runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-05-10:
Vi har jo som centrum-venstre faktisk ledt Danmark i snart 3 år.
Det er, 3 år siden vi havde folketingsvalg, og der er sket meget godt i Danmark.
Vi har fået flyttet retningen i en grønnere og en rødere retning, en investering i klimaet, mange løsninger i forhold til vedvarende energi, en 70-procentsmålsætning, minimumsnormeringer og investeringer i vores fælles sundhedsvæsen.
I virkeligheden kan man sige, at vi har skiftet retning for Danmark, og jeg vil gerne kvittere både Radikale Venstre og Enhedslisten, men selvfølgelig også statsministerens eget parti for, at vi i den grad har fået Danmark tilbage på sporet.
Jeg synes, at vi har nået rigtig meget godt.
Vi har rigtig mange mennesker, der har ondt i livet.
Hvis du har brækket et ben og kommer på hospitalet, fikser vi det.
Hvis man knækker psyken, er man ikke på samme måde sikret behandling, og jo længere tid der går, jo mere ved vi det bliver alvorligt for folk.
Der er simpelt hen mennesker, der lever rigtig ringe liv i Danmark, fordi de har en psykisk lidelse.
Det er både børn og voksne.
Det er tunge problemer, og det er invaliderende problemer.
Tillidsmanden for de 56 psykologer i Region Nordjylland, som hedder Maria Holmgaard Secher, siger, faktisk i dagspressen, om sit arbejde, »at det nogle gange er som at arbejde på en Toyota-fabrik«.
Og: »Du står i det her pressede system, hvor man hele tiden prøver at yde sit bedste, men man kan godt se, at det er alt, alt, alt for lidt.
Det, der sker, er, at folk yder ekstra i skyggen, løber endnu stærkere og bøjer reglerne for patientens skyld, og det holder vi ikke til i længden.
Og patienterne har altså ikke gavn af udbrændt personale.
Så tålmodigheden fra SF's side er brugt op, og jeg vil gerne spørge, om statsministeren i dag vil garantere, at regeringen rubber neglene og vi kommer i gang med en 10-årspsykiatriplan.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-10:
Da vi senest havde en valgkamp, var det store slagnummer fra Socialdemokratiet og venstrefløjen, at vi skulle have et nyt flertal, fordi de borgerlige førte en socialt skæv politik, der øgede uligheden og øgede fattigdommen i Danmark.
Vi var nærmest skyld i massiv børnefattigdom, men det skulle de røde partier nok ordne, når de kom til magten.
Det viste sig at være et stort bluffnummer.
Jeg har bedt Finansministeriet om at regne på effekten af regeringen og venstrefløjens politik gennem de sidste 3 år, og svaret står lysende klart: Stort set alle indkomstgrupper i Danmark er blevet fattigere af regeringens politik; særlig de 42 skattestigninger er skyld i det.
Ja, der er faktisk kun én indkomstgruppe, der har oplevet en indkomstfremgang, og det er den næstrigeste indkomstgruppe i Danmark – dem, man normalt vil sige er dem, der bor i Whiskybæltet.
Og uligheden i den her valgperiode er steget næsten lige så meget som i den valgperiode, hvor Liberal Alliance sad i regering – og uligheden er steget, fordi de afgifter, man har indført, har ramt de fattigste i Danmark allerhårdest.
Altså, tænk sig engang!
Når man lader være med at regne den med, er resultatet stadig væk, at danskerne bliver fattigere, og at uligheden stiger.
Jeg står her med tallene fra Finansministeriet; det er ikke noget, jeg bare hiver ud af bagdelen.
Vi har jo hørt i årevis, bl.a. fra statsministeren, men også fra resten af partierne på venstrefløjen, at Danmark bliver et dårligere land, når uligheden stiger, og når der er mere fattigdom.
Så mit spørgsmål er egentlig ganske enkelt: Hvordan kan vi helt konkret mærke, at Danmark er blevet et dårligere land i den her valgperiode som følge af, at regeringen og venstrefløjen har øget uligheden og øget fattigdommen?
Mette Frederiksen (S), 2022-05-10:
Det er umenneskeligt, det er inhumant, og det er, hvis jeg må være lidt direkte, forbundet med overgreb, med voldtægter, med tortur, med unødvendig død og lidelse.
Og så er det ulige, for jo stærkere helbred, jo flere penge, jo større er sandsynligheden for, at du finder en vej til en tryg og sikker havn.
