Peter Hummelgaard (S), 2024-01-11:
Mange tak for ordet.
Også tak til Dansk Folkeparti for at have rejst den her meget, meget vigtige debat, nemlig om vi som samfund – her: i gentagelsestilfælde – skal straffe personfarlig kriminalitet hårdere, end vi gør i dag, og om vi gør nok for at forebygge ny kriminalitet.
Lad mig starte med at slå det helt fast: Jeg er enig med forslagsstillerne i, at straffen for bl.a. alvorlig personfarlig kriminalitet skal skærpes, og jeg er enig i, at de hårde tiltag skal gå hånd i hånd med forebyggelsen.
Jeg er derfor også glad for, at regeringen og et bredt flertal i Folketinget, herunder Dansk Folkeparti, i starten af november 2023 indgik en aftale om en ny bandepakke, hvor netop forebyggelse udgør en vigtig del.
Samtidig er det vigtigt, at straffen i højere grad afspejler forbrydelsens grovhed.
Det er bl.a. sket i forbindelse med den nye bandepakke, hvor vi besluttede at skærpe straffen for en række forbrydelser.
Herudover har Folketinget lige før jul vedtaget et lovforslag, der med målrettede strafskærpelser sætter ind over for den systematiske og åbenlyse handel med ulovlige stoffer.
Men der er behov for at gøre mere.
Det gælder ikke mindst i forhold til alvorlig personfarlig kriminalitet.
Den slags handlinger skal have en hårdere konsekvens; en konsekvens, som i højere grad afspejler, hvor grove forbrydelser der er tale om.
Det er vigtigt for trygheden i vores samfund og for danskernes retsfølelse.
Alligevel kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Det beslutningsforslag, vi behandler i dag, pålægger regeringen inden udgangen af indeværende folketingsår at fremsætte et lovforslag, som sikrer, at strafferammerne for personfarlig kriminalitet i gentagelsestilfælde skærpes.
For mig er det ikke strafferammerne, men selve straf niveauet , altså hvilken straf der udmåles inden for strafferammerne, der er interessant.
Jeg synes ikke, at det i sig selv bør være et mål at have højere strafferammer.
Som det er forslagsstillerne bekendt, fremgår det af regeringsgrundlaget, at regeringen vil gennemføre en strafreform, hvor der sættes hårdere og mere konsekvent ind over for bl.a. personfarlig kriminalitet – ikke bare i gentagelsestilfælde, men generelt.
Det gælder ikke mindst forbrydelser om grov vold og voldtægt.
I 2020 blev en ung mand på Gothersgade i København uprovokeret slået bevidstløs og derefter trampet i ansigtet, mens han lå i hjælpeløs tilstand.
Den ene af gerningspersonerne var tidligere dømt for vold og blev idømt 6 måneders fængsel for det umotiverede overfald.
Som samfund skal vi markere, at sådan en adfærd er fuldstændig uacceptabel.
Det er bl.a. det, som regeringens strafreform skal sikre.
Samtidig vil vi med strafreformen sikre, at det ikke bliver kapaciteten i kriminalforsorgen, der er styrende for retspolitikken i Danmark.
For som det er i dag, er både kapaciteten og bemandingssituationen i kriminalforsorgen under massivt pres.
Vi har med flerårsaftalen for kriminalforsorgens økonomi 2022-2025, hvor også Dansk Folkeparti har været med til at tage ansvar, igangsat en lang række gode initiativer; initiativer, der skal øge kapaciteten og styrke rekrutterings-og fastholdelsesindsatsen i kriminalforsorgen.
Herudover har regeringen i forbindelse med trepartsforhandlingerne løftet lønniveauet varigt for fængselsbetjente.
Men det er ikke nok.
Vi er nødt til at gøre mere, for lad os sige det, som det er: Hvis vi skal gennemføre markante strafskærpelser, og det skal vi, for personfarlig kriminalitet, så er der behov for massive udvidelser af kapaciteten i kriminalforsorgen, ligesom der er behov for en stor tilførsel af bemanding.
Det er udfordringer, som forslagsstillerne slet ikke adresserer i forslaget, men som er en helt nødvendig del af den strafreform, som regeringen vil lægge frem og forhandle med Folketingets partier.
Regeringens holdning er altså meget klar: Vi skal både skærpe straffen for bl.a. alvorlig personfarlig kriminalitet – også i gentagelsestilfælde – og styrke kriminalforsorgen.
Det betyder flere fængselspladser og flere fængselsbetjente.
For det skal ikke være kapaciteten i kriminalforsorgen, der styrer retspolitikken i Danmark.
Og det betyder, at der skal sættes hårdere og mere konsekvent ind over for alvorlig personfarlig kriminalitet og ikke bare i gentagelsestilfælde, som det foreslås her.
Regeringen forventer i år at kunne præsentere, hvad strafreformen skal indeholde.
Jeg kan ikke sætte en præcis dato på her i dag, men jeg vil gerne understrege, at det er en meget vigtig prioritet for regeringen at gennemføre en strafreform, og den vil være ambitiøs.
Men nærværende beslutningsforslag kan regeringen som nævnt ikke støtte.
Tak for ordet, og tak for debatten.