runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-10-21:
Tak for en god drøftelse her i Folketingssalen og tak til ordførerne for bemærkningerne.
Forslaget handler for det første om at lempe anmeldepligten for arbejdsulykker med det formål at forenkle de administrative procedurer for arbejdsgivere og kommuner.
Det er noget, som kommer ud af aftalen om kommunernes økonomi for 2026, og det medfører, at arbejdsgiveren først vil skulle anmelde en arbejdsulykke, hvis ulykken har medført mindst 3 dages fravær.
Det er, som det er blevet nævnt flere gange, anderledes end i dag, hvor arbejdsgiverne skal anmelde en arbejdsulykke efter 1 dags fravær.
Man skal fortsat anmelde en arbejdsulykke, hvis arbejdsgiveren vurderer, at ulykken kan udløse ret til erstatning.
Det gælder, uanset om ulykken har ført til 1, 3 eller flere fraværsdage eller slet intet fravær.
Det er vigtigt at understrege, at arbejdsgiverne helt uændret fortsat har pligt til at sørge for et ordentligt arbejdsmiljø på arbejdspladsen og følge op på ulykker, uanset deres fraværslængde.
Derfor er det også vigtigt, at arbejdsgiverne fortsat har fokus på at blive endnu bedre til at forebygge arbejdsulykker.
Formålet med lovforslaget er derudover at tydeliggøre Sikkerhedsstyrelsens tilsynsforpligtelse i forhold til autorisationsordningen på asbestområdet og derudover at sikre, at man i loven kan se, at men implementerer dele af asbestdirektivet, inden fristen udløber.
Så vil jeg sige tak for en god drøftelse.
Karin Liltorp (ALT), 2025-10-21:
Som det allerede er blevet sagt, handler den ene del af her lovforslag om at lempe den administrative byrde for arbejdsgiver, når der sker arbejdsulykker, som kun giver kortvarigt fravær.
Og lad det være sagt herfra, at der er ingen, i hvert fald ikke i Alternativet, der ønsker unødigt bureaukrati.
Men her synes jeg, det drejer sig om et mere principielt spørgsmål, for hvad er prisen for den administrative lettelse?
For når man hæver grænsen fra en dags fravær til tre dages fravær, så mister vi reelt data om tusindvis af arbejdsulykker hvert år.
Hver enkelt af de ulykker fortæller en historie om, hvordan vores arbejdspladser fungerer, om mønstre, farlige arbejdsprocesser, manglende oplæring eller træthed.
Når de hændelser forsvinder fra statistikkerne, forsvinder også noget af det vidensgrundlag, som Arbejdstilsynet, forskningen og virksomheden selv bruger på at forebygge nye skader.
Vi er fuldstændig enige i, at arbejdsgiverne ikke skal bruge unødvendig tid på rapportering, men løsningen bør ikke være mindre viden; det bør være smartere indberetning.
For jeg kan jo ikke lade være med at tænke, at det er lidt sjovt, at forslaget kommer nu, i en tid hvor den kunstige intelligens virkelig blomstrer.
Jeg har svært ved at forestille mig, at man ikke kan lave et smartere system, hvor man får lempet på alt det bøvl, der er med registrering, og at man i stedet for kigger på, hvordan man gør systemet enklere.
Jeg synes jo ikke, det er utænkeligt at forestille sig, at små ulykker automatisk registreres gennem systemet uden sagsbehandling.
For en arbejdsskade, der kun giver en eller to dages fravær, er stadig væk en arbejdsskade, og den kan være et tydeligt tegn på, at noget er galt.
Her mener Alternativet, at vi burde tænke mere holistisk: Hvordan kan vi bruge alle de data, vi allerede indsamler, til at skabe et sundere og mere bæredygtigt arbejdsliv?
Vi støtter som flere andre naturligvis præciseringerne omkring Sikkerhedsstyrelsens tilsyn på asbestområdet.
Det er vigtigt og nødvendigt, men vi støtter vi også op om det forslag, som flere ordførere har nævnt, nemlig at vi opdeler lovforslaget, så vi kan få lov at give helhjertet støtte til asbestdelen, mens vi stiller os meget betænkelige over for den anden del af lovforslaget.
Tak for ordet.
Jeg har også et helt konkret spørgsmål.
