runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-03-12:
Jeg må sige, at det var en usaglig kommentar, der kom fra ordføreren, for ordføreren har selv sagt, at det ikke er det, der fremgår af beslutningsforslaget.
Det, der er situationen med organdonation, er, at vi ved, at hver eneste gang vi sagligt diskuterer organdonation, får man mange til at melde sig som organdonor.
Derfor er det beslutningsforslag, der ligger fra regeringen, jo også et spørgsmål om, at modellen vendes om, ved at man skal bekræfte det.
Og så er det koblet op på en rigtig massiv informations- og oplysningskampagne.
Det vil have en stor effekt.
Tror ordføreren ikke også det?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-03-12:
Jeg er enig i, at debatter kan have en effekt.
Jeg er enig i, at det at lave kampagner kan have en effekt.
Men jeg vil stadig væk holde fast i, at det, man gør med det her beslutningsforslag, som kan blive et kommende lovforslag, er, at man sender et meget tydeligt signal om, at som udgangspunkt er folk organdonorer.
Jeg kan ikke læse det her forslag som andet.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-03-12:
Tak for talen.
Mette Abildgaard (KF), 2024-03-12:
Jo, jeg anerkender til fulde, at der også er foreninger, der bakker op om den her model.
Men når man har noget, der hedder Dansk Center for Organdonation, som man har bedt om at samle forskning fra resten af verden på det her område, og de siger, at der ikke er evidens for, at det her fører til flere donorer, så tager jeg også det for ret gode varer.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-03-12:
Anerkender ordføreren så ikke også, at f.eks. Andreas Albertsen, som er lektor på Aarhus Universitet, har nyere undersøgelser med i sin forskning og har kigget på flere forskellige eksempler på, at man har indført det her, end man har gjort i Dansk Center for Organdonation, og har ordføreren kigget på hans analyser?
Mette Abildgaard (KF), 2024-03-12:
Jeg anerkender, at Andreas Albertsen har forsket i det her og også har givet sin holdning tydeligt til kende på det her spørgsmål.
Når man fra Dansk Center for Organdonations side peger på, at man skal være påpasselig med at gå ind og sammenligne med andre lande, er det, fordi man lægger op til at implementere den her model vidt forskelligt.
Nu kan jeg høre, at man også refererer til England.
Jeg føler mig ikke overbevist om, at det er en til en den samme model som den, der lægges op til at indføre i Danmark.
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-03-12:
Mange tak for ordførertalen.
Jeg bider mærke i nogle rigtig fine sentenser, som ligger fuldstændig op ad det, der er den socialdemokratiske holdning, altså hvad det er, der ligger i, at man er organdonor.
Jeg er fuldstændig enig i, at det her er et spørgsmål om, at man giver en gave til nogen, der i den grad har brug for det, man selv kan give.
Jeg er også enig i, at det her jo for nogle er en vanskelig samtale.
Men jeg er af den opfattelse, at det, der er regeringspartiernes forslag her, præcis vil sikre, at vi får lettere ved at tage de her drøftelser, for lidt som ordføreren siger, er der noget obligatorisk, man skal foretage sig, altså det med, at regeringen har lagt op til, at det er en fravalgsmodel, men at man skal ind og bekræfte sin stillingtagen.
Jeg tror virkelig på, at det vil have den store effekt, som også nogle af de store patientforeninger siger, det vil have, i forhold til at danskerne netop skal gå ind at tage stilling.
Mette Abildgaard (KF), 2024-03-12:
Jeg tror ikke, jeg er enig med ordføreren i, at der med regeringens model er noget obligatorisk, man skal foretage sig, som det udtrykkes.
Sådan tror jeg ikke danskerne vil forstå den her model.
Jeg tror, at danskerne vil forstå det sådan, at nu indfører man en omvendt model, hvor man automatisk er registreret som organdonor.
Det, vi har foreslået sammen med andre partier, er jo netop, at man skal gøre det obligatorisk at tage stilling.
Når man eksempelvis skal have et nyt kørekort, vil man blive bedt om at forholde sig aktivt til det – ja, nej, ved ikke.
Det er det, jeg synes, der er problemet med regeringens model, altså at man ikke foreholder danskerne det her med meget, meget konkret at tage stilling til det her.
Thomas Danielsen (V), 2024-03-12:
Jeg ved ikke lige, om vi skal bruge tid på at diskutere, hvordan vores takster bliver fastsat.
