runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2020-12-01:
Alt for mange har gennem årene fået tildelt dansk statsborgerskab ved lov, som ikke skulle have haft det.
Tilkomne fra de muslimske lande er blevet tildelt beskyttelsesstatus som flygtninge, er blevet gjort til indvandrere med permanent opholdstilladelse, og flere tusinde af dem bliver hvert eneste år gjort til danske statsborgere.
Andelen af medlemmer i de muslimske indvandrerbander, der har dansk statsborgerskab, burde få alle alarmklokker til at ringe.
Andelen af indvandrerkvinder på krisehjem er et andet pejlemærke, og det nye fokus på negativ social kontrol peger i samme retning.
Der er slet ingen garanti for forudgående assimilation i de danske regler for tildeling af indfødsret, og det burde der være.
Derfor vil problemerne med vold og pres for islamisk indflydelse i samfundet vokse i de kommende år, indtil Folketingets politikere finder ud af, at der skal sættes en prop i hullet.
Skaden skal stoppes, og reparationsarbejdet skal i gang.
Vi har gjort for lidt for at beskytte vores samfund mod de skadelige virkninger og volden, der følger med den islamiske kultur og ideologi.
Sådan er tilstanden, og sådan har det været i mange år.
Derfor forstår jeg godt hensigten med DF's beslutningsforslag, som vi behandler i dag.
Jeg deler fuldt ud DF's bekymring over udviklingen, og jeg er enig i, at det danske samfund risikerer at lide permanent og uoprettelig skade, hvis vi ikke får stoppet tildeling af indfødsret til indvandrere fra de lande, der giver os problemer, altså fra de fleste af de lande, der har muslimsk flertal.
Der er titusinder af danske statsborgere naturaliseret af et uansvarligt Folketing, der i dag sætter Koranen over grundloven, og som under ingen omstændigheder vil kunne betegnes som danske i hjertet og sind.
De kan fortsat gifte sig med udlændinge, som kan blive danske statsborgere med tiden, og det problem adresserer beslutningsforslaget slet ikke.
Desuden vil forslaget helt åbenlyst ramme nogle, som helt uforskyldt bliver ofre for vores samfunds behov for at beskytte os mod islams indflydelse.
Jeg accepterer, at når vi skal løse udlændingepolitikken fra bunden, vil der skulle gennemføres regler, der også vil ramme utilsigtet.
Det kan ikke undgås.
Den fatale udlændingepolitik, som har været ført herinde i årtier, kan ikke repareres uden.
Sådan er det.
Men når forslaget ikke løser udlændingepolitikken fra bunden, ja, for så vidt blot er en lightudgave af Nye Borgerliges mere konsekvente politik, så synes jeg ikke, at vi kan bakke op om det her forslag, der nok i stedet bare vil sætte nogle mennesker unødigt i klemme, og Nye Borgerlige kan derfor ikke støtte forslaget.
Marie Krarup (DF), 2020-12-01:
Det er jo det, som Dansk Folkeparti har gjort, og det er årsagen til, at Danmark ikke står med svenske tilstande – at vi hele tiden har gået ind og skruet der, hvor det kunne lade sig gøre at skrue.
Og her er altså også et sted, hvor vi kan skrue, og hvor vi kan sige, at det her antal mennesker er dem, der kan komme på loven – og vi vil have, at der kun kan tildeles maksimalt 1.000 statsborgerskaber om året, og de skal tildeles enkeltvis.
Og de folk, der kan komme på tale, skal være dem, der er gift med en dansker.
Det vil jo også sige, at de personer fra muslimske parallelsamfund, som så gifter sig med en, der kommer udefra, vil kunne blive siet fra, når vi stemmer om dem hernede.
Så det er jo rigtigt, at der er den her kattelem for muslimske indvandrere, som ikke er integreret og ikke ønsker at blive integreret, at de kan gifte sig med en herboende tyrker, der har fået dansk statsborgerskab, men vi vil kunne stemme nej til dem her i Folketingssalen.
Så på den måde er det jo et forslag, som virkelig vil kunne begrænse adgangen for den kolonisering og islamisering, der sker via statsborgerskabet.
Det kan man ikke rigtig.
For det, man er nødt til at spørge folk om, er jo, hvad de selv føler.
Så jeg kan jo ikke stå og sige, hvad en anden føler.
