runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-12-15:
Mange tak.
I Grønland har vi som udgangspunkt kredsdommere i kredsretterne, og det er typisk folk, som kommer fra Grønland, og som tager en 2-årig uddannelse i Grønland med jurister.
Men vi får heldigvis flere og flere jurister, og et af de ønsker, som IA har, og som vi gerne vil have opfyldt på lidt længere sigt, er sådan set, at alle tre instanser inden for justitsområdet, dvs. forsvarer, anklager og kredsdommer, har en juridisk uddannelse.
Der kunne vi rigtig godt tænke os også at kigge på, om folk, der har en juridisk uddannelse, hurtigere kunne blive kredsdommere, og at man også kunne sikre, at de ikke går ned i løn for at blive kredsdommere, men at man rent faktisk også lønmæssigt sikrer, at det er attraktivt at være kredsdommer i Grønland.
Christian Juhl (EL), 2020-12-15:
Illillu.
Jeg vil gerne høre, hvor mange dommere i Grønland der er grønlandsktalende.
Jeg mener, at det jo ville være en voldsom belastning, hvis vi i Aarhus eller i Odense skulle have en tolk, hver eneste gang man skulle have en sag, eller bare i 50 pct. af tilfældene.
For det gør det dyrere, men det er også svært at finde tolke, der jo skal have en vis kapacitet for at kunne klare at tolke i en sag.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-15:
Det betyder jo, at vi får et mere opdelt Danmark, fordi det f.eks. bliver sværere for en sygeplejerske at få råd til at bo et sted som Gentofte.
Det har jeg meget svært ved at se formålet med.
Jeg er med på, at man ikke kan lave den perfekte løsning, og at vi bygger oven på noget andet.
Men hvorfor stemmer Radikale Venstre så for det nu, hvis Radikale Venstre mener, ligesom jeg gør, at det er et skridt i den forkerte retning, at nogle af de højest beskattede mennesker i Danmark skal betale endnu mere i skat uden at få noget som helst for det?
For sygeplejerskerne får intet for de 5.700 kroner, som de skal betale mere om året.
Nick Hækkerup (S), 2020-12-15:
Jeg synes bestemt, vi skal tage en dialog om, hvad der måtte være af gode idéer.
Jeg kan ikke rigtig se, hvorfor vi ikke skulle det.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-12-15:
Tak for det.
Jeg skal ikke gøre det så langt.
Jeg skal bare takke for den store opbakning til den her sag.
Tak for tilslutningen til forslaget til vedtagelse og for anerkendelsen af, at det her er en meget vigtig sag, som alle ønsker at gøre noget ved og også er villige til at bruge penge på.
Hvis man ser tilbage på det arabiske forår, er der mange ting, man kan lære af det.
En af tingene, man kan lære, hvis man kigger på f.eks. Egypten, er, at et diktatur med nogenlunde retssikkerhed er langt bedre end et demokrati uden retssikkerhed.
Retssikkerheden er vores vigtigste princip.
Og så er det lidt uheldigt, at man her i dag fra alle sider hører, at det bliver konstateret, at retssikkerheden ikke er okay, at den ikke er i orden.
Det tager for lang tid.
Der er nævnt eksempler på, at en person, som er sigtet, men ikke kommer for en domstol, begår en forbrydelse, mens han er sigtet.
Den slags er meget uheldigt, både for dem, det går ud over, og for dem, der er sigtet.
Og derfor, når retssikkerheden er et så vigtigt og et så centralt og absolut begreb, er det uheldigt, at vi taler om det som noget, der skal gå så hurtigt som muligt, altså den her proces – så hurtigt som muligt.
Det skal være så rimeligt som muligt, og det skal være så godt som muligt.
Når det gælder noget, som er så vigtigt som retssikkerheden, burde vi nærme os noget, som er mere absolut end det.
Derfor er jeg meget glad for, at flere partier har taget positivt imod tanken om, at man burde sætte en grænse.
Det er mest tydeligt fra DF, men også fra andre partier.
Man siger jo, at Arne skal have sin pension – han skal have sin pension – og så finder man ud af politisk, hvordan han får sin pension.
Hvis man sagde, at en retssag skal være afsluttet inden for, hvad ved jeg, 8 år eller 7 år, et eller andet, kan man også gøre det, og der er ikke brug for noget pengetræ, for som det er blevet sagt, er der penge at spare ved det.
