runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-13:
Vi bruger 4 mia. kr. på DR.
Det skal vi da ikke gøre.
Bum, så har du fundet pengene der.
Hvis vi halverer omkostningerne til eksterne konsulenter, har du fundet pengene der.
Socialdemokratiet sagde altså 3 mia. kr., men de har kun fundet 800 mio. kr. Så har du 2,2 mia. kr. ekstra
Altså, du kan kigge på, hvad de har gjort ude i kommunerne.
Fra 2006-2016 er der blevet 58 pct. flere akademikere derude.
Der er blevet 170 pct. flere journalister.
Der er blevet 273 pct. flere chefer og eksterne specialkonsulenter ude i kommunerne.
I Aarhus Kommune, hvor jeg har været, har vi flere journalister ansat end på byens avis.
Du kan sagtens finde pengene.
Birgitte Vind (S), 2019-12-13:
Måske skulle jeg ikke have spurgt om det.
Men jeg vil spørge alligevel: Hvem mener ordføreren skal løbe stærkere ude i kommunerne?
Jeg kan bare ikke få øje på, hvem det er, der skal løbe stærkere?
Altså, hvis ikke man skal bruge nogle af de mange penge, som ordføreren taler om her, hvem er det så, der skal løbe stærkere?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-12-13:
På nogle stræk kan vi jo sådan set godt blive enige.
Men jeg bliver bare lidt i tvivl om det med det der pengetræ.
Jeg har jo sådan fået indtrykket af de sidste 4 år, at det var det private pengetræ, som stod saftigt og frodigt med massevis af skattelettelser, og at vi sådan har arvet et offentligt pengetræ, der ærlig talt er noget tjavset, og som trænger til at blive plejet og passet, sådan at vi kan få rettet op på noget af det skæve i sundheden igen, og jeg tror måske i virkeligheden heller ikke, ordføreren mener det alvorligt, når man sammenligner den offentlige sektor med en tarvelig offentlig restaurant, hvis det var sådan, at man overførte den offentlige sektor til restaurantbranchen.
Til gengæld synes jeg, det er interessant at prøve at kigge på, om man kan organisere ældrepleje på andre måder.
Birgitte Vind (S), 2019-12-13:
Nu lærte jeg da noget om det demografiske træk.
Nå, der er åbenbart forskel på kommunerne.
Tak til ordføreren.
Hver fjerde svage ældre over 70 får ikke den hjælp, vedkommende har brug for.
Det kan være til at gå i bad, det kan være til at tage tøj på, det kan være til at handle ind.
Det er simpelt hen fakta.
Det er ikke noget, jeg har fundet på, det er fakta.
Det er ikke noget, der bare lige er opstået, siden vi kom til magten.
Det var sådan set sådan det var for et år siden, og det er ikke blevet bedre.
Så kan jeg så forstå, at det, at jeg lige nu går ud og løfter det med 1,7 mia. kr., mener man ikke er den rette vej.
Man skal finde pengene på andre måder.
Vi kan ikke løbe stærkere ude i det offentlige, det tror jeg alle ved.
Der er ekstremt mange stresstilfælde.
Vi kan ikke hæve skatterne.
Hvad forestiller ordføreren sig?
Hvordan skal vi hjælpe de ældre?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-13:
Det, som det demografiske træk er, er en finansministeriel mekanisk beregnet fremskrivning, så det, man står og siger, er simpelt hen ikke korrekt.
Jeg har kritiseret Hjørring Kommune, og jeg har også kritiseret Aarhus Kommune og en lang række andre kommuner for, hvordan de bruger penge på udvalgsrejser.
Jeg synes, de bruger for mange penge, men det er jo ikke kun det.
Det er også på en lang række andre områder, og forhåbentlig er der en, der stiller mig et spørgsmål om det, for så kan jeg forklare, hvilke nogle andre områder det også er.
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-13:
Det er borgmesteren i Hjørring faktisk ikke kendt for, og der er faktisk et meget stram politik for, hvad der bliver brugt på udvalgsrejser, så det synes jeg ikke er en rimelig anklage at komme med.
Men det demografiske træk betyder jo lige præcis, at når antallet af ældre stiger, så følger udgifterne med.
Jo, det er det, det demografiske træk betyder.
Det betyder, at når der bliver flere ældre, og hvis man skal have den samme udgift pr. ældre, så er det det, det demografiske træk er udtryk for.
