runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frederik Vad (S), 2025-03-28:
Det er jo ikke helt rigtigt, hvad hr. Mikkel Bjørn siger.
Vi har ret skrappe statsborgerskabsregler i dag, og vi er i gang med at undersøge, om vi kan gøre noget mere for at være helt sikre på, at dem, der får det, også skal have det.
Men det eksperiment, der blev lavet med de samtaler, der blev holdt, og som man jo kan diskutere den æstetiske værdi af, men det er ikke mit bord,
kom jo ikke på Dansk Folkepartis vagt.
Så jeg synes egentlig ikke, at der her er noget at komme efter.
Jeg synes, vi fører en politik, som gør det svært at blive dansk statsborger, og det skal det også være, men også muligt for dem, der kan og vil.
Der er jo også masser af mennesker, der får et statsborgerskab, og som giver et positivt bidrag til det her samfund, og dem skal vi jo være glade for bliver statsborgere her i landet.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-28:
Det er Dansk Folkeparti, der, siden jeg blev formand for udvalget, har foreslået personlige samtaler, og det er Dansk Folkeparti, der har stillet ændringsforslag i forhold til de konkrete personer, som hr. Frederik Vads stemte for skulle have et dansk statsborgerskab.
Jeg er bare nysgerrig på at høre, hvad det er, der gør, at man i Socialdemokratiet og hr. Frederik Vads egen position synes, det er fornuftigt at trykke ja til at give statsborgerskab til mennesker, der vil forbyde homoseksualitet eller forbyde ytringsfrihed, og hvad det er, der gør, at man ikke trykker ja til Dansk Folkepartis ændringsforslag om at pille sådanne mennesker af et indfødsretslovforslag?
Frederik Vad (S), 2025-03-28:
Lige før sagde hr. Mikkel Bjørn, at Dansk Folkeparti aldrig nogen sinde har haft magten til at gøre noget som helst, og at det er derfor, det går ad helvede til
Altså, man må jo ligesom finde ud af, om man har haft al magt i verden, eller man overhovede ikke har haft nogen magt.
Det er jo den her regering, der har gjort det muligt, at det der eksperiment kunne ske, og nu er vi i gang med at undersøge, hvordan vi også senere hen kan udføre det i praksis.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-03-28:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg er jo om nogen den der runde og omfavnende politikertype, som bare gerne vil have, at vi alle sammen kan være enige og finde nogle gode løsninger, og derfor vil jeg også godt starte med at rose hr. Frederik Vad.
Det er i hvert fald godt spin med den tredje erkendelse, men jeg kan huske, at fru Mette Frederiksen jo faktisk allerede har erkendt, at der er mange af de her problemstillinger i forhold til det, og jeg har også hørt, at udlændingeministeren har erkendt det.
Man kan faktisk se på alle de her erkendelser og analysen af problemet, og jeg accepterer fuldt ud, at Socialdemokraterne har set det, og at man forsøger at være en medspiller i det.
Så al den her polemik om, at vi stort set vil ødelægge Danmark til side.
For efter erkendelser kommer der jo handling, og vi har jo behov for, at der sker noget på nogle områder.
Så jeg vil godt spørge hr. Frederik Vad, om han, når Danmarksdemokraternes forslag om det kommer i salen, har tænkt sig at være med til at forbyde bederum på landets uddannelsesinstitutioner, udvide tildækningsforbuddet og give muligheden for at fravælge en sagsbehandler.
Frederik Vad (S), 2025-03-28:
Der er da intet af det, som Kommissionen for den glemte kvindekamp har lavet, og den rapport, som ordføreren henviser til, som er fremlagt, som gør ondt på Socialdemokratiet, intet.
Vi får besøg af formanden for Kommissionen for den glemte kvindekamp i vores gruppeværelse her om en 14 dages tid, og jeg synes, det er et glimrende stykke arbejde, der er blevet lavet.
Hvor regeringen placerer sig i de her helt konkrete spørgsmål, må tiden jo vise, men Socialdemokratiet har hele vejen igennem bakket op om rigtig mange af de forslag, bl.a. også noget af det, hr. Kim Edberg Andersen læser op.
Så vil jeg sige, at vi her i landet ikke ofte laver udlændingepolitik gennem beslutningsforslag, for beslutningsforslagene er skrevet på bagsiden af en serviet, og derfor er det jo lidt mere kompliceret, når vi forsøger at stramme op.
Sjúrður Skaale (JF), 2025-03-28:
Tak for det.
