runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-10:
Jeg bliver altid så glad, når folk spørger om, hvor pengene skal komme fra.
Vi bruger altså 35 mia. kr. om året på ikkevestlig indvandring.
Vi bruger 11 mia. kr. på eksterne konsulenter.
Partierne får 1,2 mia. kr. samlet i al mulig partistøtte.
Vi bruger 200 mio. kr. til at betale for fratrædelsesgodtgørelser for chefer i regionerne.
Altså, man vader i penge i det offentlige, og jeg kunne blive ved.
Så vi er altså glade for, når vi hører det her spørgsmål om, hvor pengene skal komme fra.
Jeg kan komme med en lang liste, og det kommer jeg snart til, når jeg skal stå til finanslovsforhandlingerne og den første behandling af den.
Så tak for spørgsmålet, og nu fik ministeren et svar på det.
Jeg kunne godt tænke mig et svar fra ministeren.
I bekendtgørelsen henviser man til EU-Domstolen, men man undlader åbenbart at henvise, som jeg lige kan se det, til den konklusion, som er i C-552/15.
Kunne ministeren til udvalgsbehandlingen ikke medtage, hvad det betyder?
Det var altså en sag, hvor EU-Domstolen stod over for Irland, som havde indført noget lignende, og som så havde indført et kollektivt gebyr, ligesom det her er, og hvor man fik at vide, at det skulle være et individuelt gebyr, og at det ikke måtte være større end, hvad omkostningerne var på det specifikke område.
Morten Bødskov (S), 2019-10-10:
Det er jeg helt sikker på at der selvfølgelig i den aftale, der er lavet bredt under den tidligere regering, er taget hensyn til, men jeg føler mig også overbevist om, at vi nu, hvor spørgsmålet er stillet – og man kan så også stille det under udvalgsbehandlingen – nok skal finde et godt svar på det.
Det finder vi selvfølgelig ud af, og vi vender tilbage med et rigtig godt svar på det i udvalgsbehandlingen.
Jeg tror dog, det er vigtigt at understrege, at årsagen til, at der har været en så bred enighed i Folketinget om at få strammet op på den her måde på det her område, er et udtryk for, at der bredt i Folketinget har været en fuldstændig klar opfattelse af, at der på det her område har været kæmpeproblemer, og det har evalueringen vist.
Derfor håber jeg også, at Nye Borgerlige til slut vil ende med at trykke på den grønne knap, når det her lovforslag skal vedtages.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-10:
Og tak til ministeren for svaret omkring provenuet, som jeg stadig væk godt vil dvæle lidt ved.
Men der er også mange lovlydige, som nu bliver ramt af det her, i form af at det er lidt mere bureaukratisk og noget dyrere osv.; der er nogle omkostninger til de mange lovlydige.
Derfor forstår jeg ikke helt argumentet for, at der skal være et merprovenu til staten.
Nu nævnte ministeren det her gebyr på 1.950 kr.
Det kunne man jo vælge at nedjustere, så det ikke rammer de lovlydige så hårdt.
Det er jo de brodne kar, vi vil komme efter, og det gør vi med det her.
Så hvorfor har regeringen skruet det op, sådan at der bliver et merprovenu?
Jeg forstår på ministerens forgænger i embedet, at det faktisk ikke var hensigten, at der skulle være et provenu til staten.
Det er der så kommet ind nu med det her, og hvorfor er der det?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-10:
Det er jeg glad for.
Under udvalgsbehandlingen kunne vi også godt tænke os at få en specificering af, hvor lang tid skattevæsenet forventer at det vil tage at behandle en sag.
Jeg ved, at branchen siger, at det for dem tager ca. 20 minutter, og når man nu sætter sådan en sag til at koste 1.950 kr., giver det netop en timeløn på 5.850 kr., så derfor vil jeg godt have udspecificeret, hvor lang tid skattevæsen forventer de skal bruge på hver enkelt sag.
Malte Larsen (S), 2019-10-10:
Mange tak.
Her tager vi fat i noget, som en række humanitære organisationer har efterlyst at vi ville gøre noget ved.
Først og fremmest handler det om en godtgørelse af punktafgifter på overskudsfødevarer, og det handler til dels om implementering af ændringer i momsdirektivet.
