runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2019-03-12:
Der er rigtig mange forældre, der er meget glade for deres børns daginstitutioner, mig selv inklusive.
Det ændrer ikke på, at normeringerne er rigtig dårlige, og det ændrer heller ikke på, at den statistik, som statsministeren står her og praler med, jo er en statistik, hvor det tæller dobbelt, hvis man har en vikar.
Det er simpelt hen ikke en brugbar statistik på virkeligheden.
Jeg ville rigtig gerne bruge mere tid på det, men jeg bliver nødt til også at spørge til den melding, der er kommet fra ligestillingsministeren her til morgen.
For i Danmark har vi jo tusindvis af voldtægter, der aldrig nogen sinde bliver anmeldt, og i sidste uge kom der en rapport fra Amnesty International, som meget, meget klart dokumenterer, at selv når man forsøger at anmelde, er der stadig væk rigtig lang vej til en ordentlig behandling.
Der er altså kvinder, der stadig væk bliver spurgt, om de havde taget provokerende tøj på, om de er klar over, hvad det betyder for overgrebsmandens liv, at de anmelder, og om de nu er sikre på, at de ikke selv har været skyld i det.
Det er helt, helt forfærdelige beretninger.
Heldigvis kunne vi jo høre ligestillingsministeren sige her til morgen, at hun er helt enig i, at vi skal have en lovgivning, der afspejler et værdisæt om, at vi skal være ordentlige over for hinanden.
Kan statsministeren bekræfte, at det er Venstres og/eller regeringens holdning?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-03-12:
Vi vil fortsætte med det, vi er i gang med.
Vi har bl.a. lagt et 1.000-dagesprogram frem, hvor der også følger penge med, og hvor vi har valgt i stedet for at smøre smørret tyndt ud over hele skiven at fokusere på de institutioner, som i særlig grad har udfordringer, fordi børnene kommer fra familier, som rummer udfordringer.
Ja, jeg har afleveret børn, men det er nogle år siden, det må jeg indrømme, men jeg ser meget frem til at rykke en generation op i hierarkiet og skulle aflevere nogle børnebørn, og så håber jeg, jeg vil opleve et billede, som er lidt mere nuanceret end det, der bliver beskrevet her.
Når man kigger på billedet set ovenfra, er det næsten 9 ud af 10 forældre, som udtrykker tilfredshed med dagpasningstilbuddene, og det er mere end 9 ud af 10 af børnene, der er glade for vores dagtilbud.
Når man ser på, hvordan det er normeret helt bredt hen over Danmark, vil man se, at der cirka er 3 børn pr. voksen i vuggestuealderen og omkring 6 børn pr. voksen i børnehavealderen, altså fra 3 år og frem til skolestart.
Det er det store billede, når man kigger på Danmark under et.
Det rokker ikke ved, at der rimeligvis er udfordringer nogle steder, som jo med det kommunale selvstyre, vi har, i første række er en opgave for kommunerne.
Men jeg vil ikke stå og købe ind i en kronik, jeg i øvrigt ikke har læst, og tage den som et sandhedsbevis for, at alting sejler og alt er en ruin, for det er ikke det billede, jeg har.
Det er heller ikke det billede, jeg har, når jeg selv besøger daginstitutioner.
Jeg håber, der er plads til den nuance.
Det føler jeg mig egentlig lidt mere tryg ved at hr. Sjúrður Skaale er afsender på, i forhold til den Sambandsmand eller den repræsentant for Fólkaflokkurin, der skal overtage efter hr. Sjúrður Skaale – eller hvordan det nu går.
Det kunne også være en anden fra Javnaðarflokkurin.
For det er mit eget indtryk, at de nordatlantiske medlemmer – det synes jeg egentlig også er blevet bekræftet i den her spørgetime, sådan som den har foldet sig ud – egentlig har følt sig, på tværs af politiske forskelle, godt behandlet af den regering, der sidder for tiden, og har haft en god relation.
Det må hr. Sjúrður Skaale jo selv have gjort sig nogle tanker om, altså om hvordan det kan være gået så godt.
Og i hele den udstrækning, det har været beroende på den måde, hr. Sjúrður Skaale har ageret på, så er der jo masser af råd, man kan give videre, så det synes jeg da bare man skal gøre.
