runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dahl (LA), 2020-12-15:
Tak for ordet.
Hvis det her lovforslag gik ud over forbrydere, ville Enhedslisten jo helt sikkert være imod, men nu går det kun ud over folk fra erhvervslivet, og så gør det åbenbart ikke så meget.
Men det er grove løjer, der bliver budt på her.
– det synes at have været udgangspunktet her.
Der har jo været mange skeptiske høringssvar.
En af de ting, som vi er meget opmærksomme på, er uafhængigheden af regeringen, som jo ellers er sådan et grundprincip i direktivet.
Det meste af Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen er jo ikke en myndighed, der er uafhængig af regeringen; det er myndighedsbetjening, det er en del af departementet, det er overhovedet ikke uafhængighed.
Og det er så alligevel det, som man i virkeligheden burde leve op til, men som man så ikke lever op til her.
Styrelsen og ministeriet er filtret ind i hinanden, og der er ikke den uafhængighed, som der skulle være.
Der er heller ikke nogen beskyttelse i forhold til myndighedernes vilkårlighed, f.eks. med hensyn til adgangen til privatadresser, som jo er meget, meget vidtgående.
Det er jo noget, som i dag skal ske i en eller anden form for samarbejde med politiet; men det skal altså ikke involvere politiet her, og det er jo virkelig en svækkelse af de regler, der gælder i dag.
Den strafferetlige håndtering bliver svækket, og det kan jo blive meget dyrt for de virksomheder, som er blandet ind i det nu; for sådan som det er i dag, laver Bagmandspolitiet en eller anden form for kvalitetskontrol og filtrerer ligesom den dårligste sagsbehandling fra, hvis man kan sige det sådan, altså der, hvor beviserne ikke er tilstrækkelig overbevisende.
Den sidste ting, som jeg vil tage frem, er, at det jo er lige før, at lovforslaget indebærer indførelse af en eller anden form for dummebøder, og det er jo ellers noget, som man bruger i organisationer, som offentlige myndigheder ikke skal kopiere.
I dag er det jo sådan, at man skal handle forsætligt eller groft uagtsomt, for at man kan blive udsat for bøder – simpel uagtsomhed kan altså også være tilstrækkelig grund i dag.
Og så er vi jo næsten ovre i en form for dummebøde.
Så det her er ikke noget særlig godt lovforslag, og vi kan ikke bakke det op.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-15:
Nu er den fungerende minister selvfølgelig undskyldt, men det her er et utrolig ringe lovforslag.
Det er i min optik en overimplementering af noget fra EU, og vi er jo ikke de store tilhængere af EU, som blander sig i alt muligt.
Det er godt, hvis vi kan sikre nogle lige konkurrencevilkår, men det kunne man have gjort på en meget bedre måde end den her.
Der er en række elementer – der er jo 21 i alt – men en lang række af de her elementer er alt for vidtgående, og man giver nogle beføjelser, som vi mener og tror kommer til at skade dansk erhvervsliv.
Så det kan vi ikke støtte.
Mona Juul (KF), 2020-12-15:
Tak for ordet.
Det er hamrende vigtigt for Danmark at kunne agere i en fri og åben konkurrence såvel nationalt som internationalt, for vi er en lille handelsnation, som har bygget vores velstand på samhandel med andre lande.
Derfor er vi også afhængige af hele tiden at styrke vores konkurrenceevne, og det ville jeg ønske at lovforslag nr. 116 handlede om, altså hvordan vi styrker, hjælper og sikrer danske virksomheder gunstige vilkår, hvordan vi kan vækste, og hvordan vi kan skabe arbejdspladser.
I jagten på dette skal vi selvfølgelig samtidig have regler for, at man ikke må snyde og svindle – at man ikke lige kommer til at danne karteller eller misbruge sin dominerende position eller andet i den dur.
Her har vi så konkurrenceloven, og vi har Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen – heldigvis for det.
Med dette lovforslag får de så til gengæld suppleret deres gældende beføjelser, og der påtænkes indført et nyt civilt bødesystem – alt sammen, fordi vi skal have implementeret ECN+-direktivet.
Men wow, wow – stop lige en halv.
Er der nu igen tale om overimplementering, og indeholder lovforslaget ikke lige en lang række af problemstillinger, der er af stor betydning for erhvervsvirksomhedernes retssikkerhed, og som endda er hastet igennem, så der er klager over såvel proces som lovforslagets vidtgående konsekvenser i de massive høringssvar?
