runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-03-22:
Jeg vil gerne citere en ting, og det er noget, ministeren har sagt på et samråd .
Jeg citerer: Post Danmark er i dialog med regionerne og har bl.a. aftalt, at regionerne får foretaget en separat kvalitetsmåling af deres quickbreve, så Post Danmark sammen med regionerne får mulighed for at finde ud af, hvad der kan være af specifikke årsager til den oplevede utilfredsstillende kvalitet.
Citat slut.
Det er ministerens ord, og derfor vil jeg gerne spørge ministeren, hvor langt man er kommet i den her separate kvalitetsmåling, som jo altså skulle finde årsagerne til, at det går galt i forhold til leverancernes hurtighed.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-22:
Det kan jeg ikke på stående fod give svar om, men vi befinder os på et frit marked, og det vil sige, at den offentlige sektor, herunder sundhedsvæsenet, er indkøber af en ydelse hos private firmaer og altså også hos det firma, der hedder PostNord, som opererer på et marked med private firmaer.
Så der er ikke anderledes regler der, end der er, hvis man som offentlig virksomhed eller som offentligt sygehus bestiller serviceydelser fra andre serviceleverandører inden for andre områder end postlevering.
Det er ikke under mit ressortområde at kunne pålægge Post Danmark at skulle gøre det på en bestemt måde.
Det eneste, jeg kan sige, er, at der er et frit marked, og hvis man er utilfreds med den ene leverandør af post, skal man gå til en anden leverandør af post, som man har mere tillid til.
Postaftalen regulerer alene, at der skal kunne leveres B-post med maks. 5 hverdages forsinkelse.
Karin Nødgaard (DF), 2017-03-22:
Vi ved jo, at når man skal lave noget nyt, tager det også tid at sætte i værk.
Det er der ingen tvivl om.
Men alligevel, det her er så alvorligt, så derfor vil jeg egentlig gerne høre: Hvad er ministerens dialog med Danske Regioner om det her?
Og hvad synes ministeren egentlig vil være en acceptabel tid at vente?
Vi har det jo sådan, at vi generelt siger 30 dage, i forhold til at man i hvert fald har lavet en udredning.
Det er jo ikke det, der er tilfældet lige nu.
Men kan ministeren ikke lige prøve at præcisere dialogen med Danske Regioner om det her, og hvad ministeren skønner vil være en rimelig tid i forhold til at blive udredt?
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-03-22:
Jeg må blot sige, at ministeren tydeligt har svaret, at ministeren intet har gjort indadtil i regeringen for at tale alvoren op i den her sag.
Det ligger på transportministerens bord.
Det her drejer sig om sundhedsvæsenet, og derfor har jeg en klar forventning om, at sundhedsministeren indadtil i regeringen har været med til at fremhæve den problemstilling, som går ud over behandlingen på sygehusene, smidigheden og patientsikkerheden.
Karin Nødgaard (DF), 2017-03-22:
Hvad er ministerens holdning til, at demensramte ifølge tal fra Sundhedsstyrelsen kan risikere at vente op til 50 uger på at få stillet en diagnose?
Hvad er ministerens holdning til, at demensramte ifølge tal fra Sundhedsstyrelsen kan risikere at vente op til 50 uger på at få stillet en diagnose?
Dansk Folkeparti er også meget glade for, at vi har fået fokus på området, og at der også er blevet afsat midler.
Vi er jo ikke de eneste, der har fokus på demensområdet – vi ved jo, at medierne heldigvis også har fokuseret på det, og det er rigtig positivt.
Men noget af det, der måske gør størst indtryk, er, når vi ser de her dokumentarer om mennesker, som lever i det og med det, og desværre må man sige, at de ofte lever meget længe med det, inden de får stillet den her diagnose.
Jeg er selvfølgelig tilfreds med, at ministeren kommer med et svar om, at hun synes, det er uacceptabelt, men så skal der bare følge noget mere handling med.
Og jeg er godt klar over, at regionerne har et ansvar, men regeringen er jo ligesom tovholder på det hele, og derfor er det utrolig vigtigt, for vi ved jo – og jeg tror, både ministeren og jeg kender til det, og nogle af os har endda demens meget tæt på – hvor invaliderende det er, ikke kun for den, der er dement, men også for de pårørende.
