runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2018-11-27:
Jamen det er NATO da.
Vi er da tilhængere af NATO.
Det er jo det, der ligesom er kompleksiteten i det, og det bliver interessant at få det diskuteret.
Omkring forsvarsudgifterne er det jo stadig væk sådan, at det er Trump, der har kørt den der med 2 pct., der kører vildt på den der med 2 pct.
Det er jo, fordi man er bange for Trump, det er da ikke, fordi man vil støtte den europæiske forsvarsindustri.
Det er der nogle der vil, det er jeg med på.
Men helt ærligt, er det Enhedslistens linje, at amerikanerne skal levere alt forsvarsudstyr.
Jeg mener, Enhedslisten var dem, der var mest imod F-35-kampflykøbet.
Det er amerikanerne, der sidder på det hele i øjeblikket.
Jeg er med på, at vi skal have færre våben
, men at sige, at det bare er amerikanerne, der skal levere det, synes jeg da ikke kan være venstreorienteret politik, for det er de da i hvert fald glade for at høre i Washington.
Eva Flyvholm (EL), 2018-11-27:
Sådan kan det jo gå.
I forhold til det her med nedrustning må jeg bare sige, at det jo ikke er det, der er på bordet.
Det har da noget med NATO at gøre.
Det, vi ser lige nu, er, at både Merkel og Macron f.eks. er ude at kommentere på det, og de siger: Vi anerkender, at vi er nødt til at gøre, som Trump og NATO siger, vi er nødt til at øge de militære udgifter.
Men det, det handler om, er, at pengene skal i den europæiske forsvarsindustris kasser i stedet for hos amerikanske virksomheder.
Det er det, der er begrundelsen for, at man speeder hele det her politiske samarbejde på forsvarsområdet op i EU, og det synes jeg da også SF er nødt til at forholde sig til.
Er det det, man mener eller hvad?
Holger K. Nielsen (SF), 2018-11-27:
Jeg synes, der i Europa er for meget oprustning, men det er da ikke EU, det er da NATO, der er problemet der.
Det er da Trumps 2-procentskrav, som bliver puttet ned over hovedet på alle i Europa i øjeblikket, så man næsten ikke ved, hvad man skal bruge pengene på.
Det er da 2-procentskravet, der giver den oprustning, det har da ikke noget at gøre med EU.
Det er derfor, vi er nødt til at diskutere det.
Jeg er også imod, og derfor var vi også imod det danske forsvarsforlig, for der er for meget oprustning der, og jeg synes, der er for meget oprustning.
Så jeg synes, der er for mange våben, og jeg vil godt diskutere nedrustning, men det har bare ikke noget med EU at gøre, det er da en NATO-diskussion, en debat, der foregår helt andre steder, og som i høj grad skyldes presset fra USA.
Grækenland lever jo op til det, men betyder det, at det så, fordi man bruger mange penge på forsvaret, er effektivt?
Nej, vel gør det ej!
Derfor er man da nødt til, synes jeg, at have en mere kvalificeret diskussion af, hvad det er, vi bruger pengene på.
Eva Flyvholm (EL), 2018-11-27:
Jamen mange tak.
Jeg synes jo lige præcis, at det centrale er at diskutere, hvad det er for en sikkerhedspolitik, vi gerne vil have, hvad det er for en udenrigspolitik, vi gerne vil have, og det tror jeg også vi langt hen ad vejen heldigvis er meget enige om i Enhedslisten og SF, altså hvad det er for en retning, vi skal, nemlig en meget mere fredelig retning.
Som jeg ser det, der sker lige nu, er udviklingen i EU jo ikke i særlig høj grad at være et alternativ til NATO eller USA, og det hører vi også forsvarsministeren sige, og det står også i vedtagelsen, som I lægger frem her i dag, at NATO stadig væk er hjørnestenen i dansk udenrigspolitik.
Det er sådan set det, der står i den vedtagelse.
Det andet er, at jeg godt kunne tænke mig at høre ordføreren om noget: Synes ordføreren, at det går i den rigtige retning, synes hr. Holger K. Nielsen, det går i den rigtige retning i EU, når man taler om, at vi skal videre med fred og nedrustning?
Som jeg ser det, er det altså en meget, meget systematisk oprustning, vi har med at gøre lige nu, og det bekymrer mig helt vildt, at det er den logik, der er dominerende.
