runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-03-13:
Hvis man ser på de samlede skattebetalinger i Danmark, kan man se, at boligjobordningsdelen og servicedelen jo ikke er det, der på nogen måde vælter de finansielle vilkår for de danske familier.
Og så vil jeg gerne sige, at afskaffelsen af udligningsskatten jo reelt er en fremrykning af en allerede planlagt afskaffelse af den her skat.
Så kan man diskutere, om der var plads til det.
Ja, det var der så, og det var noget, som andre partier insisterede meget på.
Og er man med i et flertal, hvor man søger indflydelse, så må man også nogle gange give sig.
Jeg ved godt, det kan være lidt svært for Enhedslisten, fordi man så sjældent er med.
Men det er bare en serviceoplysning, at hvis man nogle gange er indstillet på at give, vil man også kunne få noget af sin politik nemmere og mere gelinde igennem, også her i Folketingssalen.
Rune Lund (EL), 2018-03-13:
Men vi kan jo se af svar på de spørgsmål, vi har stillet, hvordan fordelingseffekten af det her er, og i forhold til boligjobordningen må man konstatere, at de 10 pct. rigeste scorer ca. 30 pct. af rabatten.
I forhold til fri telefon er det ca. 40 pct. af rabatten, som bliver snuppet af de 10 pct. rigeste, og hvis vi tager provenuets fordeling i forhold til afskaffelsen af udligningsskatten, er det faktisk sådan, at over 80 pct. af rabatten går til de 10 pct. rigeste.
Er det idealet for Dansk Folkeparti, i forhold til hvordan man laver skattenedsættelser i det her land, at de 10 pct. rigeste virkelig skal have den store del af kagen, når der bliver sænket skat i Danmark?
Andreas Steenberg (RV), 2018-03-13:
Ja, det er, fordi der var et større parti, som vi var i regering med, der ikke var enige i det synspunkt.
Og der er også indgået forskellige forlig på kryds og tværs, som bandt det spørgsmål.
Vi synes, at de penge, man har brugt på det boligskattestop, kunne være brugt meget bedre.
Det har også været med til at skabe geografisk ulighed mellem de store byer og landdistrikterne.
Vi synes, at vores fællesskab og vores samfund samlet set har fået for lidt ud af de penge, man har brugt på at have sådan et skattestop.
Vi havde fået meget mere ud af dem, hvis man havde brugt pengene på at fremme det, at folk går på arbejde, det, at folk tager en uddannelse, og det, at folk starter en virksomhed og bliver iværksættere.
Det havde vi fået meget mere ud af som fællesskab.
I stedet for har vi, som vi ser det, brugt mange penge på et boligskattestop, som vi ikke rigtig har fået noget ud af som fællesskab.
Derfor er vi glade for den aftale, vi har indgået med en række andre partier, som ophæver boligskattestoppet.
Det er godt nok først om rigtig mange år, og vi havde da gerne ønsket, at man havde stoppet boligskattestoppet noget før.
Men vi er glade for, at det sker på et tidspunkt, for med det, der var udsigt til, var man faktisk i gang med at afvikle skatterne på boligen.
Det synes vi ikke der var nogen grund til.
Lovforslaget her tager hånd om to dele af vores aftale.
Den ene er, at man kan få lov at indefryse den stigning, der kommer i grundskylden.
Det synes vi er fornuftigt.
Vi synes også, det er fornuftigt, at man lægger det her forsigtighedsprincip ind.
Man siger, at når en bolig er vurderet til et beløb, tager man 20 pct. af, før man beskatter den.
Som hr. Joachim B. Olsen var meget fint inde på, er det, fordi vi politisk anerkender, at der er en usikkerhed om de ejendomsvurderinger.
Derfor er det en god idé i forhold til borgernes retssikkerhed, at man tager lidt af prisen, så man er sikker på, at det ikke bliver helt uretfærdigt, når der forventeligt vil være nogle fejlvurderinger.
René Gade (ALT), 2018-03-13:
Tak for det.
Det er dejligt efter en lille pause på et par måneder at være tilbage som skatteordfører.
Min tale her bliver relativt kort, men jeg håber, at jeg kan bidrage med lidt mere her senere på dagen ved behandlingen af de andre lovforslag.
Vi er stadig væk imod og bakker ikke op om det her.
