runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-02:
Nu blev det tidligere nævnt, at pressemeddelelsen af uransagelige årsager er blevet betragtet som instruksen.
Ja, den har endog lagt navn til hele den her proces i stedet for det notat, der tilsyneladende ligger fra dagen før.
Nu har jeg været lidt inde at kigge på nogle af fru Inger Støjbergs tidligere ministerkollegaer og de pressemeddelelser, der er blevet sendt ud.
Vi har her fru Mai Mercado, vi har hr. Karsten Lauritzen, og vi har søreme også hr. Ole Birk Olesen.
Det, jeg kunne tænke mig at høre, er, om fru Inger Støjberg kan erindre, om der var nogen af de pressemeddelelser, som blev sendt ud af nogen af hendes ministerkollegaer, som nogen sinde havde karakter af en instruks – altså hvor embedsapparatet øjeblikkelig røg ned i presseafdelingen og sagde: Er der kommet nogen pressemeddelelser i dag, så vi ved, hvad vi skal gøre?
Er der noget eksempel på, at det nogen sinde er sket?
Inger Støjberg (V), 2021-02-02:
Altså, prøv at høre, det sidste vil jeg slet ikke forholde mig til i dag.
Men det, jeg meget, meget gerne vil forholde mig til, er, at jeg ærlig talt synes, at det ville klæde hr. Sikandar Siddique at tilslutte sig de værdier, som vi netop lever efter i Danmark, og i Danmark har vi ligestilling, i Danmark er det sådan, at piger og drenge, kvinder og mænd er lige meget værd.
Vi er imod tvangsægteskaber, og vi skal kæmpe for pigernes rettigheder og frihed, og det ville jeg bare sådan ønske at hr. Sikandar Siddique også gjorde.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-02-02:
Det må være forfærdeligt, og det skal selvfølgelig bekæmpes, men nu er det fru Inger Støjberg, der står på talerstolen og derfor skal svare på spørgsmål.
Fru Inger Støjberg svarede ikke på mit spørgsmål, og jeg håber, at fru Inger Støjberg vil bruge anledningen til også at sende et budskab til de mange par, som led under den her ulovlige instruks.
Jeg håber, at fru Inger Støjberg vil sætte nogle ord på det.
Og så vil jeg afslutningsvis spørge: Jeg og Frie Grønne har jo flere gange sagt, at det ikke er okay, at det er politiske venner og fjender, der skal afgøre, om der skal skrives anklageskrifter, og vi har derfor snakket om en forfatningsdomstol, mener fru Inger Støjberg efter det her forløb, at der er behov for en uafhængig instans, så vi fremadrettet ikke skal have de her udemokratiske processer?
Inger Støjberg (V), 2021-02-02:
Jamen hr. Sikandar Siddique, jeg kan sige, at jeg har været meget, meget optaget af netop at sikre pigernes rettigheder og sikre, at når man kommer til Danmark, er det danske værdier, der gælder.
Og helt ærligt, jeg kan simpelt hen ikke forestille mig noget mere forfærdeligt end at komme hertil som asylansøger, komme til et land, hvor der er ligestilling, og så blive fastholdt i det greb, som de her piger blev fastholdt i.
Det, jeg ønskede dengang, var at give pigerne et pusterum til netop at sætte sig ned og tænke over, om de ville forblive sammen med den mand, som de var kommet hertil med.
Derfor kan jeg jo også modsat spørge hr. Sikandar Siddique, om han har noget begreb om, hvor traumatiserende et tvangsægteskab mon kan være.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-02-02:
Tak for ordet.
Jeg kan forstå, at fru Inger Støjberg har været særlig optaget af de her unge piger, og at det har været forklaringen under hele det her forløb.
Men jeg vil nu bruge lejligheden til at spørge fru Inger Støjberg, om hun også er bekendt med de mange traumatiserende oplevelser, som mange af de par, som blev adskilt, har haft.
Vi har hørt historier om en kvinde, der forsøgte at begå selvmord, og om stressede graviditeter, og det har vi ikke hørt så meget fra fru Inger Støjberg om.
Så jeg vil bare lige høre, om fru Inger Støjberg er klar over det, og hvad fru Inger Støjberg tænker om de par, som har oplevet det her på grund af den ulovlige instruks.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-02-02:
Det, der undrer mig, er, at hr. Hans Christian Schmidt jo har afæsket hr. Ole Birk Olesen et svar på at have udsendt en pressemeddelelse, 24 timer efter at Instrukskommissionens rapport på flere tusind sider blev offentliggjort.
