runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-24:
Tak for spørgsmålet.
Tilgængelighed er noget, man skaber med forskellige tiltag, og derfor er det at tale om øget tilgængelighed, som spørgeren gør, som udgangspunkt et vidt begreb.
Når man f.eks. taler om tilgængelighed på handicapområdet, kan man således nævne niveaufri adgang, perronhøjde, adgangsveje, belysning, trafikinformation og ledelinjer.
Det er derfor meget vidtgående at skabe tilgængelighed for alle borgere, og, som fru Karen J. Klint kan forestille sig, også forbundet med meget høje udgifter.
Der kigges på mulighederne for at øge tilgængeligheden på de danske togstationer, og det overordnede mål er, at tilgængeligheden øges over hele landet.
Dette sker imidlertid ikke fra den ene dag til den anden, men måske skridt for skridt.
Således har regeringen og Dansk Folkeparti netop udmøntet 50 mio. kr. til tilgængelighed på de danske togstationer netop for at få forbedret tilgængeligheden.
Hvad angår Børkop Station, så støtter regeringen elektrificeringen af strækningen, og Banedanmark har allerede indtænkt øget tilgængelighed i forbindelse med elektrificeringen.
Den mest hensigtsmæssige udformning af tilgængelighed på Børkop Station i forbindelse med elektrificeringen bygger på en konkret vurdering og et fagligt oplæg, som Banedanmark er ansvarlig for.
Jeg forventer således, at de vil komme med det bedste forslag, både hvad gælder teknik og økonomi.
Endelig vil jeg bemærke, at såfremt fru Karen J. Klint ønsker en mere detaljeret og teknisk beskrivelse af de planlagte ændringer på Børkop Station, er hun meget velkommen til at stille et almindeligt udvalgsspørgsmål.
Karen J. Klint (S), 2017-05-24:
Tak for det lange svar.
Hvis man skal fra Børkop til Vejle, hvilket er en meget kort strækning, skal man faktisk til Fredericia og skifte dernede for at kunne komme med toget til Vejle og den modsatte vej hjem.
Det er i forhold til at se på nye muligheder i stedet for at se på det, man har drøftet på nogle af de andre borgermøder, og jeg kan hilse fra lokalrådet derude og sige, at de gerne giver en kop stationskaffe til ministeren, hvis han vil komme på besigtigelse –
det er der nogle af forgængerne der har været.
Rasmus Prehn (S), 2017-05-24:
Mange tak til ministeren for at være meget klar i spyttet om det her spørgsmål.
Det er vigtigt, at vi får sendt det klare signal til flyselskaberne, at der skal andre boller på suppen.
Der skal altså være en anden service over for passagererne; de skal mere tydeligt gøres opmærksom på, hvilke rettigheder de har.
Men der må gerne være endnu mere.
Jan Erik Messmann (DF), 2017-05-24:
Det håber jeg, for de er der ikke hver dag, så jeg håber, det bliver øget på den måde.
Der skal sikkert også noget andet til.
Sådan nogle ting hilser jeg meget velkommen.
Vi ved også, at det er helt forbudt at sejle med jetski og vandscooter i Københavns Havn, og straffen for vanvidssejlads er faktisk op til 8 års fængsel efter straffelovens § 252.
En strafferamme på op til 8 år burde i sig selv være nok til at motivere folk til at finde et andet sted at sejle på vandscooter, f.eks. på vandscooterbaner og kapsejladsbaner rundtomkring i landet.
Er ministeren enig i, at folks sikkerhed er det vigtigste, og at det derfor er nødvendigt med øget, optimeret kontrol, måske også langt ud over de 50 pct.?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-24:
Tak for det.
Ja, jeg er enig i, at vi skal prøve på alle tænkelige måder på at sætte ind, langt mere, end vi gør nu.
For det, det handler om, er jo, at hvis de ræser af sted, kan det være meget svært at identificere dem: Der var godt nok en vandscooter, men hvem var det?
For at kunne registrere dem ville det være godt, at der var sådan et slags nummerpladesystem, altså et lignende identifikationssystem.
Det tror jeg kunne være med til det.
Jeg tror også, at højere bøder og muligheden for, at vi kan konfiskere vandscooteren, kunne være en mulighed.
Jan Erik Messmann (DF), 2017-05-24:
Bare kort: Jeg vil sige tak for besvarelsen indtil nu.
