runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-12:
Jamen alternativet til at have lovgivning om, hvad der skal til for at kunne få sin ægtefælle hertil, er jo ikke at have lovgivning om det.
Og jeg har meget svært ved at forestille mig, at vi skulle have en udlændingelov, der går ud på, at så længe du gifter dig med en person uden for landets grænser, vil vedkommende automatisk og uden krav kunne få opholdstilladelse i Danmark.
Sådan en udlændingelov vil jeg virkelig advare kraftigt imod, for vi åbner jo hele det danske velfærdssamfund op for folk, vi giver opholdstilladelse.
Kristian Jensen (V), 2018-12-12:
Altså, nu stillede jeg jo ikke noget scenarie op.
Jeg står her bare som folkets ydmyge tjener og svarer på de spørgsmål, som folkets repræsentant stiller til mig.
Nu er det blevet stillet, og så prøver jeg selvfølgelig at svare.
Det er bare sådan, at uanset hvad man har af politiske holdninger, er det fagøkonomisk uomtvisteligt, at det at reducere det offentlige forbrug har en hurtigere og mere effektiv virkning på at reducere overophedning, end hvis man ændrer på skatterne.
Og det er netop, fordi et reduceret offentligt forbrug alene reducerer på efterspørgselssiden, men ikke på udbudssiden.
Det er rigtigt, at der er forskellige skatter og forskellige virkninger, men alle skatter har i sidste ende en eller anden virkning på udbuddet af arbejdskraft.
Derfor får man godt nok reduceret efterspørgslen ved at ændre på skattedelen, men man reducerer samtidig også udbuddet af arbejdskraft.
Men jeg vil helst styre regeringen og dansk økonomi derhen, at det slet ikke bliver et tema, altså at det forbliver hypotetisk, og at det ikke er noget, vi kommer til at gøre i realiteternes verden.
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-12:
Jeg vil så blot følge op ved at gøre opmærksom på, at det jo så heller ikke er spørgeren, der i første omgang har rejst dette emne, men blot har undret sig over, at en repræsentant for regeringen gav udtryk for noget sådant.
Så jeg er glad for, at finansministeren understreger, at det ikke er et scenarie, som står umiddelbart for.
Grunden til, at jeg synes, det er vigtigt at få slået fast, er jo, at vi har ganske mange offentligt ansatte, der synes, at de løber stærkt nok i forvejen.
Kristian Jensen (V), 2018-12-12:
Nej, og derfor er det også glædeligt, at det er et fuldstændig hypotetisk og forkert scenarie, der er stillet op som forudsætning for spørgsmålet her.
For der er nemlig ikke forringelser af kernevelfærden i den aftale, der er lavet mellem regeringen og Kommunernes Landsforening.
Der er midler til, at kommunerne kan styrke kernevelfærden, der er midler til, at de danske regioner kan styrke deres kernevelfærd, og der er i finanslovsaftalen med Dansk Folkeparti også afsat midler til, at vi kan styrke kernevelfærden på en række områder, samtidig med at vi kan øge pensionisters rådighedsbeløb.
Jeg synes, at det, der er værd at holde fast i her, er, at der er en række pensionister, der fortjener et større rådighedsbeløb.
Det fortjener både de pensionister, der er afhængige af den offentlige pension fuldt ud, og de pensionister, der i deres arbejdsliv har sparet op til deres egen pension og har en mindre pensionsudbetaling, som de i dag bliver modregnet meget, meget kraftigt i.
På grund af de regler, der har været historisk set, så er gevinsten ved at have sparet op begrænset, og derfor har vi sammen med Dansk Folkeparti aftalt, at der kommer en midlertidig forhøjelse af den modregningsgrænse, der er på den private pensionsopsparing.
Yderligere mener jeg også, at de pensionister, der ved siden af at være folkepensionister gør en vigtig indsats på arbejdsmarkedet, skal have en større gevinst ud af det.
Det får de også med den ændring af modregningsreglerne, som vi lægger op til, hvor arbejdsindkomst op til 100.000 kr. nu ikke bliver modregnet i de ydelser, man får.
Det synes jeg er en række gode eksempler på, at vi har kombineret mere økonomi til velfærd med mere økonomi til den enkelte pensionist.
Så derfor glæder jeg mig over, at samtidig med at vi har en god og stærk velfærd i kommunerne og regionerne, så har vi også skabt en ramme, hvor den enkelte ældre får nogle flere penge i hånden helt konkret.
