runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-05-30:
Bare lige for at slå en sløjfe på den historie kan det jo godt være, at statsministeren giver sig i også den her sag på udlændingespørgsmålet i forhold til f.eks. udenrigsministeren og Moderaterne og lige tager den med, inden jobbet inden for NATO måske tilbyder sig, for så kan man jo være sådan nogenlunde ligeglade med, hvad der egentlig sker.
Nå, jeg skal holde mig til piraten, og det er jo også rigeligt at holde sig til.
Den her sag om den her etbenede pirat sætter jo fuldstændig nye standarder for, hvor meget Danmark er til grin, nu vi har underkastet os forskellige internationale konventioner, og ikke mindst, hvad konsekvenserne er, når vi ikke som land er ordentligt forberedt på de missioner, som vi tager ud til.
For en pirat, der angriber danske soldater, bliver nu belønnet med et ophold i Danmark, og får han det, som han ønsker, hvilket absolut ikke er umuligt, ender han og resten af hans familie i Danmark på et livslangt ophold.
Forhenværende forsvarsminister Trine Bramsen sagde, dengang vi skulle sende skibet af sted, at det slet ikke var hensigten, at vi skulle pågribe nogen af disse pirater, men blot sørge for, at handelsskibene kunne sejle igennem farvandet i fred og ro.
Det var et totalt naivt udgangspunkt!
For det bør sige sig selv, at under disse operationer vil man kunne komme i ildkamp med piraterne, og hvis ikke de dør, kan det være, at vi bagefter hænger på dem, præcis som med ham, der bliver kaldt Lucky.
Der skete jo som bekendt det, at danskerne var tvunget til at fragte ham til Danmark.
Piratens første indskydelse var, at han bare ville have en protese og så skulle tilbage til Nigeria.
Men undervejs fik han helt andre idéer, for han fandt nemlig ud af, at livet i Danmark smagte ham bedre, og derfor har så søgt om asyl.
Og det ser ud til, at de drømme er mulige at leve ud, for sandsynligheden for, at han opnår asyl, er slet ikke lille.
For den etbenede pirat Lucky må siges at være lucky, for hvem havde troet, at man i en støvet landsby i Nigeria kan vælge en karrierevej som pirat ud for Afrikas kyst og så ende med hele familien i Velfærdsdanmark med alt betalt?
Det vender sig nok i mange at forestille sig, at sådan en pirat skal leve sit liv videre i Danmark, men som så ofte før kan vi hoppe, skrige og gøre alle de indvendinger, vi vil, for vi er underlagt forskellige internationale konventioner, som formentlig sikrer ham og hans familie livslangt ophold i Danmark.
Præcis derfor opfordrer vi hermed regeringen til at udvise denne pirat, da vi selvfølgelig ikke skal huse sådanne mennesker her i Danmark.
Og kan det ikke lade sig gøre på grund af internationale konventioner, skal han i hvert fald være under lås og slå her i landet, mens regeringen arbejder os ud af disse konventioner, som umuliggør, at vi kan have et land, hvor det er vores love, der gælder.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-05-30:
Tak for det.
I forlængelse af den omfattende medieomtale af Samsamsagen har et mindretal i Granskningsudvalget besluttet at gennemføre en forundersøgelse af sagen.
I den forbindelse er der blevet afholdt flere samråd, bl.a. med justitsministeren, der under fortrolighed har videregivet oplysninger til udvalget som svar på en række af de påstande, der mediemæssigt har været fremme vedrørende sagen.
Udvalget har ligeledes fået en gennemgang af de spanske domme, som også i fortrolighed er blevet delt med udvalget.
Ligesom justitsministeren tidligere har påpeget i en artikel – jeg tror, at det var på dr.dk – er det også min opfattelse, at såfremt man har kendskab til de omtalte domme mod Samsam, savner det mening at fastholde ønsket om en videre undersøgelse af sagen, som et mindretal ønsker.
Derfor kan Socialdemokratiet ikke bakke op om forslaget.
Tillad mig i forlængelse heraf også at komme med et par generelle kommentarer.
Vi har ikke haft et terrorangreb eller -anslag på dansk jord i 8 år.
Sådan skulle det jo helst vedblive med at være.
