runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2016-11-17:
Jeg tager ordet til anden runde, idet jeg kan forstå, at finansministeren ikke ønsker at udtale sig ved denne anden behandling.
Jeg har forståelse for, at man som minister sidder i et forhandlingsforløb, som kan tage tid, som kan være kompliceret og besværligt, men vi har dog en proces her i Folketingssalen, hvor der naturligvis altid vil være elementer, der er af polemisk karakter, men der er jo altså også elementer i denne behandling her i dag, som er af rent faktuel karakter og også af mere principiel karakter.
Jeg vil gerne fremhæve to elementer, som er blevet nævnt i denne debat: dels det, som bl.a. Enhedslisten og SF har nævnt omkring energiforligskreds – og respekt for den – dels det spørgsmål, som jeg på vegne af Socialdemokratiet nævnte omkring forligskreds vedrørende politiforliget.
Jeg synes, det er meget uhensigtsmæssigt, at man som ansvarlig minister vælger ikke at ville besvare mere principielle spørgsmål om forlig i en sag som denne.
Jeg har noteret mig, at også Venstres finansordfører har været til stede og har deltaget i debatten.
Jeg har jo også som minister siddet i denne sal mange gange og ved naturligvis, at man som minister kunne have valgt at sende en ordfører op og redegøre for nogle af disse spørgsmål, havde man haft en interesse i ærligt at svare på det.
Det har man heller ikke valgt at gøre.
Som hr. Jacob Jensen er udmærket bekendt med, er vi mere end villige til at indgå i drøftelser og forhandlinger om finansloven og om en eventuel 2025-plan, og vi har jo også fremlagt en samlet redegørelse for, hvad det er for nogle prioriteringer, vi har, og det har jeg også netop redegjort for.
Derudover synes jeg måske også, det er relevant at minde om, at det jo var statsministeren, der tilkendegav, at man netop skulle se 2025-planen og finansloven som et samlet hele.
At det så har vist sig ikke at være tilfældet, kan man vel næppe klandre os for.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-11-17:
Det følger jo af planloven, at man generelt set halverer høringsperioden, og det er så det, man også følger i lovforslaget.
Vi kan tage en drøftelse af det i forbindelse med udvalgsbehandlingen, men som udgangspunkt mener jeg, at høringsperioderne bør følges ad.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-11-17:
Men mener Socialdemokratiet grundlæggende, at 4 uger er tilstrækkeligt til sådan nogle sager her, som jo godt kan være relativt komplicerede, og hvor tidspunkterne kan ligge i sommerferien eller i andre perioder?
Altså, der er jo mulighed for at udvide den for kommunerne, men der er ikke nogen pligt til at gøre det.
Er det ikke at trække processen i den forkerte retning og muligheden for demokratisk indflydelse i den forkerte retning?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-11-17:
Demokratisk indflydelse og borgernes mulighed for at blive hørt er selvfølgelig afgørende, og derfor synes jeg også, det er vigtigt at nævne, at kommunerne – i virkeligheden lidt i modstrid med det, fru Maria Reumert Gjerding siger – ikke må planlægge høringsperioden på 4 uger over eksempelvis sommerferien eller juleferien.
De skal tage hensyn til, hvornår på året høringsperioden ligger.
Erling Bonnesen (V), 2016-11-17:
Tak for det.
Vi førstebehandler i dag Lovforslag nr. L 78, som er en opfølgning på den kystanalyse, som blev præsenteret tilbage i september.
Danmark er et af de lande i verden, som har længst kyststrækning set i forhold til vores areal, og vi har jo flere gange oplevet de voldsomme kræfter, som naturen har.
Vi har oplevet, at det er gået ud over vores kyster, ejendomme, veje og andre værdier tæt på kysterne, når stormene har raset, altså at det lige præcis går ud over kyststrækninger.
Så der er god grund til at få sat fokus på det og taget hånd om det.
Derfor har vi nu fået kortlagt risikoen for oversvømmelser og erosion langs den danske kystlinje, og nu handler vi så som en opfølgning på kystanalysen.
Det her lovforslag, L 78, er et af flere initiativer, som skal sikre, at vi bedre kan beskytte vores kyster mod oversvømmelser og erosion.
L 78 skal sikre kommunerne en enklere og hurtigere proces i forbindelse med kommunale kystbeskyttelsessager, og vi har set eksempler på sager, som har været forhalet og først er blevet afgjort efter næsten 10 år.