Derfor synes jeg jo, at det nu ville være rigtig dejligt, hvis man kunne komme frem til, at ministeren ville sige: Nu skrider vi til handling; nu sker der altså noget; nu vil vi følge op på det; nu vil vi stramme op på nogle ting i forhold til at sikre, at de her udredninger sker i tide.
Jeg synes jo, det er meget tankevækkende, at man kan se, at vi på meget store hospitaler i Danmark har meget, meget lange ventetider.
Det er jo ikke kun et enkelt sted, ventetiden er lang.
50 uger er den længste periode, jeg har hørt om, men jeg synes, det er fuldstændig uacceptabelt, også i forhold til at vi ved, at demens og det, at man ikke bliver udredt, kan føre til stress hos alle parter, både den demente og de pårørende, og vi ved, at man ikke kan sætte behandling i værk, før der er en diagnose.
Jeg har endda fundet et sted, hvor der står, at det faktisk er 40 steder, man har det, men det skal vi jo ikke komme ind på, men jeg har forstået, at det er 10-15 steder, man så vil prøve at oprette de her centre.
Hvornår kan vi forvente at det her så er etableret?
Vi ved jo godt, at udviklingen lige nu er således, at der kommer flere og flere demente i Danmark.
Det er ikke noget, vi kan undgå, men det er noget, vi skal håndtere, og det skal vi jo håndtere bedst muligt, primært for den, der er demensramt, men også for de pårørende til vedkommende.
Så hvordan og hvornår kan vi egentlig forvente at der så også er nogle synlige forbedringer?
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-03-22:
Jeg må blot sige, at ministeren med al tydelighed illustrerer sine liberalistiske holdninger.
Jeg får ikke et svar fra transportministeren, jeg fik ikke et svar fra sundhedsministeren, og derfor må jeg jo stå her i dag med den konklusion, at vi i hvert fald har en regering, som ikke lytter til vores sundhedsvæsen, der har den udfordring, at man har svært ved at levere den rigtige patientsikkerhed, den rigtige kvalitet.
Ministeren siger bare, at det er det frie marked, og at det er det frie markeds kræfter, der må husere.
Jeg må blot sige: Der registreres en tydelig kvalitetsforringelse, og det går ud over patientsikkerheden.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-22:
Tak for det, formand.
Og tak til spørgeren.
Der er tale om en verserende sag om råstofindvinding, hvor Region Nordjylland er myndighed i forhold til at træffe den endelige afgørelse.
Inden regionsrådet træffer afgørelse, skal Kystdirektoratet komme med en indstilling til regionsrådet om de kysttekniske aspekter.
Kystdirektoratet skal også træffe afgørelse vedrørende klitfredningslinjen, hvor Kystdirektoratet er myndighed.
Regionsrådet skal i forhold til råstoftilladelsen følge Kystdirektoratets indstilling om vilkår eller forbud, og jeg er blevet oplyst om, at Region Nordjylland afholdt besigtigelse på Løkken Strand sammen med ansøger, Kystdirektoratet og Hjørring Kommune den 15. februar 2017.
Kystdirektoratet har oplyst, at en indstilling til Region Nordjylland ventes afklaret primo april 2017.
Bjarne Laustsen (S), 2017-03-22:
Tak for svaret.
Jeg går ud fra, at miljøministeren er helt klar over, hvad det her drejer sig om.
Jeg havde for kort tid siden lejlighed til lige at tage min mobiltelefon frem og vise billeddokumentation.
Det kan seerne derude selvfølgelig ikke se, men det er en meget kendt sag i Nordjylland, for det er et meget berømt sted, et postkortagtigt sted, hvor man om sommeren sætter hvide sommerhuse ned på stranden – og efter at man havde bygget den nye mole, var det her i efteråret meget, meget besværligt at få dem fjernet, fordi der havde ophobet sig så meget sand.