Der er, som hr. Rune Lund også sagde før, flere gode elementer, men vi kan ikke være med til en fordeling, hvor man giver mere til boligejerne.
Der er så flere elementer, hvor man må sige, at det er så kompliceret et regnestykke, at det simpelt hen er for banalt og for sort-hvidt at sige, at boligejerne får mere ud af det her, og at det er noget skidt, for det er jo ikke entydigt noget skidt, at boligejerne får mere.
Vi skal tværtimod passe rigtig godt på, at der ikke er nogen, der kommer til at skulle gå fra hus og hjem.
Men overordnet set er det, ligesom da vi sagde nej tak til at være med i aftalen, sådan, at vi også her bliver nødt til at sige nej tak.
Vi vil gerne i en anden retning, og vi vil generelt gerne have, at vi beskatter ejendom hårdere, end vi gør i dag.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-03-13:
Tak for det.
Som andre ordførere har været inde på, indfører vi med det her forslag dele af boligbeskatningsaftalen, nemlig forsigtighedsprincippet og den midlertidige indefrysning.
Indefrysningen betyder, at man skal betale samme grundskyld, som man gør nu, frem til det nye boligbeskatningssystem træder i kraft.
En eventuel stigning i grundskylden vil blive indefrosset som et rentefrit lån.
Den her type tvangsopsparing er der nogle der har brokket sig lidt over, og det kan jeg sådan set også godt forstå, men det har, efter hvad jeg er oplyst, ikke været muligt at lave et system, frem mod aftalen træder i kraft, som har gjort det muligt for folk at kunne betale en eventuel stigning nu og her.
Forsigtighedsprincippet er en anerkendelse af, at det er umuligt at værdiansætte en ejendom med meget stor præcision.
En salgspris vil altid være præget af stor usikkerhed, og der er ikke én objektiv pris for en ejendom.
De omstændigheder, ejendommen bliver solgt under, betyder meget for den endelige pris.
Er der f.eks. et par, der ligger i skilsmisse, og som vil hurtigt af med deres bolig, så vil man typisk se lavere priser end på et fuldstændig identisk hus, som folk kan vente med at sælge, til de får den rigtige pris.
Derfor er forsigtighedsprincippet et bærende element i det kommende boligbeskatningssystem, så man kun betaler skat af 80 pct. af sin vurdering.
Man lader altså usikkerheden komme borgeren til gode.
Omvendt betyder det, at man kun kan få nedsat sin skattebetaling, hvis der påviseligt er lavet så store fejl i en vurdering, at den skal sænkes med mere end 20 pct.
Det vil mindske klagebyrden betydeligt.
Vi støtter det her forslag.
Rune Lund (EL), 2018-03-13:
Jeg vil sige, at vi er meget, meget opmærksomme på den kobling, og vi vil også holde meget øje med regeringen, i forhold til om beskatningen på arbejdsfrie indkomster nu skal sættes ned.
For procenterne i forhold til den boligskat, der skal betales, når boligaftalen for alvor træder i kraft, vil være lavere, end de er i dag.
Så den del kan jeg i hvert fald bekræfte.
Vi ønsker at lave en exitbeskatning gerne på hele ejendomsværdiskatten, hvis det er muligt, men ellers gerne på dele af den, kombineret med en udfasning af skattestoppet, som i 2015 kostede 11 mia. kr.
Så det er ikke gjort med, at vi ikke vil bruge de 20 mia. kr. ekstra så at sige.
Bare frem til 2020 og allerede i dag kan vi jo se, at der bliver brugt rigtig mange milliarder af kroner på det område, og det er penge, som kunne blive brugt mere fornuftigt.
Jorden i vores land, Danmark, er jo sådan set vores alle sammens jord, for vi er borgere i Danmark.
Der betaler man så et beløb til fællesskabet.
Derfor synes vi, at grundskylden er en retfærdig skat, og økonomisk set er det også en meget fornuftig skat.
Den giver mening, for hvis grundskylden f.eks. bliver sænket, så vil det omgående blive kapitaliseret i højere grundpriser.
I forhold til boligprisernes stigning handler det om udbud og efterspørgsel, altså hvad du kan sælge din bolig til, og det er jo ikke kun noget, som er afgjort af, om du har renoveret dit badeværelse.
