runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-31:
Tak, formand.
I Dansk Folkeparti bakker vi varmt op om den grønne omstilling, og i den forbindelse er der ingen tvivl om, at elektrificeringen af samfundet er afgørende, især på transport og på varme.
På nogle af de områder, som kan være svære at sikre en grøn omstilling af, er el vejen frem.
Og derfor er det også afgørende, at vi sikrer, at det danske elnet fungerer godt, både nationalt set, i forhold til at der bliver leveret ind, så der er en stabil forsyning, men sådan set også internationalt set, sådan at vi kan handle med andre lande rundtomkring i verden og på den måde sikre, at dansk industri og danske forbrugere altid har adgang til så billig og så stabil el som muligt.
Det her forslag viderefører jo sådan set bare en fornuftig praksis.
Så hvis Danmark på den måde kan vise resten af EU, hvad der er sund fornuft, er det jo en smuk undtagelse fra hovedreglen om, hvad der udgår fra Bruxelles.
Derfor kan vi godt støtte det forslag, der er fremsat her, fordi det understreger balanceansvaret, som er nødvendigt, men samtidig skaber det den fleksibilitet, som gør, at også mindre producenter stadig væk kan levere især den grønne energi, som vi har brug for.
Vi vil bare gerne have ministerens tilsagn om, at undtagelsen så også er en undtagelse, der kun i begrænset omfang vil blive anvendt, og at vi får en underretning fra ministeriet – måske en gang om året – om, hvordan den her undtagelse bliver brugt, sådan at man også kan sikre sig, at den praksis, vi har i dag, fortsætter, og der ikke sker en reel ændring, når lovforslaget bliver vedtaget.
Der er jo ingen tvivl om, at rigtig mange mennesker føler sig generet af de hovedkabler, som transporterer strømmen igennem landet.
700 borgere er konkret berørt, og af dem er det kun lige godt halvdelen, der rent faktisk får erstatning.
Så vi i Dansk Folkeparti er glade for, at der nu sker en udvidelse af mulighederne for, hvornår Energinet kan ændre på anlæggene, og at det også bliver et lovligt parameter, at man vil forskønne simpelt hen af hensyn til de borgere, der bor i de områder, hvor kablerne trækkes.
Så alt i alt er det et godt forslag, der på et markedsorienteret grundlag bringer Danmark tættere på den grønne omstilling.
Det kan vi godt lide i Dansk Folkeparti, så vi støtter det.
Carsten Kissmeyer (V), 2019-10-31:
Tak for ordet.
Danmark har arbejdet sig op på verdensplan inden for grøn energi og klima, og sammen lykkedes det jo sidste år at indgå en bred energiaftale, og det er vi rigtig godt tilpas med.
De supplerende regler til forordningen om det indre marked for elektricitet giver ministeren et større manøvrerum.
Med lovforslaget kan ministeren fastsætte reglerne for undtagelse for kravet om balanceansvar for mindre vedvarende energi-produktionsanlæg.
Samtidig giver lovforslaget mulighed for at ændre eltransmissionsnettet med henblik på forskønnelse – det handler jo bl.a. om de der store højspændingsledninger, hvor man kan grave nogle af dem ned – og i den henseende skal forslaget også sikre parallelitet til reglerne for kabellægning af eltransmissionsnettet.
Med aftalen sætter vi også et endegyldigt punktum for støtteordninger til elektricitet, der er produceret på decentrale kraft-varme-anlæg, der anvender natur- og biogas; grundbeløbets ophør vil ske samtidig med udløbet af statsstøttegodkendelsen ved årets udgang.
Men aftalen sikrer også, at der kan udmøntes dele af PSO-aftalen, så vi når tættere på den fulde udfasning i 2022.
Den fornødne udfasning af PSO-aftalen vil komme både den almindelige forbruger og erhvervslivet til gavn.
Venstre kan støtte forslaget som fremsat.
Tak for ordet.
Anne Paulin (S), 2019-10-31:
Tak for ordet.
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, omhandler en række forskellige elementer.
Bl.a. giver lovforslaget mulighed for, at der kan foretages ændringer i eltransmissionsnettet alene på baggrund af hensyn til forskønnelse.