Ministeren vil gerne, ved jeg, have lov både at kystsikre og bruge det sand på en ressourcemæssigt god måde, hvor det kan komme til nytte andre steder, både på teglværker, i støberier osv., men også som kosand i forbindelse med dyrevelfærd – det er der måske ikke så mange der ved hvad er, men det er jeg helt sikker på at ministeren ved hvad er – og det vil jo være rigtig, rigtig godt at gøre, når naturen nu har fundet på at aflejre så meget sand, som er tilovers og kan bruges fornuftigt andre steder.
Jeg synes måske, det er lidt søgt at sige, at det også har noget med råstofudvinding at gøre.
Det er jo ikke sådan, at man graver et hul i stranden eller rører ved klitfoden eller noget som helst andet.
Det foregår jo på en meget, meget behændig måde.
Alt det der håber jeg ministeren er klar over og måske giver Kystdirektoratet besked om.
Det vil være en rigtig god idé at gøre det, som man tidligere har gjort.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-22:
Tak, formand.
Også tak for det opfølgende spørgsmål.
Jamen jeg er helt klar over sagens akter, og som jeg også sagde, er det en verserende sag, og derfor kan jeg naturligvis ikke kommentere den.
Men det, jeg kan sige, er, at vi har et ønske om, at borgere kan have adgang til strandene, og at vi har et ønske om, at der ikke skal være problemstillinger omkring eksempelvis de huse, der skal sættes ned på stranden – og det er jo også derfor, at forskellige aktører er involveret i at finde en løsning på det.
Så glæder det mig, at hr. Bjarne Laustsen har den her meget progressive tilgang til brug af stranden som materiale.
Det håber jeg at han vil give videre, også til andre medlemmer af den socialdemokratiske folketingsgruppe, når vi taler om det, der foregår i strandbeskyttelseslinjen og i de kystnære områder.
Bjarne Laustsen (S), 2017-03-22:
Jeg synes da, at der er rigtig meget humor i dagens spørgsmål.
Det drejer sig om sand, og det er Brdr. Sand, der gerne vil hjælpe folk i Løkken og også borgere i al almindelighed, der kommer og benytter vores strand.
Det her er faktisk et problem i hele Løkken by, fordi alt det her sand smutter med ind ad fordøren og ad bagdøren, havde jeg nær sagt.
Nu kan man faktisk slå to fluer med ét smæk og løse et problem, som man har i byen, og samtidig bruge det til noget konstruktivt, sådan som man har gjort tidligere, og grunden til, at jeg spørger nu her, er jo, at vi tidligere har skrevet om det her – og der har været noget i forhold til klitfod osv., som regionen ikke har noget med at gøre.
Og det er jo derfor, jeg gerne vil høre ministerens holdning til hele problematikken.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-22:
Tak, formand.
Og jeg skal undlade at nævne, at jeg har oplevet hr. Bjarne Laustsen stå i sand til halsen flere gange – det er så ikke tilfældet i dag, og det er jo glædeligt.
Vi skal have en helhedsløsning for det her, og det er jo derfor, at både kommunen, Kystdirektoratet og regionsrådet er involveret i den her sag.
Der er jo ikke nogen, der har en interesse i, at en hel by skal sande til – og det er naturligvis også derfor, at man skal tage højde for de her forhold, når man skal lave en løsning.
Og i det omfang, man kan anvende sand – uanset om det er Brdr. Sand eller andre, der skal transportere det væk – skal der selvfølgelig tages højde for, hvad det er, der gør sig gældende.
Det er jo også derfor, der er et fuldstændigt setup for det her, som vi får en afklaring på i april.
Bjarne Laustsen (S), 2017-03-22:
Jeg vil gerne hjælpe miljøministeren med, at der ikke bliver fejet noget ind under gulvtæppet her, for her har vi jo at gøre med flere instanser, fordi det drejer sig om råstoflovgivningen.
Spørgsmålet er, hvad Hjørring Kommune kan gøre; de har jo indstillet det positivt.
Og så er der regionen, som for mig at se og høre også er positive.
Så er der noget i forhold til fredningsmyndighederne, og det er jo ministeren.
Det er jo derfor, at vi skal have det hele til at spille sammen.
For borgerne kan jo sådan set være ligeglade med, om det er den ene, den anden eller den tredje myndighed, der behandler det her.
Det er jo derfor, jeg spørger ministeren i dag, altså fordi jeg tidligere har fået et negativt svar fra ministeren.
