runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-11-12:
Med al respekt for de mange dygtige mennesker, der sidder rundtomkring i landets bestyrelseslokaler, er det nok ikke mappernes tyngde, der gør, at man bliver nødt til at være en meget veltrænet mand for at kunne slæbe rundt på sine mødepapirer.
Sådanne fysiske forskelle tror jeg er relativt ligegyldigt.
Jeg taler ikke om en forbrydelse; jeg taler om, at når man er i politik, ønsker man også at fremme en bestemt udvikling.
Det går ikke bare i stå i Danmark på ligestillingsfronten, det går tilbage.
Og jeg lytter mig til, at de kvinder, der så at sige har klaret den og har deres på det tørre, og som jo kan være ligeglade med, om der engang kommer måltal eller kvoter, siger: Vi bliver nødt til det, for det står fuldstændig stille; vi har et kulturelt problem i Danmark, når vi ikke bevæger os i retning af mere ligestilling.
Det er ikke kriminelt, men det er bare en virkelig dårlig idé, og det er også dårligt for bundlinjen.
Vi er i politik for at fremme en bestemt samfundsudvikling, og det er det, jeg står på mål for her.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-11-12:
Det her er jo ikke udvikling, det er afvikling.
Altså, det her kompromitterer jo fuldstændig idéen om at lade de virksomheder, som er gode til at skabe værdi og gode til at skabe arbejdspladser, rent faktisk får mest muligt ro til at gøre det.
Jeg er helt med på, at vi skal skabe lige muligheder.
Jeg synes, det er fantastisk, at vi har ligestilling med hensyn til dronning og konge f.eks. – det er fremragende.
Jeg synes, det er fremragende, at der er mulighed for, at man kan blive statsminister i Danmark, uanset hvilken kromosomsammensætning man er født med osv. Lige muligheder, ja, men da ikke sådan en klæg socialisme, der skal til at fortælle dem, der ejer virksomhederne, hvordan de skal drive dem.
Det er der, vi siger fra, når fru Lisbeth Bech-Nielsen påstår, at hun er bedre til at afgøre, hvem der skal sidde i ledelsen af virksomheder end dem, der måske igennem generationer har skabt værdierne.
Det er nemlig ikke udvikling, det er sådan set heller ikke afvikling – det er bare tudeåndssvagt.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-11-12:
Jamen vi er bare uenige.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-11-12:
Derfor vil jeg så fremhæve et eksempel fra erhvervslivets absolutte top, nemlig Novo Nordisk, som er et af verdens mest værdifulde selskaber i dag.
Den placering har de nået uden måltal.
Firmaet er ekstremt populært blandt de ansatte, og de kan vælge og vrage, også fordi der er en temmelig divers kultur.
Det er noget, virksomheden selv har opdyrket, fordi de har ment, at det var det rigtige.
Hvorfor skal Folketinget og ordføreren blande sig i en virksomhed og andre virksomheder, når de sagtens selv kan finde ud af det?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-11-12:
Jamen ifølge Dansk Folkeparti skal vi jo blande os i, hvad man spiser i en bestemt børnehave et eller andet sted i landet, eller om man holder juletræsfest eller noget andet i et badeland.
Altså, vi kan jo have nogle meget forskellige synspunkter på, hvad man skal have holdninger til.
Vi stiller en række krav til de største virksomheder, både i forhold til regnskabspraksis, ESG-krav og alt muligt andet, og det her handler om, om man er for eller imod et synspunkt om, at mænd og kvinder i princippet kan det samme.
Har man taget den samme uddannelse, og har man den samme flid osv., burde det jo også resultere i, at der var flere kvinder end Lars'er, der var administrerende direktør i Danmark.
Man kan have det modsatte synspunkt, nemlig at der ikke er særlig mange kvinder dér, fordi de ikke er særlig dygtige, og fordi de heller ikke vil det, fordi de hellere vil stå hjemme ved kødgryderne.
Det er DF's synspunkt.
Det deler jeg ikke.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-11-12:
Novo Nordisk har opnået sin position igennem strategiske valg, og man har tiltrukket virkelig mange dygtige medarbejdere og gør det stadig væk, herunder mange kvinder, som elsker at arbejde i Novo Nordisk.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-11-12:
Den er jo gået i stå i alle de store virksomheder, som åbenbart ikke synes, at man kan finde kvinder derude, der kan finde ud af at sidde i en bestyrelse i en stor børsnoteret virksomhed.