Hvis du er handicappet, alenemor med syv børn, ikke har nogen økonomiske midler eller på anden vis er omgivet af endnu sværere vilkår end de fleste andre, er risikoen for, at du ikke kan komme til Europa eller et andet sted, hvor der er en sikker havn, tilsvarende stor.
Det er egentlig det, der er vores udgangspunkt.
Flygtningesystemet fungerer ikke, og der er al for megen menneskelig lidelse forbundet derved.
Derfor er det vores ønske, og det er også vores anbefaling – det er det herhjemme, og det er det internationalt på grund af solidaritet – at vi får lavet et nyt flygtningesystem, hvor du ikke har den der spontane asylansøgning, som er så farlig, og hvor det jo reelt i dag er menneskesmuglere og menneskehandlere, der vinder allerallermest.
Det er ikke, fordi jeg har en drøm om et flygtningecenter eller et modtagecenter et andet sted, det er efter mange års kendskab til flygtningesystemet, hvor jeg kan se det ikke fungerer, at jeg og vi mener, at vi har behov for et helt nyt system.
For den næste hovedpine er de mange flygtninge, vi har modtaget i Danmark og i Europa.
Vi bruger mange flere penge på at hjælpe flygtninge her, også når de er afviste asylansøgere, men vi kunne i virkeligheden hjælpe mange flere, f.eks. børn og kvinder, hvis vi hjælper i nærområderne.
Det er det, der driver os.
Så skal vi jo finde en måde at gøre det her på, en ordentlig måde, men drivkraften er at hjælpe flere og bedre end det, vi gør i dag.
Mai Villadsen (EL), 2022-05-10:
Jamen i Enhedslisten ønsker vi også at hjælpe flere, og vi deler analysen af, at flygtningesystemet er brudt sammen, er i stykker, men løsningen må være at lave noget i fællesskab, at Danmark ikke kører soloridt.
Og jeg vil gerne minde statsministeren om, når statsministeren taler om bekymring for tortur og andet, hvilket land det er, man har givet sig i kast med at samarbejde med.
Regeringen ved jo godt, at Rwanda har et regime, der er anklaget for at bruge tortur, vilkårlige fængslinger, og al opposition er nærmest fordrevet fra landet.
Så er der virkelig ikke en nedre grænse for, hvem det er, vi skal samarbejde med i de her spørgsmål?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-10:
Det er rart at høre, for jeg har jo hørt statsministeren tale om, at det handler om at have Europa i hjertet og være i kernen af Europa og sådan nogle ting.
Og jeg er enig i, at når det handler om hjerte, passion og kærlighed, så synes jeg også, at man skal reservere det til rigtige mennesker og ikke politiske institutioner.
Så det vil være fint, hvis det er der, vi bevæger os hen ad.
Nå, hvad angår vetoretten, hvorfor egentlig ikke fjerne den?
Jeg mener, I gjorde det jo i 2007 – var det på 19 områder?
– i Lissabontraktaten.
I gjorde det også i 2001 med Nicetraktaten, ikke?
I gjorde det også i 1998 med Amsterdamtraktaten.
Nå ja, og så var der selvfølgelig både Maastrichttraktaten og Edinburghaftalen, hvor I anbefalede et ja begge gange, i 1992 og i 1993.
I gjorde det faktisk også i 1986.
Altså, der er jo en hel del gange, hvor I har fjernet vetoretten, og et par af gangene har I også været så ugalante, at I har gjort det uden at spørge danskerne.
Det er jo alligevel den vej, toget kører.
Mette Frederiksen (S), 2022-05-10:
Jeg tager ansvar for meget, men nu er vi så langt tilbage, at jeg var mere optaget af Dansk Melodi Grand Prix, og 1986 var et godt år, for da havde Kirsten og Søren vundet 2 år i træk; jeg var ikke kommet helt tæt på den europæiske diskussion allerede i 1986.
Jeg kan jo egentlig svare ret enkelt på, hvorfor jeg er imod det.
Det er jo, fordi jeg mener, at EU er et samarbejde mellem nationalstaterne.
Jeg er meget, meget stærk tilhænger af den europæiske nationalstat, som jeg mener har vist sig at være den stærkeste demokratiske konstruktion overhovedet.
Det er den konstruktion, der har bibragt dens befolkninger mest – mest velstand, mest frihed og mest demokrati.
Men nationalstaten vil i forbindelse med forskellige spørgsmål have behov for at indgå i et samarbejde med andre, og derfor er jeg også europæer i hjertet.
