Simon Kollerup (S), 2021-03-12:
Tak for det, og tak for bemærkningerne til et lidt komplekst lovforslag.
Det tror jeg vi alle sammen har bevidnet i processen at det er.
Det overordnede formål med lovforslaget er jo, som flere har sagt, at gennemføre det her direktiv om urimelig handelspraksis i relationer mellem virksomheder i landbrugs- og fødevareforsyningskæden i dansk ret.
Hovedformålet med selve direktivet er at beskytte mindre leverandører ved at forbyde specifikke former for handelspraksis i handler med større købere.
Med selve lovforslaget indføres så et forbud mod specifikke former for handelspraksis udøvet af en køber over for en leverandør.
Med lovforslaget udvides den beskyttelse, som direktivet indfører, så reglerne skal gælde i alle handler mellem virksomheder i landbrugs- og fødevareforsyningskæden uafhængigt af virksomhedernes omsætning og indbyrdes relative styrkeforhold.
Det sker bl.a. for at nedbringe de løbende administrative byrder for erhvervslivet og for at skabe ensartede vilkår på tværs af sektoren.
Lovforslaget har dog også undtagelser til udgangspunktet om, at reglerne skal gælde for alle, for så vidt angår reglerne om de maksimale betalingsfrister.
Med lovforslaget bliver Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen udpeget som håndhævelsesmyndighed.
Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen skal så udøve sine beføjelser i medfør af loven, og det gør de i fuld uafhængighed.
Den offentlige høring har vist, at der er divergerende opfattelser til direktivet og lovforslaget på henholdsvis leverandørsiden og købersiden.
Erhvervslivet har divergerende holdninger til valg af implementeringsmodel, og derfor, som hr. Torsten Schack Pedersen også meget, meget rigtigt fremhæver, er det her lovforslag i videst muligt omfang et udtryk for at finde en balance og for at lave et kompromis.
Det kommer jo til udtryk ved det, at reglerne udstrækkes til at gælde for alle leverandører, samtidig med at der bliver indført de her undtagelser vedrørende betalingsfrister for visse leverandører.
I forlængelse af høringen i forbindelse med lovforslaget er lovforslaget blevet justeret, så der er nogle af kritikpunkterne, der er blevet imødekommet.
F.eks. er et forhold vedrørende lovvalg præciseret, og der er også indført et konkret bødeniveau for overtrædelse af lovforslagets forbudsbestemmelser.
Så jeg ser frem til en grundig udvalgsbehandling og forstår sagtens, at der behov for det på et så kompliceret og kompromisfyldt lovforslag, som der her er tale om.
Jeg lyttede mig frem til et ønske om en teknisk gennemgang, og hvis der er et generelt ønske om en teknisk gennemgang, vil vi i Erhvervsministeriet gerne tage initiativ til det.
Der kan vi også komme nærmere ind på det, som Radikale Venstre spørger til i forhold til den specifikke håndhævelse af lovforslaget.
I forhold til det, som hr. Torsten Schack Pedersen fremhæver i sin tale, med, at vi er nødt til at få evalueret lovforslaget undervejs, vil jeg sige, at der jo er indlagt et forslag om en evaluering efter 3 år, men der vil være en løbende monitorering af, hvordan lovforslaget bliver implementeret og bliver anvendt, som vi sammen med organisationerne vil gennemføre, sådan at vi også kan tage ting i opløbet.
Men vi kan også drøfte videre i udvalgsarbejdet, om det snit er lagt helt præcist.
I forhold til Dansk Folkepartis bemærkning vil jeg sige, og det er jo ikke, fordi vi på den måde skal komme ind på konkrete virksomheder, men nu blev der nævnt to konkrete inden for samme sektor, at jeg ikke er sikker på, at vi har læst lovforslaget helt på samme måde, men det kan vi også udbore i udvalgsarbejdet.
Men lad os ellers komme det nærmere i udvalgsarbejdet.
Det er bestemt en mulighed.
Tak for det.
Det var mit forsøg på at illustrere, at de ulige vilkår sådan set var til gunst for den mindre part i forhold til betalingsfrister.
Jeg tror, det sikreste og klogeste nok er, at vi i udvalgsarbejdet kommer nærmere definitionen af, hvornår noget er letfordærveligt, og hvornår det ikke er, f.eks. marmelade over for mælk.
Så vil jeg sige, at jeg forstår rigtig godt de bekymringer, der kan være i forhold til vores andelsmodel, for det er en hæderkronet model, som vi kan være stolte af i Danmark.
Nu havde vi i går behandlingen om demokratiske ejerformer inden for vores erhvervsstruktur, hvor andelsbevægelsen jo er et af arnestederne til den måde at tænke på.
Derfor har vi en fælles interesse i, at det bliver grundigt belyst, og det stiller vi os selvfølgelig til rådighed for i det udvalgsarbejde.