Jeg synes, at det mest hårdtslående argument er, at de kvinder, der sidder i toppen af dansk erhvervsliv, og som jo i virkeligheden bare kunne sige, at når de kunne klare det, er det jo bare et spørgsmål om flid og dygtighed, siger, at det ikke kan passe, at det skal være så uforholdsmæssigt hårdt, og at man skal kæmpe meget mere end mænd.
Så det er et kulturelt problem, vi bliver nødt til at gøre noget ved via det her værktøj.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-11-12:
Hvad er der egentlig galt med, at en succesfuld virksomhedsejer ønsker at favorisere mænd?
Hvornår er det sådan rent mentalt blevet til en forbrydelse?
Nu er f.eks. min kæreste fjerde generation i en virksomhed; hun er direktør i den pågældende virksomhed på Dyrehavsbakken.
Der kan det være meget praktisk, når man skal styre radiobiler, rodeobiler osv., at det er folk, der kan tage et par knubs og sådan nogle ting.
Jeg forstår, at hvis hun kun ansætter drenge, er hun sådan en kriminel.
Altså, hvornår er den syge tanke indtruffet i socialismen, at dem, der sidder herinde og aldrig nogen sinde har været ude at få olie under neglene, skulle være bedre til at vurdere de mennesker, der skal være med til at drive virksomhederne, som finansierer den fest, som socialisterne så typisk har?
Hvornår det er blevet en normal tankegang?
Morten Bødskov (S), 2024-11-12:
Hvis man gerne vil påvirke Socialdemokratiets politik, kan man melde sig ind i Socialdemokratiet og møde op på Socialdemokratiets kongres og stemme for det synspunkt, man nu engang vil.
Mig bekendt er Socialdemokratiet ikke nævnt i det forslag, vi drøfter fra talerstolen i dag.
Peter Kofod (DF), 2024-11-12:
Men er det ikke også sådan i store børsnoterede virksomheder, at hvis man vil blande sig i det, så køber man en aktiepost, så møder man op på generalforsamlingen, så får man indflydelse ad den vej, og så tager man et ansvar?
Så det er fuldstændig ligesom i Socialdemokratiet.
Forskellen er bare, at Socialdemokratiet mener, at man skal trække de her ting ned over hovedet på virksomhederne – det synes vi ikke man skal – men at det ikke skal gælde for Socialdemokratiet selv.
Er det ikke lidt dobbeltmoralsk, minister?
Morten Bødskov (S), 2024-11-12:
Det er det overhovedet ikke.
Hvis hr. Peter Kofod vil have indflydelse på den kønsmæssige fordeling af bestyrelsesposterne i de selskaber, det her handler om, så har han netop mulighed for at købe en aktie, møde op på generalforsamlingen og gøre sin indflydelse gældende, lige såvel som man, hvis man vil have indflydelse på et partis politik, kan melde sig ind i partiet og møde op i sin partiforening og forsøge at tage kampen derfra.
Det er det, vi andre har gjort; for mit vedkommende er det i de her dage snart 25 år, at jeg har været folketingskandidat for Socialdemokratiet i Rødovrekredsen.
Pernille Vermund (LA), 2024-11-12:
Tak for det.
Jeg vil gerne følge op på hr. Peter Kofods spørgsmål.
For anerkender ministeren ikke, at man nu lægger nogle kriterier for udvælgelsen af ledelsesmedlemmer ned over store børsnoterede aktieselskaber, som man ikke er villig til at lægge ned over sig selv?
Altså, ministeren og flere af ordførerne fra regeringspartierne har i dag brugt som argument, at de her store børsnoterede aktieselskaber har indflydelse på Danmark.
Men det har regeringen ...
Spørgsmålet er jo, om det er rimeligt at sige, at der er børsnoterede virksomheder, der har større indflydelse på samfundet, end regeringen har, når regeringen nu har magten til at tvinge det her ned over virksomhederne, men virksomhederne ingen chance har for at undsige sig de regler eller pålægge regeringen de samme regler.
Morten Bødskov (S), 2024-11-12:
Socialdemokratiet og regeringens ligestillingspolitik er jo afspejlet i det her forslag.
At Socialdemokratiet som parti arbejder for ligestilling, er der ikke nogen, der på nogen måder kan sætte spørgsmålstegn ved.
Inden så længe er der, ja, det er faktisk lige nu her i dag, en afsløring af en stort portræt her i Folketinget af de 30 mest betydningsfulde kvinder i danmarkshistorien indtil nu.
