runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2023-02-22:
Jamen så vil jeg da gerne vide, hvad tidsperspektivet er, hvis det hele er så lovende, og ministeren både skal til Holland og Grækenland og Østrig og alt muligt og sørge for, at det her bliver gennemført.
Mig bekendt er det den samme hr. Weber, som i Jyllands-Posten for nylig gjorde sig selv til bannerfører for, at den danske udlændingepolitik var i strid med EU's værdier nærmest på samme måde som det, der foregår i Polen og Ungarn.
Så hvis det er den hr. Weber – Manfred Weber fra EPP-gruppen i Europa-Parlamentet – den her regering fæster lid til at man kan gennemføre den her løsning med, vil jeg sige, at så tror jeg ikke, det er mig, der har et mørkt syn på tilværelsen.
Så tror jeg, det er regeringen, der er lidt for optimistisk.
Jeg håber, det lykkes, men jeg ser ikke det håb.
Hvad vil regeringen konkret foretage sig for at få det her gennemført nu?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-22:
Jeg synes, det er lidt meget mismod, der bliver præsenteret her fra hr. Peter Kofods side.
Altså, grundlæggende set er der sket nogle meget store bevægelser i den europæiske debat.
En mand som Manfred Weber, der er leder af EPP-gruppen i Europa-Parlamentet, er en, der har været ude og åbent bakket det her op; det hollandske parlament har bakket op.
Holland er dog alligevel i Vesteuropa, så vidt jeg kan se, når jeg kigger efter på kortet.
Noget tilsvarende gør sig gældende i lande som Østrig, de baltiske lande og mange af de nye EU-lande, hvor man bakker op om det, og det så vi jo ikke for relativt kort tid siden.
Jeg mener, der er en stor bevægelse på det europæiske kontinent – selvfølgelig foranlediget af det, som er selve problemet, nemlig at der er et meget stort migrationspres på Europa.
Og vi er jo fuldstændig enige om, at det, vi så sidste år, hvor der var op imod en million spontane asylansøgere på det europæiske kontinent, er totalt uholdbart.
Men jeg ser en stor bevægelse, og jeg mener, det er der, håbet er.
Det arbejder vi sådan set videre med.
Signe Munk (SF), 2023-02-22:
Tak, fordi ministeren oplever, at jeg deler forståelsen af, at det er vigtigt, at dansk klimapolitik ikke bare kigger ned til grænsen ved Kruså eller hører op, så snart toget kører fra København til Malmø – at vi altså ser på, hvad det er for et klimaaftryk, danskerne afsætter ved den måde, de lever på.
Det er jo sådan, at både CONCITO og faktisk også Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet har beskæftiget sig med at regne på, hvad det samlede forbrugsbaserede aftryk er for danskerne.
Der er lidt diskussion om, hvor meget det egentlig er, men vi arbejder altså i den højere klasse af tons CO2, og et sted imellem 11 og 17 t CO 2 om året er det bedste bud lige nu på udledninger fra danskernes klimaaftryk i forhold til deres forbrug og deres levevis.
Så man skal ikke have haft matematik længe for at kunne regne ud, at der er et stykke imellem, hvor virkeligheden er i dag, og hvad kloden kan holde til.
Jeg anerkender faktisk, at det kan være svært at opgøre det her klimafodaftryk, men skubber man dét til side, kunne man jo godt alligevel opsætte et vejledende mål i forhold til at reducere klimafodaftrykket, som satte en retning.
Så ville ministeren være villig til at sige: Jo, vi sætter et vejledende mål, som sætter en retning for, at vi skal have nedbragt CO 2 -fodaftrykket fra danskernes forbrug?
Peter Kofod (DF), 2023-02-22:
Noget af det, jeg blev mest skuffet over, da jeg læste regeringsgrundlaget, var netop det afsnit, der handler om Rwanda.
Noget af det, der har givet håb mange steder i Europa, er, at man måske kunne få styr både på de ydre grænser, men også på tilstrømningen, og sørge for, at der ikke bare var fri passage til Europa; at det, der synes at have været politikken de sidste mange årtier, med, at folk bare kunne vade ind, kunne afsluttes.
Det, den her regering så har gjort, er jo, at man har valgt de facto at opgive.