Så jeg synes, det er den vej, man skal gå.
Når det gælder Færøerne specifikt, er der ikke så mange straffesager, heldigvis, men når Færøernes politikreds ikke er med i den politiaftale, som bliver lavet, så bliver man nødt til at se på det særskilt.
Jeg vil bare anbefale, at man ringer til Færøerne og spørger, hvad problemet er, og hvor flaskehalsene er, og at man kontakter politi, anklagemyndighed og domstole og ser, hvad der kan gøres.
Jeg har været i kontakt med dem, og som jeg forstår det, skal der ikke så meget til for at forbedre tingene ganske drastisk, ganske meget.
Så vil jeg bare sige tak for debatten.
Astrid Krag (S), 2020-12-15:
For det første skal jeg meget beklage, hvis jeg lød som en, der ikke ville tale om alt det gode, udligningsreformen har ført med sig.
Det må man ikke tage som andet, end at jeg er meget, meget glad for den udligningsreform, der er lavet, og jeg er også meget, meget stolt over, at det lykkedes at få så bred en aftale, som sikrer et Danmark i bedre balance.
Jeg har talt med mange vældig glade borgmestre i den her budgetlægningsproces, som plejer at have det virkelig, virkelig svært med de særlige udfordringer, der er i de kommuner, der er nogle af dem, der har de hårdeste betingelser.
Som jeg også nævnte i min tale her, har reformen flyttet hele 1,4 mia. kr. til landets 30 yderkommuner.
Det gør da en kæmpe forskel derude for muligheden for at hjælpe de svage ældre, der er overrepræsenteret derude, de udsatte familier, de mennesker, der står uden for arbejdsmarkedet.
Så det er så afgjort en udligningsreform, som hjælper med at sikre en ordentlig velfærd i alle egne af vores land.
Så havde vi jo den her diskussion også med Dansk Folkeparti om det kommunale selvstyre.
Dansk Folkeparti er i virkeligheden tilhængere af noget nær fuldstændig udligning.
Det er jo et standpunkt, man godt kan have, men ordføreren har da fuldstændig ret i, at mit svar tilbage er, at det har en værdi, at vi har et kommunalt selvstyre og nogle kommunalpolitikere, der også skal stå på mål for de kvalitetsstandarder og serviceniveauer, de nu lægger sig fast på i deres kommune.
René Christensen (DF), 2020-12-15:
Tak for det.
Ja, når man hører ministerens tale, handler udligningsreformen faktisk om at straffe nogen i stedet for at hjælpe nogen.
Sådan kan det i hvert fald lyde, når man sidder og hører på det, og det kan undre mig lidt.
Vi skal også huske, at mange af de borgere, der bor i de pågældende kommuner, som ministeren kalder velstillede, også har nogle af de højeste boligudgifter.
Men det, jeg egentlig bare vil spørge om, er, hvorfor ministeren går så meget op i det her med skatteprocenten.
Ministeren nævner jo også, at der er sanktioner, hvis man sætter den op, at der er sanktioner, hvis man sætter den ned, og der er loft over, hvad kommuneskatten kan være nu – det er 26,3 pct.
Hvorfor er det egentlig så vigtigt, at kommunerne har retten til at udskrive kommuneskat, når det faktisk er så låst i hele diskussionen om kommunernes skat?
Så vil ministeren sikkert sige, at det er det kommunale selvstyre.
Men der er jo ikke et kommunalt selvstyre på skatteområdet, for kommunerne kan jo ikke bare sætte kommuneskatten op, eller sætte kommuneskatten ned.
Astrid Krag (S), 2020-12-15:
Jamen jeg kan jo sige til hr. Rasmus Jarlov, som jeg også sagde i min tale, at de kommuner, for hvem det har haft en betydning – altså de kommuner, som har hævet skatten og mistet overudligningsrabatten – altså stadig er nogle af de kommuner, som har de laveste kommuneskatter her i landet.
Det skattegab, vi har haft i Danmark, er blevet mindre med den her skattereform.
Jeg har set nogle i pressen skrive, at det er blevet mindsket til, hvad det var helt tilbage til tiden før kommunalreformen.
Og det synes jeg er godt, for jeg synes sådan set, at Danmark er for lille til store forskelle, også når det kommer til vores kommuneskat.
