runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Andreas Steenberg (RV), 2018-11-22:
Jeg tror ikke, at der var så meget spørgsmål i det, men der, hvor Radikale Venstre er diametralt uenig med regeringen og regeringens støtteparti og også Socialdemokratiet, er, at vi mener, at flygtningekrisen skal håndteres ved internationale aftaler.
Danmark har jo ikke modtaget særlig mange flygtninge i år i forhold til årene før, fordi man i EU ikke har fuldstændig styr på de ydre grænser, men har fået mere styr på dem.
Det vil sige, at man internationalt har lavet nogle løsninger, der gør, at der ikke kommer så mange.
På samme måde synes vi, at det ville være rigtig klogt, at vi støtter op om et system, hvor man prøver at fordele den her opgave landene imellem i stedet for at melde os ud, for hvis alle lande gjorde det, så mener jeg, at Danmark alt andet lige ville modtage flere flygtninge.
Så vi har interesse i, at flygtninge bliver fordelt, sådan at vi ikke står med hele opgaven eller med en meget stor del af opgaven.
Så hvis man er interesseret i at holde antallet nede, synes jeg også, man skal deltage i de internationale fordelinger, der er.
Radikale Venstre synes, det er for sølle, for ringe, at et velfungerende og rigt samfund som vores ikke vil tage imod 500 kvoteflygtninge.
Det er nogle af de svageste mennesker i verden, og det er mennesker, som med hundrede procents sikkerhed har brug for netop at komme i sikkerhed.
Det er flygtninge, det er ikke migranter, lykkeriddere eller indvandrere.
Integrationen af flygtninge går bedre, og fordi bl.a. EU har fået bedre styr på de ydre grænser, er antallet af flygtninge, der kommer til Danmark, faldet markant.
Derfor synes vi godt i Radikale Venstre, at vi kunne droppe denne suspendering af at tage imod kvoteflygtninge.
Som den tidligere CD'er og medlem af Tinget her og nuværende gruppeformand for Socialdemokratiet i Hjørring byråd, Peter Duetoft, har udtalt: »Jeg vil sige, at vi lige skal have størrelsesperspektivet i orden.
Hvis vi skal modtage 500 kvoteflygtninge, så er det fem pr. kommune, fem mennesker.
Altså hvis ikke man kan klare det, så er det for sølle.«
Jeg er helt enig med Duetoft.
Man kan også kigge tilbage i historien og huske på, at det var den tidligere Venstreleder Poul Hartling, der lavede det her kvotesystem og jo faktisk fik Nobels Fredspris i 1981.
Det har Venstre i dag vist glemt godt og grundigt, desværre.
Det er fornuftigt set med radikale øjne, at lande i verden samarbejder og fordeler flygtninge, i stedet for at menneskesmuglere og farlige rejse over eksempelvis Middelhavet bliver flygtninges vej til sikkerhed.
For et land som Danmark mener vi også det er klogt at samarbejde med andre lande om at fordele flygtninge, så andre lande også tager ansvar og det ikke kun er Danmark, der tager ansvar. Så både ud fra en moralsk, men også en snusfornuftig tilgang mener vi i Radikale Venstre, at Danmark bør og skal støtte op om FN's kvotesystem for flygtninge, og derfor kan vi støtte SF's beslutningsforslag.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-11-22:
Holger K. Nielsen har jo siddet mange, mange år i Folketinget, og det er nok, fordi der er vælgere, som kan lide Holger K. Nielsen.
Men sandheden er jo den, at Holger K. Nielsen kunne have sagt det samme for 20 år siden, nemlig at tingene vil ændre sig med tiden; at tingene vil blive bedre; at overrepræsentationen i kriminalitetsstatistikkerne vil falde, som tiden går; at indvandrere og deres efterkommere vil klare sig bedre i uddannelsessystemet; og at de vil opnå samme grad af beskæftigelse.
Jeg er faktisk ret sikker på, at det er der nogle der har stået og sagt i den her sal for 20 år siden.
Problemet er, at det ikke er sket.
Det er ikke sket.
På nogle parametre er det faktisk blevet dårligere fra generation til generation.
Selv om det er svært, når man har troet på noget gennem mange år, så må man jo ligesom ændre sin tilgang, når virkeligheden ikke viser sig at være den, man har troet på.
Det har vi så også gjort gennem de sidste mange år i Danmark og ført en strammere politik, og det har også haft en effekt.
