runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2025-04-29:
Nu har jeg bemærket, at der er flere partier, som siger tak til hovedstilleren, Martin Wittrup Enggaard, og så får jeg sådan en lille nagende tanke, som jeg egentlig bare vil dele.
For det er jo rigtig godt, at vi har en politibetjent, som virkelig råber vagt i gevær og kommer med et forslag, men hvorfor var det mon nødvendigt at lave et borgerforslag?
Havde det ikke været relevant egentlig bare at kunne tage den internt i politiet og have nogle chefer og have en kultur internt i dansk politi, hvor man kunne komme med de her forslag, og hvor der var nogle, der greb et godt forslag og en god bold at drible videre med?
Så til trods for at alle roser i dag skal gå til lige præcis den politibetjent, er der så ikke et eller andet i den her proces, som vi måske kan gøre bedre fremadrettet, således at vi kan få nogle af de gode forslag, der ligger ude lokalt, ud at arbejde?
Jeg har også tænkt mig at stille justitsministeren det samme spørgsmål senere.
Det er bare en nagende tanke.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-04-29:
Jeg synes, det er et rigtig godt spørgsmål, fru Mai Mercado stiller her, for det naturlige havde jo været, at man var gået til sin chef, som havde sagt: Det lyder søreme spændende, det undersøger vi da.
For vi må jo gå ud fra, at man vil være optaget af at have de mest effektive efterforskningsmetoder.
Nu blev det så et borgerforslag, og vi kan selvfølgelig være glade for, at det samlede så mange underskrifter, at det rent faktisk kom til Folketingets kendskab, at der var det her ønske ude lokalt om at gøre noget.
Jeg ville ønske, at man havde en kultur i politiet, hvor det var nemmere at komme med de her forbedringer.
Jeg synes jo, vi skal være rigtig glade for, at der er et dedikeret menneske, som faktisk går så meget op i sit arbejde, at han tænker, at det her er så vigtigt, at det skal vi da selvfølgelig have et borgerforslag om.
Men fru Mai Mercado har jo fuldstændig ret i, at det er en meget god pointe, at der burde være et rum for at komme med det forslag ude på arbejdspladsen.
Mai Mercado (KF), 2025-04-29:
Tak for talen og også tak for debatten her i dag.
Noget af det, man har kunnet udlede af debatten, er, at alle partierne sådan set var enige om, at det her var første skridt.
Jeg tror endda, der var regeringsordførere, som gik så langt som til at sige, at det var en nødvendighed, at der kom en runde to.
Så jeg vil egentlig bare spørge ministeren, om han forventer, at der kommer opfølgende forhandlinger eller opfølgende initiativer, så man kan vedblive med at sætte tommelskruerne hårdt på i kampen mod opioider.
Ja, og også fordi det har kastet resultater af sig allerede.
Der er jo rejst sigtelser, bl.a. i en 30 år gammel drabssag, hvor man gennem den ændring, som justitsministeren lynhurtigt lavede, så man kunne søge i det danske dna-register, fik rejst en tiltale.
Derfor er det her jo noget, som kan få en meget konkret betydning for også meget gamle sager med meget alvorlige kriminalitetsformer.
Så egentlig kan man ikke andet end, måske med den her nagende tanke i baghovedet, se på, om ikke vi kan gøre det lidt bedre fremadrettet.
Jo, de politiske forhandlinger foregår jo i hvert fald i ministerierne, hvor man indgår aftaler, og vi står nu over for en straffereform, vi står over for en politiaftale, og vi har netop indgået en domstolsaftale, og det tænker jeg egentlig også at de fleste folketingsmedlemmer nok godt ved.