Lovforslaget følger således op på PSO-aftalen fra 2016 og sikrer, at det er muligt at gennemføre en række projekter med kabellægning i områder, som er tæt på byer og i følsom natur.
Således vil det ikke blot være økonomiske hensyn, men også hensyn til borgere og naturen, der vil blive taget højde for i disse projekter.
Lovforslaget lægger ligeledes op til, at fremtidige kabellægningsprojekter også kan gennemføres med argumenter om forskønnelse, såfremt der indgås politisk aftale og enighed om finansiering.
Lovforslaget giver derfor mulighed for at sikre en god balance mellem hensyn til natur og borgere på den ene side og samfundsøkonomi på den anden side.
Lovforslaget omhandler også en korrekt gennemførelse af den nye elmarkedsforordning og sikrer, at små VE-anlæg som f.eks. private solcelleanlæg, der i dag er undtaget af balanceansvar, fortsat kan være det.
Endelig lægger lovforslaget også op til en ordensmæssig lovændring, hvor grundbeløbet, som er det pristillæg, der har været givet til elektricitet produceret på decentrale kraftvarmeanlæg med naturgas eller biogas, skrives ud af loven.
Det sker som følge af grundbeløbets bortfald, da der har været tale om en midlertidig ordning, hvor EU-statsstøttegodkendelse for den sidste del af grundbeløbet udløber ved udgangen af 2019.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget, og jeg skulle hilse fra fru Ida Auken og sige, at De Radikale også støtter lovforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-31:
Jeg er jo glad for, at jeg tidligere måtte have generet ordføreren i at blive opstillet til et parlament, som han måske hellere ville sidde i end det her.
Det kunne være, det var et second choice.
Det skal jeg ikke kunne sige.
Når man hører ordførerens passionerede talen om, at vi som europæere skal begå os osv., og hvor lidende og nærmest klæg og utiltalende nationalstaten er, så kan man jo høre, at ordføreren for alvor har fundet sig tilpas i det parti, han nu tilhører.
Men i forhold til hvad det er for en retning, Danmark skal tage, må man sige, at som lille land – det er jo gået ned ad bakke siden Kalmarunionen – er vi nødt til at have noget at rette ind efter, og der er brexit da den helt oplagte ting at række ud efter.
Tak, formand.
Vi i Danmark er jo så heldige at have ressourcer i undergrunden, som har finansieret vores velfærdssamfund, og som også langt hen ad vejen skal finansiere den grønne omstilling, som vel snart sagt alle partier her på Christiansborg er enige om.
Og derfor giver det jo god mening nu at investere i en opgradering af Tyrafeltet, sådan at vi fremadrettet også kan hente god, dansk naturgas, noget af det mest CO 2 -venlige, man kan finde, op af undergrunden.
Jeg har tidligere anmodet ministeren om måske at deklarere dansk olie og dansk naturgas i international skala, sådan at man som forbruger ude på markedet vil kunne vælge det grønne valg, når man nu skal købe fossilt – for det er sådan, at det grønne valg også vil være det danske valg.
Der er en oplagt mulighed for at fremme danske eksportinteresser.
Vi afventer stadig svaret.
Tilbage til forslaget: Det handler jo grundlæggende om at sikre, når vi importerer især fra tredjelande, at der sker en koordinering med vores nabolande og de lande i især EU, som vi har fælles interesser med, og det giver selvfølgelig god mening.
Når det kommer til energipolitik, er det alt, alt for vigtigt og alt for internationalt til at se på det snævert med danske briller, og derfor er vi selvfølgelig nødt til at sikre, at der er en koordinering med især Storbritannien, Tyskland, Sverige og de andre nordiske lande osv.
Det lægger det her lovforslag op til.
Så skal man også huske på, at den danske gasinfrastruktur alligevel er ved at være en bedaget sag.
Det meste af infrastrukturen er bygget tilbage i 1980'erne.
Der er så, parallelt med at infrastrukturen har været der, sket en udvikling af reguleringen i EU, som har skabt nogle tekniske ubalancer.
Og især i forhold til ekspropriationsbegreberne bliver der her rettet op i relation til opstrøm og transmission.
Det er godt, fordi det skaber klarhed og gør det på en måde, så det også for udenlandske producenter er lettere at håndtere det danske marked.
