runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Dahlin (V), 2022-05-05:
Tak for svaret.
Mener ordføreren og mener Enhedslisten, at hvis en udlænding kommer til Danmark og begår en af de mest voldsomme forbrydelser, man kan tænke sig, altså en voldtægt, så skal vedkommende stadig væk have mulighed for at blive dansk statsborger?
Tak for det, formand.
Det er noget unikt, og derfor er det heller ikke noget, man pr. automatik skal have ret til, for det danske statsborgerskab er ikke en rettighed.
Det er en gave, men en gave, man skal gøre sig fortjent til.
Måske er den, der i danmarkshistorien har beskrevet det om danskhed, Danmark og det danske folk bedst, i virkeligheden Grundtvig, der er i midten af 1800-tallet sagde: »Til ét folk de alle høre,/som sig regne selv dertil,/har for modersmålet øre,/har for fædrelandet ild«.
Det, Grundtvig gjorde der, som egentlig var ganske klogt, både skrevet og sagt, var, at han etablerede, at Danmark og det danske folk rent faktisk var en reel ting.
Altså, Danmark var ikke bare en tilfældig plet på landkortet.
Han sagde også meget klart, at det danske folk faktisk er noget, man kan blive en del af, også selv om man ikke er født som dansker i Danmark.
Og så tilføjede han, at vi selvfølgelig også som samfund har mulighed for at stille krav, eksempelvis at man skal have øre for modersmålet, altså at man skal kunne tale dansk, og at man skal have ild for fædrelandet, at man skal acceptere de grundlæggende værdier i vores samfund.
Det var klogt skrevet af Grundtvig, og i virkeligheden er det den grundsætning, der har guidet den politik, Venstre fører, både på indfødsretsområdet og på udlændingeområdet helt op til i dag.
Så det, Grundtvig skrev tilbage i midten af 1800-tallet, var klogt, og derfor støtter vi også, at der bliver stillet kontante krav til dem, der ønsker at blive en del af den danske familie.
Man skal kunne sproget, man skal holde sig på den rigtige side af loven, man skal være i beskæftigelse, man skal bidrage til samfundet, og man skal opfylde en række, synes vi, fair og klare krav, hvis man har det der ønske om at komme ned på kommunekontoret og hente det rødbedefarvede pas.
Derfor var vi også sidste år med til at indgå en aftale med regeringen, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti om nye regler for at opnå dansk statsborgerskab.
Det er en aftale, vi i Venstre var glade for; det er vi sådan set stadig væk.
Vi havde selvfølgelig ønsker i forhandlingerne om et endnu bedre resultat, f.eks. en samtalebaseret model, som den tidligere minister ad flere omgange afviste.
Det kan være, at den nye udlændingeminister er mere positivt stemt; det vil jeg håbe.
Men det var en aftale med klare Venstreaftryk, eksempelvis at indfødsretsprøven nu indeholder et klart og tydeligt fokus på danske værdier.
Men lever man så op til de krav, ja, så synes vi til gengæld også, at man skal have tildelt det danske statsborgerskab.
At gøre de her folk til danske tager vi jo så et skridt nærmere ved at førstebehandle lovforslaget i dag, og derfor vil jeg gerne på Venstres vegne sige stort tillykke til dem, der nu er et skridt tættere på at kunne kalde sig selv for danskere.
Tak for ordet.
Pernille Skipper (EL), 2022-05-05:
Som sagt mener jeg ikke, at man bare skal have adgang til dansk statsborgerskab, uanset hvilken kriminalitet man begår.
Jeg mener, at der sagtens kan være et vandelskrav.
Enhedslisten arbejder på, at det bliver markant lettere end med de nuværende regler, men vi har ikke et sæt regler liggende i skuffen, som vi håber på hr. Morten Dahlin vil kunne blive overbevist om.
Vi arbejder for at kunne gøre det nemmere, også for nogle af de borgere, som har begået mindre former for kriminalitet.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-05-05:
Jeg synes, det sådan er en anelse plat at sige, at man får statsborgerskab, alt efter hvilken kaffe jeg drikker – nu drikker jeg i øvrigt te, men det er også ligegyldigt.
Men jeg bruger faktisk meget tid på at læse de der sager.
Ordføreren vil opdage, at der er enormt meget læsestof i det.
Og at man i Socialdemokratiet kan have en holdning til, hvad der skal dispenseres for i forhold til kriminalitet, synes jeg sådan set er helt fair.
