runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2026-01-08:
Det vil så sige, at ordføreren her påstår, at man ikke har lov til at stille sig herop og komme med et ændringsforslag og diskutere ændringsforslaget.
Hvis man kigger i grundloven, som jeg har her, står der: »Ethvert medlem af Folketinget er berettiget til at fremsætte forslag til love og andre beslutninger.«
Det er man stadig væk.
Der står: »Et lovforslag kan ikke endeligt vedtages, forinden det tre gange har været behandlet i Folketinget.«
Sådan er det stadig væk.
Så med de ord er vi overhovedet ikke gået imod grundloven, og med de ord følger vi fuldstændig det, vi plejer.
Det er klart, der er sket en ændring med hensyn til afstemning, men det ændrer ikke på, at man stadig kan diskutere tingene, stadig væk kan forsøge at få et flertal for sit ændringsforslag.
Der synes jeg ikke der er ændret noget som helst.
Jan E. Jørgensen (V), 2026-01-08:
Jeg har ikke selv været lige så involveret i det som hr. Leif Lahn Jensen, men jeg kan hundrede procent bekræfte, at de ændringer, der er foretaget, har været meget, meget grundigt drøftet.
Det er en forholdsvis stor ting, som er noget, som de fleste af os jo altså tager positivt ned, at der er kun afstemninger én dag om ugen som udgangspunkt.
Leif Lahn Jensen (S), 2026-01-08:
Det her er bare en bemærkning, og så kan ordføreren vælge at be- eller afkræfte det.
Men nu var jeg jo med i det her arbejde, og fru Theresa Scavenius får det til at lyde, som om der er nogle få, der har besluttet det, og så har andre stiltiende sagt god for det.
Der blev faktisk nedsat et udvalg, hvor stort set alle partier var med, og vi besluttede alle de her ting i fuldstændig enighed, inklusive det, vi snakker om i dag – det besluttede vi i fuldstændig enighed.
Derefter tog vi det op til vurdering på et møde i Udvalget for Forretningsordenen.
Det var der ingen, der sagde noget imod.
Derefter kom der igen en mail rundt – her senest fra formanden – og det var der heller ingen, der sagde noget imod.
Hvis man får det til, at det er nogle få, der har bestemt det, og andre bare har nikket stiltiende til det, så er det forkert.
For vi har siddet og arbejdet med det i rigtig lang tid blandt alle udvalgsformænd.
Det kan ordføreren så be- eller afkræfte; men jeg siger det kun, fordi jeg nemlig var med hele vejen og kender hele det her forløb.
Jan E. Jørgensen (V), 2026-01-08:
Jeg prøver igen.
Jeg sagde klart og tydeligt i min tale, at der er intet, der forhindrer et folketingsmedlem i at tage debatten i salen ved førstebehandlingen af et lovforslag, ved andenbehandlingen af et lovforslag og ved tredjebehandlingen af et lovforslag.
Vi kan debattere, lige så tosset vi vil.
Det kan vi med den nye praksis, såvel som vi kunne med den gamle praksis.
Der er ingen ændringer overhovedet.
Selvfølgelig skal vi stemme om et lovforslags endelige vedtagelse.
Men ved ændringsforslag, som jo ofte er af teknisk karakter, eller hvor man på forhånd kan se, at der ikke er en kinamands chance for, at det bliver vedtaget, for det fremgår af betænkningen, at måske kun et enkelt eller to partier bakker op, er der jo ikke noget behov for, at vi skal sidde og trykke på en knap.
Politisk arbejde er ikke at sidde og trykke på en knap.
Det er at drøfte ting i salen.
Det er at drøfte ting uden for salen.
Det er at overbevise hinanden.
Det er altså ikke at sidde og trykke på en knap til nogle ændringsforslag, hvor resultatet er givet på forhånd.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-08:
Det er jo ikke et svar.
Prøv at høre her.
Ordføreren har et argument om, at der er dele af det her folkestyre, dele af lovarbejdet, oppositionsarbejdet med muligheden for at udføre sit mandat, som man er valgt ind af borgerne til, som er formalisme , og at det er ligegyldigt.
Hvordan kan ordføreren lave en sondring mellem, at nogle afstemninger ikke er ligegyldige, mens andre er ligegyldige?
Alle afstemninger er vigtige, og det er i øvrigt også, fordi der er en grund til, at man skal debattere tingene, og det er jo, fordi vi tror på, at ordets kraft har en betydning.
