Mattias Tesfaye (S), 2021-04-09:
Tak til formanden for ordet, og tak til Dansk Folkeparti for at rejse den her debat, som genåbner en anden debat, vi har haft, nemlig i forbindelse med vedtagelsen af et lovforslag i sommeren 2020, som indførte en ny erhvervsordning om arbejdsmarkedstilknytning.
Dengang lød kritikken, at ordningen ville omdanne flygtninge til indvandrere og dermed være i skarp kontrast til paradigmeskiftet, der som bekendt skal sikre midlertidighed i beskyttelsen af flygtninge.
Alle tallene fra den lignende arbejdsmarkedstilknytningsordning, som var gældende i perioden fra 2011-2018, understøttede godt nok ikke den kritik.
Der var faktisk ikke en eneste udlænding, som tidligere havde haft lovligt ophold i Danmark som flygtning, der havde fået opholdstilladelse efter den nævnte ordning.
Det er der så heller ikke efter den nye ordning.
Siden vi indførte den her ordning i sommeren 2020, er der meddelt fire opholdstilladelser efter den her ordning, og ingen af de udlændinge har tidligere haft en opholdstilladelse i Danmark som flygtning.
Dengang sagde jeg, at i en 3-årig periode fra 2016-2018 blev der inddraget 484 opholdstilladelser til flygtninge, og ud af dem var der kun 3, der havde haft et arbejde i 2 år hos den samme arbejdsgiver forud for afgørelsen.
Nu synes jeg, at ordføreren for forslagsstillerne forsøger at fremstille den eksisterende ordning som en lempelse af kravene til familiesammenførte udlændinge i Danmark.
Som jeg også gav udtryk for i forbindelse med behandlingen af lovforslaget, er det vigtigt at holde fast i, hvad sigtet med den her mindre supplerende erhvervsordning egentlig er.
Det er en opholdsordning, der har til formål at imødekomme erhvervslivets behov for at kunne fastholde udenlandsk arbejdskraft.
Med denne ordning sikres det, at virksomheder, der har ansat en udlænding uafbrudt i 2 år, ikke mister en værdsat kollega, som virksomheden har brugt tid og ressourcer på at oplære og opkvalificere, f.eks. fordi vedkommende er blevet skilt i Danmark.
Det betyder bl.a., at der som udgangspunkt skal være tale om en fuldtidsansættelse, altså 37 timer om ugen.
Ordningen er altså ikke en lempelse af de krav, der stilles til familiesammenførte i Danmark.
Det er i den forbindelse vigtigt for mig at slå fast, at regeringen ønsker at videreføre den stramme udlændingepolitik, som et bredt flertal i Folketinget bakker op om.
I den forbindelse skal det siges, at det altid har været muligt for en udlænding, der får inddraget sin opholdstilladelse f.eks. på baggrund af skilsmisse, at blive i Danmark, hvis vedkommende har et arbejde, der er omfattet af en af vores erhvervsordninger.
Tjener man f.eks. mere end ca. 36.000 kr. om måneden, kan man blive omfattet af beløbsordningen.
Man kan også få lov til at blive, hvis man f.eks. er ingeniør, som er en stillingsbetegnelse, der står på det, vi kalder positivlisten.
Det er altså helt normalt, og der er ikke noget nyt i det.
Med den her ordning skal man så have haft 2 års fast arbejde på normale danske løn- og ansættelsesvilkår.
I givet fald er man her kun i kraft af sit arbejde, og man kan altså ikke bevare sit opholdsgrundlag, hvis man mister sit job.
Som jeg ser den her ordning, handler det derfor hverken om at give flygtninge et nyt opholdsgrundlag i Danmark eller om at lempe kravene til familiesammenførte i Danmark.
Det er slet ikke det, regeringen vil med den her ordning, og det er heller ikke sådan, den fungerer.
Det, det handler om for os, er at give en håndsrækning til erhvervslivet, som nu får mulighed for at beholde en god medarbejder, som der er investeret penge, tid og ressourcer i.
Tak for ordet.