I forhold til Center for Rusmiddelforskning er noget af det, eksperterne er ude at sige, og her refererer jeg jo tredjepart, at den viden, de har indsamlet om de faglige metoder, som bliver udbredt til dem, som står med rusmiddelbehandlingen ude på misbrugscentrene, i kommunerne og lignende, viser, at det er de metoder, som man ikke får opdateret, og som man ikke får fortsat implementeringen af, og hvor eksperterne peger på, at de er bekymrede for, at man får smidt fagligheden ud med badevandet, og det troede jeg egentlig der var en fælles opfattelse af at man selvfølgelig skal modvirke.
Nu er det jo blevet besluttet, at Center for Rusmiddelforskning, som det er i sin nuværende form, lukker, og at der kommer et nyt center, og jeg synes, man skal lytte til de eksperter, som er ude at råbe vagt i gevær, og som altså siger, at vi risikerer at tabe rigtig meget af fagligheden.
Maria Durhuus (S), 2025-04-29:
Men vil ordføreren ikke samtidig anerkende, at der er andre aktører på banen, der har bevist, at de vil tage et kæmpe ansvar?
Jeg henviser til den 28. oktober, hvor ordføreren og jeg selv sammen med en række forskere var i tv, og hvor de resultater, der blev fremlagt, jo var fra ROCKWOOL Fonden.
Det var jo ikke engang tal fra Center for Rusmiddelforskning, men det var ROCKWOOL Fondens tal.
Der er reelt set nu aktører, som jeg også ved ordføreren selv taler med, som har samlet et helt videnscenter, men som ikke kan bruge til noget, fordi der er andre, der fuldstændig sidder på den her dagsorden om at beslutte, hvad der er vigtigt at kortlægge eller ej.
Mai Mercado (KF), 2025-04-29:
Lukningen af Center for Rusmiddelforskning kom jo over natten som en del af regeringens opgavebortfald, og jeg tror, at man skal samle de gode aktører, der er, og herunder også samle partierne til en fælles forhandling.
Vi har jo hørt masser af forslag i dag, der har nærmest ikke stået et parti på den her talerstol, som ikke er kommet med et politisk forslag, som de synes er det rigtige i kampen mod opioider, og hvor der faktisk, når man kigger rundt, ikke har været en bred anerkendelse af, at det var gode forslag.
Så det, der er det underlige ved den her debat, er jo, at regeringen, hvor der politisk er et ønske om at prioritere området, også fremadrettet, hvor der fra oppositionens side er et ønske om at ville gøre en særlig forskel, vælger at sige, at der nu er et lovforslag, som man vedtager, og at der så ellers ikke er mere at gøre, og det synes jeg er ærgerligt.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-04-29:
Jeg kan godt lide forskning i realtid, men så må man bestille det og betale for det.
Jeg hørte ordføreren citere en kommunalpolitiker, som jeg godt tror jeg ved hvem er, for at tale om det djævelske i afhængigheden.
Jeg kender jo folk, der har været afhængige af både opioider og alkohol, nogle gange samtidig, og af benzodiazepiner.
Det er det samme djævelske noget, når man skal ud af det.
Lige præcis med opioider har vi jo en god medicinsk behandling, altså substitutionsbehandling, hvis ellers den er tilgængelig, og det ved jeg at ordføreren som tidligere socialminister og meget engageret i øvrigt også er klar over; og hvilken gadetur, vi havde.
De bliver altid så kede af, at der bliver talt om, at det her er så djævelsk.
De kan både køre bil, tage uddannelse og arbejde og få børn.
Det reducerer jo ikke forældreevnen.
Så dem tænker jeg at vi sammen også kunne huske.
Mai Mercado (KF), 2025-04-29:
Det kan vi absolut.
Nu refererede jeg bare til farligheden i stoffet med det billedsprog, at opioider som præparat er som at indgå en aftale med djævlen, fordi det er så svært at komme ud af, fordi afhængigheden nærmest bider sig ind i knoglerne.
Det er også derfor, at vi skal sikre bedre retningslinjer, således at hvis man kun har brug for 5 opioidpiller, skal man jo ikke have udskrevet 100.
