runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Rod (RV), 2023-11-21:
Tak for det.
Da jeg blev valgt til Folketinget for 12 år siden, var noget af det første, jeg gik i gang med at nørde, veu-området.
Jeg kan huske, at dengang var det fru Ane Halsboe-Jørgensen, der var ordfører for Socialdemokraterne, og vi sad hjemme i mit køkken og skrev virkelig grundigt om, hvordan vi ønskede at lave hele systemet om, og så ringede vi til Bjarne Corydon, daværende finansminister, og fik et møde, hvor vi kom hen på hans kontor i Finansministeriet og prøvede at speedtalke ham igennem alt det, vi drømte om skulle ske på veu-området.
Selv om Bjarne Corydon måske nok syntes, at vi ville lidt meget, har vi jo bare i Danmark en virkelig stærk og stolt tradition for at lave de her trepartsaftaler, og derfor har jeg egentlig også lyst til at bruge min tale på at sige tak til ministeren for, at han brænder for det her område, og for, at vi er et Folketing, der bliver ved med at kæmpe for at give bedre muligheder.
For det her er en af de ting, som vi jo slet ikke snakker nok om.
Altså, i forhold til hvor fantastisk vigtigt det er, at voksne har muligheden for at efteruddanne sig, fylder det ikke så meget i den politiske debat, og derfor er det bare virkelig vigtigt, at det er noget af det, som vi bliver ved med bare at nørde, fordi vi synes, det er vigtigt, og fordi det er meningsfuldt.
Så ligesom de andre ordførere kan jeg sige, at vi i Radikale Venstre kan bakke op om den her aftale, og jeg skulle også hilse fra Alternativet og sige, at de også støtter den.
Jeg har dog et lille suk, for jeg mener faktisk præcis det modsatte af Liberal Alliances ordfører.
Som man kan læse i høringssvarene, er skolerne lidt optaget af det her med prøverne.
For de siger, at den måde, vi har lavet prøverne på, gør, at der er nogen, som slet ikke har lyst til at starte, altså, at det faktisk afholder folk fra at tage en uddannelse, og det synes jeg jo er utrolig dumt.
Derfor ville jeg synes, det var klogt at lade være med at have de prøver, og det håber jeg jo så vi kan komme til at diskutere, når vi på et tidspunkt skal evaluere det.
Men jeg har respekt for, at det har I andre ligesom bestemt i aftalen, og derfor kan jeg ikke gøre noget ved det lige nu, men altså som sagt synes jeg, det er virkelig dumt at lave nogle prøver, som afholder folk fra at tage uddannelsen.
Men med det sagt kan Radikale Venstre støtte lovforslaget.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-11-21:
Tak for det.
Jeg ved, at ordføreren holder meget af private pasningstilbud, og jeg ved også, at ordføreren går op i, at kvaliteten er god.
Det gør vi også i Liberal Alliance, og det, de private institutioner er kendt for, er lige præcis høje normeringer, og at kvaliteten af pædagogerne er utrolig høj.
Et er, at man går ind for minimumsnormeringer, men jeg har svært ved at se, hvordan man kan gøre det som et liberalt parti, især i de private daginstitutioner, men jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren er tilfreds med den model, der er lagt ind, som er midlertidig, for jeg kan se, at Daginstitutionernes Lands-Organisation, som primært repræsenterer de private, er meget bekymrede for den her model.
Så havde det ikke bare været meget bedre at udskyde minimumsnormeringerne til næste år i stedet for at lave et særår, som de private er meget bekymrede for?
For hvis der nu er en kommune, der visiterer lidt for lavt, så bliver det jo ret dyrt for den private daginstitution, hvis de så skal leve op til det her, men jeg kan jo så også læse i høringssvarene, at ministeriet mener, at man bare kan sætte prisen på de private tilbud op.
Anni Matthiesen (V), 2023-11-21:
Jeg tror, ordføreren skal se det som en mulighed for at sætte en eller anden form for kvalitetsramme, også når vi taler om de private daginstitutioner.
Og så vil jeg gerne igen understrege, at vi i Venstre, som jeg også sagde i min ordførertale, er rigtig opmærksomme på de private pasningsordninger.