Det er, om ministeren synes, det er helt utænkeligt at trykke lidt på pauseknappen og så faktisk undersøge muligheden for, at vi kan få et simpelt system, der både giver mening for arbejdsgiveren og arbejdstageren i forhold til indberetning, for det ændrer jo ikke på, at de stadig væk synes, det er bøvlet at indberette de mere alvorlige arbejdsskader i dag.
Tænk, hvis vi på den måde kunne slå to fluer med et smæk og lave et system, der er enkelt hele vejen rundt.
Der kunne man jo overveje at bruge den der nymodens kunstige intelligens til noget nyt og smart.
Malte Larsen (S), 2025-10-21:
Må jeg have lov til at rette den lille misforståelse, at jeg skulle være minister og kan tale på regeringens vegne?
Hvis det nu var et spørgsmål, der var rettet mod Socialdemokratiet, ville jeg igen svare på den måde, at vi jo ikke slækker på de grønne ambitioner.
Vi udskyder tiden for, hvornår virksomhederne skal lave den her bæredygtighedsrapportering, og vi får forhåbentlig et mere forenklet regelsæt, inden den tid er gået.
Pernille Vermund (LA), 2025-10-21:
Tak for det.
Jeg skal gøre det kort.
Lovforslaget her har til formål at etablere et tidssvarende og fremtidssikret regelsæt for teknisk sikkerhed på gasområdet, som understøtter den grønne omstilling.
Det skal så bl.a. muliggøre etableringen af brintinfrastruktur mellem Danmark og Tyskland via Syvtallet.
Liberal Alliance er ikke med i aftalen om brintrør fra Tyskland, som lovforslaget her er en forudsætning for, men vi mener, at der trods alt er gode og saglige sikkerhedsmæssige begrundelser for at gennemføre forslaget.
Vi kan også konstatere, at stort set alle høringsparter er positive og kun har mindre tilføjelser.
Derfor støtter vi forslaget.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-10-21:
I SF støtter vi også forslaget.
Det er godt med klarere og fremtidssikrede regler.
Samtidig er det godt at skabe bedre muligheder for et gas- og brintsamarbejde mellem Danmark og Tyskland.
Det er at foretrække, at mest muligt elektrificeres.
Men det er også naivt at tro, at al produktion og især også al tysk industri kan omlægges til el.
Derfor er der brug for en brintinfrastruktur og et brintsamarbejde mellem Danmark og Tyskland og ned i resten af Europa.
Det bliver muliggjort med det her lovforslag.
Det mener vi er fornuftigt, og vi støtter det.
Tak for ordet.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-10-21:
Tak for ordet.
Lovforslaget handler grundlæggende om at sikre, at Danmark har et klart og tidssvarende regelsæt for håndtering af gas, herunder brint, så arbejdet kan foregå forsvarligt og under ordnede forhold.
I dag findes der ikke en egentlig sikkerhedsregulering for rørført brint, selv om brint har en højere risikoprofil end de gasser, vi ellers kender i det danske forsyningssystem.
Det giver derfor god mening at få fastlagt et højt sikkerhedsniveau, så etablering af brintinfrastruktur, bl.a. forbindelsen til Tyskland, kan ske på et sikkert grundlag.
Lovforslaget samler samtidig reglerne for naturgas og brint ét sted og opdaterer bestemmelserne om gaskvalitet og gasblandinger.
Det bidrager til en mere overskuelig regulering for både myndigheder og virksomheder.
I Danmarksdemokraterne lægger vi vægt på, at teknisk regulering på gasområdet skal være praktisk, klar og anvendelig og ikke unødig bureaukratisk.
Det er positivt, at gebyrordningen fremover bliver en del af selve gassikkerhedsloven, så branchen ikke skal håndtere særskilte ordninger.
Vi støtter også, at der indføres regler for godkendelse af afhængige tredjepartsorganer, så der sikres en fagligt solid kontrol af anlæg og installationer.
Alt i alt ser vi lovforslaget som en nødvendig teknisk opdatering, der skal skabe klare rammer for sikkerhed, udvikling og grøn omstilling på gasområdet.
Dog har der været rejst en bekymring i høringssvarene omkring mangel på klageadgang for afgørelser truffet af Sikkerhedsstyrelsen efter § 30.
Det kommer vi til at spørge ind til under udvalgsbehandlingen.
Men Danmarksdemokraterne støtter forslaget.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2025-10-21:
Tak for det.