Man har vendt hele den måde, man modtager folk på, på hovedet.
Folk bliver opfattet som værende jobparate med det samme osv.
Det er mange små skridt, og de betyder noget, men udfordringerne er stadig væk massive, og forskellene er stadig væk meget store, så vi skal ikke have flere, før dem, der er her, er velintegrerede.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-11-22:
Men mit spørgsmål er, om Liberal Alliance ikke er åben over for, at ting kan ændre sig.
Det er jo det, vi arbejder på.
Vi har med andre ord fået nogle mennesker hertil, som på nogle måder har svært ved at klare sig i det danske samfund – det er vi jo enige om.
Men en af pointerne i regeringens tilgang til det her er også, at der faktisk sker forbedringer på de her områder, og i betragtning af at der er forbedringer og at der rent faktisk er færre asylansøgere, der kommer til Danmark – det er der jo – så bør man, synes vi i hvert fald, genoverveje hele kvoteflygtningesystemet.
Hvis andre lande gør det samme som Danmark, risikerer man jo, at alt det der falder fra hinanden.
Så vi synes, at prisen for det argument, som hr. Joachim B. Olsen bruger, er for høj, især i betragtning af at det kun er 500, det drejer sig om.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-11-22:
Jeg sagde ikke på noget tidspunkt, at udlændinge skal ligne danskere.
Jeg sagde, at der er nogle åbenbare problemer, i forhold til at indvandrere ikke ligner danskere med hensyn til kriminalitet, med hensyn til beskæftigelse, og med hensyn til hvordan de klarer sig i uddannelsessystemet.
Hvordan de ellers lever deres liv, så længe det ikke skader nogen andre, er jeg fuldstændig ligeglad med, men på de her parametre skal indvandrere og deres efterkommere i højere grad ligne danskere.
Lad mig nævne et eksempel: Når man kiggede ud i fremtiden før 2015, lå det, man kalder det demografiske træk, altså det, at der kommer flere ældre, og at der dermed er større omkostninger, på 0,2.
Det demografiske træk er jo noget, SF går meget op i, når de klandrer regeringen for ikke at bruge penge nok.
Det siger jo noget om, hvilken økonomisk belastning det er at modtage alt for mange flygtninge, fordi de ikke i tilstrækkelig grad ligner danskere med hensyn til beskæftigelse, hvordan de klarer sig i uddannelsessystemet, kriminalitet osv.
Det er vi selvfølgelig nødt til at tage bestik af.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-11-22:
Der var én bemærkning, som slog mig i ordførerens tale.
Er det, som er perspektivet for Liberal Alliance, at alle skal ligne danskerne, at alle skal være som hr. Joachim B. Olsen, før de kan kalde sig integrerede?
Det synes jeg måske er noget andet end det, man tidligere har hørt fra Liberal Alliance.
De har ligesom gjort meget ud af, at det var et meget liberalt parti, og at man kunne være forskellige osv.
Det synes jeg er en underlig tilgang, og det er jo det, man kalder assimilation.
Er det, som er perspektivet for LA, at alle skal assimileres, før vi igen kan tage kvoteflygtninge?
Det indtryk kunne man næsten få, da man hørte talen her.
Ellen Trane Nørby (V), 2018-11-22:
Når jeg beder om ordet her ved andenbehandlingen, er det blot for at bemærke, at jeg jo kan konstatere, at der er flere af Folketingets partier, der ønsker at stemme imod den del af lovforslaget, som indgår som en del af »Bedre balance«, altså udflytningen af statslige arbejdspladser.
Derfor har jeg bare behov for også politisk fra regeringens side at markere, at når vi som en del af det her lovforslag opretter et Center for Markedsovervågning i Sikkerhedsstyrelsen, der er placeret i Esbjerg, også som en del af »Bedre balance«, så hænger det jo sammen med, at vi ønsker et land i bedre balance, og at det her er en del af en samlet strategi, hvor vi i første omgang udflyttede knap 4.000 arbejdspladser og nu i anden omgang udflytter omkring 4.000 arbejdspladser igen og også opretter 10 decentrale uddannelsesstationer rundt i landet med 500-1.000 uddannelsespladser.
Derfor må jeg bare sige, at det jo klinger lidt hult, når jeg nogle gange debatterer med de samme partier, som siger, at de støtter et Danmark i bedre balance, men når det så kommer til den konkrete implementering af »Bedre balance« og flytning af arbejdspladser, fra Lægemiddelstyrelsen i København til et nyoprettet Center for Markedsovervågning placeret i Sikkerhedsstyrelsen i Esbjerg, så ønsker de samme partier ikke at stemme for.
