runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2024-04-05:
Det er der ikke nogen grund til.
Men jeg tror, at spørgsmålet bunder i noget andet, nemlig at Enhedslisten hele vejen igennem har været imod – jeg er ked af at sige det – at vi løser de her problemer.
Jeg er ked af at sige det, og det piner mig, for på mange andre områder har Socialdemokratiet jo et godt samarbejde med Enhedslisten, og det har regeringen sådan set også, men lige præcis i forhold til udlændingepolitikken synes jeg simpelt hen ikke, I leverer det, der skal leveres.
For det er ikke nok at stå og sige, at det kommer med mange nuancer, hvis man ikke også er villig til at træffe nogle af de svære beslutninger.
Vi arbejder på at finde mere holdbare løsninger, herunder et modtagecenter i et tredjeland, og jeg synes, man skal lægge mærke til, at der for få uger siden blev indgået en ny aftale med Egypten.
Før det var det et andet nordafrikansk land, og Italien arbejder sammen med Albanien.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-04-05:
Tak for det.
Jeg vil spørge ministeren, om han har fået nogen positive tilbagemeldinger fra de her borgmestre, han har skrevet ud til.
Det synes jeg kræver et svar, for det er jo bare at sige: Ja, tak for det, minister; vi skulle måske lige have et skub, så det tager vi fat i.
Jeg vil godt høre, om der har været positive tilbagemeldinger.
Jeg vil også godt komme lidt ind på den debat, der har kørt den sidste uges tid, de seneste 10 dage, omkring de her ganske forfærdelige tilstande, som der er i islamiske samfund i forhold til kvinder.
Det handler om kvinder, der ikke kan få ret til skilsmisse, og hvor der er et par forskere, der nu har rettet en alvorlig henvendelse til regeringen om, kan jeg læse i avisen, hvad der faktisk kan gøres, for de mener faktisk, der kan gøres nogle ting.
Jeg har ikke – det har jeg ikke haft mulighed for endnu – fundet ud af, hvad det er for en henvendelse, og hvad det er, man kan gøre.
Jeg kan også se, at ministeren har været inde på det.
Altså, ministeren er gået så langt, at ministeren har spærret øjnene op i bar skræk, forbavselse og rædsel, i forhold til hvad man læse om og i den her podcast, der har kørt, høre om de stakkels kvinder, som er så forfærdelig undertrykte, at man tror det er løgn, i Danmark.
Jeg synes, det kræver lidt svar.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-05:
Til det første vil jeg sige, at jeg ikke har fået nogen svar endnu.
Jeg tror, når man har 12 kommuner, hvor der foregår kønsopdelt svømning, at det er vigtigt at holde fast i, at det jo ikke handler om det, at der er adskilte hold; det er der jo i adskillige sportsgrene.
Det er det, at f.eks. en far til, lad os sige en 8-årig pige, der går på et svømmehold, ikke har lov til at være inde i svømmehallen, eller at en varmemester, som skal tilse rørene i svømmehallen, eller hvad det nu er, ikke må gå ind, mens det foregår, fordi man mener, at f.eks. 8-årige piger har en eller anden seksuel karakter, hvad jeg synes er helt bagvendt.
Jeg har sagt til dem: Er der noget i lovgivningen, der står i vejen for, at I kan stoppe det her, vil jeg meget gerne høre om det.
Vi kommer til at følge op på det om et år.
Jeg håber på, og det er også min forventning, at adskillige af de kommuner kommer til at stoppe med at gøre det, men det er klart, at vi jo også kan komme et sted hen, hvor vi bliver nødt til også at gå et skridt videre i forhold til det her, som jeg synes er helt ved siden af skiven.
Men i første omgang synes jeg, det er vigtigt, at borgmestrene i hvert fald bliver gjort opmærksom på, hvad problemet er, og får muligheden for at ændre det.
Peter Skaarup (DD), 2024-04-05:
Tak for det.
Jeg vil spørge udlændinge- og integrationsministeren om det samme, som jeg spurgte statsministeren om.
Jeg spurgte statsministeren, om statsministeren ville sikre det, som vi er mange herinde, der gerne vil, nemlig at stramme reglerne for udvisning af kriminelle udlændinge, sådan at når man laver kriminalitet som udlænding i Danmark, mister man altså muligheden for at være her.
