runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-10-22:
Jeg tror, at de her problemer med partikelforurening fra brændeovne er rykket lidt op på dagsordenen hos flere og flere.
Jeg synes også, det er tankevækkende, at så mange mennesker sådan set dør af luftforurening; at vi står i en situation, hvor luftforurening er mere farlig end trafikken med hensyn til dræbte.
Derfor tænker jeg jo, når jeg ser sådan et lovforslag her og ser, at det ikke sådan er bundet op på forlig osv., om vi ikke kunne gøre det endnu bedre.
Så jeg vil egentlig godt spørge Socialdemokratiets ordfører, om ikke vi kunne komme frem til at stramme det her lovforslag lidt op, så årstallet for de gamle brændeovne blev rykket lidt op – det kunne være til 2008.
Mette Gjerskov (S), 2020-10-22:
Tusind tak, formand.
Men jeg nåede det – og så puster jeg lige ud.
Det handler om at mindske luftforureningen, den luftforurening, der gør, at mennesker dør for tidligt, at mennesker bliver syge.
Det er ikke i orden, så nu tager vi et skridt.
Og det gør vi ved at sikre, at der kommer flere nye brændeovne, som udleder færre partikler og dermed mindsker forureningen.
Vi gør det på den måde, at når man skal sælge sin bolig og har en brændeovn, så skal man sikre sig, at brændeovnen er af nyere dato, fordi de udleder færre partikler.
Så hvis den er fra 2003 eller senere, er det fint.
Er den fra tidligere, skal den skiftes ud eller helt fjernes.
Men det sker altså som sagt kun i forbindelse med ejerskifte.
Egentlig må jeg jo indrømme, at jeg selv har holdt rigtig meget af brændeovne.
Det er også en god måde at få varme på for mange.
Men selv om det synes lidt hyggeligt, kan det også blive for meget, for så satte jeg mig ind i, hvad det egentlig har af konsekvenser, og forureningen fra brændeovne er alt for stor.
Min opfattelse af brændeovne ændrede sig.
Fra vinterhygge blev det til forurening og tidlig død.
Så jeg må sige for mit eget vedkommende, at efter at jeg fandt ud af det, er der ikke blevet fyret i min brændeovn i mange år – jeg holdt ellers meget af den – for jeg mener i hvert fald ikke, at min hygge skal ske på bekostning af andres liv og helbred.
Vi er nødt til at tage det her skridt for at sikre en mindre luftforurening, en bedre luftkvalitet i Danmark.
Så derfor kan Socialdemokratiet naturligvis støtte forslaget.
Benny Engelbrecht (S), 2020-10-22:
Tak, formand, tak, hr. formand, dristes jeg til at sige debatten taget i betragtning.
Tak for den brede støtte til lovforslaget.
Jeg noterede mig, at SF havde en bemærkning til det foregående forslag, L 40.
så vi kan få uddybet den del af det.
Til Venstre og Konservative, som udtrykte tilfredshed med luftfartspakken, vil jeg bare sige tak for samarbejdet om det og også tak til Radikale Venstre for den del af det.
Både Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige fremhæver spørgsmålet om de kønsneutrale betegnelser.
Jeg skal altså her i denne sammenhæng sige, at det jo ikke er nogen helt ny beslutning omkring dansk lovgivning, at man skal bruge kønsneutrale betegnelser.
Det er faktisk en lidt gammel beslutning, der går tilbage til 1980.
Så man kan sige, at lige præcis på det her punkt har vi været lidt bagud med konsekvensrettelserne, og det får vi så rettet op på nu.
Jeg har dog, skal jeg sige, forhørt mig hos Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen, om det skulle være sådan, at det med, at vi ikke har konsekvensrettet de kønsneutrale betegnelser i denne lovgivning, skulle have haft nogen form for betydning; om nogen har følt sig krænket eller andet af det.
Og det er, kan jeg med glæde meddele, ikke tilfældet.
Til gengæld kan vi så glæde os over, at sproget jo ikke er opdelt i hverken hankøn eller hunkøn, men derimod fælleskøn og intetkøn.
Så har vi i hvert fald ikke det at bekymre os om i øvrigt.
I forhold til spørgsmålet, som blev rejst af Enhedslistens ordfører, hr. Henning Hyllested, om satsens størrelse – om det skulle betyde noget i forhold til antallet af medarbejdere i styrelsen – kan jeg sige, at det gør det ikke.