Derfor har jeg bare behovet for her under andenbehandlingen at markere, at for regeringen er det her en del af en samlet strategi, og vi står selvfølgelig på mål for den samlede udflytningsplan, og jeg håber sådan set også, at de partier, der plejer at sige, at de støtter udflytningen af arbejdspladser, vil revurdere det inden tredjebehandlingen, sådan at Folketingets partier forhåbentlig også i handling, når de stemmer i salen, stadig væk står bag en udflytningsplan.
Kaare Dybvad (S), 2018-11-22:
Jeg vil sige, at da vi sad i regering, kaldte vi det udsatte boligområder.
Det synes jeg er en mere dækkende betegnelse.
For os var det mest afgørende, at regeringen havde planer om at tage 19 mia. kr. ifølge Landsbyggefonden fra den såkaldte ydelsesstøtte.
Men hvis man havde fået lov til at tage de 19 milliarder, eller 13 milliarder, som det var ifølge Finansministeriets udregning, ville det have ødelagt den almene boligsektor.
Og det var det, som var vores førsteprioritet, nemlig at sikre den almene boligsektor mere end hvilket udtryk, der blev brugt i den her lovpakke.
Torsten Gejl (ALT), 2018-11-22:
Nu er det jo sådan, at mange, mange mennesker i de boligområder hver dag kæmper for at skabe en positiv udvikling.
Mener ordføreren, at det er passende, at vi fortsætter med at bruge det ord?
Kaare Dybvad (S), 2018-11-22:
I denne aftale er det jo defineret som et udsat boligområde, som lever op til to ud af fire kriterier.
Det ene kriterie er, at der er 40 pct. eller flere, der skal være uden for arbejdsmarkedet,
det andet kriterie er, at der skal være en kriminalitet, som er tre gange landsgennemsnittet.
Det tredje kriterie er, at du skal have en gennemsnitsindkomst, som er under 55 pct. af regionens gennemsnit, og det fjerde kriterie er, at der skal være 60 pct. eller flere, som ikke har mere uddannelse end en folkeskoleuddannelse – og yderligere skal 50 pct. eller flere af beboerne have en ikkevestlig baggrund.
Torsten Gejl (ALT), 2018-11-22:
Mange tak.
Jeg vil bare høre, hvordan ordføreren definerer ordet ghetto.
Kaare Dybvad (S), 2018-11-22:
Det ved jeg ikke om han gør.
Men det er faktuelt forkert, når han siger, at den bliver præsenteret, som om der ikke vil blive nedrevet færre boliger.
For det siger han også selv at der vil.
Men det er klart, at hvis man tager som forudsætning, som man gør i den her opgørelse, som BL laver, at der ingen steder i landet er brug for flere ældreboliger, på trods af at der bliver mange flere ældre, eller at der ingen steder i landet er brug for flere ungdomsboliger, heller ikke på Nørrebro i København, hvor rigtig mange unge efterspørger ungdomsboliger, så er det klart, at man må rive ned.
Hvis man tager som forudsætning, at man rent faktisk kan bruge de værktøjer, der ligger i den her aftale, så tror jeg ikke, man vil have unødige nedrivninger på den måde, som ordføreren præsenterer det.
Rune Lund (EL), 2018-11-22:
Så når nu BL – Danmarks Almene Boliger siger, at den her aftale ikke stopper unødvendig nedrivning, så mener hr. Kaare Dybvad, at det er fuldstændig forkert.
Der kommer overhovedet ikke til at ske unødvendig nedrivning.
Hr. Kaare Dybvad har også sagt fra talerstolen i dag, at Enhedslisten fører skræmmekampagne.
Kaare Dybvad (S), 2018-11-22:
Min kommentar til BL's vurdering af, hvordan der skal rives ned, er, at BL tager som gennemgående forudsætning, at der ikke er behov for hverken ældre- eller ungdomsboliger.
Det siger de også eksempelvis i Holbæk, hvor min mor arbejder med alle ældre over 75 år og kommer ud og besøger dem.
Når hun besøger dem og spørger, hvor de gerne vil bo i ældrebolig, jamen så er det ældreboligerne i Agervang, som er de mest efterspurgte.