Kan ministeren fortælle, hvornår regeringen vil handle på det her?
Nu har regeringen siddet i halvandet år, og statsministeren ville ikke svare, men det kunne jo godt være, at udlændinge- og integrationsministeren kunne svare på, hvornår man strammer de regler.
For jeg tror, der er rigtig mange danskere, der ikke kan forstå, at man altså kan lave kriminalitet gentagne gange, uden at det får den konsekvens, at man mister muligheden for at være i Danmark fortsat.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-05:
Jeg havde jo glæde af hr. Peter Skaarups selskab til samrådet i tirsdags, hvor der blev spurgt om præcis det samme, men det skal jo ikke fratage hr. Peter Skaarup muligheden for også at stille det spørgsmål i Folketingssalen, selv om spørgeren kender svaret.
Det står i regeringsgrundlaget fuldstændig klart og tydeligt, at vi kommer til at stramme reglerne for udvisning.
Vi ved godt, hvad det drejer sig om.
Det er da klart, at der ikke skal være en rabat på udvisning, fordi man har været nogle år i Danmark, 5 år eller 9 år, eller hvor grænsen nu går henne, og det er der heldigvis heller ikke, når det drejer sig om meget alvorlig kriminalitet, altså voldtægt, mord, vold osv.
Men hvis det drejer sig om nogle typer af kriminalitet, det kunne f.eks. være hvidvask, får man den rabat.
Det er det, som tidligere har været på bordet, og det er det, som også bliver omtalt i regeringsgrundlaget, altså at vi vil stramme de regler for udvisning.
Det kommer vi til at gøre, men der er heldigvis folketingsperioder på 4 år her i landet, og der er jo kun gået 1½ år, så mon ikke, der også bliver anledning til, at vi kan glæde hr. Peter Skaarup med den her forandring.
Steffen Larsen (LA), 2024-04-05:
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig lige at få bekræftet, at det jo reelt set drejer sig om primært socialdemokratiske borgmestre og byråd, som står bag den her kønsopdelte svømning.
Er det ikke en korrekt opfattelse, jeg sidder tilbage med, altså at det er i en række socialdemokratiske kommuner, vi har det her problem med den kønsopdelte svømning?
Og så er spørgsmålet jo, om det så måske er en kammeratlig samtale fra socialdemokrat til socialdemokrat, man skal have.
Ministeren minder mig for det meste også mere om en vestegnsborgmester fra 1987, end han minder mig om en statsminister fra 1990'erne, når det kommer til Socialdemokratiet.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, om ikke det var sådan, at tingene jo reelt er, altså at der er nogle socialdemokratiske borgmestre derude, som jo egentlig er dem, der ikke har forstået det her problem.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-05:
Jeg kan ikke huske de præcise 12 kommuner i hovedet, men som jeg husker det, er der grundlæggende tre – der er både nogle borgerlige borgmestre, der er nogle socialdemokratiske borgmestre, og så er der nogle af de større kommuner, hvor ansvaret er udliciteret til en rådmand eller en underborgmester, som det er i f.eks. Københavns Kommune.
De steder er det, så vidt jeg husker, ikke Socialdemokrater, som har ansvaret.
Så det er en blandet palet af forskellige partifarver, som sidder med ansvaret for det.
Nogle steder tror jeg ikke, at man nødvendigvis har en meget stor bevidsthed om, at det foregår, og så er det jo godt, at vi gør opmærksom på det, andre steder kan det være udtryk for et aktivt politisk valg.
Og så må jeg bare sige, at uanset hvilken partifarve de har, er jeg uenig i den beslutning, man har truffet.
Rosa Lund (EL), 2024-04-05:
Tak for det, og tak til statsministeren for talen, særlig for indledningen om, at den her debat kommer med mange nuancer.
Jeg vil gerne spørge statsministeren, om det er regeringens politik, at der skal være et modtagecenter i et tredjeland, og hvordan?
For når vi hører på et af regeringspartierne, kan vi forstå, at det projekt er skrottet, og at det var en stor sejr for Moderaterne at få det ud af regeringsgrundlaget, og når vi så lytter til den socialdemokratiske minister, kan vi forstå, at det her projekt med et modtagecenter i et tredjeland er man i fuld gang med at arbejde på.