Jeg vil nu være sikker på, at ministerens system arbejder på, at det, der før kunne lade sig gøre, også kan lade sig gøre nu – selv om det er Brdr. Sand, der har overtaget en vognmandsforretning i Løkken.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-22:
Jeg står på mål for den postaftale, som er indgået med bl.a. hr. Flemming Møller Mortensens parti, og den postaftale regulerer ikke levering af quickbreve.
Den postaftale regulerer levering af almindelig post med højst 5 hverdages forsinkelse.
Det er det, som postaftalen handler om.
Hvis hr. Flemming Møller Mortensens parti ønskede, at postaftalen også skulle rumme noget om quickbreve, så skulle hr. Flemming Møller Mortensens parti have krævet det i postaftalen.
Problemet var, at det ville være blevet meget dyrt, og det var ikke en pris, som bl.a. hr. Flemming Møller Mortensens parti var villig til at betale.
Bjarne Laustsen (S), 2017-03-22:
Hvad er ministerens holdning til, at Brødrene Sand ønsker at fjerne overskydende sand fra klitten syd for Løkken Mole, som det er sket tidligere?
Pernille Bendixen (DF), 2017-03-22:
Oplever ministeren, at de forskellige ghettoindsatser virker efter hensigten?
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder sådan her: Oplever ministeren, at de forskellige ghettoindsatser virker efter hensigten?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-22:
Det er det sidste, altså at vi har nogle helhedsplaner, som gør, at områderne bliver mere tiltrækkende for mennesker, der har et job og kan finde ud af at begå sig i samfundet uden at have store sociale problemer, så de områder ikke kun tiltrækker personer, der er uden arbejde og måske også har andre sociale problemer ved siden af.
Det handler også om en åbenhed over for, at der kan bygges eller etableres andre former for boliger i områderne, altså at det ud over almennyttig udlejning også kan være ejerboliger eller måske noget privat udlejning eller lignende.
Så det er en rimelig stor opgave; det er jeg fuldstændig enig i.
Og det, vi gør nu, kan bidrage til, at tingene går lidt i den rigtige retning.
Pernille Bendixen (DF), 2017-03-22:
Kraks Fond har udgivet en rapport, der hedder »Et historisk tilbageblik på de særligt udsatte boligområder udpeget i 2014«.
Det er den rapport, jeg stå med her.
Den slår fast, at der faktisk ikke rigtig er sket noget som helst.
Og så er der den her artikel »30 års ghetto-indsats er slået fejl«.
Hvad er ministerens holdning til, at den her rapport konkluderer noget andet end det, som ministeren står og svarer til mig lige nu?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-22:
Tak for spørgsmålet.
Jeg oplever, at det, der gøres i ghettoerne og i de udsatte boligområder, trækker i den rigtige retning.
Der finder i højere grad en koordineret indsats sted, og de aktiviteter, som sættes i værk, er i højere grad end tidligere baseret på viden om, hvad der virker, og der er også tendenser, som peger i retning af, at indsatserne har den ønskede virkning.
Der er siden 2006 og frem til 2018 afsat midler i Landsbyggefonden til helhedsplaner med boligsociale indsatser, infrastrukturforandringer og renoveringer i udsatte boligområder.
Evalueringen viser, at flere i de udsatte boligområder er kommet i beskæftigelse, både hvad angår tilflyttere og beboere, som i stigende omfang er kommet i arbejde.
Der er i forbindelse med SFI's evaluering løbende offentliggjort delresultater, som har påpeget udfordringer med organiseringen og styringen af indsatserne i de udsatte boligområder.
Det har ført til ændringer både i forbindelse med udmøntningen af 2010-2014-puljen og den nuværende pulje, som finansierer boligsociale indsatser i perioden i 2015-2018.
Der er indført krav om entydig ledelse af helhedsplanerne og kommunalt engagement.
Landsbyggefonden skal endvidere prioritere aktiviteter med dokumenteret effekt.
Helhedsplaner med både en fysisk infrastrukturel forandring og en social indsats har fortrinsret til økonomisk støtte.