Jeg kan jo afsløre så meget, som at jeg selv har brugt privat pasning til et af mine børn, og jeg holder rigtig meget af muligheden for, at man som forældre kan vælge, altså både mellem offentlige og private tilbud, men jeg mener også, at vi har et ansvar for at sikre kvaliteten begge steder.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-21:
Jeg hører det, som om data handler om, hvem der har med børnepasning at gøre, og hvem der ikke har, og hvordan det bliver opgjort i det offentlige, og det er superfint.
Men er det ikke bare mere bureaukrati og en meget socialistisk tankegang, at man så tvangsimplementerer noget, som egentlig blev sat i værk for at løse en problemstilling, vi kunne se i offentlige institutioner – vi kunne se nogle forfærdelige udsendelser om, at vores børn ikke fik den opmærksomhed, de skulle have – og hvor man så ser stort på, at forældrene, i hvert fald i de private institutioner, ofte træffer et valg ud fra kendskab til den, som passer børnene, og derfor godt kan leve med, at man eventuelt er barn nummer fire?
Anni Matthiesen (V), 2023-11-21:
Jeg ved ikke, om jeg vil betegne det som helt gal læsning, men jeg kan i hvert fald sige, at det datagrundlag, vi har til rådighed nu, ikke er godt nok til, at vi kan implementere det hos de private, og derfor er man simpelt hen nødt til at have noget længere tid til det.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-21:
Tak for det.
Det gik rigtig godt for ordføreren lige indtil det der med, at man stiller sig på børnenes side.
For jeg bliver nødt til at stille et opfølgende spørgsmål om det, som hr. Lars Boje Mathiesen også var inde på.
Man vælger jo at underkende forældrenes valg.
Lad os sige, at en forælder siger: Jeg synes, at min 2-årige skal gå her, for det er den bedste dagpleje i hele området.
Der er så fem 2-årige, og de løber bare rundt med mudder fra top til tå og har et fantastisk liv.
Men så mener Socialdemokraterne, at nej, forældrene skal ikke kunne træffe det valg for deres børn.
Det skal de ikke; det bliver staten nødt til at gøre.
Anni Matthiesen (V), 2023-11-21:
Tak for det.
Tilbage i 2021 blev det besluttet, at der med virkning fra den 1. januar 2024 skulle indføres lovkrav om minimumsnormeringer i daginstitutioner, herunder også i private daginstitutioner.
Men vi må nu konstatere, at der er nogle udfordringer med implementeringen.
Det lovforslag, som vi behandler nu, er et lovforslag, hvor vi skubber tidspunktet 1 år frem, og det betyder jo så, at det først skal gælde fra den 1. januar 2025.
Samtidig ophæves det kommende lovkrav om, at den enkelte privatinstitution skal have en normering, som mindst svarer til den gennemsnitlige normering i kommunen.
Lovforslaget ændrer ikke på de beslutninger, der i 2021 blev vedtaget, om krav om minimumsnormeringer i kommunale, selvejende og udliciterede daginstitutioner og puljeordninger.
Så de træder altså uændret i kraft her fra januar 2024.
I Venstre værner vi rigtig meget om de private pasningsordninger, og på den her måde får vi i hvert fald sikret, at der nu er yderligere 1 år, så vi får skabt en model, som også kan håndteres af de private pasningsordninger.
Så Venstre støtter lovforslaget.
Sara Emil Baaring (S), 2023-11-21:
Det synes jeg bestemt ikke.
Jeg synes faktisk, at det her er en af de allerstørste sikringer af vores børns rettigheder, som der er kommet derude, nemlig at vi får skåret det fuldstændig ud i pap, hvor mange voksne der skal være omkring vores børn, så vores børn har krav på at få opmærksomhed fra de voksne.
Jeg synes sådan set, at det her er skåret ud, fuldstændig som det skal være.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-21:
: Hvad er for mange børn?
For der er jo nogle af dem, der er superdygtige, og som godt kan have fire 2-årige, og hvor alle fire 2-årige bliver behandlet godt; alle får den bedste pleje og hjælp overhovedet.
Så var det selvfølgelig også sådan, at grunden til, at det her kom, var, at man så nogle udsendelser, hvor der sad nogle, som bare ikke skulle have arbejdet med børn.