Og begge dele kan vi i Konservative kun tilslutte os.
Spørgsmålene hober sig simpelt hen op.
Er det ret og rimeligt at give mulighed for at pålægge virksomheder civile bøder for overtrædelse af konkurrenceregler?
Ønsker vi reelt at kunne påbyde en virksomhed at sælge en aktiepost, uden at det er prøvet ved en domstol?
Er vi helt sikre på, at det er en god idé at styrke Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen med beføjelser, der tidligere kun lå hos anklagemyndigheden eller hos Bagmandspolitiet, altså at det er konkurrencemyndigheden, der i stedet for politiet kan troppe op i dit private hjem?
Og er det ikke i stedet netop nu, at vi skal få opbygget en konkurrencemyndighed, således at den sikres fuldstændig uafhængighed af politisk indflydelse, når den håndhæver konkurrenceloven.
Det er bare nogle af de spørgsmål, der trænger sig på, og jeg ser derfor meget gerne en høring i udvalgsarbejdet, som det også er foreslået heroppefra.
For det er kompliceret, og det kommer til at kræve sin tid.
Og som konservativ er det i hvert fald utrolig vigtigt, og det tror jeg også det er for mange andre, at der er noget principielt omkring retssikkerheden, og at vi derfor har brug for mere afklaring.
Derfor ser vi også frem til udvalgsarbejdet og ministerens vilje i dette.
Tak for det.
Jette Gottlieb (EL), 2020-12-15:
Jeg er normalt ikke ordfører på området, men jeg vil gerne tale på vegne af vores ordfører, fru Victoria Velasquez.
Som det fremgår af lovforslaget og høringsnotatet, handler det her om en ændring af konkurrencelovgivningen med henblik på at forbedre håndhævelsen af konkurrencereglerne.
At hindre regelbrud og unfair og konkurrencehæmmende adfærd samt misbrug af markedsaktørernes dominerende stilling er efter vores mening værdige formål, som er vigtige for forbrugernes velfærd og priserne størrelse.
Men for at opnå et mere fair marked, der tjener forbrugerne, kræver det flere beføjelser til myndighederne, end tilfældet er i i dag.
Det er derfor positivt, synes vi, at man supplerer gældende beføjelser med beføjelser til at afholde interviews, udstede strukturelle påbud samt, efter retskendelse vel at mærke og under visse betingelser, at foretage kontrolundersøgelser i private hjem.
Med hensyn til de konkrete tiltag i lovforslaget mener vi overordnet set, at formålet er fornuftigt, og kan i øvrigt i samklang med Forbrugerrådet Tænk støtte lovforslaget i sin helhed.
Skulle der i øvrigt være retssikkerhedsmæssige problemer, er vi åbne for at se nærmere på eventuelle ændringsforslag, der kan løse den slags problemer.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2020-12-15:
Nå, men tak for ordet.
Da vores sædvanlige ordfører ikke har mulighed for at være her, vil jeg læse hendes tale op.
Direktivet, som vi i dag førstebehandler til implementering i dansk ret, er vigtigt for at sikre en ens håndhævelse i alle de europæiske lande.
Det er helt afgørende, når vi handler så meget med hinanden i det europæiske fællesskab.
Selv om det for dele af erhvervslivet opleves som store indgreb, er det helt nødvendigt at sikre en ordentlig konkurrence mellem vores virksomheder.
Det skal naturligvis ske i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet og med forudgående retskendelse, hvis der skal ransages på virksomheders adresser eller hos private.
Det er vigtigt, at det altid sker med forelæggelse af en mistanke om konkurrenceforvridende adfærd, hvis Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen skal kunne benytte sig af beføjelser, som lovændringen giver, eksempelvis en ransagning eller udstedelse af strukturelle påbud.
Vi er i SF glade for, at en organisation som Forbrugerrådet Tænk vurderer, at det vil skabe en bedre og mere effektiv håndhævelse af konkurrencen på fair og ordnede vilkår.
SF kan derfor støtte forslaget.
René Christensen (DF), 2020-12-15:
Tak, formand.
Det er rigtigt, at jeg faktisk er ordfører på forslaget, og jeg synes faktisk også, at det er et ret interessant forslag, selv om man kan sige, at det er af teknisk karakter.