Uanset om man måtte have en privat opsparing eller ej, uanset om man måtte gøre en arbejdsindsats eller ej, så bliver der bedre økonomi til landets pensionister, både i 2019, men især i årene fremover, når de får den fulde regulering og der ikke bliver fratrukket 0,3 pct. til en satspulje.
Astrid Krag (S), 2018-12-12:
Ville ministeren selv være tilfreds med at få 200-250 kr. mere i hånden om året, hvis prisen var forringelser af kernevelfærd, som han selv var dybt afhængig af i hverdagen?
Kristian Jensen (V), 2018-12-12:
Det mener jeg sådan set man skal tage op med de lokale politikere.
Det skal man da tage op med borgmesteren i Kerteminde, med borgmesteren i Randers.
Og det er fru Astrid Krag måske tættere på, end jeg er, da det begge steder mig bekendt er partifæller til fru Astrid Krag, der har ansvaret for de valg, man tager.
Det, jeg har ansvaret for, er f.eks., at man tager 100 mio. kr., der hidtil har været brugt på et erhvervsfremmesystem, og giver dem til kommunerne, for at de kan gøre noget mere for den borgernære velfærd.
Kommunerne anerkender fuldt ud, at man har fået det.
Det er et helt konkret eksempel på, at man har flyttet midler fra erhvervsfremme til borgernær velfærd – 100 mio. kr. ekstra til velfærd.
Astrid Krag (S), 2018-12-12:
Jamen det bliver jo hurtigt meget højtsvævende, og jeg får nu at vide, at jeg ikke anerkender, at man kan bruge pengene bedre i morgen end i dag.
Så lad mig prøve at gøre det meget konkret.
Mener finansministeren, det er et udtryk for, at man bruger pengene bedre i morgen end i dag, hvis man, som man har diskuteret det i Kerteminde Kommune, går ned til et bad om ugen, og at de ældre i weekenden kan blive vasket med vådservietter i stedet for vand og sæbe?
Er det at bruge pengene bedre i morgen end i dag?
Er det at bruge pengene bedre i morgen end i dag, når man, som man har gjort i Helsingør Kommune, skærer ned for aktiviteterne for beboerne på plejehjemmene?
Er det at gøre det bedre i morgen end i dag, når man som i Randers Kommune bliver nødt til at finde 2 mio. kr. ved at lukke aflastnings- og plejepladser?
Alene næste år kommer der 25.000 flere ældre over 70 år.
Så selvfølgelig kommer det også til at stige i kroner og øre, hvad kommunerne bruger.
Men når vi så ser på udgiften pr. ældre, altså hvad det er for en velfærd og kvalitet, der er derude, hvad man oplever, når man modtager enten hjemmehjælp eller bor på plejehjem, hvor hurtigt der bliver løbet, og hvor pressede medarbejderne er, når man ser de diskussioner om besparelser, der er i kommunerne, så hænger det altså meget dårligt sammen med, at vi nu igen skal høre finansministeren stå og sige, at nu er der bare en sikring af kernevelfærden.
Kan ministeren forklare, hvordan det udsagn kan hænge sammen med de besparelser, vi hører om i kommunerne?
Kristian Jensen (V), 2018-12-12:
Jeg glæder mig over, at når man kigger på tallene for kommunerne, så har de ikke bare levet op til, at de ekstra midler, der er kommet fra Folketinget og fra finanslovene, er gået til ældreområdet, nej, de har faktisk også lagt noget oveni decentralt.
Det betyder, at hvis man kigger på, hvor mange penge der bruges samlet set på ældreområdet, så bruges der flere penge.
Hvordan bruger man så pengene decentralt, altså ude i kommunerne?
Der har jeg den oplevelse, at kommunerne selv skal vælge, hvordan de bruger dem.
Jeg troede på et tidspunkt, at Socialdemokratiet var kommet ind på et spor, hvor man mente, at man skulle have sådan en hænderne væk–reform, altså at man ikke skulle blande sig i, hvad kommunerne valgte at gøre med deres midler.
Nu kan jeg forstå, at spørgeren gerne vil have hænderne ned i kommunerne og beslutte, hvad der skal ske, fordi der ikke kan være kommunalt selvstyre til at vælge forskellige retninger.