Men det, det demografiske træk betyder, er lige præcis, at når der bliver flere ældre, så stiger udgifterne tilsvarende, i kraft af at der bliver flere ældre.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-13:
Nej, absolut ikke.
Det er jo logik, at hvis du går fra at have 100 til lige pludselig at have 1.000, så koster det mere.
Men det gør jo ikke, at vi fuldstændig mekanisk skal følge den demografiske udvikling og ikke skal give plads til, at der kan prioriteres anderledes i kommunerne.
De har altså over 253 mia. kr. om året.
Der er mulighed for at lave omprioriteringer inden for de budgetter.
Men jeg er da absolut enig i, at hvis der bliver væsentlig flere mennesker, så skal der også flere midler til.
Og det er fuldstændig korrekt, at Hjørring Kommune ikke fik lov til at hæve skatten så meget.
Det var med 0,2 pct., og det gav, så vidt jeg ved, 20 mio. kr. ekstra.
Men så kunne man måske også begynde at kigge på alle de udvalgsrejser, som borgmesteren er ret kendt for at bruge en del penge på deroppe, ikke?
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-13:
Tak for det.
Det var bare lige for at gøre ordføreren opmærksom på, at ude af øje ikke nødvendigvis er ude af sind, og derfor kunne jeg selvfølgelig sagtens høre, hvad ordføreren sagde i sin tale.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at man har vedtaget at sætte skatten op i Hjørring Kommune, men ikke så meget, som man gerne ville, for det må man ikke på grund af budgetloven.
Så derfor er det blevet til en skattestigning på 0,2 pct., selv om man egentlig søgte om at sætte den op med 0,8 pct.
Der er jo mange kommuner, der har den udfordring, og der skal jeg bare høre ordføreren, om ordføreren ikke anerkender, at det, at der bliver flere ældre, kommer til at medføre, at vi skal afsætte flere midler.
Eller mener ordføreren, at alting kan klares, ved at man afbureaukratiserer og gør det mere enkelt?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-13:
Åh, jeg bliver altid så glad for det spørgsmål.
Lad mig bare lige nævne et par områder.
Jeg har jo ikke så lang tid nu her, jo, jeg har 1 minut, så det kan være, at jeg kan nå det.
Lad mig bare lige nævne nogle områder.
Vi bruger over 11 mia. kr. på eksterne konsulenter om året.
Det er jo ét område.
Så bruger vi over 20 mia. kr. på et bidrag til EU.
Så bruger vi omkring 13 mia. kr. på jobcentrene, som heller ikke giver den helt store værdi.
Så har vi en dybt forfejlet ikkevestlig indvandring, som koster over 33 mia. kr. om året.
Vi bruger 4 mia. kr. på Danmarks Radio.
Altså, eksemplerne står jo i kø, og der kan man finde midlerne.
Hvad har jeg nu fundet midler for?
50 mia. kr.?
Selvfølgelig kan du da finde dem og omprioritere inden for det offentlige.
Det er da bare et spørgsmål om den politiske vilje.
Og nu har jeg ikke engang snakket om, hvad man gør ude i kommunerne, for det er næsten endnu værre.
Man skal huske på, at de der altså har 252 mia. kr. at gøre godt med, og de bliver ikke forvaltet særlig godt.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-13:
Det definerende træk ved en velfærdsstat er da ikke, at der finder en offentlig produktion sted, men det er, at der er fri og lige adgang til bestemte kerneydelser, og hvis der er den her frie og lige adgang, vil der efter min opfattelse rent definitorisk være tale om, at vi har at gøre med en velfærdsstat.
Derfor bliver diskussionen så, hvordan man producerer de her ydelser, som der skal være fri og lige adgang til, på den mest hensigtsmæssige måde.
Der er det bare sådan, at bureaukratier på grund af den måde, som bureaukratier fungerer på, ikke særlig godt kan producere service.
Det bør organiseres på en anden måde, hvor den, der skal nyde godt af servicen, er i centrum, og hvor det er den pågældendes behov, man tager udgangspunkt i.
Men det definitoriske træk ved en velfærdsstat er fri og lige adgang og ikke offentlig produktion.
Magnus Heunicke (S), 2019-12-13:
Der er vist kun en, der skaber utryghed, og det må være Venstres ordfører selv.
Jeg har lige svaret klart på det, jeg har også svaret skriftligt på det, og jeg har også svaret på det tidligere i Folketingssalen.
Så det er Venstre, der har interesse i at skabe utryghed om det her, det har vi ikke.