Jeg vil også sige, at jeg heller ikke synes, det er i orden, at ordføreren siger, at det for at blive dansker kommer an på, om man ved noget om Olsen-banden, for ordføreren ved udmærket godt, at hvis der står noget om Olsen-banden, er det, fordi man skal kunne afkode det og får et hæfte, man kan læse, så man kan vise, man kan dansk.
Så det har ikke noget at gøre med, at man skal op i nogle spørgsmål om Olsen-banden; det er noget med, at man læser en tekst og så viser, at man kan forstå den.
Jeg synes, at det der bidrager til mere splittelse, end det er nødvendigt.
Pernille Skipper (EL), 2022-05-05:
Jeg er glad for at høre, at Socialdemokratiet mener, at man for det første bruger meget tid på de enkelte sager, og at man for det andet forsøger at gøre det ud fra nogle gennemskuelige, objektive krav.
Problemet er, at det kan borgere udenfor jo ikke gennemskue.
Det er ikke til at gennemskue, fordi det er op til nogle enkelte folketingsmedlemmers vurderinger i et lukket udvalg.
Jeg beklager over for ordføreren, hvis jeg blev for grov eller for plat, men ikke desto mindre er det et uigennemskueligt system, som kræver en vis mængde held – for at sige det mildt – for at få en dispensation.
Jeg mener ikke, at de statsborgerskabstest, der bliver gennemført, er udtryk for danskhed eller noget andet.
På trods af min opvækst her med jyske rødder og alt muligt andet og lang uddannelse kan jeg selv have svært ved at få krabbet mig over grænsen i de der statsborgerskabstest hvert eneste år.
Jeg synes ikke, det er et udtryk for danskhed.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-05-05:
Nej, det var heller ikke, fordi jeg blev sådan fornærmet på den måde, men det her er noget, man bruger ret meget tid på, så det handler ikke om kaffe.
Og jeg synes egentlig, det er fair nok, at man har forskellige holdninger til, hvorfor det er, man skal dispensere.
Det er jo folk, der får dispensation, vi snakker om; det er jo ikke de generelle regler, for de er ret tydelige, synes jeg.
Når ordføreren siger det der med, at hun heller ikke selv kan tage den der test, så er det, fordi ordføreren går ud fra, at man tager den på nettet.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at når man skal svare på de her spørgsmål, ligger der et hæfte ved siden af, som man kan læse, så man faktisk får de her spørgsmål, fordi man skal vise, at man kan snakke og forstå dansk, hvilket vel er fair nok, når man skal være dansk statsborger?
Pernille Skipper (EL), 2022-05-05:
Hr. Lars Aslan Rasmussen kan jo så udlægge formålet med statsborgerskabstesten, som hr. Lars Aslan Rasmussen vil, men det ændrer jo ikke på, at der også er spørgsmål i testen, som skulle være udtryk for danske værdier og alt muligt andet.
Og så må jeg rette hr. Lars Aslan Rasmussen.
Altså, de objektive kriterier ligger jo i ansøgninger.
I forhold til dispensationssagerne er det jo ikke sådan, at du kan se, præcis hvad det er, der skal til, for at få dispensation.
Det her område er fuldstændig og markant anderledes end al anden forvaltning, fordi det ligger i Folketingets politiske flertals magt og ikke i objektive kriterier at afgøre, hvem der får dispensation eller ej.
Mette Thiesen (NB), 2022-05-05:
Tusind tak.
Jeg vil egentlig gerne følge op på det, for ordføreren siger til slut, at der er nogle mindre foreteelser , som ikke skal udelukke en fra at få et statsborgerskab.
Mener ordføreren, mener Enhedslisten egentlig, at f.eks. voldtægt er en hård nok foreteelse til, at man skal miste retten til at få statsborgerskab?
Pernille Skipper (EL), 2022-05-05:
Om voldtægt er en hård nok forseelse , tror jeg nok.
Jeg har det som udgangspunkt sådan, at vi skal behandles ens som borgere i det her samfund.
Det betyder jo, at hvis man begår en forbrydelse, også forfærdelige forbrydelser, skal man sigtes, tiltales og for en domstol, hvor en uafhængig dommer eller et nævningeting afgør, om man er skyldig eller ej.
Så skal man have sin straf, og så skal man afsone.