Jeg har det sådan, at uanset hvem det færøske folk vælger, for der er jo demokrati, så vil det være min intention at have den tættest mulige samarbejdsrelation fremadrettet, og det gælder så i øvrigt, uanset i hvilken position jeg så måtte være her, hvis jeg altså overhovedet bliver valgt.
Det er jo ikke til at vide; det er jo vælgerne, der bestemmer det.
Sjúrður Skaale (JF), 2019-03-12:
Tak for det.
Nu er det om mig selv.
Valget på Færøerne til Folketinget plejer at være meget, meget tæt – meget, meget få stemmer plejer at adskille vindere og tabere – og således er det slet ikke sikkert, at jeg står her om nogle uger; enten fordi man beslutter sig for at afskaffe de færøske mandater, eller fordi vælgerne stemmer således, at de ikke vil deres eget bedste, kan man sige.
Det gør de en gang imellem, men ikke altid.
Hvis vi forudsætter, at et andet færøsk mandat står her om nogle uger, hvilket råd har statsministeren så til en færøsk folketingspolitiker?
Hvad er regeringens erfaringer i den henseende?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-03-12:
Jeg kan ikke helt genkende det der billede af, at det er en snæver dansk interesse, at der er amerikansk tilstedeværelse i Grønland, og at Grønland ikke selv nyder nogen glæde ved det overhovedet.
Bare for lige at tage fat i grundpræmissen: Altså, amerikansk tilstedeværelse i Grønland og andre steder i Europa er jo noget af det, der har været med til at sikre, at vi har haft den her del af verden i fred og harmoni igennem generationer.
Det skal vi holde fast ved, og det skal vi også gøre i en situation, hvor tingene spidser til, med et stadig mere aggressivt Rusland.
Så er det rigtigt, at vi skal søge at holde amerikanerne fast på også at levere ind til det grønlandske civilsamfund.
Der kører i øjeblikket et udbud i Thulebasen omkring sejladsen, som jeg altså håber falder ud på en måde, hvor det understøtter det grønlandske samfund.
Da jeg selv var på Thulebasen for nogle måneder siden, havde jeg lejlighed til at tale med dem om, hvordan man kan skabe et større engagement i det grønlandske civilsamfund, bl.a. ved oprettelse af praktikpladser til grønlandske unge, hvor der gøres en stor indsats, altså ikke bare ved at sidde og vente på Thulebasen på, at der kommer unge grønlændere og rækker hånden op, men hvor man også sejler op og ned langs kysten for at udbrede kendskabet til de erhvervsmuligheder, der er, omkring Thulebasen.
Og det skal vi holde amerikanerne fast på.
Jeg noterer mig også med tilfredshed det letter of intent, der kom fra det amerikanske forsvarsministerium for måneder tilbage, som jo viser en ambition om at engagere sig med investeringer i Grønland, som også kommer civilsamfundet til gode.
For så vidt angår det med oprydning, jamen så er vi jo enige med naalakkersuisut om, at der skal ryddes op efter tidligere amerikansk militær tilstedeværelse i Grønland, og det er jo også i det lys, at vi i det sidste forsvarsforlig har afsat ressourcer – 180 mio. kr. – i perioden 2018-2023.
Aleqa Hammond (NQ), 2019-03-12:
Ja, 4 år er ved at være omme, og det har helt bestemt været spændende at være her i Folketinget og arbejde ved det danske Folketing.
Men gnisten har ikke altid været der.
Den danske gevinst ved kontrakter med USA's militær har kun været stigende gennem de sidste år, og en række danske firmaer tjener milliarder af kroner på den goodwill, som bl.a. samarbejdet omkring Grønland og Thule Air Base medfører for Danmark.
Samtidig ser vi desværre i forbindelse med Thule, at USA fjerner de få militære kontrakter, som Grønland nød godt af.
Samtidig kan vi læse i medierne, at USA har bidraget med 100 mio. dollar til oprydningen efter nedlagte stationer i det arktiske Canada, netop fordi de har DEW Line Cleanup Criteria, DCC, for forurening specifikt for Arktis.
Mener statsministeren ikke, at USA bør tage et større ansvar for oprydning af efterladenskaberne i Grønland?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-03-12:
Så jeg kan garantere, at valget har været afviklet om senest 96 dage.