Men man kan altså læse i BL's rapport, at der ikke er nogen efterspørgsel efter ældreboliger i Agervang.
På samme måde konkluderer BL i deres rapport om Mjølnerparken, at der i lokalområdet ikke er behov for yderligere ungdomsboliger – altså at der på Nørrebro i København ikke er behov for yderligere ungdomsboliger.
Det tror jeg heller ikke at Enhedslisten er enig i at der ikke er behov for.
Det tror jeg vi er meget enige om at der er behov for.
Så hvis du gennemgående sætter som forudsætning, at der hverken er behov for ældreboliger eller behov for ungdomsboliger nogen steder i landet, er det klart, at så kommer du til et sted, hvor du vil skulle lave nedrivning eller sælge noget fra.
Men jeg vil have lov til at betvivle, om det er en forudsætning, vi kan regne med.
Rune Lund (EL), 2018-11-22:
Jeg vil gerne lige vende tilbage til ordførerens bemærkning om, at man ikke kører frem med bulldozeren her.
For hvis man går ind på BL – Danmarks Almene Boligers hjemmeside lige nu og slår op, vil man kunne se, at hjemmesiden har en overskrift som nyhed, og den er: »Aftale stopper ikke unødvendig nedrivning«.
Og så udtaler Bent Madsen, som er direktør for BL – Danmarks Almene Boliger: »Det bliver præsenteret, som om at aftalen forhindrer nedrivning af boliger, men det er ikke tilfældet.
Man sætter ikke nedrivningen i stå.
Det bliver så bare ikke 330, men måske 200 gode boliger, der rives ned i Finlandsparken i Vejle.«
Og så siger han yderligere: »Når der for eksempel i Finlandsparken er 23 for mange beboere, der er uden for arbejdsmarkedet, så ville det være smartest at gøre en ekstra indsats for at få folk i arbejde« – og altså ikke vedtage noget, som vil betyde nedrivninger.
Hvad er ordførerens kommentar til det?
Jan E. Jørgensen (V), 2018-11-22:
Det lyder godt.
Det var nu ikke så meget på egne vegne.
Det var mere for Enhedslistens kammerat Thyge Enevoldsen, der jo bor i en kæmpestor villa på Dalgas Boulevard i et kollektiv skråt over for Kirsten Birgit Schiøtz Kretz Hørsholm fra Radio24syv – bare for lige at vise, at det her med forestillingen om Frederiksberg som et sted uden almennyttige boliger, hvor alle bor i villaer, er komplet forkert.
3 pct. af boligerne på Frederiksberg er villaer, så kunne vi nu ikke stoppe med de der fordomme om 100.000 mennesker i en af Danmark største og i øvrigt bedste kommuner.
Kaare Dybvad (S), 2018-11-22:
Mange tak for de pæne ord.
Det kan jeg forsikre ordføreren om.
Morten Marinus (DF), 2018-11-22:
Tak for det.
Nu har den socialdemokratiske ordfører jo stået på talerstolen ret længe, og jeg har faktisk allerede fået svar på mit spørgsmål.
Jeg vil dog alligevel bruge min korte bemærkning til at takke ordføreren.
En af de foregående ordførere sagde nemlig, at det her lovforslag kun er blevet til, fordi Dansk Folkeparti ikke synes om nogle bestemte personer.
Jeg vil gerne takke ordføreren for at gøre debatten mere nuanceret og takke for, at ordføreren forklarede, at der faktisk er flere ting i værktøjskassen end nedrivning.
Jeg vil også takke for oplysningen om, at der også er mulighed for dispensation og er givet dispensation flere steder.
Så tak til den socialdemokratiske ordfører for at gøre debatten lidt mere nuanceret.
Jan E. Jørgensen (V), 2018-11-22:
Jeg vil gerne takke ordføreren for ikke at sidde provokationen overhørig.
Så det vil jeg gerne takke ordføreren for.
Til illustration, når vi taler om Sjælør Boulevard, som jo ikke engang er det allerhårdest belastede område: Jeg har gået i skole på Sjælør Boulevard, i nr. 135.
Allerede for 40 år siden var det så alvorligt derude, at når vi gik hjem om aftenen fra aftensang, var der en politibil, der kørte lige så langsomt langs Sjælør Boulevard, fordi der havde været rigtig mange episoder, hvor vi var blevet overfaldet om aftenen.
Vi turde ikke gå ind og kælke på Sjælør Boulevards ellers meget fine kælkebakke, for så fik vi tæsk.