De er blevet fastsat, fuldstændig ligesom de er blevet fastsat alle de tidligere år, og der har ikke været nogen fast takststigning.
Så loven angiver, hvor meget man maks. kan hæve priserne i trafikselskaberne ud fra bestemte forudsætninger inden for løn- og prisfremskrivning og inflation.
I forhold til erfaringer skal vi netop høste erfaringerne fra Tyskland.
Nogle peger imod Tyskland og synes, det er en god idé, men det har også givet os nogle udfordringer, og det skal vi også holde os for øje.
Andre peger mod Skåne.
Men lad os nu høre, hvad ekspertpanelet kommer frem til af anbefalinger, inden vi træffer en beslutning.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-03-13:
Ja, hvis man vil mindske bureaukratiet i Danmark, kunne ministeren jo bare lave et lovforslag, som bestemte, at det var staten, som skulle indføre det her sprøjtestop.
Og med hensyn til det, som ministeren kalder bureaukrati, så har vi jo alle landets kommuner, der skal ind i en proces.
Der havde da været meget mere hånd om det, hvis det var ministeren, der var kommet med et lovforslag, som dikterede, at der skulle være et sprøjtestop.
Det blev jo i 2019 aftalt, at et generelt forbud mod sprøjtning i de boringsnære områder skulle komme allerede ved udgangen af 2022, hvis områderne ikke kunne beskyttes ved hjælp af frivillige aftaler med landbruget.
Men selv om det kun er 5 pct. af de boringsnære områder, der i 2022 er blevet beskyttet ad frivillighedens vej, har ministeren valgt at forlænge de frivillige aftaler halvandet år mere.
Jeg undrer mig over, at ministeren nu lægger op til de her frivillige aftaler, og at det ligesom er det, man satser på.
Hvorfor give landbruget et halvt år mere til at indgå de her frivillige aftaler med kommunerne?
Jeg synes, at det er for vattet.
Ministeren italesætter, at vores grundvand er vigtigt.
Ja, men så kunne man jo komme med et lovforslag, som var mere håndfast, og som i højere grad levede op til de aftaler, som vi indgik i 2019.
Så jeg vil godt høre, hvorfor ministeren ikke har et lovforslag med en strammere tidsplan, der ikke lægger sig op ad det, at det skal fortsætte med frivillige aftaler med landbruget.
Magnus Heunicke (S), 2024-03-13:
Nej, det mener jeg ikke, og jeg ser meget frem til, at vi endelig får vedtaget den lovgivning.
DANVA, som er den organisation, som står for at beskytte vores drikkevand – en nonprofitorganisation i Danmark – har jo også udtalt, og jeg citerer fra deres pressemeddelelse »Ny plan for stop af brug af sprøjtemidler ved drikkevandsboringer«, at DANVA glæder sig over, at de her intentioner fra regeringsgrundlaget nu bliver til konkret lovgivning.
Men de sagde på det møde også til os, og jeg kan ikke huske, hvilke ordførere der var med til det, at det skulle man bare have gjort for årtier siden.
Men endelig sker det, at vi beskytter de steder, hvor vi borer efter drikkevand, og hvor vi ved, at jordbundsforholdene er på den måde, at der, hvis man sprøjter der, er sådan en vakuumeffekt, hvor det ryger direkte ned i jorden og det så bliver suget ind i drikkevandsboringerne.
Så er det rigtigt, at kommunerne vil have noget tid, og det er, fordi det, når de skal lave påbud, så skal igennem byrådet, og de altså skal have det igennem maskinen derude lokalt.
De kan starte allerede i dag.
Det gør det så ikke, kan man konstatere, men de kan starte allerede den 1. juli, og så skal det igennem noget kommunalt, jeg var lige ved at sige bureaukrati, men det siger jeg ikke, men altså noget kommunal sagsbehandling – sådan er det rigtige udtryk – og så har de altså det her cirka halve år til at få leveret på det.
Det kan starte allerede fra dag et, og de steder, hvor de er klar til det, er det bare med at komme i gang med det.
Andre steder skal de måske have lidt mere tid til det, og så skal det altså, når det handler om sådan nogle påbud, gennem de lokale byråd.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-03-13:
Mener ministeren ikke, at han svigter beskyttelsen af vores uvurderlige drikkevand, når det lovforslag, han har fremsat, først pålægger kommunerne at udstede påbud om stop for sprøjtegifte i de boringsnære områder fra 2025, på trods af at vi allerede har omfattende dokumentation for, at det går alt, alt for langsomt ad frivillighedens vej?