Det bygger på, at undersøgelser viser, at en kombination af strukturelle forandringer af områdernes fysik og en social indsats har dokumenteret socioøkonomisk effekt for beboerne i de udsatte boligområder.
Af samme grund er der også prioriteret betydelige midler til infrastrukturforandringer i de udsatte boligområder.
Jeg mener, at der er grund til at tro, at de skærpede krav til aktiviteter og indsatser i de udsatte boligområder i bred forstand vil have en positiv betydning for effekterne af de indsatser, som er iværksat, og som endnu en indikator på, at det går den rigtige vej i de udsatte boligområder, er antallet af ghettoområder for andet år i træk nede på 25, hvilket er det laveste antal nogen sinde.
Jeg tror bl.a., at det er et spørgsmål om, hvor lille en effekt man siger der skal til, for at der er en fremgang.
Altså, hvis man kigger i det store billede, er meget gået den gale vej i Danmark de sidste 30 år.
Men hvis man så går ned og kigger på de sidste år på et mindre billede, kan man godt ane fremgang forskellige steder.
Men jeg er enig i, at den førte boligpolitik i Danmark de sidste 30, 40, 50 år ikke har været en entydig succes, og nogle gange må man også sige, at den nok har været en fiasko.
Pernille Bendixen (DF), 2017-03-22:
Det er jeg glad for at ministeren konkluderer.
Det er jo sådan, at der i perioden 2006-2010 er brugt 2,2 mia. kr., som Landsbyggefonden har givet ud til netop de her indsatser.
Og nu siger ministeren, at man nok kan ane en lille fremgang, og at det har en lille effekt.
Men altså, synes ministeren, at det er tilfredsstillende i forhold til 2,2 mia. kr.?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-22:
Nej, det synes jeg sådan set ikke.
Men jeg er bange for, at nogle af de ting, man skal gøre for at få en stor effekt, er der ikke opbakning til fra et flertal i Folketinget.
Det handler om en bred række områder, og ikke mindst spørgerens parti, Dansk Folkeparti, har pointeret, at det handler om, hvor mange der kommer til Danmark som flygtninge og immigranter og bliver offentligt forsørget og aldrig får tilknytning til det danske arbejdsmarked og bliver en naturlig del af det danske samfund.
Det handler også om vores beskæftigelsespolitik og vores skattepolitik.
Men det handler måske også om, hvorvidt det egentlig er klogt at henvise alle boligsociale problemer til bestemte udvalgte områder, i stedet for at vi har en åbenhed over for, at boligsociale problemer måske også kunne løses af andre end bestemte almennyttige boligorganisationer og deres afdelinger, hvor der i forvejen er store boligsociale problemer.
Pernille Bendixen (DF), 2017-03-22:
Man hører tit, at ressourcestærke personer fra de her områder, altså dem, som bliver ressourcestærke, flytter ud af området, og at det er derfor, at man ikke kan se en effekt.
Spørgsmålet er så, hvad hensigten med de her helhedsplaner egentlig er.
Er det, at vi skal bruge 2,2 mia. kr. på at løfte enkeltpersoner ud af et ghettoområde, eller er det, at vi skal løfte hele området som en helhed?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-03-23:
Tak for det.
Ikke overraskende så har vi det i Radikale Venstre, ligesom den tidligere ordfører har det med det her forslag: Vi går ikke ind for det her forslag.
Vi går ind for at udvikle det europæiske samarbejde, og her er samarbejdet jo grænseoverskridende.
Vi går ind for at udvikle de muligheder, vi har via den fri bevægelighed, ikke afvikle dem, og derfor går vi heller ikke ind for en permanent afvisning af asylansøgere ved grænsen.
Vi er sådan set åbne for at behandle asylansøgninger ved grænsen, og jeg vil gerne tage fru Johanne Schmidt-Nielsens argument om retssikkerheden i det, det hensigtsmæssige sådan rent logistisk i at skulle opføre anlæg ved grænsen til asylbehandling, som man formodentlig så skal opholde sig i temmelig længe.
Det lyder ikke optimalt.
Men det er mere det helt generelle i, at en sådan permanent ordning jo vil føre til en opløsning af store dele af det europæiske samarbejde.
Det er vi imod.
