runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Fuglede (V), 2020-12-17:
Tak til statsministeren for indlægget.
Vi har jo al mulig forståelse for, at covid-19 har ændret mange af de arbejdsprocesser, der må være omkring det her.
Problemet er bare, at tiden går, og vi står stadig væk midt i pandemien.
Den forståelse, vi har fået, er, at det med europæisk enighed er et vanskeligt spor at gå ad, og det må vi jo nok sige at det er, for man har forsøgt det i 40 år uden at komme så langt.
Er det så ikke på tide, at vi nu siger, at det at lave en særskilt dansk løsning – med alt det, vi tager i betragtning – er den vej, vi må gå ad nu?
Det er den farbare vej.
Der kan vi gøre noget selv.
Så må vi siden hen se, om der er andre, der vil bakke op om den beslutning.
Mette Frederiksen (S), 2020-12-17:
Som det er i dag, mener jeg nej.
Det er det ikke.
For langt de fleste asylansøgere flytter sig selv i dag, og de er en del af et asylsystem, som grundlæggende er hamrende uretfærdigt.
Det kræver fysisk helbred, det kræver økonomiske ressourcer, og det kræver jo for mange menneskers vedkommende også, at man lader sig underkaste overgreb og andre ting for overhovedet at nå frem.
Så asylsystemet er brudt sammen, og jeg mener ikke, at FN's kvotesystem på nogen som helst måde opvejer det.
Når det er sagt, vil vi i regeringen jo langt hellere have et asylsystem, der bygger på kvoter.
Det vil vi af flere årsager, både fordi man forhindrer den farlige rejse og det kaos, som eksempelvis opstod i 2015, men jo også fordi det betyder, at regeringer og parlamenter rundtomkring i verden selv kan bestemme, hvor mange mennesker der kommer hertil, for det bliver man nødt til selv at kunne bestemme.
Det kan ikke være bestemt af andre, hvem der har adgang til landet, og hvor mange mennesker der har adgang til landet.
Nu går det ret godt i Danmark med det for tiden, men hvis vi ikke får styr på antallet, vil integrationsproblemerne blive alt, alt for store.
Det har vi set for meget af også i vort eget land.
Rosa Lund (EL), 2020-12-17:
Tak for det.
Jeg beklager, at jeg kom for sent og ikke hørte det første af statsministerens tale, så det kan jo være, at statsministeren har været inde på det.
Jeg vil bare lige for en sikkerheds skyld spørge, om statsministeren anerkender, at FN's kvoteflygtningesystem også er en vej til at komme uden om menneskesmuglerne, som statsministeren var inde på i slutningen af sin tale.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Det kan jo være en lille smule svært at tro på, at corona forhindrer alle internationale relationer, al den stund at statsministeren i sin åbningstale til Folketinget bekendtgjorde en stor og omfattende aftale, der var indgået med Indien.
Så Indien kan man altså godt lave en aftale med, men når det handler om at henvise asylansøgere til behandling af deres sag i et tredjeland, er det utrolig vanskeligt på grund af corona.
Det er hermed noteret.
Det, der kunne være interessant at få at vide, er, hvilken af de to udfordringer man står over for, der egentlig er den største.
For vi i Dansk Folkeparti føler os på ingen måde forpligtet over for alle de her konventioner.
De skal skrives om til en moderne tid.
Derfor ville det være interessant at høre, hvilken en af de to udfordringer der er den største for regeringen: Er det det formelle juridiske, nemlig konventionerne, eller er det det praktiske med at finde nogle lande, der vil arbejde sammen med Danmark?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Den sidste udfordring er den største, for der er ikke noget i de regelsæt, som vi har foretaget en juridisk vurdering af, og det er flygtningekonventionen, Den Europæiske Menneskerettighedskonvention og så de EU-regler, som Danmark er bundet af – vi har et retligt forbehold, og det gør også, at vi har flere muligheder end andre EU-lande – der forhindrer os i at etablere et modtagecenter og få flyttet asylsagsbehandlingen ud.
Der er lidt i den danske udlændingelov, som forhindrer os i det, og det er derfor, at vi fremsætter et lovforslag, som Folketinget skal behandle efter nytår.
Men det håber vi selvfølgelig på at der er opbakning til.