Men det kræver bl.a., at vi i Danmark har effektive efterretningstjenester, der kan forhindre og opsnappe oplysninger om planlagte terroranslag rettet mod Danmark eller mod danskere.
Effektive efterretningstjenester forudsætter, at kendskab til efterretningstjenesternes arbejde og metoder holdes fortroligt.
Det er således også relativt almindeligt, at der i Danmark i medierne opstår sager, der vedrører tjenesternes arbejde, hvor hverken tjenesterne eller relevante ministre kan besvare spørgsmål af hensyn til tjenesternes arbejde.
Det er, tror jeg man kan sige, et grundvilkår, som ansvarlige partier almindeligvis accepterer af hensyn til Danmark og danskernes sikkerhed.
Det er også årsagen til, at vi i Folketinget er enige om, at spørgsmål om efterretningstjenesternes klassificerede arbejde hører til i Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne, altså det, vi i almindelig tale kalder for Kontroludvalget.
Hvis partier i Folketinget helt generelt ønsker en drøftelse af rammerne for den parlamentariske kontrol med tjenesterne, forstår jeg på udtalelser fremsat af regeringen at regeringen er indstillet på at tage en sådan drøftelse .
Det kan Socialdemokratiet bakke op om.
Så med de bemærkninger kan jeg sige, at Socialdemokratiet ikke bakker op.
Og så skal jeg hilse fra Dansk Folkeparti og hr. Peter Kofod og sige, at Dansk Folkeparti heller ikke kan bakke op om forslaget.
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-30:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Nu og her handler det jo ikke om, at man skal forebygge terrorangreb.
Jeg tror sådan set, vi alle sammen er enige om det og om, at en granskningsundersøgelse selvfølgelig også skal tage hensyn til den fortrolighed, der er nødvendig i forhold til efterretningstjenesternes arbejde.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren nu efter det forløb, vi har været igennem her, fuldstændig kan forsikre både befolkningen og Folketinget om, at der ikke har været et samarbejde mellem efterretningstjenesterne og Samsam, og at danske myndigheder har gjort alt , hvad der stod i deres magt for at oplyse den spanske domstol om de mulige forbindelser, der har været.
Kan ordføreren sådan hundrede procent sikkert forsikre, at de oplysninger er fuldstændig blotlagt gennem den forundersøgelse, der nu er blevet tilendebragt?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-05-30:
Jeg er ikke enig med hr. Peder Hvelplund i, at det her forslag, vi diskuterer i dag, ikke handler om at forebygge terror.
Det mener jeg i allerhøjeste grad at det gør.
For hvis vi skal forebygge terror i Danmark, kræver det, som jeg også redegjorde for i talen, at vi har effektive efterretningstjenester.
Det er årsagen til, at vi behandler spørgsmål om efterretningstjenester i et særligt udvalg her i Folketinget, og det er også årsagen til, at jeg og Socialdemokratiet mener, at det er uhensigtsmæssigt at foretage undersøgelser, når der opstår spekulationer i medierne.
Det mener jeg er stærkt uhensigtsmæssigt.
Jeg er rigtig glad for, at vi helt generelt og historisk set har haft bred enighed om, at det er sådan, vi håndterer kontrollen med tjenesterne, altså at vi gør det i det særlige udvalg og ikke andre steder.
Derfor mener jeg, at spørgsmålet om en undersøgelse i allerhøjeste grad har at gøre med vores tjenester og hensynet til tjenesterne og med, hvorvidt vi har og i fremtiden kan have effektive tjenester.
Det er også derfor, at den anden del af spørgsmålet ikke egner sig til en debat her i Folketingssalen.
Jeg kan bare sige, at har man kendskab til dommene, hvad jeg har og spørgeren har, så mener jeg , at det savner mening at have et ønske om at lave yderligere undersøgelser.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-05-30:
Det er jo Folketingets fem største partier, der sidder i Kontroludvalget, altså Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne.
Liberal Alliance deler i forhold til størrelse i Folketinget en femteplads med Danmarksdemokraterne, og Danmarksdemokraterne vandt lodtrækningen og sidder derfor i udvalget.
Det gør Liberal Alliance ikke, og vi har ikke undervejs i den forundersøgelse, der er foretaget i Granskningsudvalget, fået svar på de spørgsmål, som vi har haft til det.
