runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-07:
Jeg lagde mærke til, at ministeren også nævnte ordet forebyggelse et par gange i sin tale.
Det er klart, at det tror jeg vi alle sammen er enige i.
Når vi har med unge mennesker at gøre, ligger der også forebyggelse i ordet konsekvens, og en ordentlig konsekvens er i sig selv ofte forebyggende, når vi taler om de områder her.
Mener ministeren, at de nuværende konsekvenser, det har for elever, der begår vold i skolen, er de rette?
Eller er det et område, vi også skal kigge på?
Vi ved jo, at der ofte ikke sker politianmeldelse.
Ofte bliver forældre anbefalet og anmodet om måske at holde igen med en politianmeldelse, og andre gange tager skoleinspektøren ikke selv f.eks. tiltag for at lave en politianmeldelse, selv om man ved, der er foregået vold blandt elever, som er plus 15 år.
Det er jeg enig i.
Mener ministeren grundlæggende, at det er problematisk, hvis der er skoleledere, som ligesom indtager en partsrolle i det og anbefaler forældre ikke at anmelde det, hvis deres børn er blevet overfaldet i skolen af en anden, som er +15?
Der kan være en skoleleder, der siger: Her synes jeg ikke I skal politianmelde.
Synes du, det er problematisk, at en skoleleder går ind og varetager sådan en rolle i sådan en situation?
Mattias Tesfaye (S), 2025-05-07:
Jamen straffeloven gælder også på skolen.
Så hvis der har været en straffelovsovertrædelse, synes jeg da, det skal anmeldes til det lokale politi, og så må de jo overveje, om der kan rejses tiltale.
Men langt de fleste af de sager, vi taler om her, er jo ikke straffelovsovertrædelser.
Det er bl.a. små børn i indskolingen, der reagerer på en meget uhensigtsmæssig og nogle gange voldelig måde over for andre elever eller over for personalet.
Der synes jeg da altid som udgangspunkt man skal forsøge at håndtere det med de mindst muligt indgribende pædagogiske værktøjer.
Men det skal også være i værktøjskassen, at man f.eks. har mulighed for at flytte et barn væk fra episoden.
Hvis det kræver, at man f.eks. løfter en dreng på 2 år væk, synes jeg også, det er okay.
Anni Matthiesen (V), 2025-05-07:
Nu vil jeg gerne bruge muligheden her til også at grave lidt mere ned i, hvad Danmarksdemokraterne tænker.
Jeg kan selvfølgelig helt klart se, at man gerne vil sætte en undersøgelse i gang nu.
Men er der nogle ting, hvor Danmarksdemokraterne faktisk tænker, at vi bør rykke allerede nu og ikke vente på resultatet af en undersøgelse?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-05-07:
Vi deltager gerne i de møder, hvor man kan tage ting op, vi umiddelbart kan gøre, men vi synes bare, at der er så mange ting, vi ikke ved nok om.
Der er så mange historier om, hvad der foregår, så vi mener faktisk, at vi samtidig har brug for at få en kortlægning af, hvad der er objektivt rigtigt, og hvad det rent faktisk er, der sker derude.
Så derfor kunne vi sagtens have den her undersøgelse kørende, samtidig med at vi selvfølgelig tager en dialog om, hvilke tiltag vi kan gøre her og nu.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-05-07:
Tak for det.
Jeg tror, jeg vil starte med at gentage mig selv og sige, at fordi man sætter en undersøgelse af området i gang, behøver det jo ikke at være en stopklods; det er os, der bestemmer, om det skal være en stopklods.
Så er der det her med at kigge frem og med handling og sådan noget.
Altså, jeg synes, det er nogle gode initiativer, som regeringen har taget fat i, og mange af dem er jo noget, som LA har været fortaler for i mange år.
Stramningen af ordensbekendtgørelsen var noget, vi prøvede at komme igennem med, da vi sad i regering, og vi har også været fortalere for det her med fysisk guidning i længere tid.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren ind til, om ordføreren mener, man ved nok omkring den vold, der foregår ude på skolerne.
SF nævnte bl.a., at man kan se det i arbejdstilsynene, men man kan samtidig også se, at der slet ikke bliver rapporteret lige så meget vold ude på skolerne, som Arbejdstilsynet selv rapporterer.
Det kan man jo høre på nogle af de organisationer, der har med skolen at gøre.
