runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susan Kronborg (RV), 2021-12-21:
Altså, der er stillet rigtig, rigtig mange spørgsmål, som jeg virkelig gerne ville svare på.
Det, jeg kan sige, er, at der ikke er nogen forskel på den måde, som §§ 43 og 44 skal forstås på.
Som det er nu, er der en aftale med objektive kriterier.
Det, vi ønsker, er en lov i stedet for.
Sikandar Siddique (FG), 2021-12-21:
Tak til ordføreren for et godt indlæg.
Jeg vil sige, at jeg ikke kendte til den argumentation, som ordføreren lige er kommet med, og jeg synes, at det er værd at kigge på, om der i virkeligheden er et eller andet, vi kan gøre anderledes.
Det er et problem, at der er et politisk udvalg, som siger: Vi kan ikke lide de her bestemte mennesker og deres baggrund, så vi vil ikke give dem et dansk statsborgerskab.
Det er et kæmpeproblem, faktisk så stort et problem, at det burde få Folketingets medlemmer op af stolene og sige: Hvad i alverden – diskriminerer vi på baggrund af folks religion eller hudfarve osv.?
Det er da et kæmpeproblem.
Så jeg vil bare lige stemple ind og sige, at hvis den her praksis kræver en grundlovsændring, vil Frie Grønne gerne have den grundlovsændring; ligesom vi gerne vil give naturen rettigheder i grundloven – det kræver også en grundlovsændring; ligesom vi ønsker en forfatningsdomstol – det kræver også en grundlovsændring.
Så jeg vil bare gerne sige tak for et godt indlæg.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-21:
Så vi må forstå på Radikale Venstre, at der simpelt hen begås et massivt grundlovsbrud her og har gjort det i 170 år, hvor Folketinget har siddet og stemt om, hvem der skal have et statsborgerskab.
Det er jo en virkelig alvorlig sag.
Agter De Radikale at rejse den sag ved Menneskerettighedsdomstolen eller et andet sted eller afholde en folkeafstemning eller en grundlovsændring, eller kommer der en rigsretssag?
Eller hvordan har Radikale tænkt sig at reagere på det her voldsomme grundlovsbrud, som har fundet sted i så mange år?
Dan Jørgensen (S), 2021-12-21:
Og lad mig også lige sige, at når der ofte er blevet talt om hockeystave, refererer det jo til, at man nogle gange træffer nogle beslutninger, som kommer til at give reduktioner om nogle år – deraf hockeystaven.
Det er selvfølgelig klart, at det havde været kritisk, hvis vi havde lagt al vores politik sådan an, at vi nu traf nogle beslutninger, og det så kom til at give alle reduktionerne til sidst, når vi nærmede os 2050 eller 2030, alt efter hvad for et mål man sigter efter, men der er jo vi slet ikke.
Nu har vi jo lavet 2025-målet, der sikrer, at det bliver lineære reduktioner.
Vi skal altså reducere mellem 50 og 54 pct. i 2025.
Det betyder ikke, at der ikke er ting, som vi beslutter nu, som først vil give noget i 2030.
Det er klart, det er der.
Når man laver en havvindmøllepark, tager det en del år.
Men selv de der teknologier, som vi tidligere har set som fremtidens teknologier, f.eks. CO 2 -fangst, kommer til at give noget allerede inden 2025.
De beslutninger, vi har truffet, kommer til at tælle med i 2025-målet, fordi det kommer til at ske.
Den største ting, vi mangler, tror jeg, for at komme helt i mål, i forhold til den plan, der skal laves, er CO 2 -afgiften.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-12-21:
Nu står der jo også i vedtagelsesteksten, at regeringen skal pålægges at tage yderligere initiativer til elektrificering af industrien, og så fortsætter det.
Jeg synes jo lidt, man skulle kigge på de her høje gaspriser, vi har lige nu.
