runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2017-01-10:
Altså, skal man forstå tankegangen, er det vel sådan, at der er nogle opgaver, SKAT ikke længere skal løse centralt.
Det vil kommunerne gøre, og derfor ser man en mulighed for at spare de penge.
Sådan helt principielt er vi jo ikke modstandere af at bruge pengene klogt de steder, hvor det er muligt at effektivisere, heller ikke i skattevæsenet.
Tværtimod.
Men jeg er enig med hr. Rune Lund i, at tiden ikke er til at skære ned i skattevæsenet.
Tværtimod er der jo en række områder, hvor vi mener at regeringen ikke har været villig til at bevæge sig videre til at styrke nogle områder i SKAT, som mangler penge.
Så i stedet for at flytte de penge væk fra SKATs ramme mener vi at der jo er rigelig brug for dem andre steder i SKAT.
Det er en diskussion, vi gerne tager i udvalgsbehandlingen.
Martin Lidegaard (RV), 2017-01-10:
Som flere ordførere har været inde på, kommer det her lovforslag sådan set på en trist baggrund, nemlig at den statslige inddrivelse af de her forskellige gældsposter mildest talt lader meget tilbage at ønske.
Derfor er vi også fuldt på linje med alle de ordførere, der har sagt, at så giver det god mening at give kommunerne mulighed for at opdrive deres gældsposter.
Det støtter vi fuldhjertet.
Vi er sådan set enige i de bemærkninger, der er faldet om den generelle ressourcemangel i SKAT, og ingen skal være i tvivl om, at hvis Radikale Venstre får mulighed for det, så øger vi tilførslen af ressourcer til SKAT på indtil flere områder, simpelt hen fordi der er behov for det.
Men det skal altså ikke hindre kommunerne i at gå i gang med at inddrive deres gældsposter, synes vi, selv om den anden kamp er helt legitim, og den fortsætter vi også.
Så er der det andet spørgsmål, som har været vendt et par gange, nemlig om det i virkeligheden burde ligge hos kommunerne, ikke bare til 2018, men længere frem.
Der vil jeg bare gerne tilkendegive, at den debat går vi fra Radikale Venstres side også helt åbent ind i.
Det synes jeg vi skal drøfte grundigt, også i partierne.
Men jeg vil bare sige, at for os er det ikke nogen lov, havde jeg nær sagt, eller ikke noget lovgivent eller naturgivent, at det skal ligge hos staten eller hos kommunerne.
Det må ligge der, hvor det varetages mest effektivt, og hvor det giver størst legitimitet.
Oven på hele den historie, vi har haft nu, er det da værd at spørge sig selv, om vi skal have det ind i de nye edb-systemer, eller om man kunne gøre det mere enkelt ved at lade det ligge derude, eller omvendt, om vi stadig vurderer, at der er så store synergieffekter ved at have ét system, at vi kan spare kommunerne for en masse omkostninger ved at gøre det.
Men lad os gå ind i den diskussion med åbent sind, for det synes jeg vi skylder både den historie, der har været, og de potentialer, der ligger i at gøre det bedre fremover.
Anders Johansson (KF), 2017-01-10:
Tak for det.
Lovforslaget handler om at give kommunerne mulighed for selv at inddrive skatterestancer.
Det er jo helt afgørende for vores samfund, at skatterestancer bliver inddraget på betryggende og effektiv vis, både af hensyn til skatteborgernes retssikkerhed, men naturligvis også af hensyn til borgernes retsfølelse.
Endelig er der det økonomiske element, at der står nogle kommuner derude og mangler de penge, som ikke er blevet opkrævet.
Derfor har vi alle en interesse i, at inddrivelsen af restancer til SKAT fungerer på betryggende vis, men det har det ikke gjort på grund af de problemer, der har været med EFI.
Når inddrivelsen ikke fungerer, skaber det mistillid til vores skattesystem, og det er usundt, og efter at det blev besluttet at lukke EFI, har inddrivelsesindsatsen været væsentlig nedsat eller ikkeeksisterende, og det har naturligvis haft nogle konsekvenser.
Kommunernes krav er selvfølgelig steget, og det skal vi have gjort noget ved, så vi kan få genskabt tilliden til inddrivelsen.
Derfor mener Det Konservative Folkeparti, at det i den situation, vi står i, giver rigtig god mening at bakke op om den aftale, som den tidligere regering indgik med KL, om at give kommunerne mulighed for at forestå inddrivelsen af fortrinsberettigede krav som f.eks. ejendomsskat.