Det, der så står tilbage, er at få etableret et fortroligt samarbejde med et tredjeland, som kan se en gensidig interesse i, at Danmark flytter asylsagsbehandlingen ud.
Vi kommer også til som land at skulle indgå i en reel dialog med et andet land, og de vil måske foreslå nogle andre ting til gengæld.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-17:
Tak til hr. Mads Fuglede for en, synes jeg, egentlig på mange måder reflekteret tale, selv om jeg måske også synes, at den var sådan lidt pessimistisk i sin tone i en vis udstrækning, men ikke desto mindre trods alt også med nogle refleksioner.
Jeg har et enkelt spørgsmål: Hvad gjorde man så konkret fra Venstre og den daværende regerings side for at følge op på de her overskrifter eller idéer eller tanker, jeg ved ikke, hvor meget det var, men altså det, man lavede sammen med Østrig?
Hvad gjorde man sådan konkret bagefter, da man kom hjem fra mødet med Østrig?
Tog man tilbage til ministerierne og gik i gang med at få afklaret, at hvad gør vi nu sådan rent juridisk osv. osv., eller hvad skete der egentlig bagefter?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Altså, det er nødt til at starte med analysen: Det er totalt uholdbart, hvordan det eksisterende europæiske asylsystem er skruet sammen.
Jeg tror, at mange europæere konkluderede ud fra krisen i 2015 og 2016, at det her går simpelt hen ikke mere.
Den aftale, Europa lavede med Erdogan, var rigtig og nødvendig og god.
Men alle kan jo godt se, at den var udtryk for, at der er noget helt grundlæggende ved det europæiske asylsystem, der er hamrende uretfærdigt.
Det er nødt til at være grundanalysen.
Derovenpå skal der så bygges politik.
Vi mener, at det her er den rigtige politik, og vi vil gøre alt, hvad vi kan, for at realisere den, og det værste, man kan gøre, er bare at konstatere opgivende, at det ikke er realistisk.
Jeg vil sige det på den her måde: Hvis den danske regeringen vælter i dag, og der kommer en borgerlig regering i morgen, så vil jeg kraftigt opfordre en kommende borgerlig regering til at arbejde videre ad det spor, vi har lagt.
For vi er kommet et stykke ad vejen, både med juraen, med diplomatiet og med praktikaliteterne, og det ville være så frygtelig ærgerligt, hvis det hele bare bliver smidt ned i papirkurven.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-17:
Når det er sådan, at man går til valg på en mærkesag, især en, der sådan virkelig rydder overskrifterne, så laver man jo som parti en eller anden form for kontrakt med danskerne.
Man siger til vælgeren: Hvis du giver mig dit kryds, hvis du stemmer på mig og jeg kommer til magten, jamen så indfrier jeg det her valgløfte.
Og det er vi desværre overhovedet ikke i nærheden af at se.
Og det er jo derfor, at vi fra Konservatives side – og jeg tror også, det er fællesnævneren for alle blå partier – ikke er gået til valg på det her, fordi vi ikke mener, det er realistisk at sælge den drøm, den kontrakt med den danske vælger.
Så hvis det er sådan, at Socialdemokratiet stadig væk ikke har formået at lave det her modtagecenter uden for Europa, næste gang vi går valg, vil det så fortsat være et valgløfte, og vil det fortsat være en mærkesag for Socialdemokratiet at prøve at sælge det her, selv om det tydeligvis ikke har været realistisk indtil videre?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Jamen jeg vil starte med at sige, at der er kommet en ny regering både i Østrig og i Danmark.
Men det ændrer ikke på, at samarbejdet på udlændinge- og integrationspolitikken mellem den danske og den østrigske regering er stærkt.
Vi har f.eks. i forbindelse med de europæiske diskussioner om den nye asyl- og migrationspagt afsendt fælles breve kun fra den danske og den østrigske regering til Kommissionen med fælles standpunkter omkring, hvordan vi står på en række af de elementer, der indgår Kommissionens asyl- og migrationspagt.
Så det er absolut en af vores tætteste allierede.
Jeg vil også sige, at jeg også selv personligt har det godt med flere af de ministre, der er i den østrigske regering.
Jeg synes, de går rigtig konstruktivt til diskussionen.
Så er det rigtigt, at der i Europa i mange år har været en debat og visioner om, hvordan man kan etablere et mere retfærdigt asylsystem.