Det forholder sig nogle gange ådan, at hvis man siger noget, som de fleste mener, og som de fleste endda ved, så møder man modstand og får knubs af det.
Det har hr. Frederik Vad gjort, og det har jeg den største respekt for; det var for et år siden.
Det er ikke nogen hemmelighed, at det her ikke kun har været en offentlig diskussion; det har også være en intern socialdemokratisk diskussion i mange lande.
Hvad ville hr. Frederik Vad sige lige nu, hvis dem, der sad her, var fra SPD, Labour, Socialdemokraterna eller Arbeiderpartiet?
Hvad ville hans budskab til dem være?
Frederik Vad (S), 2025-03-28:
Jeg ved slet ikke, om jeg vil få den mulighed nogen sinde, men hvis jeg fik muligheden, tror jeg, at jeg ville sige, at vi ikke kan komme langt nok med velfærdsstatens mekanismer.
Den sociale ingeniørkunst har vist, at den ikke kan komme kultur til livs.
Det vil sige, at hvis man vil frisætte mennesker i socialdemokratiske værdier, er man nødt til at forstå, at kulturel sammenhængskraft er den fuldstændig grundlæggende mekanisme, der skal til for at få en velfærdsstat til at fungere.
Og hvis man lader sin forfængelighed råde og lader sin frygt for, hvad andre tænker om en, stå i vejen for, at man stiller sig på de kvinders side, der ingen ressourcer har til at sidde i Aftenshowet og tale om det her, fordi de er truet på livet, så har man svigtet alt det, Socialdemokratiet er bygget på.
Hans Andersen (V), 2025-03-28:
Men jeg synes også, det er foreningsfrihed, ejendomsrettens ukrænkelighed og det danske sprog – ja, det er sådan set fuldstændig på linje med det, ordføreren siger her.
Så vi tager gerne en drøftelse af, hvad danske værdier er, og hvordan vi holder fast i dem.
For vi ønsker, at man bærer dem, hvis man skal være i Danmark.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-03-28:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Det mest fornuftige, ordføreren sagde, var faktisk, at de jo bare kunne gå ud og tage sig et arbejde; det er jeg fuldstændig enig i.
Man må jo have en eller anden forventning om, at man flygter et sted hen, hvor man tænker at der er rart at være.
At man så ender med at bruge al sin tid og energi på at ville ændre det, man kommer til, til det, man kommer fra, giver ingen mening for mig – ingen mening.
Det her handler om nye initiativer, som regeringen vil komme med.
Det er jo ikke engang de her shariaråd; det er de her shariapatruljer, altså unge mænd, der tilsyneladende kører rundt i de her områder og så med vold, trusler sørger for at implementere frygt, f.eks. så unge piger ikke må snakke med unge mænd.
Hvad har regeringen, og hvad har Venstre tænkt sig at komme med af initiativer for at få slået hårdt, rigtig hårdt, ned på det nu?
Hans Andersen (V), 2025-03-28:
Nu har jeg ikke set udsendelsen, og det vil jeg gøre, så snart jeg kan.
Vi har taget fat med 22 initiativer for, hvordan vi skal bekæmpe negativ social kontrol, men det rækker ikke, tænker jeg.
Vi skal sådan set gøre endnu mere og også gerne sammen med Danmarksdemokraterne, for det, jeg kan lytte mig til, er, at vi skal tage endnu hårdere fat.
Det kan jo være en kommende strafreform, i forhold til, hvordan man agerer derude, og der skal straffen være endnu hårdere, når man ikke kan opføre sig ordentligt i Danmark.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-03-28:
For Danmarksdemokraterne er det fint nok, hvis vi tager endnu hårdere fat.
Det, vi egentlig efterlyser, er bare, at man tager fat.
Når vi ser det her og ser de her shariapatruljer, ønsker vi jo egentlig bare, at man tager fat og ikke, at vi skal have en eller anden kommission.
Vi havde en skole i Kolding, hvor der var store problemer, og første gang vi havde det i salen, skulle vi også til at lave en undersøgelse for lige at se, om det var rigtigt.
Det her er jo rigtigt, og jeg kan godt forklare problemet: unge mænd i biler, der kører rundt i et område og tyranniserer, sikkert ud fra religiøse dogmer.
Så spørger jeg en gang til: Hvad vil Venstre helt konkret gøre for at stoppe det nu?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-03-28:
Jeg synes, det var utrolig forstemmende at høre hr. Hans Andersens svar til hr. Mikkel Bjørn, da han skulle beskrive Danmark.