Hvorfor tror fru Inger Støjberg, at hr. Ole Birk Olesen er vendt på en tallerken så hurtigt, efter at han har været minister, og efter at regeringsmagten er skiftet til de røde?
Hvad skyldes dette vendekåberi?
Nå, nu bliver han vred dernede, men hvad tror fru Inger Støjberg det skyldes?
Inger Støjberg (V), 2021-02-02:
Nej, det kan jeg med sikkerhed sige at hr. Ole Birk Olesen ikke gjorde.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-02-02:
Tak for en god og personlig tale, vil jeg sige til fru Inger Støjberg.
Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance indtrådte jo i regeringen, efter at hele barnebrudssagen var eksploderet, og hr. Lars Løkke Rasmussen har bekræftet, at ingen af de to partiers medlemmer af den nye regering på noget tidspunkt nævnte sagen eller nævnte, at fru Inger Støjberg skulle træde tilbage.
En af dem, som blev minister, var hr. Ole Birk Olesen.
Nævnte hr. Ole Birk Olesen fra Liberal Alliance på noget tidspunkt, at han syntes, at fru Inger Støjberg skulle træde tilbage, at han syntes, at hele den her sag var mærkelig, at der var begået ulovligheder; eller nævnte han på noget tidspunkt, at Liberal Alliance ville blive nødt til at trække sig fra regeringen på baggrund af det, der var sket?
Inger Støjberg (V), 2021-02-02:
Men, fru Rosa Lund, skal vi nu ikke lade Rigsretten tage stilling til de her ting?
Og så må man jo bare sige, at fru Rosa Lund vist har mere erfaring som tiltalt end som højesteretsdommer.
Rosa Lund (EL), 2021-02-02:
Tak for svaret.
Sådan har vi det i hvert fald i Enhedslisten, og derfor stiller vi sådan set de samme krav til ministre, uanset hvilken partifarve de har, hvor man jo kan sige det modsatte om dem, der sidder i den anden side af salen, end jeg gør.
Inger Støjberg (V), 2021-02-02:
Jamen jeg mener bestemt, at alle har en forpligtigelse til at overholde lovgivningen i Danmark.
Og nu bliver der jo så rejst en rigsretssag, og lad os så få Rigsretten til at afgøre, hvad der er op og ned i det.
Rosa Lund (EL), 2021-02-02:
Tak for det, og tak til fru Inger Støjberg for at gå på talerstolen i dag og tage ordet.
Sidst vi fik lejlighed til at stille fru Inger Støjberg spørgsmål i den her sal, fik vi jo skiftende forklaringer, og derfor synes jeg, det er rigtig prisværdigt, at vi får muligheden i dag.
Jeg vil derfor gerne spørge fru Inger Støjberg, om fru Inger Støjberg er enig i, at ministre har en særlig forpligtelse til at overholde loven, fordi det er ministre, der administrerer loven.
Jeg er nemlig enig med fru Inger Støjberg i, at vi står midt i en værdikamp, og den værdikamp handler om vores demokrati.
Inger Støjberg (V), 2021-02-02:
Prøv at høre her: Nu lader vi lige Rigsretten afgøre det her.
Men når det er sagt, så administrerer man jo ikke et land, man styrer jo ikke et land ud fra en pressemeddelelse, og det tror jeg egentlig også godt at hr. Ole Birk Olesen ved.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-02-02:
Hvis fru Inger Støjberg ville have administreret lovligt her, hvorfor skrev fru Inger Støjberg så en pressemeddelelse, hvori der stod, at de skulle adskilles uden undtagelse – en pressemeddelelse, som jo kom til at fungere som en instruks?
Inger Støjberg (V), 2021-02-02:
Det er jeg jo så ganske enkelt ikke enig med hr. Ole Birk Olesen i.
For som jeg også sagde i min tale, så var jeg i lokalet, og jeg ved, præcis hvad jeg har sagt og hvad jeg har gjort.
Men når det er sagt, er jeg helt ind i knoglerne imod barnebrude, og jeg vil gøre alt for at beskytte de piger.
Men selvfølgelig inden for lovens rammer.
