runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pind (V), 2017-10-25:
Det er vigtigt at værne om det danske sprog – det er jeg sådan set ikke et sekund i tvivl om at vi er enige om – og min klare holdning er, at uddannelsesinstitutioner som udgangspunkt skal anvende danske navne.
Det følger af lov om professionshøjskoler for videregående uddannelser, at professionshøjskolernes navne skal fastsættes i vedtægten, og at betegnelsen professionshøjskole skal indgå i navnet.
Derudover kan den engelske betegnelse university college på nuværende tidspunkt indgå.
Af lov om erhvervsakademier for videregående uddannelser fremgår det, at også erhvervsakademiers navne skal fastsættes i vedtægten, og at betegnelsen erhvervsakademi skal indgå i navnet.
På universitetsområdet er der ikke fastsat tilsvarende regler om navne, men i universiteternes vedtægter fremgår det, at syv ud af otte universiteter anvender danske navne.
Jeg vil se nærmere på, om institutionernes brug af engelske navne er hensigtsmæssig.
Særlig interesserer mig for professionshøjskolernes brug af titlen university college.
Derefter vil jeg tage stilling til, om der er behov for at foretage yderligere.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-10-25:
Spørgsmålet er som følger: Vil ministeren sørge for, at alle offentligt støttede uddannelsesinstitutioner har danske navne som hovednavn som betingelse for godkendelse?
Vil ministeren sørge for, at alle offentligt støttede uddannelsesinstitutioner har danske navne som hovednavn som betingelse for godkendelse?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-10-25:
Selvfølgelig kan der være nogle konkrete problemer; jeg har ikke set dem opstået endnu, og vi vil selvfølgelig forholde os til dem i det omfang, de måtte opstå.
Men som jeg har forstået det, er Martin Henriksen og jeg enige om, at Danmark skal være medlem af EU – sådan har jeg forstået Dansk Folkepartis politik – og så længe Danmark er medlem af EU, er det sådan, at der vil være udlændinge, der kan stemme og blive valgt til både kommunalbestyrelser og regionsråd, som vi ikke kan stille krav om kan sproget.
Og det er sådan set uafhængigt af den politiske drøftelse, vi har her.
Min personlige holdning ville være, at det var et problem for den enkelte og ikke for samfundet, hvis vi kom dertil, men det må vi jo så forholde os til.
Martin Henriksen (DF), 2017-10-25:
Men spørgsmålet er, om ministeren mener, det er et problem, at der er udlændinge i Danmark, som har mulighed for at stemme og stille op, men som faktisk ikke kan dansk.
Hvad gør vi, hvis nu de bliver valgt til noget i Danmark – det kan også være udlændinge fra ikke-EU-lande?
Hvis de stiller sig op i en kommunalbestyrelse uden at kunne dansk, skal det offentlige så stille en tolk til rådighed, sådan så der kan være tolkning af både det, borgmesteren siger, og af det, medlemmet af kommunalbestyrelsen siger?
Mener ministeren, at det er den vej, vi skal gå?
Eller mener han dybest set, at det er et problem, at der faktisk er mulighed for, at man kan stemme og lade sig vælge til forskellige forsamlinger i Danmark, uden at man faktisk kan forstå, hvad det er, der foregår i det danske samfund, fordi man ikke kan det danske sprog?
Er det et problem?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-10-25:
Jeg er lidt i tvivl om, hvad spørgsmålet egentlig går ud på.
Altså om det var dem, der får stemmeret til kommunal- og regionalvalg, og som så ikke kan sproget – hvad vi skal gøre i forhold til dem – altså, om det var det, der var sigtet i spørgsmålet.
Eller om det drejede sig om dem, der er blevet danske statsborgere, og hvor vi ikke er hundrede procent sikre på, at sprogkompetencerne er i orden for de finere nuancer, og det kan man jo have nogle holdninger til.
Hvis det er det første, kan vi jo ikke komme uden om det.
Der er nogle EU-regler, der, ligemeget hvad hr. Martin Henriksen og jeg kunne blive enige om, gør, at i hvert fald statsborgere inden for EU-landene skal have stemmeret til kommunale og regionale valg i Danmark.
