Peder Hvelplund (EL), 2024-11-07:
Tak for det, formand.
Først og fremmest vil jeg gerne sige et stort og dybtfølt tillykke til de godt 2.000 mennesker, der står på det her lovforslag, og til deres mindreårige børn, som bliver statsborgere sammen med dem.
Vi ved, at de har været igennem en langvarig sagsbehandling, og at de har levet op til de strenge og efter Enhedslistens mening ofte urimelige krav, der stilles til ansøgere om dansk statsborgerskab.
Med statsborgerskabet bliver de her godt 2.000 mennesker så endelig fuldgyldige medlemmer af det danske samfund.
De får retten til at kunne stemme til et folketingsvalg, de får retten til at kunne stille op til et folketingsvalg, og de får et dansk pas.
De bliver dermed borgere, som får de fulde borgerrettigheder i vores samfund.
Andelen af fastboende voksne, der lever i Danmark uden statsborgerskab, er desværre stigende.
På landsplan har den passeret 11 pct., og i Københavns Kommune, hvor vi befinder os nu, er det mere end hver femte voksne borger, der ikke har stemmeret til Folketinget. En stigende andel af de voksne indbyggere i Danmark lever uden de fulde demokratiske rettigheder, og det er et direkte resultat af de strenge krav, vi stiller.
De nuværende regler blev aftalt af Socialdemokratiet, Venstre, Liberal Alliance og Konservative tilbage i 2021.
Reglerne udelukker nu ansøgere fra at få dansk statsborgerskab, hvis de på et eller andet tidspunkt i deres liv har fået bare en betinget dom, også selv om der er tale om selv den mindste betingede dom, og selv om dommen faldt, da personen var 17 år gammel, og personen først søger statsborgerskab som 70-årig.
En anden stramning i aftalen fra 2021 er det såkaldte beskæftigelseskrav.
En ansøger skal have været i fuldtidsbeskæftigelse i 3½ af de seneste 4 år for at leve op til kravet.
Beskæftigelseskravet straffer unge mennesker, hvis de vælger at tage en uddannelse til gavn både for dem selv, men jo også for det danske samfund.
Så må de vente med at blive danske statsborgere.
Der er ganske vist en mulighed for at få dispensation, hvis det støttes af et flertal i Indfødsretsudvalget, men flertallet siger desværre nej i mange sager, og som vi har været inde på tidligere i debatten, er det afgørelser, der ofte er præget af en stor grad af vilkårlighed.
Men de stramme regler, vi har i dag, er ikke stramme nok, mener formanden for Liberal Alliance, hr. Alex Vanopslagh.
Hr. Alex Vanopslagh lancerede i sidste uge på forsiden af Berlingske et forslag om sindelagskontrol af ansøgere, og ordet sindelagskontrol er ikke et ord, jeg lægger hr. Alex Vanopslagh i munden.
Nu citerer jeg direkte fra hans udtalelser i Berlingske, altså ikke fra en overskrift, der er redaktionelt valgt, men fra en direkte udskrift af interviewet i Berlingske: »Er det en sindelagskontrol?
Jamen, det kan du godt kalde det.
Vi gør det med fuldstændigt åbne øjne.«
Vi lader den bare stå et øjeblik.
Formanden for et såkaldt liberalt parti foreslår sindelagskontrol.
Siden 2015 er udviklingen på statsborgerskabsområdet kun gået én vej.
Med udspillet fra hr. Alex Vanopslagh og også de kommentarer, der er faldet her i salen, bl.a. fra Socialdemokratiets ordfører, hr. Anders Kronborg, er der jo meget, der tyder på, at der er grund til at frygte, at en ny indfødsretsaftale er på vej.
Det kan man sige
giver så meget desto mere grund til at lykønske de godt 2.000 mennesker, som nu står på det her lovforslag.
Vi må nok konstatere, at de er heldige med at få statsborgerskabet, inden de nye stramninger træder i kraft.
Men Enhedslisten støtter naturligvis forslaget, så vi sikrer, at de her godt 2.000 mennesker og deres mindreårige børn får de fulde borgerrettigheder i det land, hvor de permanent bor og opholder sig.
Tak for ordet.