Og hvis jeg skal pege på et enkelt punkt, hvor jeg virkelig blev bekræftet i det, var det faktisk, da jeg gik rundt i Kyiv; ved at se ødelæggelserne fra Putins krigsmaskine og stå over for en ukrainsk befolkning, hvis største ønske ud over freden er at komme med i de politiske fællesskaber, ja, der bliver man jo europæer i hjertet.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-10:
Men hvorfor var det så et problem på alle de andre områder?
Danmarks integritet, Danmarks selvstændighed bliver vel også udhulet, når I gennemfører flertalsafgørelser og fjerner vetoretten på retsområdet, på miljøområdet eller på industriområdet.
Altså, der er jo flere sider i Karnov over de områder, hvor I har fjernet vetoretten.
Og nu siger statsministeren så, at det er halvdelen af landene, som er imod at fjerne vetoretten på det her område.
Jo, jo, men startede det ikke også der med mange af de andre ting?
Jeg mindes da i hvert fald, at Socialdemokratiet i 1986 var blandt dem, der anbefalede en skeptisk tilgang til Fællesakten, og sådan har det været på andre områder, men alligevel spiser man jo sådan løbende hele pakken, kan man sige.
Mette Frederiksen (S), 2022-05-10:
For mig er det her hjerteblod.
Beslutningen om at udsende danske soldater til et konfliktområde er en af de sværeste og en af de vigtigste beslutninger, man overhovedet kan træffe som politiker, og den beslutning skal træffes her.
Det er min meget, meget klare overbevisning.
Den skal træffes her, og det er os, der skal stå til ansvar over for danskerne, men det er i særdeleshed os, der skal stå til ansvar over for de mødre og fædre, der skal sende deres døtre eller sønner af sted.
Og det her siger jeg, skal jeg ikke lægge skjul på, med ret store følelser, fordi jeg selv er pårørende til veteraner.
Beslutningen om at tage ud i en konflikt kan være en rigtig beslutning og en nødvendig beslutning.
Jeg er ikke i tvivl om, at der kommer flere konflikter, som vi skal forholde os til og engagere os i – af hensyn til civilbefolkninger og af hensyn til vores egen sikkerhed.
Men beslutninger om danske soldater mener jeg skal træffes her i Folketinget.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-10:
Tak for det.
Statsministeren er verdensmester i at undlade at svare på de spørgsmål, der bliver stillet, men lad mig alligevel prøve.
Den 26. april, da vi sidst mødtes her i Folketingssalen, diskuterede vi vindmøller og kernekraft.
Den diskussion endte med et løfte fra statsministeren om at spørge danskerne til råds.
Jeg vil gerne have dem ud på havet, hvis vi overhovedet skal have flere, og så vil jeg gerne have kernekraft til at indgå i den danske energiplan.
Kernekraft vil statsministeren slet ikke høre tale om, og statsministeren var i sidste spørgetime så overbevist om at have danskerne med sig, at statsministeren lovede at tage udfordringen op og spørger danskerne til råds.
Helt præcis sagde statsministeren, og jeg citerer: »Men den her udfordring tager jeg faktisk gerne op, altså at vi spørger danskerne, om de så helst vil have et atomkraftværk der, hvor de bor, eller om de vil have en vindmølle.
Jeg må sige for mit eget vedkommende, at jeg hellere vil have jeg ved ikke, hvor mange vindmøller, end jeg vil have et atomkraftværk ...«
Jeg har siden da forgæves forsøgt at få et svar fra statsministeren på, hvordan og hvornår regeringen agter at opfylde løftet om at spørge danskerne, men mine henvendelser til Statsministeriet resulterede bare i sådan et lidt lakonisk svar fra en embedsmand, som sagde, at statsministeren ikke er i stand til at besvare spørgsmålet.
Arh, tænkte jeg, det er nok ikke helt rigtigt, så enkelt et spørgsmål kan statsministeren selvfølgelig godt svare på.
Det handler nok mere om vilje.
Så jeg prøver igen i håbet om at få et reelt svar: Hvornår og hvordan vil statsministeren opfylde sit løfte og afholde en folkeafstemning om valget mellem flere vindmøller på land eller kernekraft, så man kan spørge danskerne, som statsminister lovede for 14 dage siden?
Mette Frederiksen (S), 2022-05-10:
Jeg tror, det er vigtigt at sige, at jeg ikke har lovet en folkeafstemning.