Magnus Heunicke (S), 2024-03-13:
Ja, det vil vi.
Det er det, der hedder diffus forurening, og derfor skal vi videre ad vejen med et EU-forbud.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-03-13:
Vil ministeren være klar til at forbyde flere af de her PFAS-stoffer, som er årsag til en stor del af forureningen?
Magnus Heunicke (S), 2024-03-13:
Det handler også om PFAS og andre store ting, men hvis man på 30 sekunder skal prøve at svare ret kort, vil jeg sige, at det, jeg har størst fokus på, ud over at få lovgivningen igennem her i Folketinget i det her forår med de steder, hvor vi borer efter vandet, er at få beskyttet de grundvandsmagasiner, hvor vi ved fremtidens drikkevand dannes, godt nok.
Derfor har vi investeret i først at lave et pilotprojekt på Fyn – det er vi snart ved at være færdige med – og derefter går vi så videre til resten af landet, hvor vi skal identificere præcis, hvor det er, de her store grundvandsmagasiner er, og hvordan det bevæger sig, og hvordan vi så skal få beskyttet det.
Nej, det er ikke nok.
Den lov beskytter præcis dér, hvor vi borer, og det er vigtigt – det er enormt vigtigt for at få det beskyttet.
Men det, vi skal se på med næste skridt, er jo, hvordan vi beskytter de grundvandsdannende arealer.
Altså, det er jo mange flere hektar, hvor vi har store grundvandsmagasiner, og hvor vi ved, at der ligger det og bliver renset ved naturlige processer.
Men hvor er det, det vand ligger?
Og hvor er de underjordiske strømninger, hvor vi får vores så værdifulde grundvand fra?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-03-13:
Tak for svaret.
Alligevel er Danske Regioner jo nødt til at slå alarm, fordi det viser sig, at mere end hver anden drikkevandsboring i Danmark er forurenet med rester fra pesticider og andet gift, og at i mere end hver tiende boring er forureningen over grænseværdien.
Mener ministeren, at den lov, som ministeren talte om under forrige spørgsmål, er nok til at løse de her problemer?
Magnus Heunicke (S), 2024-03-13:
Tak for det.
Nej, det mener jeg selvfølgelig ikke.
Nu var Alternativet jo også en del af det parlamentariske grundlag for den tidligere regering, og hvem der stod for hvad i de rum, kan jeg ikke sige, for jeg var ikke med i de rum.
Men jeg kan jo lave et nedslag og se, hvad der er sket i den sidste periode, og jeg synes, at der er sket markante skridt, også dér, i den rigtige retning.
Under min forgænger blev det jo forbudt at anvende sprøjtemidler på befæstede arealer.
Så er det også sådan, at man i 2022 indgik en bred politisk aftale om at nedbringe belastningen på miljø og sundhed fra sprøjtemidler.
Man havde et mål på 27 pct. i forhold til den hidtidige belastning; det er sådan en plan, der går fra 2022 til 2026.
Hvordan når man dertil?
Det gør man jo bl.a. ved at stramme afgiftsskruen, og det er jo et kendt redskab her.
Det var det, man politisk også var enige om bredt, og der kan vi se, at den afgiftsstigning trådte i kraft i april sidste år; det havde man så aftalt med min forgænger, men det var mig, der havde ansvaret for, at det trådte i kraft.
Det er ikke noget, vi skal i forhold til EU, men det gør vi ekstra for at passe på vores grundvand, og der er også tilført ekstra midler til at sikre overvågning af disse testmarker, hvor man altså kan teste fuldstændig klart, om der er nogen risiko for nedsivning fra de sprøjtemidler, som bruges.
For desværre er det jo sådan, at det er mange år siden, at det, vi finder i drikkevandsboringerne, blev brugt på vores marker.
Så hvis man begår en fejl her, går der mange år, inden vi opdager det.
Derfor er det vigtigt at gøre det rigtige.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-03-13:
Så spørger jeg en gang til: Mener ministeren, at Socialdemokratiets ministre, der har siddet på posten som miljøminister siden 2019, i bund og grund har syltet arbejdet med at sikre vores grundvand og drikkevand?