Er det ikke en situation, hvor man måske kunne overtale dele af erhvervslivet til at elektrificere noget, som er gasbaseret i øjeblikket, og som måske er lige lovlig dyrt nu?
Nogle gange kan økonomi få nogle til at tænke sig om en ekstra gang.
Er det ikke noget, som ministeren kan se vi måske skulle tage et initiativ til?
Dan Jørgensen (S), 2021-12-21:
Jeg tror bestemt, at den her vinter og de priser, som vi oplever nu, vil betyde, at mange af de ting, vi allerede er i gang med, vil blive endnu mere rentable, og at der sagtens kan være basis for yderligere tiltag i den retning, og det er selvfølgelig noget af det, der kommer til at være en del af det industriudspil, der også skal komme i løbet af året.
Jeg må sige, at vi med de ting, der allerede er besluttet, jo er ganske godt i gang med at udfase den fossile gas i Danmark.
Der er jo så også en anden type gas, nemlig biogassen, som nogle steder erstatter den, og det er kun en god ting.
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-21:
Nu havde jeg en ordveksling med SF's ordfører om, hvornår vi kan nå at få den her meget, meget vigtige skatteaftale om en CO 2 -afgift vedtaget, og jeg blev lidt nysgerrig.
Hvis regeringen nu går tiden ud i den her valgperiode, mener ministeren så, at det er muligt, at vi kan nå at få vedtaget en ensartet CO 2 -afgift før et valg, eller er det noget, vi nok må sige først sker efter et valg?
Dan Jørgensen (S), 2021-12-21:
Der er virkelig mange misforståelser i det her, og jeg anklager ikke hr. Torsten Gejl for bevidst at vildlede, men når man hører hr. Torsten Gejl, kan det jo godt lyde, som om der ikke er nogen CO 2 -afgifter i Danmark.
Altså, det er der.
Det har der været siden 1990'erne.
Det, vi taler om her, er, hvorvidt man skal lave en skattereform, sådan at der bliver en udvidelse af basen.
Det vil sige, at ting, der ikke er afgift på i dag, skal der være afgift på, og så handler det om, om den skal være ensartet – det vil sige, at den skal hæves for noget og sænkes for andet.
Det er jo det, vi arbejder hen imod.
Altså, der er ikke noget land i verden, der har sådan en CO 2 -afgift.
Hvis det var så nemt og det var det eneste effektive og alle syntes, det var så godt, og man nærmest var idiot, hvis ikke man gjorde det, så var der nok nogle, der havde gjort det.
Det betyder ikke, at vi ikke skal gøre det.
Vi skal gøre det.
Der er heller ikke noget »men«, der er bare et »og«: Og vi skal gøre det på en måde, som selvfølgelig sikrer, at det så også lever op til det, der er vores formål, nemlig at gøre det dyrere at producere sort og gøre det billigere at producere grønt, samtidig med at vi faktisk skaber en udvikling og en vækst og nogle arbejdspladser i stedet for det modsatte.
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-21:
Det ved jeg alt sammen godt, det ved vi jo alle sammen godt.
Dan Jørgensen (S), 2021-12-21:
Jamen hvis hr. Torsten Gejl godt ved det, hvorfor bliver hr. Torsten Gejl så ved med er tale om en ensartet CO 2 -afgift, som om det bare var én afgift, vi ikke havde, som man indførte, vel vidende at vi jo har den?
I øvrigt er det ikke ret meget mere end en halv time siden, hr. Torsten Gejl foreslog noget, som ville være det modsatte af en ensartet CO 2 -afgift, nemlig ekstra afgifter på f.eks. kød.
På spørgsmålet om tidsplanen vil jeg svare, at den jo er fuldstændig fastlagt.
Nu kommer der en rapport fra eksperterne, og når den ligger der, tager vi fat på den næste fase.
Marie Bjerre (V), 2021-12-21:
Tak for det.