Og jeg vil så sige, at vi jo heller ikke skal straffe alle dem, der er lovlige, og det koster at registrere et fartøj.
Men med hensyn til det vil jeg meget gerne være med i en gruppe sammen med justitsministeren om eventuelt at løse problemet på den bedste måde.
Tak for det.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-24:
Det vil jeg bare kvittere for og sige tak for.
Og så vil jeg sige, at der kommer en proces nu her efter de indledende drøftelser, hvor vi skal have en bredere drøftelse af det, og jeg vil se meget frem til også at drøfte det videre med spørgeren.
Rasmus Prehn (S), 2017-05-24:
Mener ministeren, at det skal have konsekvenser, når en arbejdsplads ikke håndterer sine medarbejderes personlige oplysninger korrekt, som det er tilfældet med den nye fragttjeneste, habil, der har offentliggjort deres chaufførers personlige dokumenter, herunder straffeattester, sygesikringsbeviser, kørekort og billeder af chaufførerne, jf. Ekstra Bladets artikel den 13. maj 2017?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til ekstrabladet.dk: »Uber-afløser i kæmpe brøler: Straffeattester lå frit fremme« den 13. maj 2017.
Mange tak, formand.
Mener ministeren, at det skal have konsekvenser, når en arbejdsplads ikke håndterer sine medarbejderes personlige oplysninger korrekt, som det er tilfældet med den nye fragttjeneste, habil, der har offentliggjort deres chaufførers personlige dokumenter, herunder straffeattester, sygesikringsbeviser, kørekort og billeder af chaufførerne, jf.
Ekstra Bladets artikel den 13. maj 2017
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-24:
Ja, det er jeg meget enig i.
Det er naturligvis helt uacceptabelt, når en arbejdsgiver ikke passer på sine medarbejderes fortrolige oplysninger.
Som medarbejder skal man trygt kunne overlade sine oplysninger til sin arbejdsgiver, og så skal det selvfølgelig have konsekvenser, når en arbejdsgiver ikke har styr på, hvordan man opbevarer fortrolige personoplysninger om sine medarbejdere.
Som reglerne er i dag, straffes overtrædelser af persondataloven med bøde eller fængsel i op til 4 måneder.
I forhold til den konkrete sag har de ansatte, som det her går ud over, mulighed for at klage til Datatilsynet.
Datatilsynet har endvidere mulighed for at tage sagen op af egen drift.
Da Datatilsynet er en uafhængig tilsynsmyndighed, har jeg ikke som minister mulighed for at sige til Datatilsynet, at de skal tage sagen op, og derfor kan jeg heller ikke i dag sige noget om, hvad konsekvenserne af sagen skal være, men jeg synes jo, at den her sag viser, at man tager beskyttelse af personoplysninger alvorligt.
Med den nye databeskyttelsesforordning, som får virkning om ca. 1 år, er der udsigt til yderligere skærpelse af sanktionsniveauet – faktisk en voldsom skærpelse af sanktionsniveauet for overtrædelse af persondatalovgivningen.
Det bliver markant højere bøder for virksomhederne, der kommer, og desuden bliver en virksomhed, som utilsigtet har haft en sikkerhedsbrist, forpligtet til at anmelde bristen til Datatilsynet.
Bare for at runde af vil jeg sige, at jeg har en klar forventning om, at man som virksomhed opfører sig ansvarligt, når man behandler personoplysninger om sine ansatte.
Og gør man ikke det, ja, så får det konsekvenser.
Rasmus Prehn (S), 2017-05-24:
Først og fremmest mange tak for ministerens klare tilkendegivelse her i salen i dag.
Det er rart at få understreget, at den her meget lemfældige og uprofessionelle omgang med folks personlige oplysninger er fuldstændig uacceptabel, og den er også ulovlig.
Det er rart at få slået det fast.
Det skulle være noget i retning af 1.500 forskellige filer, som ligger åbent tilgængelige på nettet.
Jeg har respekt for de arbejdsgange, der er, og som ministeren også refererer til, men kan ministeren måske løfte lidt mere af sløret for, hvad den aktuelle situation i øjeblikket er?
Er der sket en politianmeldelse, og er politiet inde i sagen i forhold til det her?
Er man i gang med at efterforske det svigt, som der har været på det her område?