Og det er jo så underordnet, om de kan dansk eller ej.
Josephine Fock (ALT), 2017-10-25:
Jamen det leder mig så til at stille spørgsmålet: Vil det så sige, at Socialdemokratiet har en kritik af måden, som det fungerer på i dag, for i dag kan man jo også adskille dem, der har et egentligt asylbehov, og dem, der ikke har et egentligt asylbehov?
Altså, det er jo det, der foregår, i forhold til at afdække asylbehovet.
Det, som jeg synes er bekymrende, er så lige præcis de tvivlstilfælde, hvor folk har givet en anden oplysning af forskellige grunde, bl. den, som fru Johanne Schmidt-Nielsen var inde på, nemlig at man er bange for at sige den egentlige sandhed, men man har stadig væk et beskyttelsesbehov.
Bekymrer det slet ikke Socialdemokratiets ordfører?
Og det, jeg også tænker, er: Jamen så må Socialdemokratiet jo nærmest have været utilfreds med sagsbehandlingen, sådan som den er i dag.
Mattias Tesfaye (S), 2017-10-25:
Når jeg siger, at jeg er i tvivl om, hvorvidt det her overhovedet vil få en effekt, så handler det om, hvor mange af dem, der i dag vil få en tidsubegrænset opholdstilladelse, som i fremtiden ikke vil få det.
Ud fra det, jeg kan læse om afgrænsningen af målgruppen ikke kun i lovforslaget, men måske særligt i det høringsnotat, der ligger, synes jeg, at det, regeringen lægger op til, er, at det vil være meget, meget få mennesker, som vil blive tildelt asyl, som vil blive taget i, at de har løjet, men hvor løgnen ikke ville være så alvorlig, at man ville inddrage opholdstilladelsen, men dog alligevel så alvorlig, at man vil beslutte sig for, at de ikke skulle have en permanent opholdstilladelse.
Det kan ikke være ret mange mennesker, vi snakker om, og derfor er jeg i tvivl om, hvorvidt det vil få nogen konsekvenser for præcist det, men det må tiden jo vise.
Indtil videre kan jeg bare sige, hvordan det er i Norge – det skal også siges, det er en forholdsvis ny lovgivning i Norge – og så vidt jeg kan forstå, har det ikke rigtig haft nogen betydning.
Der, hvor jeg til gengæld tror det vil få betydning, og hvor jeg synes det er væsentligt, er i forbindelse med selve asylsagsbehandlingen, idet vi kan få skilt skæg fra snot lidt mere tydeligt, end vi gør det i dag.
Så ved jeg godt, at der nogle, der vil sige, om det nu er rimeligt at kalde det skæg fra snot.
Ja, jeg synes, at folk, der søger hertil for at få beskyttelse og har et behov, har krav på beskyttelse.
Men jeg synes også, at det er tydeligt for enhver, der kigger i bådene over Middelhavet, at det er en mikset migration, vi bliver udsat for, og derfor er det ret afgørende, at vi er i stand til at få adskilt folk hurtigst muligt og mest effektivt.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-10-25:
Jeg må sige, at jeg slet ikke forstår den der reference til tamilsagen.
Altså, der er jo ikke nogen, der bliver fritaget for et historisk ansvar, ved at man ikke skal løfte opgaven fremadrettet.
Så jeg forstår simpelt hen ikke det, der spørges ind til, og den præmis, der spørges ind på.
For mig er det helt afgørende, at vi løfter vores opgaver, og på fiskeriområdet må man konstatere at der under ni skiftende ministre – ni skiftende ministre under skiftende regeringer – har været et problem, som har sat sig på den måde, jeg redegjorde for før, og som gjorde det naturligt for mig at sige: Vi er nødt til at reoverveje, hvordan vi organiserer den opgave.
Derfor har jeg brugt mit prærogativ efter grundloven til at sige: Vi laver en særlig styrelse, der er fokuseret alene på den opgave.
De fleste merudgifter knytter sig til det forhold.
