runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-10-26:
Det virker bare, som om der er et sæt socialdemokratiske holdninger til udvortes brug, og så er der et andet til indvortes brug.
Den 12. marts 2018 havde fru Mette Frederiksen, hr. Peter Hummelgaard Thomsens formand, et indlæg i Financial Times.
I det indlæg slår fru Mette Frederiksen til lyd for, at EU skal have mere indflydelse på det sociale område; EU skal have mere karakter af en social union.
Kan hr. Peter Hummelgaard Thomsen ikke fortælle os, hvorfor Socialdemokratiet ikke har én linje i Folketinget, én linje i Financial Times og én linje i Europa-Parlamentet?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-10-26:
Jeg føler det, som om jeg har hørt både det indlæg og det spørgsmål før, og jeg tror, at hr. Kenneth Kristensen Berth også udmærket kender svaret.
Der er intet parti i Folketinget, der er lige så optaget af social dumping, som vi er, og reelt set også forsøger at løse det.
Hr. Kenneth Kristensen Berth kan jo komme med nok så mange fortællinger nede fra Europa-Parlamentet, han vil, og hive fat i et enkelt citat, og jeg har set, at det bliver delt flittigt af og til, også af øvrige borgerlige politikere, altså noget, Ole Christensen har sagt.
Men sandheden er i virkeligheden, at det jo er rigtigt, at vi inden for S&D-gruppen har forskellige syn, altså vi kan jo ikke løbe fra, at en række af vores partifæller nede i Europa-Parlamentet har et andet syn på nogle af de her ting.
De har omvendt heller ikke, desværre for dem, den samme arbejdsmarkedsmodel, som vi andre har.
Men vi tager den kamp, og vi tager den også her i Folketingssalen.
Jamen det skal jeg ikke kunne afvise at det også godt kunne blive.
Det er i virkeligheden inden for det sidste års tid, at vores parti har lanceret ideen om, at vi skal have en fælles bund under selskabsskatten i EU.
Og i første omgang har vi jo en diskussion mellem Folketingets partier og ude i offentligheden om, hvorvidt man synes, det er en god idé, eller ikke synes, det er en god idé.
Jeg kan jo pege rundt i salen på en del, der ikke synes, det er en særlig god idé.
Om vi vil bruge det arbejdsredskab at kræve, at man skal have en regeringskonference, hvor man genåbner traktaterne, skal jeg hverken love eller afvise på nuværende tidspunkt.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-10-26:
Hvordan forholder ordføreren sig så til EU's fremtid, det, vi diskuterer på tværs af alle landene lige nu?
Der er en stor, stor folkelig diskussion i gang omkring det her.
Der er hele diskussionen om, hvorvidt EU skal være i flere rum, have flere hastigheder, når vi står med de her forbehold, og eksempelvis når det handler om den udenrigspolitiske situation, eller når det er på retsområdet.
Hvordan ser Socialdemokratiet og ordføreren så den diskussion i den danske virkelighed?
Michael Aastrup Jensen (V), 2018-10-26:
Det er ret afgørende, hvad det lige præcis er, Dansk Folkeparti vil have, for vi, der lever i den virkelige verden, bliver jo også nødt til at agere ud fra, hvad det er for nogle muligheder, der er.
Og derfor bliver vi også nødt til at få noget lidt mere konkret, end hvad der sker, hvis nu Dansk Folkepartis europæiske gruppe får et fuldstændigt flertal eller noget, der minder om det, i Europa-Parlamentet, hvilket jeg ikke lige tror sker.
Så hvad er det for en verden, man vil have?
Vil man have, at det løses med en slags Brexit, bare tilpasset danske forhold – med de mange udfordringer, det vil skabe?
Eller hvad er det, man ønsker?
For man kan jo ikke drømme om noget, som ingen andre lande efterspørger.
Altså, jeg drømmer også om, at Randers bliver hovedstad i Danmark, men det kommer ikke til at ske i morgen.
Så lad os vende tilbage til virkeligheden.
Det lyder ret voldsomt, at dagen efter europaparlamentsvalget bryder EU sammen.
Jeg har ikke helt samme frygt for EU's fremtid efter dette europaparlamentsvalg.
Lad os nu blive i virkeligheden og sige, at det heller ikke sker, at EU bryder sammen dagen efter parlamentsvalget eller dagen efter igen.
Hvad er det så, Dansk Folkeparti vil have?