På det billede er der også indtil flere socialdemokrater, og det er jeg utrolig stolt over, og det vidner jo om, hvilken betydning ligestillingen har haft for Socialdemokratiet og for Socialdemokratiets arbejde.
At vi nu bruger vores politiske synspunkter til at præge samfundet i øvrigt med det, er jo helt naturligt, i forlængelse af hvordan vi som politikere arbejder.
Og det gør vi også ved at sætte rammerne for, hvordan store selskaber, som har stor betydning for det danske samfund, skal agere i fremtiden.
Det gode er, at mange af de her selskaber jo allerede er godt på vej, og når de lytter til den her debat, tror jeg også, at de er noget forbavsede over, at det skal gøres til et problem for deres arbejde.
Pernille Vermund (LA), 2024-11-12:
Men det ændrer jo ikke ved, at regeringen eller Socialdemokratiet ikke er klar til selv at tage den medicin, man nu vil proppe ned i halsen på virksomhederne.
Og det her er jo ikke kun et problem for virksomhederne, fordi der er virksomheder, som tænker, at de gerne vil gøre noget andet i forhold kønsbalancen.
Ministeren har jo fuldstændig ret i, at virksomhederne er godt på vej, og derfor er de byrder, man nu lægger ned over virksomhederne, og de sanktioner, der følger efter, jo bare ekstra byrder på virksomheder, som ministeren måske i virkeligheden selv har været ude at sige i forvejen er overbebyrdede.
Så det er jo det, der er problemet.
Man vil ikke tage sin egen medicin, og man lægger byrder ned over virksomheder, som i forvejen er overbebyrdede.
Morten Bødskov (S), 2024-11-12:
Det er hverken regeringen, jeg som minister eller jeg som person enig i.
Det må jeg sige.
Tværtimod synes jeg for det første, at dansk erhvervsliv generelt fortjener ros for at være langt fremme i indfrielsen af politikker, som kan være med til at skabe både mere kønsbalance, men jo også generelt mere diversitet i vores samfund.
Det betyder enormt meget i mange af de her virksomheder.
Går man ind på deres hjemmesider og ser på, hvad de allerede i dag arbejder efter, så er det rigtigt, at de er langt fremme.
Jeg tror også på, at der, som fru Lisbeth Bech-Nielsen også sagde det, er flere, der gerne vil have et ekstra skub, fordi de ved, at der er problemer, og det får de med det her.
Det indrømmer vi.
Helle Bonnesen (KF), 2024-11-12:
For halvandet år siden vedtog et snævert flertal her i Folketinget at skærpe de regler, der omhandler, at man skal have flere kvinder i de øverste ledelseslag.
Morten Bødskov (S), 2024-11-12:
Men vi hjælper selvfølgelig gerne med at afklare det.
Det her handler grundlæggende om, at vi skal sørge for, at virksomheder ikke bare i Danmark, men jo også i resten af Europa er med til at præge udviklingen af vores samfund i det, som flertallet, fornemmer jeg, her i Folketingssalen betragter som en positiv retning.
Derfor støtter vi det her forslag.
Det har ikke noget med at gøre, at vi vil slette andre lignende forsøg på fremskridt.
Det handler simpelt hen grundlæggende om, at vi skal sikre, at vi som samfund også er et samfund, som har et erhvervsliv, som i højere grad fremmer diversiteten, når det handler om bestyrelsesposter.
Helle Bonnesen (KF), 2024-11-12:
De skærpede regler trådte i kraft i 2023.
Kan ministeren ikke godt forstå, at det må være svært for erhvervslivet at skulle operere efter lovgivning, der hele tiden opdateres, hvis vi ikke engang selv her i lokalet har styr på, hvad vi lovgiver om?
Morten Bødskov (S), 2024-11-12:
Jeg har godt hørt, at der er et par af erhvervsorganisationerne, som vandrer rundt på Christiansborg gange, og de har også skrevet høringssvar – og det er jo helt fair, det er en del af den demokratiske proces.
Jeg synes, det er værd at lytte til virksomhederne her og se, hvor progressive virksomhederne rent faktisk er, hvor meget de arbejder med det selv, hvor langt fremme de i grunden er, og hvor, kan man sige, opmærksomme de er på vigtigheden af diversitet.
Jeg føler mig helt overbevist om, at der, når vi ser på, hvad det her handler om – altså at vi skal sørge for, at der, inden valget til bestyrelsesposterne foretages, er diversitet at vælge imellem – faktisk er diversitet.
Det er jo grundlæggende det, det handler om.