Det er fuldkommen klart, at vi ikke har nogen intentioner om at afskaffe det frie valg, men organiseringen bag det er vi jo nødt til at se på, og jeg ville også ønske, at Venstre ville være med til at se på det, i hvert fald inviterer vi alle partier til at være med til arbejdet med at se på: Er det ikke gået over gevind med organiseringen i det?
Er der ikke blevet for lidt tillid og for meget kontrol?
Jane Heitmann (V), 2019-12-13:
Jeg kan da anbefale regeringen at skele til det store arbejde, som den tidligere regering, altså VLAK-regeringen, sådan set satte i værk og satte i gang, og hvor vi jo lagde adskillige forslag frem til, hvordan man kan få mindre bureaukrati, også i ældreplejen.
Så det var bare en opfordring herfra.
Men simpelt hen bare for at skabe tryghed derude, både hos de ældre, men også hos alle de mennesker, der er omkring de ældre, kan sundhedsministeren så ikke love os, at man ikke kommer til at pille ved det frie valg, så man stadig væk selv vil kunne vælge ældrepleje og madleverandør og alt det, vi ellers kender, også om 4 år?
Magnus Heunicke (S), 2019-12-13:
Regeringen har ikke en politik om at nedlægge eller gøre op med det frie valg, men det, der er væsentligt her, er præcis det, som statsministerens sagde i sin åbningstale til Folketinget, og det er nemlig at se på setuppet, der ligger bag sådan noget som det frie valg.
Det var et eksempel.
Der blev også nævnt flere eksempler i den åbningstale.
Det var virkelig klart set, fordi setuppet er noget, som folk er glade for, og som virker godt.
Men skal der være stregkoder, skal der være minuttyranni, altså skal der for hvert eneste minut, for hver eneste millimeter være en detaljeringsgrad i beskrivelsen?
Mon ikke det kan lade sig gøre at bevare de grundlæggende ideer i frit valg ved at se på hele setuppet i det.
Det er jo det, som er vores opgave.
Det er ikke nogen nem opgave, men frem for at acceptere minuttyranni, frem for at acceptere stregkodetyranni, så lad os se på, om vi kan gøre det bedre uden at smide barnet ud med badevandet.
Jane Heitmann (V), 2019-12-13:
Tak for det.
Det er utroligt, som fokus kan skifte fra, at man for få måneder siden slog ud med armene og sagde, at nu skulle velfærden løftes, og til, at vi her sådan 6-7 måneder efter et valg så kan nøjes med, at nu skal vi have en bund under noget, som ikke er nærmere defineret.
Men lad nu det ligge.
Det, jeg i virkeligheden gerne vil spørge ind til, er regeringens holdning til frit valg.
Statsministeren raslede jo med sablen, da hun stod på talerstolen og åbnede Folketinget, og jeg vil egentlig bare sige til sundhedsministeren, at det jo har skabt en vis utryghed derude, særlig set i lyset af at et stort antal ældre jo sådan set er rigtig glade for de fritvalgsordninger, som vi har, for mennesker er forskellige og har forskellige præferencer.
Og jeg vil sådan set
Magnus Heunicke (S), 2019-12-13:
Det er jo en del midler, som er øremærkede.
Det er f.eks. demenshandlingsplanen, og der er 125 mio. kr varigt hvert år, så en del midler er øremærkede.
Men lakmusprøven er, at vi ikke er tilhængere af, at vi skal styre det her centralt fra, og det synes jeg faktisk også jeg hørte borgerlige ordførere sige.
Centralt styret øremærkning af den mindste krone kommer der ikke noget godt ud af, og det gør der heller ikke her, men nu er bunden skabt, og derfra kan vi så genoprette vores ældresektor.
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-13:
Nej, men det er jo, fordi ministeren hele tiden henholder sig til den økonomiaftale.
Vi har jo ikke kunnet mærke det i finansloven; der er en lille pulje, der er sat af til ældreområdet, og vi måtte kæmpe – vi måtte kæmpe – for at få sat midler af på ældreområdet i reserve, fordi regeringen bl.a. vil omprioritere midler, der var sat af til ældreområdet, og vi måtte kæmpe for at få plejehjemspuljer og andet ind.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren: Hvor mange af de midler, der er afsat, er øremærket de ældre, som de ældre kan mærke?
Magnus Heunicke (S), 2019-12-13:
Tak for det.
Med hensyn til det sidste spørgsmål – jeg forstår godt spørgsmålet – tror jeg, jeg vil vende tilbage skriftligt med en konkret udmøntningsplan og en tidsplan for det; det skal vi nok vende tilbage med.
