runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-04:
Tak for talen, og tak for at have læst vores argumentation.
Det anslås, at hver femte danske ko lider af digital dermatitis, hvilket er en hudbetændelse, som bl.a. opstår ved kontakt med gylle.
Sygdommen kan forebygges ved bl.a. at holde klovene rene og tørre, og det kan så ske, ved at de kommer ud på græs i stedet for at være i en stald hele tiden.
Altså, helt ærlig: Når der er så mange køer – hver femte danske ko – der har det problem, så synes jeg ikke vi er kommet i mål med hensyn til at arbejde med dyrevelfærd.
Det er jo derfor, vi stiller det her forslag.
Det er sådan set ikke, for at køer skal komme ud og få en havudsigt, som ordføreren siger.
Det er sådan set for at komme tættere på den naturlige adfærd for en ko.
Og det, at en ko selv – hvad skal man sige – går ud og græsser,
er sådan set en del af en kos naturlige adfærd, og det er også naturligt, at den har så meget plads, at den kan lægge sig med en tilpas afstand til andre køer.
Dan Jørgensen (S), 2022-05-04:
Tak for det.
Vi skal reducere vores udledning af CO 2 med 70 pct. i 2030 sammenlignet med 1990, og vi skal være klimaneutrale senest i 2050.
Det er klart, at det stiller ganske store udfordringer til hele vores samfund, ikke mindst til vores energisektor.
Vi er heldigvis godt på vej.
Vi har løbende i vores land igennem årtier været i gang med en grøn omstilling, der har sikret langt mere vedvarende energi, men det er selvfølgelig en omstilling, som vi har eskaleret nu, hvor ambitionsniveauet er blevet højere, hvor de midler, der er blevet allokeret, er blevet flere, og hvor der heldigvis også bredt i Folketinget er enighed om, at vi skal gøre mere.
Vi har allerede truffet beslutninger i den her regeringsperiode, som f.eks. sikrer en firedobling af vores havvindmøllekapacitet.
Men vi ved også godt, at vi skal gøre langt mere.
Derfor fremlagde regeringen også for nogle uger siden »Danmark kan mere II« med det fokus, at ikke nok med at vi skal accelerere den grønne omstilling af hensyn til klimaet, vi skal også gøre det på grund af den forsyningssikkerhedsmæssige situation og den sikkerhedspolitiske situation, der er opstået i kølvandet på Putins invasion af Ukraine.
Som en del af den plan har vi sagt, at vi mener, at der er behov for og at det vil være realistisk at lave en firedobling af den samlede kapacitet af sol- og vindenergi på land.
Der er sikkert nogle, der vil spørge: Hvorfor nu på land, for vi er så gode til havvindmøller, og vi har store ambitioner om det til havs, og der er jo ikke de samme potentielle gener for naboerne, som der kan være på land?
Svaret til det spørgsmål er, at det ikke er et enten-eller, men er et både-og.
En af de fordele, der er ved vedvarende energi på land, er, at det er billigt, at det er hurtigt og dermed også vil kunne hjælpe os på den korte bane.
Det tager lang tid at bygge en havvindmøllepark.
Det tager i særdeleshed lang tid at lave energiøer a la dem, vi har planlagt på Bornholm og ude i Nordsøen, men på land er der altså muligheder for mere fleksibelt og hurtigere at få udbygget med en billig grøn energikilde.
Vi er selvfølgelig meget opmærksomme på, at det her kan medføre visse ulemper for mennesker, der bor de steder, hvor de her vedvarende energi-anlæg – om det så er sol- eller vindenergi – skal sættes op, men der har vi jo også tidligere i Folketinget gjort ting for at adressere det ved bl.a. at lave en ordning, der sikrer økonomisk kompensation til de mennesker, det handler om.
Til det helt konkrete forslag, som er fremsat af Enhedslisten, vil jeg sige, at solceller helt sikkert bliver en meget vigtig del af vores politik fremover.
Vi anslår, at en af de måder, man kunne skabe den firedobling, som vi gerne vil have, er ved at lave en fordobling af vindenergi på land og en tidobling af solenergi på land.