For jeg vil sige til ministeren, at det jo er at opgive, hvis man siger, man afventer en eller anden EU-løsning: Jeg ser ikke noget håb i den her Europa-Kommission for, at det her nogen sinde skulle blive realistisk.
Og jeg ser ikke særlig meget håb i Vesteuropa for, at det her nogen sinde kunne blive hverdag – i hvert fald ikke inden for EU-systemet.
Og det er jo også derfor, at tapre lande som Danmark skal gå foran og vise de andre lande vejen og lyset, så vi kan få det her effektueret.
Så jeg vil bare gerne spørge ministeren: Hvor ser regeringen håbet?
Hvor er det i EU-systemet, man regner med, at der pludselig kommer et eller andet frembrud, hvor man vil kunne gennemføre den her løsning i EU-regi?
Hvor skulle det i givet fald være?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-22:
Og det gælder også for lederen af EPP-gruppen i Europa-Parlamentet.
Jeg er enormt glad for den opbakning, og vi kommer til – for nu at svare konkret på spørgsmålet – at indlede et samarbejde med Holland, ligesom vi har haft et samarbejde med Østrig i længere tid.
Jeg skal til Grækenland her sidst på ugen og til Berlin i næste uge, selvfølgelig for at forsøge at overbevise folk om, at det her har et perspektiv, som giver mening, og som vil gøre, at vi får et retfærdigere asylsystem, hvor det er dem, der har mest behov for beskyttelse, der kommer først i køen, og ikke dem, som tager menneskesmuglernes ruter over Middelhavet.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-22:
Jamen når ministeren siger, at man gerne vil styrke det regelbaserede internationale samfund, siger man jo dermed også implicit, at man gerne vil styrke de regler, som bl.a. gør, at en voldtægtsforbryder, der for nylig blev dømt ovre i Københavns Byret, med 11 tidligere domme bag sig – bl.a. for meget grove voldtægter mod flere unge danske piger, grove overfaldsvoldtægter og røveriforsøg mod bl.a. en 81-årig kvinde – ikke kan blive frataget sit statsborgerskab.
Altså, de regler, der sikrer, at en sådan mand ikke kan blive frataget sit statsborgerskab og derfor senere udvist, skal vi i virkeligheden styrke, så der er bedre rammer, der forhindrer, at sådanne mennesker kan blive udvist.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-22:
Nej, det er helt misforstået fra hr. Mikkel Bjørns side.
Vi ønsker en international orden, hvor små lande også har noget at sige.
Danmark er jo et lille land og har været det næsten hele sin historie, og det, der har været gældende for det danske forhold til omverdenen, har været, at vi tit har måttet underlægge os større magters forskellige interesser.
Nu er vi i en situation og har været det de sidste 80 år – for første gang i vores historie – hvor vi rent faktisk har en selvstændig rolle og en beskyttelse, der gør, at vi kan optræde mere selvstændigt.
Det synes jeg der er grund til at hylde, uagtet at der er en masse ting i bl.a. statsborgerretskonventionen, som gør, at vi ikke kan smide folk ud, som rettelig burde have været smidt ud, hvis vi selv kunne bestemme.
Men sådan er det; der er begrænsninger.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-02-22:
Ministeren har efter eget udsagn sat alle sejl til for at finde løsningsmuligheder for Midtjyllands Lufthavn, Karup.
Jeg er jo forholdsvis ny i Folketinget, men når en minister sætter alle sejl til for at finde en løsning på en problemstilling, må der også være en sandsynlighed for, at der findes en løsning.
Jeg vil derfor spørge ministeren, hvornår ministeren har en forventning om at en løsningsmodel er klar.
Thomas Danielsen (V), 2023-02-22:
Tak for det, formand, og tak for spørgsmålet.
Jeg kan vel ikke lægge skjul på, at jeg har sat alle sejl til for at finde løsningsmuligheder for Midtjyllands Lufthavn, og jeg vil heller ikke på forhånd udelukke noget, heller ikke muligheden for, at staten giver økonomisk støtte til lufthavnen.
Det er, fordi lufthavnens overlevelse er vigtig for sammenhængskraften i Danmark og afgørende for de passagerer og den del af det danske erhvervsliv, som er afhængige af ruteflyvning mellem Midtjyllands Lufthavn og København.