I dag tager vi et vigtigt skridt for at sikre, at den grønne omstilling kan ske på en måde, der er både sikker og effektiv.
Danmark står heldigvis midt i en historisk energiomstilling.
Vi skal kunne omdanne grøn strøm til grønne brændsler og bruge dem sikkert i industrien og transporten og til eksport.
Det kræver, at vores lovgivning følger med den teknologiske udvikling.
Det er, hvad det her lovforslag sigter mod.
For Venstre er det vigtigt, at reglerne både fremmer innovation og fastholder et højt sikkerhedsniveau.
Med det her lovforslag moderniserer vi reglerne for teknisk sikkerhed på gasområdet, så de passer til de nye energiformer, der er på vej.
Lovforslaget skaber et fremtidssikret regelsæt, som rummer transport af brint, som kræver et højt sikkerhedsniveau.
Det er jo ret vigtigt, at vi har et solidt grundlag for sikker transport af brint i Danmark.
Det er faktisk en forudsætning for, at vi kan begynde at transportere grøn brint fra bl.a. Vestkysten til Tyskland.
Det er en brintinfrastruktur, som vi håber kan understøtte den grønne omstilling i Danmark og i Europa.
Lovforslaget samler samtidig gasreglerne et sted og gøre dem enklere at arbejde med, både for virksomheder og for myndigheder.
Det er jo noget, vi sætter pris på i Venstre.
Derfor støtter Venstre lovforslaget.
Tak for det.
Kim Aas (S), 2025-10-21:
Tak, formand.
Vi skal behandle L 14, og det er jo, fordi vi lever i en ny tid, hvor vi ikke længere kan tage energiforsyningen for givet.
Rusland har brugt gassen som våben, og derfor er det vigtigt, at vi både styrker forsyningssikkerheden og samtidig sætter skub i den grønne omstilling.
Lovforslaget bidrager til begge dele.
Det sikrer klare og tidssvarende regler, når nye energiformer som brint og andre grønne gasser kommer ind i billedet.
Vi skal være opmærksomme på sikkerheden, og her er der tale om gasser, der kan være langt mere eksplosive end traditionel naturgas.
Det giver også god mening at samle reglerne hos én myndighed; det skaber overblik, og det forenkler processen for virksomhederne.
For Socialdemokratiet er det vigtigt, at Danmark bliver en central aktør i den fælleseuropæiske udvikling af brintinfrastruktur.
Derfor støtter Socialdemokratiet forslaget.
Morten Bødskov (S), 2025-10-21:
Det er der ingen som helst tvivl om.
Men skal det så betyde, at vi bare deregulerer det hele væk?
Nej, det skal det ikke.
Det er jo heller ikke det, Draghi siger.
Tværtimod siger han stort set det, jeg siger her, altså at vi har behov for at simplificere og vi har behov for at sikre, at vejen til at nå de her mål bliver nemmere, mere gennemsigtig og mere attraktiv for investorer og for vores virksomheder.
For virksomhederne vil gerne investere grønt.
Det vil de gerne.
De har set, at det mest produktive er investering i nye grønne teknologier.
Problemet er, at bureaukrati og bøvl holder dem væk, og det koster arbejdspladser og vækst lige i øjeblikket.
Peter Kofod (DF), 2025-10-21:
Og så siger man med Draghirapporten i hånden: Arh, nu skal man så også til at gå den anden vej.
Altså, hvad regner man selv med at realismen er i det?
For mig er det meget svært at se, at den Kommission, man har nu, i øvrigt også formandskabet, kommer til at rykke noget som helst i forhold til at afbureaukratisere og sørge for, at det her er meget mere smidigt, så vi får innovationen tilbage til det europæiske kontinent.
Morten Bødskov (S), 2025-10-21:
Jeg glæder mig utrolig meget til valgkampen, når den engang kommer.
Men lægger man det til side, er det jo klart, at når man ser på det her, er der jo bred enighed i Europa om, hvilken vej vi skal gå her.
Det tror jeg bare er vigtigt, ikke mindst for Danmark og ikke mindst for de tusindvis af 3F'ere og metallere , som bliver flyttet ind i nye, sikre og mere værdifulde job med den grønne industripolitik.
Men problemet lige nu er, at den grønne industri er udfordret.
Af hvad? Af regler, afrapporteringer og andet, som spænder ben for investeringer og dermed flere job og mere vækst på den grønne dagsorden, altså den grønne industripolitik.