Der er lidt med navnet, der skal laves om, fordi vi har fået et nyt ministerium, og noget andet, der skal laves om, fordi der er nogle organisationer, der er lagt sammen.
Men det, jeg synes er interessant, er det, der står man skal arbejde med.
Hvis vi husker tilbage til dengang, hvor vi havde Claus Hjort Frederiksen som finansminister, havde Claus Hjort Frederiksen altid et skilt stående, hvor der stod »Hvor kommer pengene fra?«.
Hvis man skulle bruge 1 kr., skulle man finde 1 kr., og sådan var det.
Så fik vi Bjarne Corydon som finansminister, og så kunne man arbejde med dynamiske effekter.
Så kunne det være, at man kun skulle finansiere 75 øre ud af 1 kr. eller 50 øre ud af 1 kr.
Det var ligesom afhængigt af, hvor godt det nu var.
Udfordringen under skiftende regeringer har så været, at hvis man bruger 1 kr. i det offentlige, så koster det altid 1 kr.
Der er ikke dynamiske effekter, hvis man sørger for, at ældre mennesker ikke bliver dehydreret og ikke bliver indlagt på sygehuset.
Der er ikke dynamiske effekter ved at gøre en særlig indsats på børne- og skoleområdet, for at flere får en ungdomsuddannelse og kommer bedre igennem livet som ung.
Der er ingen dynamiske effekter.
Altså, kan der være dynamiske effekter, når man bruger penge i det offentlige?
Hvis det er sådan, man skal læse det – og det gør vi – er det også det, man kan arbejde med.
Og så synes vi faktisk, at det er rigtig, rigtig positivt.
Det er ikke, fordi vi skal opfinde fantasipenge, det er ikke det, men selvfølgelig er det nogle gange sådan, at hvis man putter nogle penge i en maskine, så kommer der også noget fornuftigt ud.
Vi ønsker ikke bare at putte pengene ned i et sort hul, men det burde også være sådan, at hvis man investerer de rigtige steder i det offentlige forbrug, vil det give et fornuftigt afkast nogle steder.
Så vi kan støtte forslaget og vil selvfølgelig også følge det nøje og se, om vi kan begynde at regne på en anden måde, når vi bruger penge i det offentlige.
Jette Gottlieb (EL), 2020-12-15:
Det lød for mig, som om ordføreren ikke rigtig havde hørt ordførertalen fra Enhedslisten, for nogle af de ting, vi lagde særlig vægt på, var jo, at vi ønskede en styrkelse af Folketingets egne økonomiske muskler for simpelt hen at lægge den økonomiske debat ned i Folketinget, og det vil jo komme alle partier til gode.
Så det var ikke et spørgsmål om en uenighed om den økonomiske politik – det var faktisk slet ikke indholdet i det, jeg sagde.
Derfor vil jeg bede ordføreren om at komme med sin vurdering af lige netop sådan et forslag.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-15:
Jeg kan så oplyse, at jeg rent faktisk er finansordfører for mit parti som åbenbart en af de få.
Men der er nogle af os, der er til stede til den her debat.
Jeg synes jo, de sidste to indlæg her fra Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten afslører, hvad dagsordenen er bag ved det her lovforslag.
Det er, at man er ked af, at det, man kan kalde borgerlig økonomisk politik – hvor man forsøger at holde skatterne nede på noget, der måske er mindre end verdens højeste niveau; forsøger at give virksomhederne nogle acceptable vilkår; forsøger at holde overførselsindkomsterne nede på et niveau, hvor det kan betale sig at tage et arbejde i stedet for at være på overførselsindkomst; og hvor man også er nødt til at holde de offentlige udgifter nogenlunde i ro – bliver vurderet som sundt for Danmarks økonomi, mens de tiltag, som venstrefløjen gerne vil gennemføre i finanslove, nemlig at bruge flere penge, hæve overførselsindkomsterne, hæve skatten, bliver vurderet som negativt for Danmarks økonomi.
Det gør det jo, fordi det er sådan, det er.
Man kan udmærket godt have den holdning, at man ønsker at bruge flere penge, og have det som sit vigtigste mål, at staten skal have flere penge og borgerne skal have færre.
Det er et legitimt synspunkt, men det er bare ikke godt, hvis man ønsker, at Danmark skal være et velstående samfund med et højt bruttonationalprodukt, høj beskæftigelse og en høj velstand.