Og på den måde er det jo ikke noget Socialdemokratiet har trukket op af en hat.
Vi står jo på skuldrene af mange års debat.
Det, vi også bare kan konstatere, er, at noget så banalt som at sætte sig ned og lave benarbejdet – den juridiske analyse f.eks., af, hvordan det konkret skal skrues sammen – har vi i hvert fald ikke fundet noget.
Det er først noget, vi kommer til at præsentere fra den her regerings side.
Mads Fuglede (V), 2020-12-17:
Når vi nu ved, at man har forsøgt at lave et EU-spor med et modtagecenter i et tredjeland i mange, mange år, altså i mere end en generation, bør man så ikke have en plan B?
Ikke bare den plan B, at man kan lave sit modtagecenter for sig selv, men også i forhold til at se på et andet EU-spor.
Den sidste regering havde jo et visionspapir, man udarbejdede sammen med Østrig, hvor man også søger at gentænke den måde, vi foretager europæisk asylpolitik på.
Kan ministeren fortælle, om man stadig væk bakker op om tankerne i den sidste regerings samarbejde med ligesindede nationer i Europa og følger det spor også, hvis det nu skulle være sådan, at vi ikke lykkes med det, der ikke er lykkedes for nogen i 40 år?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Det arbejder vi i hvert fald hårdt på, altså at det skal realiseres hurtigst muligt – hellere i dag end i morgen.
Så er det rigtigt, at vi før valget sagde, at det ikke er en forudsætning for vores politik, at det skal realiseres igennem EU.
Det gentager vi meget gerne i dag.
Statsministeren har netop gjort det, og jeg vil også meget gerne gentage, at vi har sagt fra start, at vi meget gerne vil samarbejde med andre europæiske lande, men det skal ikke være en forudsætning.
Vi forsøger selvfølgelig at række ud til andre europæiske lande, og det her er jo også en diskussion, skal man huske på, der kører i mange andre europæiske lande.
Det er ikke nødvendigvis på en måde, hvor regeringerne er hundrede procent enige med os, men der er flere, som vi deler en stor del af analysen med, og hvor jeg også kan fornemme, at der kommer en stigende fælles erkendelse af, at der er nødt til at ske noget grundlæggende nyt med det europæiske asylsystem.
Og jeg synes absolut, at Danmark skal være klar til enten sammen med nogle europæiske lande eller måske alene at realisere ambitionen, hvis det kan lade sig gøre – helt sikkert.
Pernille Vermund (NB), 2020-12-17:
Tak for det.
Statsministeren sagde før valget, at statsministeren var klar til, at Danmark skulle gå forrest, hvis man ikke kunne få andre lande med, i forbindelse med etablering af et nyt asylsystem, og for lidt siden gentog statsministeren, at intet har ændret sig, efter at Socialdemokratiet har fået magten.
Jeg vil gerne spørge udlændinge- og integrationsministeren, om udlændinge- og integrationsministeren er klar til på vegne af Danmark at gå forrest, sådan som statsministeren lovede, og om udlændinge- og integrationsministeren også er af den overbevisning, at det her kan ske i indeværende valgperiode.
Det gør vi rigtig gerne under udvalgsbehandlingen, og jeg er som sagt sikker på, at vi står meget tæt på hinanden.
Jeg glemte før at sige tak for opbakningen, og det er rigtigt, som ordføreren sagde tidligere til hr. Marcus Knuth, at det blev en ophedet debat mellem fru Marie Krarup og undertegnede, da fru Marie Krarup havde været på talerstolen, og det skal jeg være den første til at beklage.
Jeg synes faktisk, det er skørt, at vi diskuterer med hinanden internt, når de udfordringer, vi står over for, er udfordringer af en helt anden karakter.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-17:
For det, som man jo også ved erfaringsmæssigt og politimæssigt, er, at brugstyveri fører til simpelt tyveri, at simpelt tyveri fører til grovere kriminelle ting, som igen fører til voldsomt grove overfald, der hører under straffeloven.
Så er sandheden ikke, at Nye Borgerlige ikke rigtig ved, hvor bagatelgrænsen skal være, fordi man i realiteten ikke vil slå til?
Hvis jeg skulle opfordre Nye Borgerlige til, at vi tager det her forslag alvorligt, så bliver man nødt til under udvalgsbehandlingen at forklare helt præcis, hvad man forstår ved en bagatelgrænse.