Men selv med det mindskede skattegab, vi har nu, så bor den sygeplejerske, som hr. Rasmus Jarlov nævner her, jo stadig i en af de tre kommuner i landet med det laveste kommunale skattetryk.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-15:
En sygeplejerske i Gentofte kommer til at betale ca. 5.700 kr. mere i skat om året på grund af regeringens udligningsreform.
Er det rimeligt efter ministerens opfattelse?
Altså, der bor jo også fattige mennesker i de kommuner, som ministeren omtaler som velstillede.
Hvorfor skal de betale meget mere i skat nu?
Astrid Krag (S), 2020-12-15:
Jeg tror egentlig, at hr. Rasmus Jarlov godt kender til, hvad det er, der medfører, at en kommune er i overudligning og har opnået den her overudligningsrabat gennem tiden.
Det er jo de kommuner, som har et beskatningsgrundlag på mindst 125 pct. af det landsgennemsnitlige beskatningsgrundlag målt pr. indbygger og har en udskrivningsprocent under gennemsnittet.
Noget af det, vi har ønsket at sikre med den her udligningsreform, er jo et Danmark i bedre balance, hvor der er råd til velfærd alle steder i landet.
Og jeg har godt hørt – jeg skal ikke nævne nogen navne – en diskussion, det handler om, at hvis alle bare drev deres kommune på præcis samme måde som visse andre, så var der ingen problemer nogen steder i landet.
Det er svært at drive kommune alle steder – det vil jeg gerne medgive både hr. Rasmus Jarlov og alle de dygtige kommunalpolitikere og borgmestre af alle partifarver, vi har derude.
Men der er nogle steder, hvor det er sværere end andre steder, fordi man har mange borgere uden for arbejdsmarkedet; fordi man har mange udsatte familier, hvor man må anbringe mange børn eller lave forebyggende foranstaltninger i familierne; fordi man har mange sårbare ældre; fordi der er få arbejdspladser; fordi der er dårlig adgang til kollektiv transport.
Der er alle mulige rammevilkår, der gør, at det er sværere at drive kommune nogle steder end andre.
Derfor er der den her mekanisme i vores udligningssystem, hvor de kommuner med det højeste beskatningsgrundlag har fået en rabat, som er vokset og vokset, hver gang de har sænket skatten.
Det er grundlæggende urimeligt, mener vi fra regeringens side.
Og derfor er det bare rimeligt, at vi har lavet det her loft over overudligningsrabatten, som vi har, for det betyder, at de kommuner, som har det største beskatningsgrundlag, også er med til at bidrage mere til de kommuner, der har de hårdeste vilkår.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-15:
Så jeg vil gerne spørge, hvad definitionen på en velstillet kommune er.
Det lyder sådan i grove træk, som om indenrigsministeren bruger udtrykket, som om det handler om, at borgerne har en høj indkomst.
Der er også kommuner, som er relativt velstillede, som får flere penge.
Og der er kommuner, som har en lav gennemsnitlig indkomst, som får færre penge.
Men hvilket belæg har ministeren for at kalde en kommune for velstillet, fordi borgerne har en høj indkomst?
Borgerne er velstillede, fordi de har en høj indkomst – men kommunen er jo ikke nødvendigvis velstillet.
Og har ministeren nogen som helst beregning, der viser, at de kommuner, som nu skal aflevere flere penge, er mere velpolstrede og overfinansierede end de kommuner, som de kommer til at betale flere penge til?
Sjúrður Skaale (JF), 2020-12-15:
Det er således, at de fleste forstår færøsk.
Nogle forstår ikke færøsk, når de kommer, men så lærer de det hurtigt.
Selv om der formelt skal tales dansk i retssalen, bliver det accepteret, at man taler færøsk.
Og mange taler færøsk; man kan ikke udtrykke sig på dansk.
Det er jo en meget vigtig setting, man taler om.
Derfor er sproget som oftest faktisk færøsk.
Christian Juhl (EL), 2020-12-15:
Færøerne har det jo ikke så svært.
De kan køre igennem nogen tunneller og så komme ned til en ret for at få det afgjort – så skulle man da lige komme fra Suderø eller sådan et sted.
Men jeg mener bare, at der jo må være forskel på Færøernes og Grønlands enormt store udfordringer, hvad det her angår.