Det er derimod aktiviteten, som er afgørende for, hvor mange ressourcer man allokerer til området.
Helt aktuelt er styrelsen også underfinansieret på det her punkt, netop fordi aktiviteten er så lav, som den er nu, og indtægterne dermed er så lave.
Men ellers er udgangspunktet altså, at det er aktiviteten, som er afgørende for det.
Det håber vi jo ikke bliver tilfældet, al den stund at det her jo er en branche, som er helt i knæ, og hvor der også er behov for en aktivitet i forhold til eksempelvis dansk eksport m.v.
Men det er jo en diskussion, vi tager i anden sammenhæng.
Skulle der være spørgsmål, som ikke er blevet rejst i forbindelse med denne første behandling, kan det jo som altid tages i udvalgsarbejdet, og det stiller vi os naturligvis fuldt og helt til rådighed for.
Tak for ordet.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-10-22:
Det er hr. René Christensens tale om bemyndigelser, som får mig til at tage ordet.
Det er, fordi der er en lidt overdreven angst for bemyndigelserne.
Sagen er, at ministrene sidder på Folketingets nåde, og hvis ministre med bemyndigelser insisterer på at gennemføre ting, som der ikke er opbakning til i Folketinget, så kan Folketinget jo til enhver tid fjerne ministeren fra sin post.
Jeg ved da selv som tidligere minister, at selv om jeg havde ret til at gøre tingene, gik jeg først i Folketinget og spurgte, om der egentlig var opbakning til at gøre tingene.
Derfor er det, synes jeg, lidt overdrevent at hejse advarselsflag over for bemyndigelser på den måde, som Dansk Folkepartis ordfører gør.
René Christensen (DF), 2020-10-22:
Nu er det jo sådan, at flertal skifter i Folketinget, og det er jo sådan, at der bestemt er nogle ting, som vi er dybt uenige i, men hvor ministre godt kan få flertal for det.
Jeg vil bare sige, at den debat, man får, når ting kommer i Folketingssalen, er en helt anden, end hvis de sker med en bemyndigelse.
Vi mener virkelig, at det er noget, som er så indgribende over for befolkningen, når man gør det på den her måde.
Målet er vi enige om: Vi skal have flere brændeovne ud, og de brændeovne, der skal være, skal være miljørigtige.
Men bemyndigelser kan man jo også bruge meget behændigt, også når man har et flertal, uden ret meget debat.
Jacob Jensen (V), 2020-10-22:
Jeg ville altså sætte pris på, hvis ministeren bare tilnærmelsesvis prøvede at svare på det, jeg spurgte om.
Altså, jeg prøver igen: Hvilket af de to redskaber er mest effektfuldt i forhold til at få udskiftet de brændeovne af ældre dato, som sviner mest, hurtigst muligt?
Er det det, der gjaldt, og som stadig væk gælder, med præmien og med tilskudsordningen, eller er det en tvangsordning ved ejerskifte, som der blev lagt op til med lovforslaget her?
Hvilken af de to muligheder er den mest effektfulde i forhold til hastigheden på den udskiftning, som vi jo deler ambitionen om skal ske?
Lea Wermelin (S), 2020-10-22:
Jeg ved ikke, om jeg er den eneste, der bliver en lille smule forvirret over Venstres position på det her område.
For som det også har været nævnt i salen tidligere i dag, stod Venstres nuværende formand, hr. Jakob Ellemann-Jensen, jo netop på mål for, at der skulle laves en ejerskifteordning – den var så ikke helt lige så ambitiøs som den, der ligger i forslaget her – men lige præcis det mente Venstre jo så var det rigtige redskab.
Og der må man bare sige, at retorikken er lidt anderledes i dag.
Og det kan godt være, at vi ser forskelligt på det, men vi synes, at der er behov for, at vi får reguleret på brændeovne, fordi vi ved og vi kan se, at de har rigtig stor betydning for udledning af partikler.
Det betyder altså som sagt 43.000 ekstra udskiftninger alene med det her skridt.
Kommer vi i mål med det?
Nej, det gør vi ikke, men det er et vigtigt og et markant skridt, og jeg troede egentlig, at Venstre bakkede op om det.
Jacob Jensen (V), 2020-10-22:
Så derfor er mit spørgsmål i forlængelse af det, som hr. René Christensen var inde på: Hvilket redskab vil så være det mest effektfulde i forhold til at nå det mål, som vi jo deler?