Man kan overbevise hinanden.
Først har jeg lige en kommentar til processen.
Det, ordføreren her bekræfter, er netop, at de her ændringer er blevet foretaget ved et stiltiende samtykke af de andre oppositionspartier.
De har måske ikke deltaget på møderne, og de har ikke kommenteret på den bekræftelsesmail, de skulle sende ud her ved jul.
Det er der, vi står lige nu.
Der er ikke nogen, der har responderet på det.
Så det er et stiltiende ikkeeksisterende samtykke, man baserer det her på.
Der synes jeg, det er fair nok, at man som regeringsparti så må pege pilen videre på oppositionspartierne og sige: I må jo vågne op, hvis I har et problem med det.
Det mener jeg sådan set vi kan dele den kritik af.
Jeg glæder mig til at høre ordføreren om, hvorfor de ikke er mere vågne i forhold til den her debat.
Men der er noget, jeg bare gerne vil spørge ordføreren om.
Ordføreren siger sådan noget med, at der er et formål med at undgå for mange afstemninger, herunder bl.a. både i forhold til dage, men også i forhold til ændringsforslag.
Kan vi så ikke skære endnu mere ind?
Hvorfor så ikke bare slette hele Folketinget?
Hvorfor stemme om beslutningsforslag, og hvorfor stemme om lovforslag?
Hvorfor ikke gå endnu videre og bare slette Folketinget?
Jeg forstår ikke, hvorfor man skal stoppe ved ændringsforslagene.
Ordføreren siger, det er ren formalisme at stemme om tingene.
Er hele folkestyret bare ren formalisme?
Lise Bech (DD), 2026-01-08:
Tak, formand.
Det her forslag har til formål at fjerne kravet om, at der skal være opbakning fra 17 medlemmer, for at et ændringsforslag kan blive sat til afstemning, så det fremover er tilstrækkeligt, at et enkelt folketingsmedlem ønsker det.
De foregående ordførere har jo ligesom fortalt, hvad vores praksis er i dag, og hvorfor vi er nået dertil.
I Danmarksdemokraterne anerkender vi fuldt ud, at forslaget rejser en relevant diskussion om balancen mellem effektivitet i Folketingets arbejde og beskyttelse af mindretals og enkeltmedlemmers parlamentariske rettigheder.
Det er en diskussion, som er både legitim og nødvendig, særlig når man tager i betragtning, at der i dag er flere partier i Folketinget, som hver for sig eller endda tilsammen kan have vanskeligt ved at mønstre de krævede 17 medlemmer for at få et ændringsforslag sat til afstemning.
Derfor kan man også diskutere, om det nuværende krav altid rammer det rigtige niveau, eller om der er grundlag for at se på, hvor snittet bør ligge.
Men når det så er sagt, mener vi, at det er at gå et skridt for langt at ændre reglerne, så det alene kræver, at et enkelt medlem ønsker en afstemning.
Det er også sagt tidligere, for vi ser, hvor mange ændringsforslag, der allerede behandles i Folketinget i dag, og hvor der ofte er klart og tydeligt flertal imod et ændringsforslag, og som jeg mener hr. Jan E. Jørgensen nævnte, så er der ingen grund til, når vi ligesom ved, at der er klar og tydelig modstand, at vi trykker på knappen, for det er ikke det, der afgør det.
Men der kan jo være principielle årsager til at ville sende et ændringsforslag til afstemning i salen.
Danmarksdemokraterne kan ikke støtte forslaget; men hvis den her diskussion i dag om beslutningsforslaget giver anledning til en fornyet diskussion om, hvor mange mandater, der bør ligge bag et ønske om at få sendt et ændringsforslag til afstemning i salen, sådan som det også blevet drøftet i Folketingets Udvalg for Forretningsordenen for nylig, så er vi selvfølgelig klar til at tage den diskussion.
Tak for ordet.
Astrid Carøe (SF), 2026-01-08:
Til det første vil jeg svare ja.
Det er jo en del af at være med en aftale.
Jeg synes sagtens, at man udadtil – og det synes jeg også vi er blevet bedre til herinde – at sige, at vi ikke behøver være enige om alting, men at vi er nået frem til en fælles aftale.
Men man må jo også have gjort op med sig selv, om man kan være med til de ting, der ligger i aftalen, før man går med.
Det var det, vi gjorde i SF.
Vi er med i mange aftaler.