Men jeg kan være nogenlunde mere sikker på, at en, der ønsker at gifte sig med en dansker eller er gift med en dansker, har gjort sig nogle overvejelser om sin egen kultur og sin egen fremtid med hensyn til kultur, så vedkommende dermed har gransket sit eget hjerte og fundet ud af, at det er venligt stemt over for Danmark.
Men jeg kan aldrig se udefra, om folk er danske i hjertet eller ej.
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-01:
Jeg hæftede mig ved, at ordføreren sagde, at man selvfølgelig skulle kunne blive dansker, hvis man var dansk i hjertet.
Så vil ordføreren forklare, hvornår man er dansk i hjertet?
Marie Krarup (DF), 2020-12-01:
Det ville da være mærkeligt, hvis man blev dansk statsborger ved at gifte sig med en somalier – altså, det ville da være helt tåbeligt.
Så jeg tror, at ordføreren lige skal tænke over, hvad jeg svarede sidst, for det er jo det samme, der bliver spurgt om.
Altså, selve processen ved, at man bliver gift, at man siger ja ved alteret, er jo ikke nødvendigvis det, der gør en dansk, men den beslutning, der ligger før, nemlig at man er villig til at overskride sine egne kulturelle grænser, er da et bevis på, at man kan og vil noget mere.
Og det, at man så rent praktisk kommer til at leve sammen med en dansk familie, er da også noget, der højner sandsynligheden for, at man rent faktisk vil blive dansk.
Så jeg synes faktisk, det er en rigtig god måde at se på, om folk vil Danmark.
Rosa Lund (EL), 2020-12-01:
Grunden til, at jeg spørger på den her måde, er, at det ikke er sådan specielt dansk at være gift.
Derfor kan jeg ikke forstå, hvorfor man skulle blive mere dansk af at gifte sig.
Jeg skal bare være sikker på, at jeg forstår det, Dansk Folkepartis ordfører mener, helt rigtigt.
Altså, man kan godt blive dansk statsborger uden at gifte sig med nogen, men hvis man gifter sig med en fra et andet land end Danmark, kan man ikke blive dansk statsborger – eller hvordan?
Marie Krarup (DF), 2020-12-01:
Jo, vi tager den lige en gang til.
Det gør man, fordi man beviser, at man er villig til at strække sig ud over sin egen kulturs rammer.
Og så er der det, at når man i sit private liv lever sammen med en dansker, er sandsynligheden større for, at ens sprog bliver bedre, at ens kendskab til traditioner bliver bedre, ligesom det, at man bliver inddraget i en dansk familie, selvfølgelig betyder enormt meget.
Og det, at man tager skridtet, beviser, at man kan og vil overskride sin egen kulturs grænser.
Så jo, jeg tror, det er en meget stor forskel.
Og det er jo det, vi ser, som jeg lige sagde før, nemlig at muslimske indvandreres ægteskabsmønster lige præcis viser, at mange, selvfølgelig ikke alle, ikke vil Danmark, for de gifter sig ikke med danskere.
Rosa Lund (EL), 2020-12-01:
Tak for det.
Jeg vil egentlig bare gerne følge op på hr. Peder Hvelplund, for jeg forstår sådan set heller ikke, hvordan man bliver mere dansk af at blive gift, altså hvordan man mere får såkaldte danske værdier af at blive gift med en dansk statsborger.
Jeg synes, det er udtryk for en lille smule dyneløfteri fra Dansk Folkepartis side.
Så kan fru Marie Krarup ikke prøve at forklare os en gang til, hvordan man bliver mere dansk af at blive gift?
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-01:
Men det vil jo også betyde, at borgere, som har begået en kriminalitet, der fører til, at man kan få en betinget eller ubetinget dom, potentielt bliver straffet for det resten af deres liv. Er det i overensstemmelse med sådan en konservativ retsopfattelse, at man kan begå én dumhed tidligt i sit liv, og så udelukker det en fra at kunne blive statsborger resten af livet?
Susan Kronborg (RV), 2020-12-01:
Point taken.
Ja, det er da fuldstændig korrekt, at der er 179 medlemmer.
Så min bemærkning går mere på det her med at lægge vægt på det individuelle, den individuelle måde at agere i et samfund på i forhold til f.eks. kollektivisme eller en stammementalitet.
Der lægger Radikale Venstre vægt på det individuelle, at det er ens egen stræben, der er i fokus.
Marie Krarup (DF), 2020-12-01:
Efter vores forslag kan man ikke gifte sig til et statsborgerskab.
Man har ikke ret til statsborgerskab, fordi man har giftet sig med en dansker.