Det er jo så det, økonomerne igen og igen har sagt til venstrefløjen.
Det er venstrefløjen så blevet sure over, og derfor er de gået i krig med økonomerne og har sagt, at det er, fordi de har nogle forkerte forudsætninger i deres modeller.
Vi skal lytte til alternative økonomer, som ikke findes på Danmarks universiteter, men som kommer alle mulige andre steder fra og har underlige idéer om, hvordan økonomi hænger sammen.
Det er vi meget bekymrede for, og derfor er vi også meget bekymrede for hele den dagsorden, der ligger bagved her.
Men vi har tillid til de økonomiske vismænd.
Derfor ender vi med at stemme for lovforslaget her.
Vi ser det i virkeligheden som en afværgedagsorden fra regeringens side.
Man forsøger at undgå noget, der er meget værre, meget mere rablende, og at få nogle økonomiske modeller, som er helt på månen, og så siger man, at vismændene må svare på den kritik, som er kommet fra venstrefløjen, og så må de vurdere, om de forudsætninger, som ligger i de økonomiske modeller, er fornuftige eller ej.
Det synes vi sådan set er en meget fornuftig måde at håndtere kritik på – at sige, at man svarer på det, og får nogle forstandige mennesker til at svare på kritikken, for man er ikke bange for at tage debatten, selv om man godt kan mærke, at der ligger en skør dagsorden bag ved.
Carl Valentin (SF), 2020-12-15:
Jeg er ikke inde i de mere nørdede detaljer i det her forslag; jeg har læst vores finansordførers tale op.
Men det, der er centralt for os i SF, er, at man går ind og kigger på at få regnet på de dynamiske effekter på andre områder også.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-15:
Jamen problemet er jo, når du gør det fra centralt hold her fra Folketinget, at man så giver flere penge ud til nogle kommuner i en kommuneaftale.
Hvis man gør det på psykiatriområdet og det så bliver til kampagner og alt mulig andet, som du ikke kan måle en målbar effekt af, så kan du jo heller ikke gøre det.
Det er jo derfor, jeg er meget kritisk over for det der med, at man tror, at man nu fra centralt hold kan få et carte blanche til at sige, at vi skal bruge flere penge her.
For så tror vi, at det har en effekt derude.
Der, hvor kommunerne mener det har en effekt – og det er jo dem, som står med de her ting – indregner de det jo allerede på nuværende tidspunkt.
Carl Valentin (SF), 2020-12-15:
Ja, det gør der i et vist omfang, men her går man jo ind og kigger på regnemodeller og generelt arbejder videre med dynamiske effekter af velfærdstiltag bl.a., og det synes vi er fornuftigt at gå ind og kigge på.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-15:
Jeg kommer lidt i tvivl: Ved ordføreren godt, at det allerede foregår?
Altså, hvis kommunerne laver en beskæftigelsesindsats, beregner de, når de laver den, at det vil have en positiv effekt og de vil spare nogle penge i den anden ende, og dem bruger de også, når de sidder og laver budgetforhandlinger.
Så der bliver jo allerede nu indregnet dynamiske effekter af investeringer inden for det offentlige.
Carl Valentin (SF), 2020-12-15:
Det vil være min vurdering.
Altså, hvis man eksempelvis indfører tilbud om psykologhjælp til nogle mennesker, som virkelig har brug for det, og som ellers ikke ville have fået det, så kan det jo være, at det sikrer, at de ikke kommer ud i en depression, hvilket ville have nogle store økonomiske følgevirkninger i kraft af tabt arbejdsfortjeneste, eksempelvis.
Så jeg synes faktisk, det er helt fair at gå ind her og få regnet på de gode dynamiske effekter, der kan være ved velfærdstiltag.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-15:
Men igen: Hvad bygger hr. Carl Valentin det på?
Det er jo en helt ærlig sag, at man gerne vil have, at der investeres mere i velfærdsstaten.
Altså, det er jo et helt legitimt politisk synspunkt.
Men man kan jo ikke komme og dække sig ind under, at det er godt for Danmarks økonomi, når der ikke er noget belæg for det.
Og altså, udgifter til velfærdsstaten giver jo overvejende ikke noget særligt økonomisk afkast.
