runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2024-01-09:
Tak for det.
Som ministeren redegjorde for, er der alt for meget forurenet jord i Danmark.
Det har skiftende regeringer og skiftende Folketing også så at sige bøvlet med og forsøgt at gøre noget ved ad flere omgange.
I øjeblikket er der jo sat de penge af, som der nu er, og det er resultatet af de forhandlinger, der har været både mellem regeringspartierne og finanslovspartierne.
Så rigtig mange partier er med i det.
SF, som har fremsat beslutningsforslaget i dag, har jo også selv på et tidligere tidspunkt siddet i regering.
Så jeg forstår da godt, at SF's nuværende ordfører siger – det var det, der blev givet udtryk for, da man stod her før – at man egentlig bare ønsker, at der bliver ryddet op.
Vi er jo stort set alle sammen i samme båd.
Vi er alle sammen medansvarlige, i forhold til at der ligger en kæmpe, kæmpe opgave derude, og det vil komme til uanset hvad at tage en hel del år at få ryddet op i det.
Så må vi jo bare sige, at vi må forholde os til virkelighedens verden, som den er.
Der er det jo sådan, at når man så skal ind og foretage nogle byggerier, skal de jo afstemmes i henhold til den nuværende lovgivning, som vi har.
Der har jeg også tillid til, at den lovgivning, vi har nu, grundlæggende kan håndtere situationerne.
Nu har der været brugt et eksempel med parkeringspladser, og der kan sikkert bruges alle mulige andre eksempler.
Så på baggrund af at det vil være totalt umuligt – det kan man bare konstatere, for ellers var det jo blevet gjort, og man har ikke været i stand til at få ryddet op alle steder fuldstændig og helt – skal man så ikke gøre noget overhovedet på nogen som helst forurenede grunde?
Der er det da meget relevant, som den nuværende lovgivning også forsøger at håndtere, at man skal foretage en faglig gennemgang af det.
Hvad kan der laves af aktiviteter på den pågældende grund?
Og hvis det er, at den faglige vurdering kommer ud og siger, at der her kan laves det og det byggeri eller de og de aktiviteter – der kan laves en parkeringsplads – så må vi have tillid til det, og så er det i orden.
Så vil der være andre aktiviteter, man ikke kan have de pågældende steder.
Så skal vi selvfølgelig hele tiden, som ordføreren også er inde på, være opmærksomme på, om der kommer ny viden og nye metoder eller andet, vi skal være opmærksomme på og prøve at håndtere i forhold til lovgivningen.
Selvfølgelig skal vi det, og det er også det, Folketinget beskæftiger sig med løbende i adskillige sammenlignelige situationer.
Så man kan jo sådan set kun sige, at det er godt, at der er en opmærksomhed på det, og derfor er det også godt, at SF også er opmærksom på det.
Det tror jeg sådan set at alle partier og ordførere er.
Så på det grundlag synes jeg ikke, at der er tilført noget, der tilsiger os at skulle gå ind og begynde at lave sådan et generelt forbud på en eller anden måde.
Så på det grundlag afviser vi også i Venstre det her beslutningsforslag.
Marianne Bigum (SF), 2024-01-09:
Mange tak, og tak til ordføreren for et egentlig fint indspark.
Der er jo sket ting de sidste 25 år, som jeg synes vi kan tage højde for.
F.eks. har vi fået et meget større overblik over, hvad det egentlig for nogle forureninger, vi har, fordi vi kan måle det meget mere.
Kendskabet til den massive PFAS-forurening, vi har, og som er en udfordring, vi står med, er jo noget, der er kommet til, siden vi lavede loven.
Mener ordføreren ikke, at det kunne være en af de ting, der kunne indgå i en revidering af jordforureningsloven?