Jeg ville heller ikke være tilhænger af den.
Jeg er meget, meget stærk tilhænger af det repræsentative demokrati.
Jeg tror på folkestyret i al dets mulighed og selvfølgelig også en gang imellem i dets begrænsninger.
Det er i mine øjne den måde, man spørger danskerne på.
Nu er der under et år til, at folketingsvalget skal udskrives, og jeg synes da, at det her er et oplagt tema at tage med ind i den valgkamp, altså om man vil have atomkraft, eller om man vil have vedvarende energi.
Når jeg er optaget af, at vi får mere vedvarende energi, er det selvfølgelig både på grund af klimaet – det siger sig selv – men det er også, fordi jeg ønsker at blive fri af Putins gas og fossile brændstoffer.
Det er et problem for Europa, at vi køber gas, olie og kul af Putin.
Det er et problem.
Så når vi fra regeringens side foreslår, at vi skal have mere vindenergi på havet, mere vindenergi på land og mere solenergi, er det for at gøre os fri af Putins gas så hurtigt som overhovedet muligt.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-10:
Statsministeren sagde, da vi mødtes sidst, at statsministeren ville spørge danskerne, men statsministeren vil åbenbart ikke have svaret.
Man skal altså ikke love noget, som man ikke har tænkt sig at holde, og slet ikke, hvis man er politiker.
Statsministeren er desværre lige så god til at undlade at svare på spørgsmål, som statsministeren er god til at love et og bagefter gøre ingenting.
Det er der ikke blevet gjort noget ved.
Nu kan vi læse i den seneste terrorvurdering fra PET, at der udgår en direkte terrortrussel fra Kærshovedgård.
De udviste muslimer radikaliseres.
Ud over chikane, vold og tyverier i lokalområdet risikerer danskerne nu også islamisk terror på dansk jord, fordi regeringen ser til uden at gøre noget.
Det kan man ikke bare ignorere.
Hvordan vil regeringen og statsministeren konkret sørge for at fjerne den her trussel mod danskernes sikkerhed?
Mette Frederiksen (S), 2022-05-10:
Og som det er spørgeren bekendt, har vi jo forsøgt at finde en anden løsning med hensyn til udrejsecenteret, som der ikke var opbakning til i Folketinget.
Det er jo det vilkår, vi arbejder under, og mig bekendt har Nye Borgerlige ikke fået gennemført al sin politik i den her valgperiode, fordi der ikke har været 90 mandater bag det, og det gælder også for Socialdemokratiet, som sidder i regering i dag.
For at komme tilbage til det andet spørgsmål, så er det jo en relevant diskussion, hvad det er for nogle energikilder, som vi ønsker at basere vores samfund på.
Jeg synes, at atomkraften har alt for mange udfordringer i sig og for sig, og derfor er jeg da egentlig glad for, at det her tema bliver et emne i det næste folketingsvalg og den næste valgkamp.
Og jeg vil da egentlig opfordre Nye Borgerlige til at være meget konkret, med hensyn til hvor det atomkraftværk skal ligge.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-10:
Altså, jeg må sige, at jeg kan forstå på statsministerens noget tynde svar på et spørgsmål om et meget konkret og alvorligt problem, at danskerne må lære at leve med terrortruslen, som statsministeren har udtrykt det før, og det synes jeg er fuldstændig uacceptabelt.
Jeg ved godt, at der er en artikel eller to i nogle internationale konventioner, som påbyder danske politikere at lade de kriminelle og radikaliserede muslimer gå frit rundt iblandt os, men vi taler jo her om en reel terrortrussel, som PET har vurderet det.
Er statsministeren ikke enig i, at truslen fra radikaliserede muslimer mod danskernes sikkerhed må og skal veje tungere end hensynet til internationale konventioner?
Mette Frederiksen (S), 2022-05-10:
Jeg tror ikke, der er nogen, der er i tvivl om, hvor optaget jeg er af at bekæmpe terror og har været det både som justitsminister og efterfølgende som statsminister.
Jeg repræsenterer en regering, der er villig til at gå langt for at finde de svar, der skal til for at sikre danskerne.
For hvad enten fru Pernille Vermund peger på hr. Søren Pape Poulsen eller hr. Jakob Ellemann-Jensen, så er der ingen af de to herrer, der kommer til at opsige de konventioner, Danmark er en del af.