Der er selvfølgelig nogle fordele ved at have uddannelsessystemet osv., men man står og taler det op, som om det er et udtryk for en eller anden neoliberal konspiration, at de økonomiske modeller nu engang ikke regner det med som noget, der giver et afkast.
Er det ikke bare sådan, tingene forholder sig?
Carl Valentin (SF), 2020-12-15:
Jeg tror da næppe, at investeringer i minimumsnormeringer kommer til at give et decideret afkast.
Men det betyder jo ikke, at der ikke kan være nogle dynamiske effekter ved det.
At man f.eks. sikrer pædagoger nok kan jo betyde noget for børnenes trivsel, hvilket måske kan sikre, at de klarer sig bedre igennem uddannelsessystemet og eksempelvis kommer til at være mere værd på arbejdsmarkedet senere hen.
Men det er klart, at sådan en investering som f.eks. at investere i minimumsnormeringer jo ikke ligefrem vil give overskud, vil jeg gå ud fra.
Men det er vigtigt at medregne det, og det er det, vi sikrer her.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-15:
Altså, hvad bygger hr. Carl Valentin det på?
Er vi ikke enige om, at en udgift til f.eks. minimumsnormeringer nok ikke giver et direkte økonomisk afkast, på samme måde som det f.eks. gør at sænke selskabsskatten, så man kan sætte gang i flere investeringer og nogle endda får lyst til at investere mere i at lave arbejdspladser og skabe værdi i de danske virksomheder?
Carl Valentin (SF), 2020-12-15:
Tak, og tak for ordet.
SF’s finansordfører, fru Lisbeth Bech-Nielsen, kunne desværre ikke være her i dag, og derfor holder jeg hendes tale.
Endelig er dagen kommet, hvor en regering tager livtag med de skæve regnemodeller.
Det har vi i Socialistisk Folkeparti godt nok kæmpet for i mange år.
Vi har presset diverse regeringer, vi fik det skrevet ind i regeringsgrundlaget i 2011, hvorefter det blev syltet, og vi har i SF fået Finansudvalget til at arbejde for et brud med de skæve modeller.
I årevis har vi kæmpet for, at balancen skulle forbedres, for skævheden i brugen af dynamiske effekter lyder godt nok teknisk, men det kan være et spørgsmål om liv eller død, om øget ulighed eller mere velfærd.
Når regnestykket kommer ud fra Finansministeriets røde bygning, har facit afgørende betydning for, hvad der f.eks. er råd til i en finanslov, selv om regnestykket ikke er retvisende.
Det er et problem, som vismændene også har påpeget i flere år.
Som det er i dag, tillægges skattesænkningers såkaldte dynamiske effekter betydning, men omvendt vurderes velfærdsinvesteringer som oftest kun som udgifter, selv om vi jo ved, at investeringer i f.eks. sundhed, børn og arbejdsmiljø selvfølgelig også kan betale sig.
Længe har der været modstand mod at få rettet op på den ubalance, først og fremmest i Finansministeriet selv, og derfor skal der også i dag lyde en tak til finansministeren og regeringen for endelig, endelig, at tage det seriøst.
Det er ikke en løsning, der går så langt, som vi havde ønsket os i SF, men det er et syvmileskridt frem, og vi vil holde øje med udviklingen.
Kort sagt får De Økonomiske Råd, også kaldet vismændene, til opgave at foretage et uafhængigt eftersyn af de forudsætninger, som ligger til grund for ministerens skøn over adfærdsvirkninger af økonomisk-politiske tiltag.
Det drejer sig om tiltag vedrørende f.eks. offentlige ydelser, offentligt forbrug, offentlige investeringer eller skatter og afgifter, som det lyder i bemærkningerne til lovteksten.
Med dette lovforslag får vismændene udvidet deres rolle og får en ny opgave med at stå for at udføre dette eftersyn.
Og for at sikre mest mulig gennemslagskraft skal finansministeren anvende et følg eller forklar-princip, hvilket betyder, at finansministeren forpligtes til enten at følge formandskabets anbefalinger, eller offentligt redegøre for, hvorfor anbefalingerne ikke følges.
Et lignende princip er gældende i forbindelse med formandskabets vurderinger af de offentlige finanser.
Som sagt er det ikke en lige så vidtgående løsning, som vi i SF kunne have ønsket os.
Vi vil også fortsætte med at presse på for flere penge til forskning i, hvad eksempelvis forebyggelse eller ulighed betyder, ikke kun for de mennesker, det rammer, men også økonomisk.