Man kan komme på loven, og så kan der blive stemt om en.
Så det er meget, meget afgørende.
Men selvfølgelig betyder det noget, om en dansker har sagt ja til vedkommende, altså har giftet sig med vedkommende.
Det betyder, at der er én dansker, der accepterer vedkommende.
Det andet, det betyder, er, at den tilrejsende har overvundet sin barriere for at ville gifte sig ud af sin egen nationalitet og forhåbentlig ud af sin egen religion.
Det vil sige, at vedkommende er villig til at komme en ny kultur i møde og tage den til sig.
Det mener jeg er en ret god test for, om man kan og vil blive dansk i hjertet.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-01:
Jeg prøver virkelig at få begreb om det der med, hvad det betyder at være dansk i hjertet, for jeg må sige helt oprigtigt, at jeg ikke forstår det helt.
Jeg ved ikke rigtig, hvordan det er, man skal måle det.
Men skal jeg forstå det sådan, at man så kan gifte sig til at være dansk i hjertet, altså at det er en måde at måle det på?
Marie Krarup (DF), 2020-12-01:
Der er nogle religioner, hvor man ikke må gifte sig med folk uden for kulturkredsen – det er jo det, det drejer sig om, altså at en muslim ikke må gifte sig med en ikkemuslim.
Hvis man ser på den muslimske befolkningsandel i Danmark og ser på ægteskabsmønsteret dér, vil man se, at der er meget, meget få, meget færre indvandrere fra muslimske lande, der gifter sig med danskere, end der er indvandrere fra andre lande, der gifter sig med danskere.
Det er jo det, som vi vil dæmme op imod.
Vi vil ikke have, at man koloniserer Danmark via ægteskaber, hvor man supplerer folk fra de oprindelige hjemlande.
Det mener vi er sørgeligt.
For man vil jo ikke Danmark, hvis man kun vil giftes med en tidligere tyrker eller marokkaner, eller hvad det er, der har fået dansk statsborgerskab, vel?
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-01:
Tak for det.
Man kan så diskutere, om det er klimatruslen, der kommer til at gøre, at fremtidige generationer spørger om, hvorfor vi ikke handlede i tide – men det er jo ikke det, vi debatterer her i dag.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre: Dansk Folkeparti lægger så meget vægt på det der med, at man er dansk af hjerte, for jeg kan forstå, at det er det, der ligesom er definerende for, om man kan blive dansk statsborger.
Nogle gange har jeg lidt svært ved at få begreb om, hvad det præcis betyder.
Men hvis man skal være dansk af hjerte, hvilken betydning har det så, hvem man har giftet sig med, for det er vel et forhold for den enkelte, om man er dansk af hjerte?
Det defineres vel ikke af, hvem man har forelsket sig i og har giftet sig med; det må jo alene være et forhold for den enkelte.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-01:
Derfor ville det også give rigtig god mening, at vi i fællesskab fik løst problemerne fra bunden i stedet for at blive ved med at lave lappeløsninger.
Og det ser jeg meget frem til at vi kan gøre i fællesskab.
Marie Krarup (DF), 2020-12-01:
Og det er jo også forslag, som vi fremsætter og har fremsat hele tiden.
Men det er jo lidt træls at høre på den der sådan tågesnak fra Nye Borgerlige om, at man vil det hundrede procent med det samme, i stedet for at man vil forsøge at skrue der, hvor det kan lade sig gøre, og med de små skridts politik forhåbentlig komme i mål, i stedet for at man siger: Jamen vi vil ikke røre ved noget, som ikke er hundrede procent.
Det findes jo ikke længere – det findes ikke længere, fordi der allerede er for stor en andel af muslimer, der har fået dansk statsborgerskab.
Det er jo det, der er ulykken.
Mens Nye Borgerliges folketingsmedlemmer stemte på partier, der tillod den indvandring, og vi stemte imod, så var det, at ulykken skete, som vi forsøger at rette op på.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-01:
Jamen vi vil hellere løse problemerne fra bunden, og vi vil hellere sige, at med vores politik stemmer vi nej til alle dem, som kommer fra muslimske lande, og som vi ved er overrepræsenteret i kriminalitetsstatistikkerne.
Det er sådan set ganske enkelt, så vi fastholder, at det ønsker vi at gøre, og det kommer vi også til fremadrettet at stemme efter.
Så vi mener faktisk, at det her vil være en lempelse i stedet for en stramning, i forhold til at vi gerne vil have løst problemerne fra bunden.