Dels indeholder lovforslaget også nye elementer, som bl.a. består af ændringer af momsloven med henblik på overensstemmelse mellem de danske momsregler og EU's momsregler.
Lovforslaget kan deles op i fire dele.
Den første del handler om humanitære organisationer og foreningers godtgørelse af afgifter på chokolade, kaffe og is, når det f.eks. uddeles gratis på herberger, varmestuer eller andre steder.
Det skal give virksomheder en større lyst til at donere eller sælge varer billigt til organisationerne frem for at smide varerne ud.
Og det er godt, fordi vi på den måde gør noget for at mindske madspild og samtidig støtter det sociale arbejde med udsatte borgere.
Den anden del består af en implementering af ændringerne i momsdirektivet.
Formålet er at forenkle og præcisere reglerne på netop momsområdet.
Den tredje del omfatter en ændring af udtagningsreglerne på momsområdet.
Formålet er, at momsgrundlaget i højere grad fremadrettet skal svare til varens værdi på udtagningstidspunktet, således at beskatningsgrundlaget bliver mere retvisende.
Det sidste og fjerde element består i at stramme skruen over for de rejsebureauer, der forsøger at undgå at skulle betale den korrekte eller retmæssige moms.
Det skal ske ved at indføre en værnsregel, som skal sikre netop korrekt afregning af moms, således at man ikke, f.eks. via et datterselskab, omgår den del af det.
Jeg er selvfølgelig glad for lovforslaget, som vi støtter, dels fordi vi gennem skattelovgivningen understøtter humanitære organisationers arbejde for nogle af samfundets mest udsatte, dels fordi vi samtidig strammer reglerne over for nogle af dem, der forsøger at undvige de fælles spilleregler.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-10-10:
Tak for ordet.
En aftale om styrket regelefterlevelse på motorområdet er en fin ting, som vi også var med til at stemme for i april 2019.
At Motorstyrelsen fastsætter værdien, frem for at man selvanmelder værdien, vil vel betyde, at man får den korrekte værdi og dermed mindsker risikoen for, at man betaler for lidt og får en fejlagtig eksportgodtgørelse, altså snyder.
Toldsyn forud for eksport vil også betyde, at der vil blive mindre mulighed for at få en fejlagtig eksportgodtgørelse.
Det, vi i Alternativet også synes er godt, er, at vi får forhøjet bødeniveauet, så det står mål med den unddragelse af skat og moms, som på nuværende tidspunkt indimellem finder sted.
Så er der nogle småting, som også er meget fine.
Men noget, som vi i Alternativet også godt kan lide, er det sociale perspektiv – den frihed, man vil give til kommunerne, så de har mulighed for at træffe afgørelser om frihed for brændstofafgift og vægtafgift for personer, som har varig nedsættelse af funktionsevne.
Det er en meget fin ting, og det er fint at give kommunen frihed til at gøre de ting, der giver mening for borgerne.
Så i Alternativet støtter vi forslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-10:
Tak for det.
Jeg troede, det var tinnitus, der spillede mig et puds, men jeg er glad for, at andre også kan høre det, så det er godt – jeg hører ikke syner.
Det er dejligt.
Jeg synes, den her sag er et klassisk eksempel på, hvad der går galt, når politikerne observerer og bliver gjort opmærksomme på et problem.
For der er og har været et problem på det her område, og noget, der skulle ryddes op i.
Det er der ikke nogen der kan være imod, men måden, man så gør det på, er både dyr og bureaukratisk og går i den helt forkerte retning.
Altså, for det første kunne man have løst det, hvis der ikke havde været nogen registreringsafgift – så havde vi ikke haft problemet.
Så var der ikke et problem.
For det andet kunne man have løst det, hvis man havde ansat 2-4 mennesker i skattevæsenet, som rent faktisk udførte den kontrol de steder, hvor det var nødvendigt.
Her skærer man en hel branche over samme kam.
Og det synes jeg er lidt skammeligt.
Jeg synes, det er forkert, for man plastrer det til med administration.
