runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Olumeko (ALT), 2025-11-05:
Tak for ordet.
Med lovforslaget foreslås der en række ting.
Der foreslås bl.a. at tilvejebringe den nødvendige hjemmel til, at fremtidens fuldt automatiserede S-togsdrift kan implementeres med den rigtige arbejdsdeling mellem DSB og Banedanmark.
Vi glæder os helt utrolig meget i Alternativet til, at den fuldt automatiserede bane bliver til virkelighed.
Det vil være en kæmpe positiv forskel for passagererne i forhold til både driftssikkerhed og frekvens.
S-banen er allerede i dag i verdensklasse, og den vil blive endnu bedre, når banen er realiseret.
Herudover er der en række andre lovændringer i lovforslaget, som bl.a. vil muliggøre, at flere lokale og regionale baner kan undtages for EU-regulering, samt at visse støjregler kan lempes.
Det er alt sammen nødvendigt for fornyelse og vedligeholdelse af jernbanen.
Som flere af de andre ordførere har været inde på, er det jo ikke lempelser, man normalvis ville se positivt på.
Jeg forstår også flere af de bekymringer, der er nævnt fra andre partier.
Samtidig må man også bare konstatere, at der i den grad er behov for fornyelse og vedligeholdelse af jernbanen.
Vi har et meget, meget stort efterslæb, og vi har efterhånden så ekstremt slidt jernbaneinfrastruktur, at man kan blive meget bekymret for fremtiden, hvis ikke vi muliggør de her fleksible regler.
Derfor stemmer Alternativet for lovforslaget.
Tak for ordet.
Louise Elholm (V), 2025-11-05:
Med dette forslag efterkommer vi et af det færøske landsstyres ønsker.
I dag kan Færøerne kun overtage hele luftfartsområdet på en gang, og det har vist sig uhensigtsmæssigt, fordi området både er teknisk og internationalt komplekst.
Derfor ændrer vi nu loven, så overtagelsen kan ske etapevis i tæt dialog mellem Færøernes landsstyre og den danske regering.
Forslaget bygger på en fælles erklæring fra maj 2025 mellem den færøske landsstyrekvinde for udenrigs- og erhvervsanliggender og Danmarks transportminister.
Danmark er fortsat ansvarlige for de områder, der endnu ikke er hjemtaget, og det ansvar tager vi naturligvis alvorligt.
L 47 giver transportministeren bemyndigelse til at indgå aftale med de færøske myndigheder om etapevis overtagelse af luftfartsområdet.
Det betyder, at Færøerne kan overtage lovgivningskompetence, administration og det økonomiske ansvar trin for trin.
Trafikstyrelsen vil fortsat opkræve safetyafgift i overgangsperioden, så flyvesikkerheden og tilsynet opretholdes.
Der etableres samtidig en fælles dansk-færøsk arbejdsgruppe, som skal sikre, at processen forløber ordentligt og uden dobbeltadministration.
Der er naturligvis tekniske og juridiske spørgsmål, som skal afklares undervejs, bl.a. hvordan EU's luftfartsstandarder bedst kan fastholdes, når Færøerne står uden for EU.
Derfor får arbejdsgruppen også til opgave at finde praktiske løsninger for, hvordan Færøerne bedst kan implementere internationale krav.
Forslaget har været i høring, og der er generelt positiv opbakning.
De få bemærkninger, der har været,
har handlet om praktiske formål, som er håndteret i samarbejde mellem ministeriet og de færøske myndigheder.
På den måde ligger det her forslag jo i naturlig forlængelse af det regeringsgrundlag, vi har, »Ansvar for Danmark«, hvor den danske regering har forpligtet sig på at understøtte Færøernes ønske om en gradvis overtagelse af flere sagsområder.
For os er det vigtigt, at det her sker i et godt samarbejde.
Venstre støtter forslaget.
Rasmus Stoklund (S), 2025-11-05:
Hvis det var et spørgsmål om, at der var en kommune, der havde ansat en imam til at varetage SSP-samarbejdet, så ville jeg bestemt også være bekymret.
Men det er, sådan som jeg har forstået det, ganske sjældent, at man har trukket på en persons netværk i den her sammenhæng.
Når det gælder spørgsmålet om, hvorvidt man ønsker, at islam skal spille en større rolle i Danmark, så tror jeg, at hr. Peter Kofod og jeg ser ens på den sag.