Jeg havde egentlig forberedt et andet spørgsmål, men jeg bliver så ærgerlig over, at ministeren har så stort et behov for at kritisere mit parti, og jeg bliver simpelt hen nødt til at gå i rette med ministeren, når det, der bliver sagt, ikke er rigtigt.
Der bliver sagt, at Venstre var imod, at man indførte et forbud mod gratis plastikposer og et forbud mod de tynde plastikposer, og det er simpelt hen ikke rigtigt.
Det var L 63, som vi behandlede i 2019.
Jeg ved det, for jeg var selv ordfører på lovforslaget.
Venstre stemte for det, og jeg holdt en tale på talerstolen, hvor jeg argumenterede for, at det var godt med sådan en afgift, og det har også vist sig at være godt.
Næh, det, der er problemet med plastik, er, at vi ikke bruger nok genanvendt plastik, og der har regeringen begået en fatal brøler.
Der har man indført en afgift, som er vægtbaseret.
Det var Venstre ikke med til, for det var meget ikkegrønt.
Så jeg vil egentlig bare bede ministeren om at rette det, for Venstre var med i den aftale.
Dan Jørgensen (S), 2021-12-21:
Hvis der er noget, Venstre ikke har været med i, er det altid, fordi det samlede forslag fra regeringen i virkeligheden ikke var grønt nok til Venstre.
Det må vi jo så tage Venstres ordførers ord for.
Hvis der er noget galt i min historik om stemmeafgivelsen, beklager jeg det.
Det, jeg i hvert fald ved med ret stor sikkerhed, er, at da man havde magten sidste gang, sænkede man afgiften på pvc.
Altså, man sænkede den, man hævede den ikke.
Vi kan godt diskutere stemmeafgivelse, og vi kan godt diskutere generalieblade på det her område.
Når jeg har bragt det op, er det jo ikke mindst, fordi spørgeren selv brugte en del af sin taletid på dels at kritisere regeringen, dels at fremhæve, hvor dygtig man selv var i sit eget parti, og hvor godt man havde klaret det også i sidste regeringsperiode – og det sidste er simpelt hen ikke rigtigt.
Marie Bjerre (V), 2021-12-21:
Det var nu to forskellige lovforslag, der blev behandlet fuldstændig separat, men problemet er, at man ikke har nogen plan for, hvordan vi bruger mere genanvendt plast.
Ja, det er rigtigt, at jeg havde en del kritik i min tale, og det hørte jeg sådan set også at de andre ordførere havde inklusive hr. Søren Egge Rasmussen, der sagde, at det går for langsomt med regeringens klimapolitik, at der mangler investeringer, og at det er irriterende og frustrerende altid at være den, der skal skubbe på hos regeringen for at få den grønne omstilling.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at bruge mit sidste spørgsmål på at spørge: Er det her en kritik, som ministeren vil tage til sig?
Dan Jørgensen (S), 2021-12-21:
Der er også ting, jeg synes går for langsomt, og som vi gerne vil have til at gå hurtigere.
Lad os sige, at nogen havde spurgt mig for 2½ år siden: Tror du, at om 2½ år vil vi være nået over halvvejs i forhold til mankoen?
Tror du, at I kan vise, hvad det er for nogle forskellige scenarier, man ligesom kan vælge imellem for at nå hele vejen igennem?
Og tror du, at I har lavet et stop for udvinding af olie og gas i Nordsøen og har lavet to energiøer og en landbrugsaftale som den, vi har lavet, osv. osv.?
Så kan jeg helt ærligt sige, at så havde jeg ikke troet på det.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-12-21:
Jeg vil gerne spørge lidt ind til det her med gassen, som hr. Søren Egge Rasmussen også var inde på.
Vi kan se på alt det, vi har gjort, og hvordan vi kommer videre, at det er ved at få mere af det fossile ud, og det er jo bl.a., at vi ikke skal bruge gas til opvarmning i hjemmene.