Så har jeg så lagt den styrelse under den minister, hvor jeg tænkte at det samlet set gav mest mening, og to andre styrende grunde har så ført til, at det blev Udenrigsministeriet.
Josephine Fock (ALT), 2017-10-25:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Sådan som jeg hørte ordføreren, siger han, at han ikke mener, at det her nødvendigvis får nogen særlige konsekvenser, fordi de allerede bliver opfanget i dag.
Jeg hører det i hvert fald lidt sådan i forhold til det pågældende høringssvar, at man er enig i, at det nok ikke får den store effekt i dag.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ind til, om det virkelig er begrundelse nok for så at stemme ja til et lovforslag, at man tror, det ikke har nogen effekt.
Mattias Tesfaye (S), 2017-10-25:
For det første vil jeg sige, at det jo er afgørende, at myndighederne fortsat, ligesom de gør i dag, siger meget klart og meget tydeligt, at man skal fortælle sandheden.
For det andet vil jeg sige, at det også fremgår ret tydeligt af loven og lovens bemærkninger, at der vil være masser af undtagelser, altså, at i sådan et tilfælde, som Enhedslistens ordfører fortæller om nu – sådan som jeg læser lovforslaget – vil der slet ikke være nogen tvivl om, at vedkommende fortsat vil kunne søge om permanent opholdstilladelse.
For det tredje vil det jo være sådan, at når det bliver noteret i sagen, at her er en person, som har talt usandt under asylproceduren, vil vedkommende have ret til der at blive hørt om det og også kunne gøre indsigelse imod det.
Jeg har godt set, at der er mange høringssvar, der er optaget af det, men lige nøjagtig det er jeg nu egentlig ikke så nervøs for.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-10-25:
Lad os forestille os, at en 19-årig ung mand fra Uganda kommer til Danmark.
Han har hørt, at hvis man er 16 år, får man asyl i Danmark.
Der ville de danske myndigheder jo sandsynligvis vurdere, at det, at han kom med en usandhed indledningsvis, ikke ændrer på, at han har et beskyttelsesbehov.
Er det rimeligt, at han på livstid straffes ved ikke at kunne få en permanent opholdstilladelse?
Altså, han kommer jo til at være her i Danmark.
Mattias Tesfaye (S), 2017-10-25:
Det er derfor, at jeg siger, at det godt kunne være – det vil jeg i hvert fald ikke kunne afvise at det godt kunne betyde – at man i selve asylproceduren kan sige fra myndighedernes side, at du skal vide, at hvis du lyver og vi først opdager det senere, vil det kunne få den konsekvens, at du ikke vil kunne få en permanent opholdstilladelse.
Det kan man ikke afvise.
Det tror jeg faktisk ville kunne få betydning for, hvor folk søger asyl, og hvorvidt de taler sandt eller ej under afhøringen – er det vel.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-10-25:
Tak for det.
Ordføreren for Socialdemokratiet siger, at migranter uden beskyttelsesbehov ikke skal have asyl, og det er jeg da helt enig i.
Det tror jeg da alle er.
Ordføreren siger også, at måske kan det her lovforslag være med til at gøre den adskillelse lettere, men det argument forstår jeg faktisk ikke, fordi de sager, vi taler om, jo netop er sager, hvor den usandhed, der er kommet frem, ikke har relevans for det beskyttelsesbehov, der er, altså, hvor de danske myndigheder siger, at det kan godt være, at du sagde, at du var 16 år og du i virkeligheden er 19, men det ændrer ikke på, at du er i fare, og du har ifølge konventionen krav på beskyttelse.
Så jeg forstår simpelt hen ikke ordførerens argument.
Mattias Tesfaye (S), 2017-10-25:
Vi skal i dag førstebehandle et lovforslag fra regeringen, der vil gøre det muligt at afvise udlændinge fra permanent opholdstilladelse, hvis de aktivt har modarbejdet afklaringen af deres identitet i forbindelse med ansøgning om asyl.
Vi har bemærket, at ministeren for et par måneder siden var i adskillige medier for at varsle, at udlændinge, der løj, ikke skal kunne blive danskere.
Vi har siden ventet på at se det konkrete lovforslag og har nu læst det med interesse.