Så alene med den lille bemærkning om og anmodning om, at ministeren slår lidt på tromme for den CO 2 -venlige danske undergrund, kan vi støtte forslaget.
Signe Munk (SF), 2019-10-31:
Lovforslaget er en gennemførelse af det ændrede gasdirektiv.
Ændringsdirektivet har til formål at styrke en ensartet tilgang til transmissionsforbindelserne, så gasforsyningssikkerheden styrkes.
Det er for os at se også særlig relevant ved den forestående renovering af Tyrafeltet.
I SF er vi enige i, at der er behov for de forskellige præciseringer og en sikring af gasforsyningssikkerheden, og derfor støtter vi forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-31:
Vi er i Liberal Alliance enige i de ting, der er blevet sagt her fra talerstolen, og vi støtter også lovforslaget.
Og vi er også enige i, at begrundelsen for, at det ikke er sket tidligere, formentlig har været en interesse i at støtte bestemte erhverv, som ernærer sig bl.a. ved at producere biogas – og det synes vi også har været kritisabelt.
Det har der så ikke været opbakning til i de forsamlinger, vi har været i, men nu gør vi det så, og det er vi glade for.
Jeg skulle også sige fra Nye Borgerlige, at de også støtter lovforslaget.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-31:
Vi er jo også med i energiforliget, og dermed støtter vi selvfølgelig også implementeringen af det forlig, som vi selv har været med til.
Men jeg synes, der er kommet nogle meget, meget gode bemærkninger både fra fru Signe Munk og fra Søren Egge Rasmussen, som er noget af det, vi skal tale videre om – også i udvalgsbehandlingen af det her.
For det er jo klart, at det ikke er slut med at snakke biogas, når vi taler om netop det her med, hvordan vi i fremtiden gør klogt brug af det og ikke understøtter den måde, som eksempelvis vores landbrugsproduktion sker på, nemlig med et stort, stort animalsk aftryk.
Så vi tror, vi kommer til at snakke mere om det her.
Jeg synes også, at der er en del høringssvar, som jeg har siddet og læst igennem, som også peger lidt på noget, vi skal pille ved i forhold til udvalgsbehandlingen af forslaget.
Men som udgangspunkt støtter vi det.
Og så også en opfordring til, at vi netop kommer til at snakke videre om biogas, også i forhandlingerne om en klimahandlingsplan, for vi skal jo gøre klogt brug af de her ting, så vi kan blive et nettonulsamfund, gerne i 2040.
Tak for ordet.
Orla Østerby (KF), 2019-10-31:
Tak for det.
Som tidligere ordførere har omtalt, er det her en støtteordning, som vi ændrer og lægger om.
Der står jo her i lovforslaget, at det vil medvirke til at begrænse den årlige statslige udgift til biogasstøtte og samtidig bidrage til at optimere klimaeffekten ved biogas.
Det, vi gør, er, at vi med lovændringen laver en 20-årig støtteperiode, hvor vi fastlægger en maksimal mængde biogas.
Det spændende i det her er jo, om det er sidste gang, vi taler om biogas, eller om det viser sig, at landbrugets produktion her kan udnyttes helt anderledes, når vi tænker på brændstoffer i øvrigt.
Det er et område, som jeg tror vi kommer til at diskutere rigtig, rigtig meget i energiforligskredsen, og måske kan den animalske produktion, vi har i Danmark, blive til stor gavn for os.
Lige såvel som med den her debat om biogassen forventer jeg mig, at vi får en bred debat om det at udnytte råstofferne i landbruget.
Vi støtter L 39.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-10-31:
Altså, den her opbremsning i støtten til biogas skulle være sket langt tidligere.
Men det er jo ikke den nuværende ministers ansvar.
Det er jo sådan set den tidligere regering, som skulle have bremset op, ligesom man burde være kommet frem til den konklusion, at al den her indirekte landbrugsstøtte, der består i at have en så høj støtte til elproduktion fra biogasanlæg, skulle have været reduceret langt, langt tidligere.
Vi har simpelt hen fået for lidt for pengene, og jeg synes, det er tankevækkende her, at vi er i en situation, hvor man kan holde teknologineutrale udbud med et støttebehov på 2-3 øre til solceller og landvind – altså vel at mærke et støttebehov i 20 år – og så har vi nogle biogasanlæg, hvor vi nu sætter støtten ned til 18 øre pr. kW/h.