Jeg har ikke flere opfølgende spørgsmål.
Magnus Heunicke (S), 2024-03-13:
Okay, jeg prøver at svare på det.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-03-13:
Så hvis jeg hører ministeren ret, har man endelig taget initiativ til at lave bindende lovgivning frem for frivillige aftaler, men det er stadig væk ikke nok i forhold til det, som vi har brug for for at beskytte vores grundvand, som jo alt andet lige er en skat.
Så hvad mener ministeren der yderligere skal til, for at vi sikrer, at vi har rent grundvand og drikkevand til de næste generationer?
Magnus Heunicke (S), 2024-03-13:
Jeg vil gerne sige meget klart, at jeg ikke er imponeret over den aftale, man indgik i 2019.
Jeg var ikke selv med ved bordet, så det er jo nemt nok at sige det udefra.
Men man må bare sige, at det var frivillige aftaler, som skulle komme et rigtig langt stykke ad vejen.
Det er korrekt, at det var 5 pct. i 2022, og det seneste tal, jeg har, er 14 pct., som man er nået, og det vil jo sige, at 86 pct. ikke er nået.
Og der er det sådan, at kommunerne her ikke får et frit valg, men at det er en lov, som pålægger kommunerne at indføre de her påbud om at stoppe med at sprøjte de steder, hvor man borer efter grundvand, og hvor jordforholdene er sådan, at der er en risiko for vores grundvand.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-03-13:
Ja, det lyder, som om ministeren er glad for, at kommunerne skal udstede et påbud.
Men det ville da være langt mindre bureaukratisk, hvis det var sådan, at det var ministeren i en flertalsregering, som fik en opbakning fra Folketinget til, at det her skulle have virkning hurtigere, fordi vi ved lov vedtog, at der skulle være et sprøjtestop.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre om ministeren ikke er enig i.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-03-13:
Tak for det.
Spørgeren er jo bevidst om, at vi fra regeringens side ønsker, at vi skal have mulighed for at udvise folk, der ikke opfører sig ordentligt i Danmark.
Man skal ikke kunne begå alvorlig kriminalitet og stadig være en del af det danske samfund, hvis man ikke f.eks. er dansk statsborger.
Så der er for så vidt ikke nogen uenighed om den del.
Så er der spørgsmålet om de franske udvisningsregler.
Jeg skal selvfølgelig starte med at sige, at jeg jo kender dem mest fra beskrivelserne; men det, jeg kan forstå, er, at man nu vil udvise personer over 18 år, der generelt udgør en alvorlig trussel mod den offentlige orden.
Det kan vi også godt gøre i Danmark.
Jeg kan også forstå, at den franske regering har gjort det muligt at udvise kriminelle udlændinge, selv om de er kommet til Frankrig, før de var 13, år og er gift med en fransk statsborger eller har et fransk barn.
Det er der heller ikke noget i de danske regler, der er til hinder for.
Så vil jeg fremhæve, at de danske udvisningsregler allerede i dag giver mulighed for det, hvis man idømmes ubetinget fængselsstraf for billigelse af terror, altså det, der hedder straffelovens § 136, og det gælder uanset varigheden af udlændingens ophold i Danmark og længden af en idømt straf.
Om der kan ske udvisning inden for de internationale forpligtelser er selvfølgelig en konkret vurdering, som foretages af de danske domstole.
Men jeg har umiddelbart svært ved at se, at Frankrig på nuværende tidspunkt skulle have bedre mulighed for at udvise kriminelle udlændinge, end vi har i Danmark.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-13:
Tak for det.
Mattias Tesfaye (S), 2024-03-13:
Lad mig starte med at sige, at jeg er glad for, at det er en SF’er, der siger til regeringen, at vi også skal være opmærksomme på arbejdsudbuddet.
Jeg vil så sige tilbage til en SF'er, at det jo også er vigtigt, at undervisningsmiljøet er godt af hensyn til børnene.
For det har værdi i sig selv, at de møder ind i nogle sunde bygninger.
Det er jeg heller ikke tvivl om også er SF's standpunkt.
I forhold til tilsyn prøver vi jo fra regeringens side faktisk at gå lidt den anden vej.
Vi prøver at fjerne tilsyn og undgå, at vi har for mange statsligt ansatte, der render rundt og kigger kommuner og lokale ledelser over skulderen.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-03-13:
Jeg er glad for ministerens mavefornemmelse.
