runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Møller (S), 2021-02-23:
Man kan sige, at det jo ikke er en ny sag.
Det er en sag, som står på skuldrene af noget, vi har behandlet tidligere.
Fra Socialdemokratiets side indgik vi nemlig i efteråret 2019 en aftale om et midlertidigt børnetilskud, der skulle afhjælpe problemerne med børnefattigdom.
Det, man kan sige har været udgangspunktet her, er, at vi jo har nedsat en ydelseskommission, som skal kigge på de ydelser, som vi fra det offentliges side i dag bidrager med og yder.
Da det er sådan, at Ydelseskommissionen er forsinket i forhold til sin betænkning omkring det her, lægger vi selvfølgelig op til, at vi laver en forlængelse, som kommer til at gå til årets udgang.
Så fra Socialdemokratiets side skal vi anbefale lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2021-02-23:
Tak for det, formand.
Jeg skal bare lige for god ordens skyld stille et spørgsmål.
Der står i forslaget, at det midlertidige børnetilskud skal ydes, indtil Ydelseskommissionens anbefalinger er blevet fremlagt og et nyt ydelsessystem er trådt i kraft, og at kommissionens afrapportering er udskudt til april 2021.
Hvornår forventer ordføreren og regeringen så at der vil ligge et nyt ydelsessystem?
Hvornår kan vi forvente at regeringen vil fremsætte et forslag til et nyt ydelsessystem, efter at kommissionen er kommet med deres rapport, der er udskudt til april?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-23:
Ja, jeg beklager ventetiden.
Sådan er det nogle gange.
Efter at tillægsbetænkningen blev afgivet her i formiddags, var der desværre et godt ændringsforslag fra Radikale Venstre, som blev stemt ned.
Det gør så, at vi kommer med et ændringsforslag for at udbedre de skader.
Det første går på § 28. Radikale Venstre havde fremsat et ændringsforslag om, at den skulle udgå.
Det syntes vi var et godt forslag, og det støttede vi, men det var der desværre ikke flertal for.
Nu prøver vi så med en lidt mildere udgave, hvorefter det kræver en domsafgørelse ved retten, før du kan begynde at lave den her kollektivistiske straf af borgerne.
Det håber vi på at vi kan få Tingets opbakning til.
Derudover er der § 41, hvor vi ønsker, at der skal være en domstolsprøvelse, før myndighederne får mulighed for de her restriktioner.
Det er det, der handler om, hvorvidt man kan påtvinge virksomheder at aflevere og registrere oplysninger om borgernes færden.
Vi synes, det er et meget, meget vidtgående indgreb i borgernes grundlæggende rettigheder, når der bliver stillet de krav til virksomhederne om, at de skal det.
Derfor mener vi, det er fornuftigt, at der kommer en domstolsprøvelse af de her ting.
Det sidste ændringsforslag, vi har, er til § 60.
Der indsætter vi et stk. 2, som handler om, at vi genindfører, at virksomhederne selvfølgelig har krav på at få fuld erstatning, når staten pålægger dem restriktioner via epidemiloven.
Så det var en redegørelse for de tre ændringsforslag.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-23:
Jeg synes, det er en lidt underlig tilgang, Nye Borgerlige har, til epidemiloven, præcis på samme måde som med den, regeringen har.
Man skal haste nogle ting igennem; man kommer med nogle ændringsforslag i sidste øjeblik.
Nye Borgerlige kommer med nogle ændringsforslag, og et af dem er faktisk præcis det samme som det, vi foreslog fra Dansk Folkepartis side.
Men Nye Borgerlige ikke har deltaget i de to møder, hvor vi har diskuteret alle ændringsforslag, og hvor vi har sagt, om vi stemte ja eller nej, og har lavet en betænkning over det.
Der kunne man jo have sagt det, og så kunne man have spurgt om det.
Nu skal vi sidde og tage stilling til tre ændringsforslag, hvoraf det ene er meget sammenligneligt med det, som Dansk Folkeparti foreslog, men som Nye Borgerlige ikke har stemt for – fordi man ikke var til mødet.
Er det ikke at hastebehandle endnu mere end det, vi kritiserer regeringen for at gøre?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-23:
Der er to-tre elementer i det.
Det er ikke nøjagtig det samme ændringsforslag, for hvis det var det, så kunne vi ikke genfremsætte det; så gav det jo ikke mening at gøre det.
Men det er ikke det samme.
