Thyra Frank (LA), 2018-12-14:
Tak for ordet og tak til Dansk Folkeparti for at indkalde til denne forespørgselsdebat.
Jeg har set frem til debatten i dag, for som ældreminister er det centralt for mig, at vi løbende drøfter, hvordan vi gør en god ældrepleje endnu bedre.
Derfor vil jeg også gerne kvittere for, at vi nu får mulighed for at drøfte dette vigtige emne bredt her i Folketinget.
Og forespørgslen i dag er også en god anledning til at samle op på, hvilke nye initiativer der på vej på ældreområdet.
For der er jo sket ganske meget på ældreområdet her hen over efteråret, og det vil jeg gerne vende tilbage til.
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at regeringen ønsker, at Danmark fortsat skal være et stærkt velfærdssamfund, som bl.a. skal kendes på, at vi drager en værdig omsorg for de ældre borgere, der har brug for hjælp til at klare sig selv i hverdagen.
Et velfærdssamfund, som det er trygt at blive gammel i.
Det afspejler sig tydeligt i vores regeringsgrundlag, at vi vægter ældreområdet højt, og det afspejler sig også meget tydeligt i de initiativer, vi har igangsat.
Med den netop indgåede finanslovsaftale for 2019 har vi nu for fjerde år i træk indgået en aftale om finansloven sammen med Dansk Folkeparti, som prioriterer ældreområdet højt.
Og det vil jeg gerne benytte lejligheden til at kvittere Dansk Folkeparti for.
Sammen har vi givet ældreområdet markante løft gennem de senere år, og det er lykkedes igen i år, så tak for det.
Det har vi bl.a. gjort med den årlige værdighedsmilliard og indførelse af værdighedspolitikker i alle landets kommuner, men også, da vi ved sidste års finanslovsaftale blev enige om at prioritere 500 mio. kr. årligt til en bedre bemanding i hjemmeplejen, på plejehjem, plejecentre og friplejehjem.
Oven i det kommer de særskilte satspuljeaftaler på ældreområdet, hvor vi sammen med Dansk Folkeparti og de øvrige satspuljepartier, hvor vi for andet år i træk har fået en selvstændig satspuljeaftale på ældreområdet med mange ambitiøse og målrettede initiativer.
Og her vil jeg også gerne kvittere over for satspuljeordførerne her i salen for et godt forhandlingsforløb og ikke mindst en rigtig god satspuljeaftale igen i år.
Det fører mig frem til det spørgsmål, som ligger til grund for, at vi er samlet her i salen i dag, nemlig spørgsmålet fra Dansk Folkeparti om, hvilke tiltag regeringen vil igangsætte inden årsskiftet for at sikre, at danskerne trygt kan gå deres alderdom i møde.
Jeg vil meget gerne fremhæve de mange og vigtige initiativer på ældreområdet, som vi bl.a. sammen med Dansk Folkeparti i løbet af dette efterår er blevet enige om at igangsætte på ældreområdet.
Lad mig starte med satspuljeaftalen for ældreområdet for 2019-2022, som regeringen indgik den 30. oktober sammen med de øvrige satspuljepartier.
Det er en aftale, hvor vi har afsat 320 mio. kr. over de næste 4 år målrettet konkrete initiativer, der skal understøtte en tryg og værdig alderdom.
En del af satspuljeaftalen er, at den nu igangsætter en handlingsplan for det gode ældreliv, som skal lægge sporene for en målrettet indsats over de kommende år, og som skal sikre, at færre ældre rammes af svækkelse, ensomhed og tab af livsmod.
Handlingsplanen skal bl.a. have fokus på følgende temaer: En god overgang til ældrelivet, forebyggelse og rehabilitering i det gode ældreliv, pårørende, fællesskab og aktiviteter og omgivelsernes betydning for det gode ældreliv, en målrettet indsats over for de svageste ældre samt en værdig død.
Derudover igangsættes der med satspuljeaftalen flere konkrete initiativer inden for handlingsplanens temaer med start i 2019.
Det drejer sig bl.a. om et partnerskab om den gode overgang til livet uden for arbejdsmarkedet, et idékatalog om ældrevenlige byer, inspirationsmateriale om pårørendestøtte og en kortlægning af viden om grupper af udsatte ældre med særlige behov.
