runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
Tak for talen.
Jeg er helt enig i, at der er rigtig mange gode medarbejdere både i pleje- og omsorgssektoren, men også i sundhedssektoren.
Men det her handler simpelt hen om nogle af de brodne kar, der er, som fortsætter med at arbejde inden for det her område, og som ikke burde arbejde inden for det her område.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre Venstres ordfører om noget; det handler om en arbejdsgruppe, og jeg forstår godt princippet i, at man er uskyldig, til det modsatte er bevist.
Men nu er det sådan, at man på sundhedsområdet jo kan forhindre personalet i at arbejde i en midlertidig periode, hvis nogen udgør en fare for patienternes sikkerhed.
Så hvorfor er det så, at man ikke fra Venstres side vil have noget lignende på socialområdet?
Jeg tænker, at Venstres ordfører vel er enig i, at de socialt udsatte, altså borgere i det sociale regi, ikke er mindre værd end borgerne i sundhedsregi, altså i sundhedsvæsenet.
Og det her handler om en arbejdsgruppe, som vil belyse fordele og ulemper, så hvorfor er det, Venstre ikke støtter det?
Astrid Krag (S), 2021-05-17:
Jeg mener ikke, at medarbejderne på socialområdet er mindre værd end medarbejderne på nogen andre områder.
Der er jo forskellige ordninger for forskellige faggrupper.
Nogle er autoriseret, nogle er ikke, og det er rigtigt, at man med mellemrum har de diskussioner i forhold til de forskellige faggrupper.
Det er også rigtigt, hvad Dansk Folkepartis ordfører peger på, at det jo er noget relativt nyt, at der er lovkrav om indhentelse af straffeattest, når der ansættes nye medarbejdere på socialområdet.
Så der er jo sket ting inden for det område.
Så vil jeg da bare sige, at man har et meget stort ansvar, både når man arbejder med vores allermest udsatte borgere, og jo også når man er leder på et tilbud for de allermest udsatte borgere, og derfor bør man jo interessere sig for, hvad det er for nogle medarbejdere, man ansætter, og indhente referencer.
Jeg kender ikke det konkrete tilfælde så detaljeret, som det lader til at Dansk Folkepartis ordfører gør, men havde man indhentet referencer fra tidligere arbejdsgivere, ville man jo have fundet ud af, at der altså var en verserende sag omkring vold mod en medarbejder.
Så ville man som leder have kunnet tage højde for det, i forhold til hvem man valgte at besætte den stilling med.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
Jamen er ministeren sikker på det, for der er jo noget, der hedder tavshedspligt?
Er ministeren sikker på, at når en leder bliver ringet op og der bliver spurgt til en konkret medarbejder, så kan lederen oplyse om, at vedkommende ikke er ansat der længere, fordi hun faktisk er tiltalt for vold?
Må lederen det?
Må lederen godt oplyse det til en anden?
Nu snakker ministeren om, at man er uskyldig, til det modsatte er bevist; jeg tænker, at der er noget i forhold til tavshedspligt her, men det må ministeren da gerne redegøre for, for det er jeg faktisk ikke sikker på at man som leder kan.
Astrid Krag (S), 2021-05-17:
Først vil jeg sige, at jeg mener, det er godt, og jeg er også glad for, at man kan se det på flere kommuners hjemmesider, at de understreger, at de med samtykke indhenter referencer og har tænkt sig at gøre det på mennesker, de vil ansætte i stillinger, f.eks. inden for socialområdet.
Hvis man har en ansøger, som ikke vil give det samtykke, så mener jeg da, det bør få alarmklokkerne til at ringe.
Hvorfor vil vedkommende ikke det?
Og man skal selvfølgelig ikke udlevere oplysninger, som man ikke må rent grundlæggende.
Vi kan jo i udvalgsarbejdet prøve at afgrænse, hvad man kan udtale sig om, og hvad man ikke kan udtale sig om.
Camilla Fabricius (S), 2021-05-17:
Tak, formand.
Tak for ordet.