Så man skal lige læse det; det er ikke det samme.
Vi har givet Lovsekretariatet besked om, hvordan det skal være, og det ved fru Liselott Blixt også.
For under sidste behandling sagde jeg faktisk, hvad det var, vi støttede.
Og det havde vi også givet besked om.
Så vi har deltaget i de her møder.
Når det er sådan, at vi hastebehandler det her til sidst, er jeg enig i, at det er, fordi vi står her 5 minutter i luk .
Men det var først i forbindelse med den tillægsbetænkning, som blev afgivet i morges kl. 8.30, at De Radikales ændringsforslag blev nedstemt.
For hvis det ikke var blevet nedstemt, var der ingen grund til, at vi stillede det her ændringsforslag.
Nej, det er ikke derfor.
Grunden til, at de ikke blev rundsendt før, er, at vi ventede på at se, om Radikale Venstres forslag blev stemt igennem – plus at vi havde et forslag om en solnedgangsklausul, som ville have gjort, at man skulle behandle de her ting løbende, og at de ikke kunne køre længere end sommerferien.
Nu er Venstres forslag om det sandsynligvis også blevet stemt ned.
Derfor blev vi nødt til at afvente den her tillægsbetænkning, inden vi kunne komme med dem.
Ja, det er forhastet, men det er ikke vores skyld.
Hvis man skal snakke om at holde nogen for nar, synes jeg måske, man skulle gøre det i forbindelse med hele den her proces, hvor man japper en lovgivning igennem.
Man indgår en politisk aftale i december måned, og så bagefter finder man ud af: Hov, hvad betyder den her aftale egentlig?
Og så kommer man i tanke om, at det er der heller ikke tænkt på, og så bliver der nu stillet i alt omkring 68 ændringsforslag, vel over 70 ændringsforslag, til en lovgivning.
Det er da at jappe en lovgivning igennem.
Det er en lovgivning, man har vidst siden marts måned skulle gennemføres, og så står vi her 5 minutter i luk .
Undskyld, men det er altså ikke et lille oppositionspartis ansvar.
Det ansvar ligger derovre.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-23:
Jeg synes, det er nogle utrolig spændende ændringsforslag, som hr. Lars Boje Mathiesen kommer med.
Det vil jeg godt starte med at sige.
Det er selvfølgelig med det forbehold, at vi fik dem for få minutter siden.
Det, der undrer mig, er, at vi flere gange har hørt hr. Lars Boje Mathiesen bruge det udtryk, at det er 5 minutter i luk, som jeg går ud fra er en allegori over, at det hele har kørt i et hastigt tempo, men hvordan kan det så være, at vi først i Folketinget får tilsendt de her ting nu, hvis det, hr. Lars Boje Mathiesen siger, er, at det i virkeligheden kunne være rundsendt allerede kl. 7.30 i morges?
Det havde jo muliggjort, at vi kunne have talt sammen og måske skabt et flertal.
Det gør jo reelt, at det kun bliver til et stunt fra hr. Lars Boje Mathiesens side.
Han går så op og forsvarer sine ændringsforslag, som sikkert er udmærkede, men den måde, man jo arbejder på parlamentarisk, er, at man prøver at finde nogle flertal, så man kan få 90 mandater bag sine ting.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-23:
Jamen hr. Morten Messerschmidt er undskyldt, for han har ikke siddet i udvalget.
For det første gjorde jeg rede for i går, da vi fik den tekniske gennemgang, at alt efter hvordan den her tillægsbetænkning, som blev afgivet her i morges – det var faktisk meningen, at den skulle være afgivet i går eftermiddags – ville se ud, ville vi stille nogle ændringsforslag, f.eks. hvis Radikale Venstres forslag ikke blev stemt igennem.
For det andet skete der så det, at vi under den tekniske gennemgang fandt ud af, at der ikke var styr på tingene endnu, og derfor blev den udsat.
For regeringen skulle komme med et yderligere ændringsforslag, og så sent som i nat kl. 02.00 tikkede der et ændringsforslag ind.
Derfor kunne vi ikke lave den yderligere tillægsbetænkning før i morges mellem kl. 8.00 og 8.30, og derefter, da vi fik afgørelsen om det, tog jeg kontakt til Sundhedsudvalgets sekretariat og bad dem om at hjælpe med at udfærdige de her ændringsforslag, så de kunne komme med nu her.
