runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Katrine Robsøe (RV), 2020-11-24:
Tak for det.
Egentlig er det her jo et forholdsvis lille lovforslag, men jeg vil godt lige knytte et par ord til det nu, hvor vi står her alligevel.
Jeg er nemlig rigtig glad for, at vi har fundet et kompromis, der gør, at det bliver lidt lettere at være en af de virksomheder, der skal omlægge sig fra ivs til aps – også særlig i lyset af, at erhvervslivet lige nu står i en rigtig svær situation under corona.
Som flere har været inde på, omhandler det her lovforslag jo både forlængelsen af den her solnedgangsklausul i forhold til en midlertidig fravigelse fra virksomhedernes pligter på selskabs- og regnskabsområdet, men samtidig gør det jo det også lettere rent økonomisk at være et iværksætterselskab, der skal laves om til et anpartsselskab, da man med lovforslaget kan lave indskud af restkapitalen.
Samtidig forlænger vi så fristen for, hvornår man skal have omlagt sig, med 6 måneder, og i lyset af den nuværende situation synes jeg kun, at det er rigtig fornuftigt.
Vi skal skabe nogle rammer for, at de rent faktisk kan komme til at vokse.
Det kan ikke kun blive ved med at være et nogle ord på et stykke papir.
Vi har behov for de her iværksættere.
Vi har behov for vækstvirksomhederne.
Vi har behov for de gode idéer til at skabe nogle arbejdspladser, til at skabe den grønne omstilling og til at finde på nye løsninger.
Rent ud sagt har vi jo også brug for vores iværksættere til at finde vej ud af den økonomiske del af coronakrisen.
Der er så meget at tage fat på.
Der er de grønne iværksættere.
Der er de kvindelige iværksættere.
Der er adgangen til kapital.
Radikale støtter selvfølgelig lovforslaget.
Og så skal jeg også hilse fra Enhedslisten og sige, at de også støtter lovforslaget.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2020-11-24:
Vores ordfører på området kunne desværre ikke være her, men jeg har lovet at læse hendes tale op.
Ligesom langt de fleste af Folketingets partier er vi i SF enige i, at vi skal arbejde for, at iværksætteri og innovation fortsat trives i Danmark.
Derfor må vi som politikere også tage ansvar, når de løsninger, vi har skabt, ikke virker godt nok.
Det var desværre tilfældet, da vi så en alt for høj andel af iværksætterselskaberne, ivs'erne, ende med at koste statskassen og dermed skatteyderne mange penge og endda blive brugt til svindel.
Så det var uden tvivl det rigtige valg, da vi sidste år valgte at afskaffe iværksætterselskaberne og lave en overgangsordning.
Sunde iværksætterselskaber skal selvfølgelig kunne videreføres som anpartsselskaber, og naturligvis skal de selskaber have en ordentlig tidshorisont, men det mener vi også var tilfældet.
Vi har dog forståelse for, at vi er blevet ramt af en global pandemi, og at overgangen derfor skal være nemmere for selskaberne.
Derfor er vi i SF også indstillet på, at overgangsperioden kan forlænges.
Det er sund fornuft, at man fortsat kan fravige bestemmelser om fysisk fremmøde til generalforsamlinger i de berørte selskaber.
De afholdte generalforsamlinger skal ikke resultere i øget smittespredning, og derfor er det fornuftigt, at de undtagelsesvis kan gøres digitale.
Et af de elementer, der gjorde ivs'erne til en dyr oplevelse for de danske skatteydere, var, at man ikke havde hånden på kogepladen.
Det er ikke en menneskeret ikke at skulle hæfte for sin forretning og at kunne sende regningen videre til alle andre.
Derfor ønsker vi et balanceret beløb for at starte et anpartsselskab.
Flere organisationer som Dansk Industri og Landbrug & Fødevarer vil have beløbsgrænsen helt ned på 8.000 kr.
Vi skal selvfølgelig arbejde for, at det fortsat bliver mere attraktivt at starte sin egen virksomhed, men vi må også have for øje, at der fortsat skal være en balance mellem, hvad staten og fællesskabet skal stå til regnskab for, og hvad der må være en naturlig risiko, når man starter et selskab.
Den balance er fundet i dette forslag, og derfor kan SF støtte det.
Mona Juul (KF), 2020-11-24:
Tak for det, og tak for ordet.