Socialdemokratiet ser også et behov for at tage initiativer, der kan modvirke bedrag under asylproceduren.
De mennesker, der sidder i bådene over Middelhavet til Europa, er en blanding af flygtninge med behov for beskyttelse og mennesker på vandring mod en bedre tilværelse, men som ikke er flygtninge.
Alle Europas lande har et ansvar for, at vi får adskilt den ene gruppe fra den anden.
Det ansvar påhviler selvfølgelig også Danmark.
Hver eneste krone, der bruges på migranter uden beskyttelsesbehov, kunne også have sikret rent vand i flygtningelejre eller medicin eller uddannelse eller sikkerhed eller udvikling i nærområder.
Vores vurdering er, at et forslag som det her måske kan medvirke til at sikre en bedre adskillelse af de her grupper, og derfor har vi valgt at støtte forslaget.
Vi er til gengæld i tvivl om, hvor mange udlændinge der reelt ikke vil få permanent opholdstilladelse som følge af de her nye regler, dels foreligger muligheden for at afslå permanent opholdstilladelse jo allerede i dag for nogle grupper, dels må den specifikke målgruppe, som det her lovforslag omhandler, trods alt være temmelig begrænset.
I et høringssvar skriver Bjørn Elmquist fra Retspolitisk Forening endda, at de ikke vurderer, at lovforslaget vil få nogen reel betydning, men mest af alt være et politisk signal i den udlændingepolitiske debat.
Jeg er ikke sikker på, at han tager helt fejl.
Jeg har desuden forsøgt at undersøge, hvorvidt de tilsvarende ændringer indtil videre har haft nogen konkret betydning i Norge, som lovforslaget er inspireret af, og det har jeg indtil videre ikke kunnet få bekræftet.
Men uanset at lovforslaget nok kommer til at fylde mere i medierne end i virkeligheden, skal det ikke forhindre Folketinget i at skærpe udlændingeloven på det her punkt.
Det er grundlæggende rimeligt, at folk, der aktivt har modarbejdet afklaringen af deres identitet, ikke senere skal belønnes med en permanent opholdstilladelse.
Det er trods alt en smule mærkværdigt at rejse tusinder af kilometer til fjerne himmelstrøg og bede om beskyttelse fra bomber og tortur, hvorefter man gør alt, hvad man kan, for at tilbageholde netop de dokumenter og oplysninger, som skal bevise, at man rent faktisk har det behov for beskyttelse.
Martin Henriksen (DF), 2017-10-25:
Men så er vi jo grundlæggende uenige, for i Dansk Folkeparti mener vi, at selvfølgelig skal udgangspunktet være, at når man fører valgkamp i Danmark, fører man valgkamp på dansk.
Så kan man involvere så mange som overhovedet muligt, folk har mulighed for at forstå, hvad det er, der bliver sagt, hvad det er, der bliver debatteret.
Og det må trods alt være forudsætningen for, at man kan få et velfungerende demokrati, at man forstår, hvad det er, der bliver sagt.
Så der må man bare konstatere, at der er vi grundlæggende uenige, og det synes jeg er rigtig, rigtig ærgerligt.
Et andet spørgsmål, jeg godt kunne tænke mig at stille, er: Hvad gør vi med dem, som ikke kan dansk, men som alligevel får stemmeret?
De kan jo ikke finde ud af, hvad de forskellige partier står for, for de kan måske ikke det danske sprog, og mener ministeren så, at det kunne være et problem?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-10-25:
Jeg synes, vi skifter fokus for spørgsmålene, for spørgsmålene gik på, om jeg har skrevet en eller anden stor regning ud helt uden grund for at redde en eller anden ministers politiske liv.
Det var det, spørgsmålene gik på, og dem har jeg svaret på ved at sige meget klart, at der indgik et sæt forskellige overvejelser i de organisatoriske ændringer, vi har lavet.
