runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Bruus (S), 2024-11-13:
Landbrugsaftalen fra 2021 har indmeldt, hvad der svarer til 10.400 t reduktioner, i vandplan III.
Så havde man aftalt, at der skulle være en reduktion, der svarer til 13.100 t, men man har ikke indmeldt det hele.
Det hænger jo bare sammen med, at det, der er reduceret i antallet af tons kvælstof indtil i dag, er ca. 5.800 t, til trods for at man har haft ambitioner.
Den grønne trepart bliver på alle parametre meget mere ambitiøs og omfattende, end nogen tidligere aftaler har været.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-11-13:
Trepartens oprindelige opdrag var jo at lave en CO 2 -afgift på landbruget.
Der nedsatte man flere forskellige udvalg og kommissioner til at regne ud, hvad det kunne være.
Man har så valgt en model, som er betydelig mindre ambitiøs end det, som de forskellige udvalg har peget på.
Samtidig lægger man op til en mindre ambitiøs kvælstofsudledning.
Hvad er der overhovedet af grønt ved den trepart efterhånden?
Jeppe Bruus (S), 2024-11-13:
Ja, det kunne jo være, at man, når man er et parti i Folketinget, der går op i den grønne dagsorden, skulle sætte sig ind til bordet, i stedet for at melde sig ud og så stå og stille nogle spørgsmål, hvilket jo vidner om, at man ikke sidder inde ved bordet og forhandler.
For det, vi sidder og forhandler om, er kæmpeambitiøst, og nu står det, som om vi har valgt noget, har besluttet noget og har fremlagt noget.
For jeg ved det ikke, men der kører nogle historier i medierne, og det kan være, at der er nogle partier, der har en interesse i at skabe en dagsorden omkring det, og det må jeg sige bygger på uvidenhed.
Nu kan vi så heldigvis konstatere, at der er én, der har læst de rapporter og forholder sig til dem.
Jeg ved simpelt hen for lidt om, hvordan de indgår i det her arbejde, men jeg synes, det er rigtig fint, at der bliver lavet forskellige målinger og rapporter.
Det er klart, at det jo er bedst, når vi bruger penge på dem, at vi så også bruger dem, og jeg skal nok bore mere ned i, hvordan de bliver brugt.
Det kan endda være, at vi kan drikke en kop kaffe en dag og snakke om det sammen.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-11-13:
Den invitation vil jeg meget gerne tage imod, for det kan også være, at det er mig, der læser rapporterne forkert; det indrømmer jeg blankt.
Jeg opfatter det bare i hvert fald, som om der er uoverensstemmelse mellem de to rapporter.
Tænk nu, hvis det var det fra DTU Aqua, der viste noget rigtigt, så er det jo ikke så godt, at vi skaber et billede af, hvor skidt det står til i farvandene, hvis ikke det er så slemt alle steder.
Jeg anerkender også blankt, at der er områder i farvandene, der har store udfordringer.
Så tror jeg da, at vi absolut har den første uenighed, for DTU Aqua sejler to togter hvert år med deres forskningsskib, KASU-1 og KASU-2.
Jeg har læst rapporterne for både KASU-1 og KASU-2 fra 2023, og der er iltmålinger, og der er målinger på, hvor mange fisk man har fanget de forskellige steder.
Når jeg stiller det spørgsmål her, er det netop, fordi jeg også har opfattet, at man hele tiden forholder sig til det fra Aarhus, og jeg anerkender, at det er dygtige forskere; de laver et stort stykke arbejde.
Jeg synes bare, det er mærkeligt, at man så betaler DTU Aqua for at sejle to togter hvert år, forår og efterår, hvor de laver målinger på iltniveauet, på mængden af fisk og på, hvad for nogle fiskearter der er, og at vi aldrig forholder os til det.
Det er, fordi jeg undrer mig over de ting, og det er ikke for at underkende forskerne i Aarhus.
Det er dygtige forskere, der gør et stort stykke arbejde.
Hvis vi betaler for det her og det siger noget andet end det, der kommer fra Aarhus, så synes jeg jo, at vi skal have fundet ud af, hvad der så op og ned i det her, og hvad det er, der passer.
Og hvis ikke vi vil bruge de tal, der kommer fra DTU Aqua fra de to togter, så er det da spild af penge.
