Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-14:
Videnskaben taler sit tydelige sprog.
Klimahandling haster
– vi skal gøre nok, og vi skal gøre det nu.
I august kom FN's klimapanels rapport, der viste, at vi i løbet af de næste 10 år skal halvere drivhusgasudledningen globalt, hvis vi skal holde den globale opvarmning på 1,5 grader.
Det går den forkerte vej.
Vi skal handle, og vi skal handle nu.
Med hensyn til klimaloven er der flere, der begynder at rejse kritik af lovens overordnede målsætning om 70 pct.s reduktion i 2030, altså siger, at det ikke er tilstrækkeligt til at indfri Parisaftalens mål om 1,5 graders opvarmning.
Det, der senest er kommet frem, er, at vi nok bør hæve målet til 78 pct.
Det skal tages alvorligt.
Vi skal leve op til Parisaftalens mål.
Derfor vil jeg gerne her i Folketingssalen bede klimaministeren om at reflektere på, om det ikke er nu, vi skal bede Klimarådet genberegne det og se på, om udgangspunktet for klimaloven og 70-procentsmålsætningen omkring den skal hæves.
For os er det meget afgørende, at Parisaftalen skal efterleves.
Omkring den her 2025-målsætning er vi i Enhedslisten glade for, at vi sammen med de andre støttepartier er lykkedes med at få regeringen til at hæve ambitionerne i 2025 til et mål på 50-54 pct.
Det er afgørende, at vi, regeringen og det parlamentariske grundlag, leverer på mindst 50-54-procentsreduktioner i 2025, og hvis vi inddrager den nyeste viden, er det nok et mål, der er sat for lavt.
Vi stemmer for det her lovforslag om 2025-målet og vil gerne understrege over for regeringen, at vi skal have handlet nu.
Vi skal ikke kun fastsætte målsætninger ude i fremtiden, men vi skal levere de reelle reduktioner, det kræver, og levere dem hurtigt.
Vi har kendt til drivhusgassernes påvirkning af klimaet i årtier, og det er blevet tydeligere og tydeligere, hvor alvorligt det er, og at vi har et akut problem nu.
Når man ser på, hvad det er for et finanslovsforslag, som regeringen har leveret, så er det jo lige før, det er klimanegativt, for man har inddraget 1,5 mia. kr. fra salg af CO 2 -kvoter til ligesom at finansiere alle udgifterne.
Man har jo ikke ligesom sagt, at nu har vi 1,5 mia. kr. ekstra i indtægter fra salg af CO 2 -kvoter, og så sagt, at så har vi noget mere til at kunne foretage klimaforhandlinger.
Når jeg så kigger ind i, at vi har udsigt til, at statskassen sparer på tilskuddet til biogas, så støttebehovet nok bliver reduceret med 3,5 mia. kr., jamen så står vi jo over for nogle finanslovsdrøftelser, hvor vi godt kunne hæve nogle klimaindsatser.
Altså, når der nu bliver sparet så meget på støtten til biogas, så kan vi sådan set gå ind i noget, hvor vi får råd til flere klimaforhandlinger.
Jeg lytter mig også til, at hvis vi skal se på det her med at gøre mere hurtigere, så er genåbning af eksisterende aftaler sådan set nødvendig, altså at vi hurtigst muligt får genåbnet aftalen for energi og industri – det er jo derigennem, at vi vil kunne lave en hurtigere afvikling af kulfyring i Danmark; det er der, vi kan gå ind og spørge, om vi med de her høje gaspriser ikke kunne hjælpe industrien til at udfase mere fossil gas hurtigere.
Jeg tror sådan set, at der er nogle ting, der vil have hurtig effekt, og som vi bør gøre.
Det er lidt frustrerende sådan at kigge frem mod, at der går lang tid, før vi får en høj CO 2 -afgift i Danmark.
Hvad kan vi så gøre inden da?
Vi kunne jo f.eks. gå ind og opjustere afgifter på diesel.
Det er jo helt uhørt, at man i øjeblikket kan se, at lastbiler tanker diesel lige nord for den danske grænse for så at køre til Tyskland og brænde dieselen af på vejene dernede.
Vi har nogle dieselafgifter, som er for lave; de bør hæves, og vi bør bibeholde den grønne check, så de fattigste i Danmark bliver friholdt for den øgede afgift.
Men der er altså nogle handlinger, som vi kan gøre hurtigere, og som vi bør gøre hurtigere – også ud fra de accelererende klimaproblemer, vi har.
Så vi ser frem til, at vi vedtager det her lovforslag og samtidig arbejder hurtigere for at opnå flere CO 2 -reduktioner i samfundet.