runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-06-01:
Som gammel fagforeningsformand ved jeg jo godt, at der foregår meget, som er ulovligt, ude på arbejdspladserne rundtomkring, og det er jo det, fagforeningerne er beregnet til at sørge for at få sat en stopper for.
Men vi ved også bare, at det er svært med diskrimination, fordi det er svært at bevise, at det er chikane, og at det ikke er, fordi medarbejderen faktisk er så uduelig, at det er den person, der står yderst på vippen.
Det er jo der, hvor man netop ved at bruge sådan nogle begreber som omvendt bevisbyrde har mulighed for ligesom at give medarbejderne en forlomme i forhold til bevisbyrden med hensyn til diskrimination på grund af alder.
Så derfor er det blot for at prøve at tænke ud af boksen eller i hvert fald finde på alternative løsninger til ligesom at komme i mål med nogle af de her ting.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-06-01:
Det er jo et meget godt eksempel på, hvordan love ikke forhindrer folk i at gøre nogle af de her ting alligevel, for det er imod loven at diskriminere på baggrund af alder.
Nu har vi senest, i efteråret tror jeg det blev vedtaget, gjort ansøgningerne anonyme i forhold til alder, så man ikke får det der tal som det første, der popper op, hvor man så kan sige, at det ryger over i den der bunke med ansøgninger, vi ikke engang gider at læse.
Så der er jo taget nogle greb, men i forhold til at gå derfra og så til, at der faktisk i mindre grad bliver en af følelse af diskrimination i vores seniormedarbejdergruppe, skal der også nogle andre ting til.
Så ja til det der, men der er jo også bare en erkendelse af, at vi er nødt til ligesom at have hele paletten i spil.
Jeg synes faktisk, at vi løser ting.
Jeg synes, at arbejdsmarkedets parter har bidraget til, at tallene ser bedre ud, end de har gjort i 30 år.
Jeg synes, at vi politisk bidrager til det.
Det er jo sådan set bare et plus at skulle bygge videre på det.
Men at anerkende, at det faktisk går i den rigtige retning, og at der er taget skridt, synes jeg også er vigtigt.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-06-01:
[Lydudfald]
... for jeg tror nemlig ikke, at det er med lovgivning.
Det kan vi sætte ned over det, og så sker der ingenting.
Man kan jo ikke tvinge folk til at ansætte ældre mennesker.
Men vil ministeren så i hvert fald ikke love mig, at man, når nu alt det her går i gang og samtalerne begynder, måske også tænker lidt ud af boksen, i forhold til at det jo kunne være, at man skulle have nogle eksperter i forandring af arbejdskultur ind og snakke med os om, hvordan vi gør.
Det er ikke, fordi vi laver dårlige ting, men vi løser det ikke helt; det gør vi altså bare ikke.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-06-01:
Jeg synes jo, der er meget andet, vi kan herinde.
Altså, der er jo en grund til, at vi gentagne gange har behandlet de økonomiske rammer omkring det at arbejde efter sin pensionsalder.
Det er jo noget af det, vi decideret har mellem hænderne, og hvor vi har taget ansvar og faktisk nu med brede flertal har gjort det markant mere attraktivt.
Det er noget af det, der ligger på vores bord, og som vi faktisk har taget ansvar for.
Men jeg er en til en enig med spørgeren, i forhold til at der er meget kultur i det her, og at der er meget, som ikke er i nærheden af at kunne løses med lovgivning, og det er bare nødt til at være ret centralt placeret, når vi har den her diskussion.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-06-01:
Tak for det, og tak til ministeren.
Måden, ministeren replicerede på i forhold til det, jeg sagde, viser meget godt, hvad det handler om.
Jeg formulerer mig selvfølgelig nok dumt, så det er jo fair nok.
Kritikken af Arnepensionen er egentlig bare en forklaring på, at vi talte det enormt meget op som politikere.
Alt det gode, der er sket efterfølgende, taler vi ikke så meget om.
Jeg har været leder i mange år, og det sværeste at ændre på en ny arbejdsplads er kulturen.
Én ting, man kan være helt sikker på, er, at det ikke er planchen på væggen, der ændrer det – det er det ikke.
Det er input udefra, at man nudger og alt det her.
Og det, jeg hører ministeren tage op med hensyn til trepartsforhandlinger, er planchen på væggen.