Vi skal nu drøfte et forslag om at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal undersøge mulighederne for midlertidigt at udelukke en person fra eller frakende en person retten til at tage arbejde inden for socialområdet ved begrundet mistanke om grov forsømmelighed mod en fysisk eller en psykisk socialt udsat borger.
Lad mig starte med at sige, at jeg er helt enig i præmissen for beslutningsforslaget, nemlig at man, hvis man bor på et bosted, skal kunne føle sig tryg, og at man også skal kunne føle sig helt sikker i sit eget hjem.
De her borgere er blandt dem, der er allermest afhængige af fællesskabets hjælp.
Når de udsættes for vold, trusler eller ydmygende oplevelser netop fra de medarbejdere, må vi sige, at det er et klart svigt i omsorgen, og det er derfor heller ikke acceptabelt.
For man skal ikke udsættes for vold eller trusler eller nedværdigende behandling.
Det er ikke okay.
Hvis det sker, skal der selvfølgelig gribes ind, og noget af det første, man skal og bør gøre som ledelse, er selvfølgelig at bortvise medarbejderen fra arbejdspladsen, så ansættelsesforholdet straks hører op.
Yderligere skal man som lokal ledelse i forbindelse med ansættelsen af sit personale også undersøge, om der er en problematisk historik hos ansøgeren.
Man er altså forpligtet begge veje, både når man har en medarbejder, som man siger fra over for, når der bliver ringet til en, men jo også for, når man ansætter en medarbejder, at tjekke op på, hvad det er for en historik, vedkommende har, altså om det er en god medarbejder, man ansætter.
Der skal således være en klar forventning om, at man som lokal leder kan påtage sig ansvaret i forbindelse med ansættelsen af sit personale.
Et andet allerede eksisterende værn, som skal forhindre de forkerte mennesker i at blive ansat på sociale tilbud, er, at det sociale tilbud er omfattet af socialtilsynet.
Her er man forpligtet til at indhente straffeattest, inden man ansætter personalet, men fordi kravet kun har været gældende siden juli sidste år, vil den reelle effekt jo først kunne ses senere.
Vi har også været med til at styrke socialtilsynet og sikre, at der nu kan laves større tjek af den faglighed, der er.
Det synes jeg faktisk er ret væsentligt, når vi snakker om socialtilsynets arbejde.
Lige til slut kan jeg også i forbindelse med den arbejdsgruppe, der er nedsat i ældreplejen for at sikre værktøj til at understøtte, at man ikke får brodne kar ind, sige, at det bliver interessant at følge dens arbejde.
Der eksisterer således flere forskellige typer af værn, som skal sikre socialt udsatte borgere mod en nedværdigende eller voldsom adfærd.
Tak for ordet.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Anerkender ordføreren ikke, at de værn, vi har i dag, jo ikke fungerer optimalt, for vi kan se eksempel på eksempel på det her med, at en ansat er bortvist fra en arbejdsplads, men så fortsætter med at arbejde inden for faget?
Vi har set det i hjemmeplejen, og vi har også set det på døgnopholdssteder og botilbud og andet.
Der har simpelt hen været eksempler på det.
Så hvis alt det, som ordføreren står og omtaler på talerstolen, fungerede i praksis i dag, ville vi jo ikke se de her eksempler, så ville der ikke være nogen eksempler, så der er simpelt hen nogle huller i dag på området, og det forhold er vi, synes jeg, forpligtet til at rette op på.
Og det, som ordføreren siger om offentlige straffeattester, har vi jo kæmpet for i Dansk Folkeparti, men faktum er, at private leverandører ikke er forpligtet til at indhente offentlige straffeattester, altså dem, der leverer privat pleje for kommunerne, det er jo en »kan«-bestemmelse.
Tak for det.
Nu er det jo heller ikke sådan, at vi vil fratage den ansatte levebrødet uden en meget stærk formodning om, at vedkommende er til fare for beboernes sikkerhed.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens holdning til det på det her område.
Man kan jo i dag gøre det på sundhedsområdet, og det så vi faktisk også i den dokumentar, der handlede om en sygeplejerske, men man kan ikke gøre det på samme måde på socialområdet.
