runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-22:
Vi bliver lidt i samme boldgade; det tror jeg ikke overrasker hr. Jesper Petersen.
Vi går over til det inden for udlændingeområdet, der handler om hjemsendelser, fordi noget af det, der var vigtigt før valget, specielt for Dansk Folkeparti, jo var, at vi havde fokus på, at de mennesker, der kommer her til landet, er her midlertidigt og reelt kommer hjem til deres hjemlande igen.
Noget af det, der er sket i det forgangne folketingsår her, efter der kom et skifte sidste sommer, er jo, at selv om man så i de ankeinstanser – altså Flygtningenævnet – kommer frem til, at man godt kan sende folk hjem til sikre områder eksempelvis i Syrien, så standser regeringen det, så de mennesker ikke bliver sendt tilbage til Syrien alligevel.
Jeg vil gerne spørge hr. Jesper Petersen, om den praksis, som regeringen har lige præcis på det her område, reelt betyder, at vi ikke kan se frem til at sende folk tilbage til Syrien, fordi man jo baserer det på, at præsident al-Assad er ved magten i Syrien, og så længe han er det, vil man ikke sende folk tilbage til Syrien.
Det vil sige, at selv om Flygtningenævnet når frem til, at der er sikre områder i Syrien, som man kan sende folk hjem til, så nægter den her regering at gøre det.
Kan hr. Jesper Petersen så forklare os, hvornår det vil være muligt at sende folk tilbage til Syrien?
Jesper Petersen (S), 2020-06-22:
Det er jeg lodret uenig med fru Inger Støjberg i, og jeg tror simpelt hen heller ikke, at de danskere derude, der måtte følge med her, kan genkende det billede – overhovedet ikke.
Der er holdt fast i, at vi har en stram udlændingepolitik i Danmark, og det fører nogle gange til nogle diskussioner, også med nogle partier, som normalt støtter regeringen, men det er ikke desto mindre sådan, det er.
Vi vil have en bedre elevsammensætning f.eks. i folkeskolerne, og skulle det vise sig at være et problem med bønnekald, hvad det vel ikke rigtig for alvor har været endnu – der har været et enkelt tilfælde, og heller ikke i fru Inger Støjbergs tid var det noget, man greb ind over for – så ser vi på det, men der er vi jo ikke.
Inger Støjberg (V), 2020-06-22:
Hvis det bare var så vel, for problemet er jo, at regeringen ligesom siger et, men gør noget andet.
Man hæver ydelserne for de udlændinge, der ikke er i arbejde, og vi så i sidste uge, at man ikke vil forbyde bønnekald.
Altså, man giver jo lige så stille efter.
Man vil ikke sørge for, at der kommer en anden sammensætning af børnene i ghettoområdernes børnehaver og vuggestuer – man har simpelt hen ikke modet.
Man siger en masse, men når det kommer til stykket, så kender vi jo bare Socialdemokraterne igen – så fører man ikke den stramme udlændingepolitik, som man gik til valg på.
Jesper Petersen (S), 2020-06-22:
Statsministeren lagde vægt på det samme, som Socialdemokratiet lagde vægt på op til valget, nemlig at vi fortsætter med at have en fast udlændingepolitik i Danmark.
Det konkrete eksempel, fru Inger Støjberg trækker frem, handler om den ydelseskommission, der er nedsat, og den midlertidige ydelse, der er indført i forhold til børnefattigdom.
Men det er på ingen måde i modstrid med det at holde fast i at have en fast udlændingepolitik i Danmark, og den består fuldt ud.
Vi har også i de seneste måneder kunnet konstatere, at tilstrømningen bliver endnu lavere, end den har været de foregående år – det fortsætter nedad.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-22:
Jo, men det var bare ikke rigtig det, jeg spurgte om
Statsminsteren nævnte det, der skete i 2015.
Da kom ganske mange til Danmark, bl.a. fra Syrien.
Så siger regeringen, at det skal de ikke, for så længe præsident al-Assad er ved magten, skal de ikke sendes tilbage.
Og så spørger jeg bare: Vil det betyde, at sålænge den mand sidder ved magten, vil vi ikke kunne sende folk tilbage til Syrien?
Er der noget, der tyder på, at han ikke er ved magten i rigtig mange år endnu?
Så bliver konklusionen jo bare, at Socialdemokratiet siger, at de mennesker ikke kommer tilbage til Syrien, og så gror de jo fast i Danmark.