Pernille Vermund (NB), 2020-12-17:
Jeg kan garantere ordføreren, at vi står meget tæt ved DF i forhold til en bagatelgrænse og sammen med DF meget langt fra Enhedslisten i forhold til en bagatelgrænse.
Hvis vi eksempelvis tager tyveri, skelner man jo mellem brugstyveri og simpelt tyveri.
Altså, kommer man hjem fra byen en nat, tager en cykel, cykler videre på den og stiller den igen, betegnes det som brugstyveri, mens simpelt tyveri er, hvis man som i historien for nylig er en, der går ud og stjæler ladcykler og andre dyre cykler for at sælge dem videre.
Jeg synes, det er en grænse, som kunne være en grænse, man trak.
Tilsvarende er det med Marsbarerne.
Er det, at en ung fyr tager en Marsbar i et supermarked, nok til at udvise?
Det ville jeg ikke umiddelbart mene, mens en ung fyr, der går ind på varelageret og stjæler kasserne med Marsbarer, er en helt, helt anden ting.
Så jeg synes, det er et sted derimellem, den ligger, og jeg kan betrygge ordføreren i, at vi, når det handler om grov kriminalitet og også om den mildere kriminalitet, står på ofrenes side sammen med DF.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-17:
Dansk Folkeparti støtter jo beslutningsforslaget, og derfor vil vi dykke lidt ned i selve forslaget, hvor der står, at der skal være en bagatelgrænse.
Og hvad skal den bagatelgrænse så være?
Skal man ryge ud på grund af et parfumetyveri, et cykeltyveri?
Ordføreren har sagt, at det ikke skal være for tyveri af en Marsbar.
Men hvad så med to Marsbarer eller ti Marsbarer?
Skal det være, hvis man ulovligt importerer et hårplejemiddel eller indbrudstyveri på en folkeskole?
Skal det være et knivoverfald, eller skal det være, fordi man bare går rundt med en kniv?
Ordføreren bliver jo simpelt hen nødt til at fortælle os: Hvad skal bagatelgrænsen være?
Hvad har Nye Borgerlige gjort sig af overvejelser?
Det er jo en ret væsentlig del, for en bagatelgrænse forstås meget forskelligt af Dansk Folkeparti, SF og Enhedslisten.
Jeg ved ikke, hvor Nye Borgerlige står.
Henrik Dahl (LA), 2020-12-17:
Derfor ville diskussionen jo alligevel ende med sådan nogle lidt kedelige kompromisser, som vi tit diskuterer i Folketingssalen, indtil vi, som Nye Borgerlige så rigtigt siger, tager fat på problemerne fra bunden.
Pernille Vermund (NB), 2020-12-17:
Ordføreren ved, at jeg sætter stor pris på ordførerens sådan pragmatiske tilgang til alt, hvad vi foretager os her i Folketinget.
Så ud fra et pragmatisk synspunkt kan jeg godt se argumentet om, at det alligevel aldrig kommer igennem, fordi den til enhver tid siddende regering vil sætte internationale konventioner og Domstolens nuværende aktivisme over et sådant forslag.
Men hvis nu LA, som ordføreren er ordfører for, sad med den magt, som regeringen sidder med i dag, med støtte fra DF og Nye Borgerlige, ville LA så arbejde for i det kommende folketingsår at få lavet en lovgivning, så udlændinge, der dømmes for kriminalitet i Danmark – vel at mærke med en bagatelgrænse – udvises uden advarsel?
Marie Krarup (DF), 2020-12-17:
Jeg er nok ikke enig i, at vi ikke skal gøre opmærksom på, hvor forskelle og ligheder er.
For det synes jeg faktisk er ret vigtigt.
For der er jo ingen tvivl om, at de personer, der er i Nye Borgerlige i dag, tidligere har været i et parti, som har skabt de problemer, som Nye Borgerlige nu påstår at de forsøger at løse fra bunden.
Så Nye Borgerliges fortid har jo selv skabt de problemer, vi står i i dag, og det synes jeg der er al mulig grund til at gøre opmærksom på.