Det er heller ikke vores indtryk, at partier i Kontroludvalget har fået svar.
I hvert fald er der to partier i Kontroludvalget, Danmarksdemokraterne og SF, som støtter, at der skal igangsættes en undersøgelse.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-05-30:
Jamen jeg mener, som jeg sagde tidligere, at der skal foreligge ganske stærke argumenter for at iværksætte sådan en undersøgelse, som risikerer at kompromittere efterretningstjenesternes arbejdsmetoder.
Så hvis man skal løbe den risiko, skal der være meget stærke argumenter, og det mener jeg ikke der er i den her sag.
Det mener jeg så absolut ikke der er i den her sag.
Derfor er jeg sådan set enig med spørgeren i, at man helt generelt betragtet i nogle tilfælde, hvis der er stærke argumenter herfor, kan iværksætte undersøgelser, også af efterretningstjenesterne, men almindeligvis er det mest hensigtsmæssigt, at kontrollen med efterretningstjenesterne foregår i Kontroludvalget.
Det mener jeg helt generelt er hensigtsmæssigt, altså at der skal foreligge meget tunge argumenter, hvis man skal fravige det, og det mener jeg ikke der gør her.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-30:
Jeg er da sådan set enig i, at man skal være stærkt tilbageholdende med at lave undersøgelser af efterretningstjenesterne, men jeg vil jo på den anden side også bare lige sige til ordføreren, at den tidligere regering faktisk iværksatte en undersøgelse, nemlig den 21. december 2020, af Forsvarets Efterretningstjeneste.
Der afsluttede man undersøgelsen efter den kritik, der var fra tilsynet.
Det blev jo gjort på en måde, hvor man netop kunne holde tingene inden døre, altså lukket.
Så hvorfor tror ordføreren, at det skulle være et rigtig godt argument imod det forslag, der ligger her?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-05-30:
Det fremgik vist også relativt klart af min tale.
Det er oplagt, at man, hvis der var stærke argumenter herfor, ville kunne gennemføre undersøgelser, også af efterretningstjenesterne.
Men det er klart, at det indbefatter en vis risiko for, at der er flere, end hvad der er hensigtsmæssigt, som får kendskab til efterretningstjenesternes metoder og arbejdsformer.
Det er jo derfor, at vi almindeligvis er enige om, at vi behandler den slags spørgsmål i Kontroludvalget.
Så jo, hvis der forelå meget, meget stærke argumenter for at lave en undersøgelse, kunne man afveje de argumenter imod hensynet til, at man ikke skal nedsætte den slags undersøgelser hver anden fredag.
Men det er jo også derfor, jeg siger, at man skal være stærkt tilbageholdende af hensyn til efterretningstjenesten med at gennemføre undersøgelserne.
Derudover mener jeg, at hvis man har kendskab til dommene og ved, hvad der står i dem, så savner det på den baggrund mening at have et ønske om at lave yderligere undersøgelser.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-30:
Jeg studsede også lige ligesom hr. Peder Hvelplund over ordførerens bemærkninger vedrørende den måde, hvorpå man skulle lave en sådan undersøgelse.
Lad os nu sige, at man her i Folketinget besluttede, at der skulle laves en undersøgelse, en kommission eller lignende omkring den pågældende sag.
Der er jo fortilfælde for det, i forhold til at også den tidligere regering, som hr. Christian Rabjerg Madsen var en del af, lavede en undersøgelse af Forsvarets Efterretningstjeneste, som netop var karakteriseret ved at være meget lukket.
Der kom et resultat af den, og man diskuterede resultatet, men der kom jo ikke noget ud om selve indholdet ud over det, som regeringen selv lukkede ud, altså sammen med kommissionen.
Derfor kan jeg ikke rigtig se, at det skulle være et argument fra regeringens side i forhold til ikke at lave en undersøgelse.
Der kan være nogle andre argumenter, som man kan bringe frem under en debat som den her, men selve det, at man ikke skal have mere viden om det og ikke kan lave en undersøgelse på den måde, som vi forestiller os her, er i hvert fald ikke et argument.
Er ordføreren ikke enig i det?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-05-30:
Som jeg sagde i min ordførertale, mener jeg, at det forholder sig sådan, at hvis man har kendskab til dommene, savner det mening at ønske yderligere undersøgelser.