Det er jo det, der er problemet.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
I dag afslutter vi et folketingsår, som blev helt anderledes, end vi havde forestillet os.
Danmark og verden blev ramt af en ukendt, smitsom og dødelig virus.
Med et slag blev hverdagens problemer små, noget større var på spil – liv og død.
I den situation stod hele Danmark sammen.
Vi passede på de ældre og de sårbare.
Aldrig har det været mere tydeligt, hvor afhængige vi er af hinanden.
I Danmark er 600 mennesker døde med corona, hvert mistet liv er et tab.
Men på den alvorlige baggrund har vi reddet mange flere menneskeliv sammen; hindret, at endnu flere blev virussens ofre.
Det kan vi være stolte af.
Vi kan også være stolte over, at vores sundhedsvæsen klarede sig igennem foråret.
Det lykkedes at omstille sygehusene, så der var nok kapacitet.
De syge fik hjælp.
En kæmpe tak til alle jer, der arbejder i vores sundhedsvæsen, til jer, der arbejder i ældreplejen, til alle jer, der passer på de mest udsatte og sårbare.
Coronaen har stillet helt særlige krav til personalet i frontlinjen.
Samtidig har vi sat ind for at beskytte arbejdspladser og økonomi.
Det har vi også gjort i fællesskab; virksomheder, lønmodtagere og Folketinget.
Helt fra start var det åbenlyst, at corona ikke kun var en sundhedskrise.
Det var en samfundskrise.
Virussen spredte sig fra land til land.
Det gjorde de økonomiske problemer også.
Af hensyn til økonomien lukkede vi aldrig hele det danske samfund ned, men kunne dele af samfundet.
De fleste i den offentlige sektor blev sendt hjem.
Det gav plads til, at mange i den private sektor kunne blive ved med at gå på arbejde i produktionen, i energisektoren, i forsyningssektoren, i butikkerne og i transportsektoren.
Da vi åbnede igen, skridt for skridt, tog vi også hensyn til sundhed, økonomi og arbejdspladser.
Det har været dramatiske måneder, hvor vi handlede i fællesskab, hvor vi handlede hurtigt, og hvor vi hellere gik et skridt for langt end et skridt for kort.
Det har været helt afgørende for, hvor vi står i dag, nemlig et godt sted.
Vi har ved fælles kraft i Danmark vundet første halvleg i kampen mod corona.
Det, vi har udrettet sammen, hele Danmark, vil gå over i historien.
Vi kan være taknemlige, og vi kan være stolte.
Danmark, det er godt gået.
Men vi er ikke igennem endnu.
Der er også en anden halvleg, ja, måske flere.
Smitten er her endnu.
Det ser vi ude i verden, og det blev vi mindet om herhjemme så sent som i sidste uge.
For første gang i flere måneder holder vi i dag møde i Folketingssalen uden restriktioner.
Som på alle andre arbejdspladser er mange ting anderledes.
De grønlandske og færøske medlemmer er også tilbage.
Det er dejligt at se jer igen.
På Færøerne og i Grønland er det gået over al forventning, effektivt.
I har fundet jeres egne svar på coronakrisen.
I har vist de små samfunds styrke.
Jesper Petersen (S), 2020-06-22:
Det skal ikke blive nogen lang kritisk indledning.
Jeg vil bare sige, at som traditionen foreskriver vil vi gerne have en afslutningsdebat her i Folketinget.
Samtlige partier og Tingets løsgængere forespørger statsministeren om, hvad hun kan oplyse om den indenrigs- og udenrigspolitiske situation.
Inger Støjberg (V), 2020-06-22:
Tak for det.
Jeg kunne høre i statsministerens tale, at man fra Socialdemokraternes side går meget op i, at vi skal føre en udlændingepolitik, der passer godt på Danmark, tror jeg hun sagde, og at det er meget vigtigt, at vi fører en udlændingepolitik, der ligesom gør, at dem, der kommer hertil, bakker op om demokratiske værdier og demokratisk levevis.
Det kan jeg da kun være fuldstændig enig i.
Derfor er der sådan set også nogle ting, der undrer mig.
Det undrer mig f.eks. meget, at man vælger at give ekstra penge til arbejdsløse indvandrere, som kan opnå 2.000 kr. ekstra skattefrit om måneden.