Så det er vel ikke sådan, at ministeren mener, at socialt udsatte borgere er mindre værd end dem, der er i sundhedsregi?
Ministeren snakker om indhentelse af straffeattester; det er jo noget, Dansk Folkeparti i mange år har kæmpet for at få bredt ud, så det ikke kun er i forhold til dem, der er underlagt socialtilsynet, men at det gælder generelt.
Men det kan jo ikke bevise noget i forhold til sådan en konkret sag her; bortvisning kan jo heller ikke.
Det viser sig så, at den ansatte jo fortsatte med at arbejde inden for faget, selv om der lå videomateriale, som dokumenterer volden.
Camilla Fabricius (S), 2021-05-17:
Altså, der har ikke været nogen som helst tvivl om, at den her regering har villet de socialt udsatte
allermest
Jeg må bare sige, at det har været en kæmpe opgave sammen med regeringen og støttepartierne at løfte en social indsats, som har været presset, som har været udfordret, og det her handler altså om at løfte den generelle kvalitet, så jeg køber altså ikke præmissen.
Det her handler om at investere nok i velfærd og investere nok i kvalitet og være sikker på, at der så også bliver lavet den kontrol, og det er jo derfor, vi har højnet kvaliteten i socialtilsynet.
Er vi færdige med det?
Det tror jeg da ikke vi er, fordi den offentlige velfærd er super presset, og vi er nødt til at kigge på, hvad det er for en kvalitet, man også udøver, og bl.a. understøtte den i forhold til øget viden.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
Det er ikke et enten-eller, det er et både-og.
Jeg må sige, at det netop beskrives i artiklen »Tiltalte på socialområdet kan vandre fra job til job«, Randers Amtsavis, den 23. januar 2021, som jeg henviser til i beslutningsforslaget, hvordan den tiltalte person frit kan fortsætte med at arbejde i en anden stilling inden for det sociale område.
Man kan altså fortsætte med at arbejde med nogle af samfundets mest udsatte borgere, selv om man er tiltalt for at udøve grov vold mod en person, man er ansat til at være støttepædagog for.
Altså, det er da problematisk, det bliver vi da nødt til at finde en løsning på.
Så derfor vil det være ideelt med en arbejdsgruppe, som netop kunne belyse fordele og ulemper.
Camilla Fabricius (S), 2021-05-17:
Noget af det, vi kan se, når ansatte bliver presset, er, at det handler om, at der ikke er nok forståelse og nok viden, og det er altså vigtigt, at vi på socialområdet får hævet den kvalitet og øget den viden, der er.
I forhold til det, som ordføreren spørger til, synes jeg, at jeg har sagt meget klart, at det ikke fritager lederen for ledelsesansvaret, selv om der skal indhentes de referencer, som er nødvendige.
Marie Bjerre (V), 2021-05-17:
Tak for det.
Det er den slags mangel på empati og ordentlighed, ja, vel i grunden afstumpethed, som er med til at forrå vores samfund.
Hvis man bliver givet ansvaret for at passe og pleje nogle af samfundets allersvageste, er der et særligt ansvar.
Det er et ansvar for en, der er meget svagere og meget mere udsat end en selv, og det skal man tage alvorligt.
Og hvis man lever på et socialt bosted eller man er pårørende til en, der gør det, skal man kunne være tryg ved, at det personale, man møder, er deres ansvar bevidst.
De personer, der mishandler samfundets svageste, og som vanrøgter deres ansvar, skal stoppes, de skal meldes til politiet, og bliver de fundet skyldige, skal de straffes, og er man straffet for at øve vold mod en borger eller for at udvise grov forsømmelighed over for en borger, skal man selvfølgelig ikke arbejde inden for socialområdet igen.
Forslagsstillerne ønsker, at personer som er mistænkt eller tiltalt for forbrydelser mod de borgere, de har ansvaret for, skal fratages retten til at tage arbejde inden for socialområdet.
Det gør mig bekymret for retssikkerheden.
