runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-03-24:
Og det er jo lige præcis kernen i det hele.
Og derfor kommer vi jo ind til det, som også er følsomt – for nogle i hvert fald – men som jo også er nødvendigt.
For hvis man ønsker en reel balance, ligesom da man udflyttede statslige arbejdspladser og lignende, er man også nødt til i gåseøjne at udflytte nogle uddannelser fra nogle byer, som ellers er rigtig populære.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-24:
Vi kommer med planen, når vi kommer med den, og det er der ikke lang tid til.
Men jeg vil sige det sådan, at jeg synes, der er gode takter i Venstres udspil, men jeg tror, vi skal videre end det.
Jeg tror, der er brug for mere end 100 mio. kr., og jeg tror, der er brug for mere end at snakke om penge.
Det vil jeg også godt sige i forhold til en by som Randers, for en ting er, at økonomien skal hænge sammen, men hvis der ikke er unge mennesker, der læser i Randers, fordi der er rig mulighed for at læse i Aarhus og Aalborg, er det jo et tveægget sværd.
Så er det ikke kun penge, men også et spørgsmål om, at vi ser ind i en periode med faldende ungdomsårgange og med større og større søgning mod de store byer.
Og hvis ikke vi tager politisk ansvar for det, kommer vi til at se en yderligere centralisering, og det vil regeringen ikke.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-03-24:
Tak for svaret til ministeren.
Det er næsten synd, at vi ikke kunne få hele svaret, for indtil videre var det, der kom frem, rigtig positivt, og det synes jeg jo er rigtig, rigtig godt.
Det er nok heller ikke en kæmpe overraskelse, at mit fokus selvfølgelig er på det, som jeg kender rigtig meget til, nemlig den nordlige del af Østjylland, ikke mindst omkring Randers og så også Djursland for den sags skyld.
Og der er det sådan, at der har man det hårdt.
Der har man det hårdt, både fordi man geografisk ligger placeret skarpt mellem to store universitetsbyer, nemlig Aarhus og Aalborg, men samtidig også fordi al erfaring viser, at når man først har mistet de unge til en eller anden uddannelsesby, er det rigtig, rigtig svært at få dem tilbage igen, selv efter de har gennemført deres uddannelse, og derfor er de så at sige tabt for evigt.
Det er jo simpelt hen ikke godt nok, og derfor er jeg kun glad for, og jeg havde egentlig også forventet det, at regeringen går ind og siger, at det her er vi nødsaget til at gøre noget ved i forhold til bedre balance.
Derfor er spørgsmålet jo: Hvad er det, man vil gøre i forhold til ikke mindst en by som Randers, som jo hele tiden har den der udfordring, at de får skudt i skoene, at der ikke kan placeres noget i Randers, fordi der er noget i Aarhus, og fordi der er noget i Aalborg, der minder om det, og derfor er man dækket ind her.
Det er reelt den undskyldning, man har hørt helt tilbage fra for efterhånden mange år siden, også dengang jeg selv var borgmester, og det er det, vi hele tiden har været oppe imod.
Det var også det, vi oplevede, da man ellers meget positivt startede den her filial af sygeplejeuddannelsen.
Det var ikke en fuld uddannelse, man placerede i Randers, for der var det der med, at man skulle læse videre i, jeg tror, det var Nordvestjylland osv. osv., så man mangler jo nogle af de her filialer, som ministeren barsler med.
Vi mangler et eller andet, som er rene lange videregående uddannelser.
Så selv om jeg faktisk helt klart synes, at det, der indtil videre er, er positivt, synes jeg jo også, at det, Venstre har lagt frem, nemlig det med de 7.000 ekstra uddannelsespladser og de 100 mio. kr., er fint i tråd med det, og derfor er spørgsmålet, som jeg vil komme med i de sidste sekunder, jeg har: Hvor mange ekstra penge vil ministeren tro der følger med den her plan til april?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-24:
Tak for det spørgsmål og for anledningen til at diskutere det her virkelig vigtige emne.
Regeringen har en ambition om, at uanset hvor du er ung i vores land, har du en mulighed for at tage dig en uddannelse – uanset hvor du kommer fra eller hvor du bor.