Nu vil det jo så være op til Rigsretten at afgøre, om der er noget at sætte en finger på eller ej, og det synes jeg at vi skal lade Rigsretten afgøre.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-02-02:
Når man indtræder i hvervet som minister, starter en periode i ens liv, hvor man, hver gang der rejser sig en folkestemning om, at der skal gøres dit eller skal gøres dat, forpligter sig selv til at gå ud og sige: Jamen hør her, vi gør faktisk allerede rigtig meget, og det, I forlanger af mig nu som minister, er enten ikke muligt eller ikke lovligt.
Man skal ligesom forklare sammenhængen, man kan ikke bare ride med på den folkestemning, der er derude, for man er forpligtet af, at man ikke kan administrere mod den lov, som findes.
Fru Inger Støjberg følte et behov for at ride med på en folkestemning i stedet for at optræde som minister, der siger: Det, I forlanger her, er for det første ikke nødvendigt, for reglerne fungerer allerede, og for det andet er det, I forlanger, ikke lovligt, og derfor kan vi ikke gøre det.
Det ansvar svigtede fru Inger Støjberg og ville hellere ride med på en folkestemning.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-02:
Og i den forbindelse kunne jeg jo minde hr. Jeppe Bruus, men også de to advokater om, hvad der står i de advokatetiske regler, artikel 8, stk. 3, nemlig: »En advokat må ikke påtage sig en sag, til hvis udførelse advokaten savner fornøden kompetence, medmindre advokaten efter aftale med klienten sikrer sig samarbejde med en dertil kvalificeret kollega.«
Nu er det vist relativt klart, at de to advokater aldrig nogen sinde har ført en straffesag.
Så er det store spørgsmål jo, om klienten, i det her tilfælde hr. Jeppe Bruus, har sikret sig samarbejde med en dertil kvalificeret kollega.
Jeg tvivler på det, for det var jo det, vi i Dansk Folkeparti foreslog, men som hr. Jeppe Bruus og hans flertal stemte nej til.
Inger Støjberg (V), 2021-02-02:
Jamen jeg vil sige, at nogle gange ønsker man jo at vide, hvad der foregår inde i hovedet på folk, men lige præcis her tror jeg ikke, at jeg har lyst til at vide det.
Men jeg ved simpelt hen ikke, hvorfor hr. Ole Birk Olesen har skiftet standpunkt så markant – det må han selv svare på.
Peter Skaarup (DF), 2021-02-02:
Tak til justitsministeren for indlægget og vel, hvad kan man sige, en forholdsvis positiv modtagelse af de idéer, der ligger her i beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti.
Jeg synes jo, det er tilfredsstillende, at ministeren reelt vil se på, hvad man kan gøre for at forbedre sikkerheden omkring vores pas.
Lad mig lige minde om, som ministeren også er inde på, at danske pas – eller skandinaviske pas – jo er eftertragtede ude på markedet og nok mere eftertragtede, end hvis man kommer med pas fra en sydamerikansk bananrepublik.
Det er der jo ikke nogen tvivl om.
Men det, som jeg godt kunne tænke mig at spørge ministeren om her, er: Når ministeren siger over for Folketinget, at regeringen senere på året vil komme med et udspil, som man håber på et bredt flertal i Folketinget kan støtte, hvornår er det så, og kan man sige lidt mere præcist om, hvad indholdet bliver?
Altså, senere på året er jo mange ting.
Der er også nogle gange, vi har diskuteret, når en regering siger, at de kommer med noget til sommer, hvornår sommer så er.
Der er sådan en tendens til, når jeg kigger på datoerne, at jeg tit ser, at senere på året er den 23. december eller sådan noget.
Det håber jeg ikke det er, men kan ministeren komme det lidt nærmere?
Nick Hækkerup (S), 2021-02-02:
Det er ikke tanken, at det skal være en julegave i den forstand.
Senere på året er sådan set bare udtryk for, at vi sidder og arbejder med initiativer nu på tværs af Rigspolitiet og PET og prøver at finde løsninger, og da jeg jo ikke rigtig ved, præcis hvad indholdet er endnu, og da vi ikke rigtig har lagt snittene endnu, kan jeg jo heller ikke vide, hvornår vi præcis er færdige.
Men det, som er løftet, er, at forslaget kommer i løbet af det her kalenderår.
Jeppe Bruus (S), 2021-02-02:
Tak for det.
Styrket passikkerhed er det jo svært at være imod, og mange af de initiativer, der nævnes i beslutningsforslaget – i hvert fald nogle af dem – er delvis imødekommet i den politiaftale, de fleste af os indgik i slutningen af sidste år, og nogle af dem vil også blive imødekommet med de initiativer, som regeringen barsler med, som justitsministeren var inde på.