Der er sådan, tidslinjen er i det.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-23:
Det er jo alt sammen meget spændende, og jeg er glad for, at det bliver ført til protokols, så man kan få læst detaljerne igennem.
Men kunne årsagen til, at de her ændringsforslag ikke er blevet rundsendt til medlemmerne, simpelt hen være, at hr. Lars Boje Mathiesen ikke deltog i mødet her til morgen?
Liselott Blixt (DF), 2021-02-23:
Men hr. Lars Boje Mathiesen var jo ikke til stede i morges, da vi andre sad og talte om de ændringsforslag, som alle andre havde, og hvor man kunne spørge ind til, hvad de handlede om, hvis man var i tvivl.
Nu kommer der noget med noget juristeri osv., som vi skal tage stilling til her og nu.
Altså, det er da at holde de borgere, der står dernede og vil have en ordentlig lovgivning, for nar.
Det kan da godt være, at man siger, at vi sløjfer det hele, men jeg synes ikke, det er ordentligt.
Og samtidig vil jeg spørge: Kunne man ikke have taget fat i nogle af os andre for at høre, om vi kunne stemme for, og så vi kunne få lidt at vide om det?
Henrik Møller (S), 2021-02-23:
Det ved jeg ikke.
Altså, det nærmeste, jeg kan komme det, er, at vi med det her forslag siger, at det her skal gå året ud, og det vil sige, at udgangspunktet er, at vi har et håb om, at vi kan lande noget lovgivning, inden året er omme.
Men det kan jeg ikke sige med sikkerhed.
Det kommer jo an på, hvad kommissionen kommer med, og hvad der efterfølgende kan forhandles på plads.
Det er jo svært at vurdere, hvor lang tid det vil tage, så jeg kan ikke give hr. Bent Bøgsted nogen bestemte datoer.
Bent Bøgsted (DF), 2021-02-23:
Jeg skal bare lige høre: Kan man forvente, at rapporten bliver udskudt yderligere på grund af coronarestriktioner?
Vi ved jo ikke, hvornår vi er ovre det.
Er det hundrede procent sikkert, at Ydelseskommissionen så kommer med sin rapport i april 2021?
Der er jo ikke så lang tid til.
Er man sikker på, at de kommer med den afrapportering til tiden, eller får de forlænget fristen igen, når vi kommer til april?
Morten Dahlin (V), 2021-02-23:
Jeg vil gerne anholde to ting, som spørgeren siger.
Den første er, at vi skulle ønske at sende folk ud i fattigdom.
Vi har altså nogle af verdens højeste sociale ydelser i Danmark.
Jeg ved godt, at Enhedslisten ønsker at hæve dem over en bred kam.
Jeg ved også godt, at Enhedslisten har fået held med at overbevise beskæftigelsesministeren om, at de sociale ydelser skal hæves.
Helt grundlæggende har vi et meget generøst ydelsessystem i Danmark.
Den anden del, der handler om at give børn chancer i livet, er jo netop årsagen til, at vi stemmer imod det her forslag.
For forskningen er faktisk ret entydig.
Det er, om de selv har tjent dem.
Derfor burde vi gå en helt anden vej i beskæftigelsespolitikken end det, regeringen lægger op til her.
Vi burde faktisk sige, at hvis man kommer til Danmark, er der slet ikke mulighed for bare kvit og frit at modtage sociale ydelser.
Hvis man vil være her i Danmark, må man bidrage til fællesskabet.
Det er Venstres politik.
Victoria Velasquez (EL), 2021-02-23:
Så er det bare rigtig ærgerligt, at det åbenbart er manglende fantasi, der gør, at man ikke kan tænke på andre måder at få folk i beskæftigelse på end ved at fattiggøre dem.
For vi kan jo netop se, at det gør, at folk får andre problemer end ledighed, og at det gør, at deres egne børn risikerer at blive ledige i fremtiden, få dårligere lønnede job, risikerer at få en førtidspension.
Der er risiko for omsorgssvigt, der betyder, at hvert tiende barn bliver anbragt, og andre store konsekvenser.
Det bliver man nødt til at tage ansvar for.
Netop det, at vi har et sikkerhedsnet, er jo med til at gøre, at vi har et af de mest fleksible arbejdsmarkedssystemer i verden, fordi det, at man bliver arbejdsløs, ikke betyder, at man ryger ud i en social deroute, men at man faktisk i højere grad er klar til at kunne møde ind på en arbejdsplads, fordi man ikke får andre problemer end ledighed.