Og konsekvenserne kan være, at der kan være et tab af 50-100 private arbejdspladser, og det kan være, at der nu vil være mere forurenende biler længere tid på markedet, fordi det vil gøre det vanskeligere.
Og så skal vi huske på noget: Hvordan gør man det?
Hvem kommer til at betale den?
Ja, medmindre man tror, at hele eksportmarkedet forsvinder, bliver den regning jo lige præcis sendt videre ud til borgerne, som så får mindre for deres biler.
Det vil vi ikke være med til i Nye Borgerlige.
Tilmed så undrer jeg mig over beløbet på 1.900 kr.
Som jeg har hørt det – skatteministeren kan jo afkræfte eller bekræfte det – bruger man som medarbejder ca. 20 minutter på at arbejde med sådan en sag.
Det vil sige, man kan nå tre sager på 1 time, og det vil reelt set sige, at man har en timeløn på omkring 5.800 kr.
Så kan jeg da godt forstå, at skattevæsenet er dyrt at administrere, hvis det er sådan, man tænker hele vejen igennem.
Så til udvalgsbehandlingen kunne jeg godt tænke mig at få specificeret: Præcis hvor lang tid forventer Skatteministeriet man vil bruge på hver enkelt af de her sager?
For den udgift, man lægger over på erhvervslivet, skal jo stå mål med de omkostninger, man har.
Ellers er det bare en måde at få flere skattekroner ind på og få flere midler til skattevæsenet.
Så der er en lang række spørgsmål, som vi trænger til at få kigget på på det her område.
Hvis du har en stor og etableret virksomhed, som har eksisteret i mange år, hvor der har været en kontrol, som har vist, at der ikke er fejl i de vurderinger, man laver, er det så nødvendigt at sætte det her administrative på?
Og så har man måske de små utallige, ja, hundredvis af eksportører, som har svindlet; lad os nu ramme dem, og lad os ramme dem hårdt og sige, at det vil vi ikke finde os i.
Men at brede det ud over en hel branche, som man gør på den her måde, hvor man sender en regning ud til forbrugerne, vil vi simpelthen ikke være med til i Nye Borgerlige.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-10:
Heldigvis vil Liberal Alliance gerne være med.
Vi støtter lovforslaget, og det gør vi med de samme begrundelser som alle andre partier, der støtter lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-10:
Jeg har endnu ikke bevæget mig op foran i salen; der går jo nogle år, før man kommer tættere på, så det bliver forhåbentlig lettere med tiden.
Mit spørgsmål til Liberal Alliance er selvfølgelig: Hvordan kan man lægge stemmer til noget, som giver en øget udgift til erhvervslivet, og som kan give en øget udgift til borgere, som nu kan få mindre for deres biler, så vi kan få mere i statskassen, plus at man samtidig hiver private arbejdspladser ind og skifter dem ud med offentlige arbejdspladser?
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-10:
Jamen prøv at høre her: Der er ikke en sjæl i Danmark, der er i tvivl om, at vi gerne så, at skattesystemet var mere enkelt, at der ikke fandtes nogen registreringsafgift, og man derved ikke havde inddrivelsesbøvl.
Men når der er omfattende svindel og man kan løse det med respekt for lighed for loven på den her måde, er det noget, vi bakker op om og støtter.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-10:
Men hvis der nu er en løsning, som er administrativt langt billigere end den løsning, som bliver lagt frem af regeringen, f.eks. hvis skattevæsenet nu havde udført den kontrol, som de burde gøre, og det kunne løse problemerne med den svindel, ville Liberal Alliance så ikke være villige til at kigge på det i stedet for sådan en dyr administrativ løsning, som gør, at bilejere her får mindre for deres biler?
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-10:
Hvis vi i fællesskab i Skatteudvalget eller via et helt igennem genialt ændringsforslag fra Nye Borgerlige finder en bedre, billigere og mere retfærdig måde at opnå samme mål, ville det være underligt, hvis ikke vi gik konstruktivt ind til det.
Rune Lund (EL), 2019-10-10:
Det her lovforslag er jo en udmøntning af en aftale, som vi er med i, og som vi er meget glade for, om at styrke regelefterlevelsen på motorområdet.