Det siger sig selv, at det er alt for lang tid, når der er tale om sager, der skal være med til at sikre større kystområder og sikre forhold omkring kysterne.
Der er tale om et lovforslag, der skal smidiggøre processen og sikre, at vi ikke har sager, som trækker ud i det urimelige.
Det vil forhåbentlig være til glæde for både kommunerne og borgerne og de berørte lodsejere.
Danny K. Malkowski (LA), 2016-11-17:
Liberal Alliance mener, at ændringerne, der indføres med det her lovforslag, er et rigtigt skridt at tage – et skridt, der vil sikre en mere effektiv proces med etablering af helhedsorienteret kystbeskyttelse rundtom i Danmark.
Ændringerne giver bl.a. mulighed for tidligere og mere fleksibel inddragelse af både berørte borgere og Kystdirektoratet til sparring og rådgivning.
Alle berørte borgere vil desuden fremover have mulighed for at anmode kommunen om at igangsætte processen.
Sidst, men bestemt ikke mindst, samles klageadgangen, så der alene kan klages over kommunens endelige afgørelse.
Ændringerne vil formentlig samlet set betyde større hensyn til lokale forhold, bedre dialog borgerne og kommunen og Kystdirektoratet imellem og samtidig forbedre mulighederne for kystbeskyttelse på udsatte steder i stadig samklang med kystnaturen – også uden en opslidende klageproces, som vi kender den i dag, hvor et antal af klageadgange med opsættende virkning kan udsætte oplagte og nødvendige projekter nærmest i det uendelige.
Liberal Alliance støtter derfor også forslaget.
Christian Poll (ALT), 2016-11-17:
Kystbeskyttelse er og bliver sisyfosarbejde.
Det er rigtig svært at beskytte kysten, specielt når man gør det i små bidder, og det har kystbeskyttelsen i mange år båret præg af.
Det er det private initiativ, der igangsætter nogle ting, som får en lidt tilfældig fordeling rundtomkring i landet.
Derfor er det jo en meget sympatisk intention, der ligger i det her lovforslag, der sikrer, at sagsprocessen, klageadgangen osv. forenkles og strømlines.
Men vi er ikke enige i de virkemidler, som ligger i det, til at skabe den her bedre proces.
Flere af høringssvarene udtrykker bekymring om kommunalbestyrelsens inddragelse af borgere.
Der er intet belæg for at sige, at det vil medføre mindre utilfredshed og færre klager med det, der lægges op til her i forslaget.
Tværtimod er der belæg for, at jo bedre de berørte grundejere bliver inddraget tidligt i processen, jo nemmere er det at tage hensyn til deres forslag og indvendinger.
Det øger chancen for, at projektet senere vil blive vedtaget uden væsentlige klager og forsinkelser.
At udskyde borgerinddragelsen til et senere tidspunkt, hvilket er et af de centrale elementer i det her forslag, vil altså indskrænke demokratiet.
I Alternativet ønsker vi at styrke borgerinddragelsen, og derfor kan vi ikke støtte forslaget, som det foreligger lige nu.
Men vi er selvfølgelig indstillet på at tage en debat om det i udvalgsarbejdet.
Lovforslaget vil desuden indskrænke høringsperioden til 4 uger, hvor der normalt er 8 ugers frist.
Det er der også en bekymring for hos flere af høringsparterne – Teknologirådet og andre organisationer.
Lovforslaget lægger også op til, at kommuner kan vælge at bidrage i deres egenskab af offentlig myndighed ud over at bidrage som grundejere eller lignende, som kan opnå en finansiel beskyttelse eller anden fordel ved foranstaltningen.
Denne bestemmelse om kommunal finansiering ud over nytteprincippet mener Kommunernes Landsforening er uhensigtsmæssig, da det åbner for urealistiske forventninger til, hvad skatteborgerne skal finansiere for de respektive grundlejere.
KL mener altså, at det er helt afgørende, at alle bidrag skal begrundes inden for nytteprincippet, og det mener vi også er en vigtig pointe, som vi lægger os op ad i Alternativet.
Så gør DN opmærksom på, at sagerne vedrører kystbeskyttelse af flere ejendomme over længere strækninger og derfor typisk vil være underlagt en screeningspligt, jævnfør reglerne i VVM-bekendtgørelsens bilag 2, og som ofte vil medføre en VVM-redegørelse.