Jeg tror konsekvenserne af, at man ikke laver en bred aftale, bl.a. er det her med manglen på en bred forankring i Folketinget, men når jeg tænker på, hvilke partier der ikke er med, så tænker jeg også på noget andet.
Vi har jo også sammen tidligere foreslået et loft over profit og alt muligt andet, og når man kigger på de partier, der er med i Sammen om Handicap, er der måske lidt mindre velvilje omkring det. Så jeg synes jo også bare, det ville blive en bedre aftale, hvis man inviterede os med.
Det er klart, det er jo derfor, jeg er SF'er.
Men jeg kan ikke forstå, at det ikke er i regeringens interesse.
Det kan jeg simpelt hen ikke.
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-08:
Tak for talen.
Det gælder også de nedskæringer, der er på socialtilsynet.
Det er jo også derfor, man har de uskrevne regler om, at man også stemmer for de ting, som en aftale indeholder, uagtet om der er enkelte dele, man er uenig i.
Mit spørgsmål er også: Hvad for nogle konsekvenser tror ordføreren det kan have, at bl.a. SF, men jo også Enhedslisten ikke er med i de forhandlinger, der er i gang?
Erik Veje Rasmussen (V), 2026-01-08:
Altså, grundlæggende synes jeg, at vi skal gøre alt for at undgå, at sådan noget sker igen.
Jeg havde fornøjelsen af at høre på ministeren for lidt siden, som forklarede, at ifølge straffeloven er der mulighed for, at man igennem den dom, man får, kan blive udelukket fra at have det erhverv i fremtiden.
Så på den måde er der jo sådan en lille lem, der er lukket.
Men grundlæggende er jeg fa enig i, at vi skal prøve at kigge på det hen ad vejen.
Det glæder jeg mig meget til.
Men jeg vil da sige, at det, som jeg blev gjort opmærksom på, jo ikke er langt fra sund fornuft.
Karina Adsbøl (DD), 2026-01-08:
Det er bare sund fornuft, og det er jo lidt ærgerligt, at man, når er på ét område, siger, at man kun lige kan tænke på vores egen andedam.
Men det her går jo netop på tværs, og det er også det, min kolleger har været inde på i forhold til det her forslag.
Og det er jeg da sikker på at ordføreren er enig i.
Men jeg vil så høre ordføreren, om ordføreren ikke kunne prøve at appellere til, når nu ordføreren er en del af regeringen, at det her bliver på tværs, så vi både får tænkt sundheds– og ældresektoren med, så vi netop sikrer, at vi i forhold til de grelle eksempler, som jeg har nævnt i dag fra talerstolen, kan prøve at forebygge, at det ikke sker igen.
Erik Veje Rasmussen (V), 2026-01-08:
Nu er jeg jo ny her i Tinget, så jeg skal passe meget på, at jeg ikke kommer til at overtræde mine kompetencer; så vidt jeg husker, er jeg hverken ældreordfører eller sundhedsordfører.
Det er jo svært at være imod det, der bliver sagt.
Selvfølgelig vil vi på alle måder undgå den type overgreb, som er blevet beskrevet her i dag; det siger sig selv.
Men hvor det skal anbringes henne, ved jeg ikke.
Lige i øjeblikket er vi i gang med et, synes jeg, fantastisk godt stykke arbejde omkring snyd og svigt.
Det kommer vi til at gøre færdigt her i foråret, hvor vi kommer med et lovforslag, som jeg virkelig synes der er noget ballast og noget hold i, sammenholdt med at der er så også kommer nogle fra politiet og NSK osv.
Så jeg tror, vi får godt styr på tingene.
Det andet må man så prøve at tage i et andet forum, for det er nok ikke lige noget, som jeg tør udtale mig om her på stedet.
Rosa Eriksen (M), 2026-01-08:
Jeg vil anerkende, at vi på socialområdet har et kæmpeproblem generelt, også med kulturen.
Jeg møder rigtig mange mennesker, som selv har været udsat, måske endda for kort tid siden, eller som selv har været kriminelle, og de siger: Så er jeg rigtig god i Danmarks Fængsler.
Vi har et kæmpeproblem på det her område med, at man har skabt en kultur, hvor man siger, at man er bedre til det her arbejde, hvis man lidt selv har været helt nede på bunden, og det tror jeg faktisk også er et af de store problemer her.
Vi har jo ikke et uddannelseskrav.