Selv om ministeren ikke har direkte instruktionsbeføjelse i forhold til den pågældende indsats, kan det jo godt være, at ministeren har haft lejlighed til at få en orientering om, hvad der sker på området, sådan at vi også i offentligheden kan blive lidt klogere på det her.
For det er jo noget, der fylder meget, når der er et sådant kaos og en så lemfældig og uprofessionel omgang med personlige data, så kan vi få sidste nyt i sagen?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-24:
Det ville jeg ønske jeg kunne give.
Jeg har ikke nogen viden om det.
Jeg kan bare sige, at som forurettet borger ville det i hvert fald være naturligt enten at indgive en politianmeldelse selv eller i fællesskab, eller hvordan man nu kan blive enige om det, eller rette henvendelse til Datatilsynet.
Datatilsynet kan så også i sager indgive en politianmeldelse.
Det synes jeg må være den rigtige vej at gå, at de folk agerer enten med politiet direkte eller Datatilsynet, der så kan komme med en udtalelse, eller direkte anmelde det til politiet.
Rasmus Prehn (S), 2017-05-24:
Mange tak til ministeren for lige at repetere det, der også var i det første svar, i forhold til hvordan selve sagsgangen er her, at man altså som borger skal henvende sig til Datatilsynet, og så kan de gribe ind.
Det synes jeg er positivt bliver klarlagt.
Skulle der sidde nogle af de her 700 chauffører derude og føle sig forulempet, så ved de nu, hvad de skal gøre.
Men har ministeren ikke haft lejlighed til at spørge ind til det her?
For det er alligevel en voldsom sag, altså, med hele 700 chaufførers følsomme dokumenter, der ligger derude.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-24:
Det, der har været muligt, er det, jeg har redegjort for.
Og det vil jeg gerne gøre.
Bare lige for at sige det, det vil jeg selvfølgelig gerne gøre.
Men det er, hverken fordi vi har sovet for meget til middag ovre i ministeriet eller har slappet af, jeg har simpelt hen bare ikke mere update på det.
Jeg vil meget gerne undersøge det.
Jeg vil sige, at jeg er meget enig i de betragtninger, som spørgeren kommer med, og det er også noget af det, politiet nu skal have en dialog med Københavns Havn om hvad man kan gøre ved.
Der er flere aktører, vi skal have til at tale sammen her.
Det, jeg kan sige helt konkret, er, at politiet over for mig har tilkendegivet, at de vil øge tilstedeværelsen i Københavns Havn med 50 pct. hen over sommeren, simpelt hen for at være meget mere synlige og meget mere til stede, for det er det, der er brug for.
Jan Erik Messmann (DF), 2017-05-24:
Jeg så justitsministeren på tv, og jeg har selv til daglig gennem de sidste 13 år været fører og kaptajn i kanalrundfarten, så jeg ved, hvad problemet består i.
Vi har gennem alle årene hver eneste gang ringet til havnen og til politiet for at få hjælp, men det er rigtig, rigtig svært.
Vi må se i øjnene, at det ikke er sidste gang, ting som det her sker, for det kan ske hver eneste dag.
De sejler op til ti gange hurtigere, end de må, og de sejler slalom.
Det vil sige, at det ikke kun er fartgrænsen, de overtræder.
Det er også søfartsreglerne og havnereglementet.
I havnen er der opsat en fartmåler ved Langebro, hvor der står, hvor hurtigt man sejler.
6 knob er maks. fart der, og det hører jo ikke nogen steder hjemme, når de så sejler igennem havnen med 40-50 knob.
Havnen er rigtig mange kilometer lang, jeg kan ikke huske nøjagtig hvor lang, men det tager faktisk tre kvarter at sejle fra den ene ende til den anden med lovlig hastighed, så Københavns Havn er en meget stor havn.
Et andet problem, som masser af vidner gennem årene også har fortalt om, er, at vandscooterne let sejler fra politiet, for de sejler bare ned i Sydhavnen og igennem noget, der hedder stigbordene.
Og der er bare fri passage for vandscootere, kajakker, kanoer og mindre både.
Så de griner ligefrem ad politiet, når de smutter den vej.
Derfor vil jeg spørge her og nu: Hvad vil ministeren gøre for at øge kontrollen?