Så allerede for 40 år siden var der problemer, og de problemer er kun blevet værre.
Så det er rigtig, rigtig fint, at der nu bliver gjort noget ved det.
Kaare Dybvad (S), 2018-11-22:
Jeg kan kun sige tak for de pæne ord.
Vi bruger ikke selv det udtryk.
Det vil ordføreren også have lagt mærke til i løbet af debatten.
Men det er ikke vores prioritet, at vi skal ændre sprogbrugen.
Vi vil hellere ændre de strukturelle ting, der er i de her boligområder.
Men jeg holder fast i, at det er en mere præcis betegnelse at kalde det udsatte boligområder.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-11-22:
Jeg skal forstå det sådan, at ordføreren anerkender, at det kan have en negativ indvirkning på ens selvforståelse, hvis man bor i et område, der af andre bliver betegnet som en ghetto.
Er det i så fald noget, ordføreren og Socialdemokratiet vil arbejde på at få fjernet, så vi ikke skal kalde mennesker for ghettobeboere, eller hvad vi kan finde på at kalde dem?
Jeg tror ikke, at jeg fik fat i, hvad ordføreren mener om, at vi i Danmark bruger ordet ghetto i forbindelse med lovgivningen og om boligområder, hvor der bor mennesker.
Kaare Dybvad (S), 2018-11-22:
Det var den betegnelse, som vi selv brugte, og det synes vi er en mere præcis betegnelse.
Det mener vi ikke er dækkende for mange af de her boligområder.
Derfor synes vi, at den mest præcise betegnelse er udsatte boligområder.
Men det har ikke været vores prioritet i de her forhandlinger.
Vores prioritet har været at sikre, at den almene boligsektor også i fremtiden har mulighed for at renovere deres boliger.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-11-23:
Jeg har tydeligvis ikke forklaret mig ordentligt.
Det Etiske Råds bemærkninger er jo netop, at vi risikerer det, som ministeren også selv er inde på lige nu.
Men jeg taler for, at man måske finder et tidspunkt i vores liv, hvor vi naturligt skal tage stilling.
Det kunne også være, i forbindelse med at man skal modtage NemID, at man aktivt tager stilling – ja eller nej?
Så imødekommer vi jo netop det, som Det Etiske Råd også beder os om, nemlig at sørge for, at mennesker faktisk har taget stilling.
Kunne det være en model, som ministeren tænker at vi måske kunne arbejde videre med?
Ellen Trane Nørby (V), 2018-11-23:
Jeg synes sådan set, at jeg sagde indledningsvis, og det gentager jeg gerne, at jeg absolut synes, at vi skal diskutere det – det oplever jeg egentlig også at vi har diskuteret i etisk kreds – og også at iværksætte noget på forsøgsbasis, hvor vi informerer folk om det.
Det kan være i forbindelse med deres 18-årsfødselsdag.
Der er andre, der siger, at det kan være, i forbindelse med at de tager kørekort.
Men at vi får fundet nogle tidspunkter i folks liv, hvor vi ligesom siger: Det er altså en god anledning til, at du også får taget stilling til organdonation.
Det er i mit univers noget andet end at have et formodet samtykke.
De ting synes jeg da at vi skal drøfte videre, ligesom jeg har en oplevelse af, at vi allerede drøfter dem.
Her i Danmark siger vi jo bare: Tag stilling.
Det er jo også et spørgsmål om, om vi gerne vil gøre, som vi gør, når vi siger, at folk skal blive bloddonorer, i stedet for at de skal tage stilling til bloddonation, altså går nogle skridt videre i forhold til også at sende det signal, at vi faktisk gerne vil have, at der er flere, der tilmelder sig Donorregistret.
Og ja, den diskussion tager vi fra regeringens side rigtig gerne, så vi kan få flere danskere til at tage stilling.
Ellen Trane Nørby (V), 2018-11-23:
Jeg tror faktisk ikke, at jeg forstår, hvad det er, SF's ordfører egentlig vil.
Hvis man vil tvinge alle folk til at tage stilling, altså have et formodet samtykke, hvis de ikke har taget stilling, er det jo borgerforslaget.
Og som jeg sagde: Vi synes sådan set, at vi gennem den senere tid har iværksat en række initiativer, som netop handler om, at folk skal tage stilling, men at konsekvensen af, at de ikke får taget stilling, ikke bliver, at vi aktivt tilmelder dem.
