, kunne man måske næsten gætte det på den, skal vi kalde det den lidt polemiske facon, som hr. Dan Jørgensen jo har gjort til sit kendemærke.
Altså, hvis Socialdemokratiet kommer og vil snakke finanslov med regeringen, skulle det da ikke undre mig, om man kunne finde 40 mio. kr.
Det, vi taler om her, er, at vi spiller hasard med en indtægt på 6 mia. kr. til Danmark.
6 mia. kr. er det, som den her type arbejdskraft bidrager med til det danske samfund årligt.
Så er 40 mio. kr. i den sammenhæng jo pebernødder.
Når der er en barriere, er det sådan set ligegyldigt, hvor høj den er?
Det giver jo ikke mening.
Det vil sige, at hvis man nu satte beløbsgrænsen op til 2 mio. kr. om året, var der stadig væk fundamental enighed.
Der er da pokker til forskel på, hvor mange jobs du har mulighed for at få besat, om beløbsgrænsen hedder 300.000 kr., om den hedder 400.000 kr., eller om den hedder 500.000 kr., og om den indbefatter de her muligheder for fri kost og logi osv.
Der er da alverden til forskel.
Vi vil en anden retning, fordi vi ønsker at gøre det muligt for virksomhederne at besætte de jobs, som de ellers ikke kan få besat, men vi har jo ikke noget behov for, at der kommer arbejdskraft udefra og besætter jobs, som virksomhederne godt kan få besat, og det vil typisk være ufaglært arbejdskraft til en lavere løn.
Der har vi ikke noget som helst behov for at åbne for arbejdskraft fra hele verden.
Martin Henriksen (DF), 2017-04-27:
Jeg ved ikke, om hr. Jan E. Jørgensen så vil være parat til at hæve grænsen til 480.000 kr., hvis det er det beløb, som hr. Jan E. Jørgensen mener er det passende beløb for en nyansat ingeniør – også for en udlænding, som kommer hertil som ingeniør.
Der kunne vi sagtens finde et kompromis.
I øvrigt har ladet mig fortælle, at der er mange nyuddannede ingeniører i Danmark, som faktisk har svært ved at finde arbejde.
Det tror jeg også har noget at gøre med, at det på nogle områder er for nemt for virksomhederne at hente udenlandsk arbejdskraft til Danmark, og det er for nemt for virksomhederne – også i forhold til højtuddannet udenlandsk arbejdskraft – at give dem nogle lønvilkår, som man ikke ville byde danskere, som havde en tilsvarende uddannelse.
Det synes jeg er et problem, som Venstre skulle tage at tage lidt mere alvorligt.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-27:
Mange tak.
Ordføreren går så vidt som til at sige, at det her vil komme til at gå ud over de udlændinge med en høj uddannelse, der gerne vil her til Danmark.
Kan ordføreren ikke forklare mig det?
Jeg forstår det ikke.
Altså, de facto vil de jo få en bedre aflønning med det her, fordi det, der i dag indregnes i lønnen – fri bil, bolig, kost og logi osv. – ikke længere må indregnes i lønnen.
Så det vil sige, at det er en de facto-lønforhøjelse for disse mennesker, hvis vi regner det hele med.
Så spørger jeg bare: Hvordan skulle det gøre det sværere at tiltrække udenlandsk arbejdskraft?
Og hvordan skulle det opleves som en straf af de mennesker, der gerne vil hertil for at arbejde, at de faktisk får lidt mere ud af at komme her?
Jan E. Jørgensen (V), 2017-04-27:
Altså, nu ved jeg godt, at økonomiske incitamenter ikke fylder noget hos Enhedslisten – der siger de, at vi alle sammen skal have det samme, at de bredeste skuldre skal løfte mest og bla bla bla, ikke? – men for andre mennesker betyder det noget, hvad man får i hånden.
Og grunden til, at man har ydelser som fri telefon, fri bolig og fri bil, kan jo være, at det er arbejdsmæssigt relevant, men samtidig er det en mulighed for, at pengene kan udbetales skattefrit eller i hvert fald med et skattemæssigt fradrag, så værdien af de ydelser er større – ligesom vi herinde har fri telefon, fri computer, frikort til DSB osv.
Det kunne vi jo sådan set også bare betale selv, men da det er skattefri goder, har det en større værdi.
Så det er sådan set ikke så svært at forstå.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-27:
Jo, det synes jeg stadig væk, det er, men tak for svaret alligevel.
Men hvis det er sådan, som det jo ligesom fremgår af SIRI's svar, så vidt jeg kan se, at en meget stor af lønnen, måske en tredjedel eller mere, udgøres af noget, der faktisk ikke er løn, men personalegoder, og den udlænding, der kommer hertil, får udbetalt det i stedet for, så får vedkommende da også mere i hånden.