Det er skræmmende, at man netop kan være coach og være uddannet på 5 uger og skal sidde på det her område og være ekspert over for nogle, der er i kæmpe krise.
Men det er jo generelt på det her område, at det er helt vildt, at man må arbejde med så udsatte borgere uden at have en uddannelse.
Det er jo fuldstændig vildt, og det er jo nogen, der tidligere har taget en beslutning om det.
Vi mangler også pædagoger, så de er ikke bare lige til at støve op.
Men helt ærligt synes jeg, at det er beskæmmende, at man bare kan komme ind fra gaden og arbejde med den her type borgere.
Det må jeg indrømme.
Erik Veje Rasmussen (V), 2026-01-08:
Jeg er ikke glad for at sige det heroppefra, men det synes jeg lyder genialt.
Jeg synes helt sikkert, det er noget, man burde bruge i alle sektorer inden for det offentlige og inden for vores socialområde, at lære af hinanden.
Det synes jeg er en kæmpe mangel, også på sundhedsområdet.
Hvorledes det skal foregå rent organisatorisk, ved jeg ikke, men jeg synes, det er en rigtig, rigtig god idé.
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-08:
Jeg synes også, den nuance er ret vigtig, altså at man netop kigger konkret på det.
I alle de eksempler, der har været oppe i salen i dag, tror jeg alle er enige om, at selvfølgelig skal du ikke kunne arbejde med mennesker.
Inspireret af det, ordføreren siger i svaret, om, at vi også skal lære af det, så det ikke sker igen, kommer jeg til at tænke på, at ude i lufthavnen, hvis der sker en ulykke, går man ind og ser på, hvad der er sket, og hvordan det kunne komme til at ske.
Der bliver simpelt hen lavet en analyse af det, som bliver delt, sådan at andre også sørger for at forebygge det.
Kunne man egentlig gøre det sådan, at hvis man ser tilfælde af svigt eller nogle andre ting – nu skal det i de her helt ekstreme situationer selvfølgelig være ulovligt, men i andre sammenhænge – så lavede man en analyse af det, som man kunne dele og lære af på andre eksempelvis bosteder?
Hvad tænker ordføreren om det?
Erik Veje Rasmussen (V), 2026-01-08:
Jeg ville ønske, at vi kunne gribe ind, før tingene skete, men det kan vi nok sjældent.
Det, vi taler om, er, når tingene er sket, og hvordan vi så kan sikre, at det ikke sker igen.
Det er klart, at når vi har sådan noget som whistleblowerordningen, tror jeg, den er superfin som et supplement til alt det øvrige.
Og når vi taler om tilsynet, som der er blevet talt en del om i dag, så tror jeg, at nogle af de ting, som vi har gang i i øjeblikket, og som vi sidder og forhandler om, nemlig sådan noget som bestyrelsessammensætning på f.eks. bosteder, spiller en meget stor rolle.
Det spiller en meget stor rolle, at der er nogle mennesker, der er tæt på de her bosteder, og som også kan være med til på en eller anden måde at holde hånd i hanke med det.
Der er også hele komplekset omkring revisorerne, og hvad vi kræver af revisorerne.
Men at få fat i tingene, inden de sker, kan vi desværre ikke.
Det, som så er udgangspunktet for os og for de aftaler, som vi er ved at indgå, er jo så, at vi i stedet for skal se på straffeattester.
Straffeloven må gøre det, den skal, nemlig frakende folk det, hvis det er sådan, at der er tale om overgreb, som har et eller andet større omfang.
Når jeg ser det i forhold til det forslag, som er fremsat her, er en af de ting, som jeg ikke bryder mig om i forslaget, at man i princippet tager en række forskellige delikter og siger, at så er folk så afskåret resten af deres liv fra at arbejde med det her.
Det er der ikke rigtig nogen proportionalitet i.
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-08:
Tak for det.
Jeg vil gerne høre, hvor Venstre står.
Noget af det, jeg godt kan lide ved det her forslag, er, at man træder ind, før der er et menneske, der bliver udsat for et svigt eller et overgreb, konsekvenser af manglende ledelse, manglende handling, manglende gode rammer og gode indsatser.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, hvor Venstre står, i forhold til at man har lavet en aftale omkring tilsynet, hvor man putter et enormt stort ansvar over på børnene og over på de ansatte individuelt.