Og når man er færdig med at afsone sin straf, står man som alle andre borgere.
Det er udgangspunktet.
Kan man så sige, at der er noget, der er så forfærdeligt, at man kunne forestille sig, at det ville udelukke nogen for evigt?
Ja, det kan man måske godt.
Vi har ikke sat grænsen et præcist sted, men vores udgangspunkt er jo klart, at du skal have den samme straf som alle andre i den samme situation, og dermed skal vandelskravet sættes meget højt.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-05-05:
Tak for det.
Og tak for dagens debat om indfødsrets meddelelse, hvor det foreslås, at 1.393 personer meddeles dansk statsborgerskab.
Det er selvfølgelig noget helt særligt at erhverve et dansk statsborgerskab, og det skyldes først og fremmest, at tildeling af dansk statsborgerskab er en stor tillidserklæring fra det danske samfund.
Derfor er det helt rimeligt, at vi også stiller en række krav til de mennesker, der ønsker at få det.
Jeg vil i den forbindelse understrege, at de personer, der er optaget på dette lovforslag, opfylder de mange krav, som et flertal i Folketinget har fastsat, og de er blevet meddelt dispensation af Folketingets Indfødsretsudvalg fra opfyldelse af et eller flere af disse krav, hvis de ikke gør det.
På dette lovforslag er 1.253 personer optaget med krav om deltagelse i en grundlovsceremoni.
Jeg håber, at de 1.253 personer får en mindeværdig dag, når de deltager i grundlovsceremonien i deres hjemkommune, og at de ligesom de øvrige 140 ansøgere, der er optaget på lovforslaget, bliver glade og stolte medborgere, der tager del i Danmark og værner om vores grundlæggende danske værdier.
Med de ord vil jeg gerne takke ordførerne for debatten.
Jeg ser frem til den videre behandling her i Folketinget.
Morten Dahlin (V), 2022-05-05:
Tak til ministeren for talen, og tillykke med det nye ministerium.
Et af elementerne i den aftale, der blev indgået sidste år om nye regler for indfødsret, var, at aftalepartierne skulle sætte sig sammen og kigge på, hvordan man kunne gøre dokumentationskravet i sager om indfødsretsbevis fra danskere født i udlandet mere smidigt.
Det skyldes, at vi desværre i stigende grad oplever, at der er danskere, der tager til udlandet og arbejder – det er jo positivt både for den offentlige sektor og for hæderkronede danske virksomheder – og så får de børn, mens de er i udlandet, og det kan så senere give problemer med at finde det her indfødsretsbevis.
Vil ministeren ikke her i dag bekræfte, at vi bliver indkaldt til et møde inden sommerferien, så vi rent faktisk kan finde en løsning på det her problem for de mange mennesker, der tager ud i verden og arbejder for vores land, får børn, mens de er derude og kommer hjem igen, så børnene ikke kommer i klemme?
Pernille Vermund (NB), 2022-05-05:
Tak for det.
Jeg vil gerne fortsætte i forlængelse af fru Pia Kjærsgaards bemærkning.
For det er jo ikke kun det, at det er meget, vi skal igennem.
Det er jo også det, at når vi har, jeg tror, det er ti punkter i et lovforslag, så har vi stadig væk kun 5 minutters ordførertale, og det betyder, at det bliver noget japværk.
Jeg må sige, at selv fra ordføreren fra regeringens partis side er man jo slet ikke i dybden med, hvad det her har af konsekvenser.
Man nævner et par enkelte punkter i lovforslaget, men kommer ikke i dybden, og der er jo ikke meget politisk i det, som kommer i ordførerens tale.
Det plejer der at være, og det vidner jo om, at når man skal sige noget om så mange punkter på så kort tid, som vi trods alt har, så bliver det svært.
Når det er sagt, kunne jeg godt tænke mig at spørge ind til den her greencardordning.
Men hvad er begrundelsen for at fjerne forlængelsen af greencardordningen på et tidspunkt, hvor danske virksomheder hungrer efter arbejdskraft?
Kasper Sand Kjær (S), 2022-05-05:
Det er jo rigtigt, at der er mange elementer i lovforslaget, og det er selvfølgelig altid en overvejelse, hvor meget man skal samle i ét lovforslag, og hvor meget man skal splitte op i forskellige.
Det er vel også på en eller anden måde noget med effektiviteten af folkestyret herinde: Kan vi pulje nogle ting, kan vi gøre det lidt hurtigere.