En del knytter sig til, at jeg har vurderet, at det var hensigtsmæssigt at få fiskeriområdet i en selvstændig styrelse med de effekter, der nu knytter sig til det, og at jeg i min stillingtagen til, under hvilke ressorter den selvstændige styrelse skulle placeres, har ladet to andre hensyn spille ind, nemlig hensynet til, at dansk fiskeri er afhængigt af, at vi får et ordentligt forløb under Brexit – det giver mening at forankre det i Udenrigsministeriet – og at der, og det tror jeg ikke er nogen hemmelighed jeg afslører her, så i øvrigt også var god grund til, at vi rent politisk fik en frisk start på fiskeriområdet.
Det er de tre styrende hensyn, der har ligget bag den beslutning, jeg har truffet.
Nej, det betyder det ikke.
Det betyder bare, at spørgeren var i gang med at lave en eller anden parallel til, at hvis tidligere statsminister Poul Schlüter havde lavet en ressortændring, så kunne daværende justitsminister Erik Ninn-Hansen altså have været fri af tamilsagen.
Simon Kollerup (S), 2017-10-25:
Tak for det.
Statsministeren understreger flere gange, at det er hans prærogativ og hans mulighed at træffe den beslutning, han har gjort, og derfor er det selvfølgelig også statsministerens ansvar, hvad der kommer i halen af sådan en beslutning.
Det har, som vi kan se, kostet danskerne 28 mio. kr. at flytte det område.
Det er der ingen danskere der har fået noget ud af.
Det har heller ikke gavnet dansk fiskeri, at man flytter ansvaret 300 m ned over Knippelsbro.
Men beslutningen rammer nogle helt konkrete mennesker.
Beslutningen rammer nemlig medarbejderne på fiskeriområdet rundtomkring i landet.
Helt ærligt: Hvordan kan statsministeren mene, at det er rimeligt, at medarbejdere på fiskeriområdet nu bliver isoleret på deres eget arbejdssted?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-10-25:
Jeg er nødt til at anholde, at det skulle koste 28 mio. kr. at flytte det her ressort.
Som jeg gjorde rede for før, er en betydelig del – efter det, der er oplyst over for mig – af de omkostninger, der knytter sig til de organisatoriske justeringer, jeg har lavet, knyttet til det forhold, at der oprettes en selvstændig fiskeristyrelse – altså helt uagtet om den styrelse så fortsat var indplaceret under miljø- og fødevareministeren eller under en anden minister.
Og ja, i en situation, hvor vi kan konstatere, at det her område ikke har været administreret hensigtsmæssigt under ni skiftende ministre, har jeg fundet det fornuftigt at tilsikre, at det her område får en selvstændig organisation, en selvstændig styrelse, et selvstændigt fokus – også fordi vi står over for Brexitforhandlinger, og en stor del af dansk fiskeris værdi er knyttet til fangst på engelsk territorium, og derfor er det fint i det lys at vælge at placere den her selvstændige styrelse hos en minister, der er forankret i Udenrigsministeriet.
Men de 28 mio. kr. knytter sig ikke til flytningen.
Benny Engelbrecht (S), 2017-10-25:
Når statsministeren vælger at fremhæve, at man ikke fratages ansvar på det givne område, selv om ressortområdet flyttes til et andet ministerium, betyder det så, at statsministeren på baggrund af Rigsrevisionens kritik forventer, at der er ting, som ansvarsmæssigt skal placeres hos den nuværende miljø- og fødevareminister?
Simon Kollerup (S), 2017-10-25:
Statsministeren vil gerne vedkende sig sit ansvar for beslutningen, og at det er ham, der kan træffe beslutningen og også har valgt at gøre det, men vil ikke vedkende sig regningen, der følger af hans beslutning.
Og regningen for statsministerens beslutning er på 28 mio. kr.
Men jeg vil gerne vende tilbage til de medarbejdere på fiskeriområdet, som jeg synes statsministeren skylder at adressere i sin besvarelse.
Hvordan kan det være rimeligt, hr. statsminister, at medarbejderne på fiskeriområdet rundtom i det ganske land nu skal opleve på deres egen arbejdsplads at blive isoleret fra de kolleger, de har siddet sammen med?
Hvordan kan det være rimeligt?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-10-25:
Jamen det er jo noget mærkeligt noget at sige, at danskerne ikke får noget ud af det.