Er det det redskab, som vi stod på mål for, altså hvor vi lavede en skrotningspræmie, hvor vi fik udskiftet plus 20.000 brændeovne på halvandet år?
Eller er det det, som regeringen lægger op til, med tvang og bøder og udgifter til borgerne, men hvor ministeren siger, at det er 43.000 over perioden?
Så hvis vi taler helt isoleret om de to redskaber over for hinanden, hvilket af de to redskaber vil så være det mest effektfulde til at få udskiftet de brændeovne så hurtigt, som det nu kan lade sig gøre – tilskudsordningen, altså præmieordningen, eller tvangsordningen ved ejerskifte?
Lea Wermelin (S), 2020-10-22:
Jeg synes nu ellers, at vi har et rigtig godt samarbejde, men jeg er da ikke i tvivl om, at Enhedslisten gerne vil pålægge regeringen mange ting.
Men som sagt: Mon ikke vi kan have et godt samarbejde, også om de næste skridt, der skal tages på det her.
I forhold til det, som ordføreren var inde på, med, hvad det egentlig er, vi skal nå, er det rigtigt, at der også er en barre i 2030, men det er jo heller ikke mærkeligt eller forkert, at man ikke har nået alt det, der skal nås i 2030, i 2020.
Men vi har også et problem i 2020, og det er jo også derfor, vi tager fat på det her nu.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-10-22:
Okay, så tager vi 10 pct. af de rigtige skridt med det her lovforslag, og så er der så 90 pct. tilbage.
Jeg har allerede indsendt udvalgsspørgsmål omkring det her med, hvad man kan gøre inden for den nuværende lovgivning for at hjælpe kommunerne til at være mere restriktive, og hvad der skal til af ny lovgivning for at komme frem til at hjælpe kommunerne til at reducere antallet af brændeovne i fjernvarmeområder.
Så vi får svarene i udvalgsbehandlingen, og så må vi finde ud af, om vi kan justere på det her lovforslag, eller om vi skal pålægge ministeren at komme med et nyt forslag, som kan være med til at sikre, at vi når de der sidste 90 pct.
Lea Wermelin (S), 2020-10-22:
Det korte svar er: Jo, der er behov for, at vi skal gøre mere.
Og en af de ting, som Socialdemokratiet har peget på inden valget, er jo bl.a., at man giver kommunerne mulighed for i et eller andet omfang at begrænse brændeovne – præcis hvordan, skal man jo så have kigget nærmere på – og det står vi ved at vi har sagt.
Derfor er mit budskab også igen, at vi ikke kommer til at blive færdige i forhold til partikelforureningen i Danmark; der vil være mange skridt, vi skal tage i forhold til at begrænse luftforureningen.
Det blev også nævnt, at vi har et problem med ammoniak, tidligere i debatten, og det er rigtigt, og det er jo også noget af det, som vi tager fat på nu, og som vi har sagt og anmeldt her i efteråret.
Med det, ekspertudvalget lige er kommet med, kommer vi også til at skulle tage en række skridt dér for at sikre, at vi netop kommer i mål med de ting, som vi har forpligtet os på med hinanden i Europa.
Men det er jo også, fordi vi mener, det er det rigtige at gøre.
Vi vil da have, at danskerne skal have ren luft i Danmark, og derfor er der behov for, at vi tager nogle skridt på vejen, og det er det her et eksempel på.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-10-22:
Ministeren siger, at der er mennesker, der dør for tidligt, og med de tal, der er her, er den her partikelforurening i Danmark indtil nu farligere end corona.
Det er jo sådan lidt vildt, at man i årevis ligesom har vænnet sig til, at der bare er en partikelforurening, som man ikke gør nok ved.
Sådan som jeg skønner det, er det kun 10 pct. af NEC-direktivet, der, hvad skal man sige, efterleves i det lovforslag her, så der skal jo meget mere til.
Altså, jeg synes virkelig, at det, der mangler, er, at man kommer med noget, som kan hjælpe de større byer i Danmark.
I de bysamfund, hvor man har fjernvarme, hvor fjernvarme er varmekilden, og hvor man, hvis man ikke har nok radiatorer i sit hus, kan få installeret en radiator mere, og så kan man holde varmen, er det slet ikke nødvendigt at have de her brændeovne, som forpester byluften.
Kan ministeren ikke se, at vi mangler at gøre noget ekstra for at hjælpe kommunerne til at få reduceret antallet af brændeovne i fjernvarmeområder?