Hvis projekterne ikke er underlagt VVM-bekendtgørelsen, vil justeringerne i lovforslaget betyde, at kommunalbestyrelsen selv kan fastsætte høringsperioden, hvis projektet ændres efter den oprindelige høringsperiode.
Her foreslår DN, at den reelt bør være 8 uger og minimum fastsættes til 4 uger.
Så vi er overordnet set kritiske over for den måde, forslaget er skruet sammen på lige nu, men ser gerne på forbedringer og muligheden for at blive positive i den sidste ende.
Ida Auken (RV), 2016-11-17:
Kysterne i Danmark er noget helt særligt.
Det er jo i virkeligheden den sidste uberørte natur, vi har tilbage, det er noget, der er helt unikt for vores land, og det er et område, vi bør have et overblik over – hvad det er for nogle dele af kysterne, hvor vi gerne vil have at der skal være fri udfoldelse, og hvad det er for nogle dele af kysterne, vi skal have beskyttet, så vi holder fast på værdierne og får planlagt ordentligt med hensyn til det.
Så fra Radikale Venstres side kunne vi godt ønske os en egentlig plan for kystbeskyttelsen i Danmark.
I det lovforslag, L 78, som vi står med i dag, er der både nogle gode ting, og der er noget, vi måske er lidt mere bekymrede over, og som vi vil spørge ind til i udvalgsprocessen.
Det, vi er glade for, er jo, at reglerne bliver forenklet, og det er der jo også bred opbakning til.
Vi er mere bekymrede med hensyn til borgerinddragelsesdelen – er det simpelt hen for sent i processen, at f.eks. grundejerne bliver involveret?
Får man ikke en bedre løsning og en bedre proces, hvis man får dem inddraget tidligere, sådan som flere peger på – både Friluftsrådet og landbruget peger sådan set på det samme i den her sammenhæng.
Derudover er vi heller ikke glade for, at klagefristerne sænkes fra 8 uger til 4 uger.
Jeg ved godt, det er en minimumsregel, men der vil stadig væk være sammenhænge, hvor det simpelt hen er for lidt.
Det er godt, at man lader klagerne gå til nævnet og ikke til ministeriet, og det vil jeg gerne rose at man har holdt fast på fra ministeriets side.
Vi vil gå ind og spørge til nogle af de her ting i udvalgsarbejdet, inden vi tager endelig stilling til, om vi kan støtte det samlede lovforslag.
Trine Torp (SF), 2016-11-17:
I SF støtter vi forslag, som understøtter fælles helhedsorienterede kystbeskyttelsesløsninger – et fokus, der også er i den kystanalyse, som for nylig blev offentliggjort.
Kystanalysen var bestilt af den tidligere miljøminister Kirsten Brosbøl og havde til formål at få en samlet vurdering af situationen på kysterne, dvs. et samlet billede af, hvor risikoen for oversvømmelser og erosion er størst, og dermed få et opdateret grundlag for at drøfte, hvordan vi fremadrettet sikrer kystbeskyttelse baseret på, hvor behovet er størst.
Analysen skulle give afsæt til en politisk diskussion af kystbeskyttelsesloven.
Jeg må sige, at hvis det her lovforslag er det eneste, som regeringen har tænkt sig at lave på baggrund af kystanalysen, har pengene på en måde været spildt.
Hvis analysen skulle anvendes til det, den var tiltænkt, skulle den nemlig også danne grundlag for en langsigtet plan for beskyttelsen af de danske kyster i lyset af klimaforandringerne.
Det er også helt afgørende, at der findes løsninger på finansieringen og f.eks. tanken om en national fond, som nogle har luftet.
Finansieringen er den helt afgørende barriere for, at der ikke findes helhedsorienterede, sammenhængende og langtidsholdbare løsninger.
Vi har behov for en national plan for kystsikringen.
Og vi har lige været på et studiebesøg med udvalget i Nordsjælland og set, hvorfor der netop er brug for sådan en plan, og vi har også en høring i næste uge her på Christiansborg om det.
Men i forhold til det forslag, som vi diskuterer i dag, er vi positive over for den del af formålet med lovforslaget, som handler om at skabe en enklere proces for kommunerne i forhold til at skabe helhedsløsninger, altså at samle klageadgangen og nogle af de andre gode forslag.
Men vi er bekymrede for indskrænkningen af borgernes rettigheder i lovforslaget.
