runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-11-21:
Vi har jo taget forslaget af bordet.
Altså, den eneste grund til, at vi har den her debat, er jo, at Liberal Alliance holdt fast i at ville have beslutningsforslaget på.
I forhold til det der med at stå alene synes jeg ikke, det er svært at tage en debat alene.
Jeg mener sådan set, at vi er valgt, fordi vi repræsenterer forskellige holdninger, og det mener jeg er noget af det fineste ved vores demokrati.
Det, jeg til gengæld er en lille smule rystet over, er, at der ikke er større kærlighed til sammenhængskraften i det her Folketing; at der ikke er større bekymring over, at en større og større andel vælger friskolerne; og at man har et behov for at sige, at fordi vi er nogle, der bekymrer os om det på en lidt anden måde end nogle andre, så skulle det betyde, at vi bare overhovedet ikke kan lide nogen former for friskoler.
Altså, hvorfor har man et behov for at skulle skrue debatten et sted hen, hvor man siger nogle ting og regulært lægger os ord i munden.
Altså, jeg siger jo heroppe fra den her talerstol, at regeringen har meldt ud, at vi har et ønske om, at de skoler, som skaber fællesskab i lokalsamfundene, har ordentlige betingelser.
Vi mener, at de løfter en virkelig vigtig opgave, som blev forladt efter kommunalreformen.
Hvilken del af det hører man ikke, og hvorfor bliver det udeladt fra debatten?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-21:
Vi synes jo faktisk heller ikke, at det i forbindelse med den aftale, vi lige har indgået – det vedkender vi os selvfølgelig, for det var en gammel aftale, at vi skulle finde de penge – var i orden, at ministeren blev tvunget til at finde pengene på gymnasieområdet, når man nu har et råderum.
Og når vi har en regering, der meget tydeligt har sagt, at vi skal satse på uddannelse, at vi skal sikre, at der gives flere midler til uddannelse, så er det mærkeligt, at man ikke engang vil prioritere den nye uddannelse, fgu, som vi er enige om skal bruge de midler, i det store råderum, der ligger, men insisterer på at tage dem fra de små gymnasier.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-11-21:
Det er også en rigtig god debat.
Den får vi anledning til at tage.
Min pointe var egentlig snarere den, at når ordføreren sætter lighedstegn mellem, at vi gerne vil skrue ned for koblingsprocenten, og et angreb på de frie og private skoler, siger jeg bare, at når vi skruer ned på bygningstaxameteret på gymnasierne, har jeg dog ikke hørt nogen sige, at det er udtryk for et ønske om, at vi gerne vil lukke en masse gymnasier, eller at vi er imod gymnasiesektoren eller deslige.
Jeg kunne bare godt tænke mig samme nuancer i den her debat.
Vi har ikke et ønske om at skulle udsulte nogen eller andet.
Vi kigger bare ud og ser, hvor der er mange penge henne nu, og hvilke opgaver man løser.
Der synes vi så, at der i forhold til den opgave, man løser, har ligget lige rigeligt med penge sammenlignet med det, man har på andre velfærdsområder.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-21:
Jamen jeg vil gerne svare på spørgsmålet.
Altså det, som beslutningen lægger op til, er sådan set at skabe ro om friskolernes økonomi præcis af de årsager, som fru Marianne Jelved så nøjagtigt har gjort opmærksom på – altså de særlige økonomiske forhold.
I den situation, som den radikale ordfører gennemgik, er det en god idé, at der er ro og forudsigelighed om skolernes økonomi.
Men grunden til, at jeg har trykket mig ind her, er, at jeg undrer mig over, at Socialdemokratiet har et behov for at gentage sit spin om de frie skolers grådighed.
Den soliditet, som de frie skoler har, kommer af, at de følger Undervisningsministeriets krav til egenkapital.
Det er for at gøre det, der står i de officielle bestemmelser om krav til egenkapital.
Det er stadig væk på grund af de forhold, der er omkring bygningsvedligeholdelse osv., at man følger de her regler.