Det er det, der er virkeligheden.
Derfor synes jeg, at det her rigtigt.
Det håber jeg at man kan fornemme.
Det er der, jeg håber vi er, også om 2 år.
Peter Kofod (DF), 2025-10-21:
Tak for det.
Jeg er meget bekymret for den globale udvikling.
Der er en enorm udvikling i Nordamerika, og der er en enorm udvikling i dele af Asien, og så er Europa på mange stræk i total stilstand, og en del af årsagen eller en meget stor grund til det er jo EU-systemet og den meget, meget store vilje, der er, til at regulere alle former for teknologisk udvikling og innovation, altså simpelt hen at regulere det ud af det europæiske kontinent.
Det er for bøvlet.
Det er for byrdefuldt.
Det er for omkostningstungt.
Altså, hvis man ikke havde lavet det her lovforslag, men bare lod det køre, ville der være for 7-7,5 mia. kr. bare i omkostninger til virksomheder for at kunne administrere det her.
Hvad sker der så om 2 år?
Nu tror jeg ikke, at erhvervsministeren er erhvervsminister til den tid, for der ville der have været valg, og der ville vi have fået ny regering inden, men hvis nu, det skete, at den her regering overlevede valget,
hvor er vi så om 2 år?
Kan vi regne med, at vi pauser det her igen, eller kan vi regne med, at vi har dræbt den her regulering?
Morten Bødskov (S), 2025-10-21:
Jamen spørgsmålet er jo spot on i forhold til nogle af de problemer, der er i den her diskussion.
Altså, enten er man i det ene hjørne og er totalt grøn, eller også er man i det andet hjørne og er totalt sort.
Jeg tror, at hvis man spørger Enhedslistens spørger, vil hun nok sige: Ministeren Morten Bødskov er nok bare totalt sort i forhold til det her.
Men det, der står i det brev, er lige nøjagtig det, jeg står og siger, hvis man bare gad lytte til det, jeg siger.
Jeg siger, at det her ikke er deregulering; det er simplificering.
Det er det, ordføreren selv står og læser op.
Så det kunne godt være, vi skulle prøve at finde hinanden der og så sige, at hvis vi kan gøre Europa mere attraktiv og Danmark mere attraktiv for grønne investeringer og komme ud af den vildfarelse, hvor vi tror, at jo mere kompliceret og jo mere byrdefuld den grønne lovgivning er, jo bedre bliver det for miljøet.
Det passer ikke, for investeringerne flytter.
Det er 3F'ere og metallere , som taber job på grund af det her lige i øjeblikket.
Leila Stockmarr (EL), 2025-10-21:
Jeg vil komme med som en replik, at jeg ellers skal love for, at der kommer mange komplicerede lovforslag på det grønne område fra regeringen, og der er man jo ikke så uvillig i forhold til faktisk at gennemføre grøn politik på visse områder, på miljøområdet, klimaområdet og andet, hvor det faktisk kan være ganske kompliceret, netop fordi den grønne omstilling er vigtig.
Der blev meget gentaget det her med virksomhederne, som om alle virksomheder står side om side med regeringen i det her.
Jeg har tidligere i debatten også refereret til undersøgelser; en rundspørge viser, at 2.500 europæiske virksomhedsledere er ude at sige, at de faktisk ønsker de her rapporteringskrav, fordi det skaber ro og stabilitet omkring investeringsmiljøet i forhold til den grønne omstilling.
Jeg står også med et brev, vi har modtaget som erhvervsordførere, fra danske virksomheder, bl.a. TDC og Flying Tiger Copenhagen, der advarer mod, at vi forveksler simplificering og forenkling med tilbagerulning.
Hvad vil ministeren sige til de virksomheder, der faktisk ønsker de krav, fordi det skaber et mere stabilt og grønt investeringsmiljø?
Morten Bødskov (S), 2025-10-21:
Det er jo det, vi kommer tilbage til.
Det har ikke noget med lovforslaget her at gøre, så det kommer vi selvfølgelig tilbage til.
Men man kan jo se, hvad der er af diskussioner, hvad der føres af diskussioner i Europa, og så kan man få en fornemmelse af, hvad det er, der sigtes efter.
Det forholder sig omvendt, og det er det, der er pointen.
Hvis man var et rigtigt arbejderparti, ville man stemme for det her, for hvad er det, den grønne omstilling og den grønne industripolitik har betydet for Danmark?