Og i forlængelse af det mener vi, at det giver rigtig god mening at lave en decideret strategi.
Derfor vil jeg gerne takke Enhedslisten for at fremsætte det her forslag og også meddele, at regeringen støtter det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-04:
I Enhedslisten lægger vi jo meget vægt på økonomi, og derfor skal vi jo komme frem til at have nogle rammevilkår, hvor vi får udnyttet alle de her flade tage.
For vi har nok flade tage i Danmark til, at vi kan tidoble vores solcelleelproduktion, og det er jo sådan set det mest oplagte, og vi kan mange steder lave det uden netforstærkning og uden at komme i konflikt med æstetikken.
Carsten Kissmeyer (V), 2022-05-04:
Nu er det jo sådan, at hr. Søren Egge Rasmussen udmærket godt ved, at den gode forretning og det der med, at markedet skal drive tingene, spiller en rolle for Venstre, og jeg noterede mig også, at hr. Søren Egge Rasmussen sagde, at der skulle være en forretning i det for kommunerne.
Derfor er det jo sådan, at markanlæg, altså de store anlæg, der placeres på jorden, lige nu er økonomisk fordelagtige for danskerne, for det er den måde, vi skaffer danskerne den billigst mulige energi på.
Men det ændrer jo ikke ved, at vi i et scenarie, hvor vi kigger ind i, at vi skal lave hele systemet om, også er nødt til at overveje, hvad det er for netinvesteringer, der følger osv.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-04:
Tak for modtagelsen og opbakningen, og det der med at skrive en beretning synes jeg jo kunne være godt.
Og jeg er jo rigtig glad for, at Venstre fremhæver, at æstetik og strategi omkring et emne er noget, man vægter, og at det ikke bare er det liberale marked, som skal løse alle problemer.
Så jeg ser da frem til, at vi kan lave en god beretning, som – hvad skal man sige – bestiller en god strategi, hvor vi politisk får styret, hvad det er, vi vil udvikle på solcelleområdet.
Carsten Kissmeyer (V), 2022-05-04:
Tak for ordet.
I Venstre er vi faktisk enige med forslagsstillerne i, at vi skal have mere politisk fokus på vedvarende energi fra solceller.
Solcelleteknologi er en miljøvenlig teknologi i høj vækst.
I dag er solcelleteknologi økonomisk konkurrencedygtig og må påregnes at få en afgørende betydning i fremtidens elforsyning.
Det er derfor vigtigt, at vi politisk understøtter de erhvervsmæssige potentialer inden for solcelleteknologi.
Det er vigtigt, at vi tænker helhedsorienteret på energiområdet, fordi der er en lang række teknologier og en infrastruktur, der skal spille sammen.
Det kan f.eks. være placering af store energianlæg og power-to-x-anlæg, solcelleparker, vindparker osv., og i den sammenhæng tager vi beslutningsforslaget til os.
Men vi håber på, at vi kan afslutte beslutningsforslaget med en beretning, hvor vi ligesom kan hegne tingene mere ind.
Vi fik lige før en illustration og et spørgsmål omkring, hvorfor det ikke kan betale sig for en kommune, og netop energiafgifter spiller jo også en rolle i, hvordan det er, vi indretter det her.
Og vi ved alle sammen, at der i et andet rum forhandles en grøn skattereform.
Det spiller i hvert fald også en afgørende rolle for os.
Der er man nødt til også at inddrage vurderingen af, at i de store byer er der faktisk et net, der måske kan kapere strømmen; der er en investering, man skal overveje; og så er der frem for alt også et æstetisk udtryk, som også spiller en rolle for, hvordan borgerne kigger på det.
Så samlet set er det vores ønske, at vi kan slutte det her arbejde omkring det her beslutningsforslag med, at vi laver en beretning i udvalget, hvor vi måske tager nogle af de andre elementer med også.
Det er sådan, at energipolitik i Danmark desværre aktuelt forhandles i mange forskellige rum, og det gør, at vi har svært ved at skabe sammenhængene.
Der vil vi gerne være med til at drøfte, hvordan vi kan understøtte også sammenhængen med det her beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Anne Paulin (S), 2022-05-04:
Tak for det.