Og både jeg og spørgeren har kendskab til dommene.
Ja, det tror jeg egentlig var det, jeg havde at tilføje i forbindelse med spørgsmålet.
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-30:
Nu har det jo også konsekvens for, hvordan efterretningstjenesterne kan arbejde, altså om de har muligheden for at kunne hyre meddelere og agenter.
Det er derfor, at jeg bliver nødt til at gentage mit spørgsmål.
For det her handler jo ikke om, hvilken dom der ligger ved den spanske domstol.
Det her handler om, i hvilket omfang vi fuldstændig har fået tilvejebragt, at alle de klare indicier på, at der har været et samarbejde, nu bare kan affærdiges, og det her handler jo grundlæggende også om, under hvilke forhold efterretningstjenesterne efterfølgende kan arbejde, og hvordan vi kan sikre, at danske myndigheder ikke medvirker til et muligt justitsmord.
Morten Dahlin (V), 2023-05-30:
Men det er jo et helt fair synspunkt, hr. Ole Birk Olesen har.
For jeg ville jo mene, at hvis dommen var offentlig, ville der komme en række svar på nogle af de ting, som hr. Ole Birk Olesen her insinuerer lyder så negativt.
Men desværre kan jeg forstå, at den dømte ikke har ønsket at give samtykke til, at dommen kunne være offentlig, selv om jeg tror, at det ville gøre den her debat meget bedre og nok også lidt lettere at forstå for dem, der ikke har samme kendskab til den her sag, som hr. Ole Birk Olesen og jeg har.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-05-30:
Jamen det, at jeg har kendskab til dommen, gør da ikke, at jeg synes, at jeg har fået svar på de spørgsmål – det har hr. Morten Dahlin da heller ikke.
Der er da ikke svar i dommen på, hvorvidt de dele af dommen, som Ahmed Samsam mener han har begået under ledelse af den danske efterretningstjeneste, er sande, og om det er kommet den spanske domstol til kendskab, hvis det er sandt, at han har begået de forbrydelser under ledelse af den danske efterretningstjeneste.
Det er der ikke kommet svar på.
Henrik Frandsen (M), 2023-05-30:
Jeg er bare nødt til at gentage det, jeg sagde, da jeg svarede første gang, nemlig at der ikke er grundlag for, at jeg eller Moderaterne ændrer den holdning, vi havde før valget, altså at vi ikke ønskede en granskning.
Den holdning har vi stadig væk, og jeg er ikke stødt på noget undervejs, der gør, at jeg synes, det er nødvendigt at ændre den holdning.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2023-05-30:
Tak, formand.
Jeg skal på forhånd tilkendegive, at jeg er her i stedet for vores medlem af Kontroludvalget og ordfører på sagen fru Karina Lorentzen Dehnhardt.
Af samme årsag kan jeg jo så bekende, at det er enormt svært at følge den her debat, når man hverken sidder i Granskningsudvalget eller Kontroludvalget, i hvert fald fra min stol.
Det er måske i virkeligheden også et rigtig godt billede på, hvorfor det er nødvendigt at få undersøgt det her lidt grundigere end bare med den forundersøgelse, som Granskningsudvalget besluttede.
En forundersøgelse som den, man besluttede i Granskningsudvalget, har ikke nogen andre parlamentariske værktøjer med sig end dem, vi normalt har, såsom samråd og spørgsmål til ministrene.
Det har en hel del jo allerede forsøgt sig med før forundersøgelsen uden stort held, så der var ligesom fra starten også lagt op til, at forundersøgelsen ikke ville kunne give supermeget mere afklaring.
Derfor bakker vi i SF fortsat op om en egentlig og grundig undersøgelse af den her sag.
Vi synes, der står et uklart billede tilbage af, hvad der egentlig er sket i den her sag, og vi har noteret os de mange beskrivelser, som pressen har fremlagt.
F.eks. har vi undret os over, at tidligere forsvarsminister Claus Hjort Frederiksens udtalelser i B.T. giver et indtryk af, at der er en sag, i og med at han ligesom beskriver Samsamsagen som et abekastningsspil mellem FE og PET.
Uanset hvad der er i sagen, bør den føre til, at vi får diskuteret, hvordan vi gør i fremtiden, hvis en lignende sag opstår.
