runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-03:
Tak, formand.
Det, som udenrigsministeren sagde, da vi mødtes her for et par uger siden, var jo, at den her aftale ikke indeholder bestemmelser om liberalisering af adgangen til det europæiske arbejdsmarked.
Det var ikke et spørgsmål, om det var en generel karakter eller en snæver karakter.
Det var sådan bare helt generelt i den forstand, at vi i hvert fald i Dansk Folkeparti er ganske bekymrede for, hvis man begynder at åbne over for store mængder kinesisk arbejdskraft, vel vidende at der er enorme problemer med især specialiseret kinesisk arbejdskraft.
Mange danske virksomheder melder om problemer med industrispionage osv.
Hvis nu Huawei kommer og siger, at de har en hel masse specialister, som de godt kunne tænke sig at placere i Danmark, er det så ikke rigtigt, at det vil de efter den her nye aftales artikel 6bis kunne gøre uden om de almindelige visumregler, uden om de almindelige regler, der gælder for kinesisk arbejdskraft?
Det er jo det, der er sagen her, udenrigsminister.
Nu har vi så, i modsætning til for 14 dage siden, fået adgang til at kunne læse aftalen, og med formandens tilladelse vil jeg lige læse op.
Den foreligger kun i engelsk version; jeg skal nok oversætte det bagefter: »The permissible length of stay shall be for a period of up to ninety days in any twelve month period for business visitors for establishment purposes, and up to three years for managers and specialists.«
Altså, den lovlige længde skal være op til 90 dage i en 12-månedersperiode for virksomhedsbesøgende og så op til 3 år for managers og specialister.
Og »specialister« er så defineret lige over – det er stk. 5 i artiklen her – som en bred vifte af folk, som altså er engagerede i en kinesisk virksomhed
. Så det er jo en meget, meget bred gruppe af folk, man har mulighed for at sende til Danmark, til Europa, til EU nu uden om de almindelige visumregler, og derfor må jeg bare gentage spørgsmålet: Hvorfor sagde udenrigsministeren for 14 dage siden, at der ikke var tale om nogen liberalisering af adgangen til det europæiske arbejdsmarked?
Karina Adsbøl (DF), 2021-02-03:
Ja, men det var sådan set ikke det, jeg spurgte til.
Altså, jeg vil bare sige, at i forhold til hele minkskandalen var det jo regeringens beslutning at nedlægge det hverv.
Den anden ting, jeg vil høre om, er igen i forhold til campingpladserne, for hvordan skal jeg forstå ministerens svar?
Når man her sidst i marts åbner for campingsæsonen, hvordan er situationen så der for campingpladserne?
Kan de genåbne, eller vil der være restriktioner?
Der er jo mange, der ikke forstår, at man kan valfarte til Bilka og storcentre, men at de små butikker, som faktisk har haft et antal for, hvor mange der må være i butikken, skal holde lukket.
Jeppe Kofod (S), 2021-02-03:
Tak til hr. Morten Messerschmidt for spørgsmålet.
Jeg vil starte med som sidst at påpege, at aftaleteksten endnu ikke foreligger i sin endelige form.
Der kan endnu komme ændringer ved den juridiske gennemgang.
Jeg er uenig med spørgeren i hans karakteristik af, at aftalen skulle åbne op for kinesisk adgang til det europæiske arbejdsmarked generelt, som der lå i det oprindelige spørgsmål.
Det er ikke en korrekt fremstilling.
De af spørgeren nu fremhævede bestemmelser handler alene om en snæver adgang for specialister og ledere, der inden for helt særlige regler i forbindelse med konkrete investeringer får en midlertidig adgang.
Der er endvidere tale om personer, der bevæger sig inden for samme selskab mellem Kina og Europa, f.eks. fra et moder- til et datterselskab.
Det er jo sådan set pointen med investeringsaftaler, nemlig at gøre gensidige investeringer nemmere og mere attraktive, men jeg mener fortsat ikke, at der er dækning for spørgerens præmis om, at aftalen vil lette adgangen til det europæiske arbejdsmarked generelt.
