runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Meilvang (LA), 2025-11-20:
Mange tak, formand.
Jeg er også her i dag som vikar for vores ordfører.
I Liberal Alliance mener vi, at lovforslag, der medfører øgede udgifter for borgere og erhvervsliv, skal overvejes grundigt.
Vi skal som udgangspunkt altid bestræbe os på at minimere økonomiske såvel som administrative byrder for danskerne og vores virksomheder og sikre, at eventuelle nye omkostninger også står mål med gevinsterne.
Når vi vælger at stemme ja til dette lovforslag, er det ud fra en vurdering af, at prisstigningen på det lovfastsatte patentgebyr er rimeligt.
Vi bemærker bl.a., at stigningen fortsat ligger pænt under den generelle prisudvikling i samfundet.
Vi forventer på baggrund af oplysninger, vi har modtaget, at de nye it-investeringer vil styrke Patent- og Varemærkestyrelsens service, så danske virksomheder får en mere smidig og effektiv sagsbehandling.
Samtidig vil det være en nødvendig styrkelse af it-sikkerheden.
Vi er positive over for, at lovforslaget også sænker gebyret for videresendelse af internationale patentansøgninger, så gebyret i højere grad svarer til gebyrniveauet hos Den Europæiske Patentmyndighed og den internationale IPR-myndighed.
Derfor stemmer Liberal Alliance for lovforslaget.
Tak for ordet.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-11-20:
Vi kender hinanden så godt, så den anden tiltaleform var ganske fin.
Det var ikke korrekt, nej.
I Moderaterne har vi én ambition – vi har selvfølgelig mange, men lige på det her område har vi én ambition – og det er at gøre det lettere for danske virksomheder at udvikle nye idéer og beskytte dem.
Det kræver et system for patenter og varemærker, der faktisk virker i hverdagen.
Det skal være hurtigt, det skal være sikkert, og så skal det være let at bruge.
Samlet set styrker forslaget her virksomhedernes mulighed for at få deres innovation beskyttet hurtigt og effektivt.
Det er sund fornuft, det er ansvarligt, og så er det ikke mindst vigtigt for dansk konkurrenceevne.
Tak for ordet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-11-20:
Tak, formand.
Det her er et lovforslag, som vi i Socialdemokratiet støtter.
Det drejer sig om EU's kapitalkravsforordning, og det drejer sig om Grønland.
Det er sådan, at forordningen her drejer sig om krav vedrørende kreditrisiko, kreditværdijusteringsrisiko, operationel risiko og markedsrisiko, og grunden til, at vi skal behandle det her i Folketingssalen i dag, er, at det er et rigsanliggende, og i kraft af at Grønland ikke er medlem af EU, skal vi behandle det her ved lov.
Det er sådan, at det allerede er indført i Danmark, og at det allerede er indført på Færøerne.
Med lovforslaget sikres det, at der for aktører, herunder finansielle institutioner i Grønland, kommer til at gælde de samme regler, som der er i EU og som sagt også i Danmark og på Færøerne.
Det gælder tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber, og formålet er at styrke netop disses robusthed og øge den finansielle stabilitet og samtidig også understøtte kreditformidling, vækst og beskæftigelse.
Det er sådan, at det er blevet hørt i Grønland.
Høringsparterne deroppe har reageret positivt på det.
Det er også behandlet i det grønlandske parlament.
Det skete den 4. november her i år.
Derfor er det bare et spørgsmål om at få det behandlet lovmæssigt her i dag.
Så har jeg egentlig ikke mere at sige til det.
Socialdemokratiet støtter det her lovforslag.
Louise Elholm (V), 2025-11-20:
Mange tak for ordet.
Som den tidligere ordfører sagde, er det her en gennemførelse af kapitalkravsforordningen for Grønland, og da det finansielle område ikke er et hjemtaget område for Grønland, men stadig væk er i Danmark, vi lovgiver om det, skal vi behandle det her i Folketingssalen.
En forordning er normalt direkte indført i lovgivningen
, så når der kommer en kapitalkravsforordning i Danmark, gør vi sådan set ikke noget, fordi det træder automatisk ind i den dansk lovgivning.
Men sådan er det ikke for Grønland, fordi Grønland ikke er med i EU, og derfor skal vi gennemføre det ved lov, og det gør vi her.