Vi har jo en tid her midt i coronatiden, hvor vi prøver lidt at begrænse antallet af beslutningsforslag.
Jeg må også tilstå, at det her måske var et af dem, hvor man kunne have tænkt, om det sådan haster med at diskutere det her spørgsmål.
Det er jo en genfremsættelse.
Det vil jeg egentlig godt være lidt tøvende over for.
Det ændrer jo ikke ved, at vi indholdsmæssigt deler eller imødekommer meget af det, der er intentionen med det her beslutningsforslag.
Vi kommer ikke til at bakke det op i Socialdemokratiet, og jeg skal også på vegne af SF, Radikale Venstre og Enhedslisten hilse og sige, at de heller ikke støtter dette forslag.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-02-02:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne starte med at takke Dansk Folkeparti for at tage temaet om passikkerhed op i Folketingssalen.
Det er jo ikke første gang, vi har diskuteret emnet.
Det er selvfølgelig vigtigt, at vi har en god sikkerhed omkring vores pas, så de ikke bliver brugt af nogen med kriminelle hensigter.
Så vi har stor forståelse for intentionen bag det her beslutningsforslag, men vi mener også, at de midler, der peges på fra Dansk Folkeparti, rammer lidt ved siden af skiven.
Dansk Folkeparti foreslår jo to ting: for det første at man fremover skal møde fysisk frem på borgerservice for at bestille og afhente passet.
Det synes vi er at skyde lidt over målet, og det kan få sådan lidt karakter af kollektiv afstraffelse, hvis alle danskere fremover skal til at gøre det.
Men jeg forstår godt intentionen bag forslaget.
Det andet, der foreslås, er jo så, at der skal indføres begrænsning på antallet af pas, så man maks. kan få to på 10 år.
Det lyder umiddelbart af meget, og langt de fleste har heller ikke brug for to – og skal måske ikke engang have nyt én gang – men alligevel synes vi, det rammer lidt skævt, hvis der nu er nogle borgere for der er så uheldige at miste passet to gange.
Det kan jo ske, at man uforvarende kommer til det.
Så det synes vi også er et lidt barskt tiltag at iværksætte.
Men når det er sagt, er vi jo ganske enige i, at danske pas ikke skal ende i hænderne på kriminelle, som nogle gange sælger dem på det sorte marked eller misbruger dem på anden vis, så derfor er vi klar til at se på og diskutere tiltag – og jeg lytter mig til, at regeringen er på vej med nogle tiltag – med det mål at styrke passikkerheden i Danmark.
Så vi deler helt intentionen, så det bliver en venlig afvisning af det her beslutningsforslag.
Naser Khader (KF), 2021-02-02:
Beslutningsforslaget har til hensigt at styrke sikkerheden omkring udstedelse af pas og samtidig mindske antallet af bortkomne pas.
Dansk Folkeparti foreslår, at borgere fremover personligt skal hente deres pas hos borgerservice, så passet ikke skal fragtes med posten.
Det billede, der benyttes i passet, skal tages samtidig med bestilling af passet.
Til sidst foreslår Dansk Folkeparti, at der fremover skal indføres en begrænsning på antallet af gange, man inden for passets gyldighedsperiode på 10 år kan få udstedt nyt pas grundet bortkomst.
Vi er i Det Konservative Folkeparti naturligvis enige i, at det er helt nødvendigt med en høj passikkerhed, så vi minimerer risikoen for, at pas misbruges til ulovlige formål.
I dag bestiller man sit pas ved personligt fremmøde hos borgerservice.
Når passet klar, kan borgeren selv vælge, om vedkommende vil afhente det personligt eller få det sendt med posten.
Dog skal man altid personligt møde op, hvis man ikke har afleveret sit seneste pas til borgerservice i forbindelse med ansøgningen.
Alt det her er fint, men med det her forslag vil Dansk Folkeparti efter vores opfattelse tage et alt for stort tilbageskridt i forhold til at bruge postvæsenet, og det vil gøre livet meget besværligt for mange danskere.
Et eksempel, der nok ikke det ligger fjernt fra de fleste, kunne være en familie med flere børn, som i forvejen er hårdt spændt for og kæmper for at få enderne til at mødes i en travl hverdag.
Og nu vil man pludselig fordoble antallet af gange, hvor en forælder plus et barn skal møde op på borgerservice, nemlig først fordi passet skal bestilles, dernæst fordi det skal hentes.