Det er jo derfor, at vi interesserer os for, hvordan vi undgår at få bønnekald, der gjalder ud over hustagede, eller hvorfor vi siger fra over for kønsopdelt svømning, og hvad der ellers kommer af særkrav og lignende, som gør, at islam kommer til at fylde mere i det danske samfund, og så vidt er vi jo enige.
Peter Kofod (DF), 2025-11-05:
Nej, jeg anerknder ikke, at vi er enige.
I har haft regeringsmagten i 6 år, og I gør ingenting.
Så Dansk Folkeparti og jeg vil ikke spændes for den vogn.
Jeg er overhovedet ikke enig med ministeren, og den dag vi bytter plads, og det er os, der sidder derovre, hvor I sidder nu, så kan jeg love jer for, at vi kommer til at gribe ind over for den her slags. Vi er ikke enige om det her spørgsmål.
Rasmus Stoklund (S), 2025-11-05:
Derudover synes jeg, at der mangler en lille smule proportionalitet i den her sag, og når jeg tænker på en kommune som Haderslev, tænker jeg ikke på en kommune, der virker, som om den er ved at blive dybt infiltreret i islam, og det skal den selvfølgelig heller ikke blive.
Derudover ville jeg da håbe, at vi kunne være enige om de ting, vi reelt er enige om, i stedet for at gøre det til sådan en, hvad skal man sige, valkamptaktisk ting.
Peter Kofod (DF), 2025-11-05:
Man kan jo ikke isolere noget og så bare sige, at fordi man ikke i det her øjeblik står i moskéen, så er man ikke længere religiøs forkynder eller imam.
Jeg er også Dansk Folkepartis gruppeformand, når jeg står uden for Folketingssalen.
Sådan er det jo.
Bare fordi jeg forlader det her sted, forlader jeg jo ikke den forpligtelse, jeg har som folkevalgt.
På samme måde er det jo også med en imam.
Man er jo ikke mindre imam af, at man går ud af moskéen og går ud og gør noget for kommunen.
Det er jo det, vi diskuterer nu, og jeg er meget bekymret over, at ministeren ikke ser den skelnen og den fare, der ligger i netop det.
Heidi Bank (V), 2025-11-05:
Tak for det, formand.
Med L 17 tager vi et vigtigt skridt fremad i arbejdet med at styrke vores professionsbachelor- og erhvervsakademiuddannelser.
I Venstre tror vi på, at flere unge skal lykkes med deres uddannelse, og at kvalitet og faglighed skal styrkes hele vejen igennem.
Med den nye reform prioriteres der næsten 2 mia. kr. årligt til et markant løft af vores professions- og erhvervsrettede uddannelser.
Samtidig får en række velfærdsuddannelser et særligt løft.
Der investeres i bedre simulations- og værkstedsfaciliteter på sundhedsuddannelserne og flere midler til uddannelse af praktikvejledere på socialrådgiver- og pædagoguddannelserne.
Det vil de studerende og praktikstederne kunne mærke i hverdagen.
Særlig vigtigt for Venstre har det været, at flere unge skal lykkes med deres uddannelse, at flere får fagligheden helt ind under huden, vokser med opgaven og bliver klar til virkeligheden både under og efter studiet, at færre falder fra, at færre oplever nederlag, og at flere oplever en sejr.
Med aftalen investerer vi i mere undervisning, bedre praktik og en stærkere kobling til arbejdsmarkedet.
Samtidig skaber vi markante og bedre muligheder for livslang læring og sporskifte, så man kan udvikle sig fagligt uanset alder, baggrund eller livssituation.
De nye professionsmasteruddannelser gør det muligt for lærere, pædagoger og sygeplejersker at videreuddanne sig, mens de bliver i deres fag.
Det er et vigtigt skridt, der løfter fagligheden og styrker kvaliteten i vores velfærd og bidrager til et stærkere arbejdsliv og en sundere økonomi.
Når det så er sagt, er en af vores helt store udfordringer, at vi mangler unge – unge, der kan studere og påtage sig de mange arbejdsopgaver, der er behov for at blive udfyldt i såvel det offentlige som det private.
Særligt udfordret
er vi inden for STEM- og it-områderne uden for de største byer
Derfor får uddannelsesinstitutionerne mulighed for at oprette 800 engelsksprogede pladser uden for København og Aarhus.
Det er fornuftigt og godt for både den private og offentlige sektor, og det er godt for balancen i Danmark.