Jeg har stadig væk ikke fået et svar.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-10-26:
Det er i hvert fald ikke hr. Michael Aastrup Jensen, der lever i virkeligheden.
Hr. Michael Aastrup Jensen taler jo også om lande forstået som regeringer; han taler ikke om folk – og det, jeg mener, er, at de europæiske folk har sendt et klokkeklart signal om, hvad de vil.
Det europæiske folk ønsker ikke, at deres demokratier og deres demokratiers kompetencer overføres til Bruxelles.
Det signal kommer til at stå krystalklart, når vi har haft europaparlamentsvalget til maj.
EPP kommer til at gå tilbage, S&D kommer til at blive udraderet.
Jeg ved ikke, om ALDE-gruppen laver et samarbejde med Macron, der gør, at ALDE-gruppen lige kan holde med den mandatfordeling, der er nu, men der er ingen tvivl om, at partier, der har det nationale som det centrale, kommer til at få et fantastisk valg.
Det kan ændre dynamikken i EU.
Det kan betyde, at EU for første gang går i den retning, som vi ønsker, altså et EU, der levner mere plads til medlemsstaterne, for det er det, der er afgørende.
Hvis man ikke når dertil, garanterer jeg hr. Michael Aastrup Jensen for, at EU falder sammen – for det er det, man ønsker fra befolkningernes side.
Det må vi jo se.
Personligt mener jeg, at det europaparlamentsvalg, vi kommer til nu, er mere afgørende, end nogen andre europaparlamentsvalg har været, fordi det potentielt kan gøre, at det gamle samarbejde mellem S&D og den kristendemokratiske EPP-gruppe kan bryde sammen, sådan at de ikke bare kan aftale sig til en vej og så stort set enten have et flertal eller være så godt på vej mod et flertal, at det kan være lige meget.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-10-26:
Men vil det sige farvel til det EU, vi kender i dag, med de beslutningskræfter, der ligger, altså at Danmark skal melde sig ud af det samarbejde og vi så kan håbe på, at der kan opstå noget andet, som kan være den her drøm om det gamle fælles marked, der var tidligere?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-10-26:
Det er en meget sjov anvendelse af den betegnelse, altså Fællesmarkedet.
Jeg elskede sådan set også Fællesmarkedet.
Jeg synes, det var en rigtig god idé, at man på europæisk plan lavede en aftale om, at man kunne handle frit, uden toldbarrierer, og i den gamle form, kan man sige, hvor EU bestod af nogle få lande, men ikke af østeuropæiske lande og heller ikke lande som Spanien og Portugal.
Da var det der med den fri bevægelighed for arbejdskraft jo heller ikke det store problem.
Det er det så blivet siden hen.
Men jeg synes, at man skal tænke sig om, i forhold til hvad et nyt EU skal være, og sige, at så skal et nyt EU tage udgangspunkt i det, som vi alle sammen kan være enige om, nemlig muligheden for at handle frit på tværs af grænser.
Så er der nogle få andre ting, hvor EU også kan spille en rolle.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-10-26:
Tak for talen.
Jeg beklager, at jeg kom til at grine lidt undervejs, men jeg synes, der var nogle meget kreative sprogblomster.
Jeg har et lidt mere grundlæggende spørgsmål, for ordføreren var selv lidt inde på, hvad debatten om EU bør være.
Hvad er EU's fremtid?
Selv nævner ordføreren lidt om nogle ting og siger, at vi lige skal gøre noget her, men ikke der og ikke der.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre Dansk Folkepartis svar på sådan ligesom rammerne omkring samarbejdet.
Altså, skal vi have den udmeldelse, fordi det her ikke holder, så alle lande derfor et efter et skal melde sig ud?
Eller hvad er rammerne omkring det EU, som Dansk Folkeparti ser det, der skal løse de elementer, som Dansk Folkeparti mener er de vigtige?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-10-26:
Jamen når Joe Biden tiltræder som præsident, hvilket jeg håber på, i januar 2021, så kan det være, at USA agerer på en anden måde.
Altså, vi hilser debatten velkommen.
Det eneste, jeg prøver at sige, og det er for at være ganske ærlig, er, at hvis vi skal ud og bede danskerne om at gå til stemmeurnerne og tage stilling til her, er vi simpelt hen nødt til at have noget mere og noget andet og nogle tungtvejende, også meget gerne konkrete årsager til, at vi skal afskaffe det forbehold.
Det gælder, både hvis det skal kunne lade sig gøre at overbevise danskerne, men også, hvis den debat overhovedet skal give mening.