Jeg har ikke set det pågældende regneeksempel, som hr. Søren Egge Rasmussen stiller op, men jeg vil også bare sige herfra, at vi ser frem til at drøfte videre, hvordan vi kan få en stærkere udbygning med vedvarende energi, herunder også rigtig meget mere solenergi.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-04:
Jeg håber, at man med den der dialog med kommunerne virkelig kommer ind til benet og får lavet nogle vilkår, der er okay.
Jeg har fået tilsendt en mail, hvor der var sådan et fint regneark med, og så kunne man se, at hvis de investerede i sådan fire solcelleanlæg, ville det give underskud de første 25 år.
Den kommune har så en CO 2 -målsætning, så de kunne måske godt leve med det, men det er jo lidt spøjst at skulle lave sådan en større investering, hvor man kigger ind i, at man så taber penge på det, samtidig med at der er andre dele af samfundet, der nok tjener på det.
Jeg håber virkelig, at vi kommer i mål med at få lavet noget, som kommunerne kan bruge.
Tak for den modtagelse.
Det lyder rigtig godt, at der er sådan et arbejde i gang, hvor man kigger på, hvad det er for nogle barrierer, der skal ændres, og at der jo også er en dialog med kommunerne.
For jeg har efterhånden i mange år hørt kommunernes ønsker om bare at få lov til at sætte flere solceller op, og det er altså ikke drevet af, at de ligesom vil tjene et eller andet på det.
Jeg tror sådan set, at det kan have en god pædagogisk betydning.
Jeg er så også løbet ind i nogle, som spørger: Hvorfor skal der være begrænsninger på, hvor store anlæg man kan lave på sådan en kommunal bygning?
Jeg har også lyttet mig til, at solcelleforeningerne er ude at sige, at man skal hæve grænsen for, hvor store anlæg man må have på det enkelte sted.
Hvis det ligesom er noget, som kan dække institutionens eget forbrug, kan ordføreren så ikke også se, at det må være rimeligt, at man ligesom kan være selvforsynende med vedvarende energi på den enkelte institution i kommunen?
Anne Paulin (S), 2022-05-04:
Tak for det.
Og ikke nok med at vi står i en klimakrise, men vi står nu også i en sikkerhedskrise, og vi står i en energikrise.
Energipriserne var allerede på himmelflugt, og den situation er kun blevet værre.
Rusland har allerede lukket for levering af gas til Polen og til Bulgarien, og som en del af EU's sanktionspakker har vi forbudt import af russisk kul.
Pludselig er energipolitik blevet sikkerhedspolitik.
Vores svar er meget klart: Den grønne omstilling skal endnu mere op i tempo, så vi kan blive uafhængige af russisk gas og fossil energi.
Danmark og Europa skal i stedet drives af grøn energi, af solceller og af vindmøller, både til lands og til vands, for at sikre vores forsyningssikkerhed og for klimaets skyld.
Med beslutningsforslaget fremsat af Enhedslisten foreslås det at udarbejde en strategi og en plan for udbygningen af solceller i Danmark.
Det er vi enige i at der er brug for, for vi har brug for mere vedvarende energi, ikke kun solceller, men også vindmøller, både til lands og til vands.
Det skal gå stærkt, men det skal selvfølgelig også ske i en god dialog.
I regeringens udspil »Danmark kan mere II« foreslår vi at etablere yderligere 1-4 GW havvind inden udgangen af 2030, og det kommer oven i de mange aftaler om havvind, som vi allerede har lavet.
Derudover foreslår vi, at der skal ske en firedobling af produktionen af vedvarende energi fra sol og fra landvind.
Det er et stort arbejde at få fart på udbygningen af den grønne energi, og derfor har vi også brug for at få fjernet nogle af de barrierer, som forsinker og forhaler nogle vedvarende energi-projekter.
Det er vi enige med Enhedslisten i.
Der er også et redskabskatalog på vej i samarbejde med kommunerne, som har til formål at fremme udbygningen af både solceller og landvindmøller.
Derudover har vi haft fokus på at understøtte udbygningen af solceller.
Det hører også med til historien.