Det var noget med ligestilling, demokrati, ejendomsretten, tror jeg også at man kom ind på, og det betyder helt grundlæggende, at hr. Hans Andersen er fuldstændig fædrelandsløs – fuldstændig.
For der er jo masser af andre lande rundtomkring i Europa, i den vestlige civilisation især – sådan set over hele kloden – hvor de der politiske principper bliver fuldt ud udlevet i deres hverdag.
Det bliver snak, hr. Hans Andersen.
Altså, kan man ikke være dansk uden at være demokrat?
Så må man bare konstatere, at Søren Kierkegaard og Grundtvig ikke var danskere.
Det ville jo være idiotisk.
Kan man ikke være dansk uden at gå ind for ligestilling?
Så må man konstatere, at Danmark ikke var dansk indtil 1915.
Det ville jo være idiotisk.
Det, det her handler om, er, om man betragter Danmark som sit fædreland og som der, hvor man har hjemme, og at man, uanset om der er en kommunistisk eller en konservativ regering, vil dø for det her land.
Det er det, det handler om.
Problemet er, at hr. Hans Andersens parti og en stribe andre partier har sendt hundredtusindvis af folk ind i det her land, som hellere vil dø for Koranen og sharia end for Danmark.
Men hvis hr. Hans Andersen ikke engang har noget fædreland, hvordan skal han så løse det problem?
Hans Andersen (V), 2025-03-28:
Nu har vi i Venstre og Dansk Folkeparti sådan set i en del år samarbejdet på udmærket vis om at stramme op.
Det håber jeg sådan set også at Dansk Folkeparti vil være med til fremadrettet.
Men nogle gange bliver jeg faktisk i tvivl om, om det bare er meget, meget højstemte taler, der kommer fra Dansk Folkeparti.
Når det kommer til stykket og vi laver konkret politik, der faktisk sikrer, at der bliver strammet op, og at udlændinge bliver smidt ud af Danmark, når de ikke kan opføre sig ordentligt, så er Dansk Folkeparti måske ikke til stede.
Altså, nu går vi i gang med at lave en screening, således at vi strammer op i forhold til de mennesker, der ansøger om statsborgerskab, og der er Dansk Folkeparti ikke med i kredsen af partier, der gør det.
Det var vi sammen om tidligere, men nu er Dansk Folkeparti desværre ikke med mere.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-03-28:
Nej, for indgangsbilletten er, at man skal stemme for en lov, der giver folk, der hader Danmark, statsborgerskab.
Det, vi forholder os til, er, hvad Danmark er.
Hvad er Danmark?
Der vil jeg bare sige, at hvis hr. Hans Andersen får det kogt ned til nogle politiske principper, som de fleste andre vestlige lande i øvrigt deler, er det et meget, meget fattigt fædrelandssyn, hr. Hans Andersen har.
Kan han nævne noget?
Han kan også bare sige, at han er enig med mig, og at han glemte det i sit første svar.
Kan han nævne noget, som gør Danmark til noget særligt for os danskere i forhold til rigtig mange andre?
Hans Andersen (V), 2025-03-28:
Men der har jeg nævnt, at vi har taget initiativ i forhold til bekæmpelse af negativ social kontrol.
Det handler også om, at politiet også skal tage fat, og hvis de overtræder lovgivningen, skal hammeren falde hårdt, og de skal smides ud af Danmark, hvis vi overhovedet kan gøre det.
Det er sådan set min tilgang til det, og så vil jeg meget gerne sammen med også Danmarksdemokraterne tage fat på at sige: Kan vi på nogen måde stramme op, skal vi gøre det, så vi ikke skal opleve den slags, hverken i Aarhus og København eller andre steder.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-28:
Det er måske det, der er forskellen – eller én af forskellene – på Venstre og Dansk Folkeparti.
For ordføreren nævner ligestilling, ytringsfrihed og respekt for kønnene, og det er jo vigtige værdier, men hvis du går ud i verden og oplister de tre ting og spørger, hvilket land der er tale om, så tror jeg ikke, at folk nødvendigvis ville nævne Danmark som det første.
Danske værdier er jo det danske sprog; det er vores fælles litteratur; det er vores humor, skikke, vaner, normer, omgangsformer osv.
Og det synes jeg er vigtigt at man har med, så man ikke bare tror, at danske værdier kun er de overfladiske ting.