Med hensyn til det første spørgsmål er jeg lidt ked af, at det bliver fremstillet, som om vi og partierne, der er med i finanslovsaftalen, står og praler og synes, at nu er alt klaret og nu er alt gjort med økonomiaftalen.
Nej, det her er jo bare det, som vi har sagt før valget, der skal til, nemlig en bund under velfærden, og derfra kan vi så begynde at rette op.
Men jeg har ikke hørt nogen sige, at nu er det bare en fest og nu er alt løst.
Nej, alt er ikke løst.
Der bliver stadig væk arbejdet stenhårdt, og der har været så mange år med nedskæringer i ældreplejen, at det tager lang tid at få genoprettet det.
Men nu er kursen sat, og nu er pengene sat af.
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-13:
Tak for det.
Men Ældre Sagen skriver her den 3. december 2019: »Finansloven svigter de svageste ældre.«
Og den 2. december 2019: »Finansloven 2020: Hvor blev ældreområdet af?«
Kan ministeren forklare, hvorfor Ældre Sagen skriver sådan, når ministeren siger, der ikke er nogen udfordringer, fordi man har lavet en økonomiaftale?
Det vil jeg godt have svar på, og så stillede jeg også nogle spørgsmål i min ordførertale, som jeg egentlig havde håbet ministeren havde skrevet ned.
Det var i forhold til den forsøgsordning på 80 mio. kr., Dansk Folkeparti fik sat af til ledsagelse til blinde og svagsynede over 67 år.
Den er stadig ikke udmøntet, og blinde og svagsynede venter stadig væk på ledsageordningen.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-12-13:
Jeg synes sådan heller ikke, at vi skal tale om den offentlige sektor som en produktionsvirksomhed.
Jeg synes, vi skal anerkende, at velfærd er en udgift, som vi alle sammen er med til at finansiere for at lykkes med at gøre nogle ting, som man simpelt hen ikke kan tjene penge på.
Det gør vi, fordi vi vil det for hinanden, mens det private marked jo er drevet af udbud og efterspørgsel og dermed også fortjeneste.
Men ordføreren svarer jo ikke på, om der, når vi har skåret ind til benet i ældreplejen, som vi har i dag, så ikke bør tilføres midler, sådan at man kan få rettet op på en ærlig talt ret tarvelig ældrepleje, som vi holder den i dag?
Henrik Dahl (LA), 2019-12-13:
Jeg mener det alvorligt, når jeg siger, at jeg tror, at der er nogle organisatoriske problemer, som man også er nødt til at grave ned i.
Vi har det næsthøjeste skattetryk i OECD, og vi har den næststørste offentlige sektor.
Det er et kors for tanken, at man ikke kan få det til at fungere.
Det er simpelt hen en kors for tanken, at man kan bruge så mange penge og opleve problemer med det.
Det må da være muligt at få det til at fungere, og derfor må man se på organisationen.
Nils Sjøberg (RV), 2019-12-13:
Jeg kunne godt tænke mig at stille det spørgsmål, om man reelt kan sætte de to ting op og sammenligne dem?
Jeg har jo den opfattelse, at den offentlige ydelse, hjælpen til den ældre, er noget, vi bør give, og det må så koste det, det koster, og det kommer givetvis til at koste mere de næste mange år, fordi vi får flere ældre og andre, der har brug for hjælp.
Og så er der samtidig den her opfattelse af, at det skal foregå, som var det på en restaurant.
Vil det sige, at ordføreren ønsker, at den enkelte ældre selv skal betale, som var det f.eks. på en restaurant?
Henrik Dahl (LA), 2019-12-13:
Mine pædagogiske evner må have svigtet mig, for jeg prøvede at sige, at i en velfærdsstat er der fri og lige adgang til de ydelser, velfærdsstaten stiller til rådighed.
Så er der en diskussion om, hvordan man organisatorisk frembringer service, og det er diskussionen om, hvordan man organisatorisk frembringer service, jeg tager op.
Det er ikke spørgsmålet om fri og lige adgang.
Der siger jeg bare, at hvis man vil lave vellykket service, kan det ikke laves bureaukratisk, fordi bureaukratiet sætter sig selv i centrum.
Man er nødt til at sætte brugeren af service i centrum rent organisatorisk – og det kan et bureaukrati ikke finde ud af.
Nils Sjøberg (RV), 2019-12-13:
Jeg vil godt følge op på det med den frie og lige adgang.