Regeringen har allerede gennemført flere tiltag, der bidrager til at styrke de videregående uddannelsestilbud uden for de store byer.
Alene i min tid i uddannelses- og forskningsstolen er der godkendt mere end 20 nye uddannelsesudbud uden for de fire store uddannelsesbyer, deriblandt f.eks. en diplomingeniøruddannelse i maskinteknik i Sønderborg, en sygeplejerskeuddannelsesstation i Herning og en professionsbacheloruddannelse i skat i Randers.
Derudover indgik vi sidste år en aftale med Folketingets partier om flere uddannelsespladser i lyset af covid-19 med særligt blik for pladser fordelt ud i hele landet, og senest har vi lige inden jul med opbakning fra regeringens støttepartier fundet 50 mio. kr. til specifikt at styrke velfærdsuddannelserne uden for de store byer.
Så vil jeg samtidig også fremhæve, at det at afskaffe omprioriteringsbidraget er en virkelig vigtig del af det her også, fordi grønthøsterbesparelser bare rammer hårdere på mindre uddannelsessteder uden for de store byer.
Der er fortsat brug for at gøre noget, og det har vi meget store og klare politiske ambitioner om.
Vi vil fremsætte et lovforslag i april omkring uddannelsesfilialer, hvor vi gør det mere fleksibelt at oprette nye, og det er en del ud af rigtig mange, vi kommer med i den kommende tid, hvor der skal være gode muligheder for at tage en uddannelse i hele landet.
Trine Bramsen (S), 2021-03-24:
Men i og med at der er kontraktlige bindinger, og at der skal findes aftaler på det, så kommer jeg ikke til at sætte en tidsfrist på, men jeg vil sige, at jeg også er utålmodig efter, at der findes en løsning.
Så lad os følge det her løbende og sammen, og jeg inviterer også gerne spørgeren i den her runde på en kop kaffe, og så kan vi drøfte det videre.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-03-24:
Tak for det.
Jeg havde håbet på, at ministeren kunne sige, at vi når det i 2021.
Det ville jo have været herligt.
Det brev, jeg har fået fra de danske soldater, sender jeg lige over til ministeriet.
Der er mange ting, man kan kommentere på i den forbindelse.
Så det får I lige over til kommentar.
Trine Bramsen (S), 2021-03-24:
Der er jo to udfald af de forhandlinger, der pågår lige nu.
Enten begynder ISS at levere det, de skal og er forpligtet til, jævnfør kontrakten, eller også ophører kontrakten, og så bliver der fundet andre måder, bedre måder, at servicere soldater, frivillige og civile på.
Jeg vil bare lige indskyde, at det jo er vigtigt, at det heller ikke bliver til en kritik af den enkelte ISS-ansatte, og det synes jeg er vigtigt at sige her i salen i dag, fordi det ikke er dem, det handler om.
De arbejder og knokler løs derude.
Så det vigtige her er at sige, at der skal findes en løsning.
Det skal der findes en løsning på, og der er to mulige udfald.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-03-24:
Vi er jo meget, meget enige om, at det skal gøres ordentligt, selvfølgelig skal det det.
I går solgte Sodexo deres forretning.
Der er andre selskaber, som heller ikke kan løfte den her opgave.
Hvad skal prisen være for det?
Vil ministeren prøve at undersøge det forhold?
Trine Bramsen (S), 2021-03-24:
Jeg vil gentage, at jeg også er utålmodig efter, at der bliver fundet en holdbar løsning.
Så den ambition deler vi til fulde.
I og med at det er en forhandling, er det jo lidt svært at sætte en tidsfrist på det, og derfor kan jeg ikke sige noget konkret om indholdet eller tidshorisonten for forhandlingerne.
Jeg vil også sige, og det synes jeg også skal siges meget klart, at ejendomsstyrelsen hverken kan eller vil indgå en aftale med ISS for enhver pris, fordi det selvfølgelig er rimeligt, at når vi på den ene side mener, at ISS ikke har leveret det, de skal, at der så også er en ordentlig og rimelig aftale i forhold til et eventuelt ophør, eller at de begynder at levere det, de skal.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-03-24:
Det er jeg naturligvis meget enig i.
Spørgsmålet opstår selvfølgelig, fordi vi har haft et par samråd omkring det her, hvor ministeren jo gav mandat til netop ophævelse af kontrakten.