Det synes jeg jo ikke er at passe særlig godt på Danmark, hvis jeg skal sige det, for det betyder jo altså, at det er mennesker, der så dermed ikke har et incitament til at arbejde.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-06-22:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg har udfærdiget et dokument til dagens debat.
Det er meget let overskueligt.
Det er bare Folketingets partier, og hvor mange mandater de har.
Og derfor bliver det ikke så overraskende, hvad jeg kommer til at spørge om.
Det er sådan, at Jyllands-Posten jo på glimrende vis bl.a. har dækket konsekvenserne af den helt rigtige beslutning om at udbetale feriepengene, som vi blev enige om sidste søndag.
Vi har jo gjort det, fordi vi nu skal have gang i økonomien.
Der skal ske noget, folk skal svinge dankortet, der er tusindvis af arbejdspladser, hvis folk bruger pengene.
100.000 mennesker ryger så lige i topskatten, hvis de får deres feriepenge i 2020.
Det er ikke mennesker, der normalt betaler topskat.
Jeg behøver ikke holde foredrag her om, at jeg slet ikke synes, vi skal have en topskat.
Lad det nu ligge.
Men 100.000 mennesker skal betale topskat.
Vi risikerer jo, at de mennesker bare lader pengene stå, og så kommer de ikke ud til forbrug.
Jeg kan forstå lidt, at der er nogle mennesker på gågaden i Kolding og andre steder, der ikke er helt vilde med, at de skal løse det her problem, men kunne Socialdemokratiets ordfører løfte sløret for, om man har tænkt på at løse det problem for de 100.000 nye topskatteydere?
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Tak, og tak for talen, som jo, synes jeg, rigtigt satte fingeren på, at der er sat en ny retning for Danmark.
Det kunne man måske ikke fornemme på de spørgsmål, hr. Jesper Petersen lige har været igennem, hvor man på en eller anden måde stadig kører i den samme gamle rille.
Men et af elementerne i den nye retning er jo, at nu står vi her og har aftalt energiøer i stedet for udvisningsøer, og det er der jo altså efter min mening noget mere perspektiv i.
Jeg er jo rigtig glad for den aftale, vi lavede i går: en grøn skattereform, som vi kan se frem til.
Det er vel ikke at gøre nogen uret at sige, at Socialdemokraterne måske ikke har haft så meget lejlighed til at tale varmt om perspektiverne i en grøn skattereform endnu, og derfor vil jeg bare give hr. Jesper Petersen chancen.
Altså, hvad er det bedste ved den grønne skattereform i den socialdemokratiske optik?
Jesper Petersen (S), 2020-06-22:
Jeg synes, jeg svarede på det, allerede da jeg havde ordet for et øjeblik siden, og jeg vil gerne gøre det igen: Ja, det vil Socialdemokratiet, og den aftale står vi selvfølgelig ved, og den er ekstremt vigtig for holdbarheden i dansk økonomi.
Men med den anden hånd skal vi jo altså indføre en ny ret til tidlig tilbagetrækning og sørge for, at de mennesker, som har de længste og hårdeste arbejdsliv, får en mere værdig alderdom.
Samtidig er der jo så selvfølgelig en række andre tiltag, men vi mener fortsat, at den reform skal gennemføres.
Dem, der skylder – synes jeg – er herovre, hvor det jo altså, efter at velfærdsforliget var indgået, lå som en forudsætning i Danmark, at efterlønnen fandtes.
Det gør den ikke mere, og det skal vi rette op på.
Jette Gottlieb (EL), 2020-06-22:
Jeg hører selvfølgelig, at der bliver fremlagt en løsning for Arne til efteråret.
Det kan jeg forstå, men det er jo alligevel at tale udenom.
For jeg snakker mere alment, og jeg snakker om rettidig omhu, og jeg snakker om en verden, der er forandret.
Ville det ikke være en meget god idé, at man genbesøgte den aftale og så droppede at lave den forhøjelse til 69 år?
Og nu spørger jeg igen og meget præcist, og jeg regner med, at hele fagbevægelsen og alle lønmodtagerne hører efter her: Har I tænkt at stemme ja til en forhøjelse til 69 år af pensionsalderen?
Jesper Petersen (S), 2020-06-22:
Jeg ved jo, at vores partier deler blikket for, at der i Danmark fortsat er grupper, der har meget hårde arbejdsliv, meget lange arbejdsliv, og dem er der behov for at gøre mere for.