Michael Aastrup Jensen (V), 2018-10-26:
Men det er lige præcis også det, vi beder om, nemlig debatten.
Der er det, jeg ikke forstår, hvorfor Socialdemokratiets EU-ordfører bare siger: Jeg ser ikke nogen årsag til overhovedet at have debatten.
Det var sådan, jeg forstod det.
Fair nok.
Der er behov for, at vi hele tiden prøver at se på, hvad der er af forskellige løsninger på det.
Der er det bare vores svar, at hvis vi også ønsker at have et sikkert Danmark i de næste 10 år, i de næste 20 år, så bliver vi også nødt til hele tiden at agere i et foranderligt udenrigspolitisk billede, der er, at USA trækker sig mere og mere ind i sig selv.
Og derfor er vi også nødsaget til at have nogle stærke venner, som kan være med til at beskytte et land som Danmark, som ligger så tæt på Rusland.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-10-26:
Jeg lader mig være irettesat for, at det mere er Rådet, end det er Kommissionen, jeg skal skyde skylden på.
Men jeg synes i virkeligheden, at ordføreren siger noget interessant.
Han spørger, hvorfor vi ikke kan have et stærkt ønske om et stærkt forsvarssamarbejde i EU.
Jamen det har vi jo sådan set.
Jeg har bare svært ved at se, hvad det konkrete er, som gør, at forsvarsforbeholdet forhindrer både nu og for den sags skyld til næste år, at vi ikke kan have det.
Jeg har også hørt både ordføreren og mange af ordførerens partifæller ligesom sige, at det i virkeligheden handler om en omkalfatring af, hvor vi orienterer os hen, altså de stigende trusler fra Rusland osv.
- jo jo, men man skal bare hele tiden huske på det, hvis vi afskaffer forsvarsforbeholdet med den årsag, at mange af de toneangivende lande i EU, som udstikker kursen på nogle af de her spørgsmål, jo er meget, meget tæt på det Rusland, der i stigende grad truer sig vej frem mod sine naboer og alle mulige andre, navnlig Tyskland, men også andre lande.
Det synes jeg bare er værd at have med i den debat, og jeg synes, det er en vigtig nuance at få indføjet, inden det bare bliver til, at man siger: Jamen amerikanerne er dumme, fordi de har valgt en dum præsident; russerne er også dumme.
Jeg tror, det er vigtigt at have med.
Vi får ikke nødvendigvis en stærkere linje over for Rusland, ved at vi afskaffer forsvarsforbeholdet.
Michael Aastrup Jensen (V), 2018-10-26:
Tak for det.
Det, der fik mig op af stolen, var, hvad den socialdemokratiske ordfører sagde om forsvarsforbeholdet.
For der må jeg indrømme at jeg er dybt, dybt uenig.
Selv om jeg selvfølgelig er et hundrede procent enig i, at vi selvfølgelig ikke skal have folkeafstemning før et folketingsvalg, som lurer i horisonten, forstår jeg ikke, at man bare kaster det til side og siger, at man ikke kan forstå, at der skulle være nogen tungtvejende årsager til det.
Altså, vi har at gøre med et Rusland, som agerer mere og mere aggressivt, og vi har en Trumpadministration, som trækker sig mere og mere ud fra den internationale scene, og det er jo egentlig også det billede, jeg troede Socialdemokratiet var enig i.
Derfor er der jo reelt kun et alternativ, hvis vi ønsker et stærkt forsvarsperspektiv, og det er et styrket europæisk samarbejde, hvori vi kan sørge for, at der også er en beskyttelse af også danske interesser.
Så lige i forhold til Nord Stream 2, hvor ordføreren var ude og give skylden til alle mulige mærkelige, vil jeg sige, at mit billede af det er, at det ikke så meget er Europa-Kommissionen, men mere Rådet, som vi skal skyde skylden på – men det er så en helt anden diskussion.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-10-26:
For her står hr. Peter Hummelgaard Thomsen og fortæller, hvor optaget hr. Peter Hummelgaard Thomsen er af at undgå social dumping og af at varetage danske lønmodtageres interesser.
Og hvad er det, der foregår i Europa-Parlamentet?
Der er vel ikke nogen gruppe, der mere end S&D har modvirket forsøget på at indeksere børnecheck, forsøget på at reservere danske dagpenge til folk, der rent faktisk har optjent danske dagpenge osv.
Så vil hr. Peter Hummelgaard Thomsen sikkert lige om lidt sige: Vi har jo kæmpet.