Karsten Hønge (SF), 2017-05-24:
Hvordan vil ministeren bruge den danske stats indflydelse i SAS til at forhindre samarbejde med firmaer, som ansætter piloter under så kummerlige forhold, som beskrevet i Berlingske den 18. maj 2017?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »SAS-partners løntilbud provokerer piloter og politikere« i Berlinske Business den 18. maj 2017.
Hvordan vil ministeren bruge den danske stats indflydelse i SAS til at forhindre samarbejde med firmaer, som ansætter piloter under så kummerlige forhold som beskrevet i Berlingske den 18. maj 2017?
Kristian Jensen (V), 2017-05-24:
Nogle gange kunne man godt ønske sig mere indflydelse, end man har.
Jeg er glad for, at spørgeren tillægger mig så stor indflydelse, at jeg som markant mindretalsaktionær – altså ikke markant stor, men markant mindre end en flertalsaktionær – vil kunne styre et selskabs ageren.
Det kan jeg desværre ikke.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at jeg med interesse og også nogen overraskelse er startet med at læse artiklen fra Berlingske, men blev dog en lille smule mere om ikke beroliget, så i hvert fald mindre bekymret, da jeg i slutningen af artiklen læste, at SAS er i gang med at gennemføre forhandlinger, så deres underleverandørers ansatte er på overenskomst og dermed ikke på det udgangspunkt, som var i starten af artiklen.
Så umiddelbart vil jeg sige, at vi som ejer er interesseret i, at SAS har konkurrencedygtige vilkår, og at de har ordentlige vilkår.
SAS har selv defineret, at ordentlige vilkår betyder, at deres egne og deres underleverandørers ansatte som udgangspunkt skal have overenskomst.
Det er det, de også tilkendegiver i artiklen.
Jeg går ud fra, at de vil kunne levere det.
Udfordringen for SAS er, at SAS har en kombination af et højt omkostningsniveau, en stor gæld og desværre en lidt ældre flybase.
Det er sådan set tre rigtig dårlige ting at have i kombination, hvis man skal være konkurrencedygtig og kunne tiltrække kunder, der forventer høj klasse og komfort undervejs.
Derfor tror jeg, vi skal se SAS arbejde videre på at reducere omkostninger, hvis vi skal bevare SAS som et levedygtigt selskab.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-24:
Jo, jeg er da helt opmærksom på, at den danske stat kun ejer 14 pct. af SAS, og i den forstand kan jeg selvfølgelig godt forstå finansministerens lidt forsigtige tilgang til det.
Men tænk, at jeg skulle opleve det med: en ydmyg Venstreminister.
Det havde jeg ikke lige forventet.
Men jeg synes nu godt, at finansministeren i den her forbindelse kunne spænde overarmen lidt, for man er jo aktionær i foretagendet.
Og hvis SAS har tænkt sig at arbejde sammen med underentreprenører eller underleverandører, som har tænkt sig at spille ud med de vilkår, som de gør her, så må man som ejer sige og fuldstændig klart udadtil signalere, at det kan man overhovedet ikke stå inde for.
Jeg kan jo se her, at en af piloterne bliver citeret, og han siger: »Jeg bliver sindssygt provokeret af det.
De forhold, som der spilles ud med, er horrible.
Det er et principielt spørgsmål for mig, og for mig viser det, at SAS er ligeglade.«
Det der med, at SAS kunne være ligeglade, er jo et af de punkter, hvor man som ejer, herunder finansministeren, kunne slå i bordet og sige: Det sker under ingen omstændigheder, den danske stat har ikke at gøre med et firma, der udviser en arbejdsgiveradfærd, hvor man arbejder sammen med underentreprenører eller underleverandører, der har arbejdsforhold, der er så langt væk fra de almindelige vilkår i branchen.
Kristian Jensen (V), 2017-05-24:
Jeg synes, at spørgeren skal stille nogle flere spørgsmål til mig, for så vil spørgeren altid møde en ydmyg minister.
Vi er her jo for at kunne levere gode svar
, og det gode svar i den her sag er sådan set, at jeg ikke engang behøver at spænde overarmen for at få SAS til at mene, at deres underleverandører skal arbejde efter overenskomsten, for SAS siger direkte i den selv samme artikel, som der blev spurgt til, at de forventer, at der kommer overenskomster på området, også med det her selskab, og dermed, at de lønvilkår, som er beskrevet i artiklen, ikke vil være gældende, når SAS begynder at bruge de serviceydelser, som selskabet leverer.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-24:
Jo, jo.
