runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Bigum (SF), 2024-02-06:
Som det motiveres i forslaget, er Danmark et af et fåtal af lande i verden, som endnu ikke har indført grønne bestemmelser i vores forfatning.
Nu mere end nogen sinde er der behov for, at vi for alvor får genoprettet vores natur, nedbragt klimaforureningen og stoppet miljøødelæggelserne.
Der er brug for en omstilling af den måde, vi lever på og driver erhvervspolitik på.
Der er en kæmpe forskel på at leve og høste af naturen og så at udnytte naturen.
I det første scenarie lever vi bæredygtigt og på en måde, som ikke underminerer Jordens levegrundlag.
I det andet scenarie driver vi rovdrift, driver vores økosystemer til kollaps og overskrider de planetære grænser.
I det første scenarie trives vores spirende grønne erhvervsliv.
I det sidste holder vi hånden under de få, men store, som ikke er fremtidens virksomheder.
Danmarks miljø-, natur- og klimapolitik er skæv.
Det er kortsigtede snævre erhvervsinteresser, der for tit vægter højere end bæredygtighed og miljø.
Jeg har set det i Europaudvalget i forbindelse med naturgenopretningsforordningen, hvor den nødvendige naturgenopretningsindsats blev afvist med henvisning til for store statsøkonomiske omkostninger, da det, man regner med i denne vurdering, er økonomiske tab ved at regulere ødelæggende fiskeri og landbrug, men uden at medregne de positive bidrag ved naturgenopretning.
Det gælder f.eks. i forhold til klimatilpasning og håndtering af stigende vandmasser, fordelene ved at genoprette sund landbrugsjord og lave sunde fødevarer og genopretning af fiskebestandene og et vandmiljø i god økonomisk tilstand, som bæredygtige erhverv såsom skånsomt fiskeri, lystfiskerbutikker, turisme m.v. så efterfølgende kan lave forretning på.
Naturen er vores alle sammens levegrundlag, og med alle sammen mener jeg også alle de mange arter, som vi deler denne planet med – arter, som ikke stemmer til folketingsvalgene.
At få mulighed for at drive forretning og lave profit på vores fælles naturgrundlag er et privilegie, og med det privilegie kommer forpligtelse og ansvar til at forvalte dette privilegie bæredygtigt, hvor man ikke driver rovdrift eller udøver miljøskader og så smutter fra regningen.
Verden er gået sammen om at formulere en fælles verdensplan for bæredygtighed, også kendt som verdensmålene.
Et grønt erhvervsliv står klar til at tage over og gøre det klogere, end vi hidtil har gjort, og det skal vores politiske handlinger i Danmark opprioritere.
At ødelægge sit eget leve- og naturgrundlag er dumt.
Desværre er vi mennesker ikke altid rationelle.
Noget skal ske – en masse skal ske – og en af løsningerne kan være at få miljø-, natur- og klimarettigheder indskrevet i grundloven, således at vi politisk stadfæster og forpligter os til at handle på videnskaben og arbejde for en bæredygtig klode i al vores politik, uanset hvordan flertallene ser ud.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-02-06:
Tak for det.
Jeg tænker, at når man fremsætter den her type af forslag, hvor man virkelig gør det meget, meget svært at få det gennemført, fordi det er en grundlovsændring, det kræver, så har man vel som parti afsøgt alle andre muligheder til at starte med for at få indført lige præcis den politik, som jeg i øvrigt deler.
Derfor vil jeg bare spørge ordføreren som repræsentant for partiet SF: Hvad med at tage de lavthængende frugter; hvad med at gå ud af Nordsøaftalen, gå ud af landbrugsaftalen, kræve, at klimaloven bliver ændret?
For som vi også lige har hørt ministeren sige, er der skrevet nogle balancehensyn ind i den, der gør, at klimamålene ikke bliver implementeret.
Der er nogle lavthængende frugter, vi kunne plukke i morgen.
Marianne Bigum (SF), 2024-02-06:
SF's stemmer er arbejdende stemmer.
Det er derfor, vi går med i rigtig mange forhandlinger.
Det er derfor, vi leverer resultater.
Det kan jeg bedre lide end at stå uden for aftaler.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-02-06:
Så det betyder, at I gerne vil arbejde på den urealistiske, umulige måde, og så stemmer I sort lovgivning igennem, for det er det, der er realistisk muligt.
