runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2020-11-11:
Jamen det giver jo sådan set – og det sagde jeg også i min tale – ikke mening at diskutere optagelsesforhandlinger med Tyrkiet på nuværende tidspunkt eller at føre dem.
Altså, vi er ikke i en situation, hvor det overhovedet er aktuelt.
De er jo så heller ikke så aktuelle, kan man sige, eller så igangværende, og derfor er det sådan lidt en tænkt diskussion, lidt et slag i luften at sige, at det gør vi ikke mere ved.
For der bliver ikke gjort noget ved det.
Det, der er vigtigt her, er jo sådan set at sige, at man i den konkrete situation må stille sig bag Frankrig, også hvis Frankrig beder om, at der bliver skruet op.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-11:
Jeg var glad for at høre hr. Michael Aastrup Jensen bifalde, at Danmark skulle have hjemtaget sin ambassadør, og derfor vil jeg så bare spørge, hvorfor det så ikke står i den tekst, som Venstre bakker op om.
Det ville jo være naturligt, eftersom Venstre har valgt at støtte det røde forslag til vedtagelse, at man så i hvert fald havde fået noget af sin politik ind i den, men jeg kan bare ikke se, at der står noget om det, hr. Michael Aastrup Jensen gør gældende på talerstolen.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-11-11:
Jeg kan se i forslaget til vedtagelse her, at regeringen vil arbejde for en skærpet EU-kurs over for Tyrkiet, og ordføreren har også nævnt det.
Kan ordføreren nævne noget konkret om, hvad regeringen vil arbejde for, med hensyn til at EU skal skærpe sin kurs over for Tyrkiet?
Jens Joel (S), 2020-11-11:
Frankrig er under angreb.
Det er en ekstremt vanskelig situation, og i den situation har den franske regering jo faktisk sagt: Vi har brug for at vide, at I er der; vi har brug for at vide, at I står bag os.
Vi har brug for at vide, at vi kan regne med jer.
Det er det, som den danske regering har sagt, og det er det, vi fra Folketingets side siger i dag.
Den bedste støtte, man kan give til Frankrig i en situation, hvor de faktisk ikke har bedt om, at konflikten bliver optrappet, er, at de kan regne med, at vi står der, når det gælder.
Jeg kan godt forstå, at hr. Michael Aastrup Jensen griber fat i det, og jeg vil gerne sige, at når jeg siger, at det har påkaldt sig uheldig opmærksomhed, er det jo ikke, fordi jeg mener, at man på nogen måder skal skrue ned for retorikken over for de konkrete eksempler, som hr. Michael Aastrup Jensen nævner.
Det er også derfor, vi siger, at det, der er sket i forhold til Frankrig med udfaldene mod den franske præsident og de ting, der er sagt om drabet, er uacceptabelt, og det må man selvfølgelig også fordømme, altså man må trække en streg i sandet, som hr. Michael Aastrup Jensen siger.
Så det er vi meget enige om.
Når jeg siger, at det er en uheldig opmærksomhed, handler det i virkeligheden mere om den overordnede bevægelse væk fra Europa.
Der må vi selvfølgelig slå ned på de konkrete udfald, hvor vi siger, at det her vil vi ikke finde os i, og der står vi på Frankrigs side.
Vi står last og brast og siger fra.
Men den realpolitiske diskussion om, at vi også har et samarbejde med Tyrkiet på nogle områder – hr. Michael Aastrup Jensen nævner flygtningeaftalen som et eksempel – er jo den virkelighed, vi også agerer i.
Derfor skal vi selvfølgelig, samtidig med at vi siger fra, når der er behov for det, også agere og holde kontakten på de områder, hvor vi har en gensidig interesse i et samarbejde.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-11-11:
Det havde været reel handling.
Det havde været værdibaseret politik, som man slår sig op på man gerne vil føre fra Socialdemokratiets side.
Det har vi ikke set endnu, og det er derfor, jeg bare siger: Lad os se den form for handling også.
Jens Joel (S), 2020-11-11:
Vi har jo fuldstændig utvetydigt sagt, at vi står last og brast med Frankrig i den her situation.
Dagens forslag til vedtagelse siger jo sådan set også, at hvis Frankrig mener, at det, der er det rigtige modsvar, er sanktioner fra EU's side, så vil den danske regering støtte op om det.
Derfor kan man jo sige, at det, at vi erklærer vores fuldtonede støtte til Frankrig, ikke bare er en gratis erklæring.