Lea Wermelin (S), 2020-10-22:
Jeg tror måske så, at ordføreren ikke lyttede helt rigtig efter, mens jeg holdt min tale, og fred være med det.
Men det, jeg jo sagde, var, at 43.000 ekstra brændeovne vil blive udskiftet med det her lovforslag, 43.000.
Og jeg tror også på, at det er vigtigt, at vi siger, at på den her grønne rejse, som vi alle sammen skal være på i forhold til dels vores klima, dels vores miljø, kommer vi også til at tage nogle nye værktøjer i brug, hvis vi skal lykkes med det, vi gerne vil.
Det er det her også et udtryk for.
René Christensen (DF), 2020-10-22:
Tak for svaret.
Ministeren siger det korrekt nok, nemlig at det her ikke får udskiftningen af brændeovne til at accelerere.
Det er fuldstændig rigtigt, at der selvfølgelig har været nogle, som alligevel ville have skullet udskifte deres brændeovne, og som så også har fået et tilskud.
Det er vi sådan set enige i.
Men alligevel er vi over de her 20.000, knap 25.000, der har skiftet deres brændeovn ud.
Og ministeren siger her, at man i forbindelse med lovforslaget forventer, at det er 12.000.
Så er der et dødvægtstab, men det er nok ikke et dødvægtstab på 50 pct.
Så det her øger ikke udskiftningen af brændeovne i Danmark i forhold til den løsning, som var.
Men det betyder, at boligejerne nu bliver pålagt en udgift på 123 mio. kr., og at staten sparer 46 mio. kr.
Lea Wermelin (S), 2020-10-22:
Først vil jeg starte med at glæde mig over det positive, nemlig at Dansk Folkeparti siger, at der også der er ambitioner om renere luft i Danmark.
For, som jeg også sagde i min tale, er det her ét skridt på vejen mod renere luft.
Derfor kommer vi jo også til at skulle tage flere skridt, og der er det dejligt at vide, at der også er en interesse for det.
I forhold til det her med skrotningsordningen er der jo et dødvægtstab, og det tror jeg også den ordning, som ordføreren peger på, vil vise, netop at der også der ville have været en naturlig udskiftning, men som så selvfølgelig bliver accelereret.
Der kommer noget oveni.
Men der er selvfølgelig også et dødvægtstab i den ordning, som er der.
Det, vi jo gør her, er, at vi går ind med regulering og sikrer, at vi får udskiftet nogle af de ældste brændeovne, som der er en meget større partikeludledning fra.
Det synes jeg er et godt og vigtigt skridt, men det kommer jo ikke til at stå alene.
Men det er jo, fordi ordføreren også ændrer forudsætningerne undervejs i sit spørgsmål.
Nu svarede jeg jo på, hvad effekten var; det er 43.000 over for de 25.000, som ordføreren så holder fast i.
Og 43.000 er jo højere end 25.000.
Og så svarede jeg også til Dansk Folkepartis ordfører, at der selvfølgelig også er et dødvægtstab, fordi der vil være en udskiftning i forvejen på den skrotningspulje, man har lavet.
Men man kan jo sagtens vælge politisk at stå på mål for det og at ville det.
Og vi har jo sådan set også lagt op til, at man kan kigge på det også lokalt.
Så det er ikke, fordi vi er imod det; det er jo bare ikke en del af det her forslag.
Og jeg synes da, det ville være rigtig dejligt, hvis Venstre ville bakke op om det, også fordi en skrotningsordning jo handler om finansiering – det handler sådan set ikke om lovgivning.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-10-22:
Tak, og tak for lovforslaget.
Jeg vil gerne høre, hvad begrundelsen er for, at man vælger en anskaffelsesdato som skæringspunktet, frem for at man går ind og kigger på selve brændeovnens forureningsgrad.
Er det ikke muligt at kræve meget forurenende brændeovne udskiftet ved ejerskifte frem for at kræve brændeovne af en bestemt dato udskiftet?
Kasper Roug (S), 2020-10-22:
Jeg vil meget gerne oplyse ordføreren om hvorfor.
Det er jo klart, at det er, fordi det ikke er fuldt dokumenterbart, jævnfør hvad bl.a. Dansk Akvakultur siger.
Dansk Akvakultur siger bl.a. i deres høringssvar, at det er et relativt nyt virkemiddel, og at det ikke er afprøvet i alle typer af farvande.
Det er jo klart, at vi ikke kan lægge det til grund for, at vi – hvad skal man sige – leger kispus med vores vandmiljø.