Erling Bonnesen (V), 2024-01-09:
Som jeg var inde på før, og det vil jeg henvise til igen,
har jeg tillid til, at lovgivningen og også dem, der sidder og skal lave de faglige vurderinger, selvfølgelig tager højde for ny viden osv., sådan at den viden, der er til rådighed, indgår i at tilvejebringe det beslutningsgrundlag, der skal etableres for at træffe en beslutning om, om der kan laves en parkeringsplads eller et byggeri, eller hvad der kan laves af aktiviteter på den pågældende matrikel, som der ønskes lavet nogle aktiviteter på.
Skulle det modsatte vise sig, har ministeren også tilkendegivet, at så kigger vi selvfølgelig på det, men foreløbig har jeg som udgangspunkt tillid til de fagfolk, der tager sig af det.
Marianne Bigum (SF), 2024-01-09:
Ordføreren nævner også, at SF selv har været i regering og også støttede den forrige regering.
Så det var egentlig mere til oplysning, for det tænker jeg ikke ordføreren her har været klar over, fordi ordføreren var i opposition dengang.
Det er ikke nyt for SF at arbejde med det her.
Det har vi gjort i rigtig mange år.
Jeg deler tilliden til fagfolkene.
Vi var sådan set i proces med at få det ændret.
Så kom der en ny regering, og så blev det stoppet.
Erling Bonnesen (V), 2024-01-09:
Tak for det.
Jeg er udmærket bekendt med, at også SF lavede en indsats.
Det gør de fleste miljøministre og regeringspartier uanset partifarve for at prøve at håndtere nogle af de her problemer.
For der er jo ikke nogen, der er uenige i, at sådan nogle forureningsting skal man forsøge at gøre noget ved.
Men jeg henviste også sådan bare lige med et passende lille venligt vink til, at selv om SF også har været i regering, var der ikke bare blevet ryddet totalt op.
Men vi deler jo alle sammen ambitionen om, at når man deltager i finanslovsforhandlinger, uanset om man er regeringsparti eller oppositionsparti, så prøver man at få mest mulig hastighed på de her ting.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-01-09:
Tak for ordet, formand.
Som både ordføreren for forslagsstillerne, ministeren og de andre ordfører, der har været heroppe, siger, er forurenet jord desværre et omfattende problem, vi har i Danmark, og det handler jo desværre om prioritering.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi husker på, at under de nuværende regler kræves der tilladelser, når et areal ændrer anvendelse fra erhverv til bolig, eller hvis arealet er omfattet af regler om hensyn til f.eks. drikkevand, natur og overfladevand samt boliger og børneinstitutioner.
Det system, vi har i dag, tager hensyn til både miljøet og os.
Forslagsstillerne ønsker så, at vi udvider det her og laver nogle flere tiltag, og det synes jeg egentlig er sympatisk, men jeg synes samtidig, at det kan være et problem.
For hvis vi breder det mere ud, end det er nu, f.eks. i forhold til at forslagsstillerne mener, at al landbrugsjord skal omfattes, så vil det tage nogle ressourcer væk fra de vigtigste indsatser med at rense de allervigtigste og prioriterede jordforureningsområder.
Samtidig vil det også kunne føre til en økonomisk byrde, som regionerne skal bære, uden at de får den nødvendige miljømæssige gevinst.
I det nuværende system vurderer regioner risikoen for forurening og dennes påvirkning af drikkevand, natur og sundhed samt fastsætter krav baseret på fremtidig anvendelse af området.
Vi synes derfor, at vores nuværende system for håndtering af forurenede grunde er tilfredsstillende.
Selvfølgelig ville det være rart at kunne optimere mere og gøre mere, men vi tror på, at de eksperter, vi har, der arbejder med det her til daglig, både har hånden på kogepladen og har den faglige ekspertise, så vi er trygge ved, at tingene bliver gjort i den bedste hensigt og i prioriteret rækkefølge.
Tak for ordet.
Marianne Bigum (SF), 2024-01-09:
Mange tak til ordføreren.
Jeg vil spørge ordføreren om noget, for ordføreren siger, som de øvrige ordførere fra regeringspartierne indtil videre har sagt, at ordføreren er tilfreds med loven.