Så kunne man ikke godt blive fri for det her med grådighed og så bare sige, at de retter sig efter reglerne?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-11-21:
Det gør det lidt på samme måde, som da vi f.eks. i fællesskab justerede de gymnasiale uddannelsers bygningstaxameter.
Det er jo et spørgsmål om, at vi indimellem skal bruge nogle penge et andet sted.
Så kigger vi på, hvor de penge kunne findes.
Det kunne de så på bygningstaxameteret på de gymnasiale uddannelser.
Det er en aftale, vi lige har indgået med hinanden, så vi kan bruge pengene på fgu.
Det, vi har gjort her, er, at vi har kigget ud over sektoren, og så har vi set på, hvor vi mener, der er blevet skruet mere op, end nødvendigt er, i forhold til hvor der ikke er.
Vi har et ønske om, at der kommer flere ud i daginstitutionerne.
Vi har et ønske om at fjerne omprioriteringsbidraget.
Og et af de steder, hvor vi kunne anvise en finansiering, var et sted, hvor man har seksdoblet overskuddet.
Det er jo ikke helt den samme situation, der har været i vores daginstitutioner eller i øvrigt på vores ungdomsuddannelser, der har været underlagt omprioriteringsbidraget.
Vi har haft et ønske om at skabe en balance, med hensyn til hvor mange penge man fik.
Det mener vi ikke at der har været før.
Det var den balance, vi ønskede at rette op på.
Anderledes er det jo ikke.
Jeg tror ej heller, at ordføreren opfatter det som et decideret angreb på de gymnasiale uddannelser, at vi har fundet nogle penge på bygningstaxameteret.
Jens Joel (S), 2019-11-21:
Jeg har ikke sagt noget som helst om grådighed, så kunne vi ikke godt blive fri for, at vi lægger hinanden ord i munden.
Uanset hvor berettiget det er, at man sparer op til et nyt tag på skolen, så kan man jo godt diskutere, om den skal fortsætte.
Men jeg synes faktisk, at vi jo ligesom har taget det ned, nemlig at der ikke er et flertal for det lige nu.
Til gengæld er jeg lidt mere tvivlende over for, hvad det er, Liberal Alliance med det her beslutningsforslag prøver at opnå omkring ro og forudsigelighed, som jeg tror ordføreren kaldte det.
For sandheden er jo, at det altid er et flertal i Folketinget, der bestemmer, og lige nu er der den ro og forudsigelighed omkring koblingsprocenten, at der ikke er tæt på at være et flertal for at ændre den.
Fint, så tager vi bestik af det.
Det gør fri- og privatskolerne sikkert også derude.
Men der er jo ikke nogen sikkerhed ved, at Liberal Alliance får vedtaget et beslutningsforslag, fordi det kan ændres i morgen, hvis der er nogle partier, der får en ny holdning til det spørgsmål.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-21:
Det synes jeg da er en mærkelig måde at stille tingene op på, for vi har jo et system her i Folketinget, hvor vi laver aftaler med hinanden, og det fungerer jo dag ud og dag ind, år ud og år ind.
Jeg kan ikke se, at der er noget særlig mystisk i det.
Jens Joel (S), 2019-11-21:
Jeg tror faktisk, at når man graver ned i tallene, ser man, at der er ret stor forskel på, hvor stort overskuddet er på de enkelte skoler.
Det var jo faktisk baggrunden for, at vi fremlagde et forslag om at spare.
Det handlede jo sådan set ikke om at tage nogle af de penge, der findes ude på skolerne, som de sparede op sidste år – det handlede om at undgå, at man fortsat akkumulerede i samme takt, som man havde gjort hidtil.
Men når der er stor forskel derude, vil der være nogle, som har – om man så må sige – polstret sig til at kunne imødegå både bygningsvedligehold eller andre ting, der måtte ramme skolerne.
Men der er også skoler, som ikke vil være særlig godt polstret.
Det var jo baggrunden for, at vi ud over den generelle sænkelse faktisk havde en pulje, som skulle tage højde for, om man var på vippen, altså om man risikerede lukning.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-21:
Hr. Jens Joel undrer sig over, at vi siger, at Socialdemokratiet her viser en ideologisk modvilje mod de frie skoler.