I forhold til det konkrete lovforslag her kan vi jo også drøfte i udvalgsbehandlingen, om vi skal se på at gøre det.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-05-05:
Det tænkte jeg nok.
Men jeg må bare sige, at det her forslag er noget af en kioskbasker, og jeg synes, det er en dårlig vane at blande så mange forslag, hvor der er nogle, der er o.k., men hvor der også er nogle, der er rigtig dårlige.
Det er en tendens, synes jeg, som hele tiden bliver forstærket, og det ærgrer mig.
Er det for – det er det vel nok – at få nogle måske lidt svære ting til at glide ned til fordel for nogle andre?
Jeg vil altså meget anbefale, at man dissekerer lidt mere, så der kan være flere om at gøre de gode ting, og så man kan sige nej til de dårlige ting.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge den nye minister om, om man har læst hver paragraf – om man har nået det.
Der er så mange gode embedsmænd, der kan sætte en ind i tingene i et ministerium.
Den fordel – eller bagdel måske – har vi andre ikke.
Men det her er altså bare for meget, også i så kort en ordførertale, synes jeg, som ordføreren holdt.
Kasper Sand Kjær (S), 2022-05-05:
Det foreslås bl.a. at opruste indsatsen mod anvendelse af illegal arbejdskraft, så personer, der dømmes under særligt skærpende omstændigheder for at overtræde udlændingelovens regler om beskæftigelse af udlændinge, skal kunne frakendes retten til at deltage i ledelsen af den virksomhedsform, som vedkommende sad i ledelsen hos på tidspunktet for overtrædelse af reglerne.
I Socialdemokratiet ønsker vi et grundlæggende opgør med det illegale arbejdsmarked.
Vi vil ikke acceptere, at skruppelløse arbejdsgivere har afviste asylansøgere og andre udlændinge uden lovligt ophold ansat i deres virksomhed, og det foregår jo typisk under dybt problematiske arbejds- og leveforhold og til meget lave lønninger.
Forslaget her kommer jo, i forlængelse af at vi tilbage i 2020 skærpede bødestraffen for virksomheder, der benytter sig af illegal arbejdskraft.
Indsatsen mod det illegale arbejdsmarked har været et vigtigt fokusområde for denne regering og for Socialdemokratiet, som jo allerede tilbage i vores udlændingepolitiske udspil fra 2018 havde en række tiltag omkring det illegale arbejdsmarked.
Men lovforslaget indeholder også mange andre væsentlige elementer, bl.a. at udenlandske dimittender, der har afsluttet en kandidatuddannelse i Danmark, og som har ansøgt om opholdstilladelse efter en af erhvervsordningerne på baggrund af et tilbud om fuldtidsbeskæftigelse, skal have mulighed for at påbegynde deres fuldtidsarbejde uden at skulle afvente sagsbehandling.
Der er en række yderligere forslag, f.eks. at ophæve muligheden for forlængelse af opholdstilladelser for personer på greencardordningen.
Det var jo en ordning, et bredt flertal herinde afskaffede i 2016, men adgangen til forlængelse blev ikke ophævet i den forbindelse, og det foreslås at blive gjort nu.
Der er en afskaffelse af klippekortordningen i forhold til danskundervisning, fordi den vel grundlæggende ikke har fungeret efter hensigten, en sikring af, at flere kriminelle udlændinge uden lovligt ophold kan blive straksudsendt, og som det sidste, at dansk lovgivning er i overensstemmelse med en nylig afsagt dom fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i sagen Savran mod Danmark. Med de ord kan jeg meddele, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-05-05:
Jeg har slet ikke været inde i det forhandlingslokale, så jeg kan ikke tage det derfra, men jeg kan i hvert fald sige, at det er det, jeg har fået opfattelsen af man Venstres side er ærgerlig over.
Men på den anden side vil jeg sige, at hvis nu jeg sad i opposition for Socialdemokratiet og jeg sagde, at jeg gerne vil have dagpengene op med 10.000 kr., og så Venstre kom og sagde, at jeg kunne få 5.000 kr. i 2 år, så tror jeg da, at jeg ville tage det.
Det er det, jeg har svært ved at se hvorfor Venstre ikke også gør her.