Er det sådan, man skal forstå SF's politiske position?
Marianne Bigum (SF), 2024-02-06:
Det tror jeg også godt ordføreren ved.
I SF foreslår vi rigtig meget god lovgivning, som desværre bliver afvist af regeringen p.t., men det stopper os ikke i at have visioner for, hvordan lovgivningen skal være, og hvordan vores politik skal være.
At vi drømmer om en bedre fremtid og bliver ved med at kæmpe for en bedre fremtid og en bedre grøn politik i det her land, står heller ikke i modsætning til, at vi også dag til dag går ind og rent faktisk leverer på det.
Martin Lidegaard (RV), 2024-02-06:
Spørgsmålet er, hvor vi havde været, hvis nu man havde haft sådan en grøn grundlov tilbage i 2016, hvor Venstres daværende formand, Lars Løkke Rasmussen, besluttede sig for helt at droppe den vandmiljøplan, som den tidligere regering havde lavet, og bare lave frivillige aftaler for landbruget – noget, som vi jo i dag ser har skabt en mindre katastrofe for det danske havmiljø.
Hvis man nu på det tidspunkt havde haft en grøn grundlov, der på vegne af alle kommende generationer havde sagt, at hallo, man kan ikke bare lige smadre det danske havmiljø, og at der faktisk var nogle borgere, der kunne gå ind og sige, at vi har en forfatningsbestemt ret, som gør, at man ikke bare kan ødelægge vores fælles havmiljø, så havde Venstres ordfører måske ikke stået i den lidt ubehagelige situation i dag at skulle forsvare en beslutning dengang, som jeg tror alle er enige om i dag har ført til en mindre katastrofe, måske bortset fra hr. Lars Løkke Rasmussen selv; det ved jeg ikke.
Men jeg hører i hvert fald i talen fra Venstres ordfører, at man er et andet sted i dag, og vi ville jo alle sammen have været et andet sted i dag, hvis vi havde haft en grøn grundlov dengang.
Det er sjovt; hver regeringsordfører, der går på talerstolen, siger, at vi har styr på klimaet, så vi vel ikke behøver at gøre mere, og at det behøver vi ikke en grøn grundlov for.
Men når man så ved, at Klimarådet, der er vores uafhængige ekspertudvalg, kommer til den helt modsatte konklusion år efter år, så understreger det jo sådan set bare behovet for måske at have nogle andre håndtag at skrue på end bare en regering, der mener, at den gør det rigtige.
Det, jeg egentlig vil spørge hr. Henrik Frandsen til, er, om hr. Henrik Frandsen anerkender, at vi i dag ville være et andet sted, hvad angår havmiljøet, hvis vi havde haft en grøn grundlov de seneste 10 år, ikke mindst da formanden for hr. Henrik Frandsens parti, Lars Løkke Rasmussen, jo i 2016 valgte at skrue hele vores vandmiljøplan tilbage, hvilket alle eksperter er enige om er grunden til, at vi har de massive udfordringer med vores havmiljø, vi har i dag, med fiskedød, kollaps af flere bestande osv.
Mon ikke vi havde været et andet sted, hvis vi havde haft en grøn grundlov, der sagde, at man ikke bare kan skrue hele reguleringen tilbage til ingenting, og dermed jo også havde haft nogle færre udgifter og noget mindre politisk besvær foran os, hvis vi havde haft en grøn grundlov for 10 år siden?
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-06:
Det argument kunne man jo også bruge om ytringsfriheden, om forsamlingsfriheden eller om trykkefriheden, altså at det bør være det til enhver tid valgte flertal, der kan bestemme, om det skal være der eller ikke skal være der.
Men der har vi jo valgt ligesom næsten alle andre stater i verden at sige, at der er noget, som hverken ordføreren eller undertegnede bare lige kan gå ind at ændre på, fordi det er så fundamentalt for vores frihed og for vores rettigheder.
Det er jo baggrunden for, at vi med det her forslag siger, at der måske er noget andet, der er lige så fundamentalt for vores frihed og rettigheder og ikke mindst kommende generationers frihed og rettigheder, og at det derfor ikke netop bare bør være, som ordføreren siger, dem, som Folketinget nu engang sammensætter, der bestemmer det, men at de her rettigheder skal have en ekstra beskyttelse i grundloven, som kræver, at hvis man ønsker at pille ved dem, ligesom det er tilfældet med ytringsfriheden, skal man altså lige forbi en folkeafstemning, hvor borgerne bliver spurgt.
