Steffen Larsen (LA), 2025-03-13:
Tak, formand.
Menneskerettighedskonventionen i Europa er faktisk rigtig god, som den er skrevet.
Mit problem er sådan set ikke konventionen i sig selv, men derimod den politiserende og reelt lovskrivende Strasbourgdomstol.
Jeg havde selv de internationale konventioner til debat i Folketingssalen i december, og her mener jeg, at fokus skal være på de specifikke artikler og særlig på de domstolsfortolkninger, der gør, at konventionerne nu er blevet til politiske værktøjer, der skaber uretfærdige praksisser, der krænker den almene borgers retsfølelse.
Så lad os blive specifikke omkring, hvad de reelle problemer er, ellers kan vi jo ikke løse de konkrete problemer.
Helt bestemt er det f.eks. artikel 8 i den europæiske menneskerettighedskonvention, der giver ret til familieliv, og selv om artikel 8, stk. 2, siger, at hvis man er til fare for staten eller borgerne, ophører den ret til familieliv, ja, så er det ikke således, Domstolen reelt set tolker det længere. Voldtægtsforbrydere, endda folk, der har været anklaget for forsøg på manddrab, er ikke endt med at kunne blive udvist, fordi de har familie i Europa.
Jeg håber, jeg kan tillade mig det, men rent juridisk skriver de det som »present-day interpretations« i deres domme.
Så konventionen er ikke længere, hvad den var; den er blevet lavet om.
Herved er vi endt med en retspraksis, hvor gemene kriminelle udlændinge endda er ekstremt svære at komme af med.
Her er jeg inde på samme artikel 8's indvirkning i en helt anden konvention, nemlig flygtningekonventionen.
Her er det altså den ene konvention, der reelt umuliggør den anden konventions oprindelige funktion.
Det er naturligvis med til at underminere flygtningekonventionen og vestlige borgeres og landes tilslutning til den.
Derfor er et opgør med EMRK's artikel 8's funktion uundgåelig.
Om det sker via Strasbourgdomstolen og altså retten selv via internationalt samarbejde om en erklæring eller konventionsændring eller andet, er sådan set mindre vigtigt.
Det vigtige er, at vi får gjort noget ved det, fordi det underminerer borgernes tillid til systemet og retsstaten.
Vi skal have en bedre retstilstand end den nuværende, hvor kriminelle udlændinge kan fortsætte deres adfærd i Danmark, og det er desværre nok et langt, sejt træk.
Men vi støtter Konservatives forslag om at afsøge rammerne for Danmarks internationale forpligtelser, da vi ser forslaget som et værdifuldt bidrag i debatten om konventionerne og deres reelt negative effekter på dansk lov.
Vi dog også klar over, at konventionerne også har en række positive effekter, hvorfor vi ikke er meget for en total udmelding, som andre mener er løsningen.
I forbindelse med beskyttelsen af de 45.000 adopterede i Danmark kommer deres rettigheder også fra EMRK's artikel 8, hvor man beskytter deres mulighed for at kunne opsøge deres ophav.
Så man skal i hvert fald gøre sig meget klart, hvad de fulde effekter af borgernes rettigheder er, inden man går i gang med at gøre det her.
Her tænker jeg også, at man kan lave en særlov i Danmark, der vil beskytte de adopteredes rettigheder på forkant, inden man vil lave en udmelding, hvis man f.eks. skulle gøre det, og hvis det var en mulighed i Konservatives forslag.
Vi har jo netop også set en anden sag, hvor regeringen kom for skade at skade adopteredes rettigheder i forhold til f.eks. retten til kontanthjælp, som var uhensigtsmæssig.
Derfor vil jeg igen sige, at man er nødt til ikke bare at se på, hvad man direkte vil, hvilket gode man får, man er også nødt til at se på de afledte effekter af den lovgivning, man laver.
Her er jeg jo i gang med en irettesættelse af hele Folketinget, for jeg er bange for, at vi alt for ofte desværre også laver lovgivning med utilsigtede konsekvenser, som vi ikke helt har styr på.
Det er måske også, fordi lovmøllen kører for hurtigt.
Så med den sidste irettesættelse vil jeg lade det være de sidste ord.