Det har også været et stort ønske fra kommunerne selv at få mulighed for igen at opkræve skatterestancerne.
Desuden kan vi bakke op om de øvrige elementer i aftalen mellem den tidligere regering og KL, som bl.a. indeholder nogle elementer om at nedsætte en fælles arbejdsgruppe om, hvordan man i fremtiden kan sikre en effektiv inddrivelse.
Med de ord vil jeg sige, at vi bakker op om lovforslaget.
Jesper Petersen (S), 2017-01-10:
Så kom der hul igennem.
Det er jo i virkeligheden en debat om så mange andre ting i skattevæsenet, der pågår her, og jeg har bare den ene kommentar, at det, skatteministeren nu siger, i forhold til at han er tilfreds med det niveau, der er lagt med investeringsplanen, er vi i hvert fald ikke enige i, for der er en lang række andre områder, man altså ikke prioriterer med den investeringsplan.
Det er en anden diskussion.
Jeg vil bare lige spørge til det rent faktuelle om det nærværende lovforslag: Kan skatteministeren i dag oplyse, hvor stor skattegælden er nu, herunder hvor stor den kommunale restancemasse er?
Rune Lund (EL), 2017-01-10:
Jeg synes, det er værd at nævne, at alle partier i det her Folketing støtter investeringsplanen for SKAT, og jeg vil da gerne igen gentage, at vi fra Enhedslistens side gerne vil være med i de forhandlinger, der foregår.
Jeg ved godt, at skatteministeren har besluttet, at det kun skal være de partier, som har været med til at ødelægge SKAT med besparelser, som skal sidde og forhandle, og det synes jeg er ærgerligt.
Jeg synes, man skulle inddrage alle Folketingets partier, for alle partier ønsker jo faktisk at investere i SKAT i stedet for at skære ned i SKAT.
Altså, hvis der er nogle opgaver, de ikke længere skal lave, så er der nogle penge, der bliver taget fra dem, og hvis de bliver påført yderligere opgaver på grund af lovgivningen, skal de tilføres flere midler.
Så kommunerne skal have nogle penge til at løfte opgaven.
Spørgsmålet er så bare, hvor de penge skal komme fra, når det så at sige er staten, der skal betale.
Skal det være SKAT, der skal betale, eller skal de komme et andet sted fra?
Der synes jeg jo bare det er interessant, når vi ser rapporten fra Rigsrevisionen, som på side 23 i forhold til negativ moms viser, at hver medarbejder i gennemsnit stoppede forkerte udbetalinger for 27 mio. kr.
For så kunne man jo faktisk ansætte en.
Man kunne opslå en ny stilling inden for området negativ moms.
Det ville give de der ca. 27 mio. kr., og så ville man jo faktisk også have finansieringen til det her på plads.
Karsten Lauritzen (V), 2017-01-10:
Jeg tager selvfølgelig det positive budskab fra Enhedslisten ned, og det vil jeg også gerne kvittere for.
Der er mange forskellige årsager til, at Enhedslisten ikke er med, men jeg tror, at man godt kunne lave en aftale mellem alle Folketingets partier, men så ville det tage længere tid at nå frem til en aftale, og der ville måske også være nogle ting, vi ville være uenige om, bl.a. hvordan vi skal finansiere det her.
Al den stund at Enhedslisten ikke har stemt for den samlede finanslov, har Enhedslisten jo også nogle problemer med noget af den måde, som det her bliver finansieret på.
Jeg udelukker heller ikke, at der kan være områder, bl.a. negativ moms, hvor skattevæsenet skal tilføres yderligere ressourcer, men jeg abonnerer ikke på den fortælling, som hr. Rune Lund brygger i sit svar eller understøtter, nemlig at vi bare kan ansætte titusindvis af mennesker, så tjener de sig selv hjem.
Altså, det kan godt være, at man kan ansætte en medarbejder eller to medarbejdere, men der er jo altså en sammenhæng mellem, hvor mange medarbejdere man ansætter, og hvad der kommer ind.
Der er et eller andet balancepunkt der, og jeg mener, at vi har fundet balancepunktet med de 2.000 ekstra medarbejdere, der er i investeringsplanen.
Rune Lund (EL), 2017-01-10:
Som så er 1.000 medarbejdere netto, fordi 1.000 af dem er annullering af allerede planlagte besparelser.