Næh, hr. Peter Hummelgaard Thomsens kollega Ole Christensen gad ikke engang tage kampen i Beskæftigelsesudvalget, hvor han sidder.
Han sagde, at det var en tabt kamp på forhånd, så det gad han egentlig ikke bruge tid på.
Det sagde han her til Ritzau den 13. juni 2018.
Helt ærligt, vil jeg sige til hr. Peter Hummelgaard Thomsen, hvis Socialdemokratiet ikke engang gider kæmpe kampen, er den så ikke tabt på forhånd?
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2018-10-26:
Det er rigtigt, at hvis vi sammenligner med andre lande, ligger det danske antibiotika- og medicinforbrug lavt.
Men i forhold til at det som udgangspunkt er sunde svin, vi har, og at det er unge svin, så får de stadig enorme mængder af medicin.
Hvis vi eksempelvis sammenligner med den økologiske produktion, bruger de jo kun en sjettedel af den antibiotikamængde, som man bruger i den konventionelle svineproduktion, og det skyldes, at man fravænner smågrisene for tidligt.
Det skyldes, at man stuver dyrene for tæt sammen, og det skyldes, at dyrevelfærden er rigtig dårlig i de konventionelle svinestalde.
Erling Bonnesen (V), 2018-10-26:
Tak for det.
Det var jo en rigtig brandtale.
I andre sammenhænge tror jeg også, man kunne sige, at det kunne være en rigtig skåltale, og tillykke med det.
Man fik da i hvert fald luftet alle fanerne, kan man sige.
Der er bare en enkelt ting, som jeg lige vil ind omkring.
Jeg forstod på ordføreren fra Enhedslisten, at når man kommer ud over alle tiraderne, vil man alligevel til syvende og sidst stå ved det, man har aftalt, og godt for det.
Det, jeg bare lige sådan vil runde, er, at vi jo alle sammen kan være enige om, at vi skal begrænse antibiotikaforbruget og alle de der ting mest muligt, og det gør vi sådan set også i Danmark med de mange tiltag, som er taget hen over årene.
Jeg vil bare lige bede ordføreren om at bekræfte – jeg tror også, der er kommet rapporter om det lige her inden for den sidste uges tid – at vi i Danmark faktisk er blandt de lande, som ligger allerlavest med hensyn til forbruget.
Så det, man kunne ønske sig, var faktisk, at alle andre lande begyndte at følge vores eksempel her i Danmark.
Kan ordføreren for Enhedslisten bekræfte det?
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2018-10-26:
Det er selvfølgelig fornuftigt, at der i lovgivningen indskrives, at der i svinebesætningers smittebeskyttelsesplaner skal være en plan for, at landmanden og hans medarbejdere skal tage et bad efter endt arbejdsdag.
Hvis vi for alvor skal begrænse smitten af MRSA fra svinestalde og minkstalde, er det her blot at symptombehandle på en produktion, der ikke alene er en katastrofe for vores miljø, men som også dyrevelfærdsmæssigt er utilstedeligt, og som udgør en stor sundhedsmæssig risiko for befolkningen.
Vi skal først og fremmest have saneret avlstoppen, vi skal have kortlagt MRSA-udbredelsen i Danmark, så vi reelt får et overblik over smittens udbredelse, og vi skal have som mål, at alle implicerede besætninger saneres.
Vi skal skabe en produktion af svin, som er sunde, med en langt højere grad af dyrevelfærd og et radikalt mindre medicinforbrug.
For vi står i dag i en enormt utryg situation, hvor smitten med antibiotikaresistente svinebakterier er ved at komme ud af kontrol.
Vores alle sammens helbred sættes på spil for at varetage nogle få landmænds økonomiske interesser.
Og hvis vi ikke sadler om, er der en stor risiko for, at vi om få år ikke kan behandle helt almindelige infektioner med antibiotika.
Vi skal have MRSA helt ud af de danske svinestalde, og det kræver langt mere radikale ændringer af den måde, som vi producerer svin på i Danmark – en produktion, som ikke kun har et ekstremt højt forbrug af antibiotika og zink, men også en produktionsform, der konstant er presset til at øge produktiviteten.
Der er dårlig dyrevelfærd hele vejen rundt i den konventionelle svineproduktion.
Det kompenserer man så for ved at give dyrene store mængder af medicin.
Manglende plads, pressede dyr og store mængder af antibiotika er netop den farlige cocktail, som skaber rum for MRSA og anden resistens.