Det behøver hr. Jens Joel slet ikke at undre sig over, for det er jo meget tydeligt i den måde, man argumenterer på.
Når ens argumenter ikke er rigtige argumenter, men er besværgelser og manipulationer, så bliver vi jo nødt til at tro, at det er, fordi man har noget imod de skoler.
Til det her med, at de har haft et stort overskud de senere år, vil jeg sige: Altså, det er lidt større, end det har været tidligere, men det er jo noget, de skal bruge til at få moderniseret deres bygninger.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Jens Joel: Er det ikke hr. Jens Joels indtryk, ligesom det er mit indtryk, at når man bevæger sig rundt i landet, så har de frie skoler ikke bedre bygninger end folkeskolerne – de har tværtimod dårligere og mindre moderne bygninger end folkeskolerne?
Jens Joel (S), 2019-11-21:
Jeg ved ikke, om jeg har været på alle skoler i forhold til at kunne lave en generel konklusion, men jeg vil sige, at hr. Ole Birk Olesen formodentlig har ret i, at der er rigtig mange fri- og privatskoler, som trænger til at få gjort noget ved deres bygninger, ligesom der er rigtig mange folkeskoler, der trænger til at få gjort noget ved deres bygninger.
I næste uge skal vi diskutere et forslag fra Dansk Folkeparti, der handler om indeklima i folkeskolerne, hvor der i hvert fald også er temmelig mange ting at komme efter, for vi er udfordret på bygningsmassen på skolerne helt generelt.
Det, vi skal diskutere her, handler ikke om manipulationer.
Jeg synes tværtimod, at man kunne sige: Hvis vi siger, at den opsparing, der er lavet nu, er med henblik på at renovere, så er mit spørgsmål til Liberal Alliance jo, om man faktisk synes, at det ville være hensigtsmæssigt at fortsætte stigningen i den opsparing.
Altså, er det nødvendigt for at kunne renovere, eller har man de penge, man skal bruge nu?
For det er jo det, jeg synes er den interessante diskussion; ikke om man skal tage de penge – for det er der jo faktisk ikke nogen, der har foreslået – som er blevet opsparet og akkumuleret over de sidste år.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-21:
Jeg synes, at man som undervisningsordfører for statsministerpartiet bør vide, at det er det generelle billede derude, at hvis der står en stor funklende ny skole et sted i landet eller mange steder i landet, så er det ikke en privatskole – så er det en folkeskole.
Jeg er helt enig i, at nogle folkeskoler stadig væk trænger til renovering, og det bliver gjort løbende.
De gamle og meget slidte skoler – de aflagte, gamle folkeskoler – som er blevet til friskoler,
er privatskoler og friskoler.
Så den socialdemokratiske undervisningsordfører bør vide, at det er det, der er tilfældet derude.
Og derfor kan man ikke blive ved med at problematisere, at der de senere år har været lidt større overskud hos friskolerne, for de skal jo bruge pengene til at få nogle bedre bygninger.
Mai Mercado (KF), 2019-11-21:
På mange måder er det jo en fremragende debat, for den får jo virkelig de politiske forskelle frem.
For vi synes jo netop, at de frie skoler også er med til at skabe fællesskaber.
Og derfor tror jeg også, at ministeren vil opleve, at det provokerer rigtig mange – både forældre og andre, som har en aktie i uddannelsesverdenen – når ministeren siger, at man bare tjekker ud af fællesskabet, når man går på en fri skole.
Der kan være rigtig mange årsager til, at man går på en fri skole.
Det kan være, at man er blevet drillet og har brug for et skoleskift.
Det kan være, at den lokale folkeskole er blevet lukket, og at der simpelt hen er for langt til en anden.
Men jeg vil bare spørge: Vil ministeren stoppe med at lægge de her besparelsesforslag frem, når det er ret tydeligt, at der ikke er andre partier i Folketinget end lige præcis ministerens eget parti, som ønsker at nedsætte koblingsprocenten?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-11-21:
Hvorfor i alverden skulle jeg dog give en garanti for det?