Jeg mener, at forslaget gør op med princippet om, at man er uskyldig, indtil det modsatte er bevist.
Derfor kan Venstre heller ikke støtte forslaget, som det foreligger her.
Bliver en medarbejder tiltalt for at have øvet vold mod en borger, eller har vedkommende udvist grov forsømmelighed over for en borger, finder Venstre det selvfølgelig helt naturligt, at vedkommendes leder handler i overensstemmelse med det.
Jeg finder det faktisk meget naturligt, at en medarbejder bliver fritaget for tjeneste eller bortvist af sin leder, indtil sagen er afsluttet.
Og sagen er jo, at den mulighed foreligger allerede i dag som følge af ledelsesretten.
Her til slut synes jeg også lige, det er nødvendigt at sende en anerkendende hilsen til landets socialpædagoger samt social- og sundhedsassistenter, for slet ikke at nævne deres øvrige kollegaer på socialområdet.
Jeg ved, at størstedelen af landets medarbejdere på socialområdet er dygtige og går på arbejde med ønsket om at gøre en forskel for borgerne.
Det synes jeg er ret vigtigt at huske på, når vi har den her debat.
Vores debat i dag handler alene om at luge ud i de brodne kar, der er, og de personer skal naturligvis ikke arbejde på området, når det er blevet påvist ved domstolene, at de har øvet vold mod en borger eller udvist grov forsømmelighed.
Det er i alles interesse, ikke mindst deres dygtige og ansvarsfulde kollegaers.
Tak for ordet.
Christian Juhl (EL), 2021-05-18:
Tak for det.
Det er befriende at møde en ordfører, stærk og dygtig, fra Færøerne, som er en ung kvinde.
Jeg har lavet en statistik: Der har i Folketinget siden 1953 siddet 28 mænd fra Færøerne og kun 3 kvinder, og som ordføreren kan se, er der stort set kun mænd blandt ordførerne i dag, og så er der selvfølgelig en kvindelig statsminister, og så har vi de nordatlantiske kvinder.
Tillykke med talen, og tak for den – spændende.
Jeg har et spørgsmål, som måske er lige på kanten af diskussionen om rigsfællesskabet, men i hvert fald meget tæt på, hvad der sker i Færøerne.
Jeg har diskuteret spørgsmålet meget med Jenis av Rana, som i den grad er modstander af abort, og jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ordføreren mener om det spørgsmål, og om ordføreren mener, at der sker nogle forandringer på Færøerne, for det er jo et spørgsmål, som andre lande for længst har taget nogle beslutninger omkring.
Barbara Gaardlykke Apol (JF), 2021-05-18:
Jamen tusind tak for spørgsmålet.
Jeg skal først fastslå, at min klare holdning er, at selvfølgelig skal færøske kvinder selv have lov til at bestemme, om de har lyst til at få foretaget en abort eller ej.
Jeg har også selv på det seneste fulgt med i de danske medier, som har prøvet at få skabt en politisk debat i Danmark omkring Færøernes abortlov, og her bliver jeg også nødt til at fastslå, at selvfølgelig er det Færøerne selv, der skal træffe den beslutning.
Men til ordførerens spørgsmål: Nej, der sker ikke særlig meget på det område på Færøerne.
Vi har den samme danske lov, som vi har haft siden 1956, og det ser ikke ud til, at sker nogen ændringer, og hvis du spørger mig, er en af grundene, at det er så svær en debat.
Her forleden havde statsministeren bl.a. et opslag på de sociale medier, hvor hun skrev, at af natur er det her en meget sort-hvid debat, og det kan jeg kun erklære mig enig i.
Altså, vi står på kanten af kløften og diskuterer det ud fra to synsvinkler, og det er ikke muligt at nå til enighed, og jeg tror, at det er det, der er grunden til, at vi ikke er nået til enighed om det.
Det er i hvert fald ikke muligt at opnå konsensus omkring det.
Tusind tak for spørgsmålet.
Jeg ser en masse fordele ved rigsfællesskabet.