Vi er jo enige om, at vi gerne vil trække det i en anden retning, men hvis man ser på realiteterne, hvilken retning er det så, de store lande er på vej i lige nu?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-11-27:
Det er jeg rigtig glad for at høre, og jeg håber, at jeg på vegne af de øvrige stillere kan sige: Selvfølgelig.
Det er godt at være en bred koalition i den her sammenhæng, som går ind for mere samarbejde, også på forsvarsområdet.
René Gade (ALT), 2018-11-27:
Det er simpelt hen bare en kommentar: Jeg fik ikke sagt, at vi i Alternativet er meget positive over for det forslag til vedtagelse, der er blevet præsenteret fra bl.a. Radikale Venstre.
Vi mangler lige at få vores gruppe på, men jeg går ud fra, at vi er med, hvis vi må.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-11-27:
For mig er det ikke et enten-eller, for jeg forholder mig i den grad til fakta.
Jeg vil gerne deltage i både FN-missionerne og i EU-missionerne, som jeg og vi også synes er fornuftige.
Hvis man vil være med til at nedruste og investere i de rigtige ting på forskningsområdet, f.eks. i cyberforsvar, som også er derfor vi er med i den brede forsvarspolitiske aftale, så skal man være med ved bordet, og det er helt afgørende for os at få indflydelse på det.
Eva Flyvholm (EL), 2018-11-27:
Jeg synes godt, man kan anvise et alternativ til oprustning.
Jeg tror simpelt hen helt grundlæggende ikke på, at en massiv øget våbenproduktion vil skabe mere tryghed i verden, og det tænker jeg egentlig heller ikke som udgangspunkt er De Radikales position, og derfor synes jeg også, det er en meget, meget forkert brug af milliarder, altså at pumpe dem ind i produktion af flere kampfly, miner og alt muligt andet.
Men i forhold til det her med FN vil jeg sige, at det simpelt hen ikke er rigtigt, at det bare overgår til at blive EU.
Der har været to operationer i Mali igennem mange år, en FN-mission og en EU-ledet mission, og som sagt er den EU-ledede mission altså i meget høj grad drevet af Frankrig, mens FN-missionen har et meget, meget bredt mandat, som er baseret på en fredsaftale, der er indgået dernede, som jeg synes er langt mere fornuftig.
Man er også nødt til at forholde sig til fakta, inden man bare står og kaster op ...
undskyld
, ikke kaster op, men bare peger på, at vi også skal være med i EU-missionerne
Helt ærligt, tit og ofte synes jeg, at FN-missionerne er langt mere fornuftige.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-11-27:
Jeg synes, at Venstres ordfører, hr. Jan E. Jørgensen, sagde det rigtig fornuftigt: Det er super med FN-operationen, men nu overgår det til en EU-operation, måske fordi EU har ressourcerne i den her sammenhæng, og så er det helt på månen, at vi fra dansk side ikke kan bidrage til det.
Det er en rigtig fornuftig operation.
Jeg har ikke sådan noget med, at det helst skal være den ene eller den anden, men jeg ønsker, at vi bidrager, især der, hvor vi har allerflest kompetencer, og det har vi faktisk i forhold til sådan en operation.
Det er det ene.
Til det andet, om vi har noget imod at investere f.eks. forskningsmæssigt i Forsvarsfonden, vil jeg sige, at nej, det har vi ikke.
Vi er helt sikkert et sted, hvor vi i meget høj grad skal prøve at bidrage til det fredsbevarende, til hele civilsamfundsopbygningen, dialogsamarbejdet, men vi er ikke der, hvor jeg hører Enhedslisten er, og hvor vi ikke vil deltage i det andet, særlig da ikke, når man ikke kan anvise et alternativ.
Eva Flyvholm (EL), 2018-11-27:
Man kan i hvert fald ikke beskylde ordføreren for at putte med holdningerne, og jeg synes heller ikke, det på den måde er særlig overraskende, at De Radikale gerne vil af med forbeholdet.
Nu omtaler ordføreren sig selv som en fredens kvinde, og så er jeg bare nødt til helt konkret at spørge i forhold til nogle af de eksempler, der bliver nævnt her: Synes ordføreren, at det ville være bedre, hvis vi støttede EU's operation i Mali end FN's operation i Mali?