Vi har en gruppe borgere blandt de ældre, for der er også ulighed i alderdommen, så hvordan vil ordføreren rent faktisk sikre, og hvordan kan ordføreren rent faktisk forestille sig, at det her skal lade sig gøre for den gruppe, som netop ikke har mulighed for det, som ikke har økonomi til det?
Vi synes ikke, at nogen skal betale for det.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-13:
Jamen jeg forstår faktisk ikke spørgsmålet.
Altså, vi går i Liberal Alliance ind for, at vi skal have en velfærdsstat.
I en velfærdsstat er der fri og lige adgang til de goder, som velfærdsstaten stiller til rådighed.
Det har jeg overhovedet ikke sat til diskussion – det er vi formentlig enige om.
Det er det, diskussionen drejer sig om.
Magnus Heunicke (S), 2019-12-13:
Tusind tak, formand.
Og tak for debatten i dag.
Jeg har så dårlig en stemme, at jeg får Gajoler af alle mulige søde kollegaer, og jeg undskylder igen på forhånd.
Men det er jo privilegeret at få lov til at sidde på pladsen og lytte til virkelig gode indlæg og spændende spørgsmål og en god debat.
Så tak for indsatsen til alle.
Grundlæggende handler det om, hvordan vi skaber en tryg og værdig alderdom for alle – set fra forskellige synspunkter.
Og debatten i dag viser, at vi er kommet langt omkring og har drøftet nogle helt centrale udfordringer på ældreområdet.
Og hvis jeg skal opsummere debatten i dag, må man vel sige, at alle partier i bund og grund vil det samme, nemlig at vi alle skal kunne gå en tryg alderdom i møde.
Som jeg har lagt det frem, har regeringen valgt at sætte en ny retning for ældreområdet; en retning, hvor vi tager fat på en langvarig genopbygning af velfærden, og hvor vi først og fremmest sikrer, at rammerne er i orden, så kommunerne kan følge med, når der heldigvis kommer flere ældre.
Og det har vi jo gjort med aftalen om kommunernes økonomi for 2020, hvor økonomien er løftet med 1,7 mia. kr. i forhold til sidste år.
Og tal er jo taknemlige, når man ser på, hvordan det plejer at være, og hvordan det har været.
1,7 mia. kr. på 1 år er mere end de sidste 4 års kommuneaftaler tilsammen.
Oven på økonomiaftalen med kommunerne har vi så indgået en aftale om udmøntning af social-, sundheds- og arbejdsmarkedsreserven, hvor vi med god hjælp fra alle aftaleparterne fik sikret en opfølgning på demenshandlingsplanen – og jeg vil godt igen udtrykke stor ros og anerkendelse for det kæmpe arbejde.
Og endelig har vi med finanslovsaftalen for 2020 fået bundet sløjfen på den samlede aftalepakke, hvor vi ud over økonomiaftalerne og opfølgningen på demenshandlingsplanen også har afsat varige midler til mere nærvær og omsorg i ældreplejen.
Og så er det, at finansministeren senere i det her folketingsår endelig vil fremlægge et forslag til en velfærdslov, der har til formål at sikre, at det demografiske træk også dækkes i de kommende år.
Når det er sagt, tror jeg, at den enkelte ældre og den enkelte medarbejder på plejehjemmet eller i hjemmeplejen er ligeglad med, om pengene kommer fra en finanslovsaftale, om de er øremærket eller kommer med bloktilskuddet; bare de kommer og får lov til at gøre gavn de steder, hvor de skal gøre gavn, nemlig i vores ældrepleje, og det er jo det, de gør.
Tak for ordet.
Per Larsen (KF), 2019-12-13:
Jamen det er klart nok, at de bliver glade ude i kommunerne, hvis det er sådan, at der bliver tale om et reelt løft, sådan at de kan give en bedre ældrepleje, ligesom de på mange andre områder selvfølgelig også vil kunne løfte velfærden.
Det er der helt klart masser af kommunalpolitikere der gerne vil, for de sidder netop derude i virkeligheden og ved, hvor skoen trykker.
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-13:
[Lydudfald]
... og det tror jeg ordføreren har fuldstændig ret i.
Det er nemlig nogle af de besparelser, der ligger tilbage i tiden, og de stammer altså fra de tidligere budgetår, hvor der netop ikke har været tilstrækkeligt med midler, og det er klart, at nogle af de budgetbesparelser, man vedtog dengang, jo rækker ind i nogle af de efterfølgende overslagsår, og det er kun i forbindelse med det nye budget, der er lavet, at det er lykkedes ikke at skulle vedtage nye besparelser.