Der er dog en forhåbning om, at der vil komme en overenskomst, men det, jeg beder om, er, at finansministeren som medejer af SAS får sendt det utvetydige signal, at det er decideret provokerende, og at det– som piloten sagde før – gør folk sindssygt provokeret, at man overhovedet skal læse sådan et udkast til en aftale.
Det er da rigtigt, at det ikke er det, som aftalen ender med, men hvad er dog ideen med at sende sådan noget ud?
Vi kan se, at ejeren af det andet firma siger: »Hvis ikke det var fair, ville jeg ikke tilbyde det.«
Her taler vi vel at mærke om pilotlønninger på mellem 13.000 og 20.000 kr., altså noget, der ligger langt, langt væk fra de forhold, der ellers i branchen.
Rasmus Prehn (S), 2017-05-24:
Jeg har stor respekt for ministerens indsats.
Jeg ved, at ministeren arbejder stenhårdt, så det var ikke for at kritisere det.
Og der kan være mange andre sager.
Men kan jeg forstå det sådan, at ministeren vil være villig til at indhente status i den her sag og så eventuelt rundsende den til Retsudvalget?
For jeg synes da også, at det er et vigtigt signal til eventuelle krænkere derude, at de ved, at når der er noget, så er justitsministeren opmærksom på det, spørger ind til det, følger med i sagen.
Det skal jo ikke være sådan, at fordi der er nogle borgere, der ikke reagerer på det, så får det bare lov at ske.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-24:
Jamen det håber jeg virkelig også, men jeg tror, at det vil være en stor hjælp, også for hele branchen her, at opleve en finansminister, der netop som medejer spænder overarmen, som jeg siger, og forklarer SAS, at man ikke vil finde sig i en arbejdsgiveradfærd, hvor der spilles ud med sådan et forhandlingsoplæg.
Anders Mark Jensen, der er næstformand i den organisation, som finansministeren nævner, nemlig FPU, siger her: »Det er bestemt ikke forhold, vi er vant til at se i Danmark.« Én ting er, hvad aftalen ender med.
Noget andet er, hvad der egentlig er ideen i, at staten er medejer af et selskab, hvis vilkår decideret provokerer branchen.
Kristian Jensen (V), 2017-05-24:
Må jeg ikke bare sige, at vi ikke er medejere af Regional Jet, om hvem der bliver sagt, at deres vilkår provokerer.
Vi er medejere af SAS.
SAS er i en økonomisk situation, hvor de har været nødt til at arbejde med deres omkostningsniveau igennem længere tid.
Det bakker jeg fuldt ud op om at SAS gør, men jeg forventer så til gengæld, at SAS gør det på rimelige vilkår, og at de fortsætter med at tilstræbe, at deres underleverandører selvfølgelig skal have en overenskomst.
Pernille Bendixen (DF), 2017-05-24:
Hvad er ministerens kommentar til, at ministeren på et samråd har oplyst, at der ikke har været en konkret sag vedrørende en ansat ved Fyns Politi, der ikke vil give hånd til mænd, når det fremgår af politiets evalueringsrapport, at der har været flere ansatte, der har været utilfredse med det manglende håndtryk?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til følgende rapport https://www.politi.dk/NR/rdonlyres/414CCEE8-C85E-45AC-8F02-76A08E6685AF/0/Evalueringsrapportdialogprojekt2013til2016.pdf.
Jan Erik Messmann (DF), 2017-05-24:
Brugere af Københavns havn, kanal, rundfartsbåde, ro- og kajakklubber og private bådejere har gennem mange år kontaktet By & Havn i Københavns Kommune og politiet for at anmelde de mange vandscootere, der om sommeren sejler gennem havne og kanaler med ekstremt høje hastigheder til stor fare for dem, der lovligt befinder sig i havnen –
hvad vil ministeren gøre for at sikre, at reglerne bliver overholdt?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til følgende artikel: »http://www.bt.dk/danmark/to-piger-draebt-i-vandscooter-ulykke-ida-holst-forudsaa-tragedien-for-aar-siden«.
Tak, formand.