Jeg har vendt den situation, som Midtjyllands Lufthavn står i, med både formanden for Midtjyllands Lufthavn og samtlige ejere af Midtjyllands Lufthavn, og jeg håber, at den gode dialog kan fortsætte, sådan at det kan resultere i en løsning.
Jeg ser derudover frem til at kunne drøfte indholdet med de forskellige partier, som skal ind over den her sag for at finde en løsning for Midtjyllands Lufthavn.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-02-22:
Tak, formand.
Hvad er ministerens holdning til, at staten yder økonomisk støtte til Midtjyllands Lufthavn, som ifølge bestyrelsesformand Ulrik Wilbek er betingelsen for, at en ny operatør vil påtage sig ruteflyvninger igen efter påske?
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-22:
Nu nævnte jeg også i mit spørgsmål til justitsministeren, at i november 2022 blev en 42-årig mand idømt 3½ års fængsel for voldtægt af en blot 9-årig pige.
De regler, der gør, at vi ikke kan fratage sådan en mand statsborgerskabet og udvise ham, er jo de regler, som regeringen her står og forsvarer.
Jeg må indrømme, jeg er dybt forundret over, at en regering, der ellers hævder at være på ofrenes side i de her sager, ikke har en større fornemmelse for, at vi er nødt til at tage et opgør med de her konventioner, hvis vi rent faktisk vil kunne forsvare ofrene.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-22:
Jeg synes, det er meget bemærkelsesværdigt at høre et medlem af Dansk Folkeparti sige, at det, at Danmark som nationalstat har stor handlekraft og kan hvile i sin selvstændighed som nationalstat, hvilket vi kan, fordi vi er en del af et internationalt samfund, som respekterer os, skulle være tåget eller ligegyldigt.
Det synes jeg ikke er den dialekt, vi plejer at høre fra Dansk Folkepartis folketingsmedlemmer.
Der er uden tvivl problemer i forhold til folk, som har fået statsborgerskab, og som opfører sig på en måde, vi under ingen omstændigheder accepterer i Danmark, og som burde have været smidt ud.
Det er nogle ting, vi bærer med os.
Vi har bl.a. i forhold til fremmedkrigere givet mulighed for at fratage dem deres statsborgerskab.
Og det er da klart, at det også er en vej, vi vil afsøge i andre sammenhænge.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-22:
Det er da meget sympatisk, at regeringen har
en, hvad skal man sige, langsigtet ambition om at ændre konventionerne indefra.
Det er regeringen jo i øvrigt ikke de første der har haft.
Derfor er jeg lidt nysgerrig på, hvor hensynet er, og hvad man har tænkt sig at sige til de ofre, der i mellemtiden, mens vi venter på en meget langsigtet og formentlig usandsynlig ændring af konventionerne indefra, bliver udsat for meget grove overfaldsvoldtægter, kriminalitet, røveriforsøg og alt mulig andet.
Hvad er budskabet til de mennesker i mellemtiden, mens de venter på regeringens meget langsigtede og lidt tågede ambitioner?
Jeg er lidt nysgerrig på, hvor hensynet til almensikkerheden egentlig er i regeringens prioritering af de her internationale konventioner og det internationale regelbaserede samfund.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-22:
Jeg tror, man trods alt må tilføje, at hr. Mikkel Bjørns eget parti jo har bakket op om regeringer, der har stået på præcis samme synspunkt.
Så det er ikke, fordi det er helt nyt eller anderledes, end hvad Danmark tidligere har ført af politik.
Den eneste måde, hvorpå vi kan sikre, at de ting ikke sker i fremtiden, er jo det, som vi har en fælles ambition, tror jeg bredt set, i Folketinget om, nemlig at sikre, at det at få et dansk statsborgerskab selvfølgelig skal underlægges en relativt stram efterprøvning, hvor man sørger for at sikre, at det ikke er hvem som helst, der kan trække et statsborgerskab, fordi man har boet lang tid nok i landet, men at vi også ved, at det er nogle ordentlige folk, som får tildelt dansk indfødsret.
Mette Thiesen (DF), 2023-02-22:
Det er et rigtig godt lovforslag, og mine kollegaer har også tidligere fortalt om, hvad det egentlig handler om, og det lyder sådan ret teknisk.