Vi er i SF helt med på, at efterretningstjenesterne aldrig vil kunne lægge alt frem offentligt.
Vi har foreslået, at man udvider Tilsynet med Efterretningstjenesterne, så det også kan kontrollere området for agenter.
Det kan det ikke i dag.
Skulle der opstå en lignende sag a la Samsamsagen i pressen en anden gang, ville tilsynet jo i så fald kunne tage sådan en sag op af egen drift og sikre en undersøgelse af den.
Det bliver vi selvfølgelig i offentligheden ikke nødvendigvis klogere af at tilsynet kan, men vi kan sikre, at der vil være en mulighed for en uafhængig kontrol af sagen, og det er i mine øjne det vigtigste.
Endelig mener vi, at personer, som påstår, at de er agenter, bør have et trygt sted at henvende sig.
Vi så jo, at medierne pludselig kunne skrive, at Morten Storm, som også påstod at være agent, blev tilkendt en arbejdsskadeerstatning af PET.
Så helt off er det nok ikke at få kigget på den del.
Men det korte af det lange er, at vi fortsat støtter en undersøgelse, selv om vi anerkender, at vi nok måske ikke bliver særlig meget klogere på Samsamsagen.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-30:
Tak for det, og tak til hr. Peter Skaarup for en fremragende tale.
Nu har vi jo hørt fra flere af regeringspartierne, at efter deres opfattelse er alle de spørgsmål, der måtte være rejst igennem forløbet, blevet besvaret.
Så jeg skal bare høre hr. Peter Skaarup, om han er enig i, at alle de tvivlsspørgsmål, der har været, nu er blevet belyst, og så vil jeg stille et andet spørgsmål, nemlig om det ikke undrer hr. Peter Skaarup, at man i Granskningsudvalget sådan decideret har modsat sig det, at man får lavet en granskningskommission.
For det er jo sådan, at et mindretal kan begære en granskningskommission, medmindre et andet mindretal – i det her tilfælde et flertal – decideret modsætter sig.
Man kunne jo godt have sagt, at man ikke ønsker en granskningskommission og ikke ser nogen grund til det, men at man ikke decideret vil forhindre det.
Men det har regeringen og Dansk Folkeparti jo gjort.
Undrer det ikke hr. Peter Skaarup?
Peter Skaarup (DD), 2023-05-30:
I forhold til det første spørgsmål, som hr. Peder Hvelplund stiller, vil jeg jo meget gerne overbevises om, at der ikke var grundlag for, at man skulle undersøge det her nærmere.
Der er åbenbart et eller andet, der har overbevist hr. Morten Dahlin, kunne vi sådan lære af det, der blev sagt tidligere i dag.
Men jeg mangler noget, der kan overbevise mig, og det samme gælder jo langt hovedparten af partierne i Folketinget minus det flertal, som regeringen så sidder på.
Så er der det andet spørgsmål.
Det er jo oplagt at lave en kommission på den ene eller den anden måde, der undersøger det her nærmere.
Det er jo ikke hver dag, det sker, at der kommer så markante påstande ud i offentligheden om, at vores efterretningstjeneste har haft et samarbejde med en person.
Der er en risiko for, at de her ting kan komme til at skade vores samarbejde med andre landes efterretningstjenester, hvis ikke man ligesom får lukket den sag ned på en ordentlig måde, og det kan jo kun ske ved hjælp af en undersøgelse, som der er fortilfælde for.
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-30:
Tak for svaret.
Det er egentlig bare lige for at følge op i forhold til det med loven omkring granskningsudvalg og granskningskommissioner, hvor det jo netop er sådan, at et mindretal faktisk kan iværksætte en granskningskommission, medmindre der er et tilsvarende mindretal, der modsætter sig det.
Er hr. Peter Skaarup og Danmarksdemokraterne også enige i, at vi måske skulle se på den mulighed for, at man kunne få en parlamentarisk undersøgelse iværksat af et mindretal, så vi netop kunne undgå, at en mulig flertalsregering kunne modsætte sig, at et relevant spørgsmål blev undersøgt?
Peter Skaarup (DD), 2023-05-30:
Bestemt.
Nu er den slags kommissioner, der nedsættes, jo altid noget, der nærmest ledsages af en grædende regering, der har meget store udfordringer, og det kan slet ikke gå, og det er helt forkert og sådan noget.