Men det risikerer man jo at få med Venstres politik.
Morten Dahlin (V), 2021-02-23:
Det er lodret forkert, at Venstre ikke skulle have fantasi.
Vi er sådan set kommet med et bud på at afskaffe retten til at komme til Danmark og modtage sociale ydelser kvit og frit ud fra den helt simple sætning, at hvis man kan gå fra Helmand til Hundige, så kan man også gå ned i parken og samle skrald op.
Vi synes helt grundlæggende, det handler om at hjælpe de her børn, og man hjælper ikke de her børn ved at fastholde deres forældre på passiv forsørgelse.
Det stik modsatte er tilfældet.
Man hjælper dem ved at sørge for, at deres forældre står op om morgenen og går på arbejde.
Vi skal have flere mennesker til at pendle til og fra arbejde og færre mennesker til at pendle til og fra jobcenteret.
Det er Venstres politik.
Det er bedst for Danmark, det er bedst for den enkelte, og det er eddermame også bedst for de børn, der kan vokse op i en familie, hvor mor og far rent faktisk går på arbejde.
Karsten Hønge (SF), 2021-02-23:
Vi venter jo spændt på Ydelseskommissionens arbejde.
SF vil rive kontanthjælpsloftet ned sammen med de andre fattigdomsydelser.
Og der er altså god grund til at se på det samlede system af ydelser og på, hvordan de indbyrdes spiller sammen.
Det er svært for SF at vente på det her arbejde, men det er da helt umuligt at vente på for børn i fattige familier.
Det er derfor nødvendigt at skærme børnene så godt som muligt i ventetiden.
Samira Nawa (RV), 2021-02-23:
Det er lige med at finde ud af sit partis størrelse.
I Radikale Venstre er vi rigtig godt tilfredse med, at den her lov bliver forlænget.
Det var, som jeg husker det, en af de første aftaler, der blev indgået, efter at flertallet skiftede, altså aftalen om et midlertidigt tilskud til børnefamilier, der er økonomisk udsatte.
For os i Radikale Venstre handler det jo om, at alle børn skal have de samme muligheder, og det nytter ikke noget, hvis der er børn, der vokser op i fattigdom, og som dermed bliver påvirket af det op igennem deres skolegang og uddannelse og til sidst, når de rammer arbejdsmarkedet.
Derfor har det været vigtigt for os, at de særligt udsatte børnefamilier, især dem på den lave integrationsydelse, har kunnet nyde godt af den her midlertidige forhøjelse.
Derfor støtter vi naturligvis også forlængelsen af loven.
Victoria Velasquez (EL), 2021-02-23:
Hvis det stod til os i Enhedslisten, skulle vi være gået helt anderledes til værks.
I stedet for at lappe på børnefattigdommen burde vi afskaffe fattigdomsydelserne.
Det vil sige: Ned med kontanthjælpsloftet, 225-timersreglen og de lave kontanthjælpssatser som uddannelseshjælp og integrationsydelse.
AE-rådet har lavet beregninger på, hvad der sker, når børn lever bare et år i fattigdom.
Det betyder også, at hvis vi bliver ved med at nøle, kan vi gange de beregninger op.
Det midlertidige børnetilskud har betydet en reduktion i børnefattigdommen, men ikke alle gribes, og dem uden børn gribes slet ikke.
Vi risikerer nu, at det midlertidige børnetilskud kommer til at være en lappeløsning, der skal strække sig hen over 2 år, og der er altså nogle tråde, der er ved at knække i kanten – og det betyder faktisk noget.
Man kan måle, at hvis et barn har levet et år i fattigdom, får vedkommende en dårligere indkomst i fremtiden; muligheden for at få en uddannelse bliver ringere; der er en større risiko for, at vedkommende bliver ledig i fremtiden, og risikoen for at ende på førtidspension er større.
Jeg håber derfor, at ministeren vil love, at regnemaskinens antagelser, når vi skal til at forhandle, ændres, så disse lange spor ind i voksenlivet faktisk tages med, og at vi, når vi ved, at det har så langsigtede konsekvenser, i det mindste kan aftale, at vi regner med det, når forhandlingerne endelig går i gang.
AE-rådet viser også, at hvert tiende barn af en førtidspensionist eller kontanthjælpsmodtager har været anbragt.
Det viser tydeligt, at fattigdom også har andre konsekvenser.
Hvis vi reelt også vil forebygge omsorgssvigt, er vi forpligtet til at handle på det her.