Det er der, hvor jeg dybest set siger: Var det ikke en idé måske bare at fjerne det her og så kigge på, hvad problemstillingen er, og om vi har de rigtige ansatte til vores børn, i stedet for at vi bare skal have flere ansatte, fordi tal er vigtige?
Sara Emil Baaring (S), 2023-11-21:
Du hørte ordføreren sige, at i forhold til vores institutioner er der jo forskning, der peger på, at det er et rigtig klogt og godt grundlag at have kompetente voksne omkring vores børn, og også, at de her voksne ikke har for mange børn, de skal se efter, sådan at de kan komme rundt om børnene.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-21:
Tak for det.
Vi laver en udsættelse, fordi vi ikke mener, at den model, der blev implementeret i forhold til det offentlige, kan håndteres i det private.
Men er problemstillingen ikke, at det nok er selve opgørelsen, der er problemet?
For det er jo nemt at opgøre det i forhold til den enkelte privatinstitution, og hvor mange børn de har, men vi kunne tidligere se, at måden, man opgjorde, hvor mange ansatte der var i en børneinstitution, især i det offentlige, var stærkt problematisk, for det var jo alle lige fra kantinedamen til dem, der sidder og laver bogholderi, som blev talt med.
Er det ikke det, der er problemstillingen nu, altså at vi nu vil tvangsimplementere noget over for private, fordi det offentlige ikke virker?
Er det sådan helt gal læsning fra min side?
Anne Hegelund (EL), 2023-11-21:
Vi har også mange gode ting, vi kan sige om det her lovforslag og den trepartsaftale, som det bygger på.
Vi synes, det er en rigtig god idé at styrke efter- og videreuddannelse, både inden for veu-området og amu-området, og sørge for, at der er flere, der får bedre muligheder for at få nye kompetencer og dygtiggøre sig.
Så det er et skridt i den rigtige retning.
Men vi er selvfølgelig også ligesom SF lidt ærgerlige over, at man kan finde på at give med den ene hånd og så tage lidt med den anden hånd.
Og så kunne man jo altid ønske sig, at parterne blev inddraget på flere måder og på flere forskellige måder end lige her.
Men det er i hvert fald en rigtig god idé at føre det her videre, så det er vi helt med på.
Jacob Mark (SF), 2023-11-21:
Der ramte ordføreren hovedet på sømmet, for det er den slags prøver, jeg synes er gode; klassiske læse- og regneprøver, som lærerne altid har brugt til at vurdere, hvor eleven er.
Men det var de nationale test ikke.
Det var en politisk fiks idé.
Det gælder halvdelen af afgangsprøverne.
Tag nu f.eks. afgangsprøven i håndværk og design og madkundskab, hvor selv lærerne siger, at det ikke siger noget om elevernes faglige niveau.
Der er for mange politiske fikse idéer omkring vurderinger og prøver – og ikke bare klassiske prøver, som virker.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-11-21:
De tidligere var adaptive, og det vil sige, at de tilpassede sig.
Det fungerede ikke.
Så dermed har SF jo også været med til forbedre dem og dermed acceptere, at nationale test er et glimrende redskab til at vurdere eleven og elevens progression.
Jacob Mark (SF), 2023-11-21:
Jeg studser bare over den bemærkning om, at nationale test, prøver og karakterer altid giver en skarp vurdering, for det er jo forkert.
Det er derfor, vi bl.a. laver de nationale test om.
Anerkender ordføreren, at ordføreren selv og ordførerens eget parti er med til at lave de nationale test om, og at det arbejde er i gang, fordi de netop ikke gav en skarp vurdering – fordi de ikke sagde noget om den enkelte elevs faglige niveau?
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-11-21:
Selv om jeg ikke behøver at svare på det, vil jeg gerne give Danmarksdemokraterne, som er et nyt parti, et godt råd.
Dansk Folkeparti kom først med i de første forlig efter 4 år i Folketinget.
Det var i 2001, og vi blev stiftet i 1995 og blev valgt ind i 1997.
Det vil sige, at vi i 4 år gennemførte benhårdt arbejde for at blive betragtet som en troværdig samarbejdspartner.
Man kan ikke klynke sig til eller true sig til at være en del af et forlig.
Så jeg forstår slet ikke spørgsmålet, og jeg synes faktisk, det er lidt upassende.