Hvis hr. Morten Messerschmidt ønsker en nærmere redegørelse for, hvilke muligheder udlændingelovgivningen allerede måtte rumme for de pågældende personkategorier, så må jeg altså henvise til udlændinge- og integrationsministeren.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-03:
Tak, formand.
Hvorfor påstod udenrigsministeren i spørgetiden onsdag den 20. januar 2021, at EU’s investeringsaftale med Kina ikke indeholder bestemmelser om liberalisering af adgangen til det europæiske arbejdsmarked eller ændringer i visumregimet, når aftalen tydeligvis vil lette adgangen for specialiseret arbejdskraft til det europæiske arbejdsmarked?
Mette Frederiksen (S), 2021-02-03:
Den rådgivning, vi modtager op til det pressemøde, der citeres fra her, er, at samfundsaktiviteten skal minimeres for at bryde smittekæder.
Må jeg så ikke derudover lige tilføje, at jeg synes, det er lidt voldsomt at tage et par enkelte linjer ud af al den kommunikation, der foregår fra en regering undervejs i sådan en krise.
Jeg kan eksempelvis sige, at jeg den 15. marts sagde: »I sidste ende, når man træffer så vidtgående beslutninger for et samfund, er det selvfølgelig en politisk beslutning, og det står jeg fuldstændig på mål for.«
Jeg har sagt fra starten, og jeg vil gerne gentage det i dag, at jeg da hellere vil have, at vi går et skridt for meget end det modsatte.
Vi har ikke på noget som helst tidspunkt som regering ikke ladet skinne igennem, at der var tale om en politisk beslutning.
Peter Skaarup (DF), 2021-02-03:
Det virker lidt, som om statsministeren har glemt, hvad statsministeren sagde til danskerne den 11. marts.
Nu vil jeg lige prøve at læse det op her: »Derfor er det myndighedernes anbefaling, at vi lukker al unødvendig aktivitet ned på de områder i en periode«.
Det var det, statsministeren sagde.
Vil statsministeren ikke godt beklage, når hun siger noget, der er usandt, her i Folketinget?
Mette Frederiksen (S), 2021-02-03:
Først og fremmest vil jeg glæde mig over nu, at Dansk Folkeparti melder sig fuldstændig og aldeles ind i kampen mod covid-19 – det er rigtig, rigtig godt – for vi er ikke igennem den her krise i endnu.
Med de mutationer, vi ser, buldrer pandemien derudad, og vi skal i mine øjne gøre alt, hvad vi kan i fællesskab, for at blive ved med at have kontrol over situationen i Danmark.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-03:
Man siger jo gerne, at i krig er sandheden det første offer, og derfor må man jo give statsministeren ret i, at hun tydeligvis befinder sig i en krig.
Og det er i krig, vi bakker fuldt og helt op om at hun skal vinde.
Men det, at man befinder sig i en krig mod en pandemi, gør jo ikke, at man har lov til at lyve og tale usandt.
Derfor er det bare stadig væk relevant, uanset hvordan verden nu ser ud, at finde ud af, om statsministeren vil beklage, at den måde, som hun kommunikerede på, ikke genspejlede de faktiske forhold, især jo set i lyset af den meget, meget høje standard, som den her regering har sat i forhold til tidligere ministre.
Mette Frederiksen (S), 2021-02-03:
Det forekommer mig egentlig til stadighed besynderligt, at hver gang jeg veksler ord med Dansk Folkeparti i Folketingssalen omkring den globale pandemi, siger Dansk Folkeparti – ligegyldigt hvem det er fra Dansk Folkeparti – at det handler slet ikke om den globale pandemi, det handler om alt mulig andet.
Det er jo simpelt hen en grundpræmis for den her dialog, og den er jeg uenig i.
Vi står midt i en buldrende pandemi, som slår tusindvis af mennesker ihjel, og hvis ikke vi har en god pandemikontrol i Danmark, slår den også i mine øjne alt for mange danskere ihjel.