Men det er klart, at alle de gamle besparelser kan man ikke rulle tilbage, så det er noget af det, som vi håber på vi gennem fremtidige kommuneaftaler kan sikre et generelt løft.
Så vil jeg straks besvare hr. Per Larsens spørgsmål.
Jeg tror faktisk ikke, at ordføreren har ret i, at ældreområdet bliver beskåret i det nye budget, men det er muligt – det skal jeg ikke afvise.
I hvert fald vil jeg give spørgeren
ret så langt som til at sige, at den økonomiaftale, der er kommet her, ikke løser problemerne ude i kommunerne i første omgang.
Det betyder heller ikke, at der ikke er kommuner, der laver nedskæringsbudgetter.
Det er bl.a. også derfor, at vi skal i gang med at have kigget på den udligningsreform her efter nytår, fordi der stadig væk er store uligheder kommunerne imellem.
Det, der er min pointe i forhold til det – eller det, der er Enhedslistens pointe – er bare, at hvis det er sådan, at vi skal sikre, at kommunerne får muligheden for at kunne løse opgaven med det stigende antal ældre, jamen så er det også nødvendigt, at man får tilført midler fra centralt hold, altså fra staten, igennem økonomiaftalerne, så det sikres, at der kan blive ved med at være de samme antal midler pr. enkelte ældre – også når antallet af ældre stiger.
Per Larsen (KF), 2019-12-13:
Tak for det.
Og tak for en udmærket tale til hr. Peder Hvelplund, ordføreren.
Jeg ved jo, at du ikke er resistent over for fakta.
Vi bor jo i den samme kommune.
I har jo også i den her vedtagelsestekst, I har lavet sammen og tilsluttet jer, lagt meget vægt på de her 1,7 milliarder, som er tilført kommunerne.
I skriver her, at det dækker den demografiske udvikling som minimum, og kernevelfærden løftes, så kommunerne kan prioritere et reelt løft af ældreplejen.
Eksempelvis har man jo i vores kommune, og sådan er det jo faktisk i mange kommuner, rent faktisk været nødt til, på grund af at økonomien simpelt hen er så stram, at reducere budgettet på ældreplejeområdet for 2020.
Kan ordføreren bekræfte det?
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-13:
Altså, jeg kan i hvert fald konstatere, at hr. Henrik Dahl har fuldstændig ret, når han siger, at pris og kvalitet ikke hænger sammen.
For i forhold til den helt enestående og dedikerede indsats, som vores sosu-hjælpere gør udeomkring i kommunerne, bliver de overhovedet ikke belønnet efter fortjeneste.
De får en usselt lav løn i forhold til det, de leverer.
Og så er det fuldstændig klart, at hvis vi skal se på, hvordan vi får sikret en bedre ældrepleje, så handler det også om at kunne tiltrække og fastholde dygtigt personale.
Og det handler bl.a. om at sikre nogle bedre løn- og arbejdsvilkår, og der er vi fuldstændig åbne over for at se på, hvilke modeller der gør, at vi kan sikre det.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-13:
Nej, prisen siger nemlig ingenting om kvaliteten, og det gør den selvfølgelig heller ikke inden for den offentlige sektor.
I Ikast-Brande Kommune prøver man nu med den hollandske Buurtzorgmodel for ældreomsorg.
Den er dyrere pr. time, men den er samlet set billigere, fordi den bare er meget bedre og meget mere produktiv.
Er det en vej, Enhedslisten kunne forestille sig man kunne gå?
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-13:
Nej, men et farvefjernsyn er også noget andet end et menneske.
Det er ikke sådan, at mennesker generelt er blevet en fjerdedel lettere at passe i løbet af de sidste 10 år.
Det har jo noget med teknologi at gøre.
Det her handler om, at man skal ud og levere en relationel behandling.
Den kan du ikke bare spare på.
Jeg ved ikke, hvordan du vil lave et produktivitetskrav på en relation, hvordan du vil sikre, at den teknologiske udvikling gør, at en relation opstår fire gange lettere i dag, end den gjorde for 10 år siden.
Så simpelt er verden ikke skruet sammen.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-13:
Da jeg var barn kostede et farvefjernsyn cirka 8.000 kr. Og nu koster det cirka 2.000 kr.
Betyder det, at et farvefjernsyn i dag kun er en fjerdedel så godt, som et farvefjernsyn var, da jeg var barn?