Socialdemokratiet står ved den aftale, der er lavet i 2006, og den er jo meget afgørende for hele den sammenhæng og holdbarhed, der er i dansk økonomi.
Men jeg synes, at det er en vigtig diskussion, fru Jette Gottlieb rejser.
For på det tidspunkt, hvor man indgik den aftale, og hvor Socialdemokratiet var med til at gøre det, fandtes efterlønnen fortsat.
Den findes ikke mere, og det efterlader jo altså så simpelt hen nogle grupper, der virkelig havde behov for, at den var der, med en mindre værdig alderdom, altså at de, når de kan gå fra, ikke har den samme raske periode med deres børnebørn og fritidsinteresser osv., som jeg nævnte.
Og det understreger jo behovet for at indføre en tidlig ret til tilbagetrækning, som vil vi fremlægge et forslag om efter sommerferien, og som jeg da virkelig håber at vi kan få flertal for her i Folketinget, og at man ikke vil lade de mennesker i stikken.
Jette Gottlieb (EL), 2020-06-22:
Jeg er rigtig glad for, at den socialdemokratiske ordfører kom ind på spørgsmålet om forhøjelse af pensionsalderen.
Det er jo som bekendt sådan, at Socialdemokratiet har en aftale sammen med de borgerlige og De Radikale om, at pensionsalderen her til efteråret skal hæves til 69 år.
Det er et lovforslag, der vil blive fremsat, og så vil jeg spørge: Er det ikke både tåbeligt og kortsigtet at hæve pensionsalderen i en situation, hvor arbejdsløsheden er kæmpestor og vil eksplodere yderligere til efteråret?
Ville det ikke både være solidarisk og mere sund fornuft, hvis de ældre på arbejdsmarkedet fik lov at trække sig?
Så kunne man gøre plads til alle de unge, der, som statsministeren jo sagde i sin tale, vil have meget svært ved at komme ind på arbejdsmarkedet, og som risikerer at blive langtidsledige.
Jesper Petersen (S), 2020-06-22:
Jeg tror ikke, der er nogen, der i de internationale samarbejder, Danmark indgår i, er i tvivl om, at vi lægger stor vægt på spørgsmålet om at bekæmpe skattely og modarbejde international skattespekulation.
Det afspejler sig også i vores hjemlige politik, hvor der jo altså er job at søge.
Altså, sidder der nogle dygtige skatterevisorer derude, så er det bare at skrive til skatteministeren.
Vi skal bruge flere folk til at sørge for, at der bliver betalt den skat, der skal betales.
Og lige nu er regeringen jo meget aktiv i internationale sammenhænge for også at få en skat på techgiganterne.
Arbejdet er i første omgang i OECD, og det kan komme i andre fora, men det er der, det lige nu pågår, og hvor det ville være bedst at få en løsning.
Jacob Mark (SF), 2020-06-22:
Det er jeg glad for, for med de udgifter, der venter forude, og de vigtige ting, vi skal lave sammen – styrke vores velfærd, satse mere på uddannelse, fremme den grønne omstilling – får vi brug for, at nogle af dem, der tjener allermest og betaler allermindst, betaler mere til vores fællesskab.
Der har Socialdemokratiet jo tidligere sagt, at man vil gå forrest i det europæiske samarbejde.
Jeg vil gerne høre ordføreren, hvornår det er sket, eller om det er på vej til at ske.
Hvis ikke, ville man – sagde regeringen – gå enegang og ligesom Frankrig selv indføre en omsætningsskat for techgiganter.
Hvad er status, og hvad er regeringens politik på det her område?
Jesper Petersen (S), 2020-06-22:
Der er jo flere ting i hr. Jacob Marks indlæg, og først vil jeg gerne gentage kvitteringen.
Jeg synes virkelig, at vi har nået mange gode ting, og jeg forsøgte at nå bare nogle af dem i min tale – og mange flere skal følge i de næste folketingsår.
Et af de meget markante aftryk, der allerede er sat, er jo aftalen om at skulle indføre minimumsnormeringer.
Det tror jeg også er vigtigt for mange i forhold til den valgkamp, der var, og det massive fokus, der var på det emne.
Man har kunnet se, at vi havde behov for at løfte kvaliteten betydeligt i vores daginstitutioner.
Det har vi jo altså så lavet en aftale om, og det kommer til at blive indfaset over de kommende år.