Til slut vil jeg bare takke Enhedslisten for at fremsætte det her forslag, som vi som sagt deler rigtig langt hen ad vejen og derfor bakker op omkring.
Dan Jørgensen (S), 2022-05-04:
Jo, vi skal helt sikkert se på de forskellige rammevilkår, der gør sig gældende i Danmark, og herunder selvfølgelig også, hvad det er for nogle udfordringer, de står med i kommunerne og regionerne, kontra de udfordringer, man står med som privat opstiller
Der er nogle tradeoffs der, og der er også nogle politiske valg, vi skal træffe, og det er jo bl.a. en af grundene til, at vi synes, det er ganske fornuftigt, at vi laver en fælles samlet strategi.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-04:
Jeg får pænt mange henvendelser fra byrådsmedlemmer, som gerne vil have, at der kommer flere solceller op på kommunale bygninger.
Jeg står her med en henvendelse fra en kommune, der arbejder med at blive CO 2 -neutral.
De har regnet på, hvad det vil koste, hvis de skal investere i sådan nogle solceller, og hvis man sætter den her indføringstarif til nul, så er det noget, som ikke engang kan tjene sig hjem på 25 år.
Kan ministeren ikke se, at der et hjørne af det her, som vi skal have håndteret i den strategi, vi skal lave?
Dan Jørgensen (S), 2022-05-04:
Ja, det synes jeg da i allerhøjeste grad at vi har.
Vi har jo også haft flere samråd her i Folketinget, hvor flere ministre har været repræsenteret, og hvor vi har haft mulighed for at diskutere det ikke bare med ordføreren, men jo med hele udvalget.
Så jeg noterer mig selvfølgelig, at ordføreren var positiv i 10 sekunder, men man kunne måske godt have forventet sig, at ordføreren havde været positiv i 20 eller måske endda 30 sekunder, al den stund at det her da må være vand på ordførerens mølle.
Det er jo mildest talt
en meget kraftig accelerering af både tempo og ambitionsniveau, hvad angår udbygningen af solceller i Danmark, som vi lægger op til.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-04:
Jeg vil da gerne tage sige tak for den modtagelse, og at regeringen altså støtter Enhedslistens forslag.
Hvis vi nu alligevel skal ødelægge den gode stemning, vil jeg godt spørge om, hvorfor regeringen ikke har fulgt op på den beretning, som Klima-, Energi- og Forsyningsudvalget vedtog den 30. juni 2021, for det er jo omkring 10 måneder siden.
Der står bl.a.: »Flertallet finder det relevant både at kunne gå yderligere i dybden med de tekniske aspekter af opsætning af solcelleanlæg og at indgå i konkrete politiske drøftelser om, hvordan man kan lave en solcellestrategi og -planlægning som en del af en samlet energiplanlægning.
Flertallet mener, at der er behov for at nedbryde silotænkning blandt myndighederne for at kunne sikre en energiplanlægning, som solcelleanlæg er en del af.«
Har man haft denne dialog mellem de forskellige ministre, hvor man er gået efter at nedbryde disse siloer?
Karina Adsbøl (UFG), 2022-05-04:
Jamen, minister, det her drejer sig jo ikke om enkeltsager.
Jeg har gentagne gange rejst sager over for ministeren.
Et er, at det sætter de dygtige medarbejdere i et rigtig dårligt lys, når der er personaler, der ikke kan finde ud af at udvise empati og omsorg.
Noget andet er, at ministeren ikke handler på det her område.
Der er jo brug for handling.
Ellers ser vi jo, at de brodne kar kan fortsætte i det her fag.
Så hvordan vil ministeren sikre sig, at en pædagog ikke kan behandle en borger så ydmygende og nedværdigende som i denne sag, og undgå, at vedkommende stadig frit kan arbejde med udsatte borgere i fremtiden?
Kan man på en eller anden måde sikre sig, at den seneste arbejdsplads kontaktes f.eks. som reference, eller at det bliver registreret et sted, hvis nogen behandler en borger så nedværdigende, at der er blevet rejst en sag ved domstolene?