For det går ikke, at arbejdsopgaver, der står og skal udfyldes, også uden for de største byer, er umulige at finde arbejdskraft til.
Jeg vil også som ordføreren for Socialdemokratiet takke partierne, der er med i aftalen.
Så tak for det.
Vi støtter selvfølgelig lovforslaget og ser frem til den videre behandling og til, at det bliver omsat til virkelighed.
Tak for ordet.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-11-05:
Tak, formand; tak for ordet.
Da Danmarksdemokraternes uddannelsesordfører, fru Marlene Harpsøe, ikke kan være til stede i Folketingssalen i dag, vil jeg på bedste vis fremføre Danmarksdemokraternes holdning til dette lovforslag.
Helt overordnet støtter vi i Danmarksdemokraterne lovforslaget, som er en del af den brede politiske aftale om en reform af professionsbachelor- og erhvervsakademiuddannelserne.
Vi er med i aftalen, og vi mener, det er et vigtigt skridt i retning af at styrke kvaliteten af vores velfærdsuddannelser, herunder uddannelserne til lærer, pædagog og sygeplejerske.
Det er en uddannelsesreform, der også skal styrke fundamentet for at drive uddannelse uden for de største byer.
I Danmarksdemokraterne kæmper vi for et Danmark i balance, og lige netop muligheden for at tage en uddannelse tæt på, hvor man bor, er vigtig for at sikre lige muligheder, uanset hvor man bor i landet.
Med lovforslaget her åbnes der op for nye praksisrettede professionsmasteruddannelser, som giver f.eks. lærere og pædagoger bedre muligheder for at videreuddanne sig inden for deres fag.
Det er både fornuftigt og nødvendigt, hvis vi vil fastholde og udvikle dygtige fagprofessionelle i velfærdssektoren.
Samtidig lægges der op til, at undervisningen på professionsuddannelserne i højere grad skal afspejle virkeligheden på arbejdsmarkedet.
Det er afgørende, hvis vi vil undgå det praksischok, som alt for mange nyuddannede oplever i dag.
Forslaget gør det forhåbentlig mere attraktivt at vælge en professions- eller erhvervsakademiuddannelse, der har en langt bedre geografisk dækning end universiteterne, og som i høj grad uddanner til vores velfærds- og sundhedssektor.
Alt i alt er der tale om et forslag, der følger op på en bred politisk aftale, og som har til formål at styrke både kvalitet og relevans i vores uddannelsessystem.
Derfor stemmer Danmarksdemokraterne for.
Peter Kofod (DF), 2025-11-05:
En enkelt eller to gange siger ministeren.
Jeg tror, det er klogt af ministeren, at han fjerner det her med en enkelt gang, for jeg hører, at det er sket gentagne gange, og jeg hører, at det er en fast praksis, så det tror jeg nok ministeren skal tjekke op på, altså om det er en enkelt gang, eller om det er flere gange, eller om det bare er nogle i systemet, der spiller en plade for ministeren.
Det går ikke, at vi lukker imamer ind i vores SSP-samarbejde.
Rasmus Stoklund (S), 2025-11-05:
Jeg prøver at sige, at jeg grundlæggende er enig med spørgeren i, at imamer ikke skal spille en rolle i eksempelvis vores SSP-samarbejde.
Hvis man har en konkret episode i en kommune som Haderslev, som jo ikke er en by, der er ved at falde sammen under islams indflydelse, hvor jeg i øvrigt har indtryk af at tingene foregår på en fornuftig måde, og hvor man ved, at der er en person, der har en relation til nogle unge, som han kan bidrage til at få tilbage på rette spor, og når det ikke er i kraft af hans job som religiøs leder, at han inddrages i det, kan der jo være en grund til, at man har valgt at gøre det i det konkrete tilfælde.
Det skal jeg ikke kunne gøre mig til endelig dommer over.
Peter Kofod (DF), 2025-11-05:
Enten mener man det ene, eller også mener man det andet.
Det er at tale med to tunger, minister, og jeg vil simpelt hen ikke acceptere, at den her regering, at Socialdemokratiet laver det her digebrud.
Jeg har ikke engang noget spørgsmål, men jeg vil sige, at jeg synes, det er fuldstændig grotesk.
Rasmus Stoklund (S), 2025-11-05:
Jeg har ikke behov for på nogen måde at sige noget nedladende, hverken om hr. Peter Kofods spørgsmål i dag eller om andet i den her sammenhæng.