Det betyder jo, at vi faktisk står på Frankrig side, også når det er svært.
Derfor har det vigtige for os jo været, at vi faktisk stod bag Frankrig og ikke gik ind foran Frankrig og fik forvirret, hvad det var, franskmændene i virkeligheden efterspurgte af solidaritet og opbakning.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-11:
Det kunne jo være, hr. Jens Joel, at det ville være meget godt for Frankrig, for Europa, for Danmark, at andre end lige Frankrig turde tage det her på dagsordenen i EU.
Det kunne jo netop være den mest udtalte solidaritetserklæring at bede om at få det her behandlet, eller at man parallelt gjorde det, som franskmændene gjorde, i forhold til sin ambassadør for at vise, at man stod skulder ved skulder.
Jeg tror, at hr. Jens Joel og jeg begge to husker, hvor alene Danmark var dengang med tegningerne; hvordan andre lande rundtomkring i EU dukkede nakken og tænkte: Åh, behøver vi nu at gå forrest?
Jeg mener, i andre sammenhænge vil man jo gerne være de forreste.
Når det handler om Rusland og Krim osv., holder man sig jo ikke tilbage fra at bruge handelssanktioner som et instrument.
Så hvorfor er det, at man dukker nakken, når det kommer til Erdogan og Tyrkiet?
Det forstår jeg ganske enkelt ikke.
Jens Joel (S), 2020-11-11:
Men Danmark dukker ikke nakken.
Den danske regering dukker ikke nakken, når vi signalerer og siger fuldstændig klart, at vi står på Frankrigs side.
Der bliver spurgt til ambassadøren.
Det er jo rigtigt, at den franske ambassadør har været kaldt hjem og i øvrigt er tilbage i Ankara.
Men det har jo ikke været sådan, at Frankrig har ønsket, at vi skulle reagere på samme måde; at vi skulle gøre noget i solidaritet.
Man skal jo passe lidt på, at man ikke kommer til i misforstået solidaritet at torpedere den indsats, som den franske regering gør for rent faktisk at få den rigtige balance i det her og ikke få det optrappet.
Derfor er solidaritet jo at stå fast på, at har de brug for hjælp, så får de den hjælp.
Men man skal jo ikke opfinde eller skabe et nyt problem for den franske regering ved at fremture, uden at det er ønsket.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-11:
Men det handler jo grundlæggende om, hvordan man anskuer Europas stilling.
Det er jo ikke kun Frankrig, der er under angreb.
Som udenrigsministeren nævnte, havde vi desværre et angreb efterfølgende i Wien.
Altså, der er jo nærmest ikke det EU-land, der efterhånden ikke har prøvet at smage indvandringens sødme og islamismens hårdhed.
Det er jo virkeligheden.
Derfor er det jo ikke bare et spørgsmål om bilaterale forhold mellem Danmark og Frankrig, men det er et spørgsmål om tilgangen til det her.
Så hvorfor har den danske regering med Socialdemokratiet i spidsen – eller der er jo ikke andet end socialdemokrater – ikke indkaldt til en regeringskonference og taget en drøftelse af, hvordan vi stiller os, i lyset af hvad der er foregået i Paris, i Nice, i Wien?
Hvordan stiller vi os over for det angreb, vi er under, fra islamismens side?
Jens Joel (S), 2020-11-11:
For det andet – og det kan hr. Morten Messerschmidt jo også læse i det forslag til vedtagelse, som jeg også ved at han både har hørt nu, men også har fået på forhånd – beder vi jo om en skærpet kurs fra EU's side over for Tyrkiet.
Og det er jo altså ikke isoleret set i forhold til de franske situationer, men når det kommer til det franske, som var det, hr. Morten Messerschmidt startede med at spørge mig om, nemlig hvorfor vi ikke står på Frankrigs side, så er svaret dér, at det gør vi.
Og det at stå på Frankrigs side er at være solidarisk der, hvor de har brug for hjælp.
Peter Skaarup (DF), 2020-11-11:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg synes, det er meget fint, at regeringen laver et forslag til vedtagelse sammen med nogle andre partier her, som siger noget.
Men for mig at se er det, når man læser, hvad der står, bare ord og ikke andet.
Der er ikke nogen konkret handling af betydning i det her forslag til vedtagelse.