Astrid Krag (S), 2022-05-04:
Men virkeligheden er jo, at det her drejer sig om enkeltsager, for når vi står her i salen, og det er jo vel så mere end et år siden, vi stod her sidst, så er det, når der har været en enkeltsag.
I mellemtiden – det ved spørgeren jo også godt –
har der været et ret omfattende arbejde omkring netop det her med brodne kar for at se, om der var en meget nem løsning, f.eks. en registerordning eller noget andet, hvor konklusionen jo i forhold til at kunne lave nogle meget omfattende centraliserede systemer for at kunne ramme de heldigvis få enkeltsager, der er her, var, at der ikke var nogen bud, der lå lige på den flade.
Og ja, hvis man står med en, der gerne vil have ansættelse hos en, som siger, at du må ikke indhente reference fra min tidligere arbejdsgiver, så er det rigtigt, at så kan man ikke tvinge sig til de referencer, men så ville jeg måske nok vende skråen en ekstra gang i forhold til at ansætte en, der siger: Du må søreme ikke kontakte min tidligere arbejdsgiver.
Så den mulighed er der jo for de lokale ledere, og hvem det er, de ansætter til at tage vare på de sårbare borgere, er et ansvar, de skal kunne løfte.
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-04:
Tak for spørgsmålet.
Jeg forstår spørgsmålet sådan, som spørgeren jo også uddyber, at der henvises til udmøntningen af de nye dagpengeregler for dimittender, som er aftalt med aftale om en ny reformpakke for dansk økonomi.
Det udmøntede lovforslag var, som spørgeren også selv refererer til, i ekstern høring i perioden fra den 7. marts til den 18. marts 2022, og den version af lovforslaget indeholdt bestemmelser om, at værnepligtige også var omfattet af nedsættelsen af dimittendsatsen for ikkeforsørgere efter 3 måneder og afkortelsen af den ordinære dagpengeperiode for dimittender.
Det skyldes, at reglerne om værnepligtiges dagpengesats traditionelt har haft en tilknytning til dimittendreglerne.
Der er for værnepligtige i dag en særregel om, at de, når de har optjent deres ret til dagpenge, kan få dagpenge med en sats svarende til dimittendsatsen, og alternativt kan de få beregnet en dagpengesats efter de almindelige regler, hvis det giver en højere sats.
Regeringen har efter den eksterne høring ændret lovforslaget, så de nuværende særlige vilkår for værnepligtige fastholdes, og det betyder, at værnepligtige ikke bliver berørt af ændringerne af dimittendsatsen for ikkeforsørgere og afkortelsen af den ordinære dagpengeperiode for dimittender.
Det fremgår, som spørgeren rigtigt refererer til, også af det lovforslag, som blev førstebehandlet i går.
Jette Gottlieb (EL), 2022-05-04:
Tak for det.
Jeg har stillet det her spørgsmål til ministeren: Vil ministeren oplyse sine argumenter for at ændre værnepligtiges status fra almindelige lønmodtagere til dimittender?
Så skal jeg bemærke, at jeg har set, at ministeren har valgt at trække værnepligtige ud af loven igen, efter jeg har stillet spørgsmålet, hvilket jeg er rigtig glad for.
Men nogle helt parallelle problemstillinger gælder også for unge under 25 år, og nu vil jeg spørge ministeren, om ministeren ud fra samme logik overvejer også at trække dem ud af loven.
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-04:
Jeg tror generelt og er overbevist om, at de initiativer, der følger af den handleplan, også vil have følgevirkninger alle mulige andre steder.
Jeg tror bare, det er vigtigt at få det skåret ud, så alle kan forstå det, at det er i strid med forskelsbehandlingsloven, hvis det er sådan, at ansøgere alene bliver fravalgt på grund af deres etnicitet.
Derudover har arbejdsgiveren jo faktisk ret til inden for lovgivningens rammer at sige, at når det er sagligt begrundet, kan vi ikke bruge en ansat, som måske går med hovedbeklædning.
Og det synes jeg faktisk også er i orden, at en arbejdsgiver har den ret til at fravælge en ansøger; men det skal jo altså som sagt være sagligt begrundet i forhold til arbejdets udførelse.