Men vi står stadig væk i en situation, hvor der vil være ansat ca. 7.500 mod de 11.500, der var i 2005.
Jeg går ikke og siger, at man skal ansætte tusindvis af medarbejdere, men vi foreslår faktisk dog, at man går ud og ser på, om man ikke kan ansætte 1.000 nye medarbejdere og lægge en plan for, hvordan man gør det, inden for kontrollen, som jo også vedrører negativ moms.
Når jeg læser en rapport fra Rigsrevisionen, hvor der står, at hver medarbejder i 2015 i gennemsnit stoppede ulovlig udbetaling for 27 millioner, kan man ansætte en medarbejder og få råd til 50 til.
Karsten Lauritzen (V), 2017-01-10:
Jamen det står jo i Rigsrevisionens rapport, så sådan er det jo, men jeg tror, at hvis man følger Rigsrevisionens tankegang og beregningsmodeller, er der også en eller anden grænse for det.
Nu allokerer vi jo flere ressourcer fra andre områder i SKAT til momskontrollen, og jeg udelukker ikke, at man skal se på, om man skal gøre mere.
Men vi bliver også bare nødt til at kigge på de samfundsøkonomiske omkostninger ved at drive et skattevæsen.
Vi kunne ansætte tusindvis af medarbejdere, og de kunne måske godt tjene sig selv hjem, men den samfundsøkonomiske omkostning for en virksomhed, der er i at blive kontrolleret – eller en borger –
bliver man også nødt til at tage med i regnestykket, og det er ikke et mål for mig, at vi har x antal medarbejdere i skattevæsenet.
Det er et mål for mig, at vi har et effektivt skattevæsen og en effektiv inddrivelse.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-01-10:
Alternativet er meget enige med de tidligere ordførere.
At miste et barn må være en af de mest tragiske, triste og ulykkelige hændelser, man som menneske kan opleve, især når det skyldes skade påført i sundhedsvæsenet.
Jeg vil derfor ikke gå rigtig meget ind i det her lovforslag, for jeg synes, at de tidligere ordførere har gjort det meget godt.
Jeg vil dog ligesom Enhedslisten nævne, at vi også gerne vil sætte spørgsmålstegn ved, hvorfor det ikke gælder skader som følge af medicin og lægemidler.
Men overordnet set
mener vi i Alternativet at det er et fornuftigt tiltag, og vi er positive over for det.
Lotte Rod (RV), 2017-01-10:
Det her forslag handler om meget få mennesker, men for de mennesker, som det handler om, fylder det til gengæld hele verden.
For det må være det mest forfærdelige, man kan opleve, at miste sit barn og så ovenikøbet gøre det som følge af en skade i sundhedsvæsenet.
Vi kan jo aldrig nogen sinde med de penge, vi sætter af, gøre noget ved den smerte og den sorg, som familierne er i, men jeg synes alligevel, at det er et skridt i den rigtige retning, at der bliver åbnet for, at man kan få gratis psykologhjælp, og at man kan få erstatning, og derfor vil jeg også gerne bruge muligheden for at anerkende, at regeringen og støttepartiet tager det her initiativ.
Der er jo meget i finansloven, vi er uenige i, men jeg synes, det her er et godt initiativ, og Radikale Venstre vil gerne støtte det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-01-10:
SF er enig med de øvrige ordførere i, at det her er et godt forslag.
Jeg har i hvert fald selv ofte som forælder tænkt den tanke, at jeg kan klare alt, hvis bare mine børn kan blive forskånet for sygdom og skader.
Og hvis skaden så tilmed er påført af det sundhedsvæsen, som skulle hjælpe os, bliver det næsten ikke til at bære.
Vi kan ikke erstatte tabet af et barn, men vi kan anerkende forældrenes byrde.
Vi synes derfor, det er positivt, at regeringen ønsker at sikre forældre, der mister et barn på grund af skader påført i løbet af behandlingen eller undersøgelsen i sundhedsvæsenet, mulighed for en økonomisk erstatning.
Vi er også glade for, at erstatningen ikke står alene som tiltag, men at det følges op med gratis psykologhjælp til forældre, der har oplevet at miste et barn under 18 år.
Jeg undrer mig dog i lighed med Patientforeningen og andre partier over, at dødfødte børn tilsyneladende ikke er omfattet af lovforslaget i den nuværende formulering.