Og der efterlyser vi altså fra Dansk Folkepartis side, at vi reelt bakker op om Frankrig i den meget, meget vanskelige situation, de står i.
Og der kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren fortælle Folketinget: Hvad er det, regeringen rent praktisk har tænkt sig at gøre over for Tyrkiet nu og fremadrettet i Ministerrådet og i andre fora?
Så kunne jeg også godt tænke mig at høre ordførerens vurdering af den aftale – jeg vil nærmest kalde det en pagt med Djævlen – man har med Erdogan om i visse situationer at stoppe flygtningestrømme fra Afrika og Mellemøsten op mod nord, men jo i visse situationer også åbne op.
Er det holdbart, at vi har den der pagt med Djævlen?
Jens Joel (S), 2020-11-11:
Altså, for det første betyder ord jo rent faktisk noget.
Så det betyder da noget, at vi som Folketing og at vi som regering forpligter os på at stå last og brast med Frankrig, ikke kun i aviserne, men også i de diskussioner, der foregår i EU.
Og jeg kan godt læse det, der står i indkaldelsen her og i forespørgslen; jeg kan godt læse, at man ønsker at ophæve alle aftaler med Tyrkiet.
Og det kan jeg ikke forstå at Dansk Folkeparti er villig til at sætte over styr.
Peter Skaarup (DF), 2020-11-11:
Lad mig lige minde hr. Jens Joel om, at der så sent som i dag har været et angreb i Jeddah mod franske interesser ved en mindehøjtidelighed til minde om første verdenskrig.
Frankrig er under beskydning, under angreb.
Forestiller hr. Jens Joel sig, at Frankrig kommer frem med en hel masse initiativer, hvis ikke vi andre går foran?
Det forestiller vi os ikke i Dansk Folkeparti, for det er utrolig vanskeligt, sådan som Frankrig er placeret lige nu i den krig, vi har mod Erdogan.
Så hvad er det konkret, regeringen vil gøre i forhold til at gå foran her?
Hans Andersen (V), 2020-11-11:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det er en udfordring for danske virksomheder, der er afhængige af udenlandsk arbejdskraft, når regeringen stiller krav om, at der indføres krav om, at personer fra højrisikolande, der rejser ind i Danmark med et anerkendelsesværdigt formål, herunder arbejdstagere, skal fremvise en negativ covid-19-test foretaget senest 72 timer før indrejsetidspunktet, når de passerer grænsen?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-11-11:
Jeg vil godt gentage, hvad jeg tidligere har sagt, nemlig at jeg oprigtigt ønsker den her diskussion med spørgeren, spørgerens parti og hele forligskredsen.
Sagt med al respekt er der mange tunge nyhedsdage lige for tiden, og offentliggørelsen hang sammen med det møde, spørgeren også var inviteret til.
Så der er ikke noget fordækt i den del.
Der er i øvrigt også, så vidt jeg erindrer, tidligere lavet forsidehistorier på lige præcis den her historie foranlediget af spørgeren selv, så helt nyhedsfattigt har det trods alt ikke været.
Det har i hvert fald heller ikke været det, der har været drivende for mig – tværtimod.
Vi skal mødes, vi skal løse det her i fællesskab.
Ulla Tørnæs (V), 2020-11-11:
Jeg er enig med ministeren i, at man selvfølgelig skal tænke sig om, når man indfører værnsinitiativer.
Jeg vil dog understrege, at jeg synes, at det er udtryk for et kedeligt system, hvis det er sådan, at vi alene kan understøtte vores uddannelser ude i landet, altså væk fra de store universitetsbyer, hvis vi finansierer andre EU-medlemslandes uddannelsesforpligtelse.
Det synes jeg ministeren skulle lave om, og jeg kan bare sige, at vi i Venstre er klar til at give en økonomisk saltvandsindsprøjtning, sådan at vi får et Danmark i bedre uddannelsesbalance.
Det er der i høj grad brug for, og det skal ikke finansieres ved, at vi som sagt påtager os andre landes uddannelsesforpligtelse.
Nej, det skal være finansieret på en sund og bæredygtig måde, og det er der i høj grad behov for.
Nu siger ministeren så, at det her er en vigtig sag, og at vi skal tænke os om, og at vi skal drøfte det sammen.