Martin Henriksen (DF), 2017-03-23:
Det er jeg nu aldrig blevet beskyldt for endnu, men altså, sådan er det jo.
Så siger vi så fra Dansk Folkepartis side, at hvis der nogen sinde kom sådan et system, mener vi, at så kan man maks. tage 500 om året inklusive familierne til flygtningene.
Så kan man diskutere, hvor det tal skal ligge henne.
Men ville det ikke være det mest optimale system, selv set med Det Radikale Venstres øjne?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-03-23:
Hvis man har krav på asyl, når man har fået sin asylsag behandlet, er man reel flygtning, uanset hvordan man er kommet igennem.
Men ellers vil det være langt, langt bedre, hvis vi langt mere solidarisk og kontrolleret kunne fordele flygtninge mellem de europæiske lande i en intern europæisk kvotefordeling.
Det forslag ligger på bordet.
Det synes jeg ville være rigtig optimalt hvis Dansk Folkeparti kunne tilslutte sig, fordi det jo på nogle måder er i overensstemmelse med i hvert fald de tanker, som hr. Martin Henriksen her udtrykker.
Løsningen på det vil være en kvotefordeling i EU, og det er det forslag, der ligger på bordet med et flertal af lande bag, og jeg synes, at det ville være helt optimalt, hvis Dansk Folkeparti kunne bakke op om det, for det vil faktisk imødekomme nogle af de problemer, som hr. Martin Henriksen peger på.
Derudover vil det selvfølgelig være oplagt at imødekomme det ved at fortsætte med at tage kvoteflygtninge, som ganske rigtigt er de allerallermest udsatte flygtninge, som ikke overhovedet er i stand til at flytte sig.
Men har man krav på asyl, er man flygtning, og det er for mig de kriterier, der gælder, i forhold til hvem vi skal give asyl.
Naser Khader (KF), 2017-03-23:
Vi har lige forhandlet et lovforslag om at kunne afvise asylansøgere i krisesituation, en nødbremse, som kunne være tiltrængt i en krisesituation.
Den skal vi bruge, når Dublinsamarbejdet ikke virker.
Den indfører vi, fordi vi skal have styr på flygtningepresset.
DF ønsker denne ordning permanent.
Problemet er bare, som ministeren netop har gjort rede for, at vi ikke kan gennemføre forslaget uden at bryde med Dublinsamarbejdet, og det tror jeg vil være uklogt.
Vi gør det rigtige, når vi indfører en nødbremse, som vi kan bruge, når Dublinsamarbejdet ikke virker, men når det virker, holder vi os til Dublinsamarbejdet.
Vi støtter vores internationale forpligtelser, nødbremsen, et velfungerende Dublinsamarbejde, og vi støtter derfor ikke beslutningsforslaget.
Josephine Fock (ALT), 2017-03-23:
Tak for det.
Det kommer nok ikke bag på Dansk Folkeparti, at Alternativet ikke bakker op om det her forslag.
Til gengæld synes jeg, det vil være bragende godt, hvis vi kunne få lov til at dele beslutningsforslaget, for vi synes selvfølgelig, at det er en rigtig god idé med den del, der handler om kvoteflygtninge.
Det at kunne tage kvoteflygtninge er jo helt afgørende for at kunne hjælpe i nærområderne, men samlet kan vi ikke stemme for forslaget, fordi det gør os afhængige af, at vi lukker de danske grænser.
Christian Langballe (DF), 2017-03-23:
Altså, set i et historisk perspektiv vil den her migration, der foregår, fra Afrika og fra krigszoner, foregå de næste 50-100 år.
Og det, jeg egentlig savner en tilbundsgående debat om, er: Hvor lang tid vil vi blive ved med at foregive, at vi bare kan det hele; at Danmark bare kan det hele?
Altså, den migration, der er foregået, til Danmark har sat sig varige spor.
Jeg ved godt, at der er en del af venstrefløjen, der er fuldstændig ligeglade; som det ikke bekymrer det mindste, hvordan landet ser ud om 20-30 år, for det er heldigvis ikke deres problem; det kan de skubbe videre til andre.
Men for mig er det en bekymring, at mine efterkommere skal leve med parallelsamfund og alt muligt andet, som tager til og til.