Tak for det.
Og tak til ministeren for at møde op og svare på spørgsmål.
Mener ministeren, at det er forsvarlig brug af de ministerielle midler, når Miljøministeriet betaler DTU Aqua for at lave iltsvindsrapporter, som ministeriet så alligevel ikke forholder sig til?
Jeppe Bruus (S), 2024-11-13:
For det første laver DTU Aqua ikke iltsvindsrapporter – det var bare lige vigtigt at slå fast.
For det andet arbejder vi hver eneste dag på at gøre vores vand- og havmiljø bedre.
Det er et arbejde, som kræver løbende overvågning og den bedste og nyeste viden om tilstanden i vand- og havmiljøerne.
I Danmark er det Aarhus Universitet, som ligger inde med den viden og de nødvendige kapaciteter, når det gælder overvågning og afrapportering af iltsvind.
Derfor har Ministeriet for Grøn Trepart en rammeaftale om myndighedsbetjening med Aarhus Universitet.
Igen vil jeg sige, at DTU Aqua ikke laver iltsvindsrapporter.
Jeg er bekendt med, at de for nylig har udarbejdet en rapport med en analyse af tilstanden for naturen på havbunden i havene omkring Danmark i forbindelse med arbejdet med implementeringen af havstrategidirektivet.
Den viser, at iltsvind er et af de parametre, som påvirker livet på havbunden, men der er ikke tale om nye målinger eller data om iltsvind.
For at svare på spørgsmålet er svaret egentlig ganske simpelt ja.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-11-14:
Tak for det.
Er det rigtigt forstået ud fra svaret?
Peter Kofod (DF), 2024-11-14:
Det er meget omsorgsfuldt, at Venstre gerne vil høre vores forslag på sundhedsområdet nu.
Jeg ville jo ønske, at man havde lyttet til os i de forhandlinger, der var, i stedet for bare at smide os ud.
Så havde vi måske været en del af en sundhedsreform på et senere tidspunkt, hvor vi sammen med Venstre kunne bevæge os en vej, hvor vi skærer ned på antallet af offentlige administratorer.
Jeg vil ikke lægge mig fast på, om det lige præcis er det her område, man nødvendigvis skal skære fedtet på.
Det er jo derfor, jeg står her på talerstolen og siger, at det mest oplagte sted og det første sted, vi ville slå ned, ville være DR, det ville være på RUC, det ville være Institut for Menneskerettigheder, og det ville være Statens Kunstfond.
Det er de steder, vi ville starte, og når vi har taget dem, vi vil rulle de 12.000 ansættelser, som statsministeren i sin tid har ansat, tilbage.
Dem ville vi rulle tilbage, og så er vi da åbne for flere forslag.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-11-14:
Tak for det.
Vi deler jo Dansk Folkepartis ambition om, at vi kan spare på statslig, offentlig administration.
Det, vi har kigget på i den her omgang, og som vi behandler i dag, er inden for sundhedsområdet.
Jeg har ikke rigtig hørt nogen forslag fra Dansk Folkeparti i forhold til sundhedsområdet, altså om der er nogle offentlige administrative medarbejdere på det område, hvor antallet jo også er steget ganske meget, som Dansk Folkeparti kan pege på at vi kunne undvære.
Eller mener Dansk Folkeparti, at samtlige medarbejdere på det område ikke kan undværes?
Peter Kofod (DF), 2024-11-14:
Tak for det, formand.
Det her er jo noget mageligt.
Der er blevet mere end 12.000 flere af dem.
Det vil regeringen så gøre noget ved ved at rulle sin egen politik tilbage, og hvad foreslår man så?
Man foreslår at fjerne 1.000, selv om man har øget den offentlige sektor med 12.000 vinkelskrivere.
Hvad foreslår man så?
Man foreslår at fjerne en del af borgernes adgang til at klage.
Jeg synes, det er et rigtig dårligt forslag, og det kommer vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig til at stemme imod.
Der er ellers fedt nok at skære på i den offentlige sektor.
Lad mig bare nævne et par forslag: Statens Kunstfond, Institut for Menneskerettigheder, DR, RUC, og sådan kunne man blive ved.
Der er fedt nok at skære på i den offentlige sektor.
Der er masser af potentiale.