Det har noget at gøre med markedet omkring boligen og boligmarkedet som sådan.
Der må man jo sige, at uanset hvor meget fru Louise Schack Elholm har renoveret sit badeværelse derhjemme, så vil prisen på det hus, der skal sælges, ikke alene være afgjort af det.
Det er vores tilgang til det spørgsmål.
Louise Schack Elholm (V), 2018-03-13:
Jeg vil også lige benytte lejligheden til at tage ordet.
Nu blev jeg så inspireret af debatten her.
Jeg hørte ordføreren sige, at det, man gerne vil, er at lave ejendomsværdiskatten om, så man får fat i de samfundsskabte værdier.
Men den måde, man har opbygget skattesystemet på, betyder, at det er grundskylden, der så at sige beskatter de samfundsskabte værdier, og ejendomsværdiskatten beskatter den vækst, der er, fordi du ændrer noget i huset, altså får det gjort bedre, eller fordi det forfalder eller andet.
Og det er jo tanken med at have de to skatter op mod hinanden.
Derfor vil jeg gerne høre ordførerens holdning: I stedet for som nu at bruge grundskylden til at beskatte de samfundsskabte værdier har man så tænkt sig at gøre det på den måde, at man gør det gennem ejendomsværdiskatten?
Og hvordan skal det så hænge sammen?
Rune Lund (EL), 2018-03-13:
Fru Pia Adelsteens hus stiger jo også i værdi, fordi markedet omkring boliger udvikler sig på en bestemt måde, som jo hænger sammen med, hvordan samfundet som sådan udvikler sig, og også hvordan samfundsøkonomien udvikler sig.
Derfor er det ikke hele værdistigningen i fru Pia Adelsteens hus, som skyldes de ting, som fru Pia Adelsteen måtte have gjort ved sit hus.
I forhold til lige præcis boligskatterne handler det om, at hvis vi ser på sådan noget som grundskylden og den manglende, hvad skal man sige, opkrævning af grundskyld, der har været, på grund af stigningsbegrænsningen på grundskyld, kan man jo se – og det er jo også det, svarene fra Skatteministeriet siger – at den lavere beskatning er blevet direkte kapitaliseret i højere huspriser.
Det vil sige, at det, at beskatningen er for lav, sådan set har ført til, at huspriserne er steget tilsvarende.
Bare sådan til det rent formelle: Når der bliver stillet spørgsmål fra salen, er det jo sådan set en kort bemærkning, så det er jo ikke spørgsmål på den måde; det er jo en debat, vi har her i Folketingssalen.
Pia Adelsteen (DF), 2018-03-13:
Men nu har ordføreren haft mulighed for at stille mig spørgsmål, så nu gør vi det omvendt.
Og jeg skal bare høre noget.
For mig er det bare så tydeligt, at man overhovedet ikke synes, at markedets frie kræfter har nogen som helst effekt.
Altså, grunden til, at det koster en formue at bo i København, er jo, at der er tonsvis af mennesker, der åbenbart gerne vil bo i København, hvorimod husene er meget, meget billige i Tønder, fordi der ikke er ret mange, der vil bo der.
Det kan man jo så prøve at udligne på en eller anden måde eller gøre et eller andet ved.
Men jeg forstår simpelt hen ikke, at man ikke anerkender, at der er nogle markedskræfter, og at det er det, der faktisk gør, at priserne ændrer sig.
Eller vil Enhedslisten have, at alt skal koste det samme, lige meget hvor det er i landet?
Så har jeg et spørgsmål om den der såkaldte samfundsskabte værdistigning: Hvad i alverden betyder det?
Altså, når mit hus stiger i værdi, er det normalt, fordi jeg har gjort noget ved det.
Rune Lund (EL), 2018-03-13:
Det er rigtigt, at i forhold til ejendomsværdiskatten forestiller vi os, at man går over til, i det omfang, det er muligt uden provenutab, at lave en exitbeskatning.
I den forbindelse ser vi helt bestemt også, at man kigger på, hvad for nogle forbedringer der er lavet på huset, og at man på den måde også kan trække det fra.
Det vil være det logiske, når man laver sådan en ordning.
Det, der er vigtigt at sige her, er, at med den model, som jeg skitserer her, sikrer vi en retfærdig beskatning af de samfundsskabte værdier, samtidig med at vi giver den sikkerhed til boligejerne, at de kan blive boende i det hus, de har købt.