Noget af det, som nogle har taget op her i dag, er bl.a. klimaforandringer, og jeg mener, at hvis der er noget, der virkelig gør sig gældende, og som går på tværs af landegrænser, er det jo klimaforandringerne.
Danmark har fået forhandlet en ambitiøs aftale om klimaet på plads, og på Færøerne er vi i gang med forhandlinger om en klimaaftale.
Og efter min mening er den ikke lige så ambitiøs som den danske, men jeg mener i den grad, vi har virkelig meget at lære og mange erfaringer, vi kan dele med hinanden, når det kommer til klimaforhandlingerne.
Jeg sætter også virkelig pris på, at du stiller det her spørgsmål, for det giver også anledning til at vise, at der rent faktisk findes folk på Færøerne, som går ind for fri abort, og at vi arbejder meget hårdt for, at det skal lykkes.
Jeg skal også lige sige, at det ikke er mit partis holdning – det er min personlige holdning.
Men tak for spørgsmålet.
Christian Juhl (EL), 2021-05-18:
Det skyldes især, at vi har set, at der er blevet taget nogle skridt på et andet område, nemlig lgbt-området og priden i Thorshavn og andre skridt i retning af et mere frit og åbent syn på seksualitet, og det kunne jo være, at det fulgte med der.
Jeg håber da det bedste, med hensyn til at I kan få skabt en bevægelse i retning af, at det også kan lykkes det her område.
Men tak for svaret.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-05-18:
Mange tak for en fantastisk flot og også enormt modig tale.
Man betaler også en pris for at vise mod, så tusind tak for at holde så klar en tale, også om Rusland – det syntes jeg var enormt forfriskende.
Ligesom jeg spurgte ordførerens kollega fra Færøerne, vil jeg også her spørge ind til det her med radaren, for det er jo et udestående spørgsmål, som vi ligesom ikke har fået lukket endnu.
Hvad er processen på Færøerne, og hvordan forholder man sig til det?
Det synes jeg kunne være interessant at høre om.
Kasper Roug (S), 2021-05-18:
Tak for det, og tak for en rigtig, rigtig god tale fra ordføreren.
Det var rigtig godt at høre en spændende beretning med et perspektiv fra Færøerne af.
Noget af det, som jeg synes går igennem ordførerens tale, er jo det positive aspekt ved rigsfællesskabet, og nu er vi jo i dag alligevel også kommet ind på mange aspekter, som er knap så positive.
Som jeg også sagde til vores grønlandske venner, er der jo rigtig mange muligheder i rigsfællesskabet.
Det er også derfor, mit spørgsmål til ordføreren er: Hvad ser ordføreren som en fordel ved rigsfællesskabet, som vi kan bruge fremadrettet, og som også er en fordel for Færøerne – altså det, at vi tre lande faktisk står sammen?
Edmund Joensen (SP), 2021-05-18:
Nu snakkede vi om spørgerens forslag for en halv time siden, og det gik jo på, at vi skulle have en større dialog mellem rigsdelene.
Som jeg forstod det, skulle der vælges et forum i hvert parlament eller i hver regering, som skulle være permanent og sidde hele året og bruges til den nødvendige dialog i rigsfællesskabet.
Og faktisk synes jeg godt om idéen, for jo mere dialog vi har, jo bedre, og hvis det forum kunne løse op for ting og sager, er det virkelig noget, der batter.
Edmund Joensen (SP), 2021-05-18:
Altså, der har været en behandling af hele sagen på Færøerne, både igennem lang tid i landsstyret og også i Lagtingets Udenrigsudvalg.
Og for mig at se er det kommet så langt, at ministeren, som ellers var her i København i går, altså udenrigsministeren på Færøerne, har fået hjemmel til at forhandle sagen færdig.
Så for os udefra set kører sagen nu, og vi venter bare på en løsning.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-05-18:
Mange tak.
Noget af det, der bliver drøftet på Færøerne, er jo det her med en radar, som er en del af den her arktiske kapacitetspakke, som er en del af forliget.
Det er jo en drøftelse, man har på Færøerne, men vi får måske ikke nuancerne med, når vi ser det herfra.