Sidenhen, så sent som i sidste uge, modtog jeg så et åbent brev omkring forholdene på de danske garnisoner underskrevet: Med venlig hilsen de danske soldater.
Jeg læser lige op: Det er simpelt hen ikke tilfredsstillende.
De danske soldater på landets garnisoner bliver tilbud aftensmad, som består af en lille sandwich på hvidt brød og en smule pålæg.
Det er simpelt hen ikke i orden for sergentelever, som pludselig skal bruge over 150 kr. på mad om dagen, når de kun får su.
Derfor vil jeg spørge ministeren, hvordan vi kan undgå, at der går bureaukratisk fnidder i den her sag, og simpelt hen kommer hurtigt videre.
Trine Bramsen (S), 2021-03-24:
Jeg vil gerne understrege, at jeg også er utålmodig efter, at der bliver fundet en løsning, fordi vi ikke kan være bekendt, at vores soldater, civile og frivillige ikke har ordentlige vilkår.
Løsningen er derfor, enten at kontrakten med ISS ophører, eller at ISS begynder at levere det, de skal, jævnfør kontrakten.
Faktum er, at den nuværende kontrakt med ISS er nødlidende.
Forsvaret får ikke en ordentlig service og leverancer, og det går ud over vores soldater, civile og frivillige, som hver eneste dag går på arbejde for at sikre danskernes tryghed og sikkerhed, og som hver dag yder en uvurderlig indsats for Danmark.
Derfor er min holdning også helt klar, og det har den været længe: Det er en uholdbar situation, og derfor har jeg også givet Forsvarsministeriets Ejendomsstyrelse mandat til sammen med Kammeradvokaten at forhandle et eventuelt førtidigt ophør af kontrakten.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-03-24:
Mange tak.
Hvad kan ministeren oplyse om dialogen mellem Forsvarsministeriets Ejendomsstyrelse og ISS med henblik på at opløse partnerskabskontrakten, herunder om ministerens holdning til og involvering i sagen?
Louise Schack Elholm (V), 2021-03-24:
Skal jeg læse op?
Hvorfor sikrer ministeren ikke, at der kan indgås gode frivillige aftaler med den private ejendomssektor, i stedet for at sætte en pistol for panden af de private?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-24:
Jeg ser 100 mio. kr.; jeg ser, at man tror, man kan købe sig fra det er.
Men sidst, da man prøvede at købe sig fra det – da man brugte 160 mio. kr. på det med uddannelsesstationerne – som jeg synes var en spændende tanke, endte det med et stort bevis på, at man netop ikke kan gøre det her med penge alene.
Og derfor er vi nødt til – meget gerne i fællesskab – at tale om, hvad der i øvrigt skal til.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-03-24:
Hvis man nu tager de positive briller på, tolker jeg det, som om det ikke var en hel afvisning af det, som jeg sagde var nødvendigt eventuelt at gøre.
Det er set med de positive briller på.
Med de negative briller på ville det være, at der ikke kom noget svar.
Men lad os beholde de positive briller på og sige, at det er nødvendigt at gøre nogle af de her forskellige ting.
Jeg ved da godt – altså, jeg har også selv prøvet at være unge engang – at man helst vil bo sådan midt inde ved kanalen i Aarhus eller midt inde ved Rådhuspladsen i København.
Og derfor bliver man nødsaget til også at træffe nogle konkrete beslutninger.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-03-24:
Jeg synes alligevel ikke, jeg får svar på, hvad det er, man konkret vil gøre – ja, de 100 mio. kr. var til dem med det praksisnære, men vi fandt jo ud af, at der også er noget praksisnært på andre videregående uddannelser end professionsuddannelserne og de maritime uddannelser.
Og der kunne man svare på: Hvor er jeg henne fagligt, hvor er mine huller, hvordan kan jeg blive løftet op og komme på rette spor?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-24:
Tak for spørgsmålet.
Jeg må dog lige korrigere om den aftale, vi har lavet med hinanden, på de 100 mio. kr.: Det er til dem, der står over for at færdiggøre deres uddannelse, hvor de har praksiselementer.