Jeg mener, at det er væsentligt, at kommunerne tager ansvar for det, de gør, også på ældreområdet.
Jeg kan se, når vi kigger på tallene, indberetningerne, regnskaberne, altså på, hvad man har brugt, at kommunerne har brugt flere penge hvert eneste år, når vi fra Folketingets side har givet dem flere penge på ældreområdet.
Og de har endda brugt mere end det, der er givet, også når man kigger på de budgetter, der ligger, for både 2018 og for 2019.
Astrid Krag (S), 2018-12-12:
Lad mig bare starte med at sige, at vi er glade for, at pensionisterne har fået et højere rådighedsbeløb, så det skal vi ikke slås længe om, kan jeg sige til finansministeren.
Vi hører jo nogle triste diskussioner hvert år, når sparekatalogerne bliver lagt frem, og også i de endelige budgetter ser vi besparelser.
Det er jo på trods af, at vi efter hver eneste finanslov og efter hver eneste økonomiaftale med den nuværende regering og den nuværende finansminister har hørt netop det her med, at nu bliver der et løft af kernevelfærden, nu er der ikke nogen besparelser, nu er det hele godt nyt til de ældre og til dem, der er afhængige af vores velfærdssamfund.
Hver fjerde medarbejder på vores plejehjem oplever at have fået færre kolleger, og der er lokale besparelser.
Altinget lavede en rundspørger her i september, hvor seks ud af ti af de kommuner, der svarede, forventede at skulle spare på ældreområdet.
Så jeg bliver nødt til at spørge igen.
Jeg er enig med finansministeren i, at det er pensionisterne vel undt at få et højere rådighedsbeløb, også selv om det er lille, nemlig 200 kr. om året for dem, der får mindst.
Jeg synes, at det meget dårligt modsvarer de forringelser, vi ser i vores ældrepleje rundtomkring.
Kan ministeren ikke forklare, hvordan det hænger sammen for den ældre, der nu måtte opleve, som man ser det blive diskuteret nogle steder, at skulle til at have sit bad udskiftet med vask med vådservietter, altså det holdt op imod de 200 kr., hvor man jo på en god dag kan få omkring en halv times privat tilkøbt hjemmehjælp, vel at mærke om året.
Det er et eller andet sted mellem et og halvandet bad.
Hvordan kan de to ting afvejes op imod hinanden?
Kristian Jensen (V), 2018-12-12:
Så lad os bare starte fra en ende af.
Der er ikke nogen besparelser på velfærden næste år.
Der er stigende velfærdsudgifter i vores kommuner, der er stigende velfærdsudgifter i vores regioner, og der er stigende velfærd på baggrund af den finanslovsaftale, der er lavet mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Så glæder jeg mig da over, at vi sammen med Dansk Folkeparti er enige om at understøtte pensionisternes økonomi.
Lad mig tage nogle af de andre grupper, der måtte være: Hvis man har pensionstillæg og en lille smule pensionsopsparing, vil man på grund af det øgede fradragsbeløb, som vi har lagt ind i det, have en markant større fordel ved det.
Hvis man eksempelvis har 100.000 kr. i en privat pensionsopsparing, vil det allerede næste år betyde en gevinst efter skat og efter eventuel boligydelse på godt 2.250 kr., og det vil være stigende frem mod 2025.
Så der er altså i den aftale, vi har lavet her, både plads til at øge velfærden og kommunernes og regionernes budgetter.
Det har de gjort.
De har brugt den ramme, vi har givet dem.
Det synes jeg er glædeligt.
Men der er samtidig også plads til, at den enkelte pensionist får nogle flere penge mellem hænderne, og det, at man som pensionist bedre kan gå ud og prioritere sine egne penge, mener jeg faktisk også er noget af den borgernære velfærd i Danmark.
Astrid Krag (S), 2018-12-12:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at et højere rådighedsbeløb på 200 kr. ekstra om året for de dårligst stillede folkepensionister kan opveje de velfærdsbesparelser på mindst 1,5 mia. kr. til næste år, som er konsekvensen af næste års finanslov?
Mener ministeren, at et højere rådighedsbeløb på 200 kr. ekstra om året for de dårligst stillede folkepensionister kan opveje de velfærdsbesparelser på mindst 1,5 mia. kr. til næste år, som er konsekvensen af næste års finanslov?
Kristian Jensen (V), 2018-12-12:
Det vil jeg helt klart satse på at vi skal gøre.