Og helt konkret: Synes ordføreren, at det er fornuftigt, at der bliver pumpet milliarder af forskningspenge ind i udviklingen af den europæiske militærindustri, som er det, der kommer til at ske over de næste par år?
Synes ordføreren, at det er en fornuftig retning at gå i?
René Gade (ALT), 2018-11-27:
Jeg er faktisk ret idealistisk på mange områder, også politisk, men her vil jeg sige, at jeg er enormt pragmatisk, og det er vi også i Alternativet.
Vi ønsker jo netop at spille på to heste.
Det kan være, at vi aldrig får et alternativ, der fuldbyrdet gør det muligt at udtræde af NATO, og det er slet ikke sikkert, det skal være hensigten.
Vi har et FN-regi, som vi er meget, meget glade for.
Men hvis vi nu går den her vej og får undersøgt, hvad mulighederne er her, og hvad det vil betyde, så har vi jo pludselig to steder at kigge hen, når vi skal finde løsninger internationalt, og det synes jeg er meget pragmatisk.
Så må vi jo så idealistisk finde ud af, om vi engang imellem kommer til at sige nej selv til det, vi skal bestemme i EU-regi.
Og det kunne jo godt være.
Der skal stadig væk være to tredjedeles flertal, men at have muligheden og undersøge muligheden synes jeg på alle måder er i Alternativets ånd og i Danmarks ånd.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-27:
Ja, det kan jeg sådan set godt forstå det gennemgribende i.
Det er også derfor, at vi her under udvalgsbehandlingen kan få tid til at få stillet de spørgsmål.
Grunden til, at beslutningsforslaget er fremsat, hvor forordningerne ikke var vedtaget – det er de så nu, men ved fremsættelsestidspunktet var de det ikke – er jo det her med, at vi kun har 6 måneder til at tilkendegive, om vi vil gennemføre forordningerne.
Derfor er beslutningsforslaget fremsat i den her samling med henblik på at kunne overholde fristen.
Jeg forstår sådan set godt synspunktet.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-11-27:
Jeg har hele tiden sagt, at det her foregår i NATO-sammenhæng.
NATO er der.
Og i forhold til vores sikkerhed ved angreb udefra er det en NATO-opgave.
Vi har stadig væk artikel 5.
Det er derfor, at det er en opgave inden for NATO at stå vagt omkring artikel 5. Men det her handler ikke udelukkende om forsvarspolitik, det handler ikke udelukkende om, hvordan vi forsvarer os over for en fjende udefra.
Det handler også om, hvad det er for en sikkerhedspolitik, vi godt vil definere fra europæisk side.
Så er det, at jeg siger, at der er grund til at tale om større selvstændighed i forhold til USA.
Der er jo ikke tale om, at vi skal være en militær stormagt.
Jeg sagde præcis, at vi ikke skal være nogen militær stormagt.
Det, jeg så også siger, er, at hvis hele NATO bryder sammen, står vi i en helt ny situation, en fundamentalt anderledes situation, som vi så må tage derfra.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-11-27:
Jo, men ordføreren kunne jo måske så også undlade at give den amerikanske præsident skylden for noget, som han egentlig ikke har skylden for.
Han forsøger sådan set bare at få landene til at levere.
Han kan få skylden for meget andet, men det der har han altså ikke skylden for.
Hvis vi ikke skal være afhængige af amerikanerne, kræver det da en massiv militær oprustning i EU.
Så jeg forstår ikke, hvor hr. Holger K. Nielsen vil hen med den bemærkning.
Simon Kollerup (S), 2018-11-27:
Nej, spøg til side.
Det, jeg faktisk helt oprigtigt godt kunne tænke mig at spørge til, vedrører de betragtninger, ordføreren gør sig om proportionalitet, og jeg tror endda også, at ordføreren på et tidspunkt på talerstolen var bange for det her forhold og sagde, at han ønskede sig nogle bagatelgrænser osv.
Og selvfølgelig kan man diskutere de her forhold – det er jo helt legitimt at gøre – men jeg er nødt til at spørge ordføreren: Hvad er det så, man vil tage ud af det kompleks, der ligger her?
Altså, hvad er det, der skal være anderledes?