Der er ingen tvivl om, at Danmark har brug for iværksættere.
Vi har brug for nye idéer, nye virksomheder, nye arbejdspladser.
Det skal være nemt og attraktivt at starte op, og det skal være fedt at prøve at være selvstændig.
Derfor var jeg også ret begejstret få ivs-selskabsformen, men mindst lige så lidt begejstret for den svindel, der tydeligvis fandt sted.
Det skulle stoppes, og der blev fundet en løsning på det ved at omregistrere til anpartsselskab.
Men desværre lykkedes det ikke at sænke kapitalkravet for anpartsselskaberne, så meget som Konservative havde ønsket sig.
Samtidig har corona gjort det endnu sværere også at nå omregistreringen.
Derfor er det godt, at vi i august lavede en aftale om at ændre herpå med en lempeligere omregistrering.
Nu er det kun differencen mellem ivs-selskabets registrerede selskabskapital og minimumskravet på de 40.000 kr. for at blive anpartsselskab, der skal findes, og så får alle 6 måneder mere til øvelsen.
Vi havde gerne set, at vi i samme ombæring sænkede kapitalkravet yderligere – det skal ikke være nogen hemmelighed.
Da der ikke var flertal for det i august, var det vigtigt at sikre en kommende forhandling om at styrke iværksætternes vilkår.
Og nu siger jeg kommende, for jeg havde nok regnet med, at vi allerede var i fuld gang, og jeg vil gerne herfra minde ministeren om aftaleteksten: »Partierne noterer sig derudover, at regeringen i efteråret vil indlede forhandlinger, om initiativer der har til formål at styrke iværksætteriet i Danmark.
Partierne ser behov for, at der tages konkrete skridt for at gøre det lettere for danske iværksættere at etablere sig og drive deres virksomhed, da iværksættere er med til at skabe fremtidens arbejdspladser, dynamik i erhvervslivet og vækst i Danmark.
Ja, lige nøjagtig, kunne man sige.
Startups er centrale for dansk udvikling og vækst, også den grønne omstilling, og kan ikke blive prioriteret nok.
Og hvem ved?
Måske der nu kan skabes bedre forståelse for at sænke kapitalkravet den her gang.
Med lovforslaget får vi i øvrigt også givet fortsat tilladelse til, at generalforsamlinger f.eks. kan gennemføres uden fysisk fremmøde, ifald det står i et selskabs vedtægter.
Coronaen er her nemlig lidt endnu, og det kræver nogle løbende tilretninger.
Konservative stemmer selvfølgelig for lovforslaget – bare hvis der var en enkelt, der skulle være i tvivl.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-11-24:
Jamen det er sådan set, fordi det jo lyser ud af ordføreren, at man har sådan en iver.
Det kan jeg sådan set godt genkende, og vi kender også godt følelsen i Dansk Folkeparti af, at tingene godt kan gå lidt langsomt herinde på Christiansborg.
Nu har Mona Juul jo kun været her i halvandet år, og hun har måske også måttet sande, at det godt nogle gange kan opleves lidt langsommeligt med at få tingene i gang.
Det kan jeg godt anerkende, men – nu har jeg ½ minut til at spørge – ordføreren insinuerer jo også lidt, at det går meget dårligt med at lave iværksætteri i Danmark.
Og der vil jeg bare gerne spørge ordføreren, om hun ikke er bekendt med, at antallet af nyetablerede selskaber i Danmark i tredje kvartal af 2020 er væsentlig højere end antallet af etablerede selskaber i tredje kvartal 2019.
Nick Hækkerup (S), 2020-11-24:
Som jeg husker det, var der jo i virkeligheden sat en revision af PET-loven på lovprogrammet for det folketingsår, som vi er gået ind i nu, men oplægget er, at vi skal foretage revision af både FE- loven og PET-loven, og noget af det, som vi skal gøre i den sammenhæng, er selvfølgelig også at overveje, hvad tilsynets rolle er, og den skal jo gerne være om ikke fuldstændig identisk, men så i hvert fald gerne nogenlunde afstemt mellem de to forskellige tjenester, vi har.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-11-24:
Tak for ordet.
Det kan godt være, at jeg ikke hørte ordentligt efter, men der er noget, jeg har brug for at ministeren også lige siger et par ord om.