Det er fint nok at forsøge at bygge systemet op, ligesom på andre områder inden for ministeriets ressort, men det giver ikke nogen mening at begrænse høringsfristen til 4 uger i stedet for 8 uger.
Jeg ved ikke, om det er et generelt mål for regeringen at skære ned på høringsperioderne.
Lovforslaget om ændring af planloven, som jo er flyttet over til Erhvervs- og Vækstministeriet, foreslår også 4 uger i stedet for 8 uger, og vi mener, det er en utrolig dårlig idé at afkorte høringsperioden, hvis man virkelig mener noget med inddragelse og borgernes rettighed til at blive hørt.
Det er ikke nok, at kommunen har mulighed for det.
Vi håber, at der i udvalgsarbejdet kan skabes flertal for nogle ændringer, der sikrer borgernes rettigheder, og indtil da vil vi forholde os afventende.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-11-17:
Som det blev nævnt af den socialdemokratiske ordfører, er klimaforandringerne her allerede i dag, og det mærkes jo over alt på kloden.
Vi har kraftigere storme, kraftigere nedbør og heftigere tørke.
Klimaforandringerne får allerede i dag folk til at flygte og koster menneskeliv.
Heldigvis for os er vi ikke lige så hårdt ramt i Danmark, som man er i andre dele af verden, men også her oplever vi konsekvenserne af global opvarmning.
Vi ser stigende vandstand, stormfloder og skybrud, og det presser kysterne og skaber oversvømmelser, bl.a. i byerne.
Det er derfor, at det er så vigtigt, at vi i Danmark får en prioritering af beskyttelsen af vores kyster og får sat ind i tide på de kyststrækninger, som vi vurderer skal beskyttes.
Det lovforslag, som vi behandler i dag, skal gøre det lettere og enklere for kommunerne at gennemføre projekter, der skal beskytte kysterne.
I Enhedslisten mener vi, at der er rigtig mange fornuftige elementer i lovforslaget.
Vi støtter, at klageadgangen samles, så man kun kan klage over det endelige projekt og ikke løbende.
Vi støtter helt bestemt også, at man skaber større, sammenhængende og helhedsorienterede løsninger, og vi støtter, at alle ejere af fast ejendom, der opnår beskyttelse eller en anden fordel af et kystbeskyttelsesprojekt, opnår samme rettigheder og pligter som grundejere.
Som sagt er der flere rigtig gode elementer i det her lovforslag.
Vi mener dog, at der også er nogle problemer, især i forhold til at sikre inddragelse og høring af borgere, der kan blive berørt af et kystbeskyttelsesprojekt.
Vi mener, det er helt afgørende, at de berørte borgere inddrages tidligt i forløbet, og vi mener ikke, at det hidtil obligatoriske § 3-møde skal gøres frivilligt.
Og vi kan også godt se betydelige problemer i, at borgere kun skal høres ved et digitalt brev med et link til en hjemmeside, hvor man kan følge projektets fremdrift.
Det forekommer os at være en form for envejskommunikation og ikke reel inddragelse og høring.
Sidst, men ikke mindst, forholder vi os kritisk over for, at man forkorter høringsfristerne fra 8 til 4 uger.
Vi vil i den kommende udvalgsbehandling stille en række spørgsmål, der dels kan kaste lys over konsekvenserne af de foreslåede indskrænkelser af borgernes inddragelse og høring, ligesom vi vil stille et konkret ændringsforslag vedrørende høringsfristen.
Så på baggrund af de uddybende spørgsmål og drøftelser i udvalget vil vi afvente vores endelige stillingtagen til det samlede lovforslag.
Mange tak for det.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-11-17:
Klimaforandringerne er en realitet.
Helt konkret betyder det voldsommere vejr, også herhjemme.
I flere kommuner landet over oplever borgerne derfor hyppigere oversvømmelser, eksempelvis i Roskilde og Egedal kommuner, hvor stormen Bodil for 3 år siden tvang op imod 800 familier fra hus og hjem.
Hundredvis af boliger stod under vand.
Oversvømmelser i den størrelsesorden er en kæmpe belastning for de berørte borgere; borgere, der i mange måneder må leve med bøvlet fra oversvømmelsen, og som ofte i mange år må leve med frygten for nye oversvømmelser.
Særlig børnene betaler en pris for den slags usikkerhed.
Oprydningen efter oversvømmelser er også ekstremt dyre.