Væk er selvanmelderordningen, og ind er der kommet en lang række gode elementer, f.eks. krav om toldsyn forud for eksport og en skærpet bødepraksis, for bare at nævne et par stykker.
Det er positivt, at vi får strammet op på det, der jo har været et slaraffenland for snyd og spekulation, som vi har kunnet konstatere inden for selvanmelderordningen i forhold til eksport.
Alt for mange har fået udbetalt eksportgodtgørelse på et fejlagtigt grundlag, og der er blevet snydt voldsomt.
Vi er rigtig glade for at kunne medvirke til, at der kommer bare lidt styr på motorområdet.
Det her er en start, men arbejdet er dog langtfra færdigt, og vi ser frem til, at vi kan arbejde videre med at få lukket yderligere huller på området.
Det gælder i forhold til import af biler og på leasingområdet, hvor der også er en lang række skattehuller, som vi skal have set på, fordi der desværre er alt for mange muligheder for at snyde statskassen og undgå at betale de afgifter, som man skal betale – og hvis ikke det er for at snyde, så i hvert fald for at fifle med en skattelovgivning, som er temmelig gennemhullet.
Så der er masser at arbejde med her, og det her lovforslag er et rigtig godt lovforslag, som er et skridt i den rigtige retning.
Morten Bødskov (S), 2019-10-10:
Vi svarer på alle de spørgsmål, vi får i udvalgsarbejdet, og det gælder også de spørgsmål, der bliver rejst her.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-10:
Jeg vil gerne understrege, at jeg absolut ikke ser den tidligere regering som ufejlbarlig.
Tværtimod.
Der er rigeligt at komme efter der.
Men nu til det her forslag, og jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren om noget i lidt den samme retning.
For ministerens generelle holdning til, at man fremsætter et lovforslag her, der indeholder dele, hvori man ikke angiver et provenuskøn, er, at der simpelt hen ikke er datagrundlag for at kunne lave et provenuskøn.
Samtidig hører vi, at der er nogle store beløb, som kører rundt, og det bekymrer mig.
Så jeg vil spørge, om vi i udvalgsbehandlingen kan få en bekræftelse fra ministeren af, at vi kommer til at kigge på det her, så vi måske kan komme tættere på rent faktisk at komme med et provenuskøn, når vi nu skal anden- og tredjebehandle forslaget.
Morten Bødskov (S), 2019-10-10:
Lad os tage den i udvalgsbehandlingen.
Det er meget teknisk, men som jeg sagde, har vi justeret lovforslaget, så det ikke skulle nå op på det niveau af omkostninger, som der bliver påpeget her.
Men forudsætningen for det er så, at de ikke udtages til 100 pct. momsfri aktivitet, og det vil sige, at de ud over den her momsfri personbefordring også har momspligtige reklameindtægter.
Det er det, der er baggrunden for det.
Men lad os prøve at bore det ud i udvalgsarbejdet.
Jeg er helt sikker på, at vi sagtens kan finde et fælles svar på det.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-10:
Jeg læser i kommentarerne, at Dansk PersonTransport, som også har indsendt et høringssvar, bliver opfordret af Skatteministeriet til at indsende mere detaljerede oplysninger om den problemstilling, som de rejser, og som er den samme, som Dansk Industri rejser.
Derfor kunne jeg godt tænke mig lige at høre, om vi kan få et lidt mere uddybende svar om det og et omkostningsestimat.
Ellers kan vi ikke støtte lovforslaget, og heller ikke, selv om det måtte være noget, som den tidligere regering, som naturligvis var ufejlbarlig, fremsatte.
Morten Bødskov (S), 2019-10-10:
Det er rigtigt nok, at der er sat spørgsmålstegn ved det – man kan også se det i kommentarerne i høringssvarene, som er givet – men den korte fortælling er, at når det handler om omkostningerne for busserne, og det er det, hr. Rasmus Jarlov spørger ind til her, er forslaget justeret, hvilket også fremgår af høringssvarene, sådan at det ikke skulle have væsentlige omkostninger for busserne.
Men det forudsætter, at busserne ikke udtages til 100 pct. momsfri aktivitet, og det vil sige, at de ud over den momsfrie personbefordring eksempelvis har momspligtige reklameindtægter.
Det er det, der er svaret på det.