Jeg mener derfor, at vi i en kommende udvalgsbehandling bør se på, hvordan disse forældre sikres mulighed for at modtage erstatning, hvis deres barn dør under fødslen på grund af sundhedsvæsenets fejlbehandling.
Lovforslaget er sympatisk, og selv om man som sagt aldrig kan erstatte tabet af et barn eller i og for sig godtgøre det, kan SF støtte forslaget, som trods alt er en anerkendelse af forældrenes tab.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-01-10:
Tak for det.
At miste et barn må være noget af det mest forfærdelige, et voksent menneske kan komme ud for.
Det er et tab, som ikke tåler nogen sammenligning, og et tab, som ikke kan kompenseres med et pengebeløb.
Alligevel er det fra politisk side fundet berettiget at indføre en ret til godtgørelse til forældre, der har mistet et barn som følge af skade påført i sundhedsvæsenet.
Det kan på ingen måder kompensere tabet af barnet, men skal udelukkende ses som et forsøg på at styrke rettighederne for de ramte forældre, der ud over den symbolske kompensation på de 162.000 kr. får mulighed for gratis psykologhjælp.
I dag har forældre, som mister et barn som følge af skade påført i sundhedsvæsenet, ingen ret til godtgørelse.
Lovforslaget vil ligestille disse forældre med visse andre hændelser, hvor en person afgår ved døden som følge af en erstatningsberettiget skade.
Det finder Liberal Alliance er et meget fornuftigt tiltag og en god fremgang.
Derfor støtter Liberal Alliance forslaget, som det ligger.
Mattias Tesfaye (S), 2017-01-10:
Tak for ordet.
Vi kan fra Socialdemokratiets side støtte det her lovforslag, som er en opsamling af en række justeringer af den danske folkeskolereform, som vi jo bakker op om, og som skal sikre alle unge en god start på livet.
Vi bakker selvfølgelig op om de ændringer, der er, om at give skolebestyrelserne nogle flere muskler og give dem mulighed for at udtale sig også om skoledagens længde, ligesom vi også bakker op om de andre elementer, der er, i den her lov.
Men det, som betyder mest for os, og som jeg vil fremhæve i dag, er forældres mulighed for at få et retskrav på at få testet deres børn for ordblindhed.
Det er vores vurdering, at langt de fleste kommuner gør det rigtig godt, laver et rigtig godt stykke arbejde for ordblinde børn, men der er stadig sorte pletter på landkortet.
Nu får forældrene mulighed for at få testet deres børn.
Men det skal selvfølgelig ikke være sådan, at vi ender i en situation, hvor der er åbenlyse ting på folkeskoleområdet, som skal ændres, men som ikke kan ændres.
Så vi bakker op om de justeringer, der foreslås her.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2017-01-10:
Der findes ikke et beløb, som kan fjerne den store sorg og smerte, det er at miste sit barn.
Når det sker som følge af lægefejl eller -svigt i sundhedsvæsenet, bør vi anerkende tabet og ansvaret.
Det kan gøres ved at yde en vis godtgørelse for tabet samt ved at give mulighed for gratis psykologhjælp som støtte til bearbejdning af sorgen og tabet.
I en opgørelse fra Patienterstatningen over sager, hvor børn under 18 år er afgået ved døden som følge af en skade påført ved undersøgelse, behandling eller lignende i sundhedsvæsenet i perioden fra 2007 til 2015, skønnes det, at 5-10 forældrepar årligt mister et barn på grund af skade påført i sundhedsvæsenet.
Det er dybt tragisk for de forældre!
Retsstillingen for forældrene i dag er, at de ofte ikke er berettiget til erstatning for tabet, da det økonomiske tab ved at miste et barn ikke er tilstrækkelig stort til at overskride bagatelgrænsen for erstatningsudbetaling.
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at det er urimeligt.
I lovforslaget her fra ministeren får forældrene ret til en godtgørelse på 162.000 kr. i de tilfælde, hvor Patienterstatningen har anerkendt den pågældende skade som erstatningsberettigende.
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget, som vi finder er et beskedent plaster på såret for de familier, som kommer i den ulykkelige situation.
Rune Lund (EL), 2017-01-10:
Jeg synes også, det er et fornuftigt lovforslag.