Nu bliver der snakket meget om FE-sagen, og det her er jo i virkeligheden et gammelt SF-forslag, som blev til, længe før den opstod, og faktisk blev det fremsat i foråret, men vi nåede aldrig at behandle det, for så kom coronaen, og så blev det taget af bordet.
Så det er faktisk blevet aktualiseret af FE-sagen, men handler i virkeligheden om en anden sag.
Men kan ministeren sige noget om, hvorvidt vi kun kommer til at kigge på Forsvarets Efterretningstjeneste, eller om vi i virkeligheden også kommer til at kigge på PET?
De har jo ligesom ikke været involveret i FE-sagen, men jeg synes faktisk, at der er brug for en – selvfølgelig – ny samlet ordning, som skal gælde for begge tjenester.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-24:
Tak for det.
Jeg vil gerne følge lidt op der, hvor fru Rosa Lund slap, ikke fordi jeg er fortaler for, at man skal have en specialenhed for ytringsfrihed, men fordi der jo rent faktisk er en udfordring.
Hvis vi mener, at ytringsfriheden er så afgørende for vores samfund, så bør trusler på livet for at blande sig i den offentlige debat eller den politiske debat vel også vægtes højere.
Vi har i vores forhandlinger om en ny politireform talt om prioritering, og her synes jeg da godt at man kunne overveje, om det er rimeligt, at politikere eller skolelærere, der bliver truet på livet, skal have deres sager henlagt i måneder, hvis de overhovedet bliver taget op, og at en eventuel gerningsmand – og jeg taler af erfaring; jeg har siddet over for en i en retssal – kan gå fri i meget, meget lang tid, over et år, før der overhovedet fældes en dom.
Hvis manden vitterlig ville noget ondt med det, han ytrede af trusler, så ville det jo være for sent.
Og det kan jo afholde rigtig, rigtig mange mennesker fra at deltage i den offentlige debat.
Så tænker ministeren, der kunne være en mulighed for i højere grad at prioritere den her form for kriminalitet, altså trusler mod ytringsfriheden?
Nick Hækkerup (S), 2020-11-24:
Der er både et generelt og et konkret svar.
Det skal vi gøre noget ved, og det skal vi bl.a. gøre ved at sætte ekstra ressourcer af, hvilket vi får mulighed for i vores aftale om politi- og anklagemyndighed.
Det var det generelle svar.
Det konkrete svar er, at vi, som jeg også nævnte i min tale, her jo er inde på det område, som vi har sat særlig fokus på, nemlig den personfarlige kriminalitet, og hvor vi jo faktisk har sat konkrete måltal op for at få sikret, at sagsbehandlingstiden bliver bragt ned, hvilket også er lykkedes.
Så vi er på den rigtige vej der.
Er vi i mål?
Nej, det er vi selvfølgelig ikke, og jeg tror, at det betyder noget for den, der er offer for en forbrydelse – jeg tror i øvrigt også, at det betyder noget præventivt – at der er hurtig eksekvering af sagerne.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-24:
Ja, det er jo de to spor, altså at sagsbehandlingstiden skal ned, og at vi så sætter mere fokus på vold, trusler og personfarlig kriminalitet.
Jeg synes egentlig, der burde være et tredje spor, som man også kunne indføre, nemlig det væsentlige demokratiske element i det her, den væsentlighed, det har for vores folkestyre og for helt almindelige mennesker – ikke ministeren og jeg, som måske har lidt mere hård hud på vores ytringer – som også skal kunne komme til orde i den offentlige debat.
Tør de det?
Vover de det?
Det gælder særlig efter den diskussion, der har været om Muhammedtegningerne.
Når man ser, hvor bange folk er for, at Muhammedtegningerne skal vises, så vidner det jo om den generelle frygt, der er for det her, og når det først sætter sig spor i vores samfund, så kan det også ændre vores kultur og opbakningen til ytringsfriheden.
Nick Hækkerup (S), 2020-11-24:
Det synes jeg sådan set er hovedargumentet for at støtte SF's forslag om en strafskærpelse, altså at det simpelt hen er sådan, at vi ellers risikerer, at den her selvpålagte censur griber om sig.
Og strafskærpelsen er, som vi var inde på i forbindelse med et af de tidligere beslutningsforslag,
jo kun ét element, og hvis det ikke bare skal blive et symbol, så skal det følges op af det, som fru Pernille Vermund nævner, nemlig muligheden for hurtigt at få behandlet sagerne.