Derfor er jeg også glad for, at ordføreren lægger vægt på, at man ikke skal pakke det ind i alle mulige andre ord, end hvad det er.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-05-07:
Som jeg nævnte i min tale, har vi jo en del data, ikke?
Vi har både Danmarks Lærerforening og Arbejdstilsynet – der er der jo trods alt også en del, der skal rapporteres ind – og Børne- og Undervisningsministeriet udarbejdede jo sidste forår en opsamling, som bl.a. byggede på data fra Danmarks Lærerforening, Skole og Forældre, KL og Arbejdstilsynet.
Så der er jo et vist vidensgrundlag, og så synes jeg da også, det er relevant at lægge et eller andet validt i den klare kortlægning, som Berlingske i hvert fald har lavet, hvor de viser, at omfanget er meget, meget stort, og også, at det er et omfang, der er uacceptabelt.
Er det så præcis nok viden?
Skal vi lige vide, om omfanget reelt er et par procenter større, end vi ved det er?
Altså, det erkendte problem er, at der er vold, og at det er uacceptabelt, så det skal vi have gjort noget ved.
Så derfor ser jeg ikke, at der er et stort behov for at skulle fyre medarbejdere i Børne- og Undervisningsministeriet for at finansiere en undersøgelse mere nu.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-05-07:
Jeg synes, det er lidt sjovt med det her omkring finansiering, for regeringen slår sig meget op på, at man gerne vil skære i bureaukratiet, men når vi så foreslår, at vi kan skære lidt i bureaukratiet, er det sådan her.
Jeg ved ikke, om ordføreren har beregningerne fra ministeriet af, hvad sådan en undersøgelse her ville koste, og hvor mange årsværk det var, at man ville skulle skære i Børne- og Undervisningsministeriet.
Jeg synes, at det klinger en lille smule hult.
Ellers må man jo blive enige om at sætte sig ned omkring et bord og så finde nogle regler, man vil fjerne, for at finansiere det her.
Jeg troede egentlig, at Moderaterne var friske på den slags og ikke ville lægge sådan en undersøgelse ned, på baggrund af at man vil skære i noget bureaukrati.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-05-07:
Som jeg nævnte i min tale, er det slet ikke sådan, at vi lægger undersøgelsen ned.
Vi har jo netop sagt, at vi nu indkalder til en drøftelse af, hvad det præcis er for en viden, vi mangler.
Så må vi jo også finde ud af, hvordan vi kan blive enige om en god finansieringskilde.
I Moderaterne er vi sådan set meget optaget af at nedbringe bureaukratiet, og derfor har vi da også været nogle af dem, som mente, at det var vigtigt, at vi bl.a. lavede det her prioriterede opgavebortfald, som jo så endte med, at hver syvende medarbejder blev fyret i Børne- og Undervisningsministeriet.
Det er muligt, at der skal fyres flere, men jeg synes, at vi skal tage drøftelsen først.
Lisa Perkins (LA), 2025-05-07:
Der nævnes nu fra Moderaternes side, at der er en åbenhed for, at der skal igangsættes en undersøgelse, og det vil jeg gerne drøfte på et udvalgsmøde senere.
Men der bruges også argumentet, at en undersøgelse vil være en stopklods for at komme i gang med noget.
Så når det skal drøftes på udvalgsmødet, skal man så forvente, at der er åbenhed for det?
Altså, hvornår skal den her undersøgelse så gå i gang, hvis den er en stopklods for at handle?
Er der nogle bestemte handlinger, der skal ske først, før man vil gå i gang med en undersøgelse?
Er det ikke lidt spild af tid at gå i gang med at drøfte en undersøgelse, hvis argumentet er, at det stopper vores nuværende arbejde?
Derudover hører jeg Moderaterne sige, at vi kender omfanget af det godt nok til at handle.
Samtidig nævnes der nogle små justeringer, men en af de ting, vi godt vil undersøge, er årsagen til volden.
Mener Moderaterne ikke, at det er ret relevant at vide, hvad årsagen er, når man skal gribe til nye tiltag?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-05-07:
Først må jeg lige korrigere ordføreren.
Det er jo ikke et udvalgsmøde, vi lægger op til, det er et forligskredsmøde, som er datosat, og hvor vi så kan drøfte, om vi skal have en undersøgelse.
Vi kan ikke foruddiskontere, at vi beslutter, at vi skal have en undersøgelse.