Årsagen til, at vi gør det, er, at man i Grønland ønsker, at det er de samme regler, der gælder for Grønland, som for Danmark i den finansielle sektor.
Det er et ønske, som der har været, og det skal vi selvfølgelig efterkomme; vi skal sikre, at man har de bedste muligheder for at skaffe kapital til de investeringer, man har lyst til at foretage i Grønland.
Så det er derfor, vi gennemfører den her kapitalkravsforordning.
Men noget, der også er spændende, er, at der kommer nogle regler i forhold til kryptoaktiver, og det har der ikke tidligere været for Grønland.
Så på den måde er det en mere opdateret lovgivning, der kommer, og det vil også gøre det lettere for finansielle institutioner i Grønland at få it-understøttelse, når de kan benytte sig af det samme som i Danmark.
Så Venstre støtter lovforslaget, og vi ser frem til den videre behandling.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-11-20:
Tak, formand, og tak for ordet.
Forslaget handler om at indføre krav vedrørende kreditrisiko, kreditværdijusteringsrisiko, operationel risiko, markedsrisiko og det såkaldte outputgulv.
Formålet med CRR III er klart, altså at vi skal styrke kreditinstitutionens robusthed og dermed øge den finansielle stabilitet.
Det er en balance, som er helt afgørende for både erhvervsliv og borgere.
Grønland er ikke medlem af EU, og derfor skal disse regler gennemføres ved lov.
Med dette forslag sikrer vi, at grønlandske kreditinstitutter får en regulering, der svarer til den, vi har i Danmark, og det betyder, at de grønlandske institutter får lettere adgang til kapital og likviditet, og det styrker hele den finansielle sektor i rigsfællesskabet.
Lovforslaget er fremsat i et tæt samarbejde med Departementet for Finanser og Skatter i Grønland, og Inatsisartut har allerede andenbehandlet forslaget den 4. november.
Det viser, at der er en fælles forståelse af, hvor vigtigt det er at få disse regler på plads.
Danmarksdemokraterne stemmer for forslaget.
Vi mener, at det er sund fornuft, at grønlandske kreditinstitutter har de samme rammer som de danske, og det skaber som sagt stabilitet, tryghed og bedre muligheder for vækst.
Tak for ordet.
Mads Olsen (SF), 2025-11-20:
Tak, og jeg er her som vikar for hr. Karsten Hønge.
SF støtter, at Grønland får et moderne og robust regelsæt for kapital og tilsynskrav, så grønlandske banker står på lige fod med institutter i Danmark og EU.
Samtidig er det vigtigt for SF, at implementeringen tilpasses grønlandske forhold, og at overgangen sker uden utilsigtede konsekvenser.
Lovforslaget er afgørende for en finansiel tryghed i Grønland, og derfor bakker SF op om lovforslaget.
Jeg skal desuden sende en hilsen fra fru Trine Pertou Mach fra Enhedslisten og sige, at de også bakker op om lovforslaget.
Jens Meilvang (LA), 2025-11-20:
Mange tak, formand.
Som flere har været inde på, handler lovforslaget her om at gennemføre CRR III-reglerne for Grønland, så de grønlandske kreditinstitutter får et reguleringsgrundlag, der svarer til det, vi kender her i Danmark.
Det styrker robustheden i den finansielle sektor, understøtter stabiliteten og gør adgangen til kapital og likviditet lettere.
Det er alt sammenm vigtigt for det grønlandske samfund og erhvervsliv.
Det giver Grønland adgang til en moderne og tidssvarende regulering og skaber mere lige vilkår mellem de grønlandske og danske kreditinstitutter.
Derfor kan jeg på vegne af Liberal Alliance meddele, at vi støtter lovforslaget.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-11-20:
Tusind tak, formand.
Lovforslaget, vi behandler her i dag, handler om at sikre stabilitet og ordentlige rammer for det grønlandske kreditinstitut og om at fastholde et tæt finansielt fællesskab mellem Grønland, Færøerne og Danmark.
Det er god fornuft, og det er det rigtige at gøre.
Med lovforslaget gennemfører vi de seneste ændringer til kapitalkravsforordningen for Grønland.
Det betyder, at reglerne bliver de samme som i Danmark og resten af EU, og det giver mere ensartethed og en mere gennemskuelig regulering.
Formålet er klart, nemlig at styrke robustheden i de finansielle institutter og øge den finansielle stabilitet og samtidig sikre, at kreditgivningen og væksten fortsat kan understøttes.