Så hvis det, man forsøger at bilde danskerne ind, er, at hvis der efter et valg kommer en borgerlig regering, vil de konventioner blive opsagt, så er det ikke rigtigt.
Det er ikke rigtigt – det er bluff.
Derfor skal vi diskutere, hvordan vi inden for de internationale spilleregler, der er, passer bedst muligt på Danmark, og hvordan vi sikrer danskernes sikkerhed bedst muligt, og det gælder både på flygtningeområdet og i forhold til forebyggelse af terror.
Men det, man forsøger at signalere, er bluff.
Det er jeg meget uenig med kommissionsformanden i, og heldigvis kræver det en traktatændring, og det kommer Danmark til at være imod.
Jeg er ikke irriteret over det.
Man må jo gerne have forskellige holdninger til, hvordan det europæiske samarbejde skal udvikle sig.
Dansk Folkeparti mener, at vi skal melde os ud af det europæiske samarbejde.
Det ville i mine øjne være rigtig dårligt for Danmark.
Det ville være rigtig dårligt for Europa.
Jeg tror, at Putin ville være glad, men der er ikke nogen af os andre, der ville finde nogen form for glæde i det.
Så der skal være plads til forskellige holdninger, men det er ikke det, vi kigger ind i, for det er ikke kun mig som dansk statsminister, der er imod det her.
Det er en række lande også, og så sent som i går var vi flere, Danmark, Sverige og 11 andre lande, der meldte ud, at det ikke er den vej, vi ønsker Europa skal gå.
Så vil jeg sige: Jeg er meget, meget stærk tilhænger af fællesskaber, også politiske fællesskaber.
Dybt inde i mit hjerte er jeg tilhænger af NATO, og jeg er ikke et sekund i tvivl om, at når danskerne har kunnet leve så mange i årtier i tryghed, er det på grund af vores forsvarsalliance.
Men desuagtet hvor stor tilhænger jeg er af politiske fællesskaber, elsker jeg dem dog ikke mere end mine oldemødre.
Og jeg er en af dem, der har haft fornøjelse af at have haft oldemødre til ret sent i livet, og min kærlighed til dem er trods alt større end til politik.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-10:
Der er sådan noget underligt ved det her, og det bliver klarere og klarere for mig for hver gang.
Altså, alle sidder bare og kigger ned i deres mobiltelefoner og sådan noget.
Det er altså landets statsminister, der svarer på spørgsmål.
Men måske er årsagen til, at folk kigger ned i deres mobiltelefoner, at hun faktisk ikke svarer på spørgsmålene.
Måske er det derfor.
Da jeg sidste gang, vi havde spørgetime, spurgte til statsministerens forhold til Aalborg Portland og til den fordel, de har fået, med hensyn til CO 2 -afgiften, fik jeg ikke noget svar.
Altså, hvad i alverden skal man spørge om for at få et svar fra statsministeren i det her Folketing?
Jeg tror, at jeg simpelt hen bider på krogen, og så vil jeg som den eneste partiformand spørge til det, som statsministeren lagde ud med.
Så kan det være, jeg kan få et svar.
Men det er jo i sig selv bemærkelsesværdigt, at vi her knap 3 uger før en folkeafstemning endnu ikke har haft én partileder ud over statsministeren selv, der har talt om forsvarsforbeholdet.
Ikke engang dem, der elsker EU mere end deres egen oldemor, har her så tæt på forbeholdsafstemningen villet tage det op med landets statsminister.
Det er da bemærkelsesværdigt.
Nå, men jeg vil gerne byde til.
For man kan på Twitter læse følgende, som jeg med formandens tilladelse skal læse op på engelsk; jeg skal nok oversætte det bagefter: »We need to go even further.
For example, I have always argued that unanimity voting in some key areas no longer makes sense, if we want to move faster.«
Altså: Vi er nødt til at gå videre.
F.eks. er vi nødt til at komme væk fra enstemmighed på bestemte områder, hvis vi vil bevæge os fremad.
Det var som bekendt Ursula von der Leyen, formanden for Europa-Kommissionen, som i går kom med den meget opsigtsvækkende eller for statsministeren vel primært irriterende nyhed, at man altså nu vil fjerne den vetoret, som i hvert fald statsministeren har gjort til et af sine centrale argumenter i jakampagnen.
Så hvad mener statsministeren egentlig om det?
Mette Frederiksen (S), 2022-05-10:
Det er jo klart, at det, hvis Danmark på et tidspunkt, eller den dag Danmark forhåbentlig indleder et konkret samarbejde med et andet land, skal foregå på en ordentlig måde.