Er det også noget, hvor ministeren siger: Ja, nu kører vi med den her, for nu får vi det ud, og den grønne gas, vi har, skal vi jo bruge til industrien, altså til den virkelig tunge industri?
Dan Jørgensen (S), 2021-12-21:
Ja, bestemt.
Altså, vi har jo sat et ganske stort milliardbeløb af til at udskifte olie- og naturgasfyr og til energirenoveringer ude i hjemmene.
Det er heldigvis allerede i gang, og derfor er der tusindvis af mennesker, der får skiftet deres varmekilde i de her år.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-12-21:
Der er jo grund til at glæde sig her ved vintersolhverv, hvor vi går mod lysere tider.
Nu nævnte jeg jo tidligere, at den her vedtagelsestekst jo gerne skulle være noget, man ikke glemte på 2 dage.
Der er jo sådan set en passus, hvor man pålægger regeringen, hvordan vi når en ambitiøs indfrielse af delmålet om 50-54 pct. reduktion i 2025.
Jeg synes, ministeren er god til at tale om det, der lige skal udvikles og kommer til at virke om nogle år, men det nære skal vi måske lige tage en runde med.
Hvad er det, vi kan samle op på?
For jeg kan godt se, at vi f.eks. i finanslovsaftalen har noget med en skovplan og stenrev, som måske ikke rykker det helt vilde, men alligevel er en del af løsningen.
Vi har de her lavbundsarealer i landbruget, som vi måske kunne udtage hurtigere.
Så jeg kan ligesom se nogle elementer, som vi kunne samle op på og gøre mere med på den korte bane.
Dan Jørgensen (S), 2021-12-21:
Tak, formand.
Lad mig starte med at sige tak til alle ordførerne for nogle rigtig gode taler, for en rigtig god debat og også for en, synes jeg, optimistisk stemning.
Og forhandlingerne kommer til at fortsætte umiddelbart i det nye år.
Hvis man ser på, hvad det egentlig er for nogle aftaler, vi har lavet, så er det jo rigtigt, som flere af jer også har været inde på, at de sådan helt store af dem, dem, som der blev lagt mærke til på COP26-mødet i Glasgow, dem, som der skrives rapporter om, når verdens ngo'er skal rangere, hvilke lande de synes gør det bedst i kampen mod klimaforandringerne, jo er vores massive udbygning af vedvarende energi; det er energiøerne; stop for olie og gas i Nordsøen; det er de her meget store strukturelle greb, som vi er i gang med at tage i forandringerne af det danske samfund.
Men de kan måske godt en gang imellem føles en lille smule fjerne for den sådan almindelige dansker i den almindelige danskers hverdag.
Derfor er det meget, meget vigtigt at huske på, at det jo ikke er det eneste, vi gør.
Tusindvis af danskere får udskiftet deres olie- og gasfyr i de her år.
Før vi lavede aftalen om vejtransport, var det, hvis jeg ikke husker meget fejl, omkring 4 eller 5 pct. af de biler, der blev solgt i Danmark, altså de nye biler, som var grønne, og i dag er det tæt på halvdelen.
Salget af plastikposer – I kender det sikkert selv – er jo gået ned, markant ned.
Landmænd er i gang med at tage lavbundsjorder ud, så de i stedet for at være et problem for klimaet, fordi de udleder drivhusgasser, nu bliver jord, som står og suger drivhusgasser.
Skibene er i vandet i forhold til de forundersøgelser, der skal laves i nogle af de rigtig store udbygninger af vedvarende energi.
Vi kommer til nu at levere, også på den helt korte bane, på nogle af de teknologier, som er blevet kaldt hockeystavsteknologier.
Vi blev kritiseret for år tilbage, da vi startede, og da vi lagde planen.