Hvis regeringen ønskede den her dagsorden gennemført, kunne man starte med at rulle ansættelsen af de 12.000 tilbage, og der er såmænd endnu flere at komme efter.
Jeg har lige nævnt et par stykker.
Men at gøre det sværere for borgere at klage over det offentlige er så det, man falder ned på.
Det vil vi ikke støtte.
Vi siger nej til det her.
Tak, formand.
Per Larsen (KF), 2024-11-14:
Tak for det, formand.
Her handler det jo om regelforenkling for at reducere de administrative byrder i den offentlige sektor, og jeg synes på alle måder, at det tjener regeringen til at ære, at man nu begynder at rulle lidt tilbage, for der havde været en kæmpestor vækst i antallet af offentligt ansatte i administrationen.
Det bliver foreslået, at adgangen til at klage over private tandklinikker, praktiserende tandlæger, tandteknikere og tandplejere ophæves.
Der er jo trods alt også mulighed for at sikre, at alting foregår ordentligt, fordi man jo har Styrelsen for Patientklager, og borgerne har rent faktisk også mulighed for selv at henvende sig for at klage dér.
Så er der også forslag om, at adgangen til at klage over kommunalbestyrelsen og regionsrådets afgørelser om befordring og befordringsgodtgørelse ophæves.
I forbindelse med tilblivelsen af den nye sundhedsreform er der jo rent faktisk også et element om, at man skal sørge for at få lavet nogle regler, som er mere forståelige, sådan at borgerne til enhver tid kan se, hvad det er for nogle rettigheder, de har.
I Det Konservative Folkeparti er vi glade for forslaget og støtter det derfor.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2024-11-14:
Jeg nævnte de 12.000, som statsministeren har ansat.
Der ville vi skære ned; dem ville vi rulle tilbage.
Så har jeg givet en hel del eksempler på steder, som vi synes er helt oplagte.
Vi ville gerne have fortsat med at forhandle med regeringen ad den her vej, men vi kunne ikke være en del af en finanslov i forhold til det, og vi kunne heller ikke være en del af en sundhedsreform i forhold til det.
Så i virkeligheden må jeg sige, at jeg jo ikke fornemmer, at regeringen sådan har været meget optaget af at inkludere os for at løse de her ting.
Rosa Eriksen (M), 2024-11-14:
Tak, og tak for ordet.
Moderaterne har altid stået for, at velfærdssamfundet skal være både retfærdigt og effektivt.
Vi skal kunne levere den velfærd, som borgerne forventer, men vi skal også kunne gøre det på en måde, der er ansvarlig og fornuftig.
Vi skal sikre, at vi bruger vores ressourcer på det, der giver mening, altså borgernær velfærd og på de opgaver, der gør en forskel i folks hverdag.
Lovforslaget her er en nødvendig del af den forandring, som vi skal igennem som samfund, hvis vi skal fortsætte med at levere på vores velfærdsforpligtelser, samtidig med at vi tager ansvar for økonomien og sikrer, at vi ikke spilder ressourcer.
Vi tror på, at det er muligt, at gøre den offentlige sektor mere effektiv uden at gå på kompromis med kvaliteten i de ydelser, vi leverer.
Et af de konkrete tiltag i lovforslaget er derfor at reducere visse klageadgange, som i dag belaster systemet med tid og ressourcer, uden at de nødvendigvis leverer tilsvarende værdi.
F.eks. foreslår vi, at adgangen til at klage over private tandklinikker og tandplejere ophæves.
Det er ikke, fordi vi ønsker at underminere borgernes rettigheder, men fordi vi vurderer, at ressourcerne kan bruges bedre på kerneopgaver i sundhedsvæsenet såsom bedre tandpleje og sundhedstilbud tættere på borgerne.
Derudover foreslår vi at reducere klageadgangen i forhold til befordring og befordringsgodtgørelse.
Dette er administrative processer, som i dag ofte skaber en unødig byrde uden at forbedre borgernes velfærd.
Vi har som politikere et ansvar for at sikre, at de offentlige midler bliver brugt bedst muligt.
Moderaterne støtter derfor naturligvis lovforslaget, og jeg ser frem til det videre arbejde med at gøre vores offentlige system mere smidigt, effektivt og borgernært til gavn for borgerne.