Det er jo også en beskyttelse af et mindretals synspunkt mod flertallets synspunkter.
Altså, det er jo derfor, vi har grundlove.
Ellers kunne vi fjerne grundloven og bare sige, at det er flertallet, der bestemmer.
Martin Lidegaard (RV), 2024-02-06:
Gør det indtryk på en liberal sjæl som hr. Steffen W. Frølund, at der jo er utrolig mange andre liberale demokratier end lige præcis Danmark, jeg tror næsten, jeg tør sige dem alle sammen, der har valgt at gøre det her – og nu svinger jeg mig måske lidt højere op, end der er grundlag for – til en del af de liberale rettigheder.
Det er jo ikke sådan en fiks ide, vi har siddet og fået i lokalet.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-02-06:
Jeg har lyst til at kommentere på ordførerens kommentar omkring det her med, at det selvfølgelig handler om, at vi skal ud at snakke med vælgerne og borgerne efterfølgende, og at de så kan træffe et oplyst valg.
Så er jeg bare interesseret i at høre, hvad ordføreren rent faktisk snakker med den her vælger om.
Fortæller ordføreren f.eks., at Socialdemokratiet er med i Nordsøaftalen og landbrugsaftalen, som freder både vores olie- og gasindustri og landbruget i forhold til klimapolitik og miljøpolitik?
Er det noget, som ordføreren taler med de socialdemokratiske vælgere om?
Theis Kylling Hommeltoft (S), 2024-02-06:
Det kan fru Theresa Scavenius være fuldstændig sikker på at undertegnede ordfører også taler med sine vælgere om, ja.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-02-06:
Det tænker jeg rigtig mange socialdemokrater kan lære af.
Vi hører meget om foregangslande og andet, som jo netop gør, at vælgerne har rigtig svært ved at træffe nogle gode, demokratiske beslutninger, fordi man kun fortæller om halvdelen af, hvad man laver, men faktisk ikke fortæller, hvad man også gør.
Men jeg er glad for at høre, at ordføreren i hvert fald synes, det er vigtigt at fortælle om, at Folketinget netop beslutter sort miljø- og energipolitik herfra.
Så kan de jo træffe det valg næste gang.
Marianne Bigum (SF), 2024-02-06:
Mange tak.
Jeg noterede mig, at ordføreren sagde, at vi bør se på alt det, vi allerede gør, og at han egentlig også føler sig fortrøstningsfuld over for, at vi nok skal nå det med den eksisterende politik.
Jeg deler ikke den optimisme.
Jeg mener også, at vi har nok eksterne, som siger, at vi her i Danmark er langt fra målet, og at vi er langt fra at føre en bæredygtig politik.
Det, der også undrer mig lidt, og jeg kunne også forstå det på ministeren, er det her med, at det er et enten-eller, altså at vi, hvis vi laver en grundlovsændring, fratager Folketinget muligheden for at lave politik på det her område.
Men det er jo ikke sådan, det hænger sammen.
Altså, grundloven nævner forsvarspolitikken, folkeskolen, skatterne, folkekirken og kongehuset, og det er jo sådan nogle ting, som vi her i Folketinget sagtens kan lave politik om og have meninger om.
Så den modsætning, der har været i præsentationen fra Socialdemokratiet og regeringens side indtil videre, anerkender jeg simpelt hen ikke.
Theis Kylling Hommeltoft (S), 2024-02-06:
Nej, jeg tror ikke, det betyder, at man ikke kan lave politik, men der ligger rigtig mange modsætningsforhold, bl.a. hvis vi kigger på miljøpolitikken, og hvis vi kigger på klimapolitikken.
Det er ikke altid den samme vej, tingene skal gå, og hvad vil vægtningen så være?
Det vil lige pludselig blive en domstolsafgørelse, hvad vægtningen skal være.
Ministeren nævnte flagermus, og det var faktisk et meget godt eksempel med de der flagermus, og det kan også handle om, om vi skal vi have vindmøller op, og om det bliver et forsvarspolitisk anliggende.