Hans Andersen (V), 2025-03-28:
Det handler jo både om grundlæggende værdier og om ytringsfrihed og ligestilling – grundlæggende værdier, vi jo i øvrigt deler med hinanden, om, at man står op om morgenen, yder et stykke arbejde og bidrager til det fællesskab, man er en del af, og at man har respekt for hinanden og respekt for kønnene.
Det er mange af de ting, jeg er optaget af, og som jeg synes at man skal dele, hvis man ønsker at være en del af det danske samfund.
Sjúrður Skaale (JF), 2025-03-28:
Tak for det meget fine svar.
Folk, der bekender sig til totalitære ideologier, har en tendens til at se på idéerne og ikke på virkeligheden; hensigten helliger altid deres midler.
Kan man sige, at man generelt i Europa i virkeligheden har været så radikalt humanistisk, at man har handlet ud fra humanistiske idéer i stedet for virkeligheden?
Ligger der i virkeligheden en snert af det totalitære i den ekstreme humanistiske udlændingepolitik, hvor man har bekæmpet folks meninger i stedet for deres problemer?
Frederik Vad (S), 2025-03-28:
Det, hr. Sjúrður Skaale sagde der, er en af forklaringerne på, hvorfor hr. Sjúrður Skaale er en af de bedst begavede parlamentarikere, vi har her i Folketinget.
Jeg er meget enig.
Hans Andersen (V), 2025-03-28:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne indlede med to citater.
Det første lyder: Vi har ytringsfrihed – også frihed til at sige noget vås – og der skal være frihed til forskellighed.
Vi hverken skal eller vil blande os i, hvordan mennesker går klædt, hvad de spiser, eller hvad de tror på.
Danskhed er andet og mere end frikadeller og brun sovs, men det danske samfund bygger på nogle grundværdier, som man må acceptere, hvis man vil bo her.
Det andet citat lyder: Du er en arabisk, muslimsk kvinde.
Du må ikke have en kæreste.
Det første citat tilhører daværende statsminister hr. Anders Fogh Rasmussen, som ytrede det i sin nytårstale den 1. januar 2003.
Det andet citat tilhører en politibetjent i Danmark, der møder en muslimsk kvinde, som bliver truet på livet af sin eksmand.
I stedet for at tage fat om problemets rod, eksmanden, vælger politibetjenten at misbruge både sin stilling og andres tillid ved at udøve muslimsk social kontrol på kvinden.
Historien om politibetjenten understreger med al tydelighed, at Anders Fogh Rasmussen havde ret i sin analyse, selv om den måske nok blev set som kontroversiel dengang i 2003.
Danskhed er ikke bare frikadeller; det er ikke bare brun sovs; det er ikke bare at have et arbejde.
Vi skal insistere på, at udlændinge i Danmark respekterer både danske love og tager danske værdier til sig.
I eksemplet fra før gør politibetjenten det stik modsatte, og det kan vi ikke acceptere.
For et år siden vagte det stor debat, da min kollega fra Socialdemokratiet her fra talerstolen udtalte, at integration også handler om værdier, og selv om jeg ikke forstår, at det skulle være kontroversielt at sige, så er det jo ikke første gang, det sker.
Men når man læser den forundersøgelse fra Nationalt Center for Æresrelaterede Konflikter, som citatet med politibetjenten kommer fra, så kan man ikke komme til nogen anden konklusion end, at hr. Søren Pind havde ret, præcis som hr. Anders Fogh Rasmussen havde det.
For forundersøgelsen er virkelig skræmmende læsning.
Det er skræmmende læsning, når en sagsbehandler rådgiver en kvinde i en æresrelateret konflikt til ikke at flytte på krisecenter med begrundelsen: Det gør vi arabere ikke.
Og det er skræmmende læsning, når en ung kvinde, der er tynget af vold og kontrol i sin familie, kan blive truet af et nærtstående familiemedlem, der er sagsbehandler i kommunen, med ordene: Jeg holder øje med, hvor du bor.
Hvis du skifter adresse, kan jeg slå dig op, og jeg kan slå dig op, hvis du har hemmelig adresse og bor på krisecenter.
Alle de 25 konkrete eksempler, hvor offentligt ansatte tilsidesætter deres lovbestemte pligter til fordel for forældede kulturelle normer fra deres ophavslande, er skræmmende læsning.
Vi ved ikke præcis, hvor omfattende problemet er; det bliver vi nødt til at få undersøgt til bunds.