Jeg er skolelærer af uddannelse, og jeg har arbejdet mange år i den danske folkeskole, men helt grundlæggende set har jeg altid undret mig over, at man ikke i langt højere grad anerkendte og satte pris på de rigtig mange forskellige kompetencer, der sidder i sådan en skoleklasse.
Vi har i Danmark igennem rigtig mange år haft et meget, meget snævert fokus på, at alle nærmest skulle tage en gymnasial uddannelse.
Og det, vi står med i dag, er jo, at der mangler de kloge hænder, og det er simpelt hen, fordi man har haft et for ensidigt fokus på, at alle skulle den samme vej.
Det er rigtig synd for dem, som ikke føler sig set og hørt, dem, som kan noget andet, men som kan noget meget, meget vigtigt, og det er sådan set også derfor, jeg synes, at det her er et skridt i den rigtige retning.
I Dansk Folkeparti vil vi rigtig gerne have, at flere tager en erhvervsuddannelse, og vi vil også rigtig gerne have, at man kigger på at få genindført den traditionelle mesterlære, sådan at man netop allerede i folkeskolen favner dem, som ikke skal den gymnasiale vej.
Det har man gjort langt tidligere, og det skal vi altså til igen.
Det er vigtigt, at vi fremtidig også har en masse dygtige unge mennesker, der har kloge hænder, som kan bidrage til at sikre den vækst og velstand, som vi er så afhængige af i Danmark for netop at kunne sikre et velfærdssamfund.
Så lad det være ordene herfra.
Det er et godt forslag, og i Dansk Folkeparti støtter vi det selvfølgelig.
Sara Emil Baaring (S), 2023-02-22:
Tak for ordet.
Tilbage i 2014 blev Europaskolen dannet, bl.a. med henblik på at lave flere internationale uddannelsespladser i hovedstaden.
Det er denne EU-gymnasieuddannelse, som dette lovforslag omhandler.
Skolen har siden begyndelsen været og er stadig administreret af Sankt Annæ Gymnasium.
Idéen var oprindelig at opnå en særlig synergieffekt i administrationen mellem Europaskolen og Sankt Annæ Gymnasium, både pædagogisk og indholdsmæssigt.
I 2018 flytter Europaskolen fysisk lokalitet til en ny og topmoderne skolebygning i Carlsbergbykvarteret i København, hvorfra gymnasieafdelingen i de seneste 3 år har fungeret.
Denne fysiske adskillelse fra Sankt Annæ Gymnasium har medført, at skolens opbygning, indhold, deltagergruppe, økonomi og styring i praksis fungerer hver for sig, som det også fremgår af høringssvaret fra Københavns Kommune.
I Socialdemokratiet ser vi med afsæt i skolens ønske og hvordan det fungerer i praksis, god grund til at gøre Europaskolen til en selvstændig institution.
Vi skal selvfølgelig være opmærksomme på, at denne administrative ændring ikke kommer til at betyde en skævvridning i elevtilstrømningen – en bekymring, som jo også Danske Gymnasier har rejst i deres høringssvar.
Det vil vi holde øje med, for det er jo ikke hensigten, at dette lovforslag skal gøre det sværere at drive
Sankt Annæ Gymnasium.
Med disse kommentarer støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Og derudover skulle jeg hilse fra Radikale Venstre og sige, at de ligeledes bakker op om lovforslaget.
Lise Bertelsen (KF), 2023-02-22:
Tak for ordet.
Jeg er simpelt hen ked af, at der sidder så mange smukke unge mennesker, som skal høre os gentage os selv her, men det er nu engang sådan, det er.
Lovforslaget har I hørt er en genfremsættelse, og i Det Konservative Folkeparti stemmer vi for lovforslaget, der medfører en refusion af arbejdsgivernes udgift til pensionsbidrag samt en fastsættelse af det fleksible uddannelsesbidrag og en fastsættelse og videreførelse af det aktivitetsafhængige voksen- og efter uddannelsesbidrag, som alt i alt kan være med til at bidrage til flere faglærte, som vi så stærkt har brug for.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2023-02-22:
Vi folketingsmedlemmer laver jo rigtig meget lovgivning, og man må sige, at noget af det, som i hvert fald for mig er vigtigt, er, at vi også lytter til dem, som skal have tingene til at fungere uden for Christiansborg.