Lovforslaget er også vigtigt for Grønlands adgang til kapital og likviditet.
Grønland har i dag en særlig status, der giver dem en lettere adgang til kapitalmarkederne, og den status bygger jo netop på det, at reglerne følger de internationale standarder, og det fastholder vi med dette lovforslag.
Samtidig er reglerne tilpasset de grønlandske forhold.
De grønlandske myndigheder har været tæt inddraget i processen, og Inatsisartut har allerede behandlet og tiltrådt lovforslaget.
Det viser, at der både er en ansvarlighed og et stærkt samarbejde.
Moderaterne støtter forslaget.
Det er en nødvendig balance at bygge på et godt samarbejde på tværs af rigsfællesskabet.
Tak for ordet, formand.
Helle Bonnesen (KF), 2025-11-20:
L 73 handler om at gennemføre ændringsforordningen til EU-forordningen i grønlandsk ret.
Umiddelbart kan den fremstå som en selvfølgelighed, men det er samtidig noget, som handler om noget meget væsentligt, nemlig det finansielle system i Grønland.
Som ofte med sager forbundet med grønlandske anliggender er der tale om et forslag, som behandles efter aftale, og den her gang er det med Departementet for Finanser og Skatter i Grønland.
Grønland er på ingen måde isoleret fra den globale økonomi, og de finansielle virksomheder er forbundet med internationale markeder og standarder, og derfor er det afgørende, at reguleringen følger med udviklingen.
Ved at gennemføre det her forslag sikrer vi, at grønlandske institutter arbejder efter regler, der netop styrker kreditinstitutternes robusthed.
Lovændringen styrker også tilsynet med sektoren, den reducerer risikoen for finansielle kriser, fremmer ansvarlig adfærd og giver bedre beskyttelse for forbrugerne.
Derfor støtter Det Konservative Folkeparti, men også fordi det sker på baggrund af den nævnte aftale med netop Departementet for Finanser og Skatter.
Katrine Robsøe (RV), 2025-11-20:
Tak for det.
Lovforslaget her kommer på baggrund af et samarbejde og en aftale, og derfor støtter Radikale Venstre naturligvis også lovforslaget.
Sascha Faxe (ALT), 2025-11-20:
Jeg synes, at ordførerne fra især Socialdemokratiet og Venstre rigtig godt har beskrevet, hvad det her lovforslag går ud på, så det vil jeg ikke gentage.
Jeg vil dog sige, at det ligger os i Alternativet meget på sinde, at det er så stærkt forankret i det grønlandske parlament, og at det samtidig også vil styrke samarbejdet på tværs af rigsfællesskabet, fordi et stærkt erhvervssamarbejde på tværs også vil stille det grønlandske erhvervsliv i sig selv stærkt.
Så derfor bakker vi selvfølgelig op om forslaget.
Karin Liltorp (ALT), 2025-11-20:
Tak for ordet.
Den er mere som en prædiken
, så bær lige over med mig: Og ministeren kom ned fra bjerget med skrifterne, hvorpå der stod, at de nye grænser for, hvornår en mindre by må afvige fra lukkelovens hellige principper, er præcis 16.850 indbyggere – ikke 15.000, ikke 16.000, ikke 20.000.
Jeg ved godt, at lovgivning er en alvorlig affære, men jeg kunne simpelt hen ikke dy mig for at kommentere på den her detalje.
Derfor håber jeg, at ministeren i sin tale vil komme ind på, hvad han mener det skal få af konsekvenser, hvis der i en by f.eks. er 16.849 indbyggere, og der sker det uheldige, at familien Hansen i Vestergade pludselig får tvillinger, eller endnu værre, trillinger.
Nå, men for at blive lidt alvorlig igen vil jeg sige: Det her er selvfølgelig et tegn på den her detailstyring, vi politikere har tendens til at lave, men det skal jo ikke ændre på vores indstilling til det her lovforslag, for i Alternativet vil vi bestemt ikke stå i vejen for en god byfest og især ikke på grund af tungt bureaukrati.
Vi skal have liv i de små byer, og intet er mere ærgerligt end tunge regler, der ødelægger det lokale initiativ eller står i vejen for de små forretninger derude.