Angiveligt kom der 450 i arbejde på grund af kontanthjælpsreformen, mens den på 1 år forårsagede, at der var 10.000 flere børn, der voksede op i børnefattigdom.
Er det rimeligt, er det proportionelt?
Selvfølgelig er det ikke det.
Vi får ikke sikret den beskæftigelse, vi gerne vil skabe, og som ville kunne gøre, at de rent faktisk kom i arbejde stedet for at blive fattiggjort.
Det langsigtede perspektiv i at få et opgør med fattigdomsydelserne er, at vi i fremtiden sikrer, at færre ryger i den situation.
Og vi kan sagtens styrke beskæftigelsen ved reelt at vælge en anden vej end det arbejdsudbudstyranni, der har været dikteret alt for længe.
Hvis vi f.eks. afskaffer principperne om gensidig forsørgerpligt, vil det skabe op imod 1.000 fuldtidsbeskæftigede.
Også for de voksne har det store konsekvenser.
Vi ved, at det gør, at man tænker mere kortsigtet og får andre problemer end ledighed og derfor ikke har samme muligheder for at kunne stille sig til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det ødelægger simpelt hen flexicuritymodellen.
Derudover bygger det også på et system, som gør, at man ønsker, at lønningerne skal gøres lavere.
Det er ikke det samfund, som vi kæmper for i Enhedslisten.
Men trods alt forbedrer det mulighederne og er jo bedre end ingenting, så derfor stemmer vi for forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-02-23:
For vi kan jo ikke vide, om statsministeren udskriver valg lige inden sommerferien eller efter sommerferien, og i så fald er Enhedslisten gået til valg på det her som et meget centralt punkt, uden at der er fundet en løsning på det, altså det, som Enhedslisten betragter som et kæmpe problem.
Og alligevel gør Enhedslisten ingenting for at presse regeringen til at gøre noget her.
Altså, regeringen får bare lov til at udskyde det gang på gang.
Der er nu næsten gået 2 år, og der kommer nok til at gå mindst 2 år efter valget, før man finder en løsning på det problem, som Enhedslisten mener er presserende.
Victoria Velasquez (EL), 2021-02-23:
Og jeg ville ønske, at Liberal Alliance rent faktisk havde en oprigtig interesse i at gøre det her om.
For det er fuldstændig rigtigt, at vi risikerer, hvis der kommer et valg, at der kan komme et flertal, som ikke ønsker at ændre på de her ting, og det er ikke i vores interesse.
Men er det egentlig, fordi Liberal Alliance godt kan se, at de muligheder, man får som det barn, der i dag vokser op i fattigdom, faktisk forringes i fremtiden?
Og skyldes den bekymring, man har i forhold til beskæftigelsestal og andre ting, som man ellers plejer at tale højt om, når vi diskuterer arbejdsudbud, at man egentlig godt kan se, at man skyder sig selv i foden ved at lave den her politik?
Så er der i hvert fald en dør, der står åben, altså hvis Liberal Alliance vil være med til at lægge pres på regeringen.
Men i hvert fald tak for bekymringen.
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Det er jo netop i kriser, at vores sikkerhedsnet faktisk bliver testet og vi finder ud af, om folk bliver grebet, når de falder.
Venstre forringer den enkelte persons mulighed for at kunne forvalte sit liv bedst muligt.
For det, vi ved er konsekvenserne af at putte børn i fattigdom, er, at risikoen for, at man får et lavere lønnet arbejde, bliver større, og at man får en større risiko for ledighed eller en større risiko for at få en førtidspension.
Så synes ordføreren ikke, at det er sådan lidt modstridende, at man som et liberalt parti gerne vil have, at den enkelte skal kunne forvalte sine muligheder bedst muligt, men så fra politisk hold bevidst vil gå ind og fattiggøre børn helt fra starten af deres liv med den viden, at det har konsekvenser langt ind i voksenlivet?
Morten Dahlin (V), 2021-02-23:
Tak for det.
Jeg vil godt starte med sige, at Venstre ikke kommer til at støtte det her forslag, og det er, fordi vi helt grundlæggende mener, at der er flere, der skal bidrage til fællesskabet, og der er også flere med indvandrerbaggrund, der skal bidrage til fællesskabet.
Vi mener sådan set, det burde være en selvstændig målsætning for enhver regering at føre en politik, der får flere til at stå op om morgenen og gå på arbejde.