Hvis vi kun satsede på ccs, altså CO 2 -fangst, på ptx, altså grønne brændsler, på pyrolyse, altså brunkul – det, at vi via pyrolyseteknologi kan lagre CO 2 'en i noget kul, som vi så kan pløje ned i jorden – og på, at vi kan tilsætte forskellige stoffer til dyrs foder, så de udleder mindre CO 2 , så var det fugle på taget.
Altså alle de her teknologier, der skal hjælpe os, blev vi kritiseret for – det kunne man ikke, og hvorfor skete der ikke mere?
To ting er der sket.
For det første sker der rigtig, rigtig meget andet end det.
Vi leverer på den korte bane med energieffektivitet, med vedvarende energi osv. osv., men vi har jo også vist, at de her teknologier ikke var fugle på taget.
De kommer til at levere, og de kommer til at levere endda på den korte bane.
Vi har sat pengene af, vi har lavet lovgivningen, vi har lavet aftalerne.
Allerede inden 2025 kommer vi til at levere på CO 2 -fangst – altså noget, der for få år siden lød som et fatamorgana.
Anne Paulin (S), 2021-12-21:
Tak for en engageret tale med mange gode elementer.
Jeg synes dog, at ordførerens italesættelse af, at regeringen skulle være meget optaget af storytelling, og at det bliver sådan lidt hult uden indhold, er lidt til den skrappe side.
For hele den her redegørelse, som ligger til grund for den debat, vi har her i salen i dag, viser jo netop, at vi ikke bare har en af verdens mest ambitiøse klimamålsætninger i Danmark, men at vi også har vedtaget de virkemidler, som skal til, for at vi er nået over halvvejs i vores målsætning.
Derudover er Danmark jo også igen for nylig rangeret helt i top af ngo'ernes Climate Change Performance Index som det land i verden, der gør mest for klimaet.
Så hvorfor ser fru Mona Juul det her som storytelling?
Mona Juul (KF), 2021-12-21:
Det er jeg faktisk også rigtig glad for at få lov til at uddybe, tak for det.
Jamen det ser jeg helt klart som storytelling på højt niveau rigtig mange gange.
Det er jo ikke kun regeringen, der gør det.
Der er rigtig mange, både partier herinde, men også organisationer, som har en fortælling omkring, hvor langt vi er i forhold til den grønne omstilling.
Jeg må bare sige, at når vi trykker nogle andre lande lidt på maven, så kan det godt ske, at de ikke har de samme ambitiøse mål, som vi har, men så er de faktisk ret langt på forskellige områder, hvor vi halter bagefter.
Og i forhold til lige præcis sådan noget som CO 2 -afgiften er det ærgerligt, at vi nu står her et år efter, hvor vi skulle have forhandlet, og hvor vi skulle have lavet en grøn skattereform, som bare bliver en miniudgave.
Og nu skal vi hen i februar, og vi ved godt, at vi har en delaftale i 2022.
Det er jeg desværre.
Anne Paulin (S), 2021-12-21:
Mig bekendt har der nu hele tiden været et kommissorium og et mål om, at der skulle være en ekspertgruppe, som skulle komme med sine anbefalinger, men fru Mona Juul kan jo selv få lov til at prøve at gå fra storytelling til det konkrete og så måske komme med nogle konkrete bud på det, som vi også er meget optaget af i Socialdemokratiet, nemlig hvordan vi når 2025-målsætningen.
Så hvordan ser De Konservative præcis vi gør det?
Mona Juul (KF), 2021-12-21:
Tusind tak.
Jamen det gør vi jo ved at få lavet den aftale omkring en CO 2 -afgift – det er der ikke nogen tvivl om – og det havde vi jo også forventet at vi havde på plads nu.
Men vi må også erkende, at når vi er med i kommissoriet, er det jo, fordi vi lytter os til, at regeringen ikke kunne levere en løsning, på trods af at man sidste år arbejdede i 6 måneder på det.