Der er en risiko for overophedning.
Det arbejder vi på at håndtere.
Der er også en risiko for, at Italiens økonomi kommer til at trække Europa ned.
Der er en risiko i forhold til USA.
Men altså, verden er ikke risikofri.
Vi skal bare glæde sig over, at vi i samarbejde har skabt en økonomi i Danmark, som er stærk og fremadrettet, og som vil kunne holde til mindre stød.
Det skal vi så sørge for at vi også kan klare – også i forhold til Italien, UK og USA.
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-12:
Efter sådan at have brugt ordet hypotetisk nogle gange så også blot det, at i det hypotetiske scenarie bliver vores udfordring en ganske anden.
Vi må eksempelvis på grund af et hårdt brexit, som man kalder det, sige, at vi jo i alle tilfælde står i en situation, hvor det er nogle ganske andre udfordringer, vi skal løse.
Det er forhåbentlig noget, som vi så i givet fald kan løse i bred enighed.
Kristian Jensen (V), 2018-12-12:
Jeg tror faktisk, at man vil se, at der ikke bare i indeværende år har været en stigning i antallet af offentligt ansatte, men at vi også, når vi kigger frem mod 2019, ser en stigning i antallet af offentligt ansatte.
Det synes jeg også er rimeligt.
Vi har lagt op til, at både kommuner, de danske regioner og også staten øger deres aktiviteter i 2019.
Det har der været råd til i dansk økonomi.
Der bliver faktisk en begrænset vækst i antallet af offentligt ansatte, også i den kommende tid.
Overophedningsscenariet er ikke aktuelt.
Det er rent og skært hypotetisk.
Og derfor var min besvarelse af, hvad vi ville gøre i en hypotetisk situation, selvfølgelig også hypotetisk.
Ellen Trane Nørby (V), 2018-12-12:
Men så kan jeg forstå, at Alternativets ordfører ikke var enig med mig i, at en øl eller en breezer eller en flaske vin købt i Tyskland ikke er sundere end den i Danmark, for når regeringen fører den skatte- og afgiftspolitik, som vi fører, og som skatteministeren jo er ansvarlig for, så handler det jo om flere hensyn, og det var det, jeg forsøgte at sige indledningsvis.
Og det drejer sig om at sikre, at pengene bliver lagt i Danmark, og at der ikke bare kommer en øget grænsehandel.
For det at få købt store mængder hjem, som står på folks bopæle, er heller ikke nødvendigvis positivt i forhold til at animere til et sundt alkoholforbrug, altså hvis tilgængeligheden er for stor, og derfor er det nødt til at være balancer, og det håber jeg sådan set også Alternativets ordfører anerkender.
Det er i hvert fald den samlede tilgang, vi har fra regeringens side, hvor vi både har forebyggelsesinitiativer, men hvor vi også fører en skattepolitik, der ikke sender pengene lige ud af landet, men samtidig sikrer, at folk alligevel får adgang til alt for store mængder alkohol, når vi taler om de unge.
Kristian Jensen (V), 2018-12-12:
Desværre hænger fru Astrid Krag fast i en tankegang, der hedder, at man ikke kan bruge de midler, der er i den offentlige sektor, bedre i morgen, end man har kunnet i dag.
Men virkelighedens verden viser, at kommuner har været i stand til at bruge pengene bedre, end de har gjort historisk set – man har fået mere effekt ud af det.
Plus at den offentlige sektor jo ikke skal blive ved med at gøre ting, hvis de udgifter, der er, er noget, vi gerne vil have mindre af.
Vi har fjernet midler fra bureaukrati.
Vi har fjernet midler fra områder, hvor vi helst ikke vil bruge så mange midler, og flyttet det over på den borgernære velfærd.
Det er jo derfor, at kommunerne i aftalen med regeringen omkring næste års økonomi sagde, at der faktisk er frigjort 600 mio. kr. inden for den samme ramme, og at det er flyttet over på borgernær velfærd.
Derfor er det, at fru Astrid Krags regnestykke om, hvad der egentlig er til rådighed for at lave velfærd for den enkelte ældre, ikke passer, ikke hænger sammen.
For fru Astrid Krag medtager ikke alle de millioner, der er frigjort ved, at man reducerer på områder, hvor man ikke længere skal bruge de penge, vi syntes var unødvendigt brugt.