Altså, hvis vi skal ændre kulturen, skal vi italesætte det alle sammen.
Altså, det er os, der skal ændre kulturen, for hvis kulturen bliver ændret og vi får italesat det og sagt til hinanden, at det bare er fedt at have ældre medarbejdere, så tror jeg virkelig, vi kommer langt.
For med den der planche på væggen, som vi forsøger at lappe det med, for det er det, vi kan herinde, tror jeg desværre vi skyder os selv i foden.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-06-01:
Det synes jeg er en god pointe.
For der er rigtig meget af det, vi taler om her, som er ting, der bliver drøftet i overenskomstforhandlinger.
Jeg vil egentlig godt kvittere for, at ordføreren hele vejen igennem har understreget, at det, at det finder vej ind i vores diskussion, ikke er det samme, som at vi nu pludselig synes, at det er et politisk emne, der skal håndteres her.
Det er også rigtig vigtigt for mig at understrege, at mit blik på det her er, at vi er nødt til at have arbejdsgiverne med, og at vi er nødt til at have ejerskab i vores virksomheder og på vores arbejdspladser.
For det er også der, man er nødt til at se den enkelte medarbejder; det er også der, man er nødt til at stoppe med at fravælge folk på grund af deres alder alene.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-06-01:
Tak, og også tak for en fin besvarelse.
Jeg deler rigtig mange af synspunkterne, og jeg tænker sådan set også, at det jo netop er svært, fordi noget er aftalestof og andet er lovstof.
Men noget af det, som jo hører til lovstof, er, at det eksempelvis er forbudt at diskriminere på grund af køn.
Så der er nogle regler, i forhold til hvornår vi ikke må diskriminere, og hvor der jo i princippet er omvendt bevisbyrde.
Kunne man forestille sig, at man kunne tage sådan nogle redskaber i brug i forhold til at forebygge, at det ofte er seniorerne, der står yderst på vippen, hvis der er sparerunder eller andet?
Det er også, fordi erfaring ofte betyder, at man har oparbejdet den højeste løn i virksomheden.
Men vi har bare ikke råd til at sende erfarne medarbejdere ud på den måde.
Så kunne man tænke nogle tanker i forhold til at forebygge diskrimination på grund af alder?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2023-06-01:
Tak for det, og tak for svaret fra ministeren.
Der bliver jo sagt rigtig mange gode ting, og jeg noterer mig også, at det, der også blev nævnt på det pressemøde, hvor statsministeren og sundheds- og indenrigsministeren præsenterede sundhedspakken, her bliver gentaget, altså at der er 5 mia. kr. ekstra til sundhedsområdet, og det er jo rigtig dejligt.
Udfordringen er jo, at vi ikke rigtig ved, hvornår de kommer, og hvad de skal bruges til.
Jeg kan så se, at man i regionerne næste år får 1,35 mia. kr. ekstra til driften.
I Region Midtjylland, hvor vi jo har haft alle udfordringerne med bl.a. kræftskandalen, siger Anders Kühnau, at der ikke er ekstra penge til det stigende antal patienter, og i hans region er forretningsudvalget netop blevet præsenteret for et krav om at spare 550 mio. kr. i 2024.
Hvordan hænger det sammen med regeringens løfter om at løfte sundhedsområdet?
Monika Rubin (M), 2023-06-01:
Jeg kan forstå, at det handler om, at man stadig væk vil have en øvre grænse for behandlingsgarantien.
Men i den behandlingsgaranti, vi har nu, som er på de 30 dage,
kan man jo netop sagtens differentiere.
Så spørgsmålet er: Skal der være forskellige grænser, eller er det, fordi Radikale Venstre ønsker at skabe en større buffer og måske f.eks. sætte den generelle behandlingsgaranti op til 45 dage?
Kan ordføreren uddybe det?
Stinus Lindgreen (RV), 2023-06-01:
Det, vi har foreslået, er helt i tråd med, hvad Lægeforeningen også foreslår.
Det er ikke at afskaffe behandlingsgarantien, men at hæve grænsen, hvilket vil gøre det nemmere ude på hospitalerne at differentiere.
Det er jo ikke en politisk beslutning.
Det er en lægefaglig beslutning.