Og det vil man gøre, hvis man sikrer, at man ikke giver statsborgerskab til dem, som kommer fra muslimske lande, og som vi ved er overrepræsenteret i kriminalitetsstatistikkerne.
Marie Krarup (DF), 2020-12-01:
Jeg vil bare gøre ordføreren opmærksom på, at der ikke er generel adgang til statsborgerskab i Danmark.
Ifølge den danske grundlov skal vi stemme om det her.
Det vil også sige, at det ikke er ens egen stræben, der opfylder adgangskravet til at få statsborgerskab.
Der skal man have overtalt ikke bare én person, men 179.
Så det er bare for at gøre opmærksom på det.
Vi vil så gerne skærpe det, så der er én person, der skal sige ekstra god for det, men det er helt i tråd med den lovgivning, vi allerede har.
Morten Dahlin (V), 2020-12-01:
Jamen jeg ser det sådan set ikke som et enten-eller.
Jeg tror, at en klog politik til at bekæmpe kriminalitet går på to ben, altså et forebyggende ben, som gør alt, hvad man kan, for at sikre, at så få som muligt bliver suget ind mod bandemiljøet, og at så få som muligt ender i de løbebaner, som senere fører til bandekriminalitet.
Det er det ene ben.
Det andet ben er jo så selvfølgelig et ben, hvor der er en konsekvens over for dem, der gør det, og dermed også sagt, at det ben, der er konsekvensen, jo godt kan afskrække nogle fra at komme ind i det.
Så i Venstre ser vi det ikke som et enten-eller, men vi ser det faktisk som et både-og.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-01:
Jo, men nu kan vi sige, at det interessante jo er, om det så er noget, der afholder dem fra at begå kriminalitet, altså frygten for at miste det danske statsborgerskab.
Det er jo der, hvor tvivlen kan være, altså om det i sig selv er tilstrækkeligt til, at man så stopper med at lave kriminalitet, i forhold til at man kan miste det danske statsborgerskab.
Og det er jo der, hvor man kan sige, at der bare er nogle ting, der peger på, at det er nogle andre tiltag, der er nødvendige, altså i forhold til at sikre bedre exitprogrammer og i forhold til at sikre, at den lillebrorgeneration, der er, kommer ud og får fritidsjob og faktisk får noget, de kan begynde at miste, frem for at man havner i bandekriminalitet.
Så er ordføreren ikke enig i, at der er en lang række tiltag i den forebyggende indsats, som man kan gøre, som i højere grad kan være med til at mindske bandekriminaliteten?
Morten Dahlin (V), 2020-12-01:
Lad mig svare tre ting til hr. Peder Hvelplund.
For det første tak for rosen – den er jeg oprigtigt glad for.
For det tredje vil jeg sige, at vi måske ikke behøver nogen spåkugle for at kunne konstatere, at det her er noget, som bandemedlemmerne frygter.
De har gjort alt, hvad de kan, for at dokumentere en meget stor tilknytning til Danmark og har jo virkelig lagt sig i selen for at sige, at de nærmest ikke har noget at gøre med det land, som de har statsborgerskab i, og det antager jeg jo er, fordi de ønsker at blive i Danmark.
Så her behøver man faktisk ikke nogen spåkugle; der kan man sådan set gå tilbage og læse dommene og følge den dækning, der har været af de forskellige retssager.
Og det har vi gjort i Venstre.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-01:
Men derfor vil jeg godt spørge hr. Morten Dahlin: Når nu vi ved, at der også ligger forskning, der dokumenterer, at det er andre initiativer, der har størst effekt på at mindske bandekriminaliteten, hvorfor er det så ikke den vej, vi går?
For det er vel det fælles mål, vi har, at vi skal have mindsket kriminaliteten og især den alvorlige bandekriminalitet.
Morten Dahlin (V), 2020-12-01:
Fru Mette Thiesen skal være hjertelig velkommen til at være politisk uenig med mig, og det er fru Mette Thiesen tit.
Men fru Mette Thiesen skal ikke være velkommen til at stå og insinuere, at jeg ikke laver mit arbejde eller forbereder de forslag, jeg laver.
Når jeg vælger at sige til fru Mette Thiesen, at jeg ikke kan svare på fru Mette Thiesens spørgsmål, så er det, fordi jeg ikke – åbenbart i modsætning til Nye Borgerlige – har en spåkugle, som jeg kan kigge ind i og se, hvor mange bandemedlemmer der kommer til at begå en bestemt type kriminalitet, som så efterfølgende fører til en dom på et lovgrundlag, der i dag ikke findes.