Rosa Lund (EL), 2022-05-04:
Jeg troede, jeg havde brugt mit sidste spørgsmål.
Jamen det er jo godt, at vi deler de intentioner, men hvad skal vi så konkret gøre?
Jeg er med på, at det er forankret i Justitsministeriet, men kan man ikke fra Beskæftigelsesministeriets side se, at det kunne være en god idé i den her handleplan mod racisme at sikre nogle initiativer, der gør, at man ikke bliver diskrimineret på arbejdsmarkedet på baggrund af sin hudfarve eller sin religion?
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-04:
Jeg tror, at et af de bedste greb i det her jo selvfølgelig er at have en dialog med, men også i videst muligt omfang at forpligte arbejdsgiverne til også at tage ansvar for de forpligtelser, der i virkeligheden allerede påhviler dem inden for de lovgivningsmæssige rammer, der er, hvor man ikke må forskelsbehandle.
Det er jo en dialog, regeringen løbende har med arbejdsgiverne, fordi arbejdsgiverne jo også samtidig klager deres nød over, at der mangler arbejdskraft.
Heldigvis kan vi jo dog også se, at stigningen i lønmodtagerbeskæftigelsen blandt danskere med anden etnisk baggrund er stigende og i nogle tilfælde faktisk også meget voldsomt stigende i de senere år, hvilket er rigtig positivt.
Rosa Lund (EL), 2022-05-04:
Jamen i Enhedslisten deler vi fuldstændig den samme opfattelse som ministeren, nemlig at selvfølgelig har arbejdsgiveren en ledelsesret – sådan er vores system.
Og vi kan jo også godt læse, hvad der står i loven.
Det ændrer bare ikke på, at den her diskrimination sker, og det er jo det, vi gerne vil undgå.
Det er derfor, vi er optaget af, at regeringen også prøver at kigge på, hvad den kan gøre for at stoppe, at det her sker.
Selv om der står noget andet i loven, kan vi jo se, at det er det, der foregår.
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-04:
Bare for at sige det igen: På den måde tror jeg faktisk at jeg er enig med spørgeren et langt stykke ad vejen, for jeg synes ikke, det er i orden, hvis det er sådan, at virksomheder alene fravælger ansøgere på grund af ansøgernes etnicitet, og det er også i strid med forskelsbehandlingsloven.
Det er jo en del af arbejdsgiverens ledelsesret at ansætte den medarbejder, som arbejdsgiveren mener er bedst egnet til stillingen, men det skal selvfølgelig ske inden for de rammer, som lovgivningen sætter.
Inden for de lovgivningsmæssige rammer kan en arbejdsgiver kræve, at en medarbejder f.eks. ikke bærer hovedbeklædning under udførelsen af sit arbejde, hvis det altså er sagligt begrundet.
Men helt grundlæggende synes jeg ikke, at det giver god mening, hverken i den her tid, hvor virksomheder skriger efter arbejdskraft, eller i det hele taget, at man fravælger ansøgere alene på grund af deres etnicitet.
Rosa Lund (EL), 2022-05-04:
Tak for det.
Og så skal jeg over for formanden undskylde min frie fortolkning af det spørgsmål, jeg selv har stillet.
Jeg skal nok holde mig til reglerne næste gang.
Tak til beskæftigelsesministeren for svaret.
Det er rigtigt, at undersøgelsen er 2 år gammel, og at tingene heldigvis går i den rigtige retning.
Vi har også i Enhedslisten noteret os den positive nyhed, der kom fra Beskæftigelsesministeriet i dag, om, at flere indvandrere kommer i arbejde.
Det ændrer bare ikke på, at vi stadig står i en situation, hvor særlig kvinder med tørklæde oplever at blive diskrimineret.
Derfor vil jeg bare høre, hvad regeringen har tænkt sig at gøre, for vi har jo set på andre områder, at man har taget nogle andre initiativer, f.eks. for at stoppe aldersdiskrimination på arbejdsmarkedet.
Det synes vi er rigtig godt.
Men hvad med den anden diskrimination, der foregår?
Kunne man forestille sig, at man lod sig inspirere af nogle af de tiltag, man har lavet, i forhold til aldersdiskrimination?