Altså, det ville da være dybt mærkeligt, hvis Socialdemokratiet stillede sig et sted, hvor man bare sagde: I al fremtid vil vi give en garanti for, at vi aldrig igen fremsætter forslag om vores egen politik.
Omvendt gider jeg jo ikke stå hernede i Folketingssalen og blive stemt ned hver anden dag; det er jo spild af tid.
Jeg har stået hernede til behandling af uendelig mange beslutningsforslag gennem mit liv, som jeg vidste der ikke var flertal for, og på et eller andet tidspunkt begynder man at synes, det er spild af tid.
Marianne Jelved (RV), 2019-11-21:
Det er meget svært at sidde og vente så længe på at få ordet, men jeg føler virkelig et behov for at sige nogle ting meget klart, her i en indledning af debatten: De frie skoler er ikke skabt til at skulle vise, hvilken befolkningssammensætning der er i Danmark.
De er skabt i 1855 ved lov og senere kommet ind i grundloven som en frihedsrettighed for forældre til selv at vælge, hvilken undervisningsform deres barn skal have – slut.
Der er ikke en anden begrundelse for de frie skoler, og det er den begrundelse, der gør det muligt at lave frie skoler.
Så venter jeg mig egentlig meget af en invitation fra ministeren om, at vi tager fat på nogle af de problemer, ministeren har rejst fra talerstolen her, nemlig den meget skæve elevsammensætning, der er i nogle skoler, og nu taler jeg om folkeskoler.
For det er folkeskolens opgave at være den fælles skole for alle børn, og derfor glæder jeg mig til at få en invitation til, at vi kommer til Vollsmose og besøger H.C. Andersen-Skolen, hvor 97 pct. af børnene er af en anden etnisk baggrund end dansk.
Kan ministeren bekræfte, at det vil ministeren gerne gøre?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-11-21:
Nu har jeg jo været valgt i det område, hvor Vollsmose ligger, så jeg tror, at antallet af gange, jeg er gået op og ned i opgangene i Bøgeparken, er uendeligt.
Vi kan godt tage til Vollsmose igen, hvis den radikale ordfører gerne vil det.
Jeg synes, at der bliver insinueret, at vi skulle have et ønske om ikke at have de frie grundskoler.
Det er faktisk ikke tilfældet.
Det, som vi drøfter her, er, om vi skal have den samme koblingsprocent som sidst, Radikale Venstre og Socialdemokratiet var i regering med hinanden.
Altså, debatten her handler om, om koblingsprocenten skal være den samme, som den var, sidst vi havde regeringsmagten sammen, og det vil sige på et tidspunkt, hvor den efter min mening lå helt rimeligt.
For da lå den et sted, hvor der var et overskud, som gjorde, at man kunne spare op, men dog ikke et større overskud end det, og det synes jeg er et rimeligt niveau.
Jeg synes jo, at der skal være en eller anden form for fornuft og sammenhæng mellem de penge, som man sætter af til noget, og den opgave, der bliver løftet, og kan man se, at nogle dele af vores offentlige sektor kører med ret store regnskabsmæssige overskud, så er det min bedste overbevisning, at man skal finde ud af at bruge de penge bedre et andet sted.
Så vil jeg sige, at det for os er afgørende, at der også er nogle, der udfordrer statens måde at drive uddannelse på.
Så det er ikke et angreb på ideen om de frie skoler fra vores side.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-21:
Mange tak.
Jeg hører ministeren tale om fordelen ved friskolerne og tale om, at de løfter en vigtig opgave.
Jeg ved det selv fra Fyn, at der er rigtig mange steder, hvor vi i dag har friskoler, men hvor der ellers ikke er en skole i nærheden.
Samtidig har man et ønske om at trække 300 mio. kr. ud af sektoren med en eller anden begrundelse om, at der er nogle, der har sparet op.
Jeg forstår ikke, at man ikke starter med at sige, at vi her har en sektor, som vi skal beskytte.
Så er der måske nogle ting, man gerne vil justere.
Men nej, man siger, at de får alt for mange penge, og man siger, at de er forkælede.
De får cirka tre fjerdedele af, hvad en almindelig folkeskole får.