Det skal man gøre gennem de rette kanaler, og det vil jeg bare opfordre til.
Og så ellers klø på.
Knofedt er det eneste, der virker i Folketinget, og det giver respekt.
Karina Adsbøl (DD), 2023-11-21:
Ordføreren kom selv ind på folkeskoleforligskredsen og henviste til folkeskoleforligskredsen i sin tale, og derfor spørger jeg ordføreren, om det er Dansk Folkeparti, der blokerer for, at Danmarksdemokraterne kan komme med i folkeskoleforligskredsen.
Tak for talen til ordføreren.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-11-21:
Tak, formand.
Jeg vil gerne starte med at sende en venlig tanke til hr. Stén Knuth, forhenværende folketingsmedlem for Venstre, som i sin tid fremsatte et beslutningsforslag, der opfordrede til, at man afskaffede uddannelsesparathedsvurderingen.
Det synes jeg vi skylder ham.
Det førte jo så til, at vi talte om det i folkeskoleforligskredsen og nåede frem til den gode beslutning om at afskaffe den.
Jeg vil også gerne lige sende en mindre venlig tanke tilbage til de daværende forhandlinger om folkeskolereformen i 2013, hvor et flertal i kredsen bestående af Radikale Venstre, SF, Socialdemokratiet og Venstre ville afskaffe vejledningen og gøre den mindre omfangsrig og mere målrettet.
Det betød jo så, at der manglede noget, og derfor kom uddannelsesparathedsvurderingen ind.
For lærerne og skolen manglede et eller andet redskab til at hjælpe eleverne.
Så fandt man ud af, at uddannelsesparathedsvurderingen bare skabte en ordflom og var bureaukratisk.
Vi forsøgte at forbedre den ved at indføre, at den også skulle målrettes erhvervsuddannelserne, men det virkede ikke, fordi de fleste skoler og lærere havde mere held med at uddannelsesparathedsvurdere mod gymnasierne, og så var vi jo lige vidt.
Nu fik jeg lige øje på min gode kollega hr. Jacob Mark, og så fik jeg lyst til at være lidt reaktionær og konservativ.
For jeg mener, at prøver er en god ting, at karakterer er en god ting, og at nationale test er en god ting.
Det er fantastiske redskaber til at foretage vurderinger.
Og hvis vi afskaffer uddannelsesparathedsvurderingen, må det også betyde, at vi må have flere af de gode, gamle ting såsom karakterer tilbage.
I dag får man først karakterer i 8. klasse, men det vil være fornuftigt at rykke det længere ned, helst til 4. klasse, for det er et sikkert redskab til at give lærere, elever og forældre noget at forholde sig til i stedet for den ordflom, som uddannelsesparathedsvurderingen – alene ordet! – har det med at skabe.
Det var en lang indledende snak fra Dansk Folkepartis ordfører.
Summa summarum: Vi støtter afskaffelsen af UPV'en, som den hedder i daglig tale, og dermed også lovforslaget.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2023-11-21:
Som ordføreren også godt ved, holder vi i Venstre også rigtig meget af frihed, og i det udspil, som vi jo er kommet med sammen med de to andre regeringspartier, og som vi inden længe skal til at forhandle, er der jo også skrevet rigtig mange af de ting, som ordføreren også siger, ind.
Men når ordføreren på talerstolen siger, at man gerne vil af med eksamener, tænker ordføreren så, at der fortsat skal gives karakterer, men at de ikke skal gives i forbindelse med eksamener, eller hvad?
Det forstår jeg ikke helt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-11-21:
Hvad har det med det nuværende lovforslag at gøre?
Hvis de ikke virker, skal de laves om.
Men jeg er glad for, at vi er enige om, at der skal være prøver.
Men de skal selvfølgelig virke; indholdet skal være i orden.
Jeg er også glad for tilkendegivelsen fra SF om, at klassiske prøver altid er godt.
Det er godt at være klassisk og konservativ og reaktionær – det er fantastisk.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-21:
Tak, formand.
Vi tager slutningen først, altså at vi i Nye Borgerlige er med i aftalen, og at vi kommer til at støtte det.
Vi synes, det er en rigtig god idé at fjerne uddannelsesparathedsvurderingen.