For det, vi hører fra sundhedspersoner ude i vores sundhedsvæsen, er, at man på grund af den rigide behandlingsgaranti, vi har i dag, kommer til at skubbe nogle folk om bag i køen, som egentlig burde være kommet til først.
For alle har ret til behandlinger inden for samme tid, uanset hvad de fejler.
Så det er den problematik, vi anfægter.
Når man kan sige, det er et problem, så kan vi jo se på, at de problemer, der er opstået på bagkant af bl.a. sygeplejestrejken og covid, har man prøvet at løse ved midlertidigt at sætte behandlingsgarantien ud af spil.
Det peger jo på, at man kan løse nogle problemer ved ikke at have den.
Det viser jo også, at man generelt set nok skaber nogle problemer for sig selv ved at have en så firkantet behandlingsgaranti.
Det er bare vigtigt at understrege, at vi ikke er ude på at afskaffe den.
Vi vil bare gerne bruge den klogere end i dag.
Monika Rubin (M), 2023-06-01:
Jeg skal nok gøre det ganske kort.
Jeg vil bare sige tak for en rigtig god tale.
Jeg er faktisk enig i det hele, tror jeg.
Jeg vil bare gerne lige høre om noget, for jeg ved, at Radikale Venstre går ind for en differentieret behandlingsgaranti.
Det kan jeg sagtens se der kan være nogle gode takter i, men jeg er lidt bekymret, i forhold til hvordan man skal differentiere.
For der er jo rigtig meget af det, vi gør i sundhedsvæsenet, der ikke er særlig god evidens for.
Så hvordan vil man lave den her differentiering i en behandlingsgaranti?
Hvem skal komme først, og hvem skal beslutte det, når nu evidensen er så dårlig for rigtig meget af det, vi render rundt og laver derude?
Sophie Løhde (V), 2023-06-01:
Det udgøres jo også af, hvad et flertal i Folketinget med regeringen i spidsen vælger at afsætte og prioritere i forbindelse med finansloven.
Så er det jo helt korrekt, at vi har skrevet i vores regeringsgrundlag, at vi ønsker at prioritere en indsats for svært overvægtige med henblik på at kunne hjælpe flere til et varigt vægttab.
Når det så er sagt, undrer jeg mig faktisk en lille smule over spørgsmålene her i dag, for vi er samlet til en debat omkring prioriteringer, og foreløbig har vi næsten kun snakket penge.
Det kunne også være fint at diskutere prioriteringen ikke kun af pengene, men også hvordan vi får mest mulig sundhed for pengene.
Per Larsen (KF), 2023-06-01:
Tak for ordet.
Jeg bliver lidt i samme boldgade.
Vi ved jo, at regionerne nu har fået en aftale med ministeriet om et tillæg i 2024 på 1,35 mia. kr.
Men jeg så jo et pressemøde om kræftplanen, hvor statsministeren var ude at love noget om, at dem, som havde behov for hjælp til at tabe sig, også skulle have hjælp.
Og det giver jo et forventningspres rundtomkring, som jo hurtigt, når jeg sådan kigger på potentialet, kan koste 1 mia. kr.
Har vi ikke et problem med det forventningspres, som det her skaber, i forhold til de midler, der stilles til rådighed for regionerne?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-06-01:
Tak for det.
Jeg anerkender, at regeringen faktisk har afsat rigtig mange penge til sundhedsområdet.
Men pengene virker jo først, når de kommer ud og kan arbejde i praksis, og derfor synes jeg også, at hr. Jens Henrik Thulesen Dahls spørgsmål er relevant.
Kan vi måske få ministeren til at løfte sløret for, hvad der er tænkt i forhold til lige præcis de her penge?
Det burde jo i virkeligheden være der, tænker jeg, hvor man ligesom kunne få stoppet efterspørgslen på mere og mere behandling, for jeg tror sådan set aldrig nogen sinde, at vi kan mætte det behov, hvis ikke det er sådan, at vi i virkeligheden får forebygget behovet forlods.
Hvad tænker ministeren om noget mere tværfaglighed i forhold til forebyggelse?
Sophie Løhde (V), 2023-06-01:
Jeg er enig i, at Medicinrådet er en meget vigtig konstruktion og vel også er det sted, hvor jeg, sidst da jeg var sundhedsminister, investerede rigtig, rigtig mange timer sammen med Folketingets partier, da vi lavede aftalen om de syv principper for prioritering i forhold til sygehusmedicin, som førte til etableringen af Medicinrådet i sin tid.