Når man så sidder her i Folketinget og man ikke er en del af regeringen, kan man blive lidt forvirret.
Mette Frederiksen (S), 2024-04-05:
Nu er det jo ikke sådan, at jeg hver eneste dag følger alle tallene, men sidst jeg kiggede ned i dem, var der færre i udsendelsesposition, end der har været tidligere, og det er jo sådan set igennem de senere år gået ret godt med at få styrket det her samarbejde, og jeg tror egentlig også, det går bedre, end det gjorde, dengang hr. Peter Skaarup, som nu er i et andet parti, tilhørte et parti, som var parlamentarisk grundlag for en anden regering.
Så det er heldigvis ikke rigtigt, at der ikke sker noget, men det er jo et område, hvor man skal være meget, meget årvågen, og hvor man skal blive ved og blive ved.
Det er ikke så lang tid siden, jeg selv havde lejlighed til at besøge vores udsendelsesarbejde, i øvrigt sammen med den nye svenske statsminister, som er meget optaget af, at Sverige får noget af den samme politik, som vi har i Danmark, og det fungerer jo faktisk rigtig, rigtig godt.
For jeg kommer aldrig nogen sinde til at forstå, at man, når man er kommet til Danmark, som er det bedste land i hele verden, og man får lov til at være her, når man står op om morgenen, så tænker: Jeg skal begå kriminalitet.
Det er så langt ude, at man kan have det på den måde, og derfor er min egen holdning den, at jo flere af dem, der begår kriminalitet, vi kan sende ud, jo bedre.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-04-05:
I Dansk Folkeparti kan vi jo godt lide traditioner, og det er blevet en tradition at afholde denne værdidebat en gang om året, hvor vi i Folketinget får en grundig debat om den islamiske indvandring til Danmark, altså indvandring fra MENAPT-landene, dvs. Mellemøsten, Nordafrika, Pakistan og Tyrkiet.
Der var en journalist, der var så venlig i går at gøre mig opmærksom på, at det faktisk var gang nummer ti.
Det var jeg simpelt hen ikke engang selv klar over, men det er det altså.
Om der så er noget at fejre bagefter, må vi jo se.
For uanset at islamiske indvandrere umiddelbart udgør et relativt lille antal, nemlig ca. 10 pct. af den danske befolkning, ja, så er islamisk indvandring noget, der fylder.
Vi kender alle til den høje kriminalitetsrate, den lave beskæftigelse, den markante sociale kontrol – det kommer jeg tilbage til – det lave uddannelsesniveau, ghettoproblemerne, uro i nattelivet, bandekriminalitet, vanvidskørsel, sprogproblemer og ikke mindst demografien, som også har været drøftet herinde, og som er begyndt at vise et faretruende tal, og æreskontrol, der gør, at muslimske kvinder har meget svært ved at blive skilt fra deres islamiske mand.
Når vi opretholder denne tradition, er det jo, fordi vi har et egentligt ønske om bare at bevare den, for vi vil egentlig allerhelst være fri for at skulle diskutere, hvordan indvandringen fra MENAPT-landene forandrer Danmark til det negative.
For med islamisk indvandring er et forandret Danmark en realitet, og jeg vil sige, at stille og roligt ødelægger indvandringen fra MENAPT-landene Danmark.
Vi taler om alverdens islamiske særkrav, som vi i et væk accepterer.
Der er det manglende håndtryk mellem kønnene, halalslagtemetoden, kønsopdelte svømmehaller, det islamiske tørklæde, ramadanen og eiden, moskéer med minareter og senest et krav i forhold til kvindelig værnepligt om, at kvinderne skal kunne bære tørklæde – og lur mig, om det ikke før eller siden bliver indført.
Det er en udvikling, vi altid har kæmpet mod og altid vil bekæmpe.
Så hvad er regeringens holdning til konsekvenserne af den islamiske indvandring?
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-04-05:
Tak for det, og tak til udlændinge- og integrationsministeren, og tak til statsministeren, som jo egentlig gentog mange af de ting, jeg også havde sagt i indledningen, og som jeg også vil komme ind på her i min hovedtale.