Så fru Mette Thiesen må gerne være uenig med mig, men jeg vil gerne frabede mig fru Mette Thiesens insinuation om, at jeg ikke gør mit arbejde ordentligt.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-01:
Man kunne jo også, når man laver et beslutningsforslag som det her, have lavet sit forarbejde og måske undersøgt bagudrettet, om der var nogen, der var blevet dømt i forhold til – hvad skal man sige – begge de her dele, som der jo er i Venstres forslag.
Men det kan jeg så høre at ordføreren ikke har gjort, og det er så, hvad det er.
Nu siger ordføreren det her med, at vi skal gøre det, hvis det bare rammer én – og det er vi fuldstændig enige om – men hvorfor ikke bare løse problemerne fra bunden?
Hvorfor ikke bare sige, at hvis man har fået tildelt et statsborgerskab ved lov og får en ubetinget frihedsstraf, så ryger statsborgerskabet?
Er det ikke bare det, vi skal gøre?
Er Venstre ikke bare med på den?
Hvorfor vil Venstre ikke være med til at løse problemerne fra bunden?
Hvorfor er det altid lappeløsninger?
Morten Dahlin (V), 2020-12-01:
Det ville jeg jo ønske at jeg kunne svare fru Mette Thiesen på, men da jeg jo ikke ved, hvem der kommer til at begå hvilken kriminalitet i fremtiden, så er det jo umuligt for mig at svare på, hvor mange der rent faktisk vil blive dømt efter det her.
Men hvis jeg skal prøve at komme med et gæt, tror jeg da ikke, det er tusindvis af mennesker.
Men jeg vil da gerne sige, at hvis der bare er en eneste person, som det her forslag rammer, så synes jeg sådan set, at det er væsentligt at gøre det.
Men jeg har simpelt hen ikke muligheden for at kigge ind i spåkuglen og forudse, hvor mange der kommer til at begå den her alvorlige kriminalitet.
Så uanset hvor gerne jeg ville, kan jeg simpelt hen ikke svare på fru Mette Thiesens spørgsmål.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-01:
Tusind tak.
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at spørge ordføreren, hvor mange der reelt vil blive indbefattet under det her med, at man både skal være bandekriminel, og at det skal være så groft, at det er til fare for statens vitale interesser.
Morten Dahlin (V), 2020-12-01:
Tak for ordet, og tusind tak for debatten, og også tak for det, jeg opfatter som en opbakning fra et flertal af Folketingets partier, i hvert fald til idéerne bag forslaget.
Det ligger så ud over min intellektuelle kapacitet helt at forstå hvorfor, men lad nu det ligge.
Jeg opfatter sådan set, at der er bred opbakning til intentionerne bag forslaget.
Det er der jo nok, fordi vi i for lang tid har ladet kriminelle bander få lov at sætte dagsordenen i de danske gader.
Vi har oplevet, hvordan de trækker et spor efter sig af kriminalitet, vold og dominerende adfærd.
Det har vi f.eks. set med banden Loyal To Familia, der på rekordtid skød op og med en hidtil uhørt grad af organisering lynhurtigt fik spredt deres vold og brutalitet rundt i hele det danske samfund.
Heldigvis fik vores dygtige politi og nogle lange fængselsstraffe givet LTF et alvorligt knæk, og nu har Østre Landsret jo også stadfæstet forbuddet mod banden og dermed bandens opløsning.
Det er godt, men det er ikke nok.
Jeg tror sådan set, at vi skal gøre mere, for der findes flere bander, og der findes flere bandemedlemmer, og vi ved jo, at de her menneskers største frygt er at blive smidt ud af Danmark.
Selv om de bruger alle deres vågne timer på at bekæmpe det samfund, de opholder sig i, så kan de jo af en eller anden underlig grund godt lide at være her, og så længe de er danske statsborgere, kan vi ikke smide dem ud.
Derfor bad jeg før sommerferien regeringen om at undersøge, om det var muligt at fratage bandekriminelle med dobbelt statsborgerskab statsborgerskabet.
Det tog lidt tid at få svaret, det tog faktisk mere end 4 måneder, men da svaret så endelig kom, var det positivt.
Det sagde, at det kan man godt.
Og i det øjeblik vi fik det svar, fremsatte vi straks det her forslag, for vi bliver nødt til at tale det eneste sprog, de her mennesker forstår, og det er konsekvens og gerne en hård konsekvens.