Det var i en tid, hvor alle sagde, at det kunne ikke lade sig gøre, for folketingspolitikere evnede ikke at prioritere, og vi evnede slet ikke at enes.
Det kunne vi faktisk, og vi lykkedes med det.
Medicinrådet har jo nu nogle år på bagen og har gjort sig nogle erfaringer undervejs.
Der er også justeret nogle ting undervejs, og jeg ved også, at regionerne sidder og ser på den evaluering, der er lavet.
Det er også en evaluering, som jeg synes vi i kredsen af partier i Folketinget også skal drøfte med hinanden med henblik på, selvfølgelig, at overveje, om der er behov for justeringer, ændringer, og hvordan det i øvrigt også skal ses i sammenhæng med et kommende nationalt og tværgående prioriteringsråd, som vi i regeringen ønsker at etablere.
For der skal selvfølgelig ikke være unødigt overlap imellem de forskellige prioriteringsorganer.
Stinus Lindgreen (RV), 2023-06-01:
Tak for det.
Og tak til ministeren for en besvarelse, som kommer rundt om et, må jeg jo erkende, rimelig bredt spørgsmål, hvor man kan prioritere forskellige aspekter, man så kan forholde sig til.
En af de ting, ministeren nævner, er Medicinrådet, som er en vigtig konstruktion, mener jeg, og som løfter en opgave, som er meget væsentlig i vores sundhedsvæsen.
Jeg kunne bare tænke mig at høre ministeren forholde sig til den evaluering af Medicinrådet, der kom her tidligere i år – i februar måned mener jeg det var.
Gav den anledning til nogle tanker omkring konstruktionen, omkring mulige ændringer?
Sophie Løhde (V), 2023-06-01:
Vi ønsker at investere massivt i vores sundhedsvæsen.
Det gør vi nu bl.a. konkret med en kræftpakke og også ved at tage initiativ til at fremtidssikre kræftområdet ved at gå i gang med udarbejdelsen af en egentlig kræftplan V.
Vi investerer her i indeværende år og i 2024 ekstraordinært 400 mio. kr. til kræftområdet til bl.a. at kunne sikre ekstra kapacitet i Region Midtjylland, men også andre regioner, hvor man kan være særlig udfordret i forhold til nogle højt specialiserede funktioner inden for kræftområdet.
Derfor kommer der til at komme flere penge til regionerne, både på den korte bane, men også på den lange bane, med et ekstraordinært stort løft af sundhedsområdet på de 5 mia. kr., som jo vel at mærke kommer ud over de 3 mia. kr., som vi har prioriteret ekstra til psykiatrien, som kommer ud over løn- og arbejdsmiljøløftet til de offentligt ansatte i velfærden på 3 mia. kr., og som vel at mærke kommer ud over, at vi fra regeringens side klart har sagt, at pengene skal følge med, når vi i de kommende år bliver flere børn og flere ældre.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-06-01:
Vi skal i hvert fald nok sørge for – det tror jeg at mange skal – at det her bliver diskuteret.
Men noget af det, som jeg tror kunne være godt for debatten, var, hvis ministeren kunne skabe et overblik over, hvad der er overenskomstområdet, og hvad der er lovgivning, sådan at vi ved, hvad det egentlig er for en boldbane, vi spiller på.
For det duer jo ikke, at vi sidder og får en hel masse gode idéer og så finder ud af, at det i virkeligheden var arbejdsmarkedets parter, der skulle have de idéer, eller at man holder sig tilbage fra at tænke nogle tanker, fordi man tror, at det skal komme derovrefra, når det i virkeligheden skal komme fra os.
Så kunne ministeren på en eller anden måde hen over sommeren facilitetere, at vi, der er her, og alle andre, der har lyst til at bidrage, får klarhed over, hvad der egentlig hører til her i Folketinget, og hvad der hører til hos arbejdsmarkedets parter?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-06-01:
Jeg synes i meget høj grad, at det der med faktisk at favne diskussionen og også gerne tage den uden for Christiansborg er et helt centralt element.
Men jeg synes faktisk også, at der er rigtig meget i gang.
Der er videncenteret fra finansloven, som vi har talt om, der først skal op og i gang.