Selvfølgelig håber vi på, at alle respekterer, at det her ikke er en anledning til at glemme, at de ansatte stadig skal have ordentlige forhold.
Men som udgangspunkt støtter Alternativet forslaget.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-11-20:
Tusind tak for ordet, formand.
Jeg har kæmpet på den anden side af de her mure i rigtig, rigtig mange år for netop at kunne gøre det muligt for de steder rundtomkring i Danmark, hvor vi har nogle små, små detailbutikker – tæt ved vandet og med masser af mennesker om sommeren, men ingen mennesker om vinteren – altså at kunne være med til at hjælpe dem til at kunne være levende og bæredygtige landdistrikter året rundt.
Kunne jeg ønske mig mere liberalisering i lukkeloven?
Ja, det kunne jeg da sagtens, men jeg er jo overrasket over, at min kollega fra Liberal Alliance siger: Hvis ikke alle kan få lov, skal de heller ikke have lov til at holde åbent ude i de små landdistrikter; så må de butikker bare lukke.
Nogle gange skal man spise en elefant i bidder – det tror jeg faktisk altid man skal – og det gør jeg hellere, for jeg kender rigtig, rigtig mange, der har en mindre virksomhed, som er lykkelige over, at de kan vælge at holde åbent.
Jeg kender også nogle, der har bæredygtige virksomheder, som siger: Der er kun mig i butikken, så jeg har faktisk ikke lyst til at holde åbent, selv om jeg får lov til det.
Det kan de nemlig selv vælge.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man kan være så kynisk at sige: Så er det bedre, at der ikke er nogen, der får lov, og derfor vil vi ikke støtte det her lovforslag, derfor vil vi ikke være med, og derfor er vi ikke længere med i det her forlig; for hvis ikke alle kan, skal de heller ikke have lov til at være bæredygtige ude i de små landdistrikter, og så må butikkerne bare lukke.
Men jeg vil bare sige: Ja, det her er en kæmpe sejr for udvikling i landdistrikterne, for de små byer og for de små butikker.
Og derfor støtter Moderaterne naturligvis forslaget.
Jens Meilvang (LA), 2025-11-20:
Jeg må hellere lige svare, når vi nu sådan bliver direkte angrebet her i den her sag.
Ja, det er en kæmpe sejr for de virksomheder, der tilfældigvis lige er i en by med under 16.850 indbyggere.
Men hvad med alle de andre virksomheder?
Jeg kender da mange, der har en lille detailhandelsbutik, der kæmper for livet i en by, der måske har 20.000 indbyggere, hvor halvdelen af butikkerne allerede er lukkede.
Nu får de fuldstændig unfair konkurrence fra nabobyen, fordi den tilfældigvis er lidt mindre.
Det kan man da ikke være bekendt.
Du anerkender jo, at det her med, at de får lov til at holde åbent, når det passer dem, hjælper utrolig meget.
På en eller anden måde er det lidt utroligt, at vi skal sidde og regulere, hvornår folk skal have lov til at holde åbent i deres egen butik.
Ordføreren må da indrømme, at det er meget konkurrenceforvridende for de virksomheder, der tilfældigvis er i en by på de her over 16.850 indbyggere.
For dem er det jo ikke en kæmpe sejr; der er det jo faktisk en ulykkelig dag i dag.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-11-20:
Men jeg kender også de små virksomheder i de helt, helt små samfund eller i de meget mindre samfund, som vi taler om her, og ved, hvor hårdt trængte de er, og hvor mange der lukker.
Jeg kender rigtig mange af dem.
Jeg er selv selvstændig.
Derfor siger jeg, at det her er et skridt i den rigtige retning.
Hvis vi ikke gør det her, lukker vi endnu flere, og der er vi bare fuldstændig uenige.
Jeg tænker ikke, at det så meget er ordføreren, der er her i dag, jeg så er uenig med, for ordføreren bor som jeg selv i et landdistrikt.
Jeg ved også godt, at man som partier nogle gange skal være enig.
Så må man spise noget og gå med til noget, man ikke har lyst til.
Jeg mener bare, det er en forkert retning.
Jeg synes, vi skulle spise den her i bidder og så sammen arbejde for, at vi liberaliserer lukkeloven endnu mere.
Så det er bare en opfordring herfra.
Rosa Lund (EL), 2025-11-20:
Tak for det, og tak for talen.