Vi har ikke alle studerende med i den aftale, og derfor har vi jo også netop meget klogt lovet hinanden, at det næste, vi gør, hvad vi jo sidder og forhandler om og drøfter i øjeblikket, og som der kommer forhandlinger om forude, netop skal være for alle vores studerende.
For det bekymrer mig, at vi skubber et frafald foran os.
Jeg vil godt sige, at jeg er dybt imponeret over vores studerende, de 258.000 studerende på videregående uddannelser landet over, som ikke er faldet fra.
Men det at give dem en udsigt til – både fagligt og socialt – at der ligger en særlig indsats for dem forude, er det, vi skal forhandle med hinanden om, og det tror jeg er vigtigt i forhold til at mindske frafaldet.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-03-24:
Nu har der været nedlukning for de studerende i snart 5 måneder, og vi har jo skullet sparke til en del bildæk her med ministeren for at få italesat, at vi altid skal se på vores studerende.
Så det var godt, vil jeg sige, at vi landede de der 100 mio. kr. i helikopterpenge lige efter vinterferien.
Det måtte jo have nogle omgange, før vi egentlig fandt ud af, at vi skulle have alle de studerende med, for det var først kun de praksisnære.
Ministeren havde ligesom glemt de andre studerende, og dem fik vi så heldigvis med.
Men jeg er ikke så bekymret for dem, for de falder nok ikke fra, for de afslutter.
Det var også godt, at vi så fik set på trivslen, for der var jo faktisk en undersøgelse tilbage fra december, så nu er der endelig blevet taget hånd om at støtte trivslen.
Altså, det har taget 4-5 måneder.
Jeg forstår ikke, hvorfor det skal tage så lang tid.
Nu står vi jo med dem, og ministerens analyse er der.
De ved ikke, hvad deres faglige niveau er, og det gør dem usikre: Kan de klare de faglige krav?
Det er jo især dem, der er startet for 1 år siden og for 2 år siden, og som nu har levet med coronanedlukning.
Jeg vil høre, hvad det så er, ministeren synes vi skal gøre der.
Vi bliver indkaldt til møde, vi har talt med og fik et møde med sektoren, og de har deres bud.
Så nu tænker jeg, at efter 5 måneder må ministeren da have nogle bud på, hvad vi kunne gøre for at mindske frafaldet, for nu har de ikke noget at frafalde til, men det får de lige om lidt.
Og i forvejen har vi jo et højt frafald, som ministeren også gerne vil have gjort noget ved.
Men hvad er det, ministeren konkret gerne vil gøre, så vi mindsker den risiko for frafald?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-24:
Tak til spørgeren både for at give en anledning til at drøfte det vigtige emne her, men også for en løbende god dialog, også lige i øjeblikket om fælles aftaler, der netop adresserer det her spørgsmål, for de studerendes trivsel er under pres.
Det seneste år har været hårdt.
Det har været ekstraordinært hårdt af at have en hverdag som studerende, og coronaen har uden tvivl fjernet noget af glæden ved at uddanne sig.
Det kan vi både se på tallene, men det kan vi jo også fornemme, når vi taler med de studerende.
Og de længes efter at komme tilbage, både på det faglige, men også på det menneskelige plan, og der er heller ingen tvivl om, at mange sidder derhjemme og begynder at tvivle på, om deres faglighed er god nok, fordi de ikke får den prøvet af og ikke får den der læringsproces i fællesskab, som de har været så vant til.
Samtidig forsvinder tilknytningen, i hvert fald noget af tilknytningen, til deres uddannelse så også i en periode som den her.
Derfor er det også rigtig vigtigt, at vi politisk har fokus på det, og vi har jo allerede gjort noget i fællesskab med en indsats for udsatte og sårbare studerende.
Vi har sørget for, at der var ekstra lånemuligheder, så der var tryghed omkring økonomien.
Vi har afsat 100 mio. kr., der skal ud og leve nu her for de studerende, som står over for at skulle færdiggøre deres uddannelse med rigtig mange praksiselementer.
De skal ud og lave en slutspurt nu, hvor vi også har en genåbning, der gør det muligt.
Mest af alt tror jeg det vægter, at de lige nu i højere grad får lov at komme tilbage.