Men når diskussionen herinde så lige pludselig udvikler sig til en snak om, at 14-årige ikke kan stå op om morgenen, og at der også er alt for mange grænser, så er det, lige før vi tænker, at vi lige så godt kan afvikle folkeskolen, og at man så kan møde op den første dag i gymnasiet.
Der skal man i øvrigt heller ikke have en karakter, fordi der jo ikke skal lægges pres på en.
Jeg synes personligt, at karakterer er en god ting – nogle gange.
Jeg synes, at test er en god ting – nogle gange.
Har folketingspolitikerne haft for travlt med at sætte rigtig mange tåbelige test op?
Ja, det er jeg fuldstændig enig i.
Burde vi have mere tillid til, at lærerne kunne vurdere eleverne?
Skal de gøre det i det skjulte, så man ikke har mulighed for at blive målt på og få en karakter?
Nej, selvfølgelig skal man ikke det, og gud forbyde det, for så var sådan en som mig jo aldrig kommet ud af folkeskolen.
For det var da ikke altid, mine lærere var vilde med mig, så mine karakterer reddede mig nok muligheden for at sige, at nu var jeg klar til at komme videre.
Så lad os lade være med at gøre tingene sort-hvide.
Vi kommer til at støtte det.
Uddannelsesparathedsvurderingen giver ikke den helt store mening, og hvis man har et karaktergennemsnit, der gør, at man kan komme videre, så skal man have lov til det.
Men jeg tror, der er mange diskussioner, vi skal have i forhold til folkeskolen, altså om de elever, vi sender ud, har prøvet en modstand, om de har prøvet at skulle levere på kommando, men selvfølgelig også er blevet gjort klar til at møde samfundet bagefter.
Lise Bertelsen (KF), 2023-11-21:
Tak for ordet.
Der er sagt fornuftige ting, og jeg vil så gentage mange af dem.
Det fremsatte lovforslag har til hensigt at udmønte en lang række af initiativer, bl.a. initiativer, der både har været tidsbegrænset, men som også har været udsat grundet corona osv.
Alle de her initiativer har til formål at forbedre voksenundervisningen, og det er der behov for.
De har også til formål at give arbejdsgiverne bedre mulighed for at sende deres medarbejdere på både efter- og videreuddannelse, hvilket der også er behov for i en omskiftelig tid.
Det Konservative Folkeparti bakker op om lovforslaget.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-11-21:
Tak for ordet.
Det her lovforslag indeholder nogle fine initiativer, som LA også var med til at indføre, da vi sad i regering og Merete Riisager var undervisningsminister.
Derfor er det heller ikke nogen overraskelse, at vi i Liberal Alliance er glade for, at de her initiativer forlænges.
Det er positivt med kravet om prøver, inden arbejdsmarkedsuddannelserne gøres permanente, og at man samtidig skal evaluere prøverne i 2026.
Derudover er det positivt, at der indføres en fast kadence mellem de samlede udbudsrunder, og desuden er vi glade for, at optagelse til forberedende voksenuddannelse og ordblindeundervisning for voksne fremover kun skal kunne ske digitalt, når det er fagligt forsvarligt, så vi ikke efterlader nogen på perronen.
Desværre foreslås det også, at en forhøjelse til 100 pct. af den maksimale dagpengesats af såvel veu-godtgørelse til erhvervsrettet veu som svu til forberedende voksenundervisning og ordblindeundervisning for voksne gøres permanent.
Det her punkt overskygger desværre de andre gode elementer i lovforslaget, og derfor kan vi i Liberal Alliance ikke støtte lovforslaget.
Karina Adsbøl (DD), 2023-11-21:
Lovforslaget udmønter en trepartsaftale fra den 12. september, som bygger på en tidligere trepartsaftale.
Det er jo positivt, når arbejdsmarkedets parter og regeringen kan indgå aftaler, som gør god gavn for dem, det handler om.
Derfor kan jeg sige, at Danmarksdemokraterne støtter lovforslaget, der netop udmønter dele af trepartsaftalen, som variggør initiativer på veu-området samt amu-området.
Begge områder er vigtige for at sikre en omstillingsparat arbejdsstyrke, der også imødekommer virksomhedernes behov.