Det er det, der har været regeringens udgangspunkt hele vejen igennem
Derudover deler jeg ikke den præmis, der ligger i Dansk Folkepartis ord i den her sag.
Morten Bødskov (S), 2021-02-03:
Altså, vi er jo politikere, og vi træffer politiske beslutninger, men de bygger selvfølgelig på faglige indspark og beslutningsgrundlag.
Det er referencegruppens anbefalinger og analyser jo et ganske godt eksempel på.
Når det så helt specifikt handler om campingpladserne, er nogle af dem store, men der er også mange små og mellemstore virksomheder imellem, og de vil jo være i en situation, hvor de vil kunne drage nytte af eksempelvis den momslåneordning, som er blevet etableret.
I dag er der faktisk hos Skattestyrelsen åbnet muligheder for, at man rentefrit i 10 måneder, tror jeg det er, kan låne den indbetalte A-skat og det arbejdsmarkedsbidrag, som man skulle indbetale ratemæssigt her tidligt på efteråret.
Det er jo noget, som også kommer dansk erhvervsliv til gode.
Samlet set er der, hvis man ser på det, der er lavet af ordninger, tale om likviditetsforbedrende tiltag for 470 mia. kr..
Det er så ikke alle, der er blevet benyttet.
Men et godt eksempel er den momslåneordning, vi lavede i foråret, hvor rammen var ca. 40 mia. kr., og den blev der trukket ca. 7,5-8 mia. kr. på.
Så det bliver benyttet, og det har stor effekt.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-03:
Jeg kan love Nye Borgerlige for, at i Dansk Folkeparti ønsker vi en grænse med grænsevagter, så vi sikrer, at vi ved, hvem vi lukker ind i landet, og det er det samme med vandrende arbejdstagere.
Vi ønsker også, at de bliver testet, når de kommer fra Østeuropa og skal ind på en arbejdsplads, som vi så det med f.eks. slagteriarbejdere, der så smittede andre.
Det gjorde, at vi måtte lukke alle erhverv i Danmark.
Men det er da meget rart at vide, hvor Nye Borgerlige står.
For det ville man ikke.
Man tilsluttede sig vel heller ikke aftalen om, at folk skulle testes.
Nye Borgerlige siger, at det er fint, at de kommer med en test fra andre lande.
Ja, det gjorde de fra Dubai.
Hvad var den værd?
Ikke noget.
Så hvordan vil Nye Borgerlige så gøre med resten af genåbningen?
Er det også bare at åbne op?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-03:
Nej, vi vil hverken det ene eller det andet der, og jeg tror heller ikke, at DF vil det.
Jeg tror stadig væk, at der er det med vandrende arbejdstagere – folk, som f.eks. arbejder på sygehuset i Aabenraa.
Jeg har ikke hørt, at DF vil have, at de skal testet.
Men der er en god måde, man kunne gøre det på.
Hvis man ikke stoler på, at de her lande, som folk rejser til, tester dem ordentligt, så kunne man jo bare kræve obligatorisk test, når de kommer ind i lufthavnene, og så havde man testet to gange.
Så er der en større sandsynlighed for, at man ville fange det.
Men så er der det med, at man sætter raske mennesker i karantæne – mennesker, som lever fuldstændig op til de krav, som vi som samfund har stillet.
Det er med de her test, vi måler, om man er rask eller man er syg, og så siger vi, at det godt kan være, at man kan bevise, at man er rask, men alligevel giver vi dem, hvad der svarer til en betinget fængselsdom på 10 dage i deres hjem.
Der mener vi, at der er nogle ting, men vi vil gerne have det på den måde, at de kunne blive testet, når de rejste ud, og også når de rejste ind; det har vi ikke noget problem med.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-03:
Ja, jeg lovede ordføreren på vej op, at jeg ville stille nogle spørgsmål.
Vi er jo enige om rigtig mange ting, men der er nogle ting, jeg mangler at få at vide, når nu vi taler om klare svar fra Nye Borgerlige.