Er det at være forkælet?
Er det at få alt for meget?
Det syntes vi altså ikke i Dansk Folkeparti.
Og jeg synes heller ikke, det hænger sammen med de argumenter, ministeren i øvrigt bruger, når hun taler om, at sektoren faktisk løfter en rigtig vigtig opgave.
Så hvordan hænger det sammen?
Marianne Jelved (RV), 2019-11-21:
Det er der ingen banker der vil låne til en fri skole.
Derfor er de nødt til at spare op, og det er, uanset om det er en privatskole, det er en fri skole, det er en lilleskole, eller hvad det er.
Punkt 2: Koblingsprocenten på 75 pct. er efter Radikale Venstres opfattelse den balance, som er den fornuftige balance.
Så har vi sagt ja til at forøge de 75 pct. med 1 procentpoint til specialundervisningsaktiviteter på de frie skoler, og det står vi ved, og vi har intet ønske om at finde en anden balance.
For der er ikke nogen anden bedre balance end 75 pct, hvis man spørger en radikal.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-11-21:
Men det er vi blevet bekendt med i forhandlingsrummet og har jo konstateret, at der ikke er et flertal.
Så det er jo ikke på vores billet, at den her debat bliver taget i dag.
Vi har anerkendt, at der ikke er et flertal i Folketinget bag det – det har vi jo sådan set vidst længe, kan man sige – og nu har vi så også erkendt ved forhandlingsbordet, at det ønsker de andre partier, der sidder og forhandler finanslov, ikke at være med til, og derfor har vi taget forslaget af bordet.
Der, hvor jeg slår mig lidt på det, den radikale ordfører siger, er, at det bliver insinueret, at vi skulle have et problem med, at grundskolerne eksisterer.
Det er der flere ordførere herinde der har sagt.
Det har vi ikke, og det vil jo sige, at det, at koblingsprocenten bliver sat op og ned på forskellige tidspunkter i danmarkshistorien, ikke behøver at betyde, at man enten er fuldstændig for eller fuldstændig imod.
Der synes jeg simpelt hen, at debatten bliver for sort-hvid.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-21:
Nu bemærkede jeg mig, at ministeren sagde det her med koblingsprocenten.
Nu er jeg selv skolelærer og har været det i 10 år, og jeg kan godt huske, da ministerens eget parti lavede den fuldstændig forfejlede skolereform, hvordan forældre også søgte væk fra folkeskolen og netop søgte hen og åbnede dem.
Så jeg vil bare have ministeren til at bekræfte, at det her store boom i friskoler bl.a. er baseret på, at ministerens parti fører og førte en fuldstændig forfejlet skolepolitik.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-11-21:
Okay, det var måske alligevel et håb, jeg ikke tror jeg kan imødekomme.
Jeg tror sådan set, det er noget andet end skolereformen, og ikke desto mindre noget, Socialdemokratiet har indført.
Men jeg tror ikke, det var skolereformen.
Jeg tror, det var inklusionen.
De to ting tror jeg har været med til, at rigtig mange forældre har valgt ikke at være i den lokale folkeskole.
Altså, vi har set den stigning, der har været.
Så kan der være andre ting, også det her med, at der er lokale skoler, men det er lidt en anden debat, og det bliver for langt her.
Men jeg tror, at det er de to ting, og det vil sige, at ja, vi har et medansvar for det og derfor også et ansvar i forhold til at rydde op.
Inklusion var jo noget, som man helt bredt vedtog i Folketinget.
Vi var bannerførere for det, og jeg tror, at der mange steder simpelt hen ikke fulgte de ressourcer med, der skulle til, og det vil sige, at børn, der havde et støttebehov, ikke fik den hjælp, de skulle have.
Omvendt var der også børn, som sad i klasser, hvor det simpelt hen var umuligt at få gennemført en undervisning.
For der var nogle børn, der ikke fik den hjælp, de skulle have.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-21:
Så det vil jeg godt bakke op om.
Men kombinationen af de to ting har jo selvfølgelig også gjort, at der er rigtig mange, der vælger folkeskolen fra.