Kan ordføreren ikke se, at der går lang tid, før vi med de nuværende regler når i mål med den store opgave, vi har i Danmark?
Så vil jeg sige, at jeg ikke er uenig med ordføreren i, at vi har rigtig gode eksperter på det her område, som gør alt, hvad de kan, men de her eksperter er også underlagt de politiske prioriteter, vi pålægger dem.
Og det er jo ikke eksperterne, der skal stå på mål for det; de er selvfølgelig nødt til at prioritere inden for de politiske rammer, vi sætter, for, hvad der er vigtigt for os at have med.
Det, vi i den nuværende lovgivning har med, er international naturbeskyttelse, men ikke almindeligt beskyttede områder.
Kan ordføreren se i en biodiversitetskrise, at det f.eks. kunne være en idé her at udvide de hensyn, vores fremragende eksperter kunne tage i deres arbejde?
Anne Paulin (S), 2024-01-09:
Selvfølgelig skal vi holde øje med, hvordan de vejrmæssige forandringer udfordrer vores evne til at kunne håndtere farligt affald, jordforurening osv.
Det var sådan set også det, som ministeren sagde.
Men det ændrer ikke på, at vi på baggrund af det her beslutningsforslag lige nu og her ikke mener, at der skal laves en ny revidering af den nuværende jordforureningslov.
Marianne Bigum (SF), 2024-01-09:
Mange tak.
Jeg kan forstå, at ministeren mener, at den nuværende lovgivning er god.
Men mit spørgsmål til ministeren er egentlig, om ministeren slet ikke kan se, at der faktisk er behov for at gøre noget mere.
Ministeren siger selv, at vi har kæmpe problemer i Danmark med jordforurening.
Vi sidder i sparsomme finanslovsforhandlinger og prøver at finde penge, som ikke på nogen måde er tilstrækkelige, til generationsforureningerne, og så er der også alle de andre forureninger, hvor der mangler midler.
Det er derfor, SF mener, at ministeren skal kigge på den her jordforureningslov igen, i forhold til om ikke vi kan gøre noget mere.
Det, vi faktisk konkret foreslår, er jo, at man i forhold til de her stærkt forurenede grunde, som man går ind og bygger på, simpelt hen får renset op, inden man sætter nye bygninger ovenpå.
Der er også det, at man kan dele regningen med en bygherre eller få det til at indgå i prisen, mens det, hvis vi venter til et eller andet tidspunkt, hvor det er efterladt til det offentlige, så bliver rigtig svært.
Kan ministeren slet ikke se, der er behov for noget mere i forhold til jordforureningsloven?
Magnus Heunicke (S), 2024-01-09:
Helt grundlæggende er det forureneren, der skal betale, og hvis vi har at gøre med nogen, der forlader et område, sælger et område, hvor de har forurenet, så er det forureneren, der skal betale.
Det ville så være rimelig nemt at finde ud af, hvem det er, der har haft området, og hvad det er, der er sket af aktiviteter, som gør, at vi altså nu har en forurening på det her område.
Jeg er helt enig i, at midlerne er sparsomme, når vi sidder og forhandler.
Dog synes jeg, det var et betragteligt beløb, man afsatte der i 2021.
Der er jo også drøftelser af det arbejde, der foregår i vores regioner med netop at rense op efter generationsforureningerne, og af, hvad der så er behov for.
Der er udbud i gang osv.
Men jeg vil være meget, meget lydhør over for, hvad det er, eksperterne siger derude, altså hvad det er, der konkret skal ske.
For nogle steder vurderer de jo, at man ikke skal rydde op i den forurenede jord.
Der er ikke noget rent jord at putte i i stedet for, og det er bedre, at den forurening, der er, er indkapslet, end at der bliver ryddet op i den.
Det er jo en konkret vurdering, som eksperterne må foretage derude.
Marianne Bigum (SF), 2024-01-09:
Man kan også kigge lidt tidsmæssigt på det, og ministeren nævner selv, at den her lov er 25 år gammel.