Jeppe Bruus (S), 2020-11-24:
Der er mange spændende ting ved at være en etpartiregering som det største parti i Folketinget.
En af dem er lige gået op for mig nu.
Når man har sådan en række af beslutningsforslag, er ministeren på først, og så kommer ordføreren på bagefter, og så har ministeren jo dækket det godt.
Derfor kommenterede hr. Peter Skaarup tidligere, at min ordførertale var lige lovlig kort.
Så jeg vil bare sige som en serviceoplysning, at det simpelt hen er for at undgå ordret at stå og gentage det, som min gode partifælle, justitsministeren, har sagt.
Det ændrer dog ikke ved, at man også som ordfører for et regeringsbærende parti har retten til at ytre sig, og den vil jeg selvfølgelig også benytte mig af her fra Folketingets talerstol.
Når nu vi taler om ytringsfrihed og de aktuelle scener, vi har set i Frankrig, så er den udvikling, der er i gang, jo meget, meget bekymrende.
Tilbage i 2006 havde jeg det store privilegium at være formand for den paraplyorganisation, der hedder Dansk Ungdoms Fællesråd.
Jeg havde faktisk selv lejlighed til at rejse rundt, også i Mellemøsten, Golfen osv., og snakke om den tegningkrise, vi havde i Danmark, og også om, hvorfor vi i virkeligheden godt respektfuldt kan kommunikere med hinanden, uden at vi som danskere naturligvis kan undskylde på vegne af en dansk avis, der bringer nogle tegninger.
Det mener jeg faktisk ikke man skulle dengang, og det mener jeg fortsat ikke man skal.
Det er i den helt grove og helt forfærdelige ende.
Men vi oplever det også i det helt stilfærdige, hvis man skal sige det på den måde – og der er jeg sådan set enig i det spørgsmål, der kom fra fru Pernille Vermund – altså i forhold til nogle eksperter, der stiller sig op og kommunikerer noget om sundhedskrisen, vi befinder os midt i, og som i tilgift til det skal finde sig i at blive truet og modtage alle mulige hadefulde og chikanerende mails.
Til noget af det kan man tænke: Nå ja, der sidder en eller anden lidt sindsforvirret person.
Og noget andet af det er ret groft og grænseoverskridende – og ikke mindst grænseoverskridende for nogle, der ikke har prøvet det før.
Det er uacceptabelt, at vores samfund udvikler sig i den retning.
Og det er helt sikkert, at nettet og udviklingen af sociale medier på mange måder har været en gevinst for vores samfund, men det har altså desværre også den negative bivirkning – det er mit indtryk – at det talerør og de trusler, som folk kan slippe af sted med at lave, er accelereret.
Derfor er der behov for, at vi ser med stor alvor på det i Folketinget.
Det har vi haft god anledning til at gøre efter det seneste folketingsvalg.
Vi har lavet fælles vedtagelser i Folketinget om behovet for at kigge på regulering af sociale medier: Hvad kan man, og hvad kan man ikke?
Der er et dilemma mellem på den ene side at regulere det og på den anden side også at respektere ytringsfriheden, for det er en af hjørnestenene i vores samfund.
I lighed med justitsministeren vil jeg også tilkendegive, at vi meget gerne vil være med til at kigge på strafniveauet i forhold til de trusler, der er, som er relateret til ytringsfriheden.
Og så er der elementer, som vi ikke kan støtte.
Tak for ordet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-11-24:
Tak for de fine ord også fra ordføreren for Socialdemokratiet, som naturligvis mener noget, der er meget tæt på det, ministeren mener.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre, hvad ordføreren selv tænker om, hvordan vi skaffer en effektiv retshåndhævelse på det her område.
For vi ved jo, at det præventive ligger i risikoen for at blive opdaget, så hvordan kommer vi nærmere det, så vi også får givet ofrene for de her trusler og problemer en reel sikkerhed for, at der også bliver gjort noget?
Jeppe Bruus (S), 2020-11-24:
Jamen det er svært.
Altså, jeg vil sige, at første gang jeg selv var udsat for meget grove trusler, syntes jeg, det var enormt grænseoverskridende, og selv om der egentlig ikke var tale om noget decideret ulovligt, havde jeg indtryk af, at politiet i virkeligheden ringede vedkommende op, og ham, der fremsatte truslerne, fik så alligevel en påmindelse om, at nu holder vi lidt øje med dig.