Jeg har nemlig den samme fornemmelse, altså at det her selvfølgelig er en lavthængende frugt i forhold til at øge arbejdsudbuddet og sikre, at der er mindre sygefravær, både i vores daginstitutioner og i vores skoler.
Det sidste, jeg så vil spørge til, er det her med et tilsyn på området.
For det er jo rigtigt, som ministeren siger, at der er regler, men i dag er det skolelederen, der skal føre tilsynet, i hvert fald når det gælder børnenes undervisningsmiljø.
Når det gælder de voksnes arbejdsmiljø, har vi et tilsyn.
Hvorfor ikke også lave et tilsyn for børnenes undervisningsmiljø?
Mattias Tesfaye (S), 2024-03-13:
Jeg kender desværre ikke til, om der er lavet regnestykker i forhold til konsekvenserne for arbejdsudbuddet af at forbedre de fysisk rammer.
Men min mavefornemmelse, hvis man kan bruge den i den her sal, siger mig, at ordføreren har fat i noget væsentligt.
Jeg vil også sige, at når jeg som udlært murer og nuværende minister besøger mange betonbygninger opført i 60’erne og 70’erne, så tænker jeg da også mit, ikke kun i forhold til udluftning, men også i forhold til akustik, hvor jeg nogle gange synes, at vores børn bliver udsat for for meget støj.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-03-13:
Egentlig handler det også meget om, hvor det er smart at bruge nogle penge.
Hvor er det effektivt for samfundet samlet set at investere henne?
Og der er der bare meget forskning, der viser, at en lavthængende frugt i at forbedre vores skoler eller daginstitutioner er at investere i indeklimaet.
Jeg har bl.a. hørt statsministeren sige, at arbejdsudbuddet er den valuta, den her regering skal måles på.
Hvad er ministerens overvejelser om effekten på arbejdsudbuddet, når BUPL's undersøgelse viser, at pædagoger i en institution med dårligt indeklima har dobbelt så meget sygefravær?
Mattias Tesfaye (S), 2024-03-13:
Man kan sige, at helt generelt er forholdet mellem statens og kommunernes økonomi sådan, at der bliver overført en frygtelig masse milliarder til kommunerne, som udspringer af de årlige økonomiaftaler, og med de penge er det kommunernes ansvar at sikre, at loven bliver overholdt.
Derfor står jeg også lidt fast på, at det er kommunernes ansvar at sikre, at både arbejdsmiljølovgivningen og undervisningsmiljølovgivningen, og hvad der ellers følger af øvrig lovgivning, overholdes.
Så anerkender vi, at nogle gange har vi så på Christiansborg nogle ekstra ønsker.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-03-13:
Hvis man tager rundt i landets daginstitutioner, vuggestuer og børnehaver, og på skoler, vil man se, at der er kæmpestore udfordringer på det her område.
Der er mange skoler med klasselokaler, der er for små til elevgrupperne, gamle skoler med dårlig udluftningssystemer, nogle skoler med fugt på væggene og huller i taget, og der er vuggestuer med kolde gulve, som måske er i midlertidige barakker, der er blevet forlænget i rigtig mange år.
Nu bidrog ministeren med en forsigtig optimisme, men så vil jeg desværre bidrage med en forsigtig pessimisme, for vores velfærdssamfund er i høj grad blevet bygget op igennem 1960'erne og 1970'erne og 1980'erne, og mange af de institutioner, vi har derude, har fået forlænget deres levetid med brædder og står i dag et sted, hvor man har brug for store investeringer for at rette op på indeklimaet.
Så er det rigtigt, at der kommer flere ventilationsanlæg, men hvis ydervæggene på skolen har brug for en opfriskning, løser dette det desværre ikke på længere sigt.
Derfor er det, jeg synes er afgørende, om Christiansborg også vil tage et ansvar på sig i den her sag, og at man ikke bare siger, at det er kommunerne og den enkelte skoleleders ansvar at få rettet op på vores bygningsmasse.
Man har jo en presset økonomi i kommunerne.
Jeg kan se, at i regeringens skoleudspil har man sat penge af til faglokaler.
Det er jo noget, hvor man også med samme argumentation kunne sige, at det er kommunernes ansvar, altså at sikre relevante og tidssvarende faglokaler; men der tager vi jo et ansvar på os på Christiansborg, eller det er i hvert fald det, regeringen har lagt op til.