Men alt andet lige beviser forundersøgelsen i sig selv, at vi skal stille konsekvente krav til udlændinge, der kommer til Danmark.
Vi bliver nødt til at gøre det klart, at det er danske værdier og dansk lovgivning, ikke religiøse dogmer, der bestemmer, hvordan tingene skal være i Danmark.
Tak for ordet.
Victoria Velasquez (EL), 2025-03-28:
Jeg vil gerne spørge, om ordføreren er enig i det, ministeren svarede, om, at det gode i forhold til integration ville være at få et rigtigt arbejde.
Det gør jo så igen, at jeg simpelt hen ikke forstår, at man når frem til det makværk af en arbejdspligt, der koster en kvart milliard kroner og bliver et bureaukratisk rod, for at sige det pænt.
Altså, de seneste eksempler, bare i forhold hvordan internationalt adopterede bliver ramt af det, er jo bare et lille kapitel i hele den del.
Derfor kunne jeg rigtig godt tænke mig at spørge, om Venstre ikke vil komme med om bord i forhold til at kigge på, hvordan vi faktisk kommer tilbage til at kigge på rigtigt arbejde med rigtige rettigheder, rigtige kollegaer og rigtig løn.
I forhold til forhandlingerne om, hvordan vi får skåret 3 milliarder på jobcentrene, hjælper en kvart milliard da på det, og så ville det jo være endnu bedre, fordi vi så rent faktisk ville lave en politik, der virker.
Hans Andersen (V), 2025-03-28:
Arbejdspligt – arbejdspligt.
Det er faktisk et forslag, som jeg som tidligere beskæftigelsesordfører var med til at udvikle i Venstre.
Jeg glæder mig over, at det nu også har fundet frem til at være en del af regeringsgrundlaget og nu også bliver til virkelighed.
For jeg er fuldstændig enig med både statsministeren og udlændinge- og integrationsministeren i, at det bedste, vi kan gøre her, er at få langt flere kvinder med indvandrerbaggrund i arbejde.
Der må vi bare sige, at det er vi ikke lykkedes med – det er vi ikke lykkedes med i årtier, og vi er nødt til at gøre det markant anderledes.
Der synes jeg, og der synes Venstre, at arbejdspligt er et rigtig, rigtig vigtigt skridt på den vej.
Victoria Velasquez (EL), 2025-03-28:
Men det er derfor, at arbejdspligt ikke giver nogen mening; det har jo ikke noget med arbejde at gøre.
Du sætter folk til at udføre opgaver til 40-50 kr. i timen, som før var noget, man kunne gøre i et rigtigt job, hvor der var en overenskomst.
Det synes jeg simpelt hen ikke giver mening.
Det er da endnu mere bekymrende, når vi så ser på undersøgelser, der viser, at man kommer længere væk fra arbejdsmarkedet.
Altså, hvor er logikken er i det?
Hans Andersen (V), 2025-03-28:
De kan jo alle gå i arbejde i morgen, men hvis de ønsker at få en offentlig forsørgelse, synes jeg sådan set det er meget rimeligt at sige til dem, at der er en arbejdspligt her, og det handler om både at træde ud og gøre et nyttigt stykke arbejde, men også at hjælpe med uddannelse, med ansøgninger osv.
Jeg tror simpelt hen ikke, at de lande, de kommer fra, stiller op med den palet af tilbud og hjælp til at komme ind på arbejdsmarkedet, som vi gør.
Derfor synes jeg, at der må være de her rettigheder og pligter.
Der synes jeg sådan set, at arbejdspligt er vigtigt, vigtigt skridt til at få kvinder med indvandrerbaggrund i arbejde.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-28:
Jeg vil egentlig tage fat på, at Venstres ordfører snakker om kultur og danske værdier.
Jeg er egentlig bare nysgerrig på – det har selvfølgelig også noget med indvandring at gøre, men måske i mindre grad – om Venstres ordfører vil forsøge at definere, hvad dansk kultur og danske værdier er efter hans opfattelse.
For jeg synes nogle gange, at når der er nogle, særlig folk i det politiske system, der skal prøve at definere, hvad det er, så bliver det en noget flad fornemmelse.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-03-28:
Jeg tror, vi var mange, der sad med en spænding, i forhold til om ikke vi fik den fjerde erkendelse i dag.
Nu er det jo et helt år siden, at vi er gået fra den tredje, og så sad man og lyttede og tænkte: Kommer der en fjerde, måske en femte?