Så jeg anerkender egentlig, at der stadig væk er en mulighed for at arbejde politisk, men jeg synes, at udfordringen bliver, at det hurtigt kan gå hen og risikere at blive et domstolsanliggende.
Marianne Bigum (SF), 2024-02-06:
Jeg vil sige, at jeg ikke deler bekymringen over, at det skulle blive et domstolsanliggende.
Det gør det jo kun i det tilfælde, at Folketinget og regeringen ikke fører den nødvendige politik.
Det kan man jo bare gøre.
Theis Kylling Hommeltoft (S), 2024-02-06:
Ja, det kan man.
Det, man kan sige, er så, at hvis vi opsætter solceller, tager vi også noget potentiel jord ud.
Ville det give mere værdi ...
Nu skal jeg lige se, om jeg kan få formuleret mig her.
Jeg er ikke lige så ubekymret, som du er, for jeg mener faktisk tværtimod, at vi heller ikke i dag er hæmmet af lovgivning i forhold til at træffe de rigtige beslutninger.
De rigtige beslutninger ved vi dybest set godt hvad er, og der mener jeg faktisk, at vi har folketingsvalget, som sikrer, at vi så også skal gøre det.
Ellers må vi stå på mål for det.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-02-06:
Tak for ordet.
Vi står i en klimakrise.
Klimaforandringerne er vores generations største udfordring.
Vi har brug for en grundlæggende omstilling af vores samfund.
Det er en omstilling, vi er i fuld gang med, og som også kommer til at påvirke os alle; og så har vi travlt.
2030 er lige om lidt, og vi har brug for at være på en troværdig sti mod at nå et klimaneutralt samfund, som regeringen jo vil nå allerede i 2045.
Derfor har vi også brug for handling, og vi har brug for politisk fokus på handling.
Forslagsstillerne vil ændre grundloven.
Det mener jeg vi har masser af muligheder for inden for den nuværende ramme, som grundloven jo er, også med klimaloven, som sikrer, at også kommende regeringer er forpligtet til at handle på klimadagsordenen.
Theis Kylling Hommeltoft (S), 2024-02-06:
Igen vil jeg sige, at jeg sagtens forstår, hvad ordføreren siger.
I Socialdemokratiet er vi bare ikke helt enige i værktøjet.
Vi mener, at værktøjet er fint, som det er lige nu.
Grundloven sætter rammen, som den skal.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-06:
Tak for det, og tak for en virkelig grundig og interessant og reflekteret tale om det her faktisk meget interessante tema.
Ordføreren siger, at grundloven ikke regulerer forholdet mellem borgere eller aktører i civilsamfundet, men kun mellem staten og borgeren.
Men sådan er det vel reelt ikke.
Når vi f.eks. har en beskyttelse af den private ejendomsret, som både undertegnede og ordføreren mener er vigtig, så er det jo en regulering.
Jeg kan ikke slå telt op i ordførerens have, fordi ordføreren har en beskyttelse af den private ejendomsret.
Det er et forhold mellem borgere.
Hvor er det, ordføreren ser en fundamental forskel mellem den beskyttelse og så f.eks., at man i grundloven indskriver en beskyttelse, i forhold til at en landmand ikke må ødelægge mit drikkevand der, hvor jeg bor, eller den fjord, hvor jeg fisker med mine børn?
Hvor er den principielle forskel på de to spørgsmål.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-02-06:
Først vil jeg faktisk lige sige, at jeg synes, at hr. Pelle Dragsted stillede et rigtig smart spørgsmål før om det her med de fremtidige generationer, og det er også en ting, jeg deler meget, altså hvordan man egentlig kan få deres repræsentation til at blive anerkendt i folketingsarbejdet.
Det synes jeg var klogt tænkt.
Jeg synes så ikke, det var det rigtige værktøj her heller, men jeg synes, det var klogt tænkt.
Hvad angår den konkrete forskel her synes jeg i virkeligheden, at vi er nede i, at det ikke er en ting borgerne imellem, at vi sikrer, at du har en ejendomsret.
Det forhold er noget med, at staten ikke kan gå hen og tage ting fra dig.
Så har vi en anden beslutningskompetence her rundt omkring det, der gør, at man selvfølgelig ikke må tage ting fra hinanden.