Vi har en usund produktion, som konstant skal behandles.
At tro, at et enkelt bad efter arbejde kan løse problemerne med spredningen af MRSA, er altså naivt – særlig set i lyset af den seneste opgørelse, der viser, at det nu stort set er hver eneste svinebesætning i det her land, som er smittet med MRSA.
Det, vi skal gøre, er at række hånden ud til landmændene og hjælpe dem over i en økologisk og bæredygtig produktion med en langt bedre dyrevelfærd.
Anden del af lovforslaget omhandler forenklingen af sundhedsrådgivningsaftaler for svine-, kvæg- og minkfarme.
Det er en udløber af veterinærforliget, som Enhedslisten er en del af, da det samlet set bringer forbedringer med sig.
Men vi er sådan set ikke begejstret for alle dele af forliget.
Netop afskaffelsen af rådgivningskategorierne mener vi er stærkt betænkeligt, så det jo fremover er besætningsejerens ansvar i samarbejde med egen dyrlæge at aftale yderligere rådgivning.
Vi mener, der skal etableres en anden form for sikkerhed, for at landmændene får den nødvendige rådgivning, når der ikke leves op til gældende krav og målsætninger.
Tiltaget i lovforslaget om fastsættelse af regler om påbudt veterinærfaglig rådgivning om Salmonella Dublin til ansvarlige på ejendomme med kvæg er fornuftigt i forhold til at udrydde Salmonella Dublin i kvægproduktionen i Danmark.
Erling Bonnesen (V), 2018-10-26:
Tak for det.
Det fremsatte forslag er en opfølgning på Veterinærforlig III, og det er et vigtigt skridt mod en stærkere indsats mod Salmonella Dublin og husdyr-MRSA.
Det er vigtigt, at husdyrproduktionen udgør så lille en risiko som muligt ikke kun af hensyn til husdyrene, men også af hensyn til alle borgere i det omgivende samfund.
Danskernes sundhed skal prioriteres, når vi regulerer på miljø- og fødevareområdet, og med forslaget vil der bl.a. blive fastsat regler med krav om opstilling af badefaciliteter samt en plan for brug af bad efter endt arbejdsdag.
Smitteforebyggende foranstaltninger i besætninger er vigtigt, så risikoen for en spredning af husdyr-MRSA og Salmonella Dublin ud i samfundet minimeres mest muligt.
Salmonella Dublin i kvægproduktionen skal vi forsøge at udrydde, og med forslaget øger vi indsatsen ved at øge den veterinærfaglige rådgivning til kvægproducenter, der har produktioner, der kan tænkes at udgøre smittefare.
For os er det vigtigt, at produktioner med smittefare bliver reduceret så meget som overhovedet muligt.
En nedbringelse af tilfælde af Salmonella Dublin og husdyr-MRSA vil kunne reducere antallet af menneskelige sygdomstilfælde, hvilket vil være en fordel for danskernes sundhed, og en styrket indsats mod Salmonella Dublin og husdyr-MRSA vil komme såvel producenterne som samfundet og alle os borgere til gavn.
Derfor støtter Venstre lovforslaget.
Og så skulle jeg hilse fra Det Konservative Folkeparti, som ikke havde mulighed for at være til stede, og sige, at de også støtter lovforslaget.
Susanne Eilersen (DF), 2018-10-26:
Tak for det, formand.
Dette lovforslag om ændring af lov om hold af dyr indeholder nogle små, men vigtige ændringer.
Med vedtagelsen af »Aftale om veterinærforlig III 2018-2021« er det hensigten at styrke de eksisterende smittebarrierer for husdyr-MRSA mellem svinestalde og det omgivende samfund.
Så med dette lovforslag vil der blive fastsat regler med krav om badefaciliteter for staldarbejdere samt lavet en plan for at gå i bad efter endt arbejdsdag.
Desuden fastsættes en procedure for smittebeskyttelse for personer, der ofte kommer i stalde i kortere tid.
Reglerne i sundhedsrådgivningsaftalen for svine- og kvægbesætninger samt minkfarme forenkles, idet rådgivningskategorierne afskaffes.
Sundhedsrådgivningsaftalerne bevares, men ændringen vil medføre administrative lempelser for den enkelte landmand.
Målet er at udrydde Salmonella Dublin-bakterien i dansk svineproduktion.