Derfor bakker vi naturligvis også op om lovforslaget, som vi behandler nu her.
Det er faktisk sådan, at man i sin tid havde håbet på, at både Europaskolen og Sankt Annæ Gymnasium kunne komme til at fungere sammen på samme matrikel.
Det har ikke kunnet lade sig gøre, og derfor har Københavns Kommune nu anmodet om at adskille de to institutioner, så de bliver til selvstændige enheder og dermed også med egne ledere og egne bestyrelser.
Overordnet mener jeg, at det som sagt er vigtigt, at vi også lytter til dem, som sagen handler om, og at vi for den sags skyld også sikrer, at de kommer til at få en hverdag, som fungerer bedst for dem.
Derfor lytter vi naturligvis både til Københavns Kommunes ønske og for den sags skyld også Danske Gymnasiers ønske i den her sag og kommer til at stemme for dette lovforslag.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-02-22:
I det her lovforslag foreslås nogle enkelte justeringer af de institutionelle rammer for Europaskolen.
Lovforslaget indebærer, at Københavns Kommune får mulighed for organisatorisk at adskille Europaskolen fra Sankt Annæ Gymnasium, og derved bliver Europaskolen en særskilt kommunal institution i kommunen.
Som følge af det foreslås det samtidig ud fra et hensyn til styringen af kapaciteten på de gymnasiale ungdomsuddannelser, at børne- og undervisningsministeren efter høring af Københavns Kommune kan fastlægge et kapacitetsloft for Europaskolens sidste tre klassetrin.
Moderaterne støtter forslaget, da vi har forståelse for, at Københavns Kommune mener, at det ikke rigtig giver mening med den her organisatoriske sammenknytning af Europaskolen og Sankt Annæ Gymnasium med en fælles ledelse og bestyrelse, da de to skoler er endt med alligevel ikke at være lokaliseret det samme sted.
Det giver derfor mening at imødekomme Københavns Kommunes ønske om at kunne udspalte Europaskolen og give den en selvstændig bestyrelse og ledelse.
Tak for ordet.
Astrid Carøe (SF), 2023-02-22:
Den her omgang kan måske også godt gå hen og blive en lille smule kedelig, når vi alle sammen gentager hinanden.
Men først og fremmest synes vi i SF, at Europaskolen er et rigtig fint tiltag.
Vi vil gerne have, at børn har mulighed for at uddanne sig, selv om de skal bo her i Danmark, fordi deres forældre f.eks. arbejder her.
Og når vi så kan notere os, at Københavns Kommune ønsker organisatorisk at adskille Europaskolen fra Sankt Annæ Gymnasium, fordi de alligevel ikke deler matrikel og ikke kommer til at have så stort samarbejde imellem sig, tænker vi, det er rigtig fint, og der er ikke engang nogen, der har nogen særlig kritik af det.
Så vi bakker selvfølgelig op, og jeg skulle hilse fra Alternativet og Enhedslisten og sige, at det gør de også.
Karina Adsbøl (DD), 2023-02-22:
Tak for det.
I 2013 vedtog Folketinget, at Københavns Kommune kunne oprette og drive en Europaskole i tilknytning til Sankt Annæ Gymnasium.
Med forslaget her foreslås det at give Københavns Kommune mulighed for organisatorisk at adskille Europaskolen fra Sankt Annæ Gymnasium, hvorved Europaskolen bliver en særskilt kommunal institution.
Herudover foreslås det ud fra et hensyn til styring af kapaciteten på de øvrige gymnasiale ungdomsuddannelser, at børne- og undervisningsministeren efter høring af Københavns Kommune kan fastlægge et kapacitetsloft for Europaskolens gymnasiedel.
Årsagen til, at man ønsker at adskille de to skoler organisatorisk, er, at det oprindelig var planen, at Europaskolen og Sankt Annæ Gymnasium skulle ligge i Carlsberg Byen.
Planerne blev så opgivet i 2015, og det er alene Europaskolen, der er flyttet til Carlsberg Byen.