Det er ligesom den skillelinje, vi sætter.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-06:
Jeg tror nu nok, at man som borger også vil kunne gøre sin ret til beskyttelse af sin ejendom gældende grundlovsmæssigt, selv om det ikke var staten, der krænkede.
Men der vil jeg lige vende skråen og tænke videre over det.
I forhold til det her med nutidsbias, altså om grundlovsfædrene – det var det jo dengang – havde nutidsbias, da de ikke skrev det her ind, er det ret åbenlyst, at det havde de, synes jeg.
For man havde et meget funktionelt syn på naturen som et redskab for mennesker, og det synspunkt prægede den tid.
Jeg ved jo, at Liberal Alliance – og det er jeg virkelig glad for, for vi er uenige om mange ting – i dag står et sted, hvor man siger, at naturen har sine egne rettigheder.
Så hvorfor er det, man ikke ønsker det afspejlet i grundloven?
Steffen W. Frølund (LA), 2024-02-06:
Naturen har ikke sin egne rettigheder i den forstand, at det er grundlovssikrede rettigheder, eller at naturen har lov til at være naturen i en eller anden tænkt forstand.
Natur er jo noget, vi definerer.
Det er en menneskeskabt abstraktion, og derfor synes vi ikke, at den skal have rettigheder.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke er med på at skulle passe på naturen, og det betyder ikke, at vi ikke er med til at skulle sikre det rene drikkevand, som er et andet af de eksempler, der er kommet frem her.
Naturen er noget, vi skal passe på, men det er ikke en ting, som skal have en grundlovssikret rettighed.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-02-06:
Jeg vil bare gerne anerkende den meget interessante debat, der foregår lige nu.
Det er dejligt, at det her forslag ligesom giver anledning til de her både moralfilosofiske og sådan grundlæggende principielle diskussioner, som er værd at tage.
Derfor får jeg også lige lyst til at byde ind på den debat, for ordføreren får lige sagt det her med, at naturen ikke er en menneskeskabt abstraktion, tror jeg der blev sagt.
Det tror jeg netop at forslagsstillerne måske er meget modstandere af.
De mener netop, at naturen har sin egen moralske status.
Jeg er så enig i, at det er relevant diskussion, og jeg er ikke nødvendigvis er enig i det, men det er bare for at anerkende forslaget, i forhold til at det handler om en anden moralsk forestilling omkring naturen, end ordføreren har.
Men udfordringen med forurening og nogle af de ting, der ligesom ligger i maven på det her forslag, er netop, at der er noget politik i det her land, der giver folk ret til at forurene, og det tager jo noget frihed fra os andre.
Så hvordan løser vi det?
Det er i hvert fald en relevant diskussion, som kommer ud af det her forslag.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-02-06:
Tak for anerkendelsen af debatten, og jeg synes i virkeligheden også, det har været både spændende at lytte til og være med til at diskutere.
Da jeg så forslaget, tænkte jeg, at det også var en mulighed for at dykke længere ned i noget, som interesserer mig, så det var jeg da glad for muligheden for.
Jeg kan da godt anerkende, at der kan være forskellige måder, hvorpå man kan anlægge sit syn på de ting og give dem forskellig moralsk status, og vi må se, hvad for en konklusion den analyse lander i her i salen.
Min holdning til det er, at den nutidsbias, vi risikerer at stå med i dag, også vil kunne ændre sig med tiden.
Jeg ser ikke sådan på det, at vi har en eller anden nutidig exceptionalisme.
Jeg synes, vi skal gå til tingene med en vis form for ydmyghed.
Vi er helt sikkert klogere end de fortidige skribenter, men det vil morgendagens skribenter også være i forhold til os.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-02-06:
Så er det bare et spørgsmål, hvad vi gør med forurening og al den problematik, der ligger i forslaget i forhold til at tage noget frihed fra os som mennesker.
Hvordan begrænser vi det uden at gå på kompromis med vores grundlæggende liberale frihedsrettigheder som mennesker?
Steffen W. Frølund (LA), 2024-02-06:
Jeg synes, det er et godt liberalt princip, at forureneren betaler, og et af de steder, hvor vi som liberale ser skatter og afgifter spille en rolle, er jo i virkeligheden i forhold til at mindske de eksternaliteter, der kunne være i situationer, hvor der er noget forurening, der går ud over andres frihed.