Jeg føler mig helt overbevist om, at det kan dansk erhvervsliv sagtens finde ud af.
Michael Rosenmark (DD), 2024-11-12:
Jeg kan jo godt lide, at det, når man indfører nogle regler og retningslinjer, også er muligt at holde lidt øje med dem og at håndhæve dem.
Og er – som jeg også nævnte før – hvad kan man sige, »lige kvalificerede« ikke en akademisk, teoretisk uvirkelighed?
Nu valgte den radikale ordfører at gøre mig til mandschauvinist.
Jeg sagde ikke, at jeg havde tænkt mig kun at ansætte mænd, men jeg spurgte: Ville det ikke være muligt for en virksomhed, der kun ønskede at ansætte mænd, at opstille nogle kvalifikationer eller lægge vægt på de kvalifikationer, som mændene havde, når de nu så ansøgerne, så det i virkeligheden er umuligt at håndhæve og en papirtiger, vi er ved at skabe?
Morten Bødskov (S), 2024-11-12:
Jeg forstår simpelt hen ikke spørgsmålet, beklager.
Men altså, hvis spørgsmålet var, om det er en papirtiger, vi er ved at vedtage at skabe, er jeg for det første ikke enig i det.
Det føler jeg mig helt overbevist om at de er i stand til.
Jeg tror faktisk, at mange af dem allerede i dag har det i deres politikker og i hvert fald vil betragte det som noget, der ikke står i vejen for deres konkurrenceevne.
Michael Rosenmark (DD), 2024-11-12:
Ja, men så lyder det også for mig, som om det er unødvendigt at vedtage det her, men jeg har åbenbart ikke spurgt klart nok.
Mit spørgsmål var sådan set ...
En anelse højere?
Hvis det i forvejen findes og gøres, tænker jeg, at det gør det helt unødvendigt at lave det her.
Er en kvalifikation ikke så mangfoldig og består af så mange elementer, at to lige kvalificerede simpelt hen ikke findes i virkeligheden?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-11-12:
Så man vælger at sige, at vi bekæmper diskrimination ved at lave diskrimination.
Hold da op, det er vist det, man kalder en stråmand.
For det er diskrimination, og jeg er da glad for, at Venstre også kan se det, for det er jo diskrimination.
Uanset hvordan man vender og drejer det her, er det i sidste ende diskrimination, lige så snart vi begynder at lave love, der enten skal tilvælge eller frasortere folk på grund af køn.
Peter Kofod (DF), 2024-11-12:
Tak for det.
Ministeren siger, at forandring ikke kommer af sig selv.
Så vil jeg gerne høre, hvilke initiativer ministeren påtænker at tage for at sikre, at den forandring også kommer til Socialdemokratiet.
For når man går ind på Socialdemokratiets hjemmeside, kan man jo se, at det halter gevaldigt med diversiteten.
Efter alle de forkromede ord fra både ministeren og regeringens ordførere ser jeg frem til, at der også sker noget handling fra dem, der pålægger erhvervslivet de her byrder, og det er jo i høj grad Socialdemokratiet.
Så hvad påtænker ministeren at gøre ved det, og hvornår kan vi se frem til at lovgive for at løse Socialdemokratiets store interne problemer med diversiteten?
Peter Kofod (DF), 2024-11-12:
Den argumentation må jeg sige ikke giver nogen mening.
Så siger ordføreren, at det her slet ikke har noget med kvoter at gøre, at det her er målsætninger.
Men det er da det, det er.
Så kalder man det bare noget andet, fordi der var nogle, der kom til at mene noget for nogle år siden om kvoter, altså at det ville man ikke have.
Det er da for skørt, at man som regeringsparti ikke står ved, at det, man har gang i, er at gennemføre kønskvoter.
I kalder det bare noget andet.
Vær venlig at definere den præcise forskel mellem det, ordføreren siger er målsætninger, og det, der er kvoter, for det, I foreslår, er nøjagtig det samme.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-11-12:
Hr. Peter Kofod, min yndlings-DF-ordfører, jeg har lige svaret fru Pernille Vermund på nøjagtig det, ordføreren spørger om nu.
Peter Kofod (DF), 2024-11-12:
Tak for det.
Vil ordføreren så ikke gøre sig den ulejlighed lige at definere den forskel en gang mere?
For jeg kan da ikke være den eneste, der ikke har forstået, hvad forskellen er.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-11-12:
Det er et spørgsmål, hvornår man opnår den fordeling.
I dag ligger man i de børsnoterede selskaber i snit på 31 pct.