Det vil være en mere retfærdig model end en model, hvor man fortsætter med at bruge masser af fællesskabets penge til skatterabatter til boligejerne, når de penge i stedet for kunne have været brugt til velfærd.
Jeg synes også, at Dansk Folkeparti mangler at svare på, hvordan det er rimeligt, at penge, der egentlig skulle have været brugt til velfærd, bliver brugt på skatterabatter.
Det kan ikke være noget, som kommer almindelige mennesker til gode, at velfærden på den måde ikke får de penge, som velfærden har så hårdt brug for.
Louise Schack Elholm (V), 2018-03-13:
Lad mig bare sige, at man også godt må vurdere, om man tror på de undersøgelser, der bliver lavet.
Man må godt vurdere, om man synes, at de er lavet på et retvisende grundlag.
Jeg synes ikke, det var en retvisende undersøgelse, der blev lavet dengang.
Jeg stoler ikke på den.
Og når jeg ser på, hvad der ellers har været af undersøgelser, hvad jeg har fået forelagt af tal fra alle mulige andre end Damvad, må jeg bare sige, at der en helt klar tendens til, at det her vil modvirke sort arbejde.
Jeg må også bare sige, at det er det helt klare billede, jeg får fra de folk, jeg har talt med.
Jeg synes faktisk, at man også skal lytte til folk.
Man skal ikke kun lytte til eksperter.
Men det, som der lægges op til her, er, at man fastholder beskatningen af en værdiskabt stigning i samfundet.
Det er den måde, man får en retfærdig beskatning på, nemlig ved at man beskatter begge dele.
Grunden til, at man også beskatter boligen, er jo, at der skal være en lighed i investeringsafkastbeskatningen, hvad enten man beskatter kapital eller du investerer i din bolig.
Det er den lighed, man forsøger på at skabe.
Det, som I lægger op til, er, at det skal være mindre attraktivt at investere i sin bolig end at investere i aktier.
Hvad siger ordføreren til det?
Andreas Steenberg (RV), 2018-03-13:
Det skal fru Pia Adelsteen være i sin gode ret til at være glad for.
Jeg synes, vores samfund kunne have fået mere ud af bruge de penge anderledes siden 2002.
Rune Lund (EL), 2018-03-13:
Men i forhold til skattestoppet var udgangspunktet jo, at det skulle udløbe i 2020, og den her boligaftale indebærer så, at der bare til 2025 samlet set skal hældes 20 mia. kr. i den her aftale, og de kunne være gået til nogle af de rigtig mange ting, som ordføreren for De Radikale nævnte.
For De Radikale har jo argumenteret meget for nødvendigheden af de her reformer, fordi der skulle være råd til velfærd.
Men nu bliver der brugt milliarder af kroner, som kommer fra forringelser for den modtager af dagpenge, som f.eks. havde en bedre sikring tidligere, og de penge bliver nu brugt til nogle boligejere.
Det var vel ikke det, der var meningen med det – skulle man tro.
Jesper Petersen (S), 2018-03-13:
Socialdemokratiet vil jo gerne rent politisk bidrage til, at vi får en grønnere bilpark.
Det gælder, både når det er personbiler, og når det er klimabelastning fra lastbiltransport.
På det område er vi jo en del af den såkaldte Eurovignette, hvor vi har en fælles vejbenyttelsesafgift for lastbiler på 12 t eller derover for godstransport i Danmark, Sverige, Holland og Luxembourg.
Det er et fælles samarbejde, som er gavnligt for branchen, og som erhvervslivet er glad for.
Pointen med det er at bidrage til en øget tilskyndelse til at køre med lastbiler, der forurener mindre.
De nuværende satser blev fastsat i 2001, og nu vil satserne stige ca. 20 pct. i realpriser for de såkaldte dagsvignetter og for de ældste og mest forurenende køretøjer i forhold til 2001-niveauet.
Langt de fleste danske køretøjer er heldigvis så miljøvenlige, at de som minimum overholder den såkaldte Euro III-norm, så det er faktisk ikke så meget danske køretøjer, der vil blive berørt.
Det vil altså være udenlandske køretøjer, der bidrager til, at der er en øget indtægt fra det her område, som indgår i finansieringen af en anden aftale, som vi har lavet, som også gør, at vi får en grønnere bilpark.