Hvad er alternativet til at gøre det, vi gør med det her lovforslag?
For jeg går ud fra, at vi er enige om, at der skal gøres noget, og at det, der har været en uheldig kvotekoncentration, skal stoppes, altså at dem, der bliver kaldt kvotekonger, skal stoppes.
Det tager jeg som grundlag, at vi er enige om.
Så hvad er det, man vil tage ud?
Hvad er det, man vil sætte i stedet?
Det er jeg faktisk lidt nysgerrig efter at høre.
Erling Bonnesen (V), 2018-11-27:
Tak for det.
Med vores mere end 7.300 km lange kystlinje er Danmark en historisk og stolt fiskerination.
Det tror jeg vi alle sammen kan blive meget enige om.
Fiskeriet er også et vigtigt erhverv.
Det tror jeg også vi er meget enige om.
Det skaber vækst og arbejdspladser ud over hele landet, og det yder et stort og vigtigt bidrag både til dansk eksport og dermed også til velstand, vækst og velfærd.
Det vil give et mangfoldigt dansk erhvervsfiskeri med plads til både de små, mellemstore og store fartøjer til gavn for branchen og selvfølgelig også for hele Danmark.
Samlet kan vi sige, at en uforholdsmæssig stor grad af kvotekoncentration skal vi prøve at undgå, og Venstre støtter selvfølgelig så også lovforslaget.
Anders Samuelsen (LA), 2018-11-27:
Men noget af det, der har været diskuteret i dag, har bl.a. været Danmarks forhold til f.eks. forsvarsforbeholdet.
Men i stedet for at starte der, sætter vi nu et udredningsarbejde i gang, vi afventer den rapport, som skal komme fra DIIS, og så tager vi også en åbenhjertig diskussion efterfølgende omkring det forhold.
Jeg ved ikke, om man hører to forskellige ting eller bare ikke vil høre efter, hvad der bliver sagt.
For jeg har ikke hørt nogen af de traditionelle partier, som bakker op i forhold til NATO-medlemskabet, sige, at vi er ude på at udfordre NATO-medlemskabet – overhovedet ikke.
Vi lytter bare til bl.a. den amerikanske præsident, som mener, at Europa skal tage et større ansvar.
Vi konkluderer, at der er et pres i forhold til de 2 pct. Det skal vi jo også forholde os til.
Vi konkluderer, at den sikkerhedspolitiske situation omkring Danmark konstant er i forandring i øjeblikket, og der bliver vi nødt til at diskutere åbent, hvad det så betyder for den stillingtagen, som vi har i Danmark, bl.a. også i forhold til forsvarsforbeholdet.
Personligt vil jeg gerne af med forsvarsforbeholdet, det kan jeg godt sige upfront, det vil jeg meget gerne, men jeg synes sådan set, at det er helt i orden og fair, at vi tager en åben diskussion på baggrund af en uvildig redegørelse.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-11-27:
Jo, men det er bare, fordi jeg hører to forskellige ting.
Når jeg ser og hører, hvad der foregår i Europa-Parlamentet, hvor Merkel taler, Macron taler, så hører jeg én retning, der handler om, at EU skal kunne klare sig selv uafhængigt af USA – i virkeligheden det samme, som hr. Holger K. Nielsen sagde – men når jeg så læser, hvad udenrigsministerens kollega skriver i dag i Berlingske, og når jeg hører udenrigsministeren, så hører jeg bare noget helt andet, og begge dele kan ikke være rigtige.
Og eftersom jeg kan se, at Angela Merkel plæderer for en EU-hær, Macron plæderer for en EU-hær, Kommissionen ønsker en EU-hær, Parlamentets flertal ønsker en EU-hær, hvordan kan man så stå her i Folketinget og sige, at det bare er et fatamorgana?
Anders Samuelsen (LA), 2018-11-27:
Altså, jeg har da ikke på noget tidspunkt antydet, at det ikke er det transatlantiske samarbejde, samarbejdet i NATO, som er hovedhjørnestenen i forsvaret for vores frihed – det er det da.
Jeg tror da heller ikke, at det er sådan, at fordi briterne ikke har noget forsvarsforbehold i forhold til EU, så har de nedtonet deres tilknytning til NATO, i forhold til hvad vi andre har.
Det virker som en helt mærkelig måde at konkludere på.