Jeg synes, at der er visse steder, hvor isen lige skal bryde op, og hvor nogle bygder skal være sejlbare, inden vi kommer dertil.
I forhold til spørgsmålet skal jeg jo ikke stå her og føre valgkamp.
Men altså, jeg er oprigtig optaget af vores rigsfællesskab, som fru Aaja Chemnitz Larsen beskrev i åbningsbemærkningerne som, at det måske har været et noget lunkent forhold, men det virker, som om vi er ved at finde noget gnist igen.
Det synes jeg er positivt.
Og det er da en gnist, jeg ikke har lyst til at slukke.
Og så skal vi bruge de fordele, der ligger i at pulje vores kræfter i visse situationer.
Lufthavnsbyggeriet er et fantastisk eksempel på det, for det, at der er et dansk engagement, sikrer Grønland en adgang til noget billig kapital, og dermed bliver de her projekter meget mere realiserbare.
Det er noget, jeg ønsker at holde fast i.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-03-12:
Mange tak.
Det mener vi sådan set også fra Inuit Ataqatigiits side.
Vi sidder jo i opposition i Grønland og mener bare, at ord også skal følge handling.
Inden længe skal vi jo til et valg, og valget af en kommende statsminister og et kommende Folketing er selvfølgelig også et område, som vi følger fra Grønlands side.
Statsministeren har udtalt, at valget udskrives, når der kommer blade på træerne, og når man kommer fra Grønland, er det sådan en spøjs måde at se tingene på.
De nordatlantiske folketingsmedlemmer har ifølge grundloven samme status som resten af vores danske kollegaer herinde og som vores færøske kollegaer, og der er helt klart sket nogle forbedringer de sidste 4 år.
Det vil jeg sådan set gerne rose statsministeren for.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om det er noget, vi også kommer til at se, hvis du kommer til at sidde for bordenden i en regering efter folketingsvalget – jeg er ked af, at jeg kom til at bruge direkte tiltale - og så vil jeg gerne høre statsministeren, hvornår han forventer, at bladene kommer på træerne.
Mange tak.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-03-12:
Jeg tror i virkeligheden, at det er et spørgsmål, som skal rejses i Nuuk.
For sådan som lovgivningen er bygget op, er det jo, fuldstændig ligesom det har været gældende for Færøerne, i Nuuk og i Tórshavn, at man initierer områder hjemtaget.
Så det hviler jo på det, man kunne kalde en grønlandsk appetit på at tage opgaver, der løses af Danmark, af rigsfællesskabet, i Grønland.
Så det er jo en debat, man skal tage der.
Når ambitionen altså konkret har været lavere end det, som jeg sådan egentlig selv også oplevede, da jeg stod i Nuuk for 10 år siden, hænger det vel sammen med, hvis vi skal være åbne over for hinanden, at Grønland også har en stribe udfordringer omkring det med at være økonomisk selvbærende, om at have de nødvendige ressourcer.
Det er så også i den sammenhæng, at jeg lægger utrolig meget vægt på, at vi får det her tættere samarbejde, også et tættere erhvervspolitisk samarbejde.
For den helt grundlæggende forudsætning for at kunne udleve den der appetit på at kunne mere selv er jo, at man har kræfterne til det.
Men det er en debat, der primært hører hjemme i Nuuk.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-03-12:
Mange tak.
I år er det jo 10 år siden, vi fik selvstyre i Grønland.
Det var en dag, som vi var mange i Grønland som fejrede og troede også skulle være en ny æra.
Det skabte håb om en bedre og en mere ansvarlig fremtid for Grønland, og nu står vi her knap 10 år efter, og det giver anledning til at gøre status.
Vi har godt nok fremmet Grønlands rolle i Folketinget, og jeg tror ikke, der er nogen her i Folketinget, som er i tvivl om, at folkevalgte repræsentanter fra Grønland, både i Inatsisartut og i Folketinget, skal høres.
Men ingen af de 32 områder er hjemtaget her 10 år efter, og dette er på trods af, at minimum 8 af områderne kunne hjemtages i morgen, hvis det var at Grønland ønskede det.