Så det vil nok være svaret på det.
Jacob Jensen (V), 2020-10-22:
Jo, men vi må vel være enige om, at den udledning af kvælstof, der er eksempelvis i de danske bælter, sker via en gennemstrømning, der kommer fra Østersøen op igennem Kattegat og ud i Nordsøen og tilbage igen.
Derfor undrer det mig lidt, at man taler om, at man gerne vil lave en produktion, som har en lille påvirkning, for hvis man samtidig samler det samme eller noget, der minder om det, op ved f.eks. en muslingeproduktion, så har det jo netop den effekt i det samlede regnskab, at man samler det op, som er blevet ledt ud.
Hvorfor er Socialdemokratiet så meget imod det?
Altså, det handler jo om, at man også skal have en bæredygtig produktion, og den påvirkning, som den produktion måtte have, er det, man samler op i form af de her marine virkemidler, som Socialdemokratiet nu er imod.
Det forstår jeg altså ikke.
Kasper Roug (S), 2020-10-22:
Tak for det.
Hvis jeg har udtalt mig så skråsikkert, er det klart, at jeg bliver nødt til at præcisere, at forureningen på et landbaseret anlæg selvfølgelig er den samme, men at det foregår under bedre og mere kontrollerede former.
Det handler jo om det, man kalder punktforurening.
Det, der er problemet med de havbrug, der allerede er ude i vandet, i forhold til vandmiljøet derude, er jo, at det også er punktforurening, og derfor vil muslinger og tang ikke kunne være med til at opsamle den forurening eller kvælstofforøgelse, eller hvad der nu er, i det område.
Jacob Jensen (V), 2020-10-22:
Tak til Socialdemokraternes ordfører for bemærkningerne.
Nu siger ordføreren, at man gerne vil være et grønt foregangsland, og at man derfor gerne vil have en udvikling, hvor man laver såkaldte landbaserede opdrætsanlæg i stedet for dem, der er ude på havet, fordi de landbaserede anlæg ifølge ordføreren skulle forurene mindre.
Hvor har ordføreren det fra?
Altså, hvor forsvinder den kvælstofudledning fra de landbaserede anlæg hen – op i luften?
Har ordføreren nogen holdninger til det synspunkt?
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-10-22:
Mange tak.
Det bliver nok svært at bruge alle de minutter og sekunder, der står på det røde ur heroppe.
Vi bakker naturligvis op om lovforslaget og er jo selvfølgelig tilhængere af, at vi ikke skal have fordyrende og langsomme arbejdsgange i forbindelse med at søge tekniske oplysninger eller bruge oplysninger.
Mange tak.
Kasper Roug (S), 2020-10-22:
Tak for det, formand.
I Socialdemokratiet er vi meget bekymrede over tilstanden i vandmiljøet.
Vi ser det som en vigtig opgave at passe bedre på vores vandmiljø.
Havbrug udleder bl.a. kvælstof og fosfor direkte ud i vores vandmiljø, og det er en stor belastning for vandmiljøet.
Derfor annoncerede miljøministeren allerede sidste år, at hun havde besluttet ikke at udstede den bekendtgørelse, som skulle have udmøntet loven om kompenserende virkemidler.
Derfor har den aldrig været implementeret i praksis.
På den måde støtter vi, at vi lægger en grøn linje, hvor vi ikke har forsøg eller laver forsøg med vores vandmiljø med ikke fuldt dokumenterbare kompenserende marine virkemidler.
Med det lovforslag, vi behandler i dag, går vi det sidste stykke ad vejen.
Lovforslaget har til formål at ophæve bemyndigelsen til at fastsætte regler om kompenserende marine virkemidler med udvidelse af havbrug.
Konkret vil lovforslaget afvikle den ordning, der ville have gjort det muligt for havbrugerne at få tilladelse til yderligere udledning af kvælstof og fosfor, vel at mærke hvis havbrugerne har etableret kompenserende virkemidler i form af f.eks. muslingeopdræt til at optage næringsstoffer fra havbrugsbelastede vandområder.
Bevæggrunden var et ønske om at skabe en forøget havbrugsproduktion med vores vandmiljø som forsøgsobjekt – et ønske, som vi ikke deler.
I Socialdemokratiet ønsker vi derimod, at Danmark skal være et grønt foregangsland baseret på en bæredygtig udvikling af akvakultursektoren på land, hvor belastningen af vandmiljøet selvfølgelig ikke er så stor, frem for på havet.