Så Danmarksdemokraterne støtter lovforslaget.
Der er ikke så meget mere at sige til det.
Tak for ordet.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-11-21:
Det her lovforslag permanentgør en række tiltag fra voksen-, efter- og videreuddannelsesaftalen fra 2017, som stod til at udløbe til januar, og udmønter derudover voksen-, efter- og videreuddannelsesaftalen 2023, som blev indgået mellem regeringen og arbejdsmarkedets parter den 12. september 2023.
Jeg vil heller ikke gentage alle de enkelte elementer, men overordnet sige, at målet er, at flere voksne får færdigheder inden for bl.a. it og engelsk, og at vi styrker amu.
Den aftale sikrer 360 mio. kr. årligt til et varigt løft af veu-indsatsen i Danmark, hvilket er over 17 mio. kr. mere end i den seneste aftale.
Aftalen sigter mod langsigtede investeringer i voksen-, efter- og videreuddannelse og permanentgør amu-taksterne, hvor vi sikrer kvalitet og fleksibilitet.
De midler, der bliver afsat i aftalen, skal bl.a. gå til investeringer i digitalt læringsudstyr, fælles digitale læremidler og kompetenceudvikling, og det er sundt for såvel uddannelsesinstitutionerne som for kursisterne, at der nu kommer en ny aftale.
Det er vi glade for i Moderaterne, der betragter den her trepartsaftale som et vigtigt skridt mod et stabilt voksen- og efteruddannelsessystem, der sparker mere gang i efteruddannelserne i fremtiden.
Det betyder forhåbentlig, at aftalen kommer til at spille en rolle for arbejdsgiverne, der med bedre efteruddannelsesmuligheder kan få de medarbejdere, som de har brug for for at løse de udfordringer, de står over for.
Derfor støtter vi selvfølgelig også lovforslaget.
Tak for ordet.
Astrid Carøe (SF), 2023-11-21:
Tak for det.
I dag udmønter vi endnu en god trepartsaftale, denne gang om langsigtede investeringer i voksen-, efter- og videreuddannelse.
Så det er enormt vigtigt, at vi kan få flere, der kan se sig selv efteruddanne sig i fremtiden.
Men hvis jeg skal nævne et enkelt men, som egentlig ikke har noget med den her trepartsaftale at gøre, og så alligevel, er det, at regeringen lægger op til at finde 50 mio. kr. på harmonisering af deltagerbetalingen på amu i finansloven.
Det synes jeg jo står lidt i kontrast til, at man er så glad for, at flere kan se sig selv efteruddanne sig.
Man er rigtig glad for den – regeringen er rigtig glad for den her trepartsaftale – og så alligevel tænker man: Man kan godt spare 50 mio. kr. på deltagerbetalingen på amu i finansloven.
Det synes jeg ikke helt harmonerer, og det synes jeg er rigtig ærgerligt, og det kan jeg også godt forstå at parterne gør i høringssvarene.
Så det skal være det eneste men, men SF bakker selvfølgelig op om forslaget.
Anni Matthiesen (V), 2023-11-21:
Med dette lovforslag udmønter vi veu-trepartsaftalen, og det er heldigvis en aftale, der har mødt rigtig stor opbakning, for vi har simpelt hen brug for at få styrket uddannelser til de voksne.
Det har vi, særlig i takt med at arbejdsmarkedet ændrer sig og virksomhedernes krav til de ansatte dermed også ændrer sig.
På uddannelsescentrene har man længe efterspurgt politisk fokus og for den sags skyld også en modernisering.
Jeg kan sige, at jeg bl.a. besøgte AMU SYD i Kolding her for nylig, hvor nogle af de maskiner, de havde til rådighed, var over 40 år gamle og måske nok også trænger til en udskiftning.
Bl.a. kan jeg sige, at målgruppen i forhold til voksne, der kan tage kurser i engelsk og it, bliver udvidet med aftalen her, og ud over det kan jeg sige, at arbejdsmarkedet, som vi har i dag, også i en større og større grad kræver, at folk er omstillingsparate.
I det hele taget er det jo rigtig vigtigt, at vi får landet de her aftaler, så vi på den måde også kan følge med tiden på voksen- og efteruddannelsesområdet.
Venstre støtter forslaget.