Vores forpligtelser, også af international karakter, skal altid efterleves.
Jeg ville aldrig påstå, at vores idéer er bedre end andres, men jeg tror egentlig, at jeg så vil efterlyse en mere substantiel diskussion af, hvordan vi så får rettet op på de problemer, der er, for når også Enhedslisten mener, at det nuværende flygtningesystem slet ikke fungerer og faktisk ikke er særlig humant – og hvis man taler med flygtninge, hører man jo nogle grumme historier – hvad er så alternativet til det?
Mai Villadsen (EL), 2022-05-10:
Der er ikke en opposition tilbage, og det er et dybt udemokratisk styre, og vi ved jo vitterlig ikke, hvad der vil ske med de mennesker, vi sender derned.
Mener regeringen virkelig at kunne stå på mål for det?
Er der ingen nedre grænse for, hvad det er, vi skal bidrage til?
I mine øjne vil det betyde, at vi bidrager til at gøre det her flygtningesystem endnu mere inhumant.
Mette Frederiksen (S), 2022-05-10:
Det der med nedre grænse er jo interessant, for der er mange internt fordrevne i Yemen lige nu, og det er vel egentlig en af de største humanitære katastrofer, der er på jordkloden lige nu, den er bare ikke rigtig nået offentligheden endnu, men mon ikke det at være barn eller kvinde dér er neden under en nedre grænse for, hvad vi i virkeligheden synes vi kan tillade, når der er mennesker involveret.
Og det gælder for rigtig mange af verdens flygtninge.
Der er jo et moralsk dilemma, synes jeg, for alle os her i Folketinget, for det flygtningesystem, der er i dag, er det dyreste af dem, altså det er rigtig, rigtig dyrt, og det er inhumant, og tænk på, hvor mange flere mennesker vi kunne hjælpe, hvis vi hjalp i nærområderne.
Så det er klart, at hver eneste gang, Danmark laver et samarbejde med et andet land, og det er ligegyldigt, hvad vi samarbejder om, skal tingene selvfølgelig foregå på en ordentlig måde, og det fremhæver vi altid i vores udviklingsbistand og i handelsaftaler og i alt muligt andet, for selvfølgelig skal det det.
Det har egentlig været en fin diskussion at have i dag om, at det nuværende flygtningesystem ikke fungerer, og så må vi jo have en snak om, hvordan vi gør det bedre.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-05-10:
Højeste beskæftigelse, højeste vækst – det er jo skønt.
Det går jo godt, og det gør det vel takket være mange ting og vel heller ikke mindst tidligere tiders reformer.
Det synes jeg bare vi skal glæde os over i fællesskab, som statsministeren egentlig opfordrede os til.
Det vil jeg også gerne gøre.
Er tiden så ikke til, når nu alt er så godt, at sige til danskerne: Kære danskere, kære virksomheder, nu er tiden kommet til, at I får lidt flere af jeres egne penge tilbage igen.
Var det ikke nu, vi skulle tage den beslutning?
Mette Frederiksen (S), 2022-05-10:
Først og fremmest synes jeg faktisk, det er utrolig klædeligt, at vi godt kan finde ud af at glæde os over de ting, der lykkes i vores samfund.
Og jeg tror egentlig, at mange danskere har en forventning om, at når noget går godt, så kan vi på tværs af politiske skel stoppe op og glæde os over det i stedet for at påstå det modsatte.
Og derfor skal vi selvfølgelig så også, når der er noget, der ikke går godt, evne at adressere det på en ordentlig måde.
Jeg gad da sådan set også godt give den der besked.
Den vil jeg da sådan set også tro der var masser af potentielle socialdemokratiske vælgere der ville elske at få.
Men inden vi nu går videre ned ad det spor, bliver jeg simpelt hen nødt til at spørge: Hvor er det, pengene skal spares henne?
Og jeg ved jo bare – jævnfør de diskussioner, der allerede har været i dag om psykiatrien – at pengene ikke sidder løst.
Jeg synes ikke, vi endnu har en ældrepleje, der er så god, som jeg mener den bør være i et velfærdssamfund som vores.
Så inden vi nu går helt hen til et ja, har jeg behov for at vide – og det tror jeg også danskerne har – hvor det er præcis, der skal skæres i velfærdssamfundet.
For begge dele hører jo med til den konservative idé.