Kasper Sand Kjær (S), 2022-05-05:
Til den første del vil jeg sige, at nu er det jo heldigvis ikke sådan, at lovforslaget alene står og falder med, om jeg nåede omkring alle elementer.
Det fremgår jo også på skrift, hvad lovforslaget i øvrigt indeholder.
Men for at svare på det om greencardordningen blev den jo afskaffet herinde af et flertal i 2016.
Den er jo så erstattet af masser af andre ordninger, bl.a. nogle af dem, vi diskuterede før, som giver virksomhederne mulighed for at tiltrække udenlandsk arbejdskraft.
Så det eneste, der i virkeligheden har været tilbage, har jo været muligheden for dem, der allerede var på greencardordningen, for, at deres ophold kunne blive forlænget.
Der ligger jo så som en del af lovforslaget her, at de kan komme over på de ordninger, der eksisterer i dag, så en opholdstilladelse via greencardordningen tæller med i arbejdsmarkedstilknytningen.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-05-05:
Jeg forstår godt argumentets sammensætning, at man altså på en eller anden måde kan miste debatten om noget.
Men jeg mener ikke, at det er det, der er tale om her.
Så jeg tror, det er det, vi sådan set er uenige om.
Beløbsniveauet er jo meget tæt på hinanden.
Vi stod jo som udgangspunkt på de 445.000 kr., nu er det så 375.000 kr., og de fire borgerlige partier vil så have den yderligere 15.000 kr. ned, så jeg synes, vi er gået ret langt i den retning.
Jeg kan bare ikke huske en situation, hvor Venstre har sagt, vel vidende at man ikke kan få sit eget forslag igennem, at man alligevel overhovedet ikke vil stemme for noget, der går i den samme retning som det, man selv gerne vil.
Det kan jeg ikke huske at have oplevet her i de sidste 7 år, hvor jeg har siddet i Folketinget.
Mads Fuglede (V), 2022-05-05:
Jeg tror, at den store politiske uenighed er, at vi opfatter det skridt, der er i den her aftale, som værende så lille, at det er symbolsk eller måske endda ligefrem en hån over for problemstillingen.
Der er trukket så mange hænder ud af arbejdsudbuddet, at det, man gør her, er for lidt.
Der er krig i Ukraine, og vi ville også opfatte det som en hån, hvis man sender et gazebind og et rundboldbat.
Der er brug for noget mere for at løse problemstillingen, og det er der, vi har vores anke. Så jeg forstår godt, at man kan sige, at hvis noget går den rigtige vej, bør man altid bakke op, men kan ministeren ikke også følge det argument, at noget kan gå så lidt i den rigtige retning, at man bliver nødt til at sige, at man ikke vil være med til at give nogen et indtryk af, at man egentlig løser noget med noget, man ikke kan måle er en løsning?
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-05-05:
Det var også meget præcis sådan, jeg har forstået Dansk Folkepartis position, og det er jo dejligt at få præciseret, at man ikke ønsker at ændre beløbet fra de 445.000 kr., og det udstiller jo netop den situation, at lige nu har vi et forslag på bordet.
Det ligger her i salen, det kommer til afstemning inden for et stykke tid, og der har Venstre og Konservative mulighed for at træde et skridt i den rigtige retning, og i stedet vælger man så at stemme imod, vel vidende at man ikke har udsigt til at kunne stemme noget andet igennem.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-05-05:
Det er bare, fordi der lige for lidt siden var sådan en debat om Dansk Folkeparti mellem ministeren, Venstre og Nye Borgerlige, og så sad jeg og tænkte, at det bliver jeg nok lige nødt til at reagere på.
Så jeg skal bare sige, at vi i Dansk Folkeparti ikke er interesserede i at ændre på beløbsgrænsen.
Vi vil, som jeg sagde i ordførertalen, rekruttere fra de mange ledige, der er i Danmark, og hvis ikke det hænger sammen, er der masser af europæere, som kan komme hertil.
Det er meget nemmere end det, som forslaget, vi diskuterer her, eller det forslag, som kommer fra den borgerlige fløj minus Dansk Folkeparti, peger på.
Det er bare for at præcisere det, så man ikke tager os til indtægt for noget, vi ikke vil.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-05-05:
Jamen jeg tror, det er ordføreren meget bekendt, at Socialdemokratiet aldrig har været nogen stor fan af at skulle sænke beløbsgrænsen alt for meget.