Tusindvis af nye arbejdspladser.
Det er den største succes på det danske arbejdsmarked i den generation, vi ser ind i nu.
Og virksomhederne er udfordrede, fordi investeringerne forlader Europa, fordi det er for kompliceret at se ind i det her.
Det siger de jo selv.
Så hvis man var et rigtigt arbejderparti, ville man tage vare på de grønne job, der er skabt, og ikke igen og igen argumentere for mere kompliceret lovgivning med det resultat, at investeringerne flytter og vi taber arbejdspladser og vækst.
Leila Stockmarr (EL), 2025-10-21:
Tak for det.
Ministeren siger mange gange, at nu kommer der et pusterum, og at vi trykker på pauseknappen.
Man kan jo ikke trykke på pauseknappen, når det kommer til vores klima og vores miljø, til vores klimaforandringer, som desværre er meget fremskredne.
Hvad vil regeringen helt konkret arbejde for på EU-plan at der bliver stillet af krav til virksomhederne i forhold til rapporteringen, når de 2 år er nået?
Morten Bødskov (S), 2025-10-21:
Vi trykker på pauseknappen i 2 år.
Der er ingen, der holder os tilbage fra at gøre det hurtigere – overhovedet ikke.
Det kan vi sagtens gøre.
Men jeg fornemmer, der er lidt modstand imod rent faktisk at bevæge sig ind på det her, og det er jo helt fair.
Men der er ikke nogen, der står i vejen for, at det kan gøres hurtigere.
Det ser jeg gerne.
Og det er derfor, vi som formandskab jo forhåbentlig kan få en god proces med de øvrige, som det hedder, institutioner i EU-sammenhæng og få det her løst så hurtigt som muligt, så vi kan få skabt klarhed for virksomhederne.
Det er det, der er hele humlen ved det her.
Så kan vi få flere grønne investeringer.
Lige nu flytter de grønne investeringer ud af Europa, fordi de ikke kan se vejen til målet på grund af alt det her.
Det er det, der er pointen.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-10-21:
Tak for ordet, formand.
Vi står midt i en tid, hvor Europas energisikkerhed ikke længere kan tages for givet.
Krigen i Ukraine har mindet os om, hvor sårbare vi er, specielt når afhængigheden af andres gas styrer vores handlefrihed.
Derfor er det helt rigtigt, at vi nu tager næste skridt mod en grønnere og mere sikker energiforsyning.
Lovforslaget handler i bund og grund om sikkerhed både for mennesker og for den grønne omstilling.
Når vi bevæger os fra naturgas til brint og andre nye gastyper, følger der også nye risici med.
Det er også klogt, at reglerne samles ét sted, nemlig hos Erhvervsstyrelsen.
Det giver klarhed, og det gør det lettere for både myndigheder og erhverv at navigere i kravene.
Samtidig er det positivt, at ministeriet har haft en tæt dialog med branchens aktører, og det forventer jeg selvfølgelig også at det fortsat vil have.
Det er nemlig sådan, vi skaber en lovgivning, der både er teknisk solid og praktisk anvendelig.
For Moderaterne handler det her om at bygge bro mellem sikkerhed, teknologi og en ansvarlig omstilling.
Derfor støtter vi forslaget.
Tak for ordet.
Lise Bertelsen (KF), 2025-10-21:
Tak for ordet, formand.
Jeg er her fortsat i stedet for fru Helle Bonnesen.
Grøn omstilling er en prioritet.
Samtidig har vi en energisektor, som hele tiden udvikler sig, og oven i det er energiforsyningen i dag også sikkerhedspolitik.
Så det er noget af en kombination, vi ser bag dette forslag om sikkerhed for gasanlæg og gasinstallationer.
Det er glædeligt, at energisektoren udvikler sig.
Parallelt arbejder EU også på en udfasning af fossile brændstoffer.
Så der er et tydeligt billede af, hvor omstillingen går hen, og det med rette.
Den hurtige udvikling stiller også krav til sikkerheden, for rørført brint har en høj risikoprofil sammenlignet med de øvrige gasser i forsyningssystemet.
Derfor hilser det Konservative Folkeparti forslaget velkomment.
Det er et forslag, som netop skaber et opdateret regelsæt for gasområdet.