Jeg vil redegøre for det yderligere i min egen ordførertale, men der er en enkelt ting, som jeg måske synes kunne være relevant at diskutere, og det er jo, at det årlige ressourceforbrug i kommunerne til det her af regeringen bliver vurderet til at udgøre 35 årsværk svarende til 18,2 mio. kr.
I forhold til hele den debat, vi har om SKAT, og den situation, SKAT befinder sig i, og det, at der i høj grad er brug for at genoprette SKAT, så er det måske principielt forkert i det hele taget at tage penge fra SKATs ramme.
Det er jo ikke alverden, nemlig 18,2 mio. kr., men der er alligevel et eller andet forkert signal i, at vi skærer ned i SKATs ramme, når SKAT i virkeligheden har brug for endnu flere ressourcer, end de har i dag, sådan som ordføreren også siger.
Julie Skovsby (S), 2017-01-10:
Tak for det.
Vi er som udgangspunkt meget positive over for formålet med det her lovforslag.
Ingen kompensation kan erstatte det tab, man har lidt, når man mister et barn, men som reglerne er i dag, har man ret til en økonomisk kompensation, når man mister et barn, ligesom hvis man mister en ægtefælle eller en forælder.
Ifølge loven er der dog en bagatelgrænse på 10.000 kr.
Den grænse betyder, at forældre ofte ikke får nogen form for kompensation, fordi de økonomiske konsekvenser ikke er store nok og det økonomiske tab vurderes til at falde under bagatelgrænsen.
Når man mister et barn, er de økonomiske konsekvenser måske nok ikke så omfattende, men det er de personlige konsekvenser i meget høj grad.
Derfor synes det også uretfærdigt, at forældre sjældent opnår kompensation, særlig når der er sket en fejl i systemet.
Lovforslaget lægger endvidere op til, at forældrene ud over den økonomiske godtgørelse får ret til gratis psykologhjælp.
Den del af initiativet udmøntes særskilt i en bekendtgørelse, men er i virkeligheden den vigtigste del af lovforslaget.
Netop fordi de personlige konsekvenser ved at miste et barn er enormt store, er det afgørende, at forældrene får den støtte og hjælp, de har behov for.
Derfor synes vi også, det er rigtig positivt, at man nu forøger muligheden for økonomisk godtgørelse og indfører den gratis psykologhjælp, sådan at forældre oplever at få en kompensation og hjælp som erstatning for det store tab, de har lidt.
Lovforslaget lægger op til, at forældre fremover kan få tilkendt et godtgørelsesbeløb på 162.000 kr., der svarer til det beløb, man kan få tilkendt som følge af erstatningsansvarsloven i andre sager, hvor en person afgår ved døden som følge af en erstatningsberettiget skade i sundhedsvæsenet.
Ministeriet lægger op til, at sagerne behandles i Patienterstatningen, der i dag behandler og afgør alle erstatningssager, hvor patienter eller efterladte til patienter her i landet påføres skade i forbindelse med undersøgelse, behandling eller lignende.
Som sagt kan ingen økonomisk erstatning kompensere for det tab, man har lidt, når man mister et barn, men det er kun retfærdigt og rigtigt, at forældre fremover kompenseres for den tragiske situation, de befinder sig i.
Muligheden for at opnå en form for økonomisk kompensation, som ikke kun dækker de få udgifter til begravelse eller lignende, og muligheden for at kunne få gratis psykologhjælp gør en forskel i forhold til at komme igennem et stort tab.
Socialdemokratiet kan på den baggrund bakke op om lovforslaget.
Liselott Blixt (DF), 2017-01-10:
Jeg tror ikke, der er nogen mennesker, der kan sætte sig ind i, hvordan det er for de forældre, der mister et barn.
Og når det så er på grund af en skade påført i sundhedsvæsenet, tror jeg bestemt ikke, det er noget, man kommer over igen, men er noget, man desværre må leve med resten af sit liv.
Jeg husker jo nogle af de sager, som vi har haft oppe her i Folketinget og diskuteret – jeg kan huske, at jeg netop stillede spørgsmål om en sag, hvor en lille dreng slugte et batteri, og hvor lægerne overså det og ikke behandlede ham.
Desværre døde Christian, fordi han ikke blev behandlet.
Dengang var det også oppe: Hvorfor kan man ikke få et signal, en undskyldning fra det samfund, der faktisk har været skyld i, at drengen døde?