Så vi støtter fuldt ud, at man gennemfører den her opbremsning.
Lovforslaget her skal jo så også sikre, at eventuelle anlægsprojekter, der har været i proces, og som har medført nogle irreversible omkostninger, alligevel har mulighed for at blive gennemført.
Vi ser gerne fra Enhedslistens side, at vi kommer frem til at have et landbrug med langt færre husdyr, og det vil jo gøre, at vi ikke skal have biogasanlæg ud over hele Danmark til den store dyreproduktion, som vi har i øjeblikket.
Jeg synes også, det er væsentligt at have en lovgivning, som sikrer, at vi får udnyttet biogas fra vores renseanlæg.
Og der kan være andre positive effekter end lige det, at man tager energi ud af det spildevand, som kommer fra husholdninger og industri.
Så synes jeg også, at der kan være nogle aspekter ved at få mere organisk husholdningsaffald håndteret på den bedste måde.
Nogle kommuner planlægger, at det skal ske i et biogasanlæg, og jeg synes, det er vigtigt, at vi har lovgivning, som prioriterer, at det kan ske, hvis kommunerne vælger det frem for en komposteringsløsning.
Vi er nødt til at se på, hvad det er for nogle klimahandlingsplaner, som skal vedtages i starten af næste år.
Og der står vi over for den her udfordring med, at vi har et landbrug med 11 millioner tons CO 2 -ækvivalenter i udledning, hvor vi på den korte bane skal frem til at reducere med 70 pct. samlet set og på den lange bane skal frem til at være et nulemissionssamfund.
Og det fordrer jo, at vi forholder os helt anderledes til vores landbrugsproduktion i Danmark og finder gode løsninger.
Jeg kan slet ikke se, at man kan komme frem til dette nulemissionssamfund med den kæmpestore animalske produktion, som foregår i øjeblikket.
Og derfor er det farligt at have støttevilkår, som ligesom understøtter, at der kommer flere biogasanlæg.
Så det her er et kæmpe dilemma, som vi kommer til at forholde os til i klimahandlingsplanerne.
Den her opbremsning, som der sker med dette lovforslag, støtter Enhedslisten fuldt ud.
Signe Munk (SF), 2019-10-31:
Lovforslaget er en opfølgning på energiaftalen fra 2018, som også SF er en del af, og som det også er skitseret heroppefra, handler det jo hovedsagelig om indførelse af stop for nye støttemodtagere til de fem eksisterende støtteordninger til biogasproduktion og anlæg, der anvender biogas til energiproduktion, samt indførelse af en ny støttemodel på baggrund af en tilsagnsmodel.
Eftersom metan jo er en aggressiv klimagas, vil vi gerne i den kommende behandling have specificeret, hvordan ministeren påtænker at udmønte de her bæredygtighedskrav og krav om kontrol for at mindske udslippet af metan.
Med de her bemærkninger bakker SF op om lovforslaget.
Thomas Danielsen (V), 2019-10-31:
Tak for det, formand.
Jeg vil ikke gå igennem alt det, som den foregående ordfører har været igennem med redegørelse af selve indholdet af forslaget, men det siger sig selv, at vi naturligvis støtter forslaget i sin helhed.
Vi aftalte jo som en del af forligskredsen i starten af året et stop for støtte til biogasanlæg på den nuværende ordning, der tilsluttes efter den 1. januar 2020.
Derudover er der så en masse detaljer, som er aftalt, bl.a. en dispensationsordning for anlæg i forbindelse med investeringer, sådan at man må sige, at det er af ekspropriationslignende karakter, såfremt man ikke imødekommer anlæggene.
Som vi ser det i Venstre, er der i materialet lidt uklarheder, som vi ønsker at indgå i drøftelser med ministeren om, sådan at vi er sikre på, at det er det samme, vi taler om, når vi sammenligner dokumenterne fra før valget og efter valget.
Det kan være formuleringsdetaljer osv., men det er noget, som vi lige ønsker at få helt på plads som en del af behandlingen.
Anne Paulin (S), 2019-10-31:
Tak for ordet.
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, handler om udmøntningen af dele af den energiaftale, som samtlige af Folketingets daværende partier indgik i juni sidste år.