Tak for ordet.
Louise Brown (LA), 2024-11-14:
I Liberal Alliance hilser vi jo som udgangspunkt regeringens udmelding om at reducere den statslige administration med 1.000 årsværk velkommen.
I sig selv er det jo egentlig tankevækkende, at man bare kan fjerne 1.000 årsværk i en administration, men selvfølgelig kan man det, når administrationen er steget med 12.400 årsværk, siden fru Mette Frederiksen blev statsminister.
Vi har i Liberal Alliance længe plæderet for, at der jo ikke mangler penge, men at der mangler fornuft, og det viser sig jo så igen, at vi nok har ret.
Regeringen har jo lyttet, og nu har bl.a. Sundhedsministeriet identificeret en række opgaver, der foreslås at bortfalde.
Det drejer sig bl.a. om ophævelsen af adgangen til at klage over private tandklinikker, praktiserende tandlæger, tandteknikere og tandplejere samt adgangen til at klage over kommunalbestyrelsen og regionsrådets afgørelser om befordring og befordringsgodtgørelser.
Som sagt er vi som udgangspunkt positivt stemt over for at fjerne bureaukrati, hvor det lader sig gøre, men vi skal selvfølgelig også have patienterne og borgerne for øje, så vi afventer også svar på spørgsmål fremadrettet, inden vi lige tager helt stilling til forslaget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-11-14:
Tak for ordet.
I SF bakker vi selvfølgelig op om fornuftige afbureaukratiseringsforslag, ikke mindst hvis de kan være med til at frigøre ressourcer, som man kan bruge til borgernære kerneopgaver.
Det er til gengæld ikke helt tydeligt for os, hvordan en ophævelse af klageadgangen over behandling hos private tandlæger og -klinikker, tandteknikere og tandplejere kan være med til at gøre tilværelsen for borgerne lettere.
Det her forslag ligner på rigtig mange måder det forslag, vi behandlede i tirsdags, L 59, hvor man fjerner klageadgangen på en række områder.
Tandbehandling er bare et af de steder, hvor vi er dybt, dybt afhængige af, at vi kan have tillid til, at dem, der skal kigge ind i munden på os og behandle vores tænder, rent faktisk også gør det rigtige og gør det på den rigtige måde.
Det er rigtig svært med egenkontrol på lige præcis det her område, og derfor er det også vigtigt, at der er klagemuligheder efterfølgende.
Men jeg synes stadig væk, det er vigtigt, at vi som patienter har mulighed for at gøre regres, som det hedder, hvis noget en sjælden gang går galt.
Derfor mener jeg også, der fortsat burde være muligheder for at klage over behandlinger, som er foretaget, selv om der er egenbetaling til tandlægen undervejs.
Jeg synes også, det er vigtigt, at Styrelsen for Patientklager kan være med til at behandle de sager.
Det samme gør sig gældende i forhold til befordring.
I regeringens udspil til en sundhedsreform står der jo netop, at det her område er svært og svært at gennemskue, og rigtig mange borgere har svært ved at finde ud af, om de har ret til eller ikke har ret til kørsel i forskellige sammenhænge.
Det kan da godt være, at det er et lille beløb for mange.
Men for nogle mennesker kan det blive en stor omkostning at være afhængig af kørsel til sundhedsbehandling.
Derfor kommer vi også til at stille ministeren nogle spørgsmål, inden vi kan tage endelig stilling til det her forslag.
Det ligger også i forlængelse af en finanslovsforhandling, som jo ikke er færdiggjort endnu.
Så vi kommer til at stille nogle spørgsmål, der ligner dem, vi stillede til forslaget i tirsdags, med henblik på at få afdækket, om nogen patienter risikerer at komme i klemme ved det her forslag.
Tak for ordet.
Michael Rosenmark (DD), 2024-11-14:
Det er måske mere en betragtning end et spørgsmål.
Men min betragtning går mere på, at jeg synes, at der er en tendens til, at det, der bliver udpeget, typisk er borgernære områder.
Jeg går ikke ud fra, at ministeren selv har peget på, hvor det skulle være, men kunne det skyldes, at man, når man spørger ned igennem systemet, så spørger lige præcis det der tykke lag af folk, som ikke sidder borgernært, hvor der skal spares, og kunne det så tænkes, at der så bliver peget på andre steder end der, hvor de selv sidder, og man så derfor i virkeligheden ender med nogle besparelser, som gør ondt på borgerne?