For jeg deler sådan set den bekymring, som hr. Peter Kofod giver udtryk for i sit spørgsmål, i forhold til det mere overordnede, altså at islam forsøger at trænge sig på i det offentlige rum og forsøger at spille en mere fremtrædende rolle i det danske samfund.
Det er jeg ikke interesseret i at islam skal.
Jeg mener så bare ikke, at det konkrete eksempel, som er det, vi drøfter her, er et udtryk for, at det er ved at blive et stort problem, altså at man i enkelte tilfælde har trukket på en person, som så også arbejder som imam, hvis vedkommende kan bidrage med noget positivt og det ikke har noget med vedkommendes religiøse virke at gøre.
Men det, at islam ikke skal spille en større rolle i det danske samfund, er jeg da fuldstændig enig i.
Jeg mener ikke, at jeg taler med to tunger, jeg mener sådan set bare, at jeg prøver at redegøre for, at der jo kan være en undtagelse fra en regel, hvor det sådan set, så vidt jeg er oplyst, ikke er et spørgsmål om, at man har indkaldt en imam til at løse et problem, men man har trukket på en person, som har et kendskab til nogle unge, og som i en enkeltstående situation eller i hvert fald i meget få tilfælde så har kunnet bidrage til at løse en udfordring.
Men det er, så vidt jeg har forstået, bestemt ikke nogen udbredt praksis eller noget, man har institutionaliseret på anden måde i Haderslev.
Og med mit kendskab til Haderslev Kommune er det jo ikke sådan, at Haderslev kommune er ved at blive dybt infiltreret af islam.
Peter Kofod (DF), 2025-11-05:
Det er ikke danske værdier – det er frygt forklædt som politik«?
Rasmus Stoklund (S), 2025-11-05:
Jeg forstår godt, at det kan være fristende at prøve at føre den kommunale valgkamp herind i Folketingssalen.
Jeg vil starte med at sige, at jeg håber, at Socialdemokratiet og Marie Skødt får et flot valg i Haderslev.
Ude i byrådene har vi jo et lokalt selvstyre, og der skal man løfte opgaven med at sikre, at tingene foregår på en ordentlig måde, og det har jeg et indtryk af at de gør i Haderslev.
Lige nu er der kommunalvalg, og så er det jo op til vælgerne at afgøre, om tingene foregår på en måde, som vælgerne ønsker det lokalt, og det gælder også i Haderslev.
Det er essensen af nærdemokrati, og det hører altså til ude i kommunerne og ikke på Christiansborg.
Endelig synes jeg, som jeg også var lidt inde på i forbindelse med det tidligere spørgsmål, at der er behov for at få nogle proportioner med.
Der er jo ikke tale om, at imamer spiller en stor rolle i SSP-samarbejdet eller SSP-arbejdet i Haderslev Kommune.
Det er i hvert fald den opfattelse, jeg helt klart er blevet bibragt.
Tværtimod, og som en god lokalt valgt repræsentant for DF har hr. Peter Kofod jo heller ikke en interesse i, kunne jeg forestille mig, at tegne et misvisende billede af sin hjemstavn.
Peter Kofod (DF), 2025-11-05:
Nej, men jeg er meget bekymret for min hjemstavn.
Jeg er meget bekymret for, at vi i de her år rykker hegnspælene for noget, hvor kan vi ikke bare skubber dem tilbage, men hvor vi laver nogle digebrud, som vi aldrig før ville have accepteret, men som bare sker.
Det er lidt som i historien om frøen, som kommer ned i det varme vand, og som straks springer op, men som, når den først sidder nede i det lunkne vand, der lige så stille bliver varmet op, så ikke opdager, at det bliver varmere, og til sidst bliver kogt levende.
Det er lidt det samme, vi oplever i vores civilisation, i vores land, i de her år, altså at der gradvis sker en tilpasning til noget, man aldrig ville have accepteret for 20 år siden, 25 år siden, eller før indvandringen fra MENAPT-landene begyndte, og hvor man sagde, at det her jo aldrig ville komme til at ske, og at det ville man aldrig acceptere, og nu er vi så i en situation, hvor religiøse forkyndere spiller en rolle og bl.a. bruges i det her arbejde, og det er det, jeg spørger ministeren om.