Så vil jeg gerne høre, hvor mange af de færøske dommere og advokater der er indfødte og folk, der taler sproget.
Det har jo også en vis betydning for, hvor dyr en sag bliver.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-12-15:
Jeg har ikke de nøjagtige tal.
Det eksempel, jeg nævnte, om en straffesag var fra 2015, hvor der gik 4 år, før den her 17-årige dreng kom videre med sit liv og fik en mild dom.
Den var fra 2015, og han ventede så fra 2015 til 2019
Jeg ved ikke helt, hvor lange ventetiderne er i øjeblikket.
De er ikke så lange, som de er mange steder i Danmark.
Christian Juhl (EL), 2020-12-15:
Jeg vil bare gerne høre, om det er rigtigt hørt, at Færøerne har relativt korte sagsbehandlingstider.
Og hvis det er rigtigt, burde vi måske vende strømmen lidt om, så Færøerne i stedet for at bede om ekstra penge må være med til at bidrage til Grønland, som jo har objektiv betingelse, som gør det sværere end i både Færøerne og Danmark.
Kathrine Olldag (RV), 2020-12-15:
Jeg synes, at jeg har svaret på det, men jeg vil gerne svare lidt mere detaljeret.
Hvis vi ikke havde lavet den her reform, og min lillebror, som bor på Langeland med sit helt almindelige job som kaptajn på færgen mellem Ærø og Rudkøbing, skulle flytte til Rudersdal, ville han slippe med 60.000 kr. om året i kommuneskat.
Jeg er helt udmærket med på, at han så sikkert skulle betale noget mere i ejendomsskat.
Men gad vide, om det måske ikke et eller andet sted ville gå nogenlunde o p op.
Nu må vi se.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-15:
Jeg vil sige tak for debatten.
Nu valgte jeg at dele min taletid op, sådan at jeg, hvis der var noget i nogle andre indlæg, havde mulighed for at svare på det.
Det giver selvfølgelig ikke så meget mening, når man i forvejen står relativt langt nede på talerlisten, kan man sige.
Derfor har jeg heller ikke så meget at sige her til anden runde end det, jeg sagde lige før.
Så jeg ser frem til debatten.
Og så vil jeg sige, at det næste beslutningsforslag er meget af det samme, og der tror jeg heller ikke, at der fra min side bliver behov for lige så meget debat.
Men tak for kommentarerne, og I tager alle sammen fejl, undtagen dem, der støtter vores beslutningsforslag.
Så tak for opbakningen fra bl.a. Nye Borgerlige og delvis fra Dansk Folkeparti.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-15:
Jamen nu er det netop, fordi jeg har siddet i Aarhus Byråd i 4 år, at jeg ved, hvordan det her fungerer.
Og når man giver nogle penge herindefra, f.eks. den ældremilliard, som man gav sidst, ja, så er den faktisk øremærket her fra Folketingets side til, at den skulle bruges på ældre.
Det, man så gør ude i kommunerne, er, at man på ældreområdet sætter et ekstra effektiviseringskrav ind decentralt på lige præcis det område, så de skal aflevere mere ind til fællespuljen.
Og vupti, så deler man de penge ud alligevel.
Så det er netop, fordi jeg har siddet der i 4 år.
Jeg har set, hvordan kommunerne agerer på det, og jeg ved, hvordan de smutter uden om det.
Det er deres kommunale ret, og de sagtens kan flytte rundt på de her mekanismer.
Så jeg har set det ske lige foran mine øjne.
Kathrine Olldag (RV), 2020-12-15:
Det er fantastisk, at Nye Borgerliges ordfører selv med sin kommunale baggrund faktisk ikke har specielt meget forstand på, hvordan virkeligheden fungerer ude i kommunerne, og hvad det egentlig er, man bruger tildelte midler til.
Det er også utroligt, at ordføreren ikke kan kende forskel på drift og anlæg.
Det kan jeg godt sidde sådan og undre mig en lillebitte smule over, altså hvordan man kan tro, at tildelte midler f.eks. til børn af nomadefamilier kan blive brugt på og overført til et kulturhus osv.
Ude i en kommune, når man sidder med de her midler, så bruger man dem altså til det, som de er delt ud til, og det må ordføreren også som tidligere ansvarlig lokalpolitiker kunne nikke til, selv i en kommune, der rent faktisk også har et pænt beskatningsgrundlag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-15:
Jamen det redegjorde jeg jo sådan set for.