Den bliver, at vi så tager fat i dem igen om et halvt år eller gennem en ny kampagne eller gennem nogle nye initiativer, der skal få dem til at tage stilling, så vi forhåbentlig kan få flere danskere til at tage stilling.
Som jeg også sagde indledningsvis, synes vi sådan set, at der, hvor det er væsentligt at tilføje lidt flere nuancer til det, der umiddelbart ligger i borgerforslaget, er i forbindelse med hele spørgsmålet om pårørende.
Hvis der er et formodet samtykke og man dermed bare er blevet tilmeldt, fordi man ikke har fået frameldt sig, hvilken status skal pårørende så have i relation til det?
Skal man samtidig opretholde Donorregistret, som vi har i dag?
Rigtig, rigtig mange danskere har jo aktivt taget stilling til, at de gerne vil være organdonorer, og nogle af dem har også taget stilling til, at de ikke ønsker, at alle deres organer skal doneres.
Derfor synes vi sådan set fra regeringens side, at de initiativer, vi nu har iværksat over den senere tid, skal have lov til at blive foldet ud.
Vi afviser på ingen måde, at vi skal tage flere initiativer.
Vi kommer til at tage flere initiativer også i Danmark for at sikre, at flere bliver organdonorer.
De diskussioner tager vi rigtig gerne med Folketingets partier.
Vi synes bare ikke, at borgerforslaget har den rette balance her og nu.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-11-23:
Tak for det.
Noget af det, som Det Etiske Råd lægger vægt på, er, at hvis man vælger automatisk tilmelding, vil nogle borgere måske bare ikke få frameldt sig, selv om de rent faktisk gerne ville det.
Det er lidt det samme, der gør sig gældende, når vi aktivt skal tage stilling til det.
Der er rigtig mange mennesker, der gerne vil være organdonorer, men de får bare ikke lige tilmeldt sig.
En gylden mellemvej kunne være – det er også i forlængelse af det, som fru Lotte Rod sagde – at vi beslutter, at mennesker skal tage stilling.
Der kunne man jo så vælge et tidspunkt til det.
Det kunne passende være, når man bliver myndig, eller det kunne måske være, i forbindelse med at man skal have NemID.
Så kunne man ved samme lejlighed også aktivt tage stilling til, om man vil det her eller man ikke vil det her – ikke at man dermed ikke kan træffe beslutningen på et senere tidspunkt, men at man aktivt tager stilling til det.
Det er jo det, der er omdrejningspunktet i det, som Det Etiske Råd eksempelvis er opmærksomme på.
Det er vel ret beset også det, som vi alle sammen her er opmærksomme på, nemlig at vi vil være sikre på, at folk rent faktisk aktivt har taget stilling, men det forudsætter jo ligesom, at det besluttes, at det skal man så.
Vil ministeren være med til sådan et forslag?
Ellen Trane Nørby (V), 2018-11-23:
Jamen jeg synes egentlig, det er det, vi har aftalt, og som vi nu vil starte med på forsøgsbasis at rulle ud, også via e-Boks, så det ikke bare er en fysisk pjece, som du kan få enten ved lægen eller på borgerservice, eller som bliver sendt ud, når du får nyt sundhedskort, men at vi målrettet kommunikerer med folk, når vi faktisk tror, de er i en situation, hvor de kan tage stilling.
Det kan være på førstehjælpskurset, når man tager kørekort; det kan være, når man bliver 18 år; det kan være, når man rammer pensionsalderen; og det kan også være en lang række tidspunkter ind imellem.
Men vi skal have fundet ud af, hvornår det er, vi kommunikerer bedst.
Altså, hvornår er det, at man sådan set er modtagelig for at få lyst til at gøre det, som vi jo kan se i undersøgelser at rigtig mange danskere gerne vil, nemlig være organdonor, men også få dem til aktivt at tilmelde sig, så vi reelt set får flere, der kommer til at stå i vores register i Danmark på donorområdet?
Lotte Rod (RV), 2018-11-23:
Sammenlignet med det her forslag er det små initiativer, og derfor vil jeg gerne spørge ministeren igen: Vil ministeren være med til, at vi finder nogle tidspunkter, hvor det giver mening at man spørger folk om at tage stilling til organdonation?
Det kan være, når man skal tage kørekort og andre situationer, hvor man alligevel skal til læge, altså at man så der bliver bedt om at tage stilling.