Forslaget handler nærmere bestemt om biogas, og hvordan vi sikrer en så omkostningseffektiv grøn omstilling i Danmark som muligt.
Først lidt forhistorie: De nuværende støtteniveauer for biogas stammer tilbage fra energiaftalen i 2012.
Udbygningen af biogas er dog siden steget langt mere, end man dengang forventede, hvilket har medført, at de statslige udgifter til støtte er steget ganske betragteligt.
Derudover er udgifterne til andre vedvarende energi-former faldet i denne periode.
Derfor besluttede man også med energiaftalen sidste år, at det var på tide at ændre på støtten til biogas, så Danmarks udbygning af grøn energi kan ske mere omkostningseffektivt fremadrettet.
Med dette lovforslag lukkes der fra den 1. januar 2020 ned for nye biogasanlæg på de fem eksisterende støtteordninger.
Der indføres dog en dispensation fra denne skæringsdato for de anlæg, der ellers kunne risikere at komme i økonomisk klemme i overgangsperioden.
For at sikre stabilitet omkring økonomien for både støttemodtagere og staten indeholder lovforslaget derudover en tilsagnsmodel med støtteperiode og årsnorm.
Det betyder på almindeligt dansk, at hver enkelt støttemodtager får sikkerhed fra staten om, hvor lang tid de kan modtage statslig støtte, dog maksimalt i en samlet periode på 20 år.
Samtidig indføres der et loft over støtten i form af en norm for den maksimale årlige produktionsmængde, som man kan modtage støtte til.
Endelig indeholder lovforslaget et element om nedbringelse af drivhusgasudledning fra biogasanlæg, som kan risikere at lukke metan ud.
Nærmere bestemt etableres der med lovforslaget hjemmel til, at der kan blive indført nye krav, som sikrer, at mængden af metanudslip fra biogasanlæg bliver lavere.
Disse nye krav vil først komme, efter at Energistyrelsen er færdig med sin nuværende undersøgelse af metanudslip fra biogasanlæg.
Socialdemokratiet står bag energiaftalen fra sidste år og finder, at lovforslaget sikrer et bidrag til en styrket grøn omstilling af energiproduktionen i Danmark.
Derfor støtter vi forslaget.
Og jeg skal hilse fra fru Ida Auken fra De Radikale og sige, at de også støtter lovforslaget.
Dan Jørgensen (S), 2019-10-31:
Tak for det.
Dette lovforslag indeholder tre hovedpunkter.
Det ændrede direktiv sikrer en ensartet tilgang til transmissionsforbindelser til og fra tredjelande.
Transmissionsselskabernes samarbejdsaftaler med selskaber fra tredjelande skal anmeldes til Forsyningstilsynet, bl.a. for at sikre lige markedsvilkår og gennemsigtighed i tarifprisen.
Lovforslaget præciserer for det andet transmissionsselskabernes og andre aktørers ansvar for gasforsyningssikkerhed.
Vi har en udfordret gasforsyningssikkerhed i de kommende 3 år under Tyrafeltets renovering.
Her er det væsentligt for mig som minister, at landets borgere og virksomheder ikke kommer til at mangle energi.
I dag er det ikke tydeligt, hvem der bærer ansvaret for gasforsyningssikkerhed, og derfor vil lovforslaget præcisere reglerne på området.
Energinet hverken må eller kan sikre den samlede gasforsyningssikkerhed som følge af EU-reglerne, og fordi gas primært importeres.
Lovforslaget slår fast, at både myndigheder og markedsaktører bærer et fælles ansvar for gasforsyningssikkerheden.
Præciseringen bør sikre den nødvendige opmærksomhed om gasforsyningssikkerheden i perioden under Tyrafeltets renovering.
Foruden lovforslaget holder ministeriet og Energistyrelsen et vågent øje med landets gasforsyningssikkerhed.
For det tredje præciserer lovforslaget bestemmelser om ekspropriation i naturgasforsyningsloven, så det tydeligt fremgår, at der gives adgang til ekspropriation ved transmission og opstrøm og ved tilslutning af biogas til gassystemet.
Reglerne for tilslutning af biogas har været uklare og administreret forskelligt i landets kommuner.
Det kan skabe en barriere for den grønne omstilling.