Vi har debatteret forslaget tidligere, da vi havde en konservativ justitsminister på posten, og dengang stemte vi imod, og det gør vi også denne her gang.
Det er vores formodning, at det vil være til stor gene for rigtig mange danskere personligt at skulle møde op hos borgerservice.
Med den anden del af forslaget ønsker forslagsstillerne at indføre en begrænsning på antallet af gange, hvor en borger kan få udstedt et nyt pas grundet bortkomst inden for passets gyldighedsperiode på 10 år.
Vi frygter, at forslaget vil komme til at ramme helt almindelige borgere, som enten har fået stjålet deres pas på en ferie, eller som har glemt, hvor passet blev gemt væk efter sidste ferie.
De love, vi indfører her i Folketinget, og som har betydning for danskerne, skal altid være proportionale med problemets omfang.
Det mener vi ikke er tilfældet her.
Vi indgår meget gerne i en dialog om, hvordan vi får løst problemet, og vi hører også meget gerne regeringens bud på, hvordan Rigspolitiet mener vi kan komme problemet til livs.
Men vi skal ikke genere alle danskere, fordi der bortkommer på ca. 200 pas i posten hvert år.
Vi bør kunne sætte målrettet ind over for de tilfælde, hvor der kan være risiko for, at passet anvendes til ulovlige formål, i stedet for at vi skal genere alle lovlydige borgere med gammeldags krav og besværlige procedurer.
Pernille Vermund (NB), 2021-02-02:
Tak til Dansk Folkeparti for at stille forslaget her.
Vi er som andre partier enige i intentionen.
Vi er også glade for, at vi i politiaftalen fik taget et skridt på vejen, ved at vi jo har hævet prisen for pas, hvis man mister sit pas i den periode, hvor passet stadig er gyldigt.
Vi ser gerne, at vi går længere.
Vi ser gerne, at vi sikrer, at vi ikke har folk, der svindler med dansk pas, og at vi ikke risikerer, at folk ulovligt kommer ind over de danske grænser med stjålne pas.
Vi synes, det er meget vidtgående i forhold til de mange almindelige, lovlydige danskere, som får deres pas, som skal bruge deres pas, og som nu bliver tvunget til at tage en halv eller en hel fridag for at gå på borgerservice og hente deres pas.
Vi synes også, at det er lidt vidtgående, i forhold til hvad vi forventer, at vi rent faktisk får ud af det.
For det er jo altid sådan, at de her kriminelle typer, selv om man kan genere danskerne med nogle nye regler, finder andre huller og andre muligheder for at omgå reglerne.
Så vi tror simpelt hen ikke på, at det løser problemet.
Til gengæld er vi ret sikre på, at mange mennesker vil opleve det her som en stor gene.
Da vi fik det her beslutningsforslag ind på kontoret, spurgte jeg rundt på kontoret, om det her med at miste passet var noget, som folk gjorde, fordi jeg mindes ikke, at jeg selv har mistet mit pas, og jeg tænkte, at det vel kun er de kriminelle, der sådan glemmer deres pas et eller andet sted, hvor det så pludselig ikke er længere.
Det kom faktisk bag på mig, at der var flere almindelige, lovlydige borgere blandt vores personale, som havde oplevet at miste deres pas – og nogle også mere end én gang.
Det er jo ikke nogen undskyldning for, at man ikke skal gøre noget over for de kriminelle, men det er bare et vidnesbyrd om, at der vil være rigtig mange mennesker, som risikerer at komme i klemme, ikke mindst hvis man nu siger, at man ikke kan få et nyt pas inden for de 10 år, som passets gyldighed strækker sig over.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2021-02-02:
Jeg synes da, at hver gang man prøver at få noget til at handle om noget andet end sagens kerne, er det forkert – så er det jo spin.
Og det er jo sådan, at man omkring mink taler om det her med en granskningskommission – det kan jeg kun støtte op om.
Og ligesom vi ikke kunne vide, om der f.eks. skulle være en rigsret, før vi kendte resultatet fra Instrukskommissionen, kan vi jo heller ikke vide, om vi synes, der skal være en rigsret, før vi kender resultatet fra granskningskommissionen.
Så jeg er da spændt på at finde ud af, når de engang kommer med deres resultat, hvad de så siger – læse det og så tage stilling.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-02-02:
Der er en lille kvalitetsforskel.