Betyder det så, at man kan slappe af og tænke, at så er den sag ligesom pakket sammen og afsluttet?
Så bliver man desværre lidt mere hærdet, som fru Pernille Vermund også siger, gennem tiden, men det ændrer jo ikke ved, at det er uacceptabelt, at man skal rende rundt og have det sådan.
Nu taler vi så om strafskærpelse i forhold til de sager, hvor der er noget egentlig strafbart i forhold til trusler i forbindelse med at ytre sig, og det er klart, at der må vi jo også kigge på det, der foregår på nettet: om vi kan agere stærkere der, og om vi også kan give politiet nogle flere værktøjer.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-11-24:
Jamen tak for det svar.
Jeg har indtrykket af, at vi har et politi, der har meget, meget travlt, og så kommer det her måske sådan lidt nederst i bunken, og så virker det jo ikke særlig præventivt, for så ender det faktisk ikke med en dom til bagmændene, til gerningsmændene.
Dermed efterlader vi jo offeret på perronen.
Så det var måske mere det, jeg fiskede efter.
Nick Hækkerup (S), 2020-11-24:
Det synes jeg nu ikke er i modstrid med, at vi har et enhedspoliti, som kan flyttes til forskellige opgaver.
Og så er der en helt anden problemstilling, som er den, der bliver berørt til sidst, nemlig det her spørgsmål om regulering af nettet, som er en super svær opgave, som vi har for os, og som vi i øvrigt også har haft lejlighed til at snakke om nogle gange, men hvor der er et regeringsudvalg, der prøver at kigge på, hvordan sådan en regulering kunne laves.
Rosa Lund (EL), 2020-11-24:
Det er jo rigtigt, at vi i udgangspunktet har et enhedspoliti, men det er jo et politi, som i forvejen er specialiseret ud i alle mulige enheder, som så gør, at der er nogle forbrydelser, som står tilbage og ikke rigtig bliver håndteret rigtigt og ordentligt.
Det er i hvert fald det, som de mennesker, som er ofre for den her type forbrydelser, oplever.
Jeg tror, vi har en særlig udfordring omkring netop spørgsmålet om ytringsfrihed, hvor vi jo ikke bare kan lade det være op til Facebook eller Google at sige, hvad det er for en debat, vi har om ytringsfrihed i Danmark, og måske netop derfor stiller det nogle særlige krav til vores dygtige politibetjente.
Så hvis ministeren mener det her med enhedspoliti alvorligt, så må man jo tage konsekvensen og gøre det til en større del af politiuddannelsen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-11-24:
Jamen det lyder jo lovende, at vi måske i politiforhandlingerne kan komme lidt nærmere, hvordan vi så også får skabt en effektiv retshåndhævelse.
Så har jeg et andet spørgsmål, som i virkeligheden relaterer sig lidt til det med at deltage i den offentlige debat, men egentlig ikke så meget til forslaget her, og det drejer sig om ministerens kollega Anders Kronborg.
Hvis man læser JydskeVestkysten, som jeg jo gør, for det er der, jeg er valgt, kan man se, at han er blevet chikaneret på det groveste, ved at der er folk, der har bestilt købstilbud i hans navn på huse, og han er blevet tilmeldt sæddonorregisteret osv. osv.
Nogle har misbrugt hans identitet til at udføre de her ting.
Jeg ved jo ikke, hvad der er årsagen, men jeg tænker, at det har noget at gøre med, at han er fødevareordfører og aktiv i minkdebatten.
Men det, der er det springende punkt i den sag, er, at han jo blander sig i den offentlige debat og så må tåle det her, men det er ikke kriminelt, for identitetsmisbrug er ikke kriminaliseret.
Så derfor vil jeg høre, selv om det ikke helt har relation til den her debat, om ministeren kunne se for sig, at vi også gør noget ved det og kriminaliserer den identitetsmisbrug, som ikke nødvendigvis har økonomisk vinding for øje.
Nick Hækkerup (S), 2020-11-24:
Jeg er sikker på, at JydskeVestkysten er en absolut fremragende avis at læse.
Jeg vil sige, at det ikke er en af dem, som jeg selv får læst; der er i hvert fald meget lange mellemrum imellem.
Derfor kender jeg ikke den konkrete sag, og jeg har heller ikke snakket med Anders Kronborg om det, men jeg er sådan set enig i, at der er et problem, og vi har også været over det flere gange, altså det her med, at der kan begås identitetstyveri, uden at det er muligt at straffe dem, der begår det.