Vi sætter også ind med markante initiativer til bekæmpelse af ensomhed og mistrivsel hos ældre.
Vi ved, at især mænd er særlig udsatte for at blive ensomme og ramt af dårlig trivsel.
Samtidig ved vi, at ældre hjemmehjælpsmodtagere er blandt de grupper i samfundet, som er mest ensomme, og det kan have alvorlige konsekvenser for den enkelte, både fysisk og psykisk.
Derfor må og skal vi som samfund hjælpe folk med at bryde ensomheden.
Jeg er derfor også rigtig glad for, at vi med satspuljeaftalen sætter ind på flere fronter for at hjælpe ældre ud af ensomheden og ind i fællesskabet.
En af forudsætningerne for det er, at man trygt kan færdes i det offentlige rum og være sikker på at blive mødt med forståelse og hjælp.
Og det kan være svært med en sygdom som demens, der jo ikke kan ses.
Jeg vil derfor gerne sige tak til Dansk Folkeparti for at sætte et særligt fokus på den problemstilling, så vi med satspuljeaftalen får en frivillig ordning med dementbadges, som skal være med til at skabes synlighed i lokalsamfundet omkring borgere med demens.
Og borgere med en demenssygdom kan være tryggere ved at færdes uden for deres hjem.
Vi sætter også ind med hjælp til demensramte, som har ophold på sygehus.
Med satspuljeaftalen for 2019 har vi også sat fokus på den belastning, det kan være at være pårørende til en nærtstående, der ligger for døden, og som plejes uden for hjemmet, f.eks. på et plejehjem.
Samtidig tager vi fat på de komplicerede sorgreaktioner, der kan opstå, når vi mister en af vore kære.
Med satspuljeaftalen afsættes der nu midler til, at Det Nationale Sorgcenter udvikler et gruppeterapeutisk behandlingstilbud til ældre med komplicerede sorgreaktioner.
Med satspuljeaftalen på ældreområdet har vi også afsat midler til at understøtte kommunernes indsats med at få opbygget et initiativ i forhold til inkontinens med særligt fokus på ældre kvinder.
Ud over de mange initiativer i satspuljeaftalen på ældreområdet har vi sammen med Dansk Folkeparti endnu en gang indgået en god og solid finanslovsaftale, hvor ældreområdet har fået høj prioritet.
Med finanslovsaftalen for 2019 har regeringen og Dansk Folkeparti været enige om at afsætte yderligere 650 mio. kr. over de næste 4 år til at understøtte en tryg og værdig alderdom for svækkede ældre.
Jeg er meget tilfreds med, at regeringen og Dansk Folkeparti er enige om at støtte kommunerne i deres arbejde med at bekæmpe ensomhed, tab af livsmod, sorg og selvmord blandt vore ældre medborgere.
Det har vi afsat 100 mio. kr. til årligt fremover.
Som led i initiativet indfører vi en forpligtelse for kommunerne til at beskrive i deres værdighedspolitikker, hvordan man lokalt vil bekæmpe ensomhed blandt kommunens ældre borgere.
Jeg tror på, at der kan komme et større fokus på bekæmpelse af ensomhed udeomkring i kommunerne, når temaet indgår i de lovpligtige værdighedspolitikker.
Regeringen og Dansk Folkeparti er også enige om at afsætte 15 mio. kr. årligt over de næste 4 år til en handlingsplan til bekæmpelse af udadreagerende adfærd i ældreplejen.
Vi ved, at f.eks. vold eller trusler om vold i ældreplejen påvirker trivsel og arbejdsmiljø på plejehjemmene, ligesom det også kan have negative konsekvenser for de øvrige beboere og pårørende.
Derfor skal vi have lavet en handlingsplan med initiativer, der kan understøtte en målrettet og sammenhængende indsats for at reducere den udadreagerende adfærd, som typisk forekommer hos borgere med en demenssygdom.
Handlingsplanen ligger i forlængelse af de øvrige initiativer som f.eks. kompetenceløftet og flere demensegnede boliger, som vi har igangsat på demensområdet.
Hvis vi skal vedblive med at kunne yde en ældrepleje af høj kvalitet, er det helt afgørende, at der er tilstrækkeligt personale til at løfte opgaverne.
Regeringen og Dansk Folkeparti afsatte i alt ca. 150 mio. kr. til at imødegå rekrutteringsudfordringerne.