Vi er i Enhedslisten rigtig optagede af, at det her lovforslag ikke går imod sin hensigt, for vi forstår fuldstændig hensigten med, at det her skal beskytte mindre lokalsamfund.
Derfor tager vi også Coops høringssvar eller kritik, kan vi også kalde det, meget alvorligt.
Der vil jeg egentlig bare høre Moderaternes ordfører om, hvad man tænker, i forhold til om det her lovforslag egentlig vil komme til at have den modsatte effekt, altså at man simpelt hen rammer de butikker, der er endnu mindre.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-11-20:
Det gør man jo ikke.
For hvis man tegner ind på danmarkskortet og så kigger på det i forhold til Coop, kan man se, at de har nogle få butikker, som måske kan blive ramt lidt af det her.
Alligevel tror jeg ikke, de gør det.
Jeg er selv andelshaver i en butik, som Coop valgte at lukke, fordi de ikke mente, at de havde et stort nok dækningsbidrag.
Men en enkelt købmand og så en anden kæde, der lige kan støtte lidt op omkring det, går ind og tager det her ansvar i de her små lokalsamfund.
Så nej, det er jeg ikke bekymret for.
Jeg er heller ikke bekymret for, at de her små dagligvarebutikker, som Coop nævner – jeg tror, det er ti eller sådan noget – ikke vil eksistere.
Det vil de stadig væk.
Så jeg er fuldt fortrøstningsfuld der.
Rosa Lund (EL), 2025-11-20:
Jeg tror, det er lidt flere end 10. Jeg tror, at tallet er omkring 30, men lad nu det ligge.
For uanset om det er 10 og 30, synes jeg sådan set, at det er alvorligt nok.
For en lille købmand betyder netop meget i et lille lokalsamfund.
Det er ikke, fordi jeg står her med et stort angreb.
Jeg er bare optaget af, at det her lovforslag ikke gør det modsatte af det, man gerne vil.
Derfor vil jeg bare høre Moderaternes ordfører, hvad man overvejer i forhold til Coops forslag til at gøre lovforslaget mere tydeligt, altså at man lader det gælde i de kommuner, hvor turismen har en dokumenteret effekt.
Det synes jeg bare er et meget fint kompromis, som Coop kommer med.
Jens Meilvang (LA), 2025-11-20:
Mange tak, formand.
Danske byer lider under butiksdød.
Ifølge SMVdanmark er mere end 4.500 fysiske butikker lukket siden 2013.
Det er tydeligt, at danskernes stigende onlinehandel spiller en væsentlig rolle.
På internettet er markedet helt frit, og her kan kunderne handle, præcis når de vil.
Jeg forstår udmærket, at regeringen ønsker at give landets pressede bymidter en hjælpende hånd, men at indføre en mere kompliceret lovgivning med særregler for dem om, hvornår de må holde åbent, er kun en stakket hjælp.
Lovforslaget skævvrider blot markedet og den frie konkurrence yderligere.
Derfor stemmer Liberal Alliance nej til lovforslaget.
Liberal Alliance stiller i stedet for et ændringsforslag om at afskaffe lukkeloven helt en gang for alle.
Det mener vi er en langt bedre løsning, der ikke komplicerer lovgivningen yderligere, men tager vigtige skridt i den rigtige retning mod at fjerne noget af det bureaukrati, som danske virksomheder pålægges.
Lukkeloven er et levn fra en tid, hvor man ikke bare med et enkelt klik kunne få fat i de varer, man stod og manglede, på nettet.
Vi mener, det er på høje tid, at erhvervslivet får frihed til selv at bestemme, hvornår det giver bedst mening for den enkelte virksomhed og deres kunder at holde åbent.
Tak for ordet.
Helle Bonnesen (KF), 2025-11-20:
Generelt mener Det Konservative Folkeparti, at det skal være nemmere for detailhandelen at drive forretning, så danskerne har kort afstand til butikker og til dagligvarer.
Med det nye forlig giver vi lidt bedre åbningsmuligheder for butikker i de mindre byer.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi nok havde set, at lempelsen af lukkeloven også skulle gælde butikker i mellemstore og større byer, for detailhandelen er under pres i de små byer, men også under pres i andre byer.
Så vi var glade for, at vi trods alt kunne få hævet grænsen lidt i forhold til udgangspunktet for antal indbyggere, så der dermed var lidt flere byer, der blev omfattet.