Lovforslagets præcisering sikrer klare rammer i naturgasforsyningsloven for tilslutning af biogas til gassystemet gennem en præciseret ekspropriationsbestemmelse.
Herved bør vi kunne undgå hindringer såsom forsinkede, unødige myndighedsgodkendelser og tilladelsesprocesser.
Endelig indeholder lovforslaget en ordensmæssig præcisering af Forsyningstilsynets samarbejde med energireguleringsmyndigheder og mindre redaktionelle justeringer.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-31:
Vi er jo i den fase af en valgperiode, hvor en ny regering fremsætter alle de lovforslag, som oprindelig er udarbejdet af den gamle regering, og som den nye regering ikke har noget imod, fordi der er tale om almindelig sund fornuft.
Derfor har vi den ene debat efter den anden her i Folketinget, hvor et meget bredt flertal siger, at de kan støtte lovgivningen.
Det er på den ene side jo rigtig, rigtig dejligt, at vi er så enige om alt; på den anden side er det også en lidt tam politisk debat, må jeg indrømme.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-31:
Det her er jo endnu et af de her sådan lidt tekniske forslag med en masse forskellige delelementer.
Og lige så snart vi nævner, at det jo også handler om Tyrafeltets nedlukning, kunne jeg godt stå og bruge al min taletid på at snakke om behovet for at stoppe udvinding af fossil energi, som vi også skal i Danmark, ligesom vi skal i hele verden, for at leve op til Parisaftalen.
Men det her er jo først og fremmest en præcisering af gasforsyningssikkerhed og en gennemførelse af direktivet, så det vil jeg undlade og blot sige, at vi støtter lovforslaget.
Orla Østerby (KF), 2019-10-31:
Tak for det.
Lovforslag nr. L 17 handler først og fremmest om forsyningssikkerhed mellem EU-lande og tredjelande.
Det er jo en opfølgning på gennemførelsen af et ændret gasdirektiv, altså en præcisering af transmissionsselskabernes ansvar for gasforsyningssikkerheden.
Vi har det jo sådan i Danmark, at vi får flere og flere opgraderingsanlæg, som kan kobles på nettet, og i det her lovforslag gives der så ekspropriationsmuligheder, så man kan koble opgraderingsanlæggene på.
Det giver rigtig god mening, og De Konservative støtter lovforslag nr. L 17.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-10-31:
Enhedslisten støtter også lovforslaget.
Når vi nu har en udvalgsbehandling, synes jeg, det er interessant at få belyst lidt klarere, hvad det er for en udfordring for den danske gasforsyningssikkerhed, der er, når man skal ud at renovere Tyrafeltet, for det bliver her gjort til noget meget teknisk.
Altså, er det en meget stor del af den danske gasforsyning i Jylland, eller hvad er det for et geografisk område, som bliver udfordret af, at vi har en renovering af Tyrafeltet?
Så med det spørgsmål er det sådan set vores intention, at vi stemmer for forslaget, men vi kunne godt tænke os at få uddybet, hvad det er for et konkret problem, og hvor stort det er.
Jeppe Kofod (S), 2019-10-31:
Vi skal, og det er regeringens helt klare holdning, stå vagt om den danske model på arbejdsmarkedet, som er den bedste model til at sikre, at de goder, vi får ud af bl.a. det indre marked, og at den samhandel, vi har, også bliver fordelt mellem arbejdstagere og virksomheder osv. i forhold til den fremgang, der er.
Det er rigtig vigtigt.
Også de løn- og arbejdsforhold, som vi har opnået gennem kollektive aftaler i Danmark, er noget, vi står vagt om, selvfølgelig.
Så der skal EU jo ikke blande sig.
Men vi vil gerne være med til at løfte resten af Europa.
Vi er jo en del af det indre marked; vi hænger sammen, hvad angår løn- og arbejdsforhold, bekæmpelsen af social dumping, ikke bare i Danmark, men også i resten af EU, og det gør, at vi effektivt kan tage vare på det.
Og virksomheder, der producerer i et andet EU-land under dårlige løn- og arbejdsforhold, er også et anliggende for os i Danmark.
Derfor synes vi, det er vigtigt at få den her arbejdsmarkedsdimension med på EU-samarbejdet, så det bliver et indre marked, hvor man sætter mennesker før markedet.