Sophie Løhde (V), 2024-11-14:
Man kan sikkert beskylde Venstre for mange ting, men at beskylde Venstre for, at de ikke havde modet til at træde ind i en regering hen over midten, tror jeg ikke man kan.
Men det her er jo et fint eksempel på forskellen mellem at være i arbejdstøjet hver dag og levere konkrete resultater til gavn for borgerne og så stå ude på sidelinjen og hellere ville snakke og påstå, at regeringen er for uambitiøs og andet, men hvor man ikke bare har et eneste bud på, hvor man kan finde, skal vi sige ti årsværk i den statslige administration på sundhedsområdet.
Det er så fint at kritisere regeringen, når man ikke selv har noget som helst på hylderne.
Peter Kofod (DF), 2024-11-14:
Hvis der er nogens mod, der har svigtet, så må det da være Venstres mod, der har svigtet totalt.
Man har ladet sig at rulle ind i en socialdemokratisk ledet regering, hvor antallet af offentlige administratorer eksploderer til stor frustration, tror jeg, for de rigtig mange mennesker, der hver dag er med til at drive vores offentlige sektor, som er frontlinjepersonale, og som giver rigtig værdi for vores skattekroner.
Der vil jeg sige, at hvis der er nogen, der har svigtet, så må det da være Venstre.
Det er et rørende forsvar for fru Mette Frederiksens politik, som sundhedsministeren har kastet sig ud i, med over 12.000 flere djøf'ere ansat i den offentlige sektor som skrankepaver, vinkelskrivere, offentlige administratorer og alt muligt andet.
I virkeligheden har jeg ikke lyst til at sige noget skidt til sundhedsministeren, for sagen er jo, at jeg i virkeligheden måske er en af de DF'ere, der drømmer sig lidt tilbage til den tid, hvor Venstre sammen med Dansk Folkeparti i fællesskab gjorde gode ting for det her land, hvor vi var enige om, at det var bedre, at der var en borgerlig retning for Danmark, og hvor vi var enige om, at vi i hvert fald ikke ville den vej, som Socialdemokratiet ville, når det kom til bureaukrati, altså flere ansatte kolde hænder i den offentlige sektor.
Jeg vil egentlig ikke komme med et langt angreb eller en eller anden stor tale om sundhedsministeren og alt muligt om, hvor skidt det hele er.
Jeg vil bare stikke en olivengren frem mod sundhedsministeren, som jo er Venstrekvinde, og sige: Kom dog tilbage til os, for vi kunne så godt en gang, dengang hvor vi var enige og kæmpede for de gode ting i dansk politik.
Sophie Løhde (V), 2024-11-14:
Tak for at præcisere endnu en gang, at den åbenbart er gal med både indholdet og tidsplanen.
Det er helt fair.
Jeg synes bare, at det her illustrerer rigtig, rigtig fint, at vi i Folketinget alle sammen er vældig flinke til at snakke om, at nu skal vi nedbringe administrationen i den offentlige sektor, men når man kommer til målstregen og man skal levere og blive konkret, svigter modet.
Det er også helt afgørende i relation til patientsikkerheden, at vi har mulighed for at kunne føre tilsyn i regi af Styrelsen for Patientsikkerhed, der jo både kan iværksætte tiltag af egen drift og fortsat også iværksætte tiltag på baggrund af henvendelser fra f.eks. bekymrede patienter.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-14:
Så bliver jeg jo nødt til at sige det igen.
Når vi stemmer imod, er det ikke på grund af tidsplanen i forhold til det.
Når vi stemmer imod, er det på grund af det konkrete indhold.
Det er jo dejligt, at patienter kan få en erstatning, hvis de bliver fejlbehandlet, men vil ministeren ikke medgive, at når der ikke er en klageadgang, hvor Styrelsen for Patientklager har mulighed for at gå ind og give en indskærpelse over for klinikker, hvor der foregår fejl, så medfører det en øget risiko for patientsikkerheden?
Sophie Løhde (V), 2024-11-14:
Jeg er helt med på, at Enhedslisten har flere begrundelser for ikke at ville tage ansvar for at nedbringe administrationen i den statslige sektor.