Erfaringerne viser, at Grønland afventer Danmark, Danmark afventer Grønland, når vi snakker om opdatering af de her 32 områder.
Hvorfor er der den her nølen?
Hvordan kan det være, at det tager så lang tid at få sikret, at vi får hjemtaget nogle flere områder i Grønland?
Er der noget, som regeringen kan gøre for at fremme det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-03-12:
Tusind tak for det.
Og sådan set også tak for den her beskrivelse af et øget engagement i Grønland fra regeringens side, et tættere samarbejde, en række konkrete resultater.
Det er også min egen oplevelse, og derfor vil jeg også gerne kvittere for det og takke den anden vej.
Nu er det jo ikke sådan et afdansningsbal, vi er til her – altså, der er jo 96 dage til, at det valg skal være holdt, ikke?
Men det er jo rigtigt, at så mange spørgetimer er der sikkert ikke i kalenderen, så det er en udmærket anledning til at takke for et godt samarbejde.
Jeg er i øvrigt meget enig i, at vi skal nedbryde fordomme, og det kræver også et indblik i det, man kunne kalde det moderne Grønland.
Derfor er noget af det, jeg personligt lægger vægt på kan prioriteres via den her pulje på 25 mio. kr., mere ungdomsudveksling, altså mellem Danmark og Grønland og mellem Grønland og Danmark.
Grønland er langt væk, og med den aktuelle infrastruktur er det også et dyrt sted at komme til.
Derfor er det jo tit sådan, at skoleklasser orienterer sig andre steder hen, altså ud mod Europa i stedet for mod Færøerne eller Grønland, og der kan vi give et lille bidrag til, at der kommer et nyt fokus.
Det synes jeg er rigtig, rigtig vigtigt.
Når der bruges udtrykket balanceret ligeværd, er det jo, fordi det er vigtigt for os – og det gælder både landsstyreformand Kim Kielsen og jeg selv – at få understreget, at lufthavnsbyggeriet i Grønland er et grønlandsk projekt, altså at det er et grønlandsk drevet projekt.
Og derfor indgår Danmark ikke som en fuldt ligeværdig partner – vi indgår som en minoritetsaktionær.
Så det er balanceret ligeværd – så det vender egentlig den anden vej rundt.
Jeg er glad for, at der har vist sig den her åbenhed i Grønland over for også at se til Danmark i forhold til at skaffe kapital.
Projektet bliver langt mere realiserbart med det danske engagement, men det er bare vigtigt at få understreget, at det altså er et grønlandsk projekt.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-03-12:
Mange tak.
Snart er der gået 4 år i denne folketingsperiode.
Vi har opnået en lang række resultater, som er til gavn for det grønlandske samfund, og set med grønlandske briller har vi faktisk mere end tidoblet de politiske resultater i den her valgperiode.
Der er indgået en dansk-grønlandsk aftale om lufthavnsinvesteringer i Grønland.
Også grønlandske folketingsmedlemmer er for første gang nogen sinde med i finanslovsforhandlinger og delvist i forligsforhandlinger, og der er nye forandrende initiativer til erhvervsudvikling, uddannelse og forskning rettet mod Grønland.
Derudover er der også mere end nogen sinde før et øget fokus på kendskabet til hinanden i rigsfællesskabet.
Det er desværre ærgerligt, at et flertal her i Folketinget kun fokuserer på, at danske unge skal lære om historien i rigsfællesskabet, fordi vi ved at fortælle om det moderne Grønland kunne fjerne fordommene frem for at skabe nogle nye.
Relationen mellem Grønland og Danmark er ofte sammenlignet med et parforhold, også her i Folketingssalen.
Og efter mange år med et lunkent forhold mellem Grønland og Danmark er vi måske ved at finde en øget ligeværdighed og måske ved at finde melodien med hinanden; ikke mindst er vi ved at finde respekten for hinandens forskellighed, og måske sidder vi i virkeligheden en lille smule tættere, end vi har gjort før, og det er positivt, så længe vi har et partnerskab, hvor begge parter gerne vil investere energi i hinanden.
Det skal dog heller ikke være nogen hemmelighed, at det stadig væk er langtfra, at vi kan kalde relationen fuldt ud ligeværdig.