Og der er en anden, der får mere i hånden – det er nemlig den danske statskasse.
For der vil jo foregå en større de facto-skattebetaling af den lønindkomst, som udlændingene har.
Og det undrer mig da meget, at man skal høre en repræsentant for et regeringsparti stå ligefrem og spekulere i, at der er nogle lidt andre skattebetalinger, hvis man får fri bil, fri bolig og alt det der.
Det står man og spekulerer i, men man skulle da hellere spekulere i at få nogle flere skatteindtægter og altså glæde sig over, at hvis udenlandske arbejdere her i landet tjener noget mere, så får vi også nogle flere skatteindtægter.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-04-27:
Nu ved jeg ikke, om hr. Finn Sørensens fantasi rækker så langt, at han kan forestille sig, at når man kommer hertil som arbejdskraft, skal man have et sted at bo, hvad enten man får boligen stillet til rådighed af arbejdspladsen eller ej; det skal man jo, og det skal man betale husleje for.
Altså, det er sådan set ikke så svært.
Så svaret er: Nej, det vil ikke medføre, at man som medarbejder bliver stillet bedre, end man ellers ville være blevet stillet.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-27:
Da jeg hørte hr. Jan E. Jørgensens tale, tænkte jeg, at skal man ramme ved siden af, kan man lige så godt ramme fuldstændig ved siden af.
Jeg mener, hvordan kan man som Venstres ordfører sige, at Venstre vil i en helt anden retning, og at man mener, at det her signalerer, at en udenlandsk lønarbejder ikke er velkommen i Danmark, og at man ikke vil stille barrierer op for firmaerne?
Jeg vil gerne lige have ordføreren til at bekræfte, at vi allerede i dag har en lov, der har en beløbsgrænse.
Og jeg går ud fra, at det ifølge ordføreren harmonerer okay med de her ting – eller hvordan?
Jan E. Jørgensen (V), 2017-04-27:
Jeg tror godt, at hr. Karsten Hønge er klar over, at Venstre ønsker, at den beløbsgrænse skal sættes ned.
Vi har også plæderet for en differentieret beløbsgrænse, sådan at hvis der var tale om mennesker fra lande, som der ikke var nogen risiko for de ikke kunne sendes tilbage til, altså at det ikke var mennesker fra asylproducerende lande, så skulle man godt kunne sætte en lavere beløbsgrænse der, ligesom der heller ikke er nogen beløbsgrænse for den arbejdskraft, vi får fra andre EU-lande.
Der er mulighed for, at man kan komme til Danmark også og tage jobs, der giver væsentlig mindre i løn.
Så den her med at løfte beløbet i beløbsordningen endnu højere sker imod Venstres ønske.
Venstre er i modsætning til Socialistisk Folkeparti et parti, der anerkender, at vi lever i en globaliseret verden.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-27:
Ordføreren skal have tak for at bekræfte, at det var noget værre sludder, ordføreren sagde i sit første indlæg.
Så hvorfor skulle man grundlæggende i en helt anden retning, så de ikke føler sig velkommen, og hvorfor det med at sætte barrierer op for firmaer, når det, vi diskuterer, alene er et spørgsmål om, hvor man sætter barrieren?
Det handler om, at man vil have virkelig højt specialiserede eksperter til Danmark, men den beløbsgrænse, vi taler om her, svarer til, hvad en folkeskolelærer får i løn.
Come on!
Man vil så oven i købet åbne op for, at den kan undergraves, ved at man laver et dobbelt bogholderi.
Er der ikke grænser for naiviteten over for de her private firmaer?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-04-28:
Nu er det jo heldigvis sådan, at der er forskellige ressortområder i regeringen, endda også repræsenteret i Folketingssalen her i dag, og jeg tænker, det vil være bedst, at min kollega svarer på det, der handler om hjemsendelse.
Men jeg vil sådan set sige, at det her jo ikke er et enten-eller.
Jeg er helt enig i, at folk, der er i Danmark på en midlertidig opholdstilladelse eller skal være her, indtil en konflikt er overstået, selvfølgelig skal hjem igen.
Det er jo det, der er fuldstændig afgørende.
Men jeg er også meget optaget af, at vi bliver nødt til at tage alle de initiativer, vi kan, for at fremme en aktiv beskæftigelsespolitik, der også tilskynder folk til at være aktive frem for at være på passiv overførsel.
Der må man jo sige, at nogle af de initiativer, jeg har nævnt her i dag, netop tilskynder til, at hvis man ikke gør det, får det en økonomisk konsekvens.