Vi har lige lavet nogle restriktioner med hensyn til indrejse og test osv.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, hvor Nye Borgerlige står, i forhold til at Dansk Folkeparti f.eks. ville sikre, at alle dem, der kommer ind i landet, bliver testet og kommer i isolation, sådan at vi ikke får smitten inde i landet.
Hvordan kunne Nye Borgerliges strategi være på det område, så vi ikke får spredt smitten mere?
Vil man åbne det hele?
Vil man have grænserne åbne, eller vil man lukke dem, eller hvad vil man gøre?
Peder Hvelplund (EL), 2021-02-03:
For at tage det sidste først: Nej, det tror jeg lykkeligvis ikke jeg har hørt.
Men i forhold til det andet, så er det jo klart, at vi har behov for at få målt på de præcise konsekvenser af en genåbning for forskellige grupper, men der bliver vi også nødt til at have et tilstrækkeligt datagrundlag for, hvordan den britiske variant spredes i samfundet, for det er jo forudsætningen for at kunne lave de beregninger.
Men jeg er fuldstændig enig med Venstres ordfører i, at det er nødvendigt at få de beretninger, præcis som vi fik det for genåbningen for 0.-4. klasse.
Martin Geertsen (V), 2021-02-03:
Tak for det svar.
Jeg har hørt, hvad der er hr. Peder Hvelplund og Enhedslistens tilgang til, hvad der så i givet fald burde åbnes først, men ville hr. Peder Hvelplund på en eller anden måde have gavn af, at regeringen satte SSI til at regne på det scenarie i stedet for at pladre det, Enhedslisten gerne vil, sammen med alt mulig andet?
Mit andet spørgsmål er: Har hr. Peder Hvelplund hørt nogen som helst i det her Folketings sige, at vi skal åbne alt under et på mandag?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-03:
Nej, jeg sagde netop, at vi jo stemte gult til det forslag, fordi vi mener, det kan løses på den måde, at hvis man ikke stoler på, at de lande dernede tester, så kan man teste dem, når de kommer til lufthavnen, og så kan de få et svar der.
Det er jo ikke, at der bare skal åbnes op.
Det er jo netop et helt konkret svar på, hvad vi mener om, hvordan man skulle teste.
Peder Hvelplund (EL), 2021-02-03:
Så derfor kan jeg sådan set godt forstå Venstres utålmodighed efter at få nogle klare beregninger og ligesom få lagt coronaepidemien ned over et excelark og kunne se de præcise konsekvenser, men jeg tror bare ikke, det er der, vi er endnu.
Derfor synes jeg også, det er fornuftigt, at SSI lige nu har fokus på at se på, hvordan smitten spredes i samfundet, og så er det klart, at vi efterfølgende må se på, hvilke konkrete elementer der skal være de første i en genåbning, og der har jeg gjort rede for, at det fra Enhedslistens side meget kommer til at handle om børn, unge og socialt udsattes trivsel.
Martin Geertsen (V), 2021-02-03:
Tak for talen.
Jeg har et spørgsmål til hr. Peder Hvelplund.
Her halvanden til to timers tid inden den her debat startede, kom SSI med en offentliggørelse, hvor man havde regnet på, hvilken effekt det ville have på smitten i samfundet generelt, hvis man her på mandag åbnede både grundskoler, ungdoms- og voksenuddannelser, efterskoler, højskoler og alle butikker på under 5.000 m² under et.
Jeg skal bare helt indledningsvis spørge: Hvordan – det her kommer måske til at virke lidt ledende – synes hr. Peder Hvelplund man som beslutningstager er hjulpet med sådan en beregning, hvis man skal til at tage stilling til, hvad der skal åbnes gradvist hen ad vejen?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-02-03:
Tak for det.
Jeg elsker forår, og i år savner jeg foråret mere end nogen sinde, for virus rimer ikke ret godt på lunt forår, men det rimer til gengæld rigtig godt på kolde vintermåneder.
Derfor vil jeg egentlig gerne starte med en appel om, at vi opgiver kampen om, hvem der først vil åbne hvad.
Der er næppe et eneste parti i Folketinget, som vil holde et eneste område lukket så meget som 1 time mere end nødvendigt.