Vi har i forvejen et EU-arbejdsmarked, som er helt åbent, vi har en række undtagelser fra positivlisten, vi har en beløbsgrænse, og vi har mange andre ordninger.
Og det er klart, at hvis man sætter beløbsgrænsen så langt ned – nu synes jeg ikke, det er det, man gør med jeres forslag – at alle kan komme ind, så fører det selvfølgelig til social dumping, og så er der en masse nye faggrupper, som skal konkurrere med folk fra alle mulige lande rundtom i verden.
Så det er vi da bekymrede for, og det er derfor, at vi ikke kan stemme for det.
Mads Fuglede (V), 2022-05-05:
Som jeg prøvede at gøre opmærksom på i min ordførertale, tror jeg egentlig ikke, at forskellen på beløbsgrænsens størrelse var den største knast.
Det var egentlig den største knast.
Vi så nok også gerne et tal lavere end 360.000 kr., og der er stor forskel på det tal og Socialdemokratiets tal.
Vil ministeren medgive, at det i højere grad er ordningens varighed, end det er beløbsgrænsens størrelse, der egentlig er den største udfordring her?
Pernille Vermund (NB), 2022-05-05:
Men hvorfor?
Altså, hvorfor genere nogle mennesker og nogle virksomheder – mennesker, som er i arbejde, og virksomheder, som har ansatte?
Hvorfor genere dem i stedet for bare at sige, at for de mennesker, der allerede er her, gælder den her greencardordning, indtil de ikke er her længere, og folk, der kommer hertil fremover, kan komme ind på de nye ordninger?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
I forhold til lovbehandlingen handler det jo ikke kun om, hvad den socialdemokratiske ordfører har mulighed for at udtale sig om på 5 minutter.
Det handler jo også om i en eller anden respekt for, hvad det er, vi har med at gøre her, at vi politisk skal tage stilling til indholdet af et meget, meget stort forslag og skal give vores stilling til kende på 5 minutter.
Det synes jeg bare er værd at tage med.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-05-05:
Med dette lovforslag foreslås det at sikre det lovgivningsmæssige grundlag for, at 1.393 personer kan få tildelt et dansk statsborgerskab.
I Socialdemokratiet mener vi, at personer, der har gjort deres pligt og levet op til betingelserne, naturligvis skal tildeles et dansk statsborgerskab.
Derfor skal der lyde et stort tillykke til alle dem, som står angivet på dette lovforslag, og et varmt velkommen i vores fællesskab.
Vi stiller høje krav til personer, der ønsker at være en del af vores fællesskab, for det er helt afgørende, at man som nytilkommet i Danmark evner at vise, at man aktivt ønsker at være en del af Danmark.
Det gør man eksempelvis ved at lære dansk, ved at få sig et arbejde og blive selvforsørgende og ved at bakke op om vores grundlæggende danske og demokratiske værdier.
På den baggrund er det meget vigtigt, at vi har et sæt stramme og klare regler på indfødsretsområdet, så der ikke er tvivl om, hvad vi fra Folketingets side forventer af de personer, der ønsker at blive danske statsborgere.
Og så er det ikke alle og enhver, der kan opnå dansk statsborgerskab, men alene dem, der har udvist flid og villighed til at blive en del af vores dejlige land.
På denne baggrund skal jeg meddele, at Socialdemokratiet støtter forslaget.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-05-05:
Ja, det var helt rigtigt forstået.
Marcus Knuth (KF), 2022-05-05:
Nu er jeg ikke helt sikker på, at jeg hørte ministeren rigtigt, men der er i hvert fald et ønske fra en bred vifte af partier her i Folketinget, også fra SF, om at dele det her lovforslag op, og det håber jeg at ministeren vil være lydhør over for.
For som jeg sagde i min ordførertale, er der dele, som vi nok godt kan bakke op om, men der er bl.a. også en del, hvor vi i hvert fald ikke kan.
Hvis man kigger på det høringssvar, der var fra Landbrug & Fødevarer, kan man se, at en landmand simpelt hen risikerer at miste retten til at drive landbrug i visse tilfælde, og det synes vi er en sanktion, der er meget, meget hård.
Så vi håber, at ministeren vil lytte og dele det her mest muligt op efter de ønsker, der er fra partierne her i Folketinget.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-05:
Jeg har ikke nogen kommentarer til, hvad man har af sprogbrug fra talerstolen her.
Jeg tænker, at det må være formandens opgave.