Karsten Hønge (SF), 2017-02-21:
Så små er vi simpelt hen ikke blevet endnu.
Det er jo svært at stemme imod et forslag som det her.
Det er så sjældent, at regeringen vil skaffe nogle ekstra penge til de arbejdsløse, så i den forstand er det jo dejligt, at regeringen her for en enkelt gangs skyld vil behandle de langtidsarbejdsløse bare lidt bedre.
Men det virker som en anelse forhastet at foreslå at bruge 800 mio. kr. på initiativer, som regeringen end ikke selv er i stand til at beregne effekten af.
Netop det område vil vi i øvrigt senere spørge ind til.
Der er to forudsætninger, der skal være til stede for at få folk i arbejde, og den ene er, at der faktisk er jobs til stede, og den anden er, at de arbejdsløse har kvalifikationerne til at træde ind i de jobs.
Så mon ikke de mange rare penge kunne bruges bedre og mere effektivt til f.eks. efter- og videreuddannelse eller til en social indsats?
Vi synes også, at den forskelsbehandling, der er lagt ned mellem de forsikrede og de ikkeforsikrede ledige, er bekymrende, og vi kunne også være ret bekymrede over det apparat af folk, der skal håndtere og administrere de her bestemmelser, der vil blive bygget op.
SF kan ikke støtte den finansieringsmodel, der er lagt frem, bl.a. når pengene går fra byfornyelsen og på den måde tager beskæftigelse væk for forhåbentlig at kunne få andre i arbejde af det.
Det er lidt ligesom hen til kommoden og tilbage igen.
SF's endelige stilling vil afhænge af flere forskellige forhold, herunder finansieringsmodellen.
SF støtter naturligvis regelforenklinger og en digitalisering af området.
Der er også flere gode tiltag, og det er vel også på den baggrund, at vi kan konstatere, at a-kasserne siger god for lovforslaget.
Der er også ting, der trækker i den anden retning.
Og jeg synes da, at man især skal bemærke, at LO skriver, at de er bekymrede for ændringen i beskæftigelseskravet, for med lovforslaget øges kravet til antallet af timer fra 120 timer til 160 timer i beskæftigelse over de seneste 4 måneder forud for fraværsperioden.
De skriver, at det samlet set indebærer, at personen skal have været i beskæftigelse i op til 5 kalendermåneder for at kunne opnå ret til dagpenge frem for blot 13 uger efter de gældende regler.
Skærpelsen af beskæftigelseskravet risikerer at ramme personer på kanten af arbejdsmarkedet på et tidspunkt i deres liv, hvor de er allermest sårbare.
Vi har også bemærket høringssvaret fra Akademikerne.
De skriver: »Akademikerne finder det derfor stærkt bekymrende, når det af lovbemærkningerne fremgår, at det er målsætningen med digitaliseringen, at de samme persongruppe så vidt muligt,vil opnå samme ret til barselsdagpenge efter de gældende regler ...«.
Derfor foreslår Akademikerne, at der indføres en generel rettighedsgaranti, sådan at borgerne opretholder den hidtidige retsstilling i tilfælde, hvor digitaliseringen ellers ville have stillet dem ringere end hidtil.
Det opsummerer vel meget godt det sted, hvor SF placerer sig.
Det er også det samme i det høringssvar, der er kommet fra Centralorganisationernes Fællesudvalg.
De skriver, at det er CFU's principielle holdning, at digitaliseringen af lovgivningen ikke må føre til en forringet retsstilling for borgerne alene som følge af digitaliseringen.
Så vi vil nøje følge, hvordan det går med de indsigelser, som de organisationer, der faktisk organiserer de medlemmer, der vil blive berørt af den her lovgivning, kommer med, inden vi tager endegyldigt stilling til lovforslaget.