Det gjorde der ikke.
Der kom et opråb.
Og jeg hørte hr. Frederik Vad på den måde, at det, vi står over for, måske i virkeligheden er meget svært at håndtere lovgivningsmæssigt.
For det handler jo om en adfærd, som man enten frivilligt eller ufrivilligt udlever i sin hverdag.
For hvis det, vi står over for, er – sådan hører jeg hr. Frederik Vad – at vi har fået flere hundredtusinde mennesker ind, der sådan helt grundlæggende ikke ønsker at leve dansk, og som helt grundlæggende ikke ønsker den erkendelse, der ligger i at leve i et postrenæssancesamfund, hvordan får vi så dem ud?
Frederik Vad (S), 2025-03-28:
Noget af det der gør vi.
Men hvis jeg må give ordføreren et ærligt svar, så vil det være, at jeg tror, et meget stort problem i Danmark i dag er, at vi alle sammen er fanget i vores sådan tillidssamfundshjerne.
Og det er der også rigtig mange aktører ude i landet der er.
Vi har en opfattelse af, hvad tvang er; når du og jeg tænker på tvang, tænker vi på det ud fra et vestligt, individuelt frihedsbegreb, og så ser vi en pige, der sidder hjemme ved morgenbordet, mens hun græder, og tårerne triller ned ad kinderne, og så står der to forældre og tvinger et tørklæde ned over hovedet på hende.
Det opfatter vi som tvang.
Hvis vi ikke får den bevidsthed ind i folk, kan vi ikke gå videre med nogle af de forslag, som Dansk Folkeparti bl.a. er bannerfører for.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-28:
Folketinget konstaterer, at regeringen svigter i oprydningen efter årtiers islamisk indvandring, som har skabt parallelsamfund og øget kriminalitet og har undermineret danske værdier.
Det er uacceptabelt, at regeringen nægter at udvise kriminelle udlændinge, selv ved grov kriminalitet, og fortsat tildeler statsborgerskab til personer med kriminel fortid eller sympati for terror og sharia.
Udviste kriminelle bør fængsles, indtil de forlader Danmark – de har ingen ret til at færdes frit i vores samfund.
Folketinget kræver handling, ikke tomme ord og erkendelser.
Danmark skal forblive dansk, og regeringens passivitet er et svigt af befolkningen.
Folketinget opfordrer regeringen til at sætte danske interesser først og tilsidesætte internationale konventioner, der hindrer en konsekvent og ansvarlig udlændingepolitik.
Frederik Vad (S), 2025-03-28:
Dansk Folkeparti er lidt i fare for at blive sådan en facebookkrigerparti på det her område.
For man smadrer løs på Socialdemokratiet, men hvem er det egentlig, der skal levere den politik, Dansk Folkeparti står og taler om?
Er det de blå partier, som vil åbne sluserne for mellemøstlig arbejdskraft, hver eneste gang erhvervslivet kommer og siger mere arbejdskraft fra Mellemøsten?
Eller er det andre partier, som f.eks. anser Danmark for at være et fædreland og ikke et eller andet slaraffenland for mennesker, der kommer fra egne af verden, vi ved vi ikke kan integrere dem fra?
Det er sådan med Dansk Folkeparti, at man godt kan smadre løs på Socialdemokratiet, men måske er det i virkeligheden reelt den stærkeste kraft i det her land i synet på, at Danmark er et fædreland, som skal beskyttes og bevares, og det skal gå stærkere, og det skal gå hurtigere, men det er trods alt på en måde, så vi faktisk får gennemført reelle resultater.
Det er jo hr. Mikkel Bjørn, der ender med at stå og være den store facebooktaler og ikke mig.
For hvem skal stemme for det der?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-28:
Jeg synes faktisk, det er et godt og legitimt spørgsmål, hr. Frederik Vad stiller, og svaret er meget simpelt: En strammere udlændingepolitisk linje sker kun på foranledning af Dansk Folkeparti.
Det er Dansk Folkeparti, der igennem de sidste mere end tre årtier har kæmpet de stramninger igennem, som er blevet vedtaget her i Folketinget.
Det er vores fortjeneste, at Danmark i dag ikke er Sverige, ikke er Tyskland og ikke er Frankrig, og derfor er det vores tilstedeværelse i dansk politik, hvad enten det er som parlamentarisk grundlag for en borgerlig regering eller som opposition til en socialdemokratisk regering, der sikrer, at Danmark kommer på rette kurs.