Vi ser, hvordan vores klima simpelt hen er markant anderledes, i forhold til hvordan det plejede at være, og ministeren har selv for nylig været ude at kigge på det i Randers.
Ser ministeren ikke, at der måske ud fra et klimaperspektiv er behov for at revidere den 25 år gamle lovgivning og gøre den mere tidssvarende?
Magnus Heunicke (S), 2024-01-09:
Jeg tror, det er for tidligt at sige, at jordskredet i Randers skyldes klimaforandringer, og at man ikke kunne have forudset og opereret inden for den risiko, som der er, med mere våde sæsoner, som vi jo har haft sidste år.
Men der er ingen tvivl om, at når det handler om behandling af giftig jord og giftigt vand, som det her er, så skal man være klar over, at vejret kan være mere voldsomt, end det var tidligere.
Anne Paulin (S), 2024-01-09:
Tak for det.
Beslutningsforslaget, som vi behandler nu, er fremsat af SF og handler om jordforurening, som jo desværre er et stort problem mange steder i Danmark.
De seneste år har vi også set kendte generationsforureninger, som er vokset i kompleksitet og omfang.
Der er nye udfordringer med PFAS-forurening, som også er kommet til og skal håndteres.
Dertil kommer en række andre typer af forureninger, f.eks. fra benzin og olie, og lige aktuelt ser vi jo med sagen om Nordic Waste i Randers, at det kan have store konsekvenser for natur, miljø og sundhed, når farligt affald ikke håndteres, som det bør og skal.
Derfor er jordforurening naturligvis et vigtigt emne.
Samlet set er der registreret 38.500 grunde med jordforurening i de danske regioner, som står for den offentlige indsats på området.
Så meget desto vigtigere er det også, at indsatsen prioriteres
bedst muligt, og når Socialdemokratiet i dag stemmer nej til det her beslutningsforslag, så er det, fordi vi grundlæggende synes, at der allerede er nogle fornuftige balancer i den nuværende jordforureningslov, som sikrer, at midlerne og indsatsen prioriteres bedst muligt
F.eks. giver det mening, at der stilles forskellige krav, alt efter om der skal bygges en parkeringsplads eller en børnehave oven på et område med jordforurening.
Med SF's forslag til udvidelse af arealer, som skal være omfattet af jordforureningsloven, vil over halvdelen af Danmarks areal kunne blive omfattet.
Er det hensigtsmæssigt?
Det mener vi ikke.
Derfor støtter Socialdemokratiet ikke det her beslutningsforslag, uagtet at vi naturligvis finder den her diskussion om jordforurening vigtig, og vi har jo også været med til at sikre flere midler til oprensning af bl.a. de store generationsforureninger.
Marianne Bigum (SF), 2024-01-09:
Vi gør jo faktisk noget i forhold til den her dagsorden.
Vi synes bare ikke, at vi gør nok.
Til det der med – det blev også sagt af ministeren før – at der skal være forskel på, om det er en daginstitution, eller om det er en parkeringsplads, vil jeg sige: Ja, men vinklen på det er jo, at der er forskel på, om man er der meget eller ikke.
Når vi også synes, at man skal gå ind og kigge på anlægsbyggerier, handler det jo også om, at man får afgrænset det, så der er mulighed for at få ryddet op i noget jord.
Altså, forurenet jord under en parkeringsplads, en motorvej eller sådan noget kan jo forurene natur og miljø.
Det er der, vi går ind og siger: Inden vi bygger, skal vi rydde op.
Ordføreren siger det jo selv i forhold til det med, at det måske var halvdelen af Danmark, man skulle gøre noget ved.
Ja, det understreger lidt størrelsen af problemet.
De her forureninger blive jo ikke nødvendigvis altid liggende der.
De kommer til at sive ud, og særlig når vi ser klimaforandringerne med stigende vandstand, grundvandsspejl og alt muligt andet, så ændrer det fuldstændig forudsætningerne for det, vi har troet vi har kunnet indkapsle.
For det kan vi simpelt hen ikke.
Er ordføreren ikke enig i det?