Endelig er der også et element i lovforslaget om Køretøjsregisteret.
Man vil give mulighed for, at virksomheder, der opkræver betaling for brug af veje, broer, færger og tunneler, kan få adgang til Køretøjsregisteret, så de via nummerpladeoplysninger kan sende en opkrævning til en køretøjsejer.
Det er jo et system og en teknik, som bliver brugt forskellige andre steder i andre lande med udmærket succes.
Og vi synes, det er udmærket, at vi også får den mulighed i Danmark for at lave nogle smarte betalingsløsninger, så man f.eks. ikke skal standse op for at betale for benyttelsen af en bro.
Socialdemokratiet kan altså stemme for lovforslaget, når vi når så langt.
Karsten Lauritzen (V), 2018-03-13:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at hvis vi ikke havde indgået den her aftale, havde vi set stigende boligskatter, altså hvis ikke man havde forlænget den brede aftale, der var om et boligskattestop, som Anders Fogh Rasmussen indførte i 2001.
Det er fuldstændig rigtigt.
Det har vi ikke ønsket.
Vi ønsker ikke, at boligskatterne skal stige.
Jeg ønsker et beskatningssystem, hvor man, hvis værdierne stiger meget, skal betale mere i skat.
Det er kun rimeligt, at hvis man får mere i løn, skal man også betale mere skat af lønindkomst.
Men omvendt ønsker jeg ikke et boligskattesystem, hvor folk må gå fra hus og hjem, fordi de ikke ved, hvad de skal betale, eller fordi de ikke kan betale, al den stund at den værdi, der er i boligen, jo først frigives, når man sælger boligen og har pengene i hånden.
Men skatten skal tages løbende, og derfor er der her et særligt hensyn at tage til landets boligejere.
Rune Lund (EL), 2018-03-13:
Men man siger i velfærdsaftalen, at pengene skal reserveres til at sikre finansieringen af velfærdssamfundet i fremtiden.
Vi har set forringelserne på førtidspension, vi har set forringelserne på sygedagpenge, vi har set forringelserne på fleksjob, vi har set forringelserne på kontanthjælp, som har kastet tusindvis af mennesker ud i fattigdom.
Hver gang har argumentet været, at der skal være råd til fremtidens velfærd.
Så er det da et gigantisk løftebrud lige pludselig at snuppe 20 mia. kr. fra det råderum og bruge det til skatterabatter til boligejerne på et boligskattestop, som ville være udløbet i 2020.
Kan vi ikke få den erkendelse fra skatteministeren, altså at der er blevet sagt et, men at der nu med den her boligskatteaftale bliver gjort noget andet?
Karsten Lauritzen (V), 2018-03-13:
Der er jo typisk et politisk-økonomisk råderum.
Det råderum er så større eller mindre, afhængigt af hvilke beslutninger man træffer, og det er også påvirket af vores samhandel med andre lande og en række ting, vi ikke er herre over, f.eks. olieprisens udvikling, indtægterne fra Nordsøen, renterne i forhold til hvad vi får ind i PAL-skat.
Det ændrer dog ikke ved, at den regering, vi har nu, og mit parti, Venstre, stod i spidsen for en lang række reformer, der øgede råderummet.
Det er jo et råderum, der skal bruges til at fremtidssikre Danmark.
Og man kan fremtidssikre Danmark ved bare at lade den offentlige sektor vokse og vokse og vokse, men man kan altså også fremtidssikre Danmark og vores velfærdssamfund ved at sikre gode vilkår for, at der er arbejdspladser at få i det private, at vi er konkurrencedygtige – at man som boligejer har gode vilkår, og der er flere millioner danskere, der ejer en bolig, og der er mange fra rig til fattig, der ejer en bolig.
Jeg ønsker som liberal at understøtte, at man ejer en bolig.
Det er et politisk ønske fra mig: Folk skal eje deres egen bolig.
At bruge penge på at gøre det billigere at eje sin egen bolig og give tryghed omkring boligskatterne, må jeg sige jeg synes er en del af at fremtidssikre vores velfærdssamfund og vores fællesskab.
Rune Lund (EL), 2018-03-13:
Jeg synes, at skatteministeren siger to ting.