Dengang undrede mange af os i partierne os også over, at vi faktisk havde en lovgivning, som gjorde, at man godt nok lige kunne få hjælp til begravelsen, men at der ellers ikke var nogen kompensation – ikke fordi kompensationen kunne gøre noget, som nogle af de forældre også sagde, men det var dog et signal.
Og samtidig er der jo også nogle økonomiske belastninger, oven i at man har mistet et barn.
Mange af de her forældre kan jo ikke gå på arbejde, dagen efter at de har lagt deres barn i graven.
Der går noget tid.
Så derfor synes jeg, det er på tide, at vi langt om længe får den her lov.
Og som jeg siger, er det en lov, som jeg håber at vi får brugt mindst muligt, men det er godt, at den er der, og at vi sørger for, at der i tilfælde som de desværre 5-10 episoder, vi har set igennem de seneste par år, i hvert fald tilføres noget til de forældre, som står i den situation.
Det vil aldrig være en hjælp, som kan være et plaster på såret – overhovedet ikke – men jeg tror, at netop det, at man får den kompensation, og at man også kan få gratis psykologhjælp, måske kan gøre det bare lidt nemmere at være i stand til at komme i gang med det liv, man også har bagefter.
Så i Dansk Folkeparti støtter vi forslaget, men som sagt håber jeg ikke, at vi ser loven blive taget i brug alt for ofte.
Hans Andersen (V), 2017-01-10:
Tak for det.
Lovforslaget er en del af finanslovsaftalen for 2017 og giver mulighed for en godtgørelse til forældre, der har mistet et barn som følge af skade påført i sundhedsvæsenet, samt tilbud om gratis psykologhjælp.
At miste et barn er et næsten ubærligt tab, og uanset hvordan vi som samfund agerer efter tabet af et barn, særlig hvis dette er sket på baggrund af en skade påført af det danske sundhedsvæsen, af danske sundhedsprofessionelle, vil vi aldrig kunne erstatte tabet af et menneskeliv.
Men når nu vi alligevel vælger at ændre lovgivningen og giver mulighed for at udbetale en godtgørelse, er det bl.a., fordi adgangen til erstatning i dag er begrænset af en bagatelgrænse på 10.000 kr.
Det lyder så banalt, når man siger, at det økonomiske tab ved at miste et barn kun udgøres af begravelsesudgifterne, og at tale om kroner og øre i den sammenhæng kan virke helt forkert, for vi ved jo, at de forældre, som mister deres barn, skal leve med tabet og sorgen resten af livet.
Det kan være en tung byrde at bære, og derfor er jeg og vi i Venstre oprigtig glade for, at vi med lovforslaget her giver mulighed for, at forældre kan få gratis adgang til psykologhjælp og forhåbentlig på sigt kan få formet livet, så det giver mening på trods af tabet af et barn.
På den baggrund kan Venstre støtte lovforslaget, som det er fremsat.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2017-01-10:
Vi har i Danmark en yderst velfungerende folkeskole, som vi kan være stolte af.
Vi har et engageret personale og skolebestyrelser over hele landet, som lægger et utrolig stort og prisværdigt engagement i skolernes daglige drift.
I 2 år har vi nu testet den nye folkeskolereform af, og det er derfor fint, at vi med lovforslaget får lavet et serviceeftersyn af reformen.
Konservative har hele tiden været fortalere for, at vores børn skal tilbydes en kvalificeret undervisning, og det er heller ingen hemmelighed, at vi måske mere er optagede af kvalitet end af kvantitet.
Vi ser derfor med nogen bekymring på de problemer, man ude på skolerne har med at skaffe kvalificeret personale, og på, at der i stigende grad anvendes ikkefagudlært personale til undervisningen.
Konservative er derfor glade for, at der i lovudkastet er anført, at ministeriet vil følge brug af ikkekvalificeret vikardækning tæt.
Jeg håber derfor, at ministeren på et tidspunkt vil redegøre nærmere for, hvordan situationen er i landet, og at vi ikke bevæger os over i en udvikling, hvor det mere er reglen end undtagelsen, at man gør brug af ikkekvalificerede undervisere.
For det virker jo noget paradoksalt, at vi har forlænget skoledagen i en tid med mangel på læreruddannede eller tilsvarende og dermed har skabt os selv et problem med at give den rette undervisning.
Konservative er derfor tilfredse med, at Folketingets Ombudsmands indstilling nu er skrevet ind i loven, og at vi kan følge problemstillingen tæt i den kommende tid.