Vil ordføreren måske løfte sløret lidt for, hvad det er for nogle drøftelser, man har hjemme på Færøerne, om en mulig radar?
Mange tak.
Og tak for en god ordførertale.
Jeg synes, at det her med at udnytte flodens retning var enormt smukt og poetisk – allerede med bølgerne, sådan som jeg forstod det.
Så i hvert fald tak for den tale.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Har ordføreren sådan en prioritering – første, anden, tredje – af folketingsarbejdet? Er der noget særligt, som Folketinget kan gøre i forhold til at fremme nogle sager, som vil være gode hjemme på Færøerne?
Så vil jeg sige, at i Grønland er det enormt inspirerende at følge den udvikling, der er på Færøerne, særlig i forhold til jeres økonomi.
Edmund Joensen (SP), 2021-05-18:
Tak for det.
Det er noget, som Færøerne virkelig har brug for.
Nu har man anfægtet, at vi sælger for mange råvarer til Rusland og til Kina, og at man skal passe på ikke at blive for afhængige af disse markeder – selvfølgelig skal vi sælge til hele verden – men det skyldes på en måde, at vi kun har en simpel handelsaftale med EU.
Hvis der var åbnet op for færdigvarer eller madvarer på samme måde, ville det tage trykket de andre steder.
Barbara Gaardlykke Apol (JF), 2021-05-18:
Og også tak for spørgsmålet.
Jeg tror måske ikke helt, jeg deler min færøske kollegas holdning, når det gælder processen i forhold til radaren.
Nu er det altså sådan, at det færøske Lagting historisk set har vedtaget at være imod en opsættelse af en radar på Færøerne, og min opfattelse er i hvert fald den, at hvis Lagtinget ikke vedtager noget andet, er den holdning stadig gældende.
Derfor mener jeg, det vil være på sin plads, at diskussionen om opsættelse af en færøsk radar også vil være noget, der bliver debatteret i Lagtinget, selvfølgelig på et principielt niveau, så fortrolige oplysninger ikke kommer ud.
Nu kan man sige, at vi denne gang rent faktisk har en dansk regering, som har sagt, at det er op til Færøerne at bestemme, om vi vil have den her radar eller ej, så derfor mener jeg, at det er en stor synd, at man ikke inkluderer Lagtinget i den proces.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-05-18:
Det er dejligt at høre, at det er noget, der bliver prioriteret af regeringen.
Det er dejligt, at der forhåbentlig snart kommer nogle gode nyheder, som vi vil glæde os over, hvis det lykkes.
Barbara Gaardlykke Apol (JF), 2021-05-18:
Tak for det.
Og nu glemte jeg også ligeledes at kvittere til hr. Edmund Joensen fra Sambandsflokkurin for et meget godt samarbejde om kriminalforsorgen.
Jeg er også selv meget spændt på at se, hvad det er for nogle konklusioner, som det her udvalg kommer frem til, og hvilke løsninger man finder frem til.
Så jeg venter også spændt på at høre mere om det, når det er klar.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-05-18:
Tusind tak til statsministeren.
Noget af det, der har fyldt lidt her i dag, er jo den her snak om bedre handelsaftaler for Færøerne og Grønland i forhold til EU, især Færøerne lige for tiden, men jo egentlig også om markedsadgang til USA.
Det er jo egentlig også sikkerhedspolitisk i vores alle sammens interesse, at de har en bedre markedsadgang til vores allierede.
Kunne statsministeren sige lidt om sit syn på den sag, altså hvor vi står, og hvordan statsministeren ser chancerne for, at det kan lykkes for Danmark at hjælpe Færøerne og eventuelt også Grønland til nogle bedre aftaler?
Edmund Joensen (SP), 2021-05-18:
En ny handelsaftale med EU har højeste prioritet for landsstyret og regeringen på Færøerne, og mig bekendt har statsministeren og regeringen løftet sagen op på højeste niveau i EU, så sagen burde være højaktuel for øjeblikket.
Så jeg mener, at sagen kører godt for øjeblikket; den er kommet godt fra start.