Den teknologiske udvikling har også allerede frembragt moderne landanlæg, som kan bortrense næringsstoffer og organisk materiale – en teknologi, der ikke findes for havbrug – og det er den vej, vi mener vi bliver nødt til at gå.
Vi er fast besluttet på, at vi skal beskytte vores vandmiljø bedre.
Derfor skal ansøgninger om havbrugsproduktion fortsat behandles efter de allerede gældende regler og dermed uden mulighed for brug af kompenserende virkemidler.
Derfor bakker Socialdemokratiet op om lovforslaget.
Lea Wermelin (S), 2020-10-22:
Vi har som sagt valgt 2003, fordi det giver en mulighed for, at man reelt kan kontrollere det.
Det er jo rigtigt, at det i sidste ende vil være Miljøstyrelsen, der skal træffe den afgørelse, men det er altså en mulighed, der er ved det årstal, netop også fordi der er trådt nogle andre ting i kraft, som man kan kigge på, omkring det årstal.
Men det, der er bygget ind i lovforslaget, er jo også muligheden for, at man på sigt kan kigge eksempelvis på partikelemissionen fra de brændeovne.
Så det er jo noget af det, der er mulighed for, også fordi brændeovnene bliver moderniseret, og derfor er der den større fleksibilitet, hvis man kommer tættere på i dag.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-10-22:
Vi er vel enige om, at der er nogle ovnmodeller, som er blevet solgt både før 2003 og efter 2003, og at de er ens, altså det er den samme ovnmodel, der er blevet solgt før og efter 2003.
Den, der blev solgt efter 2003, forurener ikke mindre end den, der blev solgt før 2003, fordi de jo er ens.
Så spørgsmålet lyder: Kan det virkelig ikke lade sig gøre at sætte en bestemmelse ind om, at det er bestemte ovne, der forurener meget, der skal udskiftes ved ejerskifte, og ikke ovne med en bestemt dato?
Lea Wermelin (S), 2020-10-22:
I første omgang tak for opbakningen til lovforslaget.
Det er jeg glad for at man også fra Liberal Alliances side vil støtte op om.
I forhold til hvor skæringsdatoen skal sættes, er det jo rigtigt, at det er noget af det, vi har kigget ind i.
Der skal man jo på den ene side finde et sted, som det er muligt at kontrollere og finde ud af både for borgerne og for skorstensfejerne, som skal ud at kontrollere, og også for Miljøstyrelsen i sidste ende.
Der synes vi, at der er en balance her omkring 2003, hvor det rent faktisk er muligt.
Og det er jo noget af det, som lige præcis bemyndigelsen giver mulighed for.
René Christensen (DF), 2020-10-22:
Tak for det, og tak til ministeren.
Jeg synes, det egentlig er lidt mærkeligt at være enig i intentionerne og så være så indigneret imod det forslag, som ministeren kommer med.
Men det er sådan, det er.
For hvis man kigger på det, kan man jo se, at man fra ministerens side forventer at pille 123 mio. kr. op af borgernes lommer bare det første år.
123 mio. kr. tager man fra boligejerne, altså dem, der har deres bolig til salg nu, for de skal ud og have de her omkostninger.
Hvis vi kigger på skrotningsordningen, kan vi se, at man på halvandet år nåede de her knap 25.000.
Så det vil faktisk sige, at man med den her ordning skruer ned for tempoet for den udskiftning af brændeovne i Danmark, som vi har set.
Zenia Stampe (RV), 2020-10-22:
Jamen ved du hvad, jeg vil meget hellere have de penge, som vi så kan bruge på gode ting i staten, f.eks. at betale for nogle af de sundhedsudgifter, der er forbundet med partikelforureningen.
Det er jo derfor, jeg sagde, som jeg gjorde i min ordførertale, nemlig at vi mener, at forureneren skal betale.
Det kan godt være, at vi ikke skal have et forbud imod brændeovne, men så synes vi, at man skal betale for de sundhedsmæssige omkostninger, som den forurening, som man er ansvarlig for, fører til.
Så i stedet for at sende 150 mio. kr. ud, kunne jeg godt tænke mig at kradse det plus også lidt mere ind på, at der er nogle derude, som hygger sig, og det er dejlig hyggeligt, men det har nogle meget store sundhedsmæssige og også økonomiske omkostninger for samfundet, og det synes jeg egentlig er rimelig fair at de selv betaler.