Vi mener, at der skal gives lige mange penge ud til hver kommune, så en skoleelev i Slagelse skal have x antal tusind kroner, ligesom en skoleelev i Vordingborg skal have x antal tusind kroner.
Men problemet med den måde, man har lavet udligningsordningen på, er, at man har sat nogle kriterier for, hvordan man flytter pengene.
Og man siger, at den kommune får de her penge på grund af, at de har så og så mange i den her gruppe.
Men der er jo ikke noget krav om, at kommunen så bruger de penge til den gruppe.
Det er bare en mekanisme for, hvordan man tildeler pengene.
Den kan man så synes er retfærdigt i Radikale Venstre, men der er jo ikke nogen krav om, at den kommune så bruger pengene på det.
De kan sådan set vælge at bruge dem på at ansætte flere journalister, hvis det er det, de har lyst til.
Kathrine Olldag (RV), 2020-12-15:
Tusind tak.
Jeg synes, det er utroligt, hvor kloge Nye Borgerlige er.
Gang på gang sætter de skabet på plads på 3 minutter – sådan her skulle man have lavet udligningsreformen, voila!
Og alle de partier, der har været med til at lave den, har så åbenbart taget fuldstændig fejl.
Jeg kan bekræfte, at Vordingborg Kommune, Slagelse Kommune, Guldborgsund Kommune og Randers Kommune ikke har brugt de her penge på hverken svømmehaller eller mere administration.
Fordi de her penge tildeles direkte
enten ud fra demografiske kriterier eller ud fra alderskriterier til præcis den kerneopgave, som er ude i de kommuner.
Så det kan jeg bekræfte.
Nu spurgte ordføreren nemlig Venstres ordfører, om Slagelse Kommune bruger færre penge end de omkringliggende kommuner, og der kan jeg så som en nabokommune sige, at vi faktisk bruger lige lidt.
Vi ligger begge under landsgennemsnittet.
Vi ligger også under landsgennemsnittet på ældre, børn, specialområdet, samtlige områder, og vi har ikke bygget et eneste kulturhus i mands minde.
Så jeg vil egentlig gerne have, at ordføreren uddyber, hvordan det lige var, man ville have fikset den her fra Nye Borgerliges side.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-15:
Nu ved jeg ikke, om ordføreren kan bekræfte, at Slagelse har et lavere administrationsomkostningsniveau end de omliggende kommuner.
Det ved jeg ikke om man kan.
Men så må det absolut være i ordførerens interesse, at man støtter Nye Borgerlige i vores måde at lave en udligningsreform på, for hvis man har mange, der er udsatte, så vil man faktisk få flere penge fra staten ved at bruge den måde, vi ønsker at lave udligning på, i forhold til at man siger, at man nu mangler penge.
Stén Knuth (V), 2020-12-15:
Ordføreren siger, at det var Venstre, der smed Konservative ud.
Det passer så ikke.
Det var regeringen, der gjorde det, og det er jo godt, at vi får det bekræftet.
Jeg kommer fra Slagelse Kommune, og vi er en af de kommuner, der er allermest udfordret i forhold til socialt udsatte.
Der er desværre for mange, der er ledige, og der er rigtig mange ældre og flere end i vores nabokommuner.
Vi har modtaget, hvis jeg husker rigtigt, omkring 200-250 mio. kr. mere i udligning, som jeg er helt sikker på ikke er gået til administration eller til at bygge et eller andet højhus.
Jeg kan i hvert fald bekræfte, at de penge, vi har fået i den kommune, jeg kommer fra, faktisk er gået til, at udsatte børn kan have en tålelig hverdag, og at de ældre også kan blive plejet ordentligt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-15:
Hold nu op!
Jeg synes faktisk, at ordføreren for Konservative sagde det fint nok med de to ulve og et får.
Selvfølgelig har Venstre da en interesse i, af Konservative ikke var derinde, så de kunne få delt de penge.
Så kan vi godt bilde os ind her, at det havde man ikke, og så kan man sidde og sige: Nej, det var reelt set regeringen.