Det er et af de meget markante aftryk, jeg er rigtig glad for, og det er en sag, som SF jo også har æren af virkelig at have markeret sig på i lang tid.
Til sidst er hr. Jacob Mark også inde på det her med techgiganterne.
Jeg er skam fuldstændig enig i, at de fortsat betaler alt for lidt i skat og burde bidrage mere til fællesskabet i Danmark og andre lande.
Jacob Mark (SF), 2020-06-22:
Tak for talen, og tak for et godt års samarbejde.
Det har været dejligt at være folkesocialist.
Vi har lavet mange gode aftaler for vores daginstitutioner, for vores folkeskoler, for vores sundhedsvæsen, grønne aftaler.
Men man må ikke hvile på laurbærrene, og man må heller ikke blive hovmodig, så vi skal videre.
Det var der engang et slogan, der hed.
Og det, vi kan se for os, er, at vi hurtigere skal indføre minimumsnormeringerne.
Coronakrisen har vist, hvor godt det virker, når der er få børn til et antal voksne, så børnene kan blive set og hørt.
Vi er ikke i mål med 70-procentsmålsætningen.
Der skal fortsat laves flere handleplaner på klimaområdet.
Der skal investeres i uddannelse, i vores sundhedsvæsen.
Meget skal gøres endnu.
Vi står i en svær økonomisk situation, så hvis der skal være råd til alle de her mange ting, er alle nødt til at bidrage.
Nogle af dem, som ikke bidrager, nogle af dem, som faktisk har hevet penge ud af markedet, er jo techgiganter som Apple, Amazon, Facebook.
Regeringen har tidligere ment, at techgiganter også skulle bidrag til dansk velfærd og grøn omstilling.
Er det fortsat regeringens holdning?
Jesper Petersen (S), 2020-06-22:
Det, hr. Morten Østergaard gerne vil ind i her, er jo en diskussion om hele det formål, vi har, med at få en mere blandet boligsammensætning i Danmark og jo dermed også den aftale, der er, om at mindske større familieboliger i de her områder.
Og det, jeg synes, der er vigtigt at få sagt, både som svar på hr. Morten Østergaards spørgsmål, men også til dem, der lytter med, er, at når man opgør en ny liste senere på året over, hvilke boligområder der er tale om kan siges at være de allermest udsatte, indgår konsekvenserne af corona endnu ikke i den opgørelse.
Men man vil ikke kunne se det til jul; der er ikke nogen, der skal frygte til den tid at få at vide, at deres boligområde skal rives ned.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Ja, lad os gøre det.
Det skal være grønnere at være dansker.
Jeg bed også mærke i, at statsministeren gjorde meget ud af, at nu skal vi både tænke på dem, der er blevet ledige, og dem, der risikerer at blive det, når lønkompensationen udløber, og at vi skal tænke over, hvordan vi bruger pengene klogest og mest ansvarligt fremadrettet.
Der er jo altså desværre en konsekvens af tidligere trufne beslutninger, der gør, at nogle af dem, der bliver ramt af ledighed, hvis de bor i et udsat boligområde, også risikerer at miste deres hjem, altså hvis der kommer flere boligområder på listen over de hårdest ramte boligområder.
Og jeg vil bare spørge: Er det efter Socialdemokraternes mening retfærdigt, at folk skal miste først deres job og dernæst deres bolig, og er det en klog måde at bruge pengene på, at de boliger skal rives ned?
Jesper Petersen (S), 2020-06-22:
Jamen tusind tak for det spørgsmål, hr. Morten Østergaard.
Altså, der er da behov for, og det tror jeg har stået klart for alle længe, også at ændre på skatte- og afgiftsforhold og i det hele taget at have et blik for, hvordan økonomien og også indtægterne udvikler sig i takt med den grønne omstilling, når det forhåbentlig lykkes at få forbrugt mindre olie og gas og andre ting, som vi i dag har indtægter fra.
Bilerne er et andet eksempel, hvor der jo forestår en kæmpe opgave, når det handler om en omlægning af bilbeskatningen.
Det positive: Jeg tror, vi kommer til at leve i et land, der er bedre og renere at leve i.
Vi har kunnet bryste os af, at vi nedbringer CO 2 -udslippet kraftigere – som et af de mest ambitiøse lande i verden – og det skal en grøn skattereform bidrage til.