Men lige præcis det, som hr. Peder Hvelplund nævner, er den kongstanke, der ligger i det her apparat, nemlig at man også skulle kunne nedsætte kommissioner, når det ikke lige passer ind i regeringens kram, at man nedsætter en kommission.
Her har der altså siddet en social berlinmur, der har været fuldstændig uigennemtrængelig, næsten ligegyldig hvad man har sagt eller gjort, og regeringen har altså ikke villet være med, og det er egentlig meget, meget beklageligt.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-05-30:
Konservative er også på det hold, som ønsker sagen undersøgt.
Jeg har fulgt debatten her den sidste lille times tid, og jeg synes, at den har været interessant.
På den ene side har vi nogle oppositionspartier, som undrer sig over nogle åbenlyst underlige forhold i sagen, nemlig at myndighederne har mødtes med Samsam utallige gange og tilsyneladende har forsøgt at give ham betaling, og at han kan udpege kontaktpersoner hos myndighederne, som han ellers ikke burde kunne udpege, hvis ikke han havde haft noget med dem at gøre.
Det er forhold, som er åbenlyst mistænkelige og peger i retning af, at der har været et samarbejde, og at han har arbejdet for myndighederne, og at det er sandt, hvad han siger.
På den anden side har vi så regeringspartierne, som siger, at de har nogle rigtig gode argumenter for, hvorfor det ikke er rigtigt, og at der ikke er nogen, der har samarbejdet med ham, men at de desværre ikke kan sige, hvad de argumenter er, fordi det hele er fortroligt.
Og det gør jo debatten lidt vanskelig, at der faktisk ikke fremføres et eneste argument for, hvorfor sagen ikke skal undersøges, og hvorfor de her forhold ikke skal undersøges til bunds.
Jeg har faktisk ikke hørt et eneste argument fra regeringspartierne i hele den her debat.
Det eneste, vi hører, er, at det her er meget fortroligt, men at der er rigtig gode argumenter for, hvorfor sagen ikke skal undersøges.
Det synes jeg ikke er tilfredsstillende.
Jeg synes også, at efterretningstjenester skal undersøges i et demokrati.
Vi er jo selvfølgelig helt indforstået med, at det ikke er noget, vi gør hele tiden, og det er jo også første gang i meget lang tid, at vi har krævet en undersøgelse af noget som helst.
Men når der er så åbenlyst mistænkelige forhold, som der er i den her sag, og når der er en begrundet mistanke om, at der er blevet begået et justitsmord på en mand, der sidder i fængsel, måske urimeligt, så synes jeg også, det er rimeligt af hensyn til retssikkerheden, at sagen bliver undersøgt.
Ingen del af den danske stat skal være fritaget for at blive kigget efter i kortene og blive kontrolleret, og ingen del af den danske stat skal være så autonom og selvkørende, at ingen kan røre den.
Derfor gælder det også for vores efterretningstjenester, at de skal kunne kigges efter i kortene – selvfølgelig under hensyntagen til den fortrolighed, som er nødvendig for efterretningstjenesternes virke, men ikke sådan, at de bare aldrig nogen sinde kan undersøges, fordi det, de laver, er hemmeligt og de derfor ikke skal kontrolleres.
Sådan bør det ikke være i et demokrati som det danske, og derfor er vi tilhængere af, at sagen her bliver undersøgt på en ordentlig, men selvfølgelig også fortrolig måde.
Ligesom flere andre partier ærgrer vi os da også over, at der er så mange, der løber fra det, de lovede før valget, men jeg vil også sige, at det har vi jo vænnet os til.
I forhold til Moderaterne og Venstre ved vi jo, at det, de sagde før valget, ikke er noget, man skal tillægge nogen vægt.
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-30:
Tak til hr. Rasmus Jarlov for en god tale.
Jeg ville egentlig bare høre om noget, for nu spurgte jeg tidligere hr. Morten Dahlin i forhold til det med, om man havde sagt, at man ville lave en undersøgelse.
Jeg husker, at der blev holdt et pressemøde ude på Kastellet, hvor både Konservative og Venstre deltog, og efterfølgende tilkendegav man jo, at man også ønskede en undersøgelse af Samsamsagen.
Derfor fremstod det jo som en form for fælles melding.