Anne Paulin (S), 2024-01-09:
Ja, og derfor skal der jo selvfølgelig også altid være en myndighedsvurdering af de her ting, men der kan så også være eksempler, hvor det måske giver bedst mening, at jorden bliver liggende, hvor den er.
Nogle gange kan det være indkapslet i tilstrækkelig grad til ikke at gøre skade på det nærliggende vandmiljø osv.
Så det er jo også noget, der fra case til case afhænger af, hvad de konkrete forhold er.
Men selvfølgelig er det vigtigt, at vi har en myndighed på det her område, som holder øje med, hvad der sker.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-01-09:
Altså, jeg synes, det er et hypotetisk spørgsmål, og jeg mener ikke, at jeg skal svare på det.
Det er simpelt hen for hypotetisk.
Marianne Bigum (SF), 2024-01-09:
Så vil jeg spørge, om ordføreren er med på, at forslaget ikke går på alle forurenede grunde i Danmark, men på deciderede affaldsdepoter og stærkt forurenede grunde, altså det, vi har kaldt kemiske hotspots.
Så det er sådan set ikke alle grunde, som skal oprenses, men lad os starte med der, hvor vi har nogle alvorlige udfordringer.
Anne Paulin (S), 2024-01-09:
Ja, jeg er med på, at der jo er nogle forskellige elementer i det her beslutningsforslag.
Noget af det handler om at udvide jordforureningsloven.
Så er der den her del, som mere handler om forbuddet mod byggeri oven på de her områder.
Jeg synes stadig væk, at der er en væsentlig nuance, i forhold til hvilket område man bygger oven på.
Er det parkeringspladser, er det trods alt mindre problematisk, end det er, hvis det er børnehaver eller et sted, hvor folk bor og er i kontakt med jorden nedenunder.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-09:
I det her beslutningsforslag er der ridset op, at vi kan have nogle særlige problemstillinger, fordi vi oplever nogle klimaforandringer og vi har en grundvandsstand, som kommer højere op.
Det er jo sådan set nogle nyere problemer, som vi har oplevet på det seneste.
Er ordføreren helt sikker på, at vi er i en situation, hvor vi har lovgivning, som tager hånd om de nutidige problemer?
Morten Vehl (DD), 2024-01-09:
Tak for ordet, formand, og tak til Radikale Venstre for at fremsætte et forslag om frisættelse af kommunerne i forhold til den grønne omstilling.
I Danmarksdemokraterne går vi faktisk i høj grad ind for frisættelse af kommunerne, og vi går også ind for at lade beslutninger blive truffet på lavest mulige niveau, fordi det støtter vores idealer om mest mulig selvbestemmelse i eget hus.
Vi tror også på, at det er bydende nødvendigt, at vi gør noget i forhold til den grønne omstilling, i forhold til at sikre et bedre miljø og i forhold til at sikre rent drikkevand i fremtiden.
Vi har en generelt stor tiltro til, at kommunerne gør deres bedste, når de i forskellige forbindelser sættes fri til at disponere over et givent ansvar.
Jeg har prøvet at være rigtig konkret i forhold til at forsvare det her, så jeg har mødtes med nogle borgere her i løbet af julen, nemlig et par familier, der fik et biogasanlæg som nabo.
Jeg tror ikke på nogen måde, de har syntes, at den kommunale proces, de har været igennem, har været sjov.
Det foregår på Skiveegnen, og de blev lovet af kommunen, at det var et mindre biogasanlæg.
Det var det også, indtil det så blev udvidet igen og igen, og lige nu må man sige, at når man kommer ud på deres ejendomme, er generne altså ved at være betragtelige, især når vinden kommer fra den forkerte retning.
Det næste, der skal ske, er så, at man i forbindelse med det her biogasanlæg gerne vil etablere solcelleanlæg rundt omkring det og yderligere vindmøller, og snakken går nu på, at for at få plads til det her skal man til at nedlægge Skive Lufthavn, hvor der er et stort foreningsliv, der så også må lade livet, når det sker.