Jeg nævnte jo også i min tale, at vi skal finde ud af, hvad det præcis er, vi skal undersøge.
Så er jeg også undersøgelsen mere optaget af, at undersøgelsen peger i retning af, hvad vi så på baggrund af undersøgelsen tænker at tage initiativ til at foretage af handlinger.
For igen vil jeg sige, at jeg ikke synes, det er en undersøgelse omkring vold, der er det vigtigste, når vi allerede ved, at volden er på et uacceptabelt niveau.
Så er jeg mere optaget af, hvordan vi kan løse det her problem.
Og jo, vi kan også sagtens sætte nogle kloge mennesker til at undersøge de præcise årsager – jeg tror nemlig, at vi er mange, der godt ved, hvad nogle af årsagerne er – men jeg tror, det bliver svært at finde ud af, præcis hvad årsagerne er.
Der tror jeg, det skal være en større kommissionsundersøgelse, og det arbejde kommer sikkert til at tage rigtig lang tid.
Så hvis man skal kortlægge alle årsager præcist, tror jeg det bliver rigtig, rigtig svært.
Det kommer til at kræve meget på flere niveauer, så ... nå, min taletid udløber nu.
Så nej, vi afviser ikke en undersøgelse, men lad os drøfte det.
Lisa Perkins (LA), 2025-05-07:
Men jeg kunne egentlig godt bare tænke mig at høre, om Moderaterne kan bekræfte, at de mener, at der er nok data til at tage fuldbyrdede beslutninger, for så synes jeg, det forekommer mærkeligt, at man er åben for en undersøgelse.
For det er en anerkendelse af, at der mangler information på det her område.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-05-07:
Jeg nævner jo også, at det første, vi skal drøfte, er, hvad vi skal undersøge, herunder at vi måske skal have kortlagt, hvad det er for nogle initiativer, vi skal tage.
Det, jeg siger, er, at der er nok data til at vide, at problemet er der, og at problemet er uacceptabelt.
Derfor kunne vi sætte gang i flere initiativer.
Så det er måske i virkeligheden der, vi skal fokusere undersøgelsen, altså hvad det er, vi skal gøre for at komme det her problem til livs.
For vi skal komme det her problem til livs.
Det er et uacceptabelt problem.
Mette Abildgaard (KF), 2025-05-07:
Tak for ordet, formand.
Jeg står her i dag på vegne af vores undervisningsordfører, som desværre ikke havde mulighed for at være i salen i dag.
Vold i folkeskolen skal på alle mulige måder tages alvorligt.
Jeg har selv en lille datter, der startede i 0. klasse sidste år, og jeg tror, alle forældre kærer sig helt utroligt om deres børns velbefindende i folkeskolen, så naturligvis er det her noget, der berører andre.
Derfor er vi også med til at fremsætte det her beslutningsforslag om en national undersøgelse på det her område.
Den 27. marts havde vi i Det Konservative Folkeparti sammen med andre gode kollegaer ministeren i samråd om den stigende vold i folkeskolen.
Her gik debatten bl.a. på den vold, som børn og unge og deres lærere dagligt oplever i skolen.
Det spørgsmål synes vi stadig står ubesvaret hen.
Vold i skolerne er en alvorlig udfordring, både for lærere og for elever.
Og det er fuldstændig uacceptabelt, at vi i dag har skoler, hvor der bliver slået og sparket truet og det er blevet en del af hverdagen.
Vi er nødt til at få dokumenteret omfanget af volden, typen af volden, hvem, der udøver den, og hvad konsekvenserne er, både for dem, der udsættes for vold, og dem, der udøver den.
Kun med et reelt overblik kan vi handle effektivt.
Vi kan ikke acceptere, at stole og sakse flyver gennem lokalet, og at børn skal føle sig utrygge i deres hverdag.
Vold i folkeskolen er og bliver
uacceptabelt.
Vi skal sætte ind nu, og det første skridt er viden.
Det får vi genereret med det her beslutningsforslag, og derfor bakker vi det naturligvis op i Det Konservative Folkeparti.
Christina Olumeko (ALT), 2025-05-07:
Jeg tror, ministeren bedst selv vil kunne besvare det spørgsmål, men jeg kan fra min stol her i Folketingssalen sige, at jeg ser, at meget af den lovgivning, vi vedtager, ikke bliver implementeret tidsnok og ikke bliver implementeret efter intentionen i aftalerne.