Jeg bilder ikke nogen ind, at det her forslag løser alle problemer, men det er et skridt i den rigtige retning, og derfor er jeg også glad for den store opbakning.
Så tak for debatten, tak for opbakningen, og tak for ordet, formand.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-01:
Det første, jeg tænkte, da jeg så Venstres udspil, var, at Venstre nu endelig var klar til at fratage statsborgerskabet fra dem, som begår kriminalitet.
Tallene viser, at selv om ikkevestlige efterkommere med dansk statsborgerskab kun udgjorde 2,8 pct. af befolkningen pr. 1. januar 2020, udgør de 25,3 pct. af samtlige registrerede bandemedlemmer i Politiets Efterforskningsstøtte Database i 2020 – 25,3 pct.
Derfor er der selvfølgelig brug for handling.
Jeg er dog meget usikker på, hvor mange forslaget fra Venstre præcis kommer til at omfatte, da der skal meget til, før man dømmes efter den bestemmelse, både alvorlig bandekriminalitet, men også kriminalitet, der er så alvorligt til skade for Danmarks vitale interesser.
Jeg har ikke kunnet se af forslaget, hvor mange der vil blive ramt af det.
Mig bekendt er der heller ikke rigtig nogen, der har kunnet svare på det; det kan være, ordføreren kan gøre det senere.
Men sandsynligvis vil det være meget få, måske slet ikke nogen, da bestemmelsen er ekstremt snæver.
Og det her forslag er faktisk et klasseeksempel på, hvorfor Nye Borgerlige overhovedet blev stiftet.
Det er okay at få strammet lovgivningen her, og vi stiller et ændringsforslag for at sikre, at de, der er indbefattet i dette beslutningsforslag, selvfølgelig skal miste statsborgerskabet, uanset om de så bliver statsløse eller ej.
For Nye Borgerlige er det nemlig vigtigere at sikre danskernes sikkerhed og tryghed end at værne om forældede konventioner.
Vi er valgt af danskerne til at passe på Danmark, og det gør vi.
Men vi ønsker selvfølgelig at gå langt mere effektivt til værks end dette beslutningsforslag.
Vi ønsker nemlig reelt at løse problemerne fra bunden
– ikke flere lappeløsninger.
Nye Borgerliges holdning er helt klar: Kriminelle udlændinge skal ikke bare nægtes statsborgerskab, de skal udvises konsekvent og efter første dom, og så skal dem, der har fået tildelt dansk statsborgerskab ved lov og efterfølgende får en ubetinget frihedsstraf, frakendes deres danske statsborgerskab ved dom og udvises.
Derudover bør dansk indfødsret ikke tildeles indvandrere og efterkommere fra muslimske lande, som vi har statistisk belæg for langt oftere begår kriminalitet end danskere, når de kommer hertil.
Vi stemmer for det her beslutningsforslag; det er trods alt et lillebittebitte skridt i den rigtige retning.
Men vi ønsker fortsat at få løst problemerne fra bunden i stedet for alle disse lappeløsninger.
Tak for ordet.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-01:
Det mener jeg er korrekt, afhængigt af hvad kategorien er af den bandekriminalitet.
Men grundlæggende vil det jo være fint at gå et skridt videre.
Mange, der ender i bandekriminalitet, begynder jo med mindre kriminalitet og får måske først én fængselsdom og så en til, og så stille og roligt bliver de suget ind i det her bandemiljø.
Hvis det er sådan, at man bare har fået den første fængselsdom, inden man risikerer at blive suget ind i bandemiljøet, og så derefter får et dansk statsborgerskab, som Venstre her vil kunne tage fra folk, så er det da nemmere bare at sætte barren lidt lavere og sige, at kriminelle med en fængselsdom ikke kan få dansk statsborgerskab.
Morten Dahlin (V), 2020-12-01:
Vil ordføreren ikke lige bekræfte, at det er sådan i dag, at hvis man har begået bandekriminalitet, kan man ikke blive dansk statsborger?
Marcus Knuth (KF), 2020-12-01:
Vi mener jo, at dansk statsborgerskab er noget helt særligt, og hvis man er udlænding og bor her i landet og begår kriminalitet, så synes vi kun, at det er helt fair, at man, i hvert fald hvis man får en fængselsdom, ikke skal have dansk statsborgerskab.
Vi mener bare, at det danske pas er noget særligt, og at det skal man ikke have, hvis man har fået en fængselsdom.