Men jeg ved jo lige så lidt som hr. Stén Knuth om, hvad der er foregået i forhandlingslokalet, men hvis jeg var Venstre og skulle sidde og forhandle det, så havde jeg da set min interesse i at få Konservative kylet ud hurtigere end ...
nu skal man passe på med, hvad man refererer til, men ret hurtigt.
Stén Knuth (V), 2020-12-15:
Tak for det.
Vil ordføreren bekræfte, at det var regeringen, der smed Konservative ud, eller vil ordføreren bekræfte, at det var Venstre, der smed Konservative ud af de forhandlinger?
Nu har jeg jo ikke selv været med, men det lyder en lille smule mærkeligt, at Venstre skulle have magten eller grebet til at kunne smide Konservative ud.
Vil ordføreren lige sige lidt om det?
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-15:
Jamen jeg synes jo, at aftalen er dårligere af, at Venstre er med, for uden Venstre havde der ikke været den her aftale, og vi havde foretrukket, at der ikke blev lavet en aftale, frem for den aftale, som er lavet nu her.
Altså, det kan godt være, at på marginalen nogle steder er aftalen blevet lidt bedre i forhold til det, regeringen kom med, men det er jo ikke det relevante alternativ.
Alternativet var, at der ikke var lavet en aftale, og det havde været bedre end den aftale, der nu er.
Jeg vil bare høre, om indenrigsministeren vil bekræfte, at der er kommuner, der mister flere penge end de tal, som umiddelbart har været fremlagt fra regeringens side i forbindelse med udligningsreformen, fordi der, samtidig med at der kommer en ny udligningsreform, også er nogle tilskud, som kommunerne har fået hidtil, som forsvinder.
Bl.a. har der jo været en kompensationsordning for udlændinge, hvor man opgør deres uddannelsesbaggrund på en anden måde, og det betyder så, at der er nogle kommuner, der får et andet tilskud, end de har fået før.
Det betyder bl.a. noget for Lyngby-Taarbæk Kommune, som ellers i regeringens kommunikation har set ud som om ville komme relativt uskadt igennem den her udligningsreform.
Men når man lægger sammen, at der er andre ændringer, som så at sige sker automatisk, fordi der er nogle ordninger, der udløber, kan ministeren så ikke bekræfte, at sådan en kommune som Lyngby-Taarbæk kommer til at stå dårligere fremover, end de har gjort hidtil?
Astrid Krag (S), 2020-12-15:
Jeg brugte faktisk en del tid på den problemstilling, som Rasmus Jarlov nævner nu, i min tale, for det er noget, der er blevet bragt frem af nogle kommuner, og det er jo også det, som De Konservatives beslutningsforslag kredser omkring.
Men jeg bliver simpelt hen nødt til at holde fast i, at når man har aftalt en midlertidig 2-årig overgangsordning, ophører den altså efter 2 år, og når man lavede en midlertidig 2-årig overgangsordning, var det jo af respekt for, at der var nogle kommuner, der var blevet kompenseret for nogle udgifter, som de ikke havde haft, men de var sådan set ikke selv skyld i den overkompensation, for der var fejl i nogle datagrundlag.
Så de fik en yderligere overkompensation i 2 år mere, så de kunne omstille deres økonomi.
Det er der så nogle af dem der ikke har gjort, men det har altså ikke noget med udligningsreformen at gøre.
Jo, det, som det så har med det at gøre, er jo faktisk, at vi i regi af udligningsreformen har givet mulighed for, at de kommuner så også kunne få dækket det tab med de tildelte skatterammer.
Men selve bortfaldet af de her tilskud har ikke noget med udligningsreformen at gøre.
De ville også være bortfaldet, hvis Konservatives drøm var blevet opfyldt og vi ikke havde fået lavet en udligningsreform.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-12-15:
Tak for det.
SF kan – nok ikke overraskende – ikke støtte beslutningsforslaget.
Vi står fuldt ud bag aftalen om et nyt udligningssystem fra tidligere i år.
Vi skaber et Danmark i bedre balance og et mere lige og retfærdigt system.
Jeg vil derudover henvise til argumenterne fra min ordførertale under det forrige punkt om B 58.
Kathrine Olldag (RV), 2020-12-15:
Det er godt at høre her på bagkant, at Konservative gerne ville have været med.
Så overvejer jeg lidt, om Konservative stemte for, da vi stemte det igennem, men det kan vi så lade ligge.