Naboerne er her blevet spist af med selv at skulle forhandle med ejerne af biogasanlægget omkring en kompensation.
Lokalpolitikerne deroppe er lige nu tavse som graven.
Borgerne oplever, at deres klagesager syltes.
Det er på ingen måde metoder, som vi i Danmarksdemokraterne billiger, men jeg synes faktisk desværre, det tjener som et eksempel på den skepsis, vi går med.
Vi mener, at vi her fra centralt hold til stadighed har til opgave at vedtage nogle retningslinjer, der beskytter borgerne, når de oplever, at de får vedvarende energi-anlæg som naboer, i hvert fald til beskyttelse af deres hjem.
Samtidig er vi også bekymret for, at varetagelsen gennem kommunerne kunne resultere i, at der vil være nogle forholdsvis store lokale og regionale diskrepanser – det er også nævnt i nogle af de andre ordføreres taler i dag – hvor nogle kommuner vil kunne komme til at køre på frihjul, mens andre betaler prisen.
I sidste ende er det jo højst sandsynligt borgerne, der ender som sorteper.
Jeg vil sluttelig gerne sige tak til Radikale Venstre, for vi synes faktisk, forslaget er rigtig godt, fordi debatten er vigtig.
Vi tror også på, at med en vis grad af modenhed vil det være bedre og mere rigtigt at kigge over mod kommunerne, men lige nu er vi imod forslaget.
Tak for ordet.
Lars Christian Lilleholt (V), 2024-01-09:
Der er ingen tvivl om, at frisættelse og alle de tanker, der også er om det på det sociale område, på ældreområdet, børneområdet osv., jo er med til at kunne skabe en ny dynamik og dermed også at fremme tanker og idéer, som man måske ikke umiddelbart har været opmærksom på.
Derfor tror jeg da også, at der er tanker og idéer på det grønne område.
Det er der helt sikkert.
Det er jo ikke sådan, at det er os i Folketinget, der tænker alle de gode tanker.
Der tænkes også gode tanker ude i kommunerne, og der er mange mennesker og borgere rundtomkring ude i kommunerne, som inspirerer.
Derfor tror jeg da også på, at øget frihed, også på det grønne område, kan bidrage til, at der kommer løsninger frem, som man måske ikke er opmærksom på i dag.
Katrine Robsøe (RV), 2024-01-09:
Tak for det.
Det er altså nogle gange lidt fedt, når vi har lovforslag til behandling her i salen, der rent faktisk har potentiale til virkelig at kunne understøtte en virkning i en retning, som man jo også kan høre her at der er rigtig bred opbakning til.
Jeg tror, vi alle sammen er enige om, at behovet for, at vi rent faktisk begynder at genanvende vores materialer, også i byggebranchen, i den grad er der.
Hvis vi rent faktisk ønsker at nå vores klimamål, og hvis vi rent faktisk ønsker at have ressourcer i vores samfund, også fremadrettet, kræver det altså, at vi bliver endnu bedre til at genanvende vores materialer.
Det kan vi jo rent faktisk gøre i større skala her, når det kommer til vores byggesektor og vores boliger.
Når det her ikke bare er ligegyldigt, er det jo også, fordi vi for at få et forbrug bygget op og få en efterspørgsel og nogle virksomheder bygget op, der kan håndtere genanvendelsen af materialerne, jo har behov for, at de kan se et sikkert volumen og noget størrelse, i forhold til hvor meget materiale de rent faktisk kan arbejde med, og derfor synes vi også, lovforslaget her er rigtig fornuftigt.
Vi er selvfølgelig også åbne over for at kigge på, om grænsen er sat en lille smule højt med det her; det vil vi da gerne være med til at diskutere.
Men uanset hvad har vi det i hvert fald sådan, at det at få det her sat i gang og rent faktisk få sat noget sikkerhed op omkring, at der er materialer at få genbrugt, er noget, vi i den grad kun kan bakke op om i Radikale Venstre.
Vi støtter lovforslaget.