Lea Wermelin (S), 2022-02-08:
Tak for det, og tak for den positive modtagelse.
Jeg har egentlig også lyst til at starte med at sige, at det efterhånden er 14 år siden, at den første miljøzone blev indført, og siden dengang er reglerne også blevet skærpet ad et par omgange.
I 2020 blev håndhævelsen af reglerne langt mere effektiv, fordi vi indførte den her digitale kontrol baseret på automatisk aflæsning af nummerplader.
Heldigvis kan vi jo også se, at luftforureningen falder i byerne, så vores indsatser virker.
Men der er bare stadig alt for mange danskere, der dør for tidligt eller bliver syge som følge af luftforurening, særlig i de største byer, hvor mange mennesker bor, arbejder og færdes til daglig.
Og vi ved, at trafikken er en af de største kilder til forureningen i byerne.
Med den aftale, vi har lavet, »Miljøinitiativer i grønne byer og en hovedstad i udvikling«, og det her lovforslag tager vi et skridt i den rigtige retning i forhold til at sikre renere luft i Danmark.
De fem nuværende miljøzonekommuner, København, Frederiksberg, Aarhus, Aalborg og Odense, får nu mulighed for at skærpe deres miljøzoner.
Kommunerne har allerede miljøzoner for den tunge trafik og for varebiler, men med skærpelsen kan kommunerne lade dieseldrevne personbiler omfatte af deres eksisterende miljøzoner.
Der er en grund til, at der i miljøzoner fokuseres på ældre dieselkøretøjer, som ikke har partikelfilter.
Vi ved, at dieselsod er kræftfremkaldende, og at ældre dieselkøretøjer generelt også udleder mere CO 2 end nyere køretøjer.
Derfor giver det mening netop at udvide miljøzonekravene til at omfatte dieseldrevne personbiler.
På den måde reducerer vi partikelforureningen fra de ældste og mest forurenende biler i de største danske byer.
For at sikre en effektiv håndhævelse af miljøzonereglerne for personbiler foreslår vi at videreføre de regler for betinget objektivt ansvar og udstedelse af administrative bødeforelæg, der allerede gælder i miljøzonerne i dag.
Jeg er med på, at reglerne vil kunne ramme nogle hårdere end andre, og derfor vil der også være særlige overgangsordninger og dispensationsmuligheder for beboere i miljøzonerne og andre, der kan have et særligt behov.
De dieseldrevne personbiler, der ikke har et partikelfilter, betaler i dag en årlig partikeludledningsafgift på 1.000 kr., men ved at montere et partikelfilter til ca. 6.000 kr. vil bilejeren leve op til miljøzonekravet og undgå den årlige afgift.
Så i langt de fleste tilfælde vil det ikke være nødvendigt at udskifte bilen for at få adgang til miljøzonen.
Vi har også afsat en pulje, som giver op til 10.000 berørte bilejere i de lavere indkomstgrupper mulighed for at ansøge om tilskud på 2.000 kr. til eftermontering af et partikelfilter.
For de køretøjsejere, der ikke kan få et partikelfilter til deres bil, vil der være en række muligheder for at blive undtaget fra reglerne i en kortere eller længere periode netop af hensyn til den sociale retfærdighed.
Dertil vil der også være en hørings- og varslingsperiode for kommunerne, inden kravene kan få virkning i den pågældende kommune, så de berørte får god tid til at indrette sig på de nye krav.
Med lovforslaget ønsker regeringen også at fremrykke kravet om partikelfiltre for en lille gruppe af varebiler, som ellers først ville være omfattet af kravet pr. 1. juli 2025.
Og der hørte jeg også godt her i debatten, at Dansk Folkeparti havde et ønske om deling af forslaget, men jeg tænker, at det i første omgang vil være relevant lige at svare på nogle af de spørgsmål i udvalgsarbejdet.
For som det også blev sagt af Enhedslistens ordfører, er det jo ca. 140 varebiler, det drejer sig om, og en erhvervsøkonomisk omkostning på ca. 0,5 mio. kr.
Så lad os lige få det boret ud i udvalgsarbejdet.
Når vi nu med lovforslaget sikrer, at vi i løbet af 2023 har miljøzoner, hvor alle dieselbiler, der kører i miljøzoner, har et partikelfilter, skal det også gælde for alle varebiler.
Det er sådan, vi ser på det.