Det er børnene, der selv skal kunne se, at hov, det, der sker her, er ikke i orden, og have ressourcerne til at bruge whistleblowerordninger og sige fra, eller de ansatte, der individuelt skal gå ind at sige, at hov, der er et eller andet her, der er helt galt, og opleve det, som flere har kritiseret, nemlig at man så er en stikker på arbejdspladsen.
Det, forslaget her gør, er at kigge lidt mere strukturelt på, hvordan vi griber ind, før konsekvenserne er der.
Hvor står Venstre i den sondring?
Hvad synes Venstre ville være godt at gøre?
Erik Veje Rasmussen (V), 2026-01-08:
Tak for ordet.
Dertil foreslås det, at det skal gøres obligatorisk at indhente offentlige straffeattester for fagpersoner, ledere og vikarer, som arbejder med sårbare grupper.
Forslaget belyser en problemstilling, som jeg naturligvis mener vi skal tage alvorligt.
De borgere, som beslutningsforslaget drejer sig om, er blandt dem, der er mest sårbare i vores samfund, og for Venstre er det helt afgørende, at vi passer på dem, og at vi sikrer dem trygge rammer og høj kvalitet i vores velfærdsindsatser.
Vi er i aftalekredsen efterhånden meget tæt på en endelig aftale, hvor der kommer mulighed for ved dom at frakende ejere og ansatte retten til at udøve tilbudsvirksomhed og arbejde med eller i sociale tilbud, og det udvides.
Straffeloven præciseres, så det fremover er en skærpende omstændighed, hvis ansatte begår banderelateret eller personfarlig kriminalitet som led i driften af tilbuddet.
Vi ønsker også at indføre regler om, at tilbuddet ikke kan godkendes, hvis ansatte ledere og vikarer i et tilbud har en dom for visse alvorlige kriminalitetstyper på straffeattesten.
Muligheden for at benytte ikkegodkendte tilbud afskaffes, ligesom der indføres en række tiltag, som bl.a. skal sikre bestyrelsernes fuldstændig uafhængighed er ejeren af et bosted.
Så samlet set er det en omfattende pakke, som bliver behandlet lige i øjeblikket.
Derfor kan Venstre ikke bakke op om beslutningsforslaget.
Vi mener, at det er at sparke en åben dør ind.
Camilla Fabricius (S), 2026-01-08:
Jeg synes, jeg svarede på det i sidste del af mit svar, men det er jo rigtigt, at der er lavet en økonomiaftale, og det er også rigtigt, at det har været en del af aftalegrundlaget, som de partier, som ordføreren selv er en del af, har været med til at indgå.
Katrine Daugaard (LA), 2026-01-08:
Jeg er fuldstændig enig med regeringen i, at man selvfølgelig kan bruge pengene langt, langt bedre, end man gør i dag, og i særdeleshed, når vi ser udgifterne stige på det her område med over 1 mia. kr. om året, uden at vi kan se, at kvaliteten bliver bedre.
Men ordføreren svarede ikke helt klart, så jeg vil spørge igen, bare så vi kan få det til at stå helt klart over for Enhedslistens ordfører: Er det regeringen og KL, der har lavet en økonomiaftale, eller mener ordføreren, at Konservative, Radikale Venstre og Liberal Alliance også har stået bag idéen om den her reduktion af tilsynet?
Camilla Fabricius (S), 2026-01-08:
Det bliver så firkantet stillet op.
Altså, hvis man lytter til, hvad medarbejderne derude siger, så peger de jo også på og siger: Vi har brug for at kunne passe vores arbejde; hvad er årsagen til, at man ikke tager og bruger ressourcerne dér, hvor banditterne er?
Det har jo været en prioritering for regeringen, og det har også været en prioritering for regeringen at arbejde på at nedskære det bureaukrati.
Så på den måde har ordføreren ret.
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-08:
Det er jeg jo ret enig i.
Jeg synes selvfølgelig, at det ville være godt, at man gik ind og kiggede på de steder, som det her beslutningsforslag også drejer sig om, og på, hvor vi kunne gøre det bedre, end det er i dag.
Jeg synes dog, at hvis vi kunne gøre det sådan, at det aldrig skete i første omgang – og det tror jeg egentlig at alle i salen er enige i – så ville det jo være det bedste.
Der kan vi bare se, at det især er, efter at man har privatiseret og markedsgjort området massivt, at det har haft en kæmpe konsekvens, i forhold til hvem det er, der bliver draget af hurtig adgang til profit, fordi der i alt for mange tilfælde ikke er nogen konsekvenser.