Jeg stemmer på de unge, de ældre, på sundhed, på trivsel, på samfundet, på frisøren, på tøjbutikkerne, på caféerne og på alle de andre gode forslag.
Jeg savner også en normal hverdag, men jeg har også stor respekt for den viden, som vi har om virus: om mutationer, om referencekontakttal, om relative smitterater, om transmission, og hvad vi nu ellers har lært og har skullet forholde os til er de bedste bud på at spå om fremtiden.
Jeg er tilhænger af en slags respekt for de bedste bud på udviklingen i smitten, og det bedste bud lige nu er, at selv uden genåbning vil vi se en stigning i antallet af smittede i februar måned.
Med det bedste skøn vil genåbningen af 0.-4. klasse øge antallet af smittede og indlagte, men inden for tålegrænsen, mens beregninger for genåbning af øvrig aktivitet mildest talt tegner et dystert billede, hvor alt, hvad vi har opnået med hårdt arbejde de seneste måneder, vil gå tabt på kort tid.
Men der kommer en dag, og den er forhåbentlig ikke så langt væk.
Når den tid kommer, vil vi i SF læne os op ad ekspertgruppens anbefalinger for, hvordan vi genåbner landet under hensyn til såvel sundhed, trivsel, samfund og økonomi.
Alligevel vil jeg gerne benytte lejligheden til at udfordre regeringen på yderligere tiltag eller måske flere redskaber i værktøjskassen, som kan bidrage til genåbningen.
For selv om mange af os oplever samfundet som lukket, er meget stadig væk i gang, og det er netop det, der er i gang, som stadig væk påvirker smittetallet.
Jo mindre grupper, jo mindre smittekæder.
Derfor er jeg også glad for, at Sundhedsstyrelsen langt om længe har udsendt retningslinjer, som præciserer, at når vi er nære kontakter, skal vi gå i isolation, til vi er sikre på, at vi ikke er smittet.
Det gælder buschaufføren, kassemedarbejderen, men altså også sundhedspersonalet.
At det er besværligt, kunne vi se, da et sygehus i Nordjylland måtte sende 40 medarbejdere hjem, da de havde været i kontakt med en smittet patient.
Mon ikke det er muligt at sikre god og forsvarlig pleje og behandling uden at involvere helt så mange og dermed risikere smitte af færre?
Jo færre kontakter, jo færre smittede og jo kortere smittekæder.
Det har været vigtigt for SF længe.
Men med udsigten til, at epidemien godt kunne risikere at trække ud, giver det mening, at vi bruger nedlukningen lige nu til også at øve os på restriktioner i et mere åbent samfund, så det vil vi tage med os i det videre arbejde.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-03:
Jamen det er da korrekt.
Det er korrekt, at man siger, at man ved at have hele landet i lockdown hurtigt kan regne ud, hvor mange vi smitter, for vi ser ikke nogen mennesker.
Det er da rigtigt nok.
Men vi spurgte allerede i december: Hvilken smitterisiko er der ved, at efterskoleelever eller højskoleelever kan komme i skole?
Det får vi ikke nogen beregninger på.
Og så siger ordføreren: Jamen det har de beregnet her; det kan vi jo se på det papir, vi fik i morges.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-02-03:
Det kan jeg ikke svare på.
Det kunne være én forklaring.
Men egentlig har jeg bare lyst til at høre, om ordføreren ikke også kan bekræfte, at Seruminstituttet faktisk tilbage for 1 måned siden gav udtryk for, at vi ville være det her sted lige nu med et lavt smittetal og et stort besvær med at forklare, hvorfor det var, at vi stadig væk skulle holde lukket, men at det er det her, altså B117, der er årsagen til, at vi har rigtig svært ved at få genåbnet noget lige nu, fordi vi ikke ved, hvordan tingene udvikler sig.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-03:
Det er et fantastisk godt spørgsmål, som vi skal stille ministeren.
For så kunne vi vide, hvilken smitterisiko der var, hvis efterskoleeleverne skulle i skole.