Jeg undrer mig over, at ministeren vælger at offentliggøre en så vigtig sag lige præcis den dag, hvor der er præsidentvalg i USA.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-11-11:
Det er, fordi jeg ikke mener, at spørgerens præmis om, at det kun kan foregå her – mange meter fra hinanden, i det her setup, hvor det kun er to ud af rigtig mange forligspartier, der er til stede – ikke er den optimale måde at tage diskussionen på.
Derfor har jeg faktisk indkaldt til et møde, hvor vi sammen, i fællesskab, hvor hele forligskredsen er til stede, kan tage den her diskussion, og hvor forligskredsen også kan se de bud, der er på bordet.
Morten Dahlin (V), 2020-11-11:
Er der et modsætningsforhold der?
Og hvorfor er ministeren blevet minister, hvis ikke ministeren har tænkt sig at bruge sit ministerembede til rent faktisk at promovere den holdning, ministeren har, og den politik, ministeren godt kan lide?
Jeg forstår det simpelt hen ikke, men måske kan ministeren forklare mig det.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-11-11:
Det er klart, at som minister forholder jeg mig selvfølgelig til de forskellige muligheder, og jeg synes, at der er nogle, som er meget lidt attraktive, og så er der nogle, der bare er lidt attraktive.
Der er ikke noget af det her, der er nemme løsninger, der er ikke noget af det her, som bliver nemt at vedtage.
Jeg synes, vi skal gøre det i fællesskab, og jeg synes, vi skal have øje for de konsekvenser, der er derude – det kan være for vores mindre uddannelsesudbud, som bliver ramt, det kan være for vores virksomheder, som potentielt ikke kan få den arbejdskraft, de ellers har kunnet få, osv.
Morten Dahlin (V), 2020-11-11:
Har ministeren og har regeringen en holdning til, hvilken en af de åbenbart mange forskellige veje, man kan gå, der er bedst at gå for at nå i mål?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-11-11:
Som jeg tidligere har nævnt i min besvarelse af spørgsmål 263, står regeringen fuldt og helt ved den aftale, der er indgået i su-forligskredsen i 2013.
Nu viser den nye prognose, at der kan være behov for yderligere reduktioner på engelsksprogede uddannelser for at begrænse de stigende udgifter.
Jævnfør su-forliget betyder det, at vi må indføre nye initiativer for at holde udgifterne under loftet, men jeg har endnu ikke lagt mig fast på den konkrete model, og jeg ser frem til at drøfte det videre i su-forligskredsen.
Så nej, vi ruller ikke nogen af de begrænsninger tilbage, som er indført, medmindre vi finder en holdbar model for, hvordan vi fremadrettet håndterer den her situation, og for at begrænse udgifterne til su til studerende med status som vandrende arbejdstagere.
Den her regering står fuldt og helt på mål for og vagt om den forligsaftale, vi har med hinanden.
Den står vi vagt om.
Morten Dahlin (V), 2020-11-11:
Agter regeringen fortsat at tilbagerulle den tidligere regerings værnsinitiativer, hvor antallet af engelsksprogede uddannelsespladser på professionshøjskoler, erhvervsakademier og universiteter blev reduceret?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-11-11:
Altså, som jeg hele tiden har sagt, er der en række forskellige måder at gå til det her på.
Jeg har faktisk så stor respekt for forligskredsen, at jeg gerne vil tage den diskussion ved det bord, hvor spørgerens eget parti også er meget velkommen til at deltage.
Det forventer jeg i øvrigt også at I gør.
Så selvfølgelig har regeringen bud på, hvad vi gør ved det her, men vi har tænkt os at drøfte det med su-forligskredsen, for det synes vi da vi skylder, når vi er bundet af et forlig med hinanden.
Ulla Tørnæs (V), 2020-11-11:
Lige præcis det, at der har været medieomtale af det, hvor undertegnede var involveret, var jo også udtryk for, at vi efterlyste regeringens holdning.
Hvad er det, regeringen vil gøre for at sikre, at det forlig, som vi har indgået i Folketinget, efterleves?
Jeg synes, det er ærgerligt, at ministeren ser stort på Folketingets ønske om at have en bredere debat om, hvordan vi sikrer, at vi for det første ikke løfter andre landes uddannelsesforpligtelse over for deres egne borgere, ved at de kan komme til Danmark og få en gratis uddannelse, ovenikøbet med su som forsørgelsesgrundlag.
Og at vi for det andet dæmmer op, sådan at vi netop ikke påtager os den forpligtelse.
Det savner vi stadig regeringens bud på.