Men jeg synes, det var meget, meget småt, hvordan det endte.
For ja, vi kan blive enige om meget: at det er galt, og at den indvandring har negative konsekvenser, der følger med.
Men det store spørgsmål er jo: Hvad gør vi ved det?
Altså, der er jeg ikke tilfreds med, at man bare på europæisk plan skal gøre et eller andet, eller nu skal vi holde en stor konference, eller hvad ved jeg, eller at udlændinge- og integrationsministeren, som jeg kan se i dag, retter henvendelse til kommunerne om, at han ikke synes, det er nogen særlig god idé, at der er kønsopdelt svømning.
Nej, det har jeg heller ikke syntes i rigtig, rigtig mange år, men lur mig, om de borgmestre, som udlændinge- og integrationsministeren har henvendt sig til, ikke siger: Nå ja, farvel Christiansborg; det er noget, vi bestemmer herude i kommunerne.
Der mener jeg helt klart, at der skal et lovkrav til.
Hvornår kommer vi til det?
Altså, det er bare en enkelt ting, en enkelt lillebittebitte ting i forhold til det negative.
Det er fint, at vi er anerkendt rundtomkring, fordi vi har gjort mere end mange andre.
Men vi er langtfra i mål.
Og det her går galt.
Bare se på demografien, som speeder derudad i forhold til en indvandring af folk med anden etnisk baggrund.
Steffen Larsen (LA), 2024-04-05:
Jamen jeg kan jo glædes ved, at denne statsminister og socialdemokrat lyder mere som en vestegnsborgmester fra 1987 end som en socialdemokratisk statsminister fra 1990'erne.
Og det er jo glædeligt.
Men de borgmestre og byråd, som bl.a. tillader kønsopdelt svømning, er jo primært socialdemokratiske og socialdemokratisk styrede kommuner.
Og så er der det her med regeringens eget ønske om at lette sprogkravene betydeligt for familiesammenføring – den familiesammenføring, som netop har medført oprindelig, at vi fik mange af de problemer, som vi står med nu.
Mette Frederiksen (S), 2024-04-05:
Jeg vil sige meget direkte, at jeg som udgangspunkt er imod enhver lempelse af den danske udlændingepolitik, fordi jeg er af den fuldstændig klare overbevisning, at vi bliver nødt til at føre en meget, meget stram udlændingepolitik.
Det betyder jo så ikke, at der ikke kan være nogle hjørner, nogle enkelte områder, hvor vi kan gøre tingene på en anden måde, bl.a. på familiesammenføringsområdet, og det er meget, meget vigtigt, at vi har hårde regler på familiesammenføringsområdet.
Så har der jo vist sig at være nogle, altså også danskere, som ikke har kunnet blive familiesammenført på grund af reglerne.
Og der ved jeg, at man fra udlændinge- og integrationsministerens side har forsøgt at lave sådan en nålestiksoperation, og det kan jo altid være klogt at gøre.
Men hvis jeg bliver spurgt, om jeg synes, man skal lempe den danske udlændingepolitik generelt, så er svaret nej.
Peter Skaarup (DD), 2024-04-05:
Tak til statsministeren for en fin tale.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad der så sker fra regeringens side.
For hr. Steffen Larsen er jo her inde på noget af det essentielle, altså at det, hvis man i en tale siger en hel masse, men man ikke rigtig gør det, man gerne vil, så ikke er nok.
Så hvad har regeringen egentlig tænkt sig at gøre?
Vi har jo rykket integrationsministeren, jeg ved ikke, hvor mange gange i forhold til en stramning af udvisningsreglerne, og regeringen siger, at man egentlig er parat, men der sker ingenting, og den her regering har jo nu siddet i halvandet år.
Så hvornår strammer vi de regler for udvisning af kriminelle udlændinge, så dem, der begår kriminalitet i Danmark, bliver udvist?
Mette Frederiksen (S), 2024-04-05:
Jeg tror sådan set på lange stræk, at fru Pia Kjærsgaard og jeg er enige om meget, meget store dele af udlændingepolitikken.
Og jeg har sagt det før og vil gerne sige det igen: Jeg mener, at Dansk Folkeparti har spillet en vigtig rolle i at få flyttet Danmark derhen, hvor vi bliver nødt til at flytte os hen på det her område.