Vi skal sikre, at forældet regulering bliver fremtidssikret, og vi skal sikre, at hele brintområdet også sikkerhedsmæssigt er klar til den store udvikling, som ligger lige foran os.
Så det er alt i alt et godt forslag for den grønne omstilling.
Det Konservative Folketinget støtter forslaget.
Tak for ordet.
Morten Bødskov (S), 2025-10-21:
Tak for det, og tusind tak for den brede opbakning til forslaget her.
Det er meget positivt, at der er så bred opbakning til det, som jo altså ikke bare i overført betydning, men reelt er en del af rygraden og vil blive en del af rygraden i Danmarks position i forhold til den grønne omstilling.
Vi lever i en verden, der er præget af ustabilitet.
Derfor er det selvfølgelig afgørende, at vi i Europa har en sikker og ikke mindst også robust energisektor.
For som vi har set at der lige har været beslutninger om i det store Europa med klima-, energi- og forsyningsministeren i spidsen, har vi jo nu altså endnu en gang sat streg under, at vi ikke skal være afhængige af Putins gas.
Vi har allerede taget skridt til at lave brintinfrastruktur mellem Danmark og Tyskland, nemlig via det såkaldte 7-tal, som jo altså også er kernen her.
Med 7-tallet åbner vi døren for eksport af grøn dansk brint til vores nabolande.
Det er et eksempel på, at grønne arbejdspladser, nye erhvervsmuligheder og forsyningssikkerhed går hånd i hånd.
Men gas er jo som sagt ikke bare gas, men en blanding af brint og luft, og det kan være enormt eksplosivt.
Derfor er kernen i det her forslag også, at vi skal tage de fornødne forholdsregler, når nye gasser såsom brint skal håndteres.
Vi samler også hovedparten af reglerne for gas på land hos den samme myndighed.
Det gør det lettere for Erhvervsstyrelsen at administrere, og det gør det også nemmere for virksomhederne at efterleve reglerne, når de er samlet et sted.
Med de seneste års teknologiske udvikling er vi nødt til at tilpasse reglerne for de her nye, grønne gasser.
Lovforslaget gør os dermed mere robuste over for nye måder at anvende gasser på i fremtiden.
Samtidig baner vi vejen for de grænseoverskridende infrastrukturplaner, som der jo er for brint, og som jo er, apropos det, jeg sagde før, en helt central del af diskussionen i Europa lige i øjeblikket.
For det, vi taler om her, er vigtigt for den fælles europæiske energiforsyning, og det skaber grundlag for et nyt, grønt eksporteventyr for danske virksomheder.
Der er mange arbejdspladser tilknyttet det her, ikke mindst i det syd- og sønderjyske område, hvor 7-tallet vil se verden, når det bliver virkeliggjort.
Tak for ordet, og tak for opbakningen til forslaget.
Karin Liltorp (ALT), 2025-10-21:
Ja, i Alternativet synes vi, det giver rigtig god mening at samle ansvaret for gassikkerhed ét sted og udvide reglerne, så de også omfatter brint- og rørledninger.
Det er et vigtigt skridt for den grønne omstilling, hvor nye teknologier, ikke gammeldags teknologier, skal indgå sikkert i vores energisystem.
Derfor støtter vi naturligvis lovforslaget.
Jeg har en enkelt lille bemærkning, og det er jeg sikker på ministeren allerede har bemærket: I nogle af høringssvarene gør de opmærksom på, at vi skal sikre, at de her rør omfatter alle grønne, brændbare gasser.
Vi skal ikke risikere at komme i en situation, hvor loven skal opdateres igen om et halvt år, fordi vi ikke har fået det hele med.
Men jeg er sikker på, at man er opmærksom på problemet.
Tak for ordet.
Katrine Robsøe (RV), 2025-10-21:
Tak for det.
I Danmark skal vi have både grøn energi og sikker energi, og derfor støtter vi naturligvis også det her lovforslag.
Vi skal rent faktisk sikre, at vores gas og brint kan transporteres sikkert.
Særlig med den udvikling, vi står over for, er det her et meget, meget fornuftigt lovforslag.
Jeg ser enormt gode muligheder for, at Danmark også fremadrettet kan være et eksportland på det her område og kan være med til at bidrage positivt både for os selv, men faktisk også til andre lande i EU.
Så naturligvis støtter Radikale Venstre op om et forslag, som jeg synes både taler ind i sikkerhed og en fornuftig grøn omstilling.