For det kan vi ikke se på det papir, vi har fået i morges.
Karina Adsbøl (DF), 2021-02-03:
Tak for det.
Ministeren snakker meget om de beslutninger, vi har truffet i fællesskab, men der er jo også en række beslutninger, som ikke er truffet i fællesskab, altså som regeringen er kørt af sted med.
Man kan jo godt indimellem få sådan en mistanke om, at regeringen skubber sundhedsmyndighederne foran sig, altså skubber sundhedsmyndighedernes anbefalinger foran sig.
Kan ministeren her i den her forespørgselsdebat fortælle Folketinget, om det er korrekt, at regeringen ikke altid har lyttet til sundhedsmyndighedernes anbefalinger, men har truffet en politisk beslutning, altså at man har set ud over myndighedernes anbefalinger?
Det er den ene ting.
Den anden ting, jeg godt kunne tænke mig at høre om, drejer sig om vores erhvervsliv.
Nu står vi over for en campingsæson, der snarest starter op, til marts, og der kunne jeg godt tænke mig høre ministerens overvejelser i forhold til campingpladserne og genåbningen.
Morten Bødskov (S), 2021-02-03:
Tak for det.
Må jeg ikke starte med at sige tak for en rigtig god debat.
Hvis man sådan skal prøve at finde en fællesnævner for os, der har været på talerstolen her i dag, så synes jeg jo, man kan sige, at det handler om, at der naturligvis er en stor interesse, en stor bekymring, men også et stort fælles ansvar for at sikre, at vores lille land kommer så sikkert som overhovedet muligt igennem den alvorlige krise, som vi står i nu.
Debatten emmer af, at man har et stort fælles ansvar for, at alt det her bliver så minimalt som overhovedet muligt.
Det er meget vigtigt.
Når man ser på de meget store beslutninger, vi har truffet i fællesskab, så må man jo sige, at det er nogle ret afgørende og jo altså også imponerende beslutninger, vi har været i stand til at træffe i fællesskab.
Hvis jeg tager min, om man vil, til daglig-kasket på som skatteminister, kan jeg sige, at vi jo har givet likviditet til danske virksomheder – og dermed også sørget for fastholdelse af lønmodtagernes job – i størrelsesordenen 470 mia. kr.
Det er et kæmpe beløb.
Og i fredags, som nogle måske kan huske, var der 170 mia. kr. ekstra, der blev givet til bl.a. små og mellemstore virksomheder, men også til de store virksomheder, som også er udfordrede.
Vi har på tværs af skel her i Folketinget, men jo mest af alt i samarbejde med dem, vi har lavet finanslov sammen med, ført en ekspansiv finanspolitik, som har været med til at sikre op mod 80.000 arbejdspladser i 2020.
Det er helt afgørende, for når man ser på, hvordan Danmark er kommet igennem den her krise – og forhåbentlig fortsætter vi strategien – ja, så bygger det jo på en meget, meget bred enighed her i Folketinget, og selv om vi kan diskutere og bølgerne kan gå højt engang imellem, synes jeg, at vi, når der skal træffes beslutninger af den her karakter, finder sammen.
Det synes jeg er flot, og jeg synes, det er utrolig vigtigt, at den her debat også bekræfter det fælles ansvar, vi har.
Vi ved alle sammen, at vi fortsat kommer til at tage store beslutninger, både af sundhedsmæssig karakter og af økonomisk karakter.
Så det er utrolig vigtigt, at det fællesskab, vi har omkring beslutningerne, kan fastholdes, og derfor er det også vigtigt, at vi har et godt afsæt for at tage diskussionerne om de vigtige beslutninger.
Referencegruppens anbefalinger er det afsæt, vi har for det, og det vil være det afsæt, der vil være for de drøftelser, som der selvfølgelig vil være med Folketinget af de næste skridt.
Hvornår de kommer, afgøres af én ting, nemlig vores evne til at håndtere smitten og dens udbredelse, og det er derfor, det er ufattelig vigtigt, at vi fortsætter med at holde sammen om at bekæmpe den.