Det tror jeg har noget at gøre med, at vi blandt andet på en række områder skærer ned i embedsværket, og det synes jeg er problematisk.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-05-07:
Jeg må sige, at jeg som skolelærer mildest talt bliver pikeret, når fru Lotte Rod siger, at Radikale hverken kan bakke op om en undersøgelse af, hvem det er, der skaber de her voldsproblemer i skolen, eller af, hvilke typer vold der bliver begået.
Vi skal bare stikke hovedet i jorden, bare ignorere problemet – og så går det nok væk af sig selv.
Jeg kan godt forstå, hvis der sidder skolelærere derude og ryster på hovedet og tænker: Radikale Venstre er i hvert fald ikke partiet, der repræsenterer skolelærernes interesser.
Det er elever, der sågar i nogle tilfælde har truet lærere med voldtægt eller drab af lærernes børn.
Det er jo ikke en naturlig grænseprøvning for elever.
Det er helt og aldeles uacceptabel adfærd, som der skal sættes ind over for med hårde og kontante konsekvenser.
Er fru Lotte Rod ikke enig i det?
Theresa Berg Andersen (SF), 2025-05-07:
Jeg har lyst til at sige til hr. Lars Boje Mathiesen, at de 8 mia. kr. ikke er dem, jeg henviser til her.
Vi har jo mulighed for at gå ind og forhandle i forbindelse med en finanslov om delelementer, som vi synes er vigtige, ligesom vi gjorde med skolemad, kan jeg sige.
Her fik vi forhandlet nogle af elementerne ind.
Men vi tror på, at alle de konkrete forslag, jeg nævner her, er en del af en løsning.
Så må vi jo se, hvad vi kan nå til enighed om.
I vælger at bruge pengene på en undersøgelse; vi vælger at lave handling.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-07:
Man har været specifik omkring nogen, og andre har man ikke.
Men det, jeg snakker om, er den del af det økonomiske råderum, man nu bruger på forsvaret.
Det er jo midler, som vi ikke har set før, som SF siger.
Derfor spørger jeg bare, om man så, når man nu går på talerstolen og siger, at vi gerne skal bruge flere penge på det her område, ikke kunne være konkret og specifik og sige, hvor de penge skal komme fra på folkeskoleområdet, når man nu har brugt det økonomiske råderum.
Hvor er det, man vil spare henne for at finde pengene?
Anni Matthiesen (V), 2025-05-07:
Hvad tænker Danmarksdemokraterne f.eks. om noget af det med fysisk guidning.
Er det noget, som Danmarksdemokraterne sagtens kunne se sig selv i, i forhold til at vi her bør gøre mere for at give lærerne nogle flere værktøjer?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-05-07:
Jamen der er mange ting, vi skal have diskuteret.
Nu må jeg jo sige, at jeg normalt ikke er ordfører på området, og derfor skal jeg også passe på med, hvad jeg sådan helt konkret får sagt at vi er for og imod af detaljer.
Så det vil jeg overlade til vores ordfører på området at forholde sig til, når der nu kommer en dialog ovre i ministeriet.
Theresa Berg Andersen (SF), 2025-05-07:
Tak for ordet.
Vold i folkeskolen er dybt alvorligt.
Det skal være trygt at gå i skole både for eleverne og for de voksne, som arbejder med vores børn hver dag.
Det kan være dybt problematisk, og derfor skal vi også gøre noget ved det.
Men vi kommer ikke til at støtte beslutningsforslag B 146.
Det gør vi ikke, fordi vi mener, at forslaget primært fører til mere bureaukrati og ikke anviser de konkrete løsninger, som vi har brug for.
Der mangler en klar idé om, hvad en national undersøgelse egentlig skal bidrage til.
Hvad skal den føre til, og hvordan skal vi omsætte det her til bedre trivsel i praksis?
Vi kender jo allerede mange af de redskaber, som virker.
Vi skal sikre flere voksne omkring børnene.
Der skal være flere pædagoger og lærere.
Det betyder tryghed og bedre relationer, som vi ved er helt afgørende, når man skal forebygge konflikter.
Vi skal også styrke PPR, så skolerne hurtigere kan få den hjælp til børn og unge og særlig til dem med særlige udfordringer.
Vi skal investere i efteruddannelse, så lærere og pædagoger får de redskaber, de har brug for, til at håndtere konflikter og skabe inkluderende læringsmiljøer.