I lufthavnsaftalen omtales der et begreb, der hedder balanceret ligeværd.
Hvilke tanker ligger der bag det her begreb, og hvilke visioner har statsministeren for et på sigt mere ligeværdigt partnerskab mellem Grønland og Danmark?
Aleqa Hammond (NQ), 2019-03-12:
Grønland har aldrig nogen sinde sat spørgsmålstegn ved, om amerikanerne er med til at skabe sikkerhed i den vestlige verden – en sikkerhed, som også gavner resten af verden, som vi er en del af.
Det har vi ikke sat spørgsmålstegn ved.
Men vi sætter spørgsmålstegn ved, hvad amerikanerne gør i Grønland, og vi sætter også spørgsmålstegn ved det manglende engagement, amerikanerne har over for Grønland.
USA har alt for længe ikke villet tage ansvar for deres eget militære affald i Grønland, og det er en situation, som Danmark alt for længe ikke har gjort noget seriøst ved.
Derfor klagede min partiformand fra Nunatta Qitornai, Vittus Qujaukitsoq, i sin tid til FN over dette forhold.
FN's Menneskerettighedskommission erklærede, at ansvaret for al denne forurening alene var Danmarks.
Det medførte, at Danmark pludselig kunne finde 180 mio. kr. til denne oprydning.
Fortidens militære affald skal naturligvis håndteres af den, som har ansvaret, og 180 mio. kr. er i den grad i underkanten for en fuldstændig oprydning.
Er statsministeren villig til at afsætte flere midler på finansloven til oprydning også i fremtiden?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-03-12:
Jeg kan ikke helt genkende historiebeskrivelsen af, at det skulle være på grund af den henvendelse, som i øvrigt ellers blev trukket tilbage af den grønlandske regering, fordi den daværende minister måske var lidt ude i eget ærinde, at det pludselig skulle have initieret en dansk interesse.
Det er et billede, jeg ikke kan genkende.
Vi har haft en god dialog med naalakkersuisut i en årrække, og det har afspejlet sig i det forsvarsforlig, vi har indgået, hvor der er sat ressourcer af.
Det er klart, at vi løbende kommer til at forholde os til, om de ressourcer rækker i forhold til det, der er et dansk-grønlandsk ambitionsniveau, og det næste naturlige sted at gøre det er, når man nærmer sig udløbet af det seksårige forsvarsforlig, vi har indgået, og som så i øvrigt er justeret op i en tillægsaftale med yderligere beløb de sidste år af forligsperioden, som ikke er udmøntet endnu.
Så det er et spørgsmål, vi kommer til at drøfte.
Min egen oplevelse er, at vi har et godt og tillidsfuldt samarbejde med de grønlandske myndigheder om de her spørgsmål.
Jeg er i de lysegrå nuancer, for jeg oplever ikke sådan en begravelsesstemning.
Men må jeg ikke blot sige tak for, hvad jeg sådan set oplevede som pæne, velmente ord.
Jeg har også sat pris på samarbejdet og håber, at hr. Sjúrður Skaale ud fra en personlig betragtning også vil være at finde i Folketinget fremadrettet, så vi i hver vores positioner kan opretholde en fremadrettet god samarbejdsrelation.
Jeg har selvfølgelig også de bedste ønsker til mit eget søsterparti.
Alle kan jo ikke blive valgt, heller ikke til det her sæde.
Jeg kan sige, at det gode råd, jeg vil give mig selv fremadrettet – og det gør jeg så her i det åbne rum, så kan andre jo tage det ned – er at udvise engagement.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi viser rigsfællesskabet den opmærksomhed, som rigsfællesskabet fortjener.
Det kræver engagement, og det kræver, at man investerer tid, for for at sige det helt ærligt: Hvis man ikke beslutter sig for at gøre det, kan det jo meget nemt blive udvisket i forhold til alt muligt, der pr. automatik trækker, altså, europæiske rådsmøder, FN's Generalforsamling, Nordisk Råd, Kommunernes Landsforening, Danske Regioner – det prøver vi så at rette op på, så frigiver det lidt tid – men der er ellers mange ting, der trækker.
Og med et Færøerne, der er så selvbærende, som Færøerne er – for der er en fantastisk udvikling på Færøerne for tiden – så er det jo ikke sådan, at problemerne vælter ind i brevbakken.