Så dér viser der sig især det behov, der er for, at SF og Enhedslisten er med.
Karina Adsbøl (DD), 2026-01-08:
Tak for det.
Og også tak for talen.
Jeg tror faktisk godt, at ordføreren kunne stemme for det her forslag.
Det lyder næsten sådan.
For i 2024 foreslog regeringen og KL, at man fjernede det obligatoriske krav om indhentelse af straffeattester på vores botilbud, noget, som jeg selv i sin tid har fået kæmpet ind.
Men nu vil jeg høre ordføreren, om ordføreren ikke mener, at det skal være obligatorisk at indhente straffeattester på tværs af sektorerne, også i sundhedssektoren og i ældreplejen, herunder hjemmeplejen, og ikke kun på vores botilbud, og at man herunder også kunne gå længere tilbage for netop at se på det – jeg har listet nogle eksempler op på det i dag – i forhold til at man ikke skal tilbage til faget.
For det er jo en af vores fornemste opgaver at passe på nogle af de mest sårbare borgere, vi har, og netop sikre, at man i hvert fald ikke ansætter en, der har begået overgreb, igen, så vedkommende kan fortsætte med at begå overgreb.
Astrid Carøe (SF), 2026-01-08:
Jamen jeg er helt enig.
Det her system har alt for længe været drevet sådan meget tillidsbaseret, og jeg synes jo, at det har været godt, at vi har haft et samfund, hvor man har haft tillid til hinanden, men der har bare været alt for mange sager, hvor vi meget tydeligt har kunnet se, at vi ikke kan have den her tillid.
Derfor er det jo vigtigt med tilsyn, og derfor kan SF heller ikke være med til at skære i tilsynet.
Jeg synes egentlig, det er fint at sige, at vi primært har fokus på de steder, hvor der tidligere har været mistanke om svigt og snyd, men så kunne man bare have brugt pengene mere intensivt der.
Man behøvede jo ikke at spare for at gøre det.
Katrine Daugaard (LA), 2026-01-08:
Jeg er faktisk heller ikke bekendt med reglerne på sundhedsområdet, men det skulle ikke undre mig, hvis man havde bedre styr på de her ting på det område, end man har på socialområdet, for der er rigtig meget, der halter bagefter på socialområdet.
Derfor vil jeg bare høre ordføreren, om hun så er bekendt med, at man kan arbejde inden for det, der hedder timebaserede ydelser, altså f.eks. levere bostøtte, være ungecoach eller være vikar – alle vikarbureauerne arbejder som oftest inden for timebaserede ydelser.
Vi har også set og haft samråd om flere i de her timebaserede ydelser, som er endt med at begå overgreb, selv om de faktisk havde en ikkeren straffeattest i forvejen.
Anerkender ordføreren, at vi har et meget alvorligt problem med de timebaserede ydelser?
Og i så fald, hvad mener ordføreren der skal til for at løse det, hvis ikke det er det her forslag?
Rosa Eriksen (M), 2026-01-08:
Ja, som udgangspunkt er jeg da enig i det, og jeg er da fuldstændig enig i, at det er et kæmpeproblem, at hvis man har udført overgreb på patienter, kan man arbejde på et børnehjem bagefter.
Det er vi jo fuldstændig enige om, og det er jo derfor, vi også har valgt at tage ansvar, lave en aftale og nu sidder og forhandler om netop at stramme skruen, så vi i langt højere grad beskytter de her mennesker.
var jeg i chok over alle de ting, der kan foregå.
Jeg kommer fra en anden verden i sundhedsvæsenet, hvor det i hvert fald slet ikke kan foregå i den grad, som det gør på socialområdet, desværre.
Karina Adsbøl (DD), 2026-01-08:
Men det er en rettighed, man allerede i dag kan frakendes.
Tit og ofte er det sådan, at så er det 1 år, at så er det 2 år, eller at så er det 5 år, som ministeren nævnte.
Vi har ikke overblikket over det, for det har justitsministeren ikke kunnet levere på i forhold til POLSAS.
De ting registrerer man ikke.
Men som min kollega nævnte i forhold til lægen, kan det godt være, man mister sin autorisation og ikke kan være læge, men så kan man stadig væk måske være vikar på et botilbud og blive ansat dér, selv om man måske har begået overgreb.
Det er jo det, vi bl.a. skal til livs og forebygge.
Er ordføreren enig i, at det skal være obligatorisk at indhente offentlige straffeattester også?