Det lyder selvfølgelig lidt kompliceret, men det vil være noget, vi sagtens kunne udbygge i et svar i udvalget.
Men der er lyttet til indsigelsen om det her emne, og forslaget skulle også gerne være justeret, så det i hvert fald ikke får de konsekvenser, som der bliver peget på i høringssvarene.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-10:
Jeg synes selvfølgelig, at det er fantastisk, at SF interesserer sig så meget for plantebaseret kakaomælk, og at ministeren gerne vil tilbyde noget plantebaseret kakaomælk til SF.
Vi ved jo, det er billigt til salg, så det kan være en god måde at få opbakning til et lovforslag på.
Men jeg interesserer mig mere for busser og for momslovgivning.
Derfor vil jeg bare bede ministeren om at forklare lovforslaget på det punkt.
Altså, der er nogle busser, der bruges til momsbelagte aktiviteter, der er andre busser, der bruges til aktiviteter, som er momsfritaget, og i den situation, hvor de så udtager nogle af deres busser, hvordan bliver de så påvirket af den her lovændring?
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-10:
Vi støtter ønsket om, at humanitære organisationer i et eller andet omfang kan være fritaget for de her afgifter.
Vi så jo helst, at der ikke var nogen chokoladeafgiftslov, fordi den er bøvlet, den er forældet, og den er på ingen måde rimelig eller retfærdig.
Som andre partier har nævnt, er vi også bekymrede for de omkostninger og det bøvl, der kan blive pålagt erhvervslivet, og det er noget, som vi gerne vil kigge grundigt på i udvalget, inden vi entydigt kan sige, om vi kan bakke op om lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-10-10:
Jeg takker.
Som nævnt af de foregående ordførere omhandler det her lovforslag jo flere forskellige delelementer, altså det er sådan et samlelovforslag.
Det er ikke det værste, vi har haft af slagsen, men der er trods alt forskellige elementer i det.
Det første element er godtgørelse af afgifter, hvis varen er givet til velgørenhed – julehjælp, kaffe til herberger, varmestuer og sådan noget, hvor forudsætningen selvfølgelig er, at man ikke modtager betaling for det.
Der kan man så få godtgjort afgifterne for det.
Det er sådan set ganske fornuftigt.
Et andet element er implementeringen af et nyt momsdirektiv, hvor der er nogle tiltag for at gøre det sværere at snyde med moms ved EU-handel.
Det er forenkling af reglerne om konsignationslagre og kædehandel.
Det er også forslag, som jeg synes er ganske positive.
Det skal nævnes, at det i øvrigt også er noget, der har været behandlet af det foregående Folketing, og vi støttede det også dengang.
Et nyt element, der så er med denne gang, handler om en værnsregel i forhold til særordningen for rejsebureauer.
Men det kan man så snyde med, ved at man har et datterselskab, som f.eks. køber flybilletterne og sælger dem noget dyrere til hovedselskabet, som så har en mindre fortjeneste og derved også en mindre momsbetaling.
Det er egentlig i det hele taget lidt spøjst, hvorfor der er sådan en særordning; det kan godt være, at der er en god forklaring på det, men umiddelbart lyder det lidt ulogisk, hvorfor der lige på det område skal være sådan en særordning.
Men jeg synes, at når den er der, så er det i hvert fald fint, at vi får lavet nogle værnsregler, så man ikke kan spekulere i det og snyde med det på den måde.
Så det tiltag støtter vi også.
Derfor kan jeg også konkludere til sidst, at vi støtter hele lovforslaget.
Kathrine Olldag (RV), 2019-10-10:
Tusind tak, formand.
Forslaget her er som nævnt en lovpakke med mange gode tiltag, og i Radikale Venstre synes vi selvfølgelig, det er godt, at velgørende organisationer kan få visse punktafgifter godtgjort, når varerne bliver brugt til humanitært arbejde.
Det er typisk i forbindelse med julehjælp, hvor chokolade, is, kaffe og sukkervarer i højere grad vil kunne doneres eller sælges billigt til de humanitære organisationer.
Selvfølgelig er det godt.