Louise Schack Elholm (V), 2020-11-11:
Hvis man ser på de vedtagne skattestigninger, så løber de i alt op på 13,3 mia. kr., og så har man modregnet nogle af de skattelettelser, der er lavet.
Jeg skal indrømme, at forsknings- og udviklingsfradraget ikke står her på listen, så jeg tror ikke, at den er helt opdateret.
Men det kan ikke ændre det i væsentligt omfang: Det er stadig væk over 10 mia. kr., som regeringen har pålagt erhvervslivet ekstra.
Vil statsministeren stå her og sige, at det ikke har den store betydning for erhvervslivet, at man pålægger dem ekstra afgifter for 10 mia. kr.?
Simon Kollerup (S), 2020-11-11:
Jeg appellerer til, at man tænker erhvervspolitik som andet og mere end bare et spørgsmål om skatter og afgifter.
For hvis man tager opgørelsen og ser ned i det, så kommer de 4 mia. kr. eksempelvis fra vores fælles aftale, hvori Venstre også indgår, om cigaretafgifter.
Det har jeg ikke indtryk af vælter dansk erhvervsliv omkuld.
I den anden hånd ligger så alt det, vi gør i forhold til forsknings- og udviklingsfradrag, Danmarks Grønne Fremtidsfond, hjælpepakker, støtte til vores erhvervsliv og det med generelt at skabe et godt samfund med dygtige og kompetente medarbejdere.
Det mener jeg hører med til et billede af, hvilke rammevilkår der gælder for vores erhvervsliv, og det står jeg meget gerne på mål for.
Louise Schack Elholm (V), 2020-11-11:
Dansk Industri og Finansministeriet har opgjort, hvor mange skatter og afgifter som er blevet foreslået, aftalt og vedtaget i den her regeringstid, og det kommer op på 11,8 mia. kr.
Det er et ganske betydeligt beløb, knap 12 mia. kr.
Herunder er der bl.a. en særlig høj selskabsskat for den finansielle sektor på 2 mia. kr.
Er det ikke noget, der har betydning for erhvervslivets konkurrenceevne efter erhvervsministerens opfattelse?
Simon Kollerup (S), 2020-11-11:
Jeg siger jo meget klart, at jeg ikke kan genkende billedet af, at afgifterne skulle være hævet bredt set for vores erhvervsliv.
Det er rigtigt, at vi har lavet fælles aftaler, f.eks. om cigaretterne, som jo fylder en del, og hvor det så i øvrigt væltes over på kunderne, fordi kunderne skal lade være med at ryge så meget.
Og her må jeg altså appellere til, at Venstre gør op med sig selv, om man er ude i den her lidet ædle kunst at blæse og have mel i munden – altså at kritisere afgiftsstigninger og så selv stille sig bag dem.
Det kan vel ikke være så slemt endda, når vi kan finde enighed om at gøre det.
Louise Schack Elholm (V), 2020-11-11:
Man kunne her i august måned i Berlingske læse et referat af, hvad der var blevet sagt i en debat mellem partilederne i maj måned, dengang det blev diskuteret, hvordan Danmark skulle komme godt igennem coronakrisen.
Og der sagde statsministeren, at regeringen ikke ønskede at sætte skatten op, og at, og nu citerer jeg: Det ville være et mærkværdigt svar til dansk erhvervsliv, der står i en rigtig, rigtig svær situation.
Så det vil sige, at det faktisk ikke er rigtigt, hvad statsministeren sagde dengang.
Er det sådan, jeg skal forstå erhvervsministeren, altså at den løsning, man ser fremadrettet, er at hæve skatterne for erhvervslivet i en situation, hvor vi rent faktisk har corona i samfundet?
Simon Kollerup (S), 2020-11-11:
Tak for det.
Og det er godt at se, at spørgeren er tilbage igen og ude af selvisolationen.
Jeg kan sige, at regeringen knokler for at styrke danske virksomheders produktivitet og konkurrenceevne, men det er klart, at vi gør det på en anden måde, end den tidligere regering gjorde.
Vi tror på, at en god erhvervspolitik ikke kan koges ned til alene at være et spørgsmål om skatter og afgifter.
Vi tror bl.a. på, at et stærkt erhvervsliv og et stærkt velfærdssamfund er hinandens forudsætninger, og jeg kan ikke genkende billedet af, at skatterne skulle være hævet bredt set for erhvervslivet.