Hvis vi havde fået 90 mandater i 2001, hvor Dansk Folkeparti blev så styrket, at vi blev et støtteparti for regeringen, så havde vi ikke haft så stor en muslimsk minoritet i dag, så havde vi ikke haft så mange, som vi havde brug for at sende ud af landet.
Men jeg når ikke at stille mit spørgsmål før i næste replik.
Henrik Dahl (LA), 2020-12-17:
Men som jeg sagde i min ordførertale, har det jo meget fornuft for sig at have et princip om at løse problemerne fra bunden.
Det, jeg anholder i min ordførertale, er, at det bare er sådan, at uanset hvem der har magten, vil det under de regler, vi har i dag, være sådan, at embedsværket, som har pligt til at sørge for, at der bliver forvaltet lovmedholdeligt – det har vi mange diskussioner om i det politiske liv lige for tiden – bare vil fortælle de til enhver tid siddende ministre, at sådan er reglerne.
Derfor må vi skyde det her beslutningsforslag ned.
Så kan man som ordfører sidde i sit stille sind og tænke: Det er i virkeligheden meget fornuftigt, men det er jo min sure pligt at gå op og sige, at det er dårligt, og at vi stemmer imod.
Det har jeg også selv prøvet mange gange.
Derfor skal vi rejse den her debat om inkorporeringsloven og om den dynamiske fortolkning.
Der er forholdene for at rejse den debat faktisk bedre i Folketinget, end de har været i rigtig lang tid, for jeg har hørt justitsministeren være meget kritisk over for domstolsaktivisme, både når det gælder EU-Domstolen og det gælder Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Pernille Vermund (NB), 2020-12-17:
Jeg kan kun erklære mig enig.
Det er en katastrofe for vores folkestyre, og det udhuler vores folkestyre, at vi har mennesker siddende i Strasbourg, som træffer beslutninger af meget vidtgående karakter for den danske befolkning – beslutninger, som de aldrig nogen sinde mærker konsekvenserne af, og som de ikke selv skal betale prisen for.
Så det er jeg fuldstændig enig med spørgeren i, og det bakker vi helhjertet op om, hvis ellers vi kan få flertal for det.
Men forslaget her går mere specifikt på udvisning af kriminelle udlændinge.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Det er jo fint, og det har været prøvet mange gange.
Jeg vil næsten fristes til at sige, at det har været prøvet igennem 25 år, i hvert fald siden Dansk Folkeparti blev stiftet, men bare vi er enige om, at det grundlæggende problem jo ikke kun er i forhold til udlændingepolitikken.
Det grundlæggende problem er, at der, som jeg tror fru Pernille Vermund nævnte, er en række dommere, der føler sig bemægtiget til at være dommere over os, og i et demokrati er der ikke noget højere end folket, end folkestyret og de 50 pct., som vælgerne måtte sammensætte, og som så har flertallet.
Jeg synes bare, det er meget vigtigt principielt at få slået fast.
Så vil jeg i øvrigt også sige, at man lige skal huske, at de dommere, der sidder nede i Strasbourg for det altovervejende flertals vedkommende er ganske udygtige i forhold til danske dommere.
Pernille Vermund (NB), 2020-12-17:
Vi ville ikke have noget problem med at træde ud af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, fordi vi jo har en ganske udmærket grundlov, som er så fin til at beskytte rettighederne for borgere i Danmark og for danske statsborgere.
Når vi i det her konkrete forslag, som handler om at udvise kriminelle udlændinge, siger, at vi ønsker indskrevet i udlændingeloven, at der gælder dommene fra den europæiske menneskerettighedsdomstol ikke, at der gælder menneskerettighedskonventionen og der gælder andre internationale forpligtelser, som der står i bemærkningerne, heller ikke, så er det jo for at sikre, at vi i forhold til udvisning af kriminelle udlændinge, som er det, det handler om i dag, ikke bliver forhindret af konventioner
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Jeg tror, det er hævet over enhver tvivl, at vi er helt enige om, at kriminelle udlændinge selvfølgelig ikke skal være i Danmark.
Det, der også fik mig til at spidse ører, var fru Pernille Vermunds bemærkninger om de internationale konventioner, og det er muligt, at jeg ikke hørte ordentligt efter.
Men det lød, som om fru Pernille Vermund har tænkt sit forslag som værende konformt med de internationale konventioner, altså at man ikke ønsker et opgør med dem, og at det specifikt kun skal gælde i forhold til de problemer, vi har med at udvise kriminelle udlændinge, altså typisk artikel 8 i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Er det rigtigt forstået?