Det var også med den grundindstilling, vi selv gik til opgaven, dengang vi sad i regeringskontorerne.
Det lykkedes faktisk langt hen ad vejen, for med den politik, som den tidligere Venstreledede regering førte med egu, kontanthjælpsloft, integrationsydelse og 225-timersreglen, så var der altså 87.000 børn – 87.000 børn – der oplevede, at mindst en af deres forældre forlod kontanthjælpssystemet og blev en del af det største fællesskab, vi har i Danmark, nemlig arbejdsfællesskabet.
De gode resultater kom jo ikke af sig selv.
De kom som en konsekvens af den politik, man førte på beskæftigelsesområdet, på uddannelsesområdet og på erhvervsområdet, og derfor var det en ret stor succes.
Jeg tror endda, der var nogle, der fik kaldt det en mindre socialpolitisk revolution.
Den politik har den nuværende beskæftigelsesminister valgt at rulle tilbage.
Væk var parolerne om, at det skulle betale sig at arbejde; væk var målsætningen om, at flere skulle være en del af det arbejdende fællesskab; væk var målsætningen om, at når man kommer til Danmark, skal man forsørge sig selv.
I stedet for var det op med checken, og man fik en check, hvor der stod med venlig hilsen beskæftigelsesministeren ind hver evig eneste måned, hvis man var udlænding, indvandrer eller flygtning.
Der fandt vi så den nærmest eneste gruppe i samfundet, som den her regering ikke synes skal betale mere i skat.
Så vi støtter selvfølgelig heller ikke det her forslag nu.
Vi mener, det er en lempelse af udlændingepolitikken.
Vi mener, det er en forkert retning at gå i beskæftigelsespolitikken.
Og så må jeg også bare sige, at i den situation, vi står i lige nu, med næsten 50.000 lønmodtagere, der er blevet fyret, og med en masse selvstændige, der står helt ude ved afgrunden og kigger ned og ser deres livsværk være ved at smuldre mellem hænderne på dem, så synes vi simpelt hen, det er en frækhed at foreslå at bruge tid, energi og penge på at hæve de sociale ydelser til arbejdsløse flygtninge og indvandrere.
Det er simpelt hen lodret forkert.
Det er en hån mod de arbejdende danskere.
Det er en hån mod de selvstændige, der har det svært.
Vi kommer naturligvis til at stemme imod.
Vi kan ikke støtte det her forslag.
Henrik Møller (S), 2021-02-23:
Altså, nu er det jo ikke sådan, at jeg har været valgt til Folketinget så længe, men en af de ting, jeg synes jeg har erfaret bare i den korte periode, jeg har været her, er, at det at melde noget hundrede procent sikkert ud lige præcis i forhold til sådan noget her kan være farligt.
Morten Dahlin (V), 2021-02-23:
Vi står midt i en stor økonomisk krise: 46.000 lønmodtagere har mistet deres arbejde, i tusindvis af selvstændige har drejet nøglen om og er gået konkurs.
Mener Socialdemokratiet virkelig, at det her er tiden til at hæve ydelserne til arbejdsløse indvandrere med op til 2.000 kr. om måneden, vel at mærke skattefrit, henset til at vi står i den her økonomisk meget svære situation?
Er det her virkelig et udtryk for god timing?
Henrik Møller (S), 2021-02-23:
Det her er jo noget, vi vedtager i 2019, og man kan sige, at nogle af de forudsætninger, vi byggede op, da vi vedtog det her, var, at der kom en Ydelseskommission, altså at der kom en ny måde at indrette det her på.
Vi kan se, at det nu glider, og der synes jeg, det giver god mening, og jeg synes også, det er reelt, at man så siger, at så forlænger man selvfølgelig den aftale, man har lavet om det her.
Nu er det jo ikke sådan, at vi i forhold til andre ting, der foregår omkring corona, sidder på hænderne og ikke gør noget.
Der er jo taget rigtig mange initiativer, som betyder noget økonomisk for væsentlig flere mennesker, og der synes jeg, at vi gør en aktiv og en god indsats.
Morten Dahlin (V), 2021-02-23:
Hvad tror ordføreren egentlig at de selvstændige, der kan se deres livsværk smuldre mellem hænderne på dem, står helt ude på afgrunden og kigger ned, og som er få dage væk fra betalingsstandsning eller konkurs,
tænker, når Socialdemokratiets prioritet i den her periode er at hæve ydelserne til arbejdsløse flygtninge og indvandrere?