Liselott Blixt (DF), 2018-12-12:
Finder ministeren, at der er tale om rettidig omhu, når plastik- og brystkirurgisk afdeling på Aarhus Universitetshospital har udskudt omkring 100 operationer af ikkeakutte patienter op til 3 år, og når mange af disse operationer nu skal foretages på privathospitaler?
Tommy Ahlers (V), 2018-12-12:
Jamen vi er jo helt enige i, at vi er nødt til at bruge penge på uddannelse, for at vi lykkes med at skabe et godt fundament for Danmark fremtid.
Og det gør vi jo også; vi ligger historisk højt, med hensyn til hvor mange penge vi bruger på det.
Og derfor har vi også sagt, at vi også er nødt til at kigge på, om der er mulighed for at effektivisere.
Det har vi sagt at der er.
Det var vi også nødt til at sige.
Og så har vi også sagt nu, at med udgangen af 2021 stopper det.
For det kan ikke blive ved.
I forhold til de her nye uddannelsesstationer vil jeg sige, at det, vi håber sker, jo er, at vi når målet.
Nu prøver vi at starte det.
Så derfor var det her mål om at nå op på 500-1.000 studerende på de her 10 uddannelsesstationer jo også sat til 2021.
Nu er vi startet her i 2018, og da vi så på optaget i september, var der lige lidt over 200 studerende.
Vi har jo også sagt, vi er nødt til at evaluere det her ved udgangen af 2021, så vi kan se, hvordan det så fungerede.
For ligesom spørgeren er jeg meget, meget optaget af, at vi laver gode uddannelser.
Men jeg er også optaget af, at vi har uddannelser rundtomkring i hele landet.
For vi ved bare, at hvis folk flytter langt væk fra et lokalområde for at læse i en af de større byer, sker der nogle gange det, at de ikke kommer tilbage, og så dræner vi det derude.
Det er derfor, vi gør det her.
Og det er derfor, vi går ud og analyserer det igen efterfølgende.
Mette Reissmann (S), 2018-12-12:
I forbindelse med første behandling af finansloven sagde finansministeren, at en af regeringens store prioriteringer var netop uddannelse.
Og det er altså bare mig en gåde, hvordan regeringen kan mene det og samtidig fastholde besparelserne i form af omprioriteringsbidraget på 2 pct. årligt, som Socialdemokratiet finder er gift for den videregående uddannelse.
Derudover forstår jeg simpelt hen heller ikke regeringens motivation for, at man opretter 10 små uddannelsesstationer ude i lokalområderne meget langt væk fra byen, fra et konkret miljø, hvor de studerende ønsker at være.
For det første var regeringens målsætning at få 500-1.000 studiepladser oprettet.
Der er 130 studerende, der har søgt.
I Svendborg er der 3.
Det er jo ikke nok til, at man skaber et bæredygtigt studiemiljø.
Så kæden hopper jo fuldstændig af for regeringens ambition i det her tilfælde, fordi man sparer og skærer ind til benet, samtidig med at man har den situation i øjeblikket, at de studerende jo faktisk fravælger netop disse uddannelsesstationer.
Så det er jo ikke fornuftigt økonomisk, og ej heller er det jo at prioritere uddannelse.
Det er faktisk bare at forringe hele uddannelsessystemet.
Så jeg kunne godt tænke mig høre: Hvordan vil ministeren sikre, at kvaliteten – som jeg ved at ministeren også er optaget af, og som Socialdemokratiet i særdeleshed er optaget af – ikke bliver dårligere på de små uddannelsesstationer, end den er på de uddannelsessteder, som vi har i de store byer?
Det kunne jeg godt tænke mig høre ministerens svar på.
Tommy Ahlers (V), 2018-12-12:
Tak for spørgsmålet.
Derfor har regeringen også som led i det nye bevillingssystem for de videregående uddannelser aftalt med alle Folketingets partier, at uddannelsesudbud uden for hovedcampus og uden for de store byer skal have et grundtilskud på 2 mio. kr.
Derfor har regeringen etableret muligheden for uddannelsesstationer.
Ordningen er stadig ny; alligevel er der allerede godkendt 15 stationer, og flere er på vej.
I januar gav regeringen samlet 160 mio. kr. til 10 nye uddannelsesstationer.
Det var et ekstraordinært rygstød, der viser, at regeringen tager opgaven på sig.
Vi lader det ikke blive ved snakken.