Skatteministeren siger på den ene side til hr. Andreas Steenberg, at det er forkert, at skattestoppet bliver ophævet, men siger til mig og til Enhedslisten, at vi da skal være glade for, at man fremadrettet har nogle ejendomsvurderinger, og at der så sker en løbende beskatning af det ud fra de satser, der er gældende.
Det er jo ligesom at sige to ting på samme tid.
Vi synes faktisk, det er en rigtig god idé, at man laver et system fremadrettet, hvor man siger, at man har nogle vurderinger af, hvad en bolig er værd, og at man så beskatter den ud fra de gældende satser.
Vi synes, man skal samle nogle data, altså så må man bruge nogle flere midler og afsætte nogle flere ressourcer til at konsolidere nogle data, som er tættere på virkeligheden end dem, man åbenbart har en ambition om at samle nu.
Men grundlæggende er det jo rigtig tænkt.
Problemet er så, at der bliver hældt ekstra penge i.
De 20 mia. kr., som vi taler om frem til 2025, er penge, som kunne være brugt til noget andet.
Og når man f.eks. tilbage fra velfærdsaftalen i 2006 kan se, at der står, at pengene skal reserveres til at sikre finansieringen af velfærdssamfundet i fremtiden, så er det da, undskyld mig, løftebrud i tiende potens, at de penge i stedet for bliver brugt til at give skatterabatter til boligejerne.
Det må skatteministeren da også kunne indrømme.
Karsten Lauritzen (V), 2018-03-13:
Ja, men jeg tror altså, at svaret vil være, at det vil være meget omkostningskrævende at gøre, og at omkostningerne ikke vil stå mål med, hvor mange borgere der vil benytte sig af det.
Men jeg vil naturligvis gerne undersøge det igen.
Det er jo en del af den lovbehandling, vi har gang i her, at vi laver en politisk aftale i et lukket rum.
Der ligger nogle forudsætninger til grund, der er nogle notater, og så har Folketinget – inklusive de partier, der en del af aftalen – mulighed for at efterprøve det ved at stille spørgsmål og andet.
Og det er man velkommen til; det er en del af det parlamentariske arbejde.
Hvis det så viser sig at være muligt, vil vi skulle mødes og aftale, at vi vil gøre det, som hr. Jesper Petersen efterspørger, men lad os tage et skridt ad gangen.
Men tilsagnet om at kigge på det en ekstra gang giver vi selvfølgelig gerne.
Jesper Petersen (S), 2018-03-13:
Jeg vil bare takke for den tilkendegivelse.
Lad os da prøve ad.
Hvis det er muligt undervejs at opgøre, hvad den enkelte skylder – og det vil jo fremgå af det system, der er – jamen så må der da også være mulighed for at etablere en betalingsløsning.
Men vi må se under udvalgsbehandlingen, hvad mulighederne er.
Jeg tror som sagt, at der også er mange blandt Venstres vælgere, der egentlig godt kan lide at leve efter det princip, at når man kan se, man har en skatteregning, så betaler man den.
Jeg synes da, vi skal undersøge en ekstra gang, om ikke det er muligt.
Karsten Lauritzen (V), 2018-03-13:
Jamen det er jo en del af kritikken, der har været af lovforslaget, at man tvinger alle til at indefryse det.
Og hvad nu, hvis man gerne vil betale det, man skylder?
Det er et godt, fornuftigt og sundt princip, og det ville jeg gerne give mulighed for, hvis det var muligt at understøtte og administrere efter.
Skatteministeriet og SKAT har dårlige erfaringer med, at man vedtager kompliceret lovgivning uden at kunne understøtte den it-mæssigt eller administrativt, og det er udfordringen i den her sag.
Derfor har vi valgt at sige: Alternativet var, at der ikke var nogen indefrysningsordning for nogen, og at vi i 2021 fik en indefrysningsordning, hvor man kan vælge til eller fra.
Og det er jo så det, vi har besluttet.
Til gengæld betaler man så ingenting i rente i den her periode.
Og i 2021 vil man have mulighed for at betale det, man skylder, hvis man måtte ønske det.
Jeg vil da gerne undersøge yderligere, om det it-mæssigt kan lade sig gøre at understøtte det nu, men jeg tror, svaret vil være det samme, nemlig at det desværre ikke er muligt.