Det er rigtigt, at visse skatter er blevet hævet – dels fordi vi synes, det er fair, dels fordi vi kan skubbe på i forhold til bedre sundhed og grøn omstilling gennem adfærdsændringer.
Sammen med et bredt flertal i Folketinget – og jeg tror, at Venstre er med – har vi bl.a. hævet priserne for cigaretter og indført en række grønne adfærdsafgifter, så vi bruger mindre plastik og de unge kommer til at ryge mindre.
Det er adfærdsændringer, vi gerne ser.
Men erhvervspolitik er som sagt mere end skatter og afgifter.
Vi fokuserer på at skabe de bedste rammer for vores erhvervsliv ved at sørge for de rette kompetencer til fremtidens virksomheder, understøttelse af danske styrkepositioner og et innovativt offentlig-privat samarbejde til gavn for dansk erhvervsliv.
Derudover vil regeringen investere markant mere i forskning og den grønne omstilling.
Vi har bl.a. et ekstra højt fradrag for forskning og udvikling, og vi har etableret Danmarks Grønne Fremtidsfond på 25 mia. kr.
Det kommer også erhvervslivet til gode.
Derfor er jeg overbevist om, at dansk erhvervslivs konkurrenceevne vil blive styrket under den siddende regering.
Jeg kan i hvert fald forsikre om, at det har vores fulde fokus, og vi vil også se nye arbejdspladser fremadrettet.
Louise Schack Elholm (V), 2020-11-11:
Tak for det.
Jeg havde desværre ikke mulighed for at stille spørgsmålet i sidste uge, da jeg var i selvisolation efter tæt kontakt med en coronasmittet – sådan er det jo engang imellem.
Men mit spørgsmål til erhvervsministeren er: Hvad forventer ministeren at stigende skatter og afgifter får af konsekvenser for dansk erhvervsliv og dansk erhvervslivs konkurrenceevne?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-11-11:
Jeg kan jo gentage, hvad jeg efterhånden har sagt nogle gange.
Nemlig at det faktisk er med største respekt for Folketinget og for den forligskreds, mit eget parti er en del af.
For det at fremlægge tallene, de nye prognoser, den nye vurdering af den ændrede adfærd – både på det sidste møde og på det førstkommende møde i den kommende uge – og faktisk også det at have en konkret diskussion omkring løsningerne på, hvad vi i fællesskab i forligskredsen gør ved det her, synes jeg faktisk hører til der og ikke mellem to partier ud af mange i en forligskreds.
Morten Dahlin (V), 2020-11-11:
Nu har vi haft en lang diskussion her i Folketingssalen i dag, og den diskussion munder jo ud i, at ministeren bruger flere penge på su til vandrende arbejdstagere, end det er aftalt at ministeren skal bruge.
Og ministeren slår knuder på tungen og kører ud i alle mulige forklaringer for at undgå at forklare, hvordan ministeren vil løse problemet.
Kan ministeren ikke godt forstå, hvis der sidder nogen derude og ser med og undrer sig over, hvorfor ministeren ikke vil fremlægge en løsning på et problem?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-11-11:
Sagt med al respekt tror jeg egentlig, at jeg stadig væk vil forbeholde mig retten til at have den holdning, at den diskussion, som spørgeren efterlyser med Folketinget, skal vi netop med respekt for Folketinget have i den brede forligskreds med de partier, som er gået ind og har taget ansvar for det her.
Det er da der, hvor alle er til stede, og hvor vi sidder sammen, vi skal tage den drøftelse og have den første runde om, hvad vi gør ved det her i fællesskab.
Det er jo derfor, spørgeren og spørgerens parti netop er inviteret til det lige præcis i næste uge.
Det ser jeg frem til.
Morten Dahlin (V), 2020-11-11:
Ministeren svarede ikke på mit spørgsmål før.
Jeg spurgte ministeren, om ministeren inden mødet i forligskredsen vil fremlægge, hvad regeringens holdning er til, hvilke initiativer der skal tages.
Vil ministeren gøre det – ja eller nej?
Ulla Tørnæs (V), 2020-11-11:
Ikke desto mindre valgte ministeren jo at offentliggøre ...
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-11-11:
Det har ministeren tænkt sig, hvis der er noget klogere at sætte i stedet for.
Indtil vi har det, så nej, så står vi selvfølgelig vagt om den aftale, vi har med hinanden.