Vi sætter bl.a. ind med et målrettet fokus på at få flere til at vælge og ikke mindst gennemføre en social- og sundhedsuddannelse, ligesom der arbejdes på at styrke karrierevejene for sosu-assistenter med etablering af to nye videreuddannelser inden for psykiatri og demens.
Derudover har regeringen sammen med Dansk Folkeparti også afsat midler til en opfølgning på arbejdet med udvikling af kvalitetsindikatorer i ældreplejen, ligesom vi har afsat midler til en styrket indsats mod uplanlagt vægttab og underernæring blandt ældre.
Og selv om det ligger uden for mit ministerområde, vil jeg gerne fremhæve, at vi med finanslovsaftalen også har forbedret pensionisternes økonomi.
Jeg vil igen her rette en stor tak til Dansk Folkeparti for at tage pænt imod regeringens finanslovsudspil og for at bringe endnu flere emner til forhandlingsbordet.
Det samlede resultat af dette efterårs forhandlinger på ældreområdet viser endnu en gang, at det er lykkedes at få prioriteret nogle både ambitiøse og målrettede initiativer på ældreområdet – initiativer, som på forskellig vis bidrager til at sikre en tryg og værdig ældrepleje og dermed en tryg og værdig alderdom.
Samlet set synes jeg, at vi bliver ved med at sætte barren højt.
Det er vigtigt, at vi fortsætter med at prioritere ældreområdet højt.
Men når vi står her i dag og taler om en tryg og værdig ældrepleje, er det også meget vigtigt for mig at understrege, at tryghed omkring det at blive gammel og være sikret en værdig pleje og omsorg jo ikke kun handler om, hvilke initiativer der sættes i gang, eller hvor mange penge vi vælger at prioritere til ældreområdet.
Det handler i høj grad også om, hvordan der tales om ældreplejen, og om de mange engagerede ledere og medarbejdere, der dagligt arbejder for, at vores ældre borgere får en tryg og god hverdag.
Når både pressen, men også vi herinde på Christiansborg, vælger at fokusere på de steder, hvor det fungerer mindre godt, eller på konkrete enkeltsager, tegnes der efter min mening et skævt billede af, hvordan det samlet set ser ud med ældreplejen i Danmark.
Det er ikke det samme, som at vi her på Christiansborg ikke skal have fokus på, hvor der er problemer og udfordringer – det skal vi selvfølgelig have, for vi har også et ansvar for at medvirke til løsningerne.
Det har vores forhandlinger om rekrutteringsudfordringerne på ældreområdet jo været et godt eksempel på.
Det har jeg bl.a. selv kunnet se rundtomkring i samtlige 98 kommuner, som jeg har besøgt.
Her fik jeg i den grad set og mærket, hvordan dygtige og engagerede ledere og medarbejdere er med til at skabe værdige rammer med indhold og mening for beboere på plejehjem.
Ønsket om at få fortalt de mange gode historier og fortællinger fra en både velfungerende og værdig ældrepleje var også et gennemgående tema ved åbningskonferencen i Middelfart den 29. november 2018 for Nationalt Videnscenter for Værdig Ældrepleje.
Der fornemmede jeg også, at vi sammen har en stor opgave i forhold til at få løftet vores del af ansvaret for, at ældreområdet bliver talt op – at vi også får fortalt de mange gode historier fra hverdagen i ældreplejen, for det er også med til, at vi bliver trygge ved at gå alderdommen i møde.
Det håber jeg på at der er en bred opbakning til blandt alle Folketingets partier.
Jeg vil som ældreminister gøre mit til at få talt ældreområdet op, og i regeringen har vi sammen med Dansk Folkeparti nu også afsat midler på finansloven til en kampagneindsats, som skal forbedre ældreplejens image.
Lad mig derfor her til slut gentage, at vi i regeringen ser omsorgen og plejen for vore ældre som en af hjørnestenene i vores velfærdssamfund.
Vi stræber hver dag efter at skabe en ældrepleje, der er styret af de værdier, som vi sammen med et flertal her i Folketinget synes definerer en værdig pleje og omsorg allerbedst.
Vi skal blive ved med at tale om, hvordan vi gør vores ældrepleje endnu bedre, og jeg glæder mig derfor også til debatten i dag om dette meget vigtige emne.
Tak for ordet.