Men det punkt i forslaget, jeg er mest begejstret for, og som jeg gerne vil trække frem, er indsættelsen af en værnsregel i særordningen for rejsebureauer.
Og hvad betyder det så?
Det betyder, at rejsebureauer nu har en særordning, hvor de kun betaler moms af deres fortjeneste, sådan som det også er beskrevet.
Det har desværre fremmet kreativiteten i branchen.
De har oprettet datterselskaber, der køber billige flybilletter og sælger billetterne dyrt til moderselskabet, så der stort set ikke er fortjeneste på dem, når billetterne sælges videre til kunderne.
Og når der næsten ikke er nogen fortjeneste, er der næsten heller ingen moms at afregne.
Det er lige lovlig kreativt, synes vi.
Rejsebureauer har misbrugt særordningen, og Skattestyrelsen skønner, at statskassen er gået glip af omkring 20 mio. kr. om året – penge, som vi kunne have brugt på velfærd.
Så selvfølgelig er et indgreb nødvendigt for at fjerne muligheden for misbrug; det er sund fornuft.
Radikale Venstre er, som I alle ved, en stor fan af sund fornuft, så derfor bakker vi hundrede procent op om forslaget.
Carl Valentin (SF), 2019-10-10:
Tak for det.
540.000 t spiseligt mad bliver hvert år smidt ud i Danmark.
Det er en skandale, det er et vanvittigt ressourcespild, og jeg er ærlig talt rystet over, at det ikke er et problem, der er blevet taget mere alvorligt herinde, taget i betragtning af hvor højt klimadagsordenen efterhånden er kommet på dagsordenen.
Derudover kommer forslaget også socialt udsatte til gavn.
Det er hjerteblod for mig og for Socialistisk Folkeparti, og derfor støtter vi forslaget.
Vi har dog også nogle betænkninger ved lovforslaget.
Det fremgår af materialet, at dele af erhvervslivet ved høringen særligt har været kritiske over for de ændrede momsregler for udtagning af investeringsgoder.
Lovforslaget er på baggrund af høringen justeret, således at der kun i begrænset omfang og kun i samme omfang som ved salg vil ske beskatning.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre en uddybning om baggrunden for ændringen i lovforslaget.
Nu handler det her jo også om chokoladeafgiftsloven, hvor SF har stillet spørgsmål til forskelsbehandlingen mellem mælkebaserede og ikkemælkebaserede kakaodrikke i forhold til afgiftsfritagelse, altså problemet med, at kakaodrik baseret på komælk er fritaget for afgift, mens kakaodrik baseret på mere bæredygtige alternativer som havre, soya og mandel skal betale en kæmpe afgift på 26 kr. pr. liter.
I den forbindelse er vi interesseret i at vide, om det er korrekt, at der med den her version af lovforslaget fortsat vil være en forskelsbehandling, så alene mælkebaserede drikke fritages.
Og hvad er i så fald baggrunden for den forskelsbehandling?
Det håber jeg at få svar på.
Samlet set støtter vi lovforslaget.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-10:
Tak for det, formand.
Venstre bakker naturligvis op om L 27, og det er helt naturligt, fordi store dele af forslaget allerede blev fremsat under den tidligere regering, men ikke blev gennemført på grund af folketingsvalget.
Venstre har en stor interesse i at få gennemført lovforslaget, da vi anser det for at være overordentlig fornuftigt.
Lovforslaget indeholder også som nævnt af den socialdemokratiske ordfører flere elementer, der alle er med til at ensrette momsreglerne, og som sikrer, at de danske regler er i overensstemmelse med gældende EU-ret.
Det er en god ting.
Så vil jeg gerne fremhæve den del af lovforslaget, der omhandler godtgørelse af afgifter til støtte af humanitært hjælpearbejde.
Med denne del af lovforslaget sikres der mere rimelighed for virksomheder, organisationer, producenter, importører, grossister, butikker m.v., der støtter humanitært hjælpearbejde.
Samtidig skaber lovforslaget også større incitament til støtte heraf, da virksomheder og organisationer nu kan få godtgjort afgifter på chokolade, kaffe, sukkervarer m.v.
Det anser Venstre for at være en rigtig god politik og sund fornuft, og derfor kan vi bakke op om lovforslaget.