For mig er det hjerteblod, det er ikke valgkamp, det er grunden til, at jeg gik ind i politik som ganske ung, altså at jeg er bange for, at de her principper, at de her hegnspæle flyttes på en måde, hvor kommende generationer ikke får mulighed for at skubbe dem tilbage igen.
Det er hjerteblod, det er ikke valgkamp.
For jeg tror, at jeg selv og mange andre havde en følelse af, at Socialdemokraterne gradvis gik i en retning, hvor man havde større forståelse for, at der er nogle ting i vores samfund, som er under angreb, og hvor vi er ved at ofre nogle af vores principper på alteret.
Men det er jeg ikke sikker på at jeg føler, efter at jeg har set bl.a. nogle af de udtalelser, der har været om vores gruppeformand i byrådet, der jo har på problematiseret det her og ligesom jeg er dybt bekymret over situationen, den måde, man bliver mødt på med nedladende kommentarer fra socialdemokrater, og jeg vil bare citere.
For jeg har jo været inde at kigge på det her byrådsmøde, hvor det bliver kaldt for en helt naturlig del af SSP-arbejdet.
Det var ikke det indtryk, jeg fik fra ministeren nu, at det skulle være en helt naturlig del af SSP-arbejdet at inddrage imamer, eller at det ligefrem skulle være grænseoverskridende at sige, at det er et problem.
Sofie Lippert (SF), 2025-11-05:
Tak for det.
Danmarks Frie Forskningsfond er med til at sikre, at vi fortsat har uafhængig forskning i Danmark, og derfor er det også afgørende, at fonden har rammer, der gør det muligt at arbejde effektivt og retfærdigt.
Det er et meget stort ansøgningspres, som fonden er udsat for.
Grundlæggende er det jo et godt tegn, når mange gerne vil have midler til vigtige forskningsprojekter, men det kan også blive for meget.
I SF forstår vi godt, at presset på fonden er stort.
Mange ressourcer går i dag til at administrere ansøgninger i stedet for at støtte den forskning, det egentlig handler om.
Det hjælper hverken forskerne, fonden eller forskningen.
Det giver Danmarks Frie Forskningsfond langt bedre mulighed for at bruge tiden på kvalificerede ansøgere og på at dele penge ud frem for på at læse ansøgninger, der ikke er gode nok.
Vi er dog også opmærksomme på, at det ikke må have utilsigtede negative konsekvenser.
Det må ikke blive sværere for nye forskere at få en fod indenfor.
Karens og en begrænsning af antallet af ansøgninger kan give mening, men det skal være efter gentagne gange i forbindelse med ansøgninger af lav karakter.
Vi skal ikke straffe dem, der prøver.
Førstegangsansøgere til fonden bør derfor fritages for karens.
Det er de nye forskeres mulighed for også at opnå erfaring og forbedre sig.
Det er samtidig vigtigt, at forslaget om, at aktive bevillingshavere ikke skal kunne søge nye midler i bevillingsperioden, ikke får særlig negative konsekvenser for mindre forskningsmiljøer som f.eks. på professionshøjskolerne.
Forskning handler ikke kun om at løse de problemer, vi kender, men også om at opdage dem, vi endnu ikke har set.
Derfor er en stærk fri forskningsfond enormt vigtigt.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-11-05:
Jeg synes bare, det ville være så godt, for jeg er sikker på, der er andre, der er nysgerrige.
Jeg kan også se, at Altinget har spurgt og ikke rigtig fået et ordentligt svar.
Det kan godt være, jeg står udenfor og banker på, men når man skal sidde på en bænk, når man bliver gammel – nej, det er en anden sang, er det ikke?
Ministeren sagde i sin tale noget meget godt, synes jeg, om, at der er splittelse ude i verden, og nu har vi mulighed for at se et samlet Folketing.
Så det er bare igen en invitation til at gå imod splittelsen, som vi ser i politik i hele verden og også nogle gange i Danmark, og samle mere.
Ministeren kan jo kan have et samlet Folketing med, lader det til, i en aftale.
Så igen er det bare en opfordring til, at ministeren kan besinde sig og invitere os med.
Christina Egelund (M), 2025-11-05:
Den opfordring er modtaget, og jeg vil i hvert fald her fra talerstolen også sige tak til Radikale Venstre for opbakningen til reformen.
Så kan der jo altid føres en videre dialog, også uden for Folketingssalen.
Mai Villadsen (EL), 2025-11-05:
Jamen tak for ikke at lade os stå uden for døren og banke på, men i stedet for lukke os ind i aftalen.