I tilfælde af at man står med to personer, altså en mand og en kvinde, der er lige kvalificerede, så skal man vælge det underrepræsenterede køn.
Helle Bonnesen (KF), 2024-11-12:
Det kan nok ikke komme som nogen overraskelse, at Det Konservative Folkeparti generelt ikke er fortalere for tvangsstyring af hverken familier eller virksomheder for den sags skyld.
Men når vi tager den politiske holdning og sætter den til side, kan jeg stadig væk blive lidt forundret over det her forslag.
For gennem 10 år har vi i Danmark arbejdet for undtagelsesbestemmelsen i kønsdirektivet, en undtagelsesbestemmelse, som vores nabolande Tyskland, Finland og Sverige også har været fortalere for, og som de fortsat har tænkt sig at arbejde ud fra.
Hvor de tre nævnte naboer til Danmark fortsat vil arbejde rundt om undtagelsesbestemmelsen, skal Danmark nu skifte bane, og regeringen ser hellere, at vi nu gennemfører en fuld implementering og gennemfører kønsbalancedirektivet, altså en overimplementering.
Det er ovenikøbet en overimplementering, hvor man også er nødt til at åbne for selskabsloven.
Vi har en regering, som bryster sig af at ville arbejde imod bøvl og byrder, og vi har ovenikøbet i Erhvervsudvalget nedsat en underudvalgsgruppe under ledelse af Venstres hr. Hans Andersen, hvor opgaven er den fornemme at fjerne love, som kun kan betegnes som netop bøvl og byrder, og her har vi altså det første eksempel til runde to.
Fokus i forslaget er på børsnoterede virksomheder med mere end 250 medarbejdere og en årlig omsætning på over 50 mio. euro eller en årlig samlet balance på over 43 mio. euro.
I den gruppe har vi i Danmark forventeligt 45 virksomheder.
Det er virksomheder, som faktisk har gjort det godt.
De har arbejdet med diversitet, fordi man ønsker det bedste talent og man ønsker at tiltrække det bedste talent; man ønsker at være en arbejdsplads, hvor folk gerne vil være.
Lad os så lige kigge på de bestyrelser.
For 6 år siden udgjorde antallet af kvindelige bestyrelsesmedlemmer 22,6 pct.
I dag er det 36,3 pct.
Der er altså sket en stigning på 14 procentpoint på 6 år.
Det vidner om virksomheder, der handler.
Tallet er steget støt år for år og er altså meget tæt på de 40 pct., som er den udvikling, man gerne vil have i det her forslag.
Så vi er der jo allerede baseret på godt arbejde fra virksomhederne selv.
L 61 kommer til at gribe ind i interne normeringsprocesser for at nå et procenttal, som måske allerede vil være opfyldt, den dag loven træder i kraft.
Oven i det har vi de regler, som omhandler flere kvinder i de øverste ledelseslag.
Der blev det skærpet her fra Folketingets side for halvandet år siden, i forhold til at det skulle man kigge mere på.
Det omhandlede måltal på de to underliggende ledelsesniveauer under bestyrelsen og trådte i kraft i 2023.
Jeg kan ikke forstå, at regeringen ikke selv gerne vil se effekten af den skærpelse, inden man blander endnu flere greb ind i det, altså før man overhovedet har set effekten af det, man har sat i gang.
Hvorfor alt det bøvl?
Konservative kommer ikke til at støtte forslaget.
Peter Kofod (DF), 2024-11-12:
Mænd og kvinder er forskellige, og gudskelov for det.
Mænd og kvinder har også forskellige interesser, og det afspejler sig, hvis man ser på en lang række jobs i det danske samfund.
F.eks. er omkring 95 pct. af vores sygeplejersker kvinder.
Er det et problem?
Omkring 99 pct. af alle bygningsarbejdere er mænd.
Er det et problem?
80 pct. af folkeskolelærerne er kvinder.
Er det et problem?
Og det siger jeg, som er blandt de 20 pct. mænd, der har taget den uddannelse.
98 pct. af alle elektrikere er mænd, og 85 pct. af alle socialrådgiverne er kvinder.
Det er alt sammen rigtig udmærket.
Er det et problem, at der er kønsubalance i f.eks. store børsnoterede virksomheders ledelse?
Mænd og kvinder har forskellige interesser.
Men det er jo ikke kun blandt skolelærere, sygeplejersker eller bygningsarbejdere eller i store børsnoterede virksomheder, at der er en stor ubalance mellem mænd og kvinder.