Det er indholdet, den er gal med, og så var det også tidsprocessen, den var gal med, fordi vi skulle være på den anden side af forhandlingerne om finansloven, som Enhedslisten ikke er en del af.
Så er der det indholdsmæssige.
Har det konsekvenser, når man reducerer administrationen i den statslige sektor?
Ja, selvfølgelig har det det.
Det er jo ikke sådan, at vi sidder og påstår, at der er mennesker i dag, der er beskæftiget med at administrere forskellige regler, og som ikke laver noget.
Vi har identificeret en række områder, hvor vi mener at man med fordel kan reducere administrationen, men hvor det er til mindst gene for dem, det her handler om: patienterne.
Der kan vi tage tandområdet.
Der er det afgørende og vigtige for mig jo, at man fortsat kan få erstatning som patient, hvis der f.eks. er en tandlæge, der laver en skade, og så skal man kunne få erstatning, i øvrigt efter de særlig gunstige regler, vi har på sundhedsområdet.
Vi ændrer jo ikke på klageadgangen, for så vidt angår ens muligheder for at kunne få erstatning.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-14:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Nu beklager jeg, at ministeren åbenbart ikke har hørt efter under min tale til førstebehandlingen.
For det er rigtigt, at jeg problematiserede tidsprocessen i forhold til det her.
Men hvis ministeren havde hørt efter, havde ministeren jo også hørt, at vores primære grund til, at vi stemmer imod det her forslag, er, at det forringer retssikkerheden og det forringer patientsikkerheden for de borgere, som benytter sig af private tandklinikker.
Jeg vil godt have, at ministeren, når nu ministeren er på talerstolen og er i det polemiske hjørne, så forholder sig lidt til den kritik af lovforslaget, der også er blevet rejst.
I 36-38 pct. af tilfældene blev der udtalt kritik, og i tre konkrete tilfælde blev der givet kritik med indskærpelse.
Altså, vil ministeren ikke medgive, at når vi fjerner den klageadgang, vil de borgere så være overladt til at kunne søge et civilt søgsmål i stedet for, og at der deri også ligger en forringelse ud over det tab, der er, når vi ikke længere har de utilsigtede hændelser?
Michael Rosenmark (DD), 2024-11-14:
Tak for ordet.
Danmarksdemokraterne bakker fuldt op om ambitionen om at forenkle og fjerne bureaukrati i staten og frisætte personale i vores velfærd, så ressourcerne i højere grad går til kerneopgaverne.
Derfor havde vi også et ønske med til årets finanslovsforhandlinger om netop dette.
Vi anerkender, at det er en svær opgave, som kræver, at der træffes svære beslutninger, når der skal skæres årsværk i staten.
I Danmarksdemokraterne ønsker vi, at man som udgangspunkt skærer i fedtet, så det ikke sker på bekostning at borgernes rettigheder.
Vi drøfter i dag, hvorvidt vi faktisk fjerner noget, der er unødvendigt i den her sammenhæng.
Derfor er vi heller ikke klar til at tage endelig stilling til lovforslaget i dag, men ser frem til drøftelserne i udvalget, ligesom vi kommer til at stille en række spørgsmål i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-11-14:
Jeg synes, det er pinligt.
Jeg synes, det er pinligt.
Vi har med denne aftale reddet banko, og så kan Dansk Folkeparti godt lade, som om vi ikke er medlem af EU, men det er vi – jeg kan også godt sige, at jeg ikke accepterer tyngdeloven, men jeg er nødt til at følge den.
Vi har lavet et regelsæt, og der er blevet arbejdet i timer.
Det er et regelsæt, som gør, at bankoforeningerne bliver reddet, og de bankoforeninger, jeg har talt med, har, når jeg har forklaret dem reglerne, sagt: Nå, okay, det var vi ikke klar over – jamen så ser det jo meget fint ud.
Men når fru Mette Thiesen har talt med dem, går jeg ud fra at fru Mette Thiesen ikke har kunnet forklare dem reglerne, og det er derfor, vi står, hvor vi står i dag.
Jeg synes, det er pinligt, Dansk Folkeparti.
Jeg synes, det er populistisk.
Jeg synes ærlig talt ikke, I kan være det bekendt.