Hvorfor gør vi ikke også det på indeklimaet?
Når vi kan se, at investeringer i indeklimaet både kan hæve arbejdsudbuddet, sørge for, at der er færre sygedage, forbedre trivslen, forbedre læringen, er det vel et nationalt anliggende at sørge for, det sker.
Mattias Tesfaye (S), 2024-03-13:
Mange tak for spørgsmålet.
Indeklimaet i daginstitutioner og skoler skal selvfølgelig være godt, og det skal ikke give børn og personale gener.
Der er også vedtaget noget klar lovgivning her i salen omkring indeklima, både i daginstitutioner og i folkeskoler.
Det er kommunernes ansvar, både fordi de er arbejdsgivere, og også ofte fordi de er bygningsejere af de kommunale daginstitutioner og folkeskoler, at sikre et tilfredsstillende indeklima, og at bygningerne efterlever de krav, vi har vedtaget her i salen.
Konkret er det skolelederens ansvar at sikre et godt undervisningsmiljø på den enkelte folkeskole.
Lovgivningen fastsætter også, at undervisningen skal foregå sikkerhedsmæssigt forsvarligt og sundhedsmæssigt forsvarligt, og hvis der er problemer med undervisningsmiljøet, er det ledelsens opgave at udarbejde en handlingsplan, der tager hånd om de problemer.
Det følger også af dagtilbudslovens formålsbestemmelse, at børn i dagtilbud skal have et fysisk og et psykisk og et æstetisk børnemiljø, der fremmer børns trivsel, deres sundhed, deres udvikling og deres læring.
Alt det er vedtaget her i salen, og det skal vi selvfølgelig stå fast på.
Både undersøgelsen fra pædagogernes fagforening og DTU viser, at der er behov for at forbedre indeklimaet i daginstitutioner og folkeskoler.
DTU-undersøgelsen giver også grobund for en forsigtig optimisme, heldigvis.
Der er en positiv udvikling i andelen af skoler, der f.eks. har ventilationsanlæg selv om jeg anerkender, at vi ikke er i mål endnu.
Vi er i regeringen opmærksomme på betydningen af et godt indeklima, men vil også godt understrege, at det er et langt, sejt træk.
Noget af det er meget lavpraktisk, f.eks. bare at få luftet regelmæssigt ud.
Tak for ordet.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-03-13:
, jf. undersøgelser fra BUPL og DTU,
og overvejer ministeren at iværksætte tiltag eller økonomisk støtte til kommunerne for at sikre en forbedring af indeklimaet i landets daginstitutioner og skoler?
Magnus Heunicke (S), 2024-03-13:
Jeg har talt med nogle, som har arbejdet med det her område i hele deres arbejdsliv, og som siger, at der nu endelig – endelig – kommer et lovkrav til kommunerne om at give de her påbud, og de sagde også, at de ville ønske, at det var sket for 20 år siden.
Men det sker altså nu, og jeg håber, at Folketinget er med til at bakke op om det lovforslag.
Men man kan ikke spinne sig ud af, at det er et markant skridt i den rigtige retning, der beskytter mere end 2.000 drikkevandsboringer i Danmark, altså en beskyttelse, de ikke har i dag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-03-13:
Ministeren har tidligere sagt, at det danske drikkevand er vores guld.
Man må sige, at vores land, hvis det var Nationalbankens guldreserve, ministeren var sat til at vogte over, for længst var gået bankerot.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren egentlig mest er drikkevandets minister eller landbrugets minister.
Magnus Heunicke (S), 2024-03-13:
Nej, det mener jeg jo kan risikere at ville skabe endnu mere bureaukrati.
For en viden om konkrete jordforhold er jo præcis det, som kommunerne har.
Det er dem, der er myndighed på vores vandområde, og det vil sige, at vi ikke kan finde den viden frem i ministeriet, i Miljøstyrelsen eller andre statslige institutioner.
Vi er nødt til at være afhængige af, at kommunen har ansvaret for og nu også pligten til at handle.
Jeg konstaterer, at de frivillige aftaler ikke har været nok, og at man heller ikke er kommet med påbud af sig selv, og derfor er det nu lovpligtigt, at de skal komme med påbuddet.
Men med hensyn til hvor det er, er det så deres viden, som skal i spil.