Aleqa Hammond (UFG), 2017-04-25:
Vi har bestemt heller ikke tænkt os at begynde på det.
Loven om grønlændernes fritagelse fra værnepligten er fra 1921 og genvedtaget i 1953, hvor det blev bestemt, at de, der er født på Færøerne eller Grønland, er fritaget for værnepligten, så længe de ikke erhverver fast hjem i den øvrige del af den danske stat.
Hvis Danmark ønsker at have militær, have værnepligt eller gå i krig, er det deres suveræne ret til selv at bestemme og prioritere.
Grønland er en del af Danmark og må til enhver tid have dette in mente, når Danmark vælger at være en del af en konflikt i verden, hvor der er krige at bekæmpe.
Det er en realitet, som rammer Grønland og Grønlands forbindelser i verden.
Indbyggerne i Grønland er borgere i et samfund, hvor borgerskab manifesteres på forskellige måder, og hvor man normalt fokuserer på de rettigheder, man som borger føler man har krav på.
Men den grundlæggende idé i den sammenhæng er at manifestere et borgerskab af den slags, som ikke blot indebærer nogen garantier til alle, men som også kræver en indsats af hver enkelt.
Denne indsats kan være af enten militær eller civil karakter, og enhver ung mand eller kvinde i samfundet bør yde sit.
Militær er mange ting og ikke bare krig.
Den amerikanske militære tilstedeværelse nævner jeg i første omgang ikke i det her ordførerindlæg, eftersom jeg mener, at det ikke hører ind under beslutningsforslaget.
Når det er sagt, vil jeg sige, at Arktisk Kommando har mange opgaver, der skal løses hos os gennem civil samfundspligt.
Selvstyrekommissionens rapport endte med at anbefale, at der bør indføres en kombination af værnepligt og civil samfundspligt for den grønlandske ungdom, idet der i Grønland er et voksende ønske om at være med til at tage et personligt ansvar for samfundets fremtid.
Derfor mener jeg, at pilotprojekterne er vigtige og vejen frem for et større engagement i vores samfundspligter.
Fiskeriinspektion samt suverænitetshåndhævelse, Siriuspatruljen samt beredskabet er de områder, jeg ser som indsatsområder til større deltagelse og fokus.
En ordning med frivillig civil samfundstjeneste i et tæt samarbejde med selvstyret er et godt initiativ, som på sin vis understøtter anbefalingerne fra Selvstyrekommissionen.
Denne ønsker man styrket, og man ønsker pilotinitiativerne udvidet.
Værnepligt på lige fod med alle andre i Danmark siger jeg nej tak til.
Jeg mener ikke, at man ved pligt i dag skal lade unge grønlændere forsvare danske interesser rundtomkring i verden, når de vælger at være en del af en krig.
Den frivillige tilgang til at kunne være en del af værnet i dag er allerede en mulighed.
Pilotprojekterne med at inddrage de grønlandske unge i Arktisk Kommandos opgaver er vejen frem baseret på et frivilligt valg.
Det viser erfaringerne fra forsvarets dag i Grønland, og her mener jeg at der er potentiale til et yderligere udvidet godt samarbejde.
At Danmark naturligvis informerer og rådfører sig med Grønland, når Danmark vælger at tage del i en konflikt i verden, finder jeg er et naturligt tiltag, hvis man finder alle statens borgere og myndigheder vigtige at informere og inddrage, inden man begiver sig ud i en krig på vegne af staten.
Jeg støtter ikke beslutningsforslaget.