Vi skal skabe klare rammer om lærernes fysiske beføjelser, så man aldrig er i tvivl om, hvad lærere eller pædagoger må i forhold til at træde imellem, så der ikke er noget, der udvikler sig voldeligt.
Egentlig har lærernes formand, Gordon Ørskov Madsen, haft et godt indlæg og sagt det meget godt i Skolemonitor den 26. juni sidste år – og jeg citerer: »... vi skal sætte ind langt tidligere med et større fokus på forebyggelse, specialpædagogiske kompetencer ind i undervisningen og større fokus på stærke fællesskaber.
Og alt det kræver økonomiske investeringer i et helt andet omfang, end vi ser i dag.
Den stigende vold mod lærere er et strukturelt problem, der kræver strukturelle løsninger.
Folkeskolens økonomi og rammer er simpelthen nødt til at blive bedre, hvis vi skal problemet til livs.
« Det er vi i SF enige i.
Det kræver ikke en stor kortlægning med et uklart formål.
Det her kræver reel handling fra os herinde i salen.
Desuden foreslår forslagsstillerne at finansiere den her kortlægning ved at skære i antallet af medarbejdere i Børne- og Undervisningsministeriet, og samtidig skal vi nok også bruge dem til arbejdet.
Vi mener ganske enkelt ikke, at det her hænger sammen.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-05-07:
Tak for det.
Det var lidt den tale, jeg havde forudset komme fra SF, også, at noget af løsningen er flere penge.
Men jeg tror også, at noget af det, der skal løse problemerne med volden, handler om noget mere strukturelt, og det er også, hvordan man går til pædagogikken derude.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Bakker SF op om det forslag, som ministeren er kommet med omkring fysisk guidning af elever?
Jeg er ikke helt sikker på, om det var det, SF sagde.
Theresa Berg Andersen (SF), 2025-05-07:
I forhold til de fysiske beføjelser har vi nok brug for at se noget konkret på et papir, for vi tror på, at der godt kan være nogle beføjelser til lærerne, men det skal ikke være voldsomme beføjelser.
For det er ingen hemmelighed, at vi også er skeptiske over for måden, det blev fremlagt på af ministeren.
Så vi skal nok se det konkrete forslag, før vi kan forholde os til den del.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-05-07:
Det er også helt fair.
Jeg havde selvfølgelig håbet på en lidt mere klar opbakning til det forslag, for jeg tror, det er noget af det, der vil kunne gøre en forskel derude.
Hvilke af de her områder, som vi med beslutningsforslaget gerne vil have undersøgt, mener SF at der allerede er nok viden omkring?
Og igen vil jeg sige, at jeg synes ikke, det er modstridende, at vi undersøger området til bunds, så det ikke kun nærmest af det, Berlingske har undersøgt, og at vi samtidig sætter nogle andre initiativer i gang.
Theresa Berg Andersen (SF), 2025-05-07:
Først og fremmest synes jeg, det er fuldstændig åndssvagt at bruge en masse penge på en undersøgelse, når vi ved, hvad det er, der virker.
Der er skitseret fem punkter her.
I forhold til omfanget af vold kan vi gå ind og kigge på det, for man skal jo indberette det her til Arbejdstilsynet, så her vil vi kunne hente nogle af elementerne.
I forhold til typer af vold vil jeg sige, at vi alle sammen kender de typer af vold, der foregår i folkeskolen.
Så jeg mener faktisk, at vi ved, hvad der skal til, men vi skal bare finde de midler og bruge dem rigtigt og ikke have en eller anden undersøgelse.
Lisa Perkins (LA), 2025-05-07:
Jeg er lige nysgerrig på, hvad det er, der helt nøjagtigt menes, når SF siger, at vi ved, hvad der virker.
Flere penge er også før blevet nævnt.
Ihukommende det her problem med vold kunne jeg godt tænke mig konkret at høre, hvad det er, der virker.
Theresa Berg Andersen (SF), 2025-05-07:
Jeg har skitseret flere elementer her, som jeg mener virker.
Jeg mener, det virker at sætte flere voksne, både lærere og pædagoger, ind i klassen, så man kan styrke relationerne.
Jeg nævner også en stærkere hjælp til PPR.
Jeg kommer selv fra Nordjylland, og lige nu er der sindssyg lange ventetider, og har vi nogle børn, der skal indstilles, så skal hjælpen finde sted nu.