Der var simpelt hen en bevidsthed om konsekvenserne af det her på et tidligere tidspunkt.
I mine øjne skal den her indsats jo foregå på flere forskellige områder.
Jeg mener selv, at det allervigtigste er at have styr på antallet, for det er klart, at hvis man fører en udlændingepolitik, hvor der bliver ved med at komme mange mennesker hertil, som enten ikke vil integreres, eller som har svært ved at lade sig integrere, så bliver vi jo ved med at skulle starte forfra igen og igen.
Så det handler om, at vi har styr på antallet, og det er der sådan set bedre styr på end i hvert fald i perioder, hvor Dansk Folkeparti var med som en del af det politiske flertal.
Det går rigtig godt.
Og så må vi jo område for område træffe de beslutninger, der er de rigtige, men det skal så være uden også at sætte vores egen demokratiske tradition over styr.
Rosa Lund (EL), 2024-04-05:
Vi har jo en fælles dagsorden med regeringen på det her område, selv om jeg kan høre, at regeringen ikke altid føler det, som handler om kampen mod negativ social kontrol.
Jeg vil gerne spørge ministeren, hvornår vi ændrer på reglerne for opholdstilladelse, sådan at kvinder ikke skal være fanget i forhold, hvor de bliver udsat for vold, både fysisk og psykisk.
Det er kvinder, som er bange for at gå fra deres mænd, som udsætter dem for vold, altså de er bange for at forlade deres voldsmand, fordi det at forlade ham vil betyde, at de mister deres ret til at være i Danmark, deres ret til at være sammen med deres børn, altså deres opholdsgrundlag.
Vi har i Enhedslisten den løsning på det problem, at vi giver kvinderne den opholdstilladelse, men jeg vil egentlig gerne høre, hvad regeringens løsning er på det problem.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-05:
Jamen det er jo også den løsning, som vi allerede har implementeret, og som i 85 pct. af de tilfælde, hvor folk henvender sig, løser problemet.
Altså, at man er i et voldeligt forhold, det kan jo være begge veje, men som regel er det kvinder, og så kommer hen på et krisecenter, på et hospital eller et andet sted og derefter beder om at få et opholdsgrundlag, som er anderledes end det, man har haft tidligere, løser vi i 85 pct. af sagerne.
Men det, som Enhedslisten har foreslået, og som jeg kan være skeptisk over for, er, at man siger, at der slet ikke skal være nogen form for dokumentation for, hvad det er, der er gået forud.
Altså, i dag er dokumentationskravet, at eksempelvis en medarbejder på et sygehus, en medarbejder på et krisecenter, en medarbejder et andet sted kan sige: Ja, jeg kan stå inde for det, jeg har oplevet, at vedkommende er blevet udsat for det og det.
Men det, som Enhedslisten gerne vil have – i hvert fald sådan som jeg forstod det på det samråd, der var for nogle måneder siden – er, at der slet ikke skal være nogen form for dokumentation af, at man har oplevet social kontrol, at man er blevet udsat for vold eller andre ting.
Det synes jeg er helt i strid med den måde, vi normalt går til både udlændingeområdet og strafferetsområdet på.
Frederik Vad (S), 2024-04-05:
Jeg kan forstå på Dansk Folkeparti, at de hellere ville have haft en udlændingepolitik baseret på Alternativet, Radikale Venstre og Enhedslisten.
Det er jo forkert, hvad ordføreren siger, for vi fører den strammeste udlændinge- og integrationspolitik, der vel nogen sinde er blevet ført i det her land.
Jeg ved ikke, om ordføreren følger med i, hvad der foregår her i Folketingssalen.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-05:
Nu skal vi vist ikke tale det med arbejdsudbud og udenlandske kvinder op.
Var det ikke 250 personer, det gav i arbejdsudbud?
Og det kostede 200 mio. kr., så rolig nu med det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget.
Nu har jeg hørt tre fra Socialdemokratiet.
Jeg er enig i analysen.