Vi har også de her modregningsregler, som kommer til at skulle ud og leve nu – det sidste grønne skub blev gjort i dag.
Og så har vi jo fra regeringens side peget på, at vi meget gerne vil drøfte det med arbejdsmarkedets parter i en trepartsinstitution.
Så jeg synes, at der er rigtig god energi i rigtig meget af det, vi har talt om i dag.
Jeg tror så også bare, at vi er nødt til at holde snuden i sporet og blive ved med at diskutere det på Christiansborg, vel vidende at vi hverken har alle løsningerne eller skal komme med alle løsningerne.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-06-01:
Men jeg tror, at noget af det, de f.eks. skal være bedre til i det offentlige, jo bl.a. er det, at man, når man kommer hen sidst i sit arbejdsliv, får tilbudt nedsat tid.
Jeg har jo haft møde med akademikernes fagforening, var det, så vidt jeg husker, som nævnte, at de faktisk havde en udfordring med, at mange af deres medlemmer skulle være på fuld tid, og de ellers røg ud.
Og det var faktisk typisk i det offentlige, hvor man jo måske godt kunne fastholde dem.
Og det er jo typisk ikke, fordi man har nedslidning som et problem, men at man måske ønsker noget mere fritid, at passe børnebørnene, og man godt vil have en tilknytning til arbejdsmarkedet, måske på 20 timer.
Så der er også udfordringer den anden vej.
Men igen anerkender jeg fuldt ud, at der kan være nogle sociale tilfælde, der gør, at man har taget et specielt socialt ansvar, som gør, at der kan være nogle andre tal, der boner ud.
Så det skal vi selvfølgelig også være opmærksomme på.
Thomas Monberg (S), 2023-06-01:
Tak til ordføreren for at anerkende det.
For det er jo netop en faktor, og hvis vi skal lovgive og gøre noget i en trepartsforhandling, er det jo også rart, at vi går derind med åbne øjne, og at vi er åbne for, hvorfor situationen er, som den er.
For jeg synes jo netop ikke, vi skal straffe dem, der tager et socialt ansvar i det offentlige og kommunale, det tog vi i hvert fald i den kommune, jeg var i.
I forbindelse med ethvert budget satte vi et mål om, hvor mange fleksjobbere og hvor mange af dem, som var på ledighedsydelse eller andet, vi ville tage ind.
Så derfor tog vi et ansvar, og det ved jeg også at der er rigtig mange andre kommuner der gør.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-06-01:
Jo, jeg skal medgive, at der kan være mange faktorer, der ligger under de tal, og som man ikke sådan umiddelbart kan se ud af det, og det, at der er en forskel på 1 år og 4 måneder, kan jo være ud fra brancherne, det kan være travlhed på hospitalet, eller at der er mere pres på det at være sosu-assistent, som gør, at man så stopper, fordi man måske ikke kan holde til det mere.
Så der kan jo være mange faktorer, der spiller ind i det.
Men der er jo i hvert fald et generelt problem, og når der alligevel er en ret stor forskel på 1 år og 4 måneder, synes jeg i hvert fald, der er noget at arbejde med i de kommunale systemer.
Så er det klart, at man skal anerkende, at der for nogles vedkommende kan være nogle gode grunde til det, fordi de måske har taget et større socialt ansvar ved at have flere fleksjobbere, folk, der er nedslidte, eller noget andet.
Det anerkender jeg.
Thomas Monberg (S), 2023-06-01:
Tak skal du have.
Og tak for en god tale og en imødekommende tale.
Jeg lagde mærke til, at ordføreren tidligere også nævnte det her med forskellen på det kommunale og det private arbejdsmarked.
Så anerkender ordføreren ikke, at det kommunale, det statslige og det offentlige i det hele taget antager en større social rolle, som måske også kan påvirke det med alderen, fordi man tager nogle, der er nedslidte eller andet, med ind for at give dem et stykke arbejde?
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-06-01:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tænker jo egentlig, at det er begge dele.
For jeg synes jo, det er rent positivt ment, at vi skal motivere folk til at blive længere på arbejdsmarkedet, hvis de vil og kan, men det er jo også klart, at jeg skal have fokus på den anden del, hvor folk diskrimineres eller de bliver fyret på grund af alder, eller at man f.eks., som det også blev nævnt – nu kan jeg ikke huske, hvem af ordførerne der nævnte det – ikke bliver sendt på kursus, fordi man har en vis alder, og det så ud fra virksomhedens synspunkt ikke kan betale sig at opkvalificere medarbejderen.