Det betyder, at der ikke er mange tværgående problemstillinger, ligesom de forventede faglige og administrative synergier ikke er til stede.
Budgetterne holdes også adskilt.
Alligevel har de to skoler en fælles ledelse og bestyrelse, og Københavns Kommune ønsker at adskille de to skoler organisatorisk, så de får hver sin selvstændige bestyrelse og ledelse.
Ønsket her kommer også på baggrund af henvendelser fra skolerne selv, og det kan vi i Danmarksdemokraterne godt bakke op om.
Henrik Dahl (LA), 2023-02-22:
Tak for ordet.
Vores kommunikationsmedarbejdere i Liberal Alliance har sagt til os i den nye folketingsgruppe, at vi burde holde nogle flere brandtaler.
Men der er ikke rigtig brandtalemateriale i det her lovforslag, og derfor bliver det ikke nu.
Det, der er sagen, er, at Københavns Kommune får mulighed for at skille Europaskolen fra Sankt Annæ Gymnasium, sådan at Europaskolen bliver en særskilt kommunal institution.
Forslaget giver også mulighed for, at børne- og undervisningsministeren efter høring af Københavns Kommune kan fastlægge et kapacitetsloft for Europaskolens gymnasiedel.
Principielt mener vi, at kapacitetsloft er et instrument, man skal bruge i tyndt befolkede områder for at opretholde gymnasiestrukturen, og at det ikke er lige så påtrængende at bruge det f.eks. i Storkøbenhavn.
Men det principielle synspunkt, som jeg gør rede for her, gør ikke, at vi stemmer imod lovforslaget.
Så vi bakker altså op og stemmer grønt ved tredjebehandlingen.
Tak for ordet.
Signe Munk (SF), 2023-02-22:
Men det kan jeg så hjælpe med at svare på.
F.eks. kan man jo sætte et mål for klimaaftrykket i de offentlige køkkener.
Det er sådan, at rigtig mange danskere faktisk gerne vil spise grønnere, men de har svært ved det.
Det er simpelt hen svaret, når CONCITO spørger danskerne.
Og en af vejene til at hjælpe det på vej er, at vi i de offentlige køkkener skærer ned på kødet og viser, at der er en vej frem, hvor man får god og lækker mad, men hvor grøntsagerne fylder lidt mere.
Så en vej er jo at sætte et mål for, at de offentlige køkkener skal skære ned på CO 2 -aftrykket for maden.
Lars Aagaard (M), 2023-02-22:
Den idé vil jeg tage med mig.
Jeg mødes jo jævnligt med KL's formand, og de fleste offentlige køkkener er kommunalt drevne institutioner, og derfor vil jeg da spørge, om KL har nogle synspunkter på den sag.
Der kan være, antager jeg også, nogle forskellige ernæringsmæssige forhold for f.eks. ældre medborgere og andet, som gør, at det ikke er så let.
Men jeg vil da tage forslaget med og høre dem, som driver de offentlige køkkener, hvad de synes om den sag.
Henrik Dahl (LA), 2023-02-22:
Tak for ordet.
Vi vil gerne have, at der er flere unge, som tager en erhvervsuddannelse, og derfor mener vi, at AUB-ordningen er en rigtig god ordning.
Hvis man har fulgt debatten om AUB, ved man også, at der har været en debat om, at AUB ikke må blive til en opsparingsordning, og vi synes, det her er positivt.
Det er med til at forebygge noget af det, der har været debat om tidligere, nemlig at virksomhederne kommer til at betale for meget, mens AUB-systemet oparbejder en opsparing.
Her får vi et system, der er tættere på at gå i nul, og det hilser vi velkommen.
Det, der ligger i det konkrete forslag, er, at man skal kunne modtage refusion fra AUB for pensionsudgifter til elever og lærlinge til erhvervsuddannelser og til uddannelser, der er sidestillede med erhvervsuddannelser.
Så er der noget beløbsregulering, som også indgår i forslaget.
Det er noget, som vi bakker op om, og vi mener, at den her udbetaling af refusion for arbejdsgivernes udgifter til pension for elever og lærlinge ligger helt inden for den trepartsaftale, der blev indgået i 2020.
Så vi støtter forslaget og har tænkt os at stemme for det.
Tak for ordet.