Men jøder kan jo ikke færdes i sikkerhed nu, der er stadig væk social kontrol, og vi ser stadig væk en demografisk udvikling, som gør, at der kommer flere fra MENAPT-landene i de kommende år – vi kalder dem så efterkommere, og så kalder vi dem ret hurtigt danske, men deres betydning for det danske samfund er der jo alligevel, selv om vi giver dem en anden definition i Danmarks Statistik.
Jeg har ikke hørt om villigheden til, hvad man konkret vil gøre for at ændre på det.
Jeg har hørt en tilgang om, at vi skal undersøge det mere og altså, det er sådan ligesom manden i den lille landsby, som ikke ved, at hans kone er utro, hvilket alle andre i landsbyen godt ved.
Vi er godt klar over det her problem, vi har været klar over det længe, vi behøver ikke mere analyse.
Vi vil gerne have noget handling.
Frederik Vad (S), 2024-04-05:
Socialdemokratiet vil gerne have en ny antisemitismeplan.
Socialdemokratiet vil gerne have, at man i skolerne har åndspersoner og ikke takstbilagspersoner i spidsen for institutioner og bag katedrene, når det f.eks.på pædagoguddannelsen på Københavns Professionshøjskole af nogle elever bliver påstået, at holocaust aldrig har fundet sted.
Socialdemokratiet vil gerne have, at ledere og personale er i stand til og åndeligt rustet til at sætte foden ned, når de møder jødehad rundtomkring på institutionerne.
Det kan jeg love hr. Lars Boje Mathiesen at vi kæmper benhårdt for.
Det er vores politik.
Vi vil gerne stramme reglerne mere.
Vi vil gerne af med ægteskabskontrakter, vi vil gerne af med religiøse polygame vielser, vi vil faktisk slet ikke have imamer ind over noget som helst, som staten varetager.
Vi har masser af ting, vi gerne vil forandre, hr. Lars Boje Mathiesen.
Vi er kommet meget, meget langt, f.eks. sender vi flere folk hjem end noget andet sted i Vesteuropa, men vi er ikke i mål, og Socialdemokratiet kommer til at kæmpe for, at det kommer vi.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-05:
Lad os starte et sted, hvor vi måske kan blive enige: udenlandske voldtægtsforbrydere – folk, der voldtager danske kvinder eller udenlandske kvinder her i Danmark.
Skal vi være enige om, at de intet har at gøre i Danmark?
Så hvis jeg fremsætter et beslutningsforslag, hvor de skal udvises konsekvent og uden undtagelse – så kan det godt være, at de kommer til at sidde på et udrejsecenter, men der skal ikke være mulighed for, at de ikke kan blive udvist – så der kun er én vej ud af det danske samfund, og det er ud af landet, vil Socialdemokratiet så støtte det?
Frederik Vad (S), 2024-04-05:
Hvis folk med et andet statsborgerskab kommer herop og begår voldtægt og kriminalitet og ødelægger det her land, skal de ud.
Det skal de.
Jeg vil se meget frem til et beslutningsforslag fra hr. Lars Boje Mathiesen.
Vi skal nok læse det og tage stilling til, om vi kan stemme for det.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-04-05:
Men det er jo desværre løgn i hr. Frederik Vads hals, for han kommer aldrig til at stemme for sådan et forslag.
For det vil jo være i strid med det, som hr. Frederik Vads parti er så optaget af, nemlig Danmarks internationale forpligtelser.
Så hvis vi har en voldtægtsforbryder, som eventuelt ikke har evner til at tale det sprog, der tales i hans hjemland, og som på en eller anden måde har fået børn i Danmark, så ved vi jo, at det vil være i strid med de konventioner, som Socialdemokratiet betragter som hellige, at udvise ham.
Det samme gælder for den etbenede pirat, der angreb vores fregat.
Statsministeren var ude at beklage, at man var nødt til at give ham opholdstilladelse, og det er jo der, Socialdemokratiet svigter, for det er jo der, hvor Socialdemokratiet ikke er villig til, ligesom vi er, at sige: Vi må ud.
Jo, jeg kan huske, at hr. Henrik Sass Larsen engang fik sagt: Vi må få viklet os ud af det morads.
Det hører jeg ikke fra hverken statsministeren eller integrationsministeren.
Jeg hører kun hensigtserklæringer, men ikke en tale om, hvordan vi kommer hen over den udfordring.