Så hvis det, der står tilbage, er, at det har været det ene fokus i min tale, så beklager jeg, for det har i hvert fald ikke været hensigten med det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-06-01:
Jeg hæfter mig i virkeligheden bare ved formuleringen.
For hvis vi fokuserer den her debat på en måde, hvor vi kommer til at tale om, at vi skal motivere seniorerne til at blive på arbejdsmarkedet, fordi vi har brug for dem, så er det bare noget andet, end hvis det er sådan, at vi erkender, at der er en række barrierer for, at seniorer overhovedet kan få et arbejde, altså at de f.eks. ikke bliver kaldt til samtale, hvis de er ledige, at de f.eks. risikerer at blive presset ud af arbejdspladsen, måske fordi de netop er de dyreste medarbejdere, eller fordi det bare er sådan, man har gjort, altså at det er blevet en kultur, at seniorerne skal vige pladsen for de unge.
Hvad tænker ordføreren om at det i virkeligheden mere er det, der bliver vores fokus, end at vi skal lokke nogle til at blive lidt længere?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-06-01:
Det er der jo mange måder man kan gøre på, kan man sige.
Men jeg tror også, at den samtale, vi har her, er vigtig.
Jeg mødte selv den her unge kvinde, som var blind, og som insisterede på, at hun gerne vil have et ordinært arbejde.
For med de rigtige hjælpemidler var hun faktisk mindst lige så god en medarbejder som dem, der i øvrigt var ansat i et ordinært arbejde.
Jeg tror måske, at vi også har stirret os en lille smule blinde på det her med, at man skal man have et tilskud, hvis man fejler et eller andet, for ellers kan man overhovedet ikke få et arbejde.
Hvis vi skal skabe noget mere rummelighed, og det skal vi, skal vi tale om, hvordan vi gør det, og også tænke på en anden måde.
Der løb min tid lige ud.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-06-01:
Det synes jeg jo er en rigtig god betragtning.
Vi har selv en handicappet datter, og i den forbindelse tænker vi ofte over, hvordan man får en fod ind på arbejdsmarkedet.
Der er mange strukturer, men også en kultur, som forhindrer det.
For det kommer jo ikke bare af sig selv.
Altså, hvis man beslutter sig for at sidde tre om et bord, kan der jo godt være en tendens til, at man siger: Så skal der ikke være flere stole.
Så hvordan sørger vi for, at der er dækket op til alle dem i civilsamfundet?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-06-01:
Jeg synes, man skal inddrage civilsamfundsorganisationer, så meget som man overhovedet kan.
Jeg har f.eks. selv et nært samarbejde med Alzheimerforeningen, som kæmper for, at unge med alzheimer, som jo bliver diagnosticeret i dag, fordi vi beder dem om at blive det, og fordi vi kan det, stadig væk har brug for at have tilknytning til arbejdsmarkedet så længe som overhovedet muligt.
Men de oplever faktisk, at de bliver opsagt, så snart de har en diagnose.
Så det er ikke ret attraktivt at få en diagnose, skal jeg hilse at sige.
Så jeg synes, at det er vigtigt, at man taler med mange organisationer.
Danske Handicaporganisationer har også nogle vigtige betragtninger, i forhold til hvordan borgere med fysisk handicap bliver diskrimineret på arbejdsmarkedet.
Der kunne vi i høj grad have draget nytte af nogle af de erfaringer, som man også har der.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-06-01:
Tak for nogle, synes jeg, rigtig fine betragtninger.
Det lader jo til, at vi har tænkt parallelt og måske også talt med de samme.
Det bringer mig frem til at spørge om, hvordan ordføreren vil se på det her med en firpartsinstitution.
Altså, jeg synes jo, Ældre Sagen er en utrolig agil og kreativ bevægelse, som virkelig er god til at komme med de gode forslag: Der kommer idéer, der udspringer af Holland, så fra Norge, Sverige osv.
Ville det ikke være oplagt at lade den organisation, der jo trods alt favner, tror jeg, næsten en million danskere som medlemmer, indgå i det her permanente arbejde?