Og tak til spørgeren og spørgerens parti for at være en del af den aftale i den her uge.
Det tror jeg betyder alverden.
Men jeg tror også, vi er enige om, at uanset om man lukker op igen nu eller ej, vil der være et arbejde for både på det faglige og det menneskelige niveau at få indhentet nogle ting og få dem godt tilbage.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-03-24:
Tak, og tak til ministeren.
Jeg har et spørgsmål, og det er: Hvad vil ministeren gøre for at mindske risikoen for stigende frafald fra vores uddannelser i kølvandet på nedlukningen, altså covid-19-nedlukningen?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-24:
Det tror jeg også, og det er jo en del af grunden til, at vi skal se på de generelle rammer for at drive uddannelse uden for de fire store byer.
Vi skal se på, hvordan vi sikrer, at vores unge mennesker også fordeler sig, så de store ikke bliver alt for store.
Og så skal vi se på, at vi for de der steder, hvor der er sådan lidt tvivl om, om det faktisk kan blive til noget, har filialmodellen, hvor vi jo lemper på det.
Vi bygger oven på det, den tidligere regering gjorde med uddannelsesstationer, men vi giver en meget større fleksibilitet.
Vi fjerner f.eks. loftet over, at det maks. må være halvdelen af undervisningen, der ligger i den mindre by.
Nu siger vi: Jamen få det til at du, hvis I kan, også meget gerne med mere end 50 pct.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-03-24:
Jeg tror, at jeg kan tale på vegne af i hvert fald de fleste i Randers og sige, at vi ikke er i den situation, at vi ikke vil have noget, selv om det eventuelt skal lukke igen, for vi er så langt nede i forhold til videregående uddannelser, at vi gerne vil prøve lykken.
Så det vil vi meget, meget gerne.
Det ved jeg også at både Dania og VIA er indstillet på, for de har selv den holdning, at de meget gerne vil prøve at skubbe endnu mere gang i Randers som uddannelsesby, fordi vi har befolkningstætheden, vi har befolkningsgrundlaget osv. til det, på papiret i hvert fald.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-24:
Men det er i høj grad det, der også er blikket, når vi har det sådan store perspektiv på ud over landet, nemlig at vi ikke skal have sorte pletter.
Men det skal også hele tiden vægtes op mod det med ikke bare at oprette ting, som vi lukker igen.
Jeg kommer selv fra et område, hvor man er enormt sårbar over for det, hvis ting lukker, for det giver sådan en følelse af afvikling.
Jeg mener, at når vi gør det, skal vi gøre det ordentligt.
Men uddannelsesfilialtanken er jo netop et forsøg på at sige, at I må give det et skud, også selv om I ikke tror på hundrede procent uddannelse fra start, og så ser vi, om det er bæredygtigt efter 6 år.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-03-24:
Det tror jeg faktisk det kan, for det er jo lige præcis det, jeg prøvede at sige i forhold til læreruddannelsen.
Man forsøgte det lidt, men gjorde det ikke rigtigt.
Nu gør vi et forsøg.
I påstår, at I godt kan få kommune, få erhvervsliv, hvad ved jeg, til at bakke op omkring det her, og så prøver vi med en reel lang videregående uddannelse samlet i byen.
Det tror jeg er vejen frem.
Derfor vil jeg bare sige, at hvis det er nogle af de takter, der kan komme med i den her plan, så er jeg meget positiv.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-24:
Jeg vil godt understrege, at jeg egentlig tror, at den allerstørste udfordring, vi står over for i de kommende år, er, at gøre de udbud, vi allerede har, bæredygtige, så vi ikke risikerer lukninger af uddannelsesmuligheder, der allerede findes.
Men regeringen har, til trods for at det er den største udfordring, der står foran os, også yderligere ambitioner om faktisk at bygge mere på.
Og hele forslaget omkring uddannelsesfilialer er jo netop et bud på, hvordan man som uddannelsesinstitution, hvis der er stærk lokal efterspørgsel efter noget, kan udbyde noget, som så må bevise sit værd, og hvor det er mere fleksibelt både at åbne og lukke det igen.
Det er netop filialtanken, og jeg håber da, at det kan bidrage til noget af det, spørgeren spørger til.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-03-24:
Tak for det.