Rosa Lund (EL), 2020-11-24:
Tak for det.
Jeg synes også, det er meget interessant, at ministeren siger, at man gerne vil gøre flere ting, at man gerne vil tage yderligere tiltag.
Det kunne jo f.eks. også være, at man kriminaliserede chikane på nettet, og at man kriminaliserede det, der hedder doxing, som jo er, når en persons fulde navn og adresse bliver delt vidt og bredt med chikane som formål.
Det er i hvert fald nogle af de forslag, vi har i Enhedslisten.
Jeg vil gerne spørge ministeren om en ting.
Egentlig er jeg meget nysgerrig på, hvorfor man ikke mener, det er en løsning, at der kommer en central efterforskningsenhed.
Jeg hører jo, at ministeren siger, at man har alle mulige andre super fine tiltag, men hvorfor er det ikke en særlig efterforskningsenhed?
Nick Hækkerup (S), 2020-11-24:
En del af svaret er jo, at der er alle mulige andre, som fru Rosa Lund sagde, super fine tiltag.
Jeg ved godt, at vi også har behov for at have specialkompetencer osv., men i virkeligheden er det sådan set en gevinst, at vi har et enhedspoliti, som jeg synes vi skal passe på.
Jeppe Bruus (S), 2020-11-24:
Derfor er det jo en fordel, at vi sidder og forhandler om en ny flerårsaftale for politiet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-11-24:
Jeg takker for de positive bemærkninger, og jeg er også glad for, at regeringen anerkender, at vi skal skærpe strafniveauet for trusler mod at bruge ytringsfriheden.
Og så kan jeg sige, at det jo ikke kun er islamister, der truer.
Det er sådan set også kvinder, der deltager i ligestillingsdebatter, og alle mulige andre, og det er et kæmpestort problem.
Men det, jeg egentlig vil spørge ministeren til, er, hvordan vi kan sikre, hvis man ikke vil have det, der ligger i forslaget her, at der kommer en effektiv retshåndhævelse.
Morten Dahlin (V), 2020-11-24:
I Venstre mener vi ganske enkelt, at det er uacceptabelt, hvis der bliver skabt en situation, hvor folk ikke tør ytre sig i den offentlige debat, hverken i virkeligheden eller på internettet.
Ytringsfriheden er så grundlæggende en rettighed i vores demokratiske samfund, at vi ikke må gå på kompromis.
Her i Danmark kan man sige, skrive og tegne, hvad man vil, og man kan endda få det trykt i avisen, hvis man er dygtig nok.
Derfor er det også helt afgørende for os, at trusler, som har baggrund i andre menneskers ytringer, straffes konsekvent, og derfor har vi, som jeg startede med at sige, stor ros til overs for forslaget.
Men vi har også en række spørgsmål, som vi gerne vil have svar på.
Hvad er normalstraffen i de her tilfælde?
For strafskærpelser kan vi jo grundlæggende godt lide, men det er nu altså bedst, hvis det virker i den virkelige verden.
Sagt på en anden måde: Hvad nytter det at fordoble straffen, hvis straffen i forvejen er 0?
Nu er det nogle år siden, jeg har gået i folkeskolen, men 0 x 2 giver 0, og derfor vil vi i udvalgsbehandlingen gerne have udboret, hvordan domstolene udnytter strafferammerne i dag.
Den del er ikke noget, som Venstre synes vi skal stå og haste ind her fra Folketingets talerstol, men vi vil da opfordre SF til at tage det op i de forhandlinger, der i øjeblikket kører om politiet.
Så derfor har vi et håb om, at vi sammen her i Folketinget kan lande en beretning i udvalget.
Tak for ordet.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-24:
Tak for det.
Men ordføreren nævner i sin ordførertale mobberi på nettet, og der synes jeg, man begynder at blande nogle ting sammen, for det, som er en lovlig ytring fra mig eller fra ordføreren, og som måske er en kritik af en magthaver, en religion eller nogle idéer, kan jo for andre opleves som mobberi.
Så jeg håber, at ordføreren står ved det, der står i beslutningsforslaget, og at det er det, vi bakker op om, og at det, som man så føler som stødende eller krænkende eller som mobning, må man ligesom parkere et andet sted – altså, det må vi tage i en anden debat.
Det er bare for at få det præciseret.