For der er jo masser af andre bestemmelser i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, som skaber uhyre problemer, og som båndlægger demokratiet, og som gør, at vi i Folketinget ikke – i gåseøjne – må gennemføre den politik, som vi har lovet vores vælgere at ville gøre.
Så jeg skal bare lige for at være helt sikker høre: Vi er vel enige om, at Danmark skal ud af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention?
Pernille Vermund (NB), 2020-12-17:
At udvise samtlige kriminelle udlændinge konsekvent og efter første dom er ikke et skrab i overfladen.
Men det er væsentligt, tiltrængt, og det vil glæde og gavne rigtig mange danskere, ikke mindst de potentielle ofre, der vil være, når udlændinge, som begår kriminalitet i Danmark, ikke bliver udvist.
Marie Krarup (DF), 2020-12-17:
Nu bad jeg ikke ordføreren om at engagere sig i Dansk Folkeparti i 2001, for det havde ordføreren næppe haft mod til.
For da var det virkelig hårdt, da var det virkelig svært, da blev man nærmest forfulgt i perioder.
Men det, som jeg ville have bedt de personer, der er Nye Borgerliges støtter i dag, om, var selvfølgelig at have stemt for Dansk Folkepartis politik.
For der var en mulighed for at stoppe den her ulykke.
Men det, som jeg vil spørge om, er: Hvorfor går ordføreren egentlig ikke efter at få ophævet Danmarks tilslutning til de internationale konventioner?
Så hvis man virkelig ønsker at løse de her ting og få mulighed for at udsende flere af landet og fradømt flere statsborgerskaber, så er det jo konventionerne, man skal gå efter, hvilket vi jo gang på gang har stillet forslag om.
Hvorfor er det ikke det, man gør, i stedet for at påstå, at det her har noget med at løse udlændingeproblematikken fra bunden at gøre?
Det her er jo ikke en bundvending.
Det er jo et skrab i overfladen, som desværre også er umuligt at få igennem.
Pernille Vermund (NB), 2020-12-17:
Jeg er glad for tiltroen til Nye Borgerlige og Nye Borgerliges opbakning blandt vælgerne, og det er jo rigtigt, at den er stigende, og at det ser rigtig positivt ud.
Jeg tror dog stadig ikke, at vi tilsammen ville kunne mønstre 90 mandater endnu.
Det kunne være dejligt, hvis det kunne lykkes en dag, og jeg tror heller ikke, at det ville være sket, hvis jeg i 2001 havde engageret mig i politik og havde engageret mig for DF.
Kan ministeren bekræfte, at hvis vi skulle gøre, som der står i forslaget her, nemlig tage 300 børn af migranter, som i dag opholder sig i Grækenland, så ville deres forældre, hvis de har forældre, få en ret til at søge asyl i Danmark og formentlig få den ret til asyl i Danmark på grund af menneskerettighedskonventionens artikel 8, som jo netop giver ret til familieliv, og at det ville betyde, at de her 300 børn – skulle man tage imod dem – ville blive til væsentlig flere på grund af vores konventioner?
Det var vi klar over at der ikke ville være flertal for, og derfor skriver vi ind i forslaget, at det ikke er en forudsætning, at man træder ud af menneskerettighedskonventionen.
Det er en forudsætning, at man skriver ind i udlændingeloven, at konventionen fraviges, når vi taler om udvisning af kriminelle udlændinge – altså ikke, hvordan vi opfører os over for hinanden, hvis man er i Danmark, men hvordan man har ret til eller ikke ret til at bestemme, hvem der skal være i vores eget land, og hvem der ikke skal.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at den tillid, der gerne skulle være til folkestyret, jo stille og roligt smuldrer jo flere af den her type sager der er.
Selv om de er enkeltstående tilfælde, er det jo den type sager, den type grelle sager, der gør, at man har en befolkning, der hører politikere sige: Vi ville gerne, men vi kan ikke, fordi sådan og sådan.
Og så sidder man tilbage og tænker: Jamen hvorfor skulle jeg så stemme?
Kan ordføreren ikke se, at der er en kæmpe udfordring for folkestyret og for vores nationale suverænitet i det her anliggende?