Målet er et Danmark i bedre balance.
Bortset fra stationen i Viborg, var det i sommer første gang, at de unge mennesker havde mulighed for at søge optagelse på en uddannelsesstation.
Uddannelsesstationerne har haft kort tid til at oplyse om de nye udbud, men de har gjort et godt stykke arbejde.
Allerede nu betyder det f.eks. 110 nye lærerstuderende i Holstebro, Randers, Fredericia og Helsingør.
Det glæder jeg mig over.
Hvad angår de økonomiske rammer, spiller de selvfølgelig også en rolle for gode uddannelser.
Derfor har regeringen nu sat en udløbsdato på, så vi fra og med 2022 ikke tager pengene ud af det videregående uddannelsesområde.
Pengene føres 1:1 tilbage til området.
Mette Reissmann (S), 2018-12-12:
Jeg læser spørgsmålet op: Er ministeren tilfreds med det lave optag på regeringens uddannelsesstationer, og anerkender ministeren, at hvis vi skal sikre gode muligheder for at uddanne os i hele landet, er der brug for at stoppe regeringens årlige besparelser på uddannelse, der eksempelvis betyder store besparelser på professionshøjskolerne, hvilket forringer deres muligheder for at lave gode uddannelsestilbud i hele landet?
Er ministeren tilfreds med det lave optag på regeringens uddannelsesstationer, og anerkender ministeren, at hvis vi skal sikre gode muligheder for at uddanne sig i hele landet, er der brug for at stoppe regeringens årlige besparelser på uddannelse, der eksempelvis betyder store besparelser på professionshøjskolerne, hvilket forringer deres muligheder for at lave gode uddannelsestilbud i hele landet?
Mette Bock (LA), 2018-12-12:
Det er sådan, at vi har en folkekirke og ikke en statskirke, og derfor skal man i et Kirkeministerium være meget tilbageholdende med at være aktivistisk.
Så jeg tror, at vi i den her sag må sige, at det nok ikke bliver Kirkeministeriet, som tager et initiativ.
Men hvis andre tager et initiativ, er vi klar.
Karen J. Klint (S), 2018-12-12:
Jeg hører ministeren sige, at man er parat til at forhandle med dem, der byder sig til.
Det kunne vel også være den anden vej rundt, altså at det var Kirkeministeriet, der inviterede til forhandling.
Mette Bock (LA), 2018-12-12:
Det er fuldstændig korrekt, og det er jo sådan, at i et land med organisationsfrihed, som vi har i Danmark, er der mange forskellige organisationer.
Selv inden for et lille område som folkekirken er der mange organisationer, som er engagerede og i arbejde.
Det kan jo nogle gange gøre, at noget, man synes burde være fuldstændig lige sammenligneligt, 1:1, falder forskelligt ud, fordi det er forskellige organisationer, der er inde over forhandlingsbordet.
Men altså, vi er klar til at tale med hvem, der måtte have lyst til det, og så må vi jo se, hvordan det falder ud, for det er naturligvis et forhandlingsspørgsmål.
Det kan man som politiker aldrig nogen sinde forudsige udfaldet af.
Karen J. Klint (S), 2018-12-12:
Jamen jeg vil gerne sige tak for den optimisme og åbenhed, der er hos ministeren.
Vi kan så håbe, at den holder tiden ud.
Der er et valg forude, og så kan man jo aldrig vide, hvem der er kirkeminister derefter.
Men det er ulogisk, altså at det netop er kirketjenerne, der står for rigtig mange kirkelige handlinger.
Jeg hører også fra nogle menighedsråd, at det faktisk er lidt problematisk.
Men det kunne jo være godt, hvis de også var på arbejde i overensstemmelse med deres overenskomst.
Mette Bock (LA), 2018-12-12:
I Kirkeministeriet er vi jo altid klar til at tale med dem, som ønsker at tale med os.
Nu kan man sige, at nu falder juleaften så på en mandag i år, og så går det igen nogle år, før der kommer en ny mandag, som juleaften kan falde på.
Så derfor må man jo sige, at der er tid til at ændre på de her forhold, hvis der er nogle, der ønsker det.
Det må afhænge af en forhandling, og jeg vil bare sige, at det ikke er sådan, at Kirkeministeriet på forhånd afviser at tale med nogen faggrupper, som skulle have et ønske at tale med Kirkeministeriet.