Altså, at hvis man diskuterer forsvarsforbeholdet, hvis man tager hele den sikkerhedspolitiske situation, der omgiver Danmark, op til diskussion, er man på vej til at udfordre NATO-medlemskabet; det er da en vild måde at konkludere på.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-11-27:
Og der må jeg bare sige, at hele den retorik, som vi hører fra Frankrig, fra Tyskland, fra Europa-Kommissionen, fra Europa-Parlamentet er noget, der i bund og grund handler om at udfordre vores forhold til NATO.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor Liberal Alliance, hvorfor regeringen synes, at det er en dagsorden, der er værd at forfølge.
Jeg forstår ikke, hvad det er, regeringen vil med hele det opgør, som jeg mener det her med forsvarsforbeholdet er udtryk for.
Udenrigsministeren kom så tæt på at sige, at det her var et opgør med forsvarsforbeholdet, i forlængelse af udenrigsministerens kommentar til hr. Holger K. Nielsens indlæg.
Jeg synes bare, at man da må forlade sig på, at det er NATO-samarbejdet, som er det absolut vigtigste forum at drøfte forsvarspolitik i for Danmark.
Anders Samuelsen (LA), 2018-11-27:
Jeg vil egentlig gøre det ganske kort og godt takke ordførerne for en god og konstruktiv debat, som jeg egentlig synes illustrerer hele pointen i vores strategioplæg, hvor vi har konkluderet, at det er på tide, at vi får en ekstern udredning af, hvad der er den samlede situation på det her område for Danmark, og den ser vi frem til at modtage.
Det er et forværret trusselsbillede, som vi har i vores nærområde.
Vi har en amerikansk holdning om, at Europa skal påtage sig et større ansvar, og udviklingen i det europæiske forsvarssamarbejde taler helt klart for, at det er vigtigt.
Vi bliver nødt til at diskutere åbent, hvor det stiller Danmark.
Jeg synes, at debatten i dag har gjort det klart, at der er mange vinkler på den her diskussion, og at der ikke er nogen endegyldige konklusioner.
Det giver jo egentlig også sig selv, i lyset af at verden udvikler sig så helt utrolig stærkt, som den gør i øjeblikket.
Altså, hvis man går 20, 25, 30 år tilbage i tiden eller tilbage til omkring murens fald, hvor man tænkte, at der var den røde verden og den frie verden, så var det groft sagt den konflikt, vi havde at forholde os til.
Vi har selv udeståender med både Saudi-Arabien og Iran bare inden for de sidste par uger.
Der er Nordkorea og Sydkorea og Kinas stigende indflydelse på verden og stadig større selvtillid.
Ved siden af det, ved siden af hele den diskussion, påvirkes vi jo også helt oplagt af, hvad det er for en rolle, som f.eks. briterne vil spille i fremtiden efter brexit.
Men jeg vil også komme med en anerkendelse til SF's ordfører for egentlig at sige det meget præcist, nemlig at selv om man har stået fadder til et forbehold, så kan verden netop ændre sig i en sådan grad, at det kan give god mening at tage
et, hvad skal man sige, for nogle måske overraskende nyt standpunkt.
Men det er jo ikke overraskende, hvis man tager det som udgangspunkt, som man bør gøre i politik, nemlig at man forholder sig til virkeligheden.
Så tak for debatten.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-11-27:
Jeg synes eksempelvis, at Europa skal have en stærkere sikkerhedspolitik i Mellemøsten, så Europa og EU i højere grad kan lægge pres på Israel og den israelske bosættelsespolitik.
Der mener jeg, at Europa kunne spille en langt, langt større rolle.
Jeg mener, at Europa kunne spille en større rolle i forbindelse med genopbygning forskellige steder i verden.
NATO er god til at føre krig, men ikke god til at bygge op efter krigene.
Der kan Europa spille en stærk rolle, og det gør EU jo en række steder i øjeblikket.
Det er da der, hvor jeg mener, at EU virkelig kan og skal spille en rolle.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-11-27:
Jamen jeg vil da benytte lejligheden til at takke for den debat, vi har haft her i dag.