Trods dette forbehold er det alligevel nærmest en historisk dag.
I SF er vi meget glade for, at det nu endelig erkendes af en dansk regering, hvad modellernes indbyggede skævhed har af konsekvenser.
Tak for ordet.
Andreas Steenberg (RV), 2020-12-15:
Hvad er effekten af at bygge en motorvej?
Hvad er den økonomiske effekt af, at en misbruger kommer ud af sit misbrug?
Hvad er den økonomiske effekt af, at et menneske tager en uddannelse?
Hvad er den økonomiske effekt af, at vi har et velfungerende sundhedsvæsen, at vi har et velfungerende uddannelsessystem, en velfungerende børnepasning osv.?
Ja, det ved vi desværre ikke særlig meget om, men vi er nok alle sammen enige om, at det har en eller anden positiv effekt på vores økonomi, at folk kan komme ud af misbrug, at vi sørger for, at folk kan komme hurtigere på arbejde, at vi sørger for, at folk har en uddannelse, at vi sørger for, at folk kan få sygehusbehandling.
Det kan godt være, at man finder ud af, at det ikke har nogen positiv effekt.
Det kan også være, man finder ud af, at det har en positiv effekt.
For os politikere er det jo interessant at vide: Hvis vi bruger 10 mio. kr. mere på at bekæmpe misbrug, har det så en økonomisk effekt?
Hvis vi bruger 10 mio. kr. mere på at få folk behandlet i sundhedsvæsenet eller for at have billigere kollektiv trafik, hvad har det så af effekt?
Det er det, vi skal prøve at finde ud, og som det her lovforslag handler om.
Vi synes, det er fornuftigt, vi synes også, det er fornuftigt, at vi sætter De Økonomiske Råd til at undersøge det, for det skulle gerne være sådan, at de her fakta ikke er partipolitisk bestemt, men bestemt af, hvad der er videnskabelige fakta.
Og derfor er det klogt at sætte en uvildig, uafhængig økonomisk instans til at undersøge det.
Derfor kan vi selvfølgelig støtte det her lovforslag, som også er en del af det forståelsespapir, der ligger bag, og som vi lavede med regeringen for 1½ år siden.
Så vi kan støtte lovforslaget.
Carl Valentin (SF), 2020-12-15:
Nu er jeg her jo på vegne af en anden ordfører, men min umiddelbare tanke er ja.
Mai Villadsen (EL), 2020-12-15:
Tak for det, formand.
Jeg vil starte med at sige, at kystområdet fra Hanstholm til Blokhus simpelt hen er en af de mest fantastiske naturperler, vi har i Danmark.
Her flyver silkehejren og gøgeuglen, og Thygøgeurten blomstrer, og der lever en hel masse dagsommerfugle, som jeg vil knække tungen på simpelt hen at udtale navnet på.
Men det er et helt fantastisk naturområde, hvor der er sjældne og sårbare arter, som vi har en opgave i at passe på.
I Enhedslisten har vi fremsat et forslag for, ja, år tilbage – en naturplan, hvori der er 35 naturnationalparker, og Han Herred er en af dem.
Derfor vil vi også i de forhandlinger, der kommer mellem os og regeringen, selvfølgelig komme med det her som et forslag til de naturnationalparker, vi nu skal etablere i Danmark.
Den proces glæder vi os rigtig meget til.
Vi er enormt stolte over, at vi har taget så stort et skridt for naturen med den her finanslov, og derfor glæder jeg mig rigtig meget til at føre det her ud i livet.
For os, ligesom jeg hører det heller ikke er for andre, tidligere ordførere, er det ikke slut med den her pakke.
Vi vil meget mere.
Derfor glæder vi os også i særdeleshed over, at man har nedsat et biodiversitetsråd, og i Enhedslisten ønsker vi os desuden en biodiversitetslov, der ligesom klimaloven kan lægge sporene for, hvordan vi i fremtiden skal have mere plads til naturen i Danmark.
Så derfor vil jeg sige på vegne af Enhedslisten, at vi selvfølgelig går til forhandlingerne med et åbent sind, i forhold til hvilke områder der har mest naturværdi, og som vi skal passe allerbedst på, men vi kommer i hvert fald til at have Han Herred med i vores bunke af forslag.