Brugere af Københavns havn, kanal, rundfartsbåde, ro- og kajakklubber og private bådejere har gennem mange år kontaktet By & Havn i Københavns Kommune og havnepolitiet for at anmelde de mange vandscootere, der om sommeren sejler gennem havne og kanaler med ekstremt høje hastigheder til stor fare for dem, der lovligt befinder sig i havnen –
hvad vil ministeren gøre for at sikre, at reglerne bliver overholdt?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-24:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Havnearealerne er over de senere år blevet en del af byens rum, og det betyder selvfølgelig også, at politiet har oplevet et stigende behov for havnepatruljering.
Vi så desværre tidligere på måneden, hvilke tragiske konsekvenser det kan have, når man sejler vildt og vanvittigt på vandscooter.
Som følge af den stigende brug af havnen til rekreative formål har Københavns Politi og andre politikredse besluttet at intensivere indsatsen i havneområderne og være mere synligt til stede i havnen.
Københavns Politi var således også til stede i havnen den dag, hvor ulykken skete.
Desværre forhindrede det ikke ulykken.
En af udfordringerne for politiindsatsen er jo, at det er meget vanskeligt i situationen at pågribe dem, der overtræder reglerne på vand.
På en vandscooter kan man meget hurtigt komme ud på åbent hav, hvor det er særdeles vanskeligt at bringe et fartøj, som forsøger at undvige, til standsning.
Jeg kommer netop fra et møde med Københavns overborgmester, Frank Jensen, ledelsen i By & Havn og politiet, hvor vi drøftede, hvilke tiltag der er brug for.
Så vi gør, hvad vi kan, for at undgå flere forfærdelige uheld.
Et af mine forslag er at give politiet bedre redskaber til at identificere de ansvarlige ved at stille krav om, at vandscootere skal ansvarsforsikres og skal kunne identificeres ved hjælp af et tydeligt nummer, en slags nummerplade for vandscootere, om man vil.
Det vil give politiet en markant forbedret mulighed for at identificere førere af vandscootere og efterfølgende straffe dem for deres lovovertrædelser.
Og herudover kigger vi også på, hvordan vi kan indrette havneområderne, f.eks. ved at opsætte videoovervågning, for at forbedre sikkerheden i havne.
I den kommende tid vil vi arbejde videre og inddrage relevante aktører.
Kristian Jensen (V), 2017-05-24:
Diskussionen kommer til at gå lidt i ring, for man forsøger at lægge en uenighed ned over det, som vi ikke har.
Jeg mener, at der skal være en overenskomst på det her område.
SAS mener, at der skal være en overenskomst på det her område.
Jeg tillader mig at tro, at spørgeren mener, at der skal være en overenskomst på det område.
Så det er jo det, der er i gang med at blive forhandlet.
Fordi jeg i den her sag både er repræsentant som ejer af SAS, men også som politiker, vil jeg bare ikke som politiker blande mig i, hvordan man fører overenskomstforhandlinger.
Jeg tror på, at de også på det her område ligesom på andre områder er i stand til at lave en god aftale med det her selskab.
Inger Støjberg (V), 2017-05-24:
Jeg tror godt, at spørgeren ved, at permanent grænsekontrol går regeringen ikke ind for.
Men jeg vil sige, at jeg er fuldstændig enig med Dansk Folkeparti i, at den midlertidige grænsekontrol er nødvendig, som det ser ud nu, og jeg vil også skynde mig at sige, at jeg ikke ser for mig, at grænsekontrollen sådan lige med det samme bliver ophævet, og det gør jeg ikke af flere årsager.
Det er jo især, fordi vi kan se, at der ikke er styr på de ydre grænser til Europa, og så længe der ikke er styr på dem, mener jeg selvsagt, det er nødvendigt, at vi har grænsekontrol her mellem Tyskland og Danmark.
Jeg vil også sige, at det med den terrortrussel, som vi ser, jo også er noget af det, der skal indgå i overvejelserne.
Så jeg ser ikke for mig, at grænsekontrollen sådan lige med det samme bliver ophævet.
Pernille Bendixen (DF), 2017-05-24:
Mener ministeren, at vi har den rigtige lovgivning, når mødre sender deres børn på genopdragelse på koranskoler i f.eks. Somaliland, eller hvad mener ministeren at vi kan gøre for at stramme op?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til TV 2 News den 16. maj 2017.
Mange tak for det.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at vi har den rigtige lovgivning, når mødre sender deres børn på genopdragelse i koranskoler i f.eks. Somaliland, eller hvad mener ministeren vi kan gøre for at stramme op?