Det er der også i Folketingets partiers ledelser, forretningsudvalg, folketingsgrupper osv.
Det er ikke et problem.
Det er ikke noget, vi skal kaste os ud i at løse.
Vi skal ikke dyrke resultatlighed; vi skal dyrke mulighederne for, at man kan forfølge sin egen lykke.
Selv hvis jeg købte alt det sludder, som bliver fremført af regeringen og venstrefløjen her, ville jeg sige, at det går deres vej, for sagen er jo, at store virksomheder i høj grad er i gang med at tilpasse sig og er i gang med at skabe en eller anden form for bedre kønsbalance.
Så selv hvis jeg anså det som et problem, er det et problem, som man allerede er i gang med at løse.
Jeg savner, at man i højere grad havde en regering herhjemme, der ligesom den tidligere britiske premierminister Margaret Thatcher havde modet til at sige »No. No. No.«, altså »Nej. Nej. Nej.«
hver gang der kom sådan nogle –
vil jeg tillade mig at sige – åndssvage forslag som det, vi ser her.
Tak for ordet.
Katrine Robsøe (RV), 2024-11-12:
Tak for det.
Jeg er i modsætning til i hvert fald en flok andre i det her lokale i dag rigtig glad for, at vi står med det her lovforslag.
Jeg synes nemlig, at det er helt på sin plads, at vi fra Christiansborgs side blander os i, hvilken retning vores erhvervsliv tager, og at vi synes, det er vigtigt, at vi rent faktisk sikrer ligestilling.
Og jeg kunne ikke være mere enig med ordføreren fra SF i, at der er noget enormt absurd i mængden af Lars'er og mængden af kvinder i vores allerøverste ledelseslag.
Derfor synes jeg også, at det er en rigtig god idé, at vi får måltal, hvor vi rent faktisk siger, at når to kandidater er lige kvalificerede, vælger man det underrepræsenterede køn.
Derfor er jeg rigtig glad for, at vi med det her lovforslag tager et skridt i den rigtige retning, og Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Peter Kofod (DF), 2024-11-12:
Tak for det.
Og tak for talen.
Ordføreren siger, at det her forslag sikrer ligestilling.
Altså, det sikrer vel en 40-60-fordeling.
Er det ligestilling efter Radikale Venstres mening, at mænd skal besætte 60 pct. af posterne, og at kvinderne så skal nøjes med 40 pct.?
Hvorfor er det ikke fifty-fifty?
Havde det ikke været rigtig ligestilling?
Katrine Robsøe (RV), 2024-11-12:
Det er rigtig svært, hvis man har et ulige antal i en bestyrelse at opnå en fifty-fifty-fordeling.
Derfor synes jeg også, at der er en rigtig fin balance i 60-40-fordelingen herindefra, og så har man mulighed for at vurdere det inden for den ramme.
Peter Kofod (DF), 2024-11-12:
Tak for det.
Men min pointe er, at det her jo lige præcis ikke er ligestilling.
Selv hvis jeg købte ind på idéen – det gør jeg ikke – så ville jeg da, hvis jeg havde været radikal, have været utilfreds med, at mit parti havde så lave forventninger på kvinders vegne.
Det her underpræsterer jo, i forhold til hvad der er reel ligestilling.
Katrine Robsøe (RV), 2024-11-12:
Nu er jeg jo radikal kvinde, så jeg kan fortælle dig, at jeg er rigtig glad for, at vi rent faktisk ønsker at sætte ambitionerne højt, hvor vi sørger for, at vi arbejder i retningen af, at vi får mere ligestilling, og at det underrepræsenterede køn, uanset om det så er mænd eller kvinder, rent faktisk også får en fair chance for at blive vurderet ud fra de kvalifikationer, man har, og ikke bare ud fra, hvad der mest ligner dem, der var der i forvejen.
Michael Rosenmark (DD), 2024-11-12:
Tak for ordet.
Jeg har aldrig oplevet, at nogen var lige kvalificerede.
Så hvad lægger man i ordene lige kvalificerede?
Jeg tror faktisk ikke, det findes i virkeligheden.
Og hvis man har en definition, hvordan skal man så gøre det?
Det er jo ikke noget, man matematisk kan beregne.
Ens kvalifikationer består af et utal af forhold, som har været gennem ens liv: kurser, arbejde og personlighed.
Så hvordan skal man håndhæve det og slå ned på det og bevise, at de to her var lige kvalificerede?
Jeg tror ikke, det findes.
Jeg tror, det er en akademisk betegnelse, som ikke findes i virkeligheden.