Jeg vil sige, at jeg faktisk lidt føler, at jeg bevæger mig i et parallelunivers, for der er simpelt hen ikke nogen sammenhæng mellem det, der tales om på europæisk plan, og det, der tales om her i salen, det, der skrives om i Berlingske, det, der siges til Politiken, osv. Hvis det var på ethvert andet område, at Angela Merkel, Emmanuel Macron, Europa-Parlamentets flertal og Europa-Kommissionen var enige om at skulle gå i en bestemt retning, ville man ikke tage det ned på den måde i Folketingssalen, at man ville sige, at det ikke eksisterer.
Men det er jo det, der bliver gjort, og jeg synes simpelt hen ikke, det er i orden, at det, at man har en debat om en EU-hær i Europa, overhovedet ikke afspejler sig i den indstilling, som regeringen har til det her forslag.
Jeg vil sige, at som jeg har hørt positionerne i dag, er der jo ikke så mange af positionerne, der har undret mig.
Den position, som i virkeligheden har undret mig mest, har nok været Socialdemokratiets.
De har jo valgt sådan en meget tilbagelænet holdning, der i virkeligheden bare handler om, at når flertallet af danskerne ikke er med Socialdemokratiet i et ønske om at afskaffe forsvarsforbeholdet, så skal vi ikke prøve at afskaffe forsvarsforbeholdet.
De øvrige positioner synes jeg sådan set er mere eller mindre velkendte.
Jeg er selvfølgelig glad for, at Socialdemokratiet siger, at partiet ikke vil arbejde for at afskaffe forsvarsforbeholdet, men nu skal vi heller ikke stå her og diskutere, hvad der skal ske efter et kommende valg.
Men Dansk Folkeparti kommer jo aldrig nogen sinde til at støtte en afskaffelse af forsvarsforbeholdet – det kommer ikke til at ske – og derfor kommer den afstemning om forsvarsforbeholdet måske heller ikke.
Det er jo helt tydeligt, at der er mange, der ønsker det, men de putter med det, og det synes jeg i virkeligheden ikke er ordentligt.
Så kan man lige så godt sige det, som det er: at man med det her projekt, med den her redegørelse, lægger op til en afskaffelse af forsvarsforbeholdet, ligesom det efterhånden er blevet helt tydeligt for enhver, at spørgsmålet om bankunionen og den ekspertudredning, der er på det område, alene tjener det formål, at der skal komme en anbefaling af, at Danmark indgår i bankunionen.
Og der glæder det mig så, at Socialdemokratiet på det område har indikeret, at vi skal have en folkeafstemning om bankunionen.
Så på det område vil Socialdemokratiet gerne have en folkeafstemning, og det hilser vi selvfølgelig velkommen.
Og måske vi skal tage en lille debat om det i Folketingssalen, så vi også lige kan få taget det ad notam i denne skønne sal, at det forholder sig på den måde.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-11-27:
Vi oplever gang på gang sager, hvor personer, der passer deres arbejde i den offentlig tjeneste eller hverv, bliver udsat for chikane, trusler eller hærværk.
Det er selvfølgelig fuldstændig uacceptabelt.
Derfor var vi med i en politisk aftale med regeringen, Dansk Folkeparti, Alternativet, Radikale Venstre og SF, der skærper straffen for chikane, trusler og hærværk mod personer i den offentlige tjeneste.
Dette lovforslag har til formål at gennemføre de initiativer, som vi blev enige om.
Strafskærpelsen vil omfatte chikane, trusler og hærværk mod alle offentligt ansatte, f.eks. lokalpolitikere og ansatte hos politi, kommuner og regioner.
Straffen for trusler og chikane mod personer i offentlige hverv hæves med en tredjedel.
I dag indeholder straffeloven ikke en selvstændig bestemmelse om, at det anses som en strafskærpende omstændighed, at der begås hærværk mod en ting, der tilhører personer i offentlig tjeneste eller hverv.
Det indfører vi nu.
Samtidig skærper vi også straffen for hærværk begået mod ting, der tilhører personer i offentlig tjeneste eller hverv.
Vi vil med dette forslag sende et klart signal om, at det er fuldstændig uacceptabelt, at politibetjente, kommunalt ansatte, lokalpolitikere og andre offentligt ansatte udsættes for chikane, trusler og hærværk, blot fordi de udfører deres arbejde.
På den baggrund skal jeg meddele, at Socialdemokraterne naturligvis støtter forslaget.