Pelle Dragsted (EL), 2017-03-30:
Jeg vil også gerne sige tak til Alternativet for at have rejst den her debat om det forslag, vi skal behandle nu, og dem, vi skal behandle bagefter, som jo alle sammen på den ene eller den anden måde handler om adgang til kapital og investeringer for iværksættervirksomheder.
Det er en relevant problematik.
Det kan desværre ofte være svært for små virksomheder og iværksættere at få adgang til både den nødvendige kapital og de nødvendige investeringer, som de skal bruge til at udvikle deres virksomhed.
Der er mange måder at hente kapital på, og den mest almindelige er selvfølgelig at bruge det almindelige lånemarked, altså bankerne.
Og her står vi så i Danmark med et alvorligt problem, nemlig at bankerne her i langt højere grad end bankerne i vores nabolande forskelsbehandler de små virksomheder negativt.
Det er simpelt hen langt dyrere for små virksomheder at optage lån, end det er for de store virksomheder – ja, faktisk ligger Danmark absolut i top i EU, når det gælder forskellen i låneomkostninger mellem store og små lån.
Låneomkostningerne er 71 pct. højere for de små lån, end de er for lån på over 1 mio. euro, og det er altså tre gange højere end EU-gennemsnittet.
Konkret betyder det, oversat til rentespændet, altså, at små virksomheder, som skal optage mindre lån, betaler 2 pct. mere i rente end de store virksomheder, der låner til store investeringer.
I Tyskland er tallet 1,3 i rentespænd, og i Sverige er det helt nede på 0,2.
Den her udfordring berører Alternativet desværre ikke i de forslag, vi behandler i dag, men det mener jeg er noget, vi bør tage fat på.
I et land som Danmark, som i meget høj grad baserer sin økonomi på mikrovirksomheder og små virksomheder, er det et stort problem, at de private banker forskelsbehandler de små negativt, som vi oplever det.
Hvis ikke de private banker kan løfte opgaven med at sikre en rimelig billig kritik til vores mange små virksomheder, og det gælder i hele landet, for det er jo særlig et problem i det, som man kalder Udkantsdanmark, så må det offentlige i højere grad træde til.
Vi har allerede Innovationsfonden og Vækstfonden og andre statslige kreditfaciliteter, men måske har vi også brug for en mere lokalt orienteret offentlig kreditvirksomhed målrettet netop små virksomheder og selvstændige.
Så langt, så godt.
Nu til Alternativets forslag.
Forslaget betyder det, som vi har hørt fra de andre ordførere, nemlig at man fremover skal kunne få et fradrag for investeringer i iværksættervirksomheder, og hensigten er sådan set god.
Vi er generelt ikke meget for at bruge fradrag til at sikre det her.
Fundamentalt er der, som vi ser det, en uretfærdighed i, at folk med flere penge, og det er jo typisk dem, der investerer i en iværksættervirksomhed, skal have et fradrag i indkomsten, som jo så i realiteten kommer til at blive betalt af resten af skatteyderne, altså f.eks. af lavtlønnede skatteydere, som ikke selv foretager den her slags investeringer.
Altså, et fradrag betyder jo, at man slipper for at bidrage med det, man egentlig skulle have betalt til fællesskabet.
Så enten mangler pengene til vores velfærd, eller også er der nogle andre, der skal betale noget mere, hvis vi skal opretholde den samme velfærd, som vi har i dag.
Det er nok det primære problem, vi ser i det her forslag, og derfor er det selvfølgelig også helt afgørende, hvordan det finansieres.
Altså, hvis der er tale om at rykke rundt på erhvervsstøtten, sådan at vi finder pengene inden for det nuværende erhvervsfremmesystem, hvor der efter min mening bliver spildt mange penge, eller ved at droppe planlagte sænkelser af selskabsskatten, som jo primært tilgodeser de største virksomheder, så er der klart mere musik i det for os.
Og derfor er det selvfølgelig også lidt et problem, at vi ikke rigtig kender omkostningerne af det her forslag, men jeg er selvfølgelig helt med på, at det er svært for Alternativet at opgøre dem.
Men selv hvis det er finansieret på fornuftig vis, er der stadig væk tale om et skatteyderfinansieret fradrag og dermed i princippet en slags statsstøtte.
Vi har grundlæggende den holdning, at når samfundet skyder penge, altså en slags statsstøtte, ind i private virksomheder, uanset om det er direkte eller via et skattefradrag, er det også rimeligt at stille nogle krav den anden vej og sikre, at de virksomheder, som får glæde af statsstøtten, virker for almenvellet, og bruge den her statsstøtte, kan man sige, til at anspore til en samfundsgavnlig indsats.
Altså, vi har f.eks. ikke den store lyst til gennem den her type skattefradrag at give statsstøtte til den næste Uber, der gerne vil etablere sig i Danmark.
Derfor kunne vi egentlig bedre lide tanken i Alternativets oprindelige forslag om et særligt fradrag for investeringer i f.eks. grønne iværksættervirksomheder eller socialøkonomiske virksomheder.
Det vil vi meget gerne være med til at diskutere.
Og jeg skulle hilse fra SF's ordfører og sige, at de ikke kan støtte forslaget.