Jeg synes jo, at det er lidt paradoksalt, at vi står her i dag.
Det havde vi måske ikke behøvet at gøre, hvis Dansk Folkeparti havde ageret anderledes tilbage i 2016.
Det er jo et faktum, at Dansk Folkeparti blokerede for, at det kunne blive nærmere undersøgt.
Derfor måtte vi så sørge for, at det blev undersøgt efter valget.
Nu har vi så nogle meget grundige juridiske udredninger af det her spørgsmål, og jeg har simpelt hen ikke grundlag for at kunne tilsidesætte dem, og derfor mener jeg faktisk, at konsekvensen er, at nu bliver vi nødt til at tage en rigsretssag og finde ud af, hvad de så vil sige til det her spørgsmål.
Så mit spørgsmål til hr. Kristian Thulesen Dahl vil være: Fortryder Dansk Folkeparti, at de modvirkede, at der kom en undersøgelse dengang i 2016 – noget, som faktisk betyder, at vi står her i dag og netop skal behandle en rigsretssag?
Fortryder Dansk Folkeparti, at de blokerede for det?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-02-02:
Jamen altså, det er jo et forløb, der er blevet blotlagt over ganske lang tid.
Og når der kommer oplysninger på bordet, sidder vi jo ikke bare og siger, at så er vi ligeglade.
Altså, så tager vi selvfølgelig stilling til dem.
Og der er jo blevet lavet en kulegravning nu, der viser, at der er blevet begået fejl, og det har den daværende minister også erkendt.
Og så synes vi, at det kan vi godt håndtere her i Folketinget.
Der er ingen grund til at bruge et eller andet sted mellem 50 og 100 mio. kr. og danne en ny retspraksis i forhold til rigsretssager for så at rejse sådan en rigsretssag.
Så får det en anden karakter.
Og det er det, som jeg mener og vi mener at Folketingets flertal er ude i i dag.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-02-02:
Jeg vil minde om, at Frie Grønne jo om minkskandalen var ude at appellere til venstrefløjen og sige, at hvis det her handlede om højrefløjen, så havde vi alle sammen sagt: Nedsæt en instrukskommission!
Så standarderne må være de samme.
Så vil jeg bare høre en ting nu her på falderebet.
Hvis DF mener, at der er blevet begået en fejl fra fru Inger Støjbergs side, hvorfor har det så aldrig fået nogen konsekvens fra DF's side?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-02-02:
Ja, altså, fru Inger Støjberg har jo selv sagt, at der er begået fejl.
Så det synes vi selvfølgelig det er helt berettiget at Folketinget kan udtale en kritik i forhold til.
Men altså, jeg synes jo bare, at man kan vende den på hovedet.
Det er jo meget godt, at det her kommer frem, altså at andre ministre har gjort sådan og sådan.
Det har så ikke fået konsekvenser, og så skal det heller ikke have det her.
Så kunne man jo bare vende den om og sige: Jamen hvordan kan det så være, at det store flertal ikke har ment, at de sager skulle have en anderledes konsekvens end en løftet pegefinger og en næse givet af et folketingsudvalg?
Det er måske bare, fordi man havde lagt en anden praksis for rigsretssager, end man vælger at gøre i dag.
Man kan måske godt sige, at det er belyst, men spørgsmålet er, om det er tilbundsgående belyst – altså, om man i virkeligheden har den viden, man skal have nu, for kunne konkludere.
Jeg siger bare, at det er i forhold til retspraksis generelt, for det er jo både, når man rejser sager, som man gjorde i tamilsagen, men det er også, når man ikke vælger at rejse sager mod ministre.
Det er jo rigtigt, at der er en sondring imellem, om man har en ulovlighed i det materiale, eller om man har en usandhed, der er givet over for Folketinget, og hvordan det skal vurderes, men det er jo lige præcis noget af det, man ville kunne tage fat om med det forslag, vi har lagt frem.
Hvis man vil stemme for det, får vi jo en tilbundsgående undersøgelse af, hvad retspraksis egentlig kan udledes til at være.
Jeppe Bruus (S), 2021-02-02:
Der mener jeg sådan set, at vi fik belyst det i de vurderinger, der har været både i delkonklusionen, fra advokaterne, i vores debat i torsdags og i virkeligheden også i den juridiske diskussion, der så har været hen over weekenden.
Der bliver jo ikke rejst et selvstændigt tiltalepunkt efter § 5, stk. 2.