Ifølge Stormrådet er der alene til de berørte områder ved Roskilde Fjord udbetalt mere end 400 mio. kr. i erstatning som en konsekvens af stormen Bodil.
Derfor satte Socialdemokratiet en kystanalyse i gang, som skulle beskrive behovet og sikre, at de løsninger, der iværksættes i samarbejdet mellem kommunerne og grundejerne, blev helhedsløsninger, som ikke blot skubber oversvømmelsesproblemet videre til naboen.
L 78, som vi nu behandler, er en udløber af kystanalysen, og loven skal give mulighed for en enklere og hurtigere proces ude i kommunerne med hensyn til gennemførelse af konkrete kystbeskyttelsesprojekter.
Helt konkret er der tale om, at klageadgangen og høringsforpligtelserne i forbindelse med kommunale kystbeskyttelsessager samles, så der først kan klages, når kommunalbestyrelsens samlede projekt ligger klar på tegnebrættet.
I øjeblikket kan klager over delafgørelser betyde, at kystsikringsprojekter bliver udskudt i meget lang tid.
Loven medfører også, at kommunerne kan få sagkyndig bistand tidligere i projektet, så den endelige plan med en øget sandsynlighed kan godkendes i Natur- og Miljøklagenævnet, hvis et flertal i kommunalbestyrelsen vælger at fremme et kystsikringsprojekt.
Socialdemokratiet bakker op om at give kommunerne bedre redskaber til at håndtere klimaudfordringerne, og vi bakker derfor op om forslaget med den bemærkning, at vi skal have kigget på, om borgerinddragelsen i planlægningsfasen i forbindelse med kystsikringen skal styrkes i forhold til det, der ligger på bordet nu.
Danny K. Malkowski (LA), 2016-11-17:
Hvis det skulle være gået nogens næse forbi, kan jeg oplyse, at Liberal Alliance ikke går ind for ophobning af skatteborgernes penge i den danske statskasse.
Det gælder også i den her forbindelse, hvor den eksisterende ordning med en præmieudbetaling ved skrotning hos en registreret autoophugger har vist sig at generere et overskud.
Ordningen er finansieret af bilejerne selv som et årligt miljøbidrag igennem den lovpligtige ansvarsforsikring.
Men ordningen skal selvfølgelig balancere mellem indbetalinger og udbetalinger og ikke akkumulere et overskud, der ikke gør nogen gavn.
Derfor kan vi i Liberal Alliance naturligvis også støtte forslaget.
Christian Poll (ALT), 2016-11-17:
Tak for det.
Alternativet kan også støtte det her lovforslag.
Vi synes, det er positivt, at man får et øget incitament til at aflevere sin bil på korrekt vis.
Vi er dog lidt bekymrede for, om vi når op på et rimeligt niveau, og vi læser i flere høringssvar, at der måske er behov for at kigge lidt på tilsynet.
Vi vil jo gerne have, at alle biler i Danmark bliver afleveret til forsvarlig skrotning, og det kunne f.eks. være en mulighed, at man bibeholdt bidraget på 101 kr. og så brugte noget af det overskud, der er, på at styrke tilsynet.
Men det kræver selvfølgelig, at man strikker forslaget lidt anderledes sammen.
Og det vil være fint også at få kigget på den problemstilling ved lejlighed.
Vi støtter altså forslaget.
Ida Auken (RV), 2016-11-17:
Mange tak.
Og fra Radikale Venstres side synes vi også, det er ganske fornuftigt, at det, man betaler i præmie, og det, man får udbetalt i skrotningsgodtgørelse, nogenlunde matcher hinanden.
Det, vi kunne overveje i den her sammenhæng, var, om man kunne hæve graden af, hvornår en bil kunne genanvendes.
Der har været ret stor ærgrelse over, at biler bliver skrottet, selv hvis de er skadet, og der kunne man overveje, om nogle af pengene kunne bruges til faktisk at hæve procenten for, hvornår biler kan genanvendes.
Trine Torp (SF), 2016-11-17:
Jeg skal gøre det kort.
Gamle udtjente biler uden nummerplader, som står alle mulige vegne, fordi det er for dyrt at komme af med dem, kan ingen være tjent med.
Vi skal gøre, hvad der skal til, for at få folk til at aflevere deres gamle skrotningsklare biler til en professionel ophugger, som også sørger for, at skrottet håndteres miljømæssigt forsvarligt, og at så meget som muligt af materialet genanvendes.