Jeg synes, at det er en meget, meget god reform, der er landet, som jeg virkelig tror kommer til at gøre en forskel for rigtig mange og ja, for vores land som et samlet hele.
Jeg tager også ordet for at tale om noget, der er så godt, at jeg i virkeligheden synes, at vi skulle have mere af det.
For i går kunne man læse i Jyllands-Posten, at 39 pct. af de voksne, der passer vores børn i daginstitutionerne, slet ikke har nogen uddannelse inden for det pædagogiske område – 39 pct. – og det er et tal, der bare går i den forkerte retning.
Det er jo noget, man adresserer med den her reform; der kommer jo bl.a. en afskaffelse af deltagerbetalingen på meritpædagog- og meritlæreruddannelsen, og det er så fornuftigt.
For jeg tror virkelig, at det kunne være et godt led i at gøre noget ved den her problemstilling.
Christina Egelund (M), 2025-11-05:
Jeg er sådan set enig i, at noget af det, der afgør, om man har et velfærdssamfund, ikke bare af navn, men også af gavn, jo er, om man har kompetente, uddannede medarbejdere, som selvfølgelig kan det, som man kompetencemæssigt skal kunne, men som også har hjertet med på arbejde, og det har pædagoger, når de går på arbejde.
Så jeg deler sådan set den bekymring, og jeg er derfor også glad for, at vi jo bl.a. med den her reform gør det lettere for mænd og kvinder, som har en relevant erfaring, men som mangler det endelige bevis på, at de også kan det, de kan, faktisk også at få de papirer på en meget nemmere og mere overkommelig måde, som også afspejler den virkelighed, som man jo er i, hvis man er, lad os sige 47 år, som jeg selv er, og har lavet noget helt andet igennem livet og finder ud af, at nu vil man gerne være pædagog; så skal det være nemt og ikke svært.
Trine Bramsen (S), 2025-11-05:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi nu skal behandle, handler om processen ved ansøgninger hos Danmarks Frie Forskningsfond.
Det er nok næppe et lovforslag, som giver anledning til en sådan større værdipolitisk debat her i Folketingssalen, eller som får algoritmerne på de sociale medier til at gå i selvsving.
Ikke desto mindre justerer det en af de meget fine skruer i vores forskningssystem, som gør processerne smidigere, og som ikke mindst sikrer større gennemsigtighed.
På mange måder har vi et forskningssystem med tildeling af bevillinger til forskningsaktiviteter, som fungerer tilfredsstillende.
I de her dage ser vi også, hvordan der er politisk samhørighed om drøftelserne af forskningsmidler.
Det er godt.
Det er også godt, at vi lægger på et højt niveau, når det handler om at uddele penge til forskning.
Fonden modtager hvert år et meget stort antal ansøgninger.
De mange ansøgninger af høj kvalitet, vidner jo om, at vi i Danmark har et meget stærkt og også et konkurrencedygtigt forskningsmiljø.
Derfor er lovforslagets formål at sikre, at Danmarks Frie Forskningsfond kan imødekomme ansøgninger i samme eller større omfang som hidtil, men at de får nogle mere forenklede processer i forbindelse med tildelingen af midlerne.
Konkret foreslås det, at uddannelses- og forskningsministeren kan fastsætte regler om begrænsning af, hvor mange ansøgninger en ansøger kan indsende, og det omfatter også en begrænsning for aktive bevillingshavere, særlig dem med to eller flere aktive bevillinger.
Det betyder altså, at vi får fordelt forskningsaktiviteterne ud på flere.
Får man allerede midler, har man allerede afleveret en række ansøgninger, kan man ikke bare blive ved.
Derudover lægger forslaget op til to mindre justeringer af rammerne for fondens virksomhed.
For det første er det, at fonden får mulighed for at udmønte tilskud til forskningsaktiviteter inden for politisk fastsatte temaer eller virkemidler i samfinansiering med private og flere aktører, og for det andet er det, at fondens strategiperiode forlænges fra 3 til 4 år, så den strategiske planlægning bliver styrket.
Samlet set skal forslaget her bevare et velfungerende fondssystem, styrke kapaciteten til at håndtere de mange ansøgninger og sikre en effektiv anvendelse af forskningsmidlerne i Danmark.
Det kan vi fra Socialdemokratiets side bakke op om, og derfor støtter vi forslaget her.