Så tror jeg, at en af de ting, som Venstres ordfører peger på i forhold til stærk efteruddannelse af pædagoger og lærere, er noget af det, der skal til, så man har nogle håndtag at gribe i, og så går vi samtidig positivt til de forslag, som ministeren også har stillet, og som vi skal kigge på efterfølgende.
Lisa Perkins (LA), 2025-05-07:
Jeg synes jo, det lød rigtig sympatisk og dejligt, at det, der virker, er en tæt relation til en voksen, men nu er jeg selv mor til en del børn og ved fra konflikter mellem mine egne børn, at selv med en tæt relation og en rigtig god normering, kan det nogle gange være nødvendigt at komme med noget voksenguidning og komme med nogle konsekvenser.
Så jeg er nysgerrig for at høre, hvad SF tror, det er, der virker, når man har lidt ekstra voksne, så man kan komme de her ting til livs, som er så voldsomme, uden flere redskaber til de voksne, som står i situationen.
Theresa Berg Andersen (SF), 2025-05-07:
Jeg er selv pædagog igennem 19 år, inden jeg kom herind, så jeg ved udmærket godt, hvor meget en klar relation imellem voksen og barn har af betydning.
Så det her med at skabe stærke relationer tror jeg gør så meget.
Det her med to voksne, og at man kan gå fra, inden problemerne opstår, tror jeg på, og så tror jeg overhovedet ikke, at det her tåler sådan sammenligning med, hvordan og hvorledes man er sammen med sine børn i hjemmet, og hvordan børn er i et andet pres, når de er blandt flere.
Så jeg tror, der er kæmpestor forskel på de to ting.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-07:
Det er fuldstændig korrekt.
Jeg husker også, at der var et udspil i 2024 fra SF, hvor man ville bruge op mod 8 mia. kr. mere på det her område, tror jeg det var.
Finansieringen til det pegede SF dengang på var det økonomiske råderum.
Det vil sige, at den finansiering jo ikke kan bruges begge steder.
Så hvor vil SF finde pengene henne til de her øgede udgifter på skoleområdet?
Theresa Berg Andersen (SF), 2025-05-07:
Men jeg ved også godt, at SF flere gange har peget på nogle skattefordele, der er kommet ud, hvor vi overhovedet ikke er enige i den prioritering, der er lagt.
Så det her er en større del af SF's finansielle plan.
Så om det specifikt er på skattelettelser eller råderummet her, må jeg være dig svar skyldig på.
Men samtidig har jeg også lyst til at sige, at grunden til, at vi ikke bakker op, selvfølgelig også er nogle finansielle spørgsmål i det her.
Morten Bødskov (S), 2025-05-07:
Hvis det var status quo eller værre, end det er i dag, forstår jeg ikke, hvorfor Dansk Industri er så glade for det, hvis jeg nu skal være helt ærlig.
Det tror jeg trods alt, man må starte med at betragte som et sandhedsvidensbyrd, altså at de er utrolig glade for det, og at fagbevægelsen er utrolig glade for det.
De er utrolig glade for, at de her får en hjælpende hånd til at komme igennem det, som man i dag beder dem om selv at finde vej igennem, nemlig op til 20 myndighedsgodkendelser.
Vi må desværre sige, at der er myndigheder, som ikke koordinerer og ikke samarbejder og måske ikke i fællesskab tænker på vigtigheden af ikke mindst i de her år at give virksomhederne de bedste muligheder for at gå fra idé og til, at spaden bliver stukket i jorden.
Det er en hjælpende hånd til virksomhederne og til Produktionsdanmark, og jeg føler mig overbevist om, at det her er noget, der vil blive taget godt imod.
Pernille Vermund (LA), 2025-05-07:
Hvordan kan man som minister sige, at vi har ikke nogen sagsbehandlingstid i dag, at vi ikke ved, hvad sagsbehandlingstiderne i gennemsnit eller generelt er i dag – det er også det, der står i høringssvarene – og så samtidig sige, at med et loft på 18 måneder kan virksomhederne hurtigere få spaden i jorden?
Men kan ministeren ikke se, at der her er en risiko for, at vi i virkeligheden indfører en garanti, som er alt for uambitiøs, eller sagt på en anden måde, at vi bruger en masse penge på noget, som bare er status quo eller måske i virkeligheden værre, end det er i dag?