Det er derfor, at vi i Nye Borgerlige ser så positivt på, at forældre reelt har et frit valg, for det skal de have.
Men jeg er sådan set enig med ministeren i, at inklusionsreformen også var fuldstændig forfejlet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-11-21:
Jeg synes jo, at vi i stedet for skulle bruge kræfterne på i fællesskab at sørge for, at der for det første er skoler til stede i alle egne af Danmark.
Det synes jeg jo er den ene ting, man skulle, som konklusion på det, som ordføreren siger, altså sørge for, at der er skoler til stede i alle egne af Danmark.
Det mener jeg sådan set er vores fælles opgave, og for det andet så at få rettet op på inklusionen.
For det er jo fint nok, at der er nogle, der så kan vælge fra, men der er også andre, der ikke kan, og de sidder så tilbage.
Det vil sige, at jeg synes, at der ligger en meget stor fælles opgave i at få gjort noget ved inklusionssituationen i folkeskolen.
Mai Mercado (KF), 2019-11-21:
For hvis man nu bare følger debatten, virker det jo ulogisk og måske også lidt mærkværdigt, at der står et parti, som grundlæggende er enig i, at der ikke skal være besparelser.
Man har været ude at sige offentligt, at man ikke ønsker at nedsætte koblingsprocenten.
Så virker det jo intuitivt, som om man kunne støtte et forslag, som handler om at beholde koblingsprocenten på det nuværende niveau.
Når man så ikke, fordi det åbenbart er Liberal Alliance, som har fremsat et forslag, skulle kunne unde dem, at man stemmer for det politiske forslag, så vil jeg da bare appellere til, at man holder fast i sin egen politik og stemmer for det, man sådan set er enig i.
Jens Joel (S), 2019-11-21:
Jamen der vil jeg da sådan set opfordre Liberal Alliance til at diskutere, hvor stort overskuddet skal være med henblik på renovering af de bygninger, for så kommer vi jo ind i en substantiel diskussion om, hvad det er, man sparer op til.
Vi har jo faktisk ikke sagt, at de penge, der nu er blevet sparet op i sektoren, ikke er nogen, man kan bruge på nyt tag eller på at renovere skolen.
Vi anerkender fuldt ud, at der også er fri- og privatskoler, der står med et renoveringsbehov, lige så vel som der er folkeskoler.
Apropos manipulation skal man nok også passe på med at give indtryk af, at folkeskolerne i det her land står funklende nye derude alle sammen, for det er heller ikke dækkende.
Jakob Sølvhøj (EL), 2019-11-21:
Vi holder fast i vores egen politik.
Vi har sagt helt klart, at vi ikke ønsker at forringe de frie skolers økonomi, og det står fuldstændig fast, også i de kommende år.
Jeg tror, det er rigtig vigtigt, at vi holder fast i, at det, der er kernen, jo er, hvad det er for en økonomi, der tilføres.
Og måske virker det også sådan lidt, jeg vil sige dobbelttydigt, når man på den ene side fra et borgerligt flertals glad har skåret ned på folkeskolens økonomi gennem de sidste 4 år med den stærkt afsmittende virkning, det har i forhold til de frie skoler, så nu på den anden side vil kæmpe så heroisk for de frie skolers økonomi.
Jeg vil sige, at den måde at håndtere den politiske debat på har jeg egentlig ikke så meget respekt for.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-11-21:
Jamen altså, Enhedslisten synes da, det er rigtig godt, hvis alle lande lever op til habitatdirektivet og vandrammedirektivet, så vi kom frem til, at vores fælles have sådan set fik en bedre kvalitet.
Vi går også ind for, at vi kommer frem til reel vedvarende energi i transportsektoren.
Men problemet er bare, at i bemærkningerne til lovforslaget står der godt nok, at det har en positiv CO 2 -effekt, men det regnskab holder ikke, hvis man ser på det globalt – så er det sådan set ikke en fordel, at vi får de her fødevarebaserede biobrændsler og putter i tanken i forhold til at køre videre med diesel.
Og så er det jo ikke en løsning – det er en molboløsning for 1 år, og så går man tilbage til noget helt andet næste år.