Så vil jeg advare imod, at man sådan tænker, at det ordner vi lige med et snuptag, og der indgår også i aftalen ret mange hensyn, som det er nødvendigt at tage højde for i den sammenhæng.
Men lad os arbejde på det sammen.
Morten Dahlin (V), 2020-06-22:
Så lad os tage fat i den del, som hr. Jesper Petersen taler om her, nemlig den fulde finansiering.
Vi står som sagt i en økonomisk krise, hvis lige ikke er set siden anden verdenskrig, og Socialdemokratiet vil fremlægge et milliarddyrt forslag, fuldt finansieret.
Vil hr. Jesper Petersen så betrygge mig og alle de mange danskere, der står op om morgenen og går på arbejde i private virksomheder, med, at den finansiering selvfølgelig ikke kommer til at indeholde skatte- og afgiftsstigninger, som dræber væksten og er gift for danske arbejdspladser?
Jesper Petersen (S), 2020-06-22:
Selvfølgelig vil regeringen tage højde for den økonomiske situation, vi er i.
Det vil vi i det hele taget i det, der handler om den økonomiske politik – indgåelse af finanslovsaftale osv.
Der vil blive fremlagt et fuldt finansieret forslag.
Man vil se præcis, hvad det går ud på på den anden side af sommerferien, og hvordan finansieringen er.
Her er forskellen jo så, at vi rent faktisk finansierer vores forslag.
Det kunne Venstre også gøre.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-06-22:
Jeg tror ikke, det er helt så enkelt, men jeg deler helt opfattelsen af, at det her er en dansk kernekompetence.
Det er en kompetence, som vi skal understøtte, og som vi skal være stolte af.
Det er også en kompetence, vi skal være opmærksomme på har en stor effekt på klimaet, på miljøet, og derfor er der en balance at finde.
Den balance må aldrig nogen sinde tippe ud til den side, hvor vi skubber produktion, arbejdspladser, udledninger ud af Danmark blot for at kunne stå og klappe os selv på ryggen og sige: Nej, hvor er det blevet bedre her.
For der er altså ikke sådan en kuppel hen over Danmark, som der næsten er over Folketingets formand her.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Tak for et rigtig godt svar.
Det betyder jo så også, at Venstre forhåbentlig kan bekræfte, at jo større fødevareproduktion vi har i Danmark – altså jo færre afgifter og byrder vi har på dansk landbrug, så de får mulighed for at producere mere – jo bedre vil det være både for dansk økonomi, danske arbejdspladser, men rent faktisk også for klimaet og for miljøet, fordi vi jo, som ordføreren siger, har et landbrug i Danmark, der producerer fødevarer med bl.a. det laveste CO 2 -aftryk pr. produceret enhed.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-06-22:
Noget af det, vi kommer til at diskutere i forbindelse med de klimaforhandlinger, som foregår, og som vi for en dels vedkommende blev færdige med i nat, er jo landbruget.
Det deler vi i den grad ambitionen om, altså at sådan må det ikke falde ud.
Derfor er jeg også glad for, at man i nattens forhandlinger nåede fra 2 mio. t til 3,4 mio. t, fordi det mindsker risikoen for, at vi havner der.
Når det er sagt, tror jeg, at alle dele af det danske samfund kommer til at betale – altså kommer til at have sin andel i det her.
Grisen bliver altså ikke mere bæredygtig af, at den er produceret i Polen, Tyskland eller andre steder.
Vi laver verdens bedste fødevarer.
Det gør vi mest klimavenligt, mest dyrevenligt og mest miljøvenligt.
Det skal vi blive ved med, for vi er de bedste i verden til det.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Jeg bed mærke i, at ordføreren i sin tale lagde vægt på, at det ikke må blive dyrere at være dansker, at skatter og afgifter skal holdes i ro.
Kan ordføreren bekræfte, at øgede afgifter på eksempelvis landbruget, som venstrefløjen presser på med, ikke vil gavne klimaet, men blot vil flytte landbrugsproduktionen ud af landet?
Og kan ordføreren bekræfte, at øgede afgifter på landbruget aldrig bliver Venstres politik?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-06-22:
Det er vi bestemt enige om.
Derfor havde Venstre jo også et forslag om at fremrykke de skattelettelser, herunder et løft af grænsen for netop topskat, som Folketinget allerede har vedtaget, som vi er enige om, og som kommer længere nede ad vejen.