Så det erkender jeg da at vi har en opgave herinde i at fortsætte med at arbejde med.
Martin Lidegaard (RV), 2024-02-06:
Jeg vil også gerne kvittere for, hvad jeg synes var en virkelig interessant tale med nogle vigtige principielle diskussioner.
Jeg kunne tage fat i § 73 i vores nuværende grundlov, der jo lige præcis skriver, at ejendomsretten er ukrænkelig.
Så allerede der har vi en nuancering af det der med, at grundloven bare handler om staten over for individet.
Jeg er enig, i at naturen ikke er en juridisk person.
Naturen kan ikke tildeles rettigheder, men lige præcis generationsspørgsmålet, som i virkeligheden er noget nyt her, og som hr. Steffen W. Frølund også var inde på, tilskriver jo, at hvis vi øver vold mod det eksistensgrundlag, som vores børn og børnebørn skal have, så handler det vel om almenvellet, i hvert fald i min optik.
Og hvis vi laver en rovdrift på naturen og på vores fælles ressourcer som drikkevand, havmiljø og klima osv. osv., som gør det umuligt for vores børnebørn at leve et frit og værdigt, så synes jeg rent principielt som liberalt menneske, at det er et grundlovsspørgsmål.
Det er egentlig bare for at fortsætte diskussionen, som jeg synes er meget interessant.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-02-06:
Tak for den anerkendelse.
Det, der bliver sagt her, er jo interessant videre frem, så den diskussion kunne jo sådan set også foregå i længere baner, også uden for salen her, er jeg sikker på.
Der bliver sagt flere interessante ting.
I forhold til det konkrete omkring § 73 og ejendomsretten er det jo i forhold til, at staten ikke kan gå ind og tage noget fra folk uden at sætte en eller anden form for erstatning ind.
Det handler jo om ekspropriationsregler og sådan noget, og det handler selvfølgelig om, om der kan være et element af almenvellets interesse.
Det kan være, der skal anlægges en motorvej der, hvor man bor, og så er det jo klart, at der på en eller anden måde skal kunne gøres noget ved det, om end det kan være betændt i nogle situationer.
Om naturhensyn kommer med inden for den definition er jo bare en lille nuanceforskel, i forhold til om analysen lander i den ene eller den anden konklusion, så jeg anerkender, at det er på et meget, meget snævert grundlag, at den diskussion falder ud til, at vi ikke synes, det skal være en grundlovssikret rettighed på lige fod med § 73, for ikke at tale om nogle af alle de andre argumenter, som ministeren havde.
Henrik Frandsen (M), 2024-02-06:
Det er jo sådan et spørgsmål, hvor man skal til at arbejde lidt med formodninger og bruge sin fantasi lidt, for hvad var der sket, hvis man havde gjort det ene og ikke det andet, osv.?
Jeg tror grundlæggende ikke, at vi havde stået et andet sted i dag, hvis det grønne havde været skrevet ind i grundloven på det tidspunkt – noget, som man jo i øvrigt skulle have taget fat på vel i virkeligheden omkring årtusindskiftet, hvis man skulle have gjort det dér.
Hvis man havde skrevet det ind i grundloven på det tidspunkt, havde man nok ikke være særlig ambitiøse, for der fyldte den grønne dagsorden ikke ret meget.
Så hele tanken om og hele diskussionen om, hvor vi havde været i dag, hvis det havde stået i grundloven, mener jeg faktisk er så tænkt, at vi ikke rigtig kan bruge den til noget her.
Det, vi er optaget af i Moderaterne, er at fortsætte indsatsen for at sikre, at vi får begrænset klimaforandringerne mest muligt og får gennemført de beslutninger, som allerede er aftalt i Folketinget.
Henrik Frandsen (M), 2024-02-06:
Min højest afsluttede uddannelse er faktisk en landmandsuddannelse, så jeg kan ikke svare på, om det er noget, der er en god idé eller ikke er en god idé.
Men jeg kan i hvert fald bekræfte det, jeg har sagt indtil flere gange, nemlig at vi i Moderaterne er meget optagede af klimaforandringer, at vi er meget optagede af at handle på de aftaler, der er lavet, og få dem gennemført, men også af at igangsætte nye tiltag, så vi er sikre på, at vi også når den meget ambitiøse målsætning, vi har, om at være klimaneutrale i 2045.