Nu står vi så her et år senere – jeg anerkender, det er en stor udfordring – men det er og bliver den billigste og den mest effektive løsning, og det er den, vi skal have på bordet.
Og det er den måde, vi først og fremmest når 2025-målet på.
Anne Paulin (S), 2021-12-21:
Tak for talen.
Der er noget, jeg ikke forstår, og det er, at hr. Sikandar Siddique får det til at lyde, som om den grønne omstilling og regeringens initiativer ikke er noget, som sker nu.
Det passer jo ikke.
For det er jo nu, der kommer grønne biler på vejene; der er faktisk sket en fordobling det seneste år.
Det er nu, vi ser varmepumper blive installeret i stedet for gamle olie- og gasfyr.
Det er nu, der bliver foretaget energieffektiviseringer i private hjem, i industrien.
Det er nu, danskernes forbrug af plastikposer er blevet halveret.
Det er nu, der bliver gjort klar til storskala-CO 2 -fangst og -lagring.
Det er nu, der bliver investeret i power-to-x osv. osv.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-12-21:
Det er jo netop guleroden.
Ministeren var inde på her, at vi jo netop har hjulpet med at gøre det her, men er ministeren også med på at sige, at så må vi også lukke hanerne på et tidspunkt?
Altså, det nytter ikke noget, at vi så lader hanen være åben, til den sidste bruger er derude.
Vi tager nogle valg, vi hjælper folk til at lave omstilling, og så tager vi også beslutning om, at gas selvfølgelig ikke skal bruges til opvarmning.
Sikandar Siddique (FG), 2021-12-21:
Jeg vil gerne give et konkret eksempel og svare på spørgsmålet.
Jeg sagde i min ordførertale, at landbruget står for en tredjedel af vores samlede udledning, og at den animalske produktion står for 90 pct. af den udledning.
Så laver man en landbrugsaftale, hvor man ikke har en reduktion af vores produktionsdyr med.
Så kan det godt være, at man har nogle fornuftige tiltag og investerer i noget teknologi osv.
Men hvis ikke man tager fat der, hvor det for alvor gælder – på trods af at man har fået et historisk grønt mandat i 2019, samtidig med vi er på vej mod en global opvarmning på omkring 3 grader, som kommer til at betyde, at der vil være fødevaremangel, som kommer til at betyde, at vi får klimaflygtninge, og som kommer til at betyde, at lande, som i dag eksisterer, ikke vil eksistere, fordi de bliver oversvømmet – hvis ikke man tager fat der, hvor det reelt batter, hvis ikke man leverer en CO 2 -afgift nu , hvis ikke man leverer en flyafgift nu , hvis ikke man sørger for, at udtage 100.000 ha lavbundsjorder mere nu , hvis ikke man sørger for at sikre, at solceller er et must på tagene nu , hvis ikke man sørger for forbud mod salg af benzin- og dieselbiler nu , så må jeg bare sige, at man ikke leverer tilstrækkeligt på klimaområdet.
Hvis ikke man gør det, mener vi i Frie Grønne ikke, at handlingen er tilstrækkelig.
For man skal jo huske på, at det ikke er ligesom på andre politikområder.
Det er ikke nok bare at handle, vi skal handle tilstrækkeligt, for at det giver mening.
Anne Paulin (S), 2021-12-21:
Men langt de fleste af de ting, som ordføreren lister op, er vi jo i fuld gang med.
Landbrugsaftalen er netop enormt ambitiøs, i og med at der er et bindende mål i aftalen.
Det betyder jo, at vi er forpligtede til at finde de initiativer, der skal til, for at vi sikrer, at landbruget også yder et stort bidrag til, at vi når 70-procentsmålsætningen, selv om det er den allersværeste af de sektorer, som vi har at gøre med, at lave en omstilling af.
Anerkender ordføreren ikke, at netop det, at vi har lagt et reduktionsmål ind i landbrugsaftalen, er med til at drive en vildt vigtig og afgørende udvikling også i landbruget i forhold til grøn omstilling?