Så hvis man skal opretholde en relation, kræver det investering, engagement.
Det har jeg tænkt mig at fortsætte med at udvise, og det skal da være en opfordring til alle.
Sjúrður Skaale (JF), 2019-03-12:
Vi lever i disse dage i en overgangstid.
Der er valgkamp, og vi går på en bro over mod noget, som vi ikke helt ved hvad er.
Modsat mig selv går jeg ud fra, at statsministeren er rimelig sikker på sit genvalg til den her forsamling, men måske ikke helt sikker på sit genvalg som statsminister.
Måske sidder der om få uger en anden regeringsleder der, og en anden repræsentant for Færøerne står her.
Måske er det ikke en bro, vi går på, måske er vi politisk hver især i gang med at gå planken ud.
Måske er vi på en eller anden bizar måde politisk set med til eller i hvert fald tilskuere til vores egen politiske begravelse.
Sådan er vilkårene nu en gang.
For på trods af nogle knaster har samarbejdet mellem mig og regeringen og mellem Danmark og Færøerne i det hele taget været godt de sidste år.
Der har været en god tone de sidste år, og jeg tror ikke mindst, at det skyldes statsministerens engagement.
Tak for det.
Men hvis nu det skulle ske, at statsministeren taber sin post som statsminister ved næste valg, og en anden person overtager posten, hvilke råd vil statsministeren så give til sin efterkommer, når det gælder håndteringen af de overordnede relationer mellem Danmark og Færøerne?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-03-12:
Altså, jeg har godt hørt om det forslag, som jo også er stillet af en republikaner, nemlig formanden for Lagtinget, som er fra Tjóðveldi, der ønsker Færøerne fri af Danmark – nu skal jeg passe på min retorik.
Det lovforslag må man jo selv behandle.
Jeg vil selvfølgelig indhente juridisk vurdering, hvis det bliver vedtaget, og hvis det forpligter mig og Folketinget her til at tage ad notam, at der ikke skal være folketingsvalg på Færøerne, så er jura jo jura.
Men altså, jeg kan her give udtryk for min politik og mine holdninger, og jeg synes, det er en underligt bagvendt måde at tage en selvstændighedsdebat på ligesom at prøve at skrælle relationen ned indefra i stedet for, hvis det er det, man vil, at kæmpe den kamp åbent og kræve en færøsk afstemning om løsrivelse.
Sjúrður Skaale (JF), 2019-03-12:
Tak for det.
Nu sagde statsministeren, at han lige har været på Færøerne.
Det har jeg faktisk også – jeg havde orlov fra Folketinget i sidste uge, hvor jeg i stedet havde mit sæde i Lagtinget.
I torsdags blev der fremsat et beslutningsforslag i det færøske parlament, hvor der stod, at Lagtinget støtter, at folketingsmandaterne afskaffes, og at landsstyret fremmer Lagtingets vilje over for den danske regering i denne sag.
Forslaget blev fremsat af selveste Lagtingets formand.
Nu er det sådan, at grundlovens § 32, stk. 5 faktisk åbner døren for, at det kan lade sig gøre, for der står: »Der kan ved lov gives særlige regler om færøske og grønlandske folketingsmandaters ikrafttræden og ophør.«
i den forstand har samarbejdet været helt eksemplarisk.
Vil regeringen i det tilfælde bruge grundlovens § 32 for at imødegå de færøske ønsker?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-03-12:
Det ville jeg meget gerne komme til, men der er vi ikke færdige med at afvikle spørgetimen, så det kan jeg desværre ikke.
Det spørgsmål, der blev stillet, er jo sådan et, man næsten ikke kan svare nej til, altså, om jeg havde forestillet mig, at hvis jeg blev genvalgt, at jeg skulle være dynamisk og den slags ting.
Det vil jeg ikke stå og afkræfte – altså, det vil være min absolutte ambition at være dynamisk.
Om det så fører frem til det, som hr. Magni Arge prøver at få mig til, men som han ikke kan få færingerne til, altså at arbejde benhårdt for, at Færøerne ligesom løsriver sig fra rigsfællesskabet, kan jeg ikke strække dynamikken til det.
Jeg synes, at det ville være trist.