Derfor bliver det selvfølgelig rigtig spændende til næste måned at se det konkrete udspil, og der er fuld forståelse for, at ministeren selvfølgelig ikke kan præsentere det før præsentationen.
Men det er jo i led med det, som jeg også snakkede om under foregående spørgsmål, nemlig det med, at Randers tit har fået nej.
Vi har de to store spillere, som jeg har haft mange møder med, nemlig VIA og Dania, som jo gentagne gange har forsøgt at få forskellige uddannelser og har fået forskellige undskyldninger, i forhold til hvorfor det ikke kan lade sig gøre.
En af dem handlede om, at uddannelserne reelt var noget, der allerede fandtes i Aarhus og Aalborg, og derfor var man dækket ind.
Noget andet handlede om det, som ministeren også berørte i sit svar, nemlig: Er der reelt efterspørgsel efter de her uddannelser osv.?
Og så bliver det jo lidt hønen eller ægget, for det er jo sådan, at du reelt ikke ved, om der er efterspørgsel, før du har uddannelserne osv.
Derfor er det jo for en by, som er Danmarks sjettestørste by og ikke en eller anden tilfældig by, virkelig, virkelig problematisk i forhold til at få gang i den her boble og i forhold til at få gjort noget ved det her spørgsmål.
Derfor er det jo bare, at budskabet – og jeg tror egentlig også, at ministeren har hørt det, og det er jo dejligt –
er: I forhold til nogle af de her lidt sorte pletter med hensyn til videregående uddannelser er det sådan, at hvis man ønsker, at de ikke bare bliver tabt tabt, så bliver man altså nødsaget til at gøre noget politisk, hvor man ikke bare siger: Lad os prøve at stramme lidt op, i forhold til hvad der var før.
Men man er nødt til at gøre noget rent konkret.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-24:
Tak for det.
Som vi lige var omkring, har regeringen store ambitioner her og deler fuldt ud blikket for, at det her er en vej til at få uddannelsesmuligheder i hele vores land – det er rigtig vigtigt.
Jeg oplever dog ikke, at selve det at skulle igennem et prækvalifikationssystem i sig selv er en hindring for at få attraktive uddannelser uden for de store byer.
Det handler jo om, at vi, hver gang vi opretter noget, har det inde igennem en vurdering af: Passer det til arbejdsmarkedets behov?
Fortrænger det andre uddannelser i nærheden osv.?
Og den øvelse mener jeg egentlig både er sund og rigtig, for der er ingen grund til, at vi opretter ting på stribe, som så lukningstruer noget andet.
RUVU's opgave er at vurdere alle de her parametre, og i sidste ende er det min opgave som minister at træffe den politiske beslutning, i forhold til hvad der godkendes og hvad der ikke godkendes.
Og jeg mener faktisk, at de her krav grundlæggende er fornuftige, men jeg er samtidig også åben over for, om vi skal gøre andre ting, i forhold til hvordan vi vurderer de her forskellige positioner for og imod.
Bl.a. har vi erfaringer, synes jeg, i forhold til at sige, at jo mere forankret, det er lokalt, jo mere, der er et lokalt erhvervsliv, der efterspørger det, jo mere, der er ejerskab i de kommunale kræfter – spørgeren ved selv, hvor meget det betyder, at der er noget politisk ejerskab lokalt også – desto stærkere står uddannelsesudbuddet, når det kommer ud.
Derfor vil jeg i hvert fald også i den kommende tid også med de nye filialer osv. vægte det lokale ejerskab og den lokale forankring ret højt.
Jeg vil heller ikke afvise, at der kan være andre ting i den her sammenhæng, som er relevante at se på.
Noget af det gør vi jo netop også med filialerne, hvor kravene vil være anderledes, så det er en samlet øvelse, som vi selvfølgelig er klar til at kigge på.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-03-24:
Tak, og spørgsmålet er jo fint i tråd med, hvad vi lige har talt om, nemlig: Vil ministeren svare på, om der efter ministerens opfattelse er behov for at justere prækvalifikationskravene til oprettelsen af nye uddannelser og uddannelsestilbud uden for de store universitetsbyer, så flere uddannelsesinstitutioner vil kunne oprette attraktive uddannelser og uddannelsesudbud?