Pia Adelsteen (DF), 2016-11-17:
Blot et kort spørgsmål.
Jeg nævnte i min ordførertale, at Dansk Folkeparti meget gerne så, at den her såkaldte procentsats for, hvornår en bil er totalskadet, blev sat op, sådan at vi måske kunne bevare flere af de her biler.
Hvad siger ministeren til sådan en idé?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-11-17:
Det er ikke noget, der ligger inden for rammerne af det her forslag, men det er klart, at det i hele forholdet omkring cirkulær økonomi er væsentligt at se på, hvad vi anvender og genanvender af eksempelvis også biler.
Så det er jo ikke noget, regeringen er afvisende over for; det er bare ikke en del af den her lovbehandling.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-11-17:
Det er jo ikke første gang, at landbruget er kommet, når fristen for opfyldelsen af nogle krav har nærmet sig, og har sagt: Uha, det nåede vi ikke lige.
Nogle gange bliver man jo nødt til at holde fast og sige: Det kan godt være, men hensynet til dyrevelfærden skal også veje tungt.
Er ordføreren ikke enig i, at investering i kobørster ikke er en specielt stor udskrivning for erhvervet, og at vi taler om, at de faktisk allerede nu har fået et rimeligt antal år til at implementere sådan et tiltag, der ikke er særlig stort, men som i virkeligheden kan få en reel betydning for dyrevelfærden?
Simon Kollerup (S), 2016-11-17:
Nej, jeg anerkender, at investering i kobørster er en betydelig omkostning.
Derfor er det jo også der, vi kigger hen, når vi forsøger at hjælpe et erhverv, der er presset meget hårdt lige for tiden.
Der er en kvægundtagelse, der svæver i luften, der er mælkepriser, som muligvis er ved at stabilisere sig, men som har været meget langt nede – det er et erhverv, der generelt er meget presset.
Det ansvar tager vi på os, og vi vil gerne hjælpe i den her sammenhæng.
Så har det været vigtigt for os at finde balancen, og det har vi bl.a. gjort ved at sige, at det gælder for bedrifter fra før 2010, og ved at have en balance i de sundhedsårdgivningsaftaler, der ligger.
Lise Bech (DF), 2016-11-17:
Faktisk omhandler det jo en midlertidig lempelse af nogle krav.
For det første er det at forlænge lovens overgangsordning for bindestalde til 1. juli 2027 og for det andet at udskyde kravet til bedrifter, der er fra før 2010, om, at køer skal have adgang til mindst én roterende kobørste.
Det bliver så udskudt til 2022.
Det ville være rigtig godt, hvis udfasning af bindestalde fulgte den oprindelige plan.
Ca. 8 pct. af det samlede antal malkekøer står stadig væk i bindestalde.
Men nogle gange er virkelighedens verden bare ikke så ligetil.
Erhvervet har økonomiske vanskeligheder, og det kan være vanskeligt at låne penge til at opfylde de her krav, ligesom det også på grund af det, kan man sige, er svært at afhænde og generationsskifte bedriften.
Det her drejer sig typisk om mindre besætninger.
Køerne skal have tilstrækkelig bevægelsesfrihed med det her forslag, og deres halsrem være af blødt materiale.
Det positive ved den her lovændring er jo, at der nu kommer et krav om, at køerne skal på græs mindst 6 timer dagligt fra april til den 31. oktober.
Der vil være krav om, at man registrerer, hvilke dyr der har haft adgang til græsarealer hvornår og på hvilke datoer.
Med hensyn til kravet om roterende kobørster gør det samme sig jo gældende.
Så selv om jeg erkender, at det her ikke er optimalt for kvæget, så hæfter jeg mig dog ved, at det vurderes at være dyrevelfærdsmæssigt forsvarligt at udskyde kravet.
Som en del af sundhedsrådgivningen vil der indgå en vurdering af, om dyrevelfærden er tilstrækkelig vedrørende køernes adgang til tilstrækkelig hudpleje.
Hvis der er problemer, bliver der iværksat en handlingsplan, så på den måde vil der blive taget hånd om det.
Jeg vil gerne understrege, at udsættelsen jo ikke fritager branchen for at tænke på dyrevelfærd og dyrenes trivsel.
Men det er jeg også overbevist om at de berørte landmænd er helt med på.
Derfor kan Dansk Folkeparti godt støtte lovforslaget om at forlænge lovens overgangsordning med 5 år.