Sikandar Siddique (FG), 2021-12-21:
Jeg må skuffe min kollega og sige, at jeg ikke kan anerkende, at den landbrugsaftale, der er indgået, er ambitiøs.
Det er den altså simpelt hen ikke.
Som jeg også sagde det tidligere: Når Folketingets klimafjendtlige parti, Dansk Folkeparti, kan se sig selv i aftalen, så er den jo absolut ikke ambitiøs nok.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-12-21:
I landbrugsaftalen er der en CO 2 -reduktion på 6-8 mio. t i 2030.
Det er faktisk temmelig meget.
Det er faktisk noget, vi har fået forhandlet markant op.
Og så kan man ikke altid devaluere en aftale efter, hvor mange partier der går med i sidste øjeblik.
Så det holder ikke helt med den der retorik om, at fordi Dansk Folkeparti er med, skulle det være en dårlig aftale.
Altså, jeg har f.eks. for nylig været med til at lave en boligaftale, som Dansk Folkeparti var med i, og det synes jeg egentlig var en ganske udmærket aftale.
Det endte så i et eller andet, hvor De Radikale ikke var med.
Så jeg synes ikke, at man skal sige, at en aftale er dårlig, bare fordi et bestemt parti er med.
Men det kan da selvfølgelig give problemer, når der er ti partier med i en aftale.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at ordføreren ikke er med – I forlod jo sådan set forhandlingerne, inden det blev alvor.
Det kunne være, det var blevet anderledes, hvis I var blevet ved bordet.
Sikandar Siddique (FG), 2021-12-21:
Vi kommer, hver gang vi bliver inviteret, men ofte er det sådan med regeringen, at vi bliver smidt ud meget tidligt, f.eks. i forbindelse med finansloven, da vi sagde, at vi ville have en antiracistisk handleplan, og at vi ville have meget mere grønt, end hvad I leverer.
Når jeg nævner det med Dansk Folkeparti, må ordføreren ikke misforstå mig; jeg siger det i gåseøjne, for det er ikke for at sige noget ondt om Dansk Folkeparti.
Men det er jo ligesom i erkendelse af, at det er et parti, der ikke nødvendigvis er det mest ambitiøse på klimaområdet, og når de også går med i en klimaaftale, så fortæller det jo alt andet lige noget om, hvor ambitiøs den aftale er.
Ja, der er nogle gode takter i landbrugsaftalen; især det med det plantebaserede er godt.
Men når landbruget står for en tredjedel af vores udledninger og man ikke har den animalske produktion med, så vil jeg gå så langt som til at sige, at så er det jo at greenwashe aftalen at sige, at her har vi en grøn aftale, at her gør vi rent faktisk noget for klimaet, altså når den del ikke er med.
Det er jo også derfor, jeg prøvede på sådan en meget saglig, på en meget stille og rolig måde at spørge ind til det hos Enhedslisten: Hvordan kan man gå med i sådan en aftale, der ikke indeholder en reduktion af produktionsdyrene?
Som jeg også sagde til ordføreren for Socialdemokraterne, kan jeg ikke herfra medgive, at den landbrugsaftale er grøn.
Den er ikke grøn.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-12-21:
Vi er jo fra Enhedslistens side med i den aftale, fordi den har markante CO 2 -reduktioner, fordi den har en markant satsning på både økologi og plantebaseret kost og forpligter sig til at leve op til vandrammedirektivet.
Det er faktisk gode elementer.
Og Frie Grønne blev ikke smidt ud af de forhandlinger – I gik selv.
Jeg synes sådan set, at man mere skal arbejde for, at resultaterne bliver bedre end det, der er på papiret, frem for at tale aftaler ned.
Vi er faktisk nået et pænt stykke på landbrugssiden; det står jeg gerne ved.