Påbuddet skal anvendes i besætninger med Salmonella Dublin-smitterisiko, og det er i besætninger, der i mindst 2 år har været placeret i niveau 2 eller 3, altså besætninger, som ikke har været i stand til at nedbringe deres salmonellaniveau inden for de i kvægbekendtgørelsen angivne frister.
Så med disse korte bemærkninger kan Dansk Folkepartis støtte lovforslaget.
Simon Kollerup (S), 2018-10-26:
Tak for det.
Det forslag, som vi behandler i dag, er jo en udmøntning af allerede aftalte initiativer i regi af veterinærforliget og fødevareforliget.
Der er tale om to forlig, hvor alle partier er med om bordet.
Det mener jeg er en stor gevinst, og jeg mener også, at det er et vidnesbyrd om, at fødevaresikkerheden bliver taget meget alvorligt i Danmark og i det danske Folketing.
Så indledningsvis en kollegaros til os alle sammen for at stå sammen om de her vigtige emner.
Lovforslagets første del knytter sig til MRSA-indsatsen, hvor ministeren bemyndiges til at gennemføre smitteforebyggende tiltag, sådan at MRSA ikke forlader svinestaldene.
Konkret skal bemyndigelsen anvendes til krav om at opstille badefaciliteter og et krav om, at ansatte i stalden skal gå i bad efter en endt arbejdsdag.
Det er i tråd med MRSA-ekspertgruppens anbefalinger.
I grunden er det jo lidt trist, at det er kommet så vidt, at vi er nødt til at opstille den slags krav, men ikke desto mindre mener jeg, at vi har en forpligtelse til at sikre, at MRSA ikke forlader svinestaldene og kommer ud i det omkringliggende samfund.
Lovforslagets andet element følger af Veterinærforlig III.
Her blev vi i aftalekredsen enige at afskaffe de forskellige rådgivningskategorier i sundhedsrådgivningsaftalerne.
Med det her forslag ophæves reglerne om op- og nedrykning i rådgivningskategorier.
I praksis betyder det, at det ikke længere bliver rådgivningskategorierne, der bestemmer, hvor meget rådgivning en landmand skal have for at sikre dyresundhed og dyrevelfærd.
I den forbindelse er det selvfølgelig vigtigt, at aftaleparterne understreger, at den her ændring ikke må få negative konsekvenser for dyresundhed og for dyrevelfærd.
Det forhold er vigtigt for os i Socialdemokratiet.
Når vi gør livet lettere for danske landmænd og for landbrugserhvervet, skal det naturligvis ikke være på bekostning af dyrevelfærden.
Forslagets sidste element omhandler indsatsen mod salmonella hos kvæg, den såkaldte Salmonella Dublin.
Ændringen betyder, at man kan påbyde veterinærfaglig rådgivning i forhold til Salmonella Dublin hos risikobesætninger.
På den måde kan de danske landmænd, der er i risikozonen,
blive bedre til at håndtere Salmonella Dublin.
Målet skal være, at vi får udryddet sygdommen i den danske kvægproduktion, og det her tiltag er et skridt på den rigtige vej mod det mål.
Så alt i alt kan Socialdemokratiet støtte forslaget.
Det er vores vurdering, at forslaget indeholder en god balance mellem hensyn til både landbrugserhvervet, men også til fødevaresikkerheden og dyrevelfærden, så vi ser frem til det videre arbejde med forslaget i udvalget.
Og så skal jeg afslutningsvis hilse fra kollegaerne i Socialistisk Folkeparti og Alternativet, som på grund af forhandlinger andre steder i huset ikke kan være til stede, men som begge støtter lovforslaget.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-10-26:
Det sidste kan jeg nok ikke love, men det, jeg kan, er, at jeg kan sige det sådan, at jeg da altid synes, man skal være opmærksom på, hvilke beslutninger der træffes bedst på et nationalt plan, hvilke der træffes bedst på et lokalt plan, og hvilke der træffes bedst på europæisk eller andet overnationalt plan.
Det er jo det, vi i virkeligheden også har diskuteret både ved det forrige lovforslag og dette lovforslag.
Her synes jeg, det er oplagt i det konkrete tilfælde at sige, at når folk har en rettighed, skal det selvfølgelig ikke være bureaukratiet, der forhindrer, at de kan udnytte den rettighed, de nu engang har.
Så kan vi være uenige om, om man skal have den rettighed, men det må man så træffe en beslutning om, men når folk nu engang har den, synes jeg, det mest rimelige er, at de kan udøve den, uden at man stiller bureaukratiske forhindringer i vejen.