Den her lempelse af lukkeloven er en delvis lempelse.
Vi ser gerne enhver form for skridt i den her retning.
Derfor er vi med i forliget, og derfor kommer vi til at støtte forslaget.
Rosa Lund (EL), 2025-11-20:
Tak for det.
Det er egentlig bare det samme spørgsmål som til Moderaternes ordfører: Hvordan forholder man sig i Det Konservative Folkeparti til den her bekymring – så lad os lade være med at kalde det kritik, men den her bekymring – som kommer fra Coop, som man jo alligevel må sige ved en ting eller to om detailhandel også i de mindre samfund?
Det her er jo et forsøg på redde butikslivet i landdistrikterne, som vi varmt støtter, men jeg deler sådan set bekymringen for, at man kommer til at gøre noget her, der er forkert.
Så jeg vil egentlig bare høre, hvad Konservative tænker om at tilrette lovforslaget en lille smule, så man kan imødekomme den her bekymring.
Helle Bonnesen (KF), 2025-11-20:
Så vidt jeg husker, er der faktisk allerede rettet lidt til med en pulje, der skulle imødekomme lige præcis den problemstilling.
Så der er allerede sket en ændring, siden det oprindelige arbejde skete.
Rosa Lund (EL), 2025-11-20:
Det her lovforslag, vi behandler i dag, bliver præsenteret som et værktøj til at styrke handelslivet i mindre og mellemstore byer.
Den intention og det ønske deler vi i Enhedslisten.
Vi vil også gerne have levende bymidter over hele landet.
Men når vi så ser på høringssvarene, og især når vi læser Coops analyse, er der grund til at være lidt varsom.
De peger nemlig på, at forslaget kan få konsekvenser, som jeg ikke tror at aftalepartierne bag det her lovforslag ønsker, nemlig at omsætningen på helligdagene flyttes fra de allermindste byer hen til de lidt større byer, som nu får mulighed for at holde mere åbent.
Det kan ramme de små dagligvarebutikker, som i forvejen kæmper for at overleve i landsbyer og yderområder.
Det er en bekymring, som vi bliver nødt til at tage alvorligt, for den lokale dagligvarebutik i de små byer er ikke kun et sted, man handler.
Den også et mødested, et samlingspunkt og ofte den butik, der gør, at folk bliver boende eller flytter til.
De varetager alt fra medicinudlevering til pakkeafhentning, og det er vigtigt, at man ikke skal vente 2 dage på en bus for at kunne få sin medicin.
Vi anerkender, at regeringen forsøger at balancere hensynet til bymidterne, turismen og detailhandelen, og vi anerkender også, at mange kommuner gerne vil have mere fleksibilitet, særlig omkring lokale begivenheder og årligt tilbagevendende arrangementer.
Men når vi åbner for generel helligdagsåbning i byer med op til 16.000 indbyggere, ændrer vi på meget store dele af landet på en gang.
Der er en reel usikkerhed om, hvordan det så vil påvirke de små butikker i landsbyerne, altså dem, der allerede er undtaget i lukkeloven, og som spiller en helt afgørende rolle ude i lokalsamfundene.
Det synes vi i Enhedslisten er værd at undersøge.
Det forslag kunne være en vej til at målrette ordningen bedre og mindske risikoen for negative effekter.
Derudover mener vi også i Enhedslisten, at helligdage også har en værdi for de ansatte i detailhandelen.
Helligdage – og jeg ved godt, at regeringen har det lidt anderledes med helligdage – er fælles pauser i et arbejdsmarked, hvor mange allerede arbejder på skæve tidspunkter og i weekender.
Det perspektiv mangler efter vores opfattelse i det her lovforslag.
Vi deler som sagt ønsket om at styrke de mindre byer og deres handelsliv, men det her forslag er vi ikke sikre på er den bedste løsning.
Det virker, som om det er for bredt og for usikkert i sin effekt, og risikoen er altså, at det kan ramme de allermindste samfund.
På nuværende tidspunkt kan vi ikke sige, om vi stemmer for eller imod lovforslaget, men vi vil benytte udvalgsbehandlingen til at rejse en del spørgsmål på linje med Danmarksdemokraterne og Socialistisk Folkeparti
, så det går jeg også ud fra at vi kan have et samarbejde om i Erhvervsudvalget.
Det ser vi frem til.
Tak for ordet.