Altså, den her beslutning er jo truffet med henblik på at sikre, at vi nu får fiskeriområdet administreret ordentligt og hensigtsmæssigt, og det troede jeg da egentlig var en sag, der lå hr. Simon Kollerup på hjerte.
Men det har jeg måske misforstået, for det handler nok i virkeligheden om noget helt andet.
Men altså, under ni skiftende ministre – det ved vi nu fra Rigsrevisionens rapport – har det område ikke været administreret tilstrækkelig hensigtsmæssigt.
Det skal der ryddes op i.
Det er så mit prærogativ at sørge for, at det sker, og det har jeg gjort ved at oprette en selvstændig styrelse, og det tager jeg det fulde ansvar for, ligesom jeg tror, at alle mine forgængere, inklusive den seneste socialdemokratiske statsminister, har taget ansvaret for, at hver gang man har lavet ressortændringer, har der fulgt en regning med.
Jeg har altid holdt mig for fin til selv at regne på det – altså, det må man jo overlade til nogle andre, men det kunne da være spændende at regne ud, hvad det kostede med alle de ressortændringer, der fandt sted under den tidligere, socialdemokratiske regering.
Benny Engelbrecht (S), 2017-10-25:
Jeg synes egentlig, det er ærgerligt, at vi ikke får en lidt klarere tilkendegivelse fra statsministeren om de berørte medarbejdere, som bliver isoleret.
Og forklaringen på det er jo den enkle, at man har nogle certificeringer på ISO-området, ISO27001, som er en forudsætning for at kunne udbetale støtte fra EU.
Og det betyder altså, at medarbejderne bliver siddende der, hvor de er i dag, men bliver fysisk isoleret fra deres kolleger.
Det kan da ikke være en situation, som nogen kan finde rimelig i længden.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-10-26:
Mange tak.
Lovforslaget her har til formål at begrænse skadevirkningerne af invasive arter, bl.a. ved at der udarbejdes en national liste over invasive arter, der kan være til skade for den danske natur, og det bliver muligt at indføre handelsforbud.
Der findes indførte arter af f.eks. blomster, som kan pryde de danske haver og være til glæde for haveejerne uden at skabe problemer i dansk natur.
Så findes der andre arter, som, hvis de udsættes i dansk natur, breder sig uhæmmet, f.eks. fordi de ingen naturlige fjender har i de danske økosystemer, og som i værste fald udrydder hjemmehørende danske arter.
Invasive arter kan have en meget negativ effekt på den danske biodiversitet, og det er derfor meget positivt, at der nu bliver bedre muligheder for at sætte ind over for disse arter.
En anden del af lovforslaget handler om en teknisk justering af bilag 1 til havstrategidirektivet.
Det ser meget tilforladeligt og rent teknisk ud, men i Enhedslisten kan vi altid godt blive lidt nervøse, for vi kender ministerens kærlighed til havbrug og andre ting, så det vil vi tillade os at dykke lidt nærmere ned i i udvalgsbehandlingen for at være helt sikre på, at der udelukkende er tale om tekniske justeringer.
Men overordnet set er vi positive over for lovforslaget.
Carsten Bach (LA), 2017-10-26:
Tak for ordet.
Med lovforslag L 55 vil Danmark udnytte en mulighed i EU's forordning fra 2014 om invasive ikkehjemmehørende arter til selv at kunne udarbejde en tilsvarende national liste over invasive arter, der er problematiske i Danmark.
Det handler altså om en liste over arter, hvor spredningen af arten vil have en skadelig indvirkning på biodiversiteten og relaterede økosystemer i Danmark.
I »Handlingsplan mod invasive arter«, der er udkommet i foråret 2017, kan man se forslaget til de arter, der kan optræde i den første udgave af den nationale liste.
I Liberal Alliance finder vi det meget meningsfuldt at skabe grundlag for en fokuseret effektiv forebyggelsesindsats over for spredning af invasive plante- og dyrearter, eksempelvis signalkrebsen, der er problematiske i Danmark, og derfor støtter Liberal Alliance selvfølgelig lovforslaget.