Jeg havde en borger, der skrev til mig om lige præcis det eksempel, og som ikke forstod, hvorfor i alverden han skulle have de 100 opioidpiller, og der sagde de jo på apoteket: Det er den mindste pakningsstørrelse.
Hvis det er sådan, at man skulle have haft 5 piller og man lige pludselig ender med 100 og synes, at det gik egentlig meget godt, og man så siger, at man lige har brug for en mere og en mere og en mere, så er det allerede for sent, og så er man blevet afhængig.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-04-29:
Lad os også få det onduleret.
Jeg tænker stadig, det er vigtigt, at vi husker på hele tiden at holde øje med, hvorfor folk køber opioider.
Man gør det, når man er afhængig.
Man har et retskrav, og man har en lægesamtale inden 14 dage, og jeg ved ikke hvad.
Men hvorfor gør man det?
Så prøver man at gøre det selv og købe det, man kunne få uden vederlag på kommunen, i dyre domme på gaden.
Vi skal holde op med at stigmatisere.
Vi skal huske smertepatienterne, der har brug for den her behandling.
Mai Mercado (KF), 2025-04-29:
Det er jeg helt enig i, og bare for at supplere med en anden ting, som jeg ved ligger ordføreren meget på sinde, vil jeg sige, at det jo også handler om den forherligelse af opioider, vi ser.
Vi ser det jo forherliget i artikler i dagspressen.
Vi ser det forherliget i musik, i rapmusik og musikvideoer og lignende.
Det ved jeg jo at både Socialdemokratiets ordfører og Moderaternes ordfører har været inde på.
Det er svært at gøre noget ved det.
Det er jo en del af en kultur, hvor det bliver italesat positivt.
Der bliver vi i hvert fald nødt til politisk at have et modsvar, så man som minimum ved, hvor uhyre potente og hvor uhyre farlige de præparater er.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-29:
Tak, formand.
I Alternativet er vi dybt bekymrede over det stigende forbrug af opioider blandt børn og unge i Danmark.
Opioider er ekstremt farlige og stærkt vanedannende, og for unge mennesker, der står med hele livet foran sig, kan det være altafgørende.
Derfor ser vi meget positivt på, at regeringen med dette lovforslag tager et skarpere greb om problemet.
Det er dog afgørende for os, at lovgivningen reelt hjælper udsatte unge og ikke forværrer deres situation.
Derfor er det vigtigt, at der skelnes tydeligt mellem besiddelse til eget forbrug og besiddelse med henblik på videreoverdragelse, så vi sikrer, at udsatte stofmisbrugere ikke bliver uretmæssigt retsforfulgt for videreoverdragelse, når der reelt er tale om stoffer til eget forbrug.
Det var også det, fru Zenia Stampe lige var inde på.
Jeg er også derfor også glad for, at lovforslaget præciserer, at der skal tages hensyn til socialt udsatte borgere, som på grund af stærk afhængighed har en højere tolerance over for euforiserende stoffer til eget forbrug, men for at dette kan realiseres i praksis, er det afgørende, at politiet foretager en konkret og individuel vurdering af hver enkelt sag.
Som Gadejuristen påpeger i sit høringssvar, oplever de i praksis, at det politifaglige skøn over, hvorvidt besiddelse er til eget forbrug ellers videreoverdragelse, og om vedkommende er socialt udsat og stærkt afhængig af euforiserende stoffer, ikke altid udøves grundigt op.
Det er derfor afgørende, at vi tager initiativ til at sikre en grundigere kontrol med, at politiet korrekt vurderer, om stoffet reelt er til eget forbrug, og om reglerne om tiltalefrafald bør anvendes.
Det er afgørende, at vi i videst muligt omfang undgår at fængsle udsatte stofmisbrugere, da en fængselsdom kan have ødelæggende konsekvenser, og i værste fald kan det trække unge endnu længere ned i kriminalitet.
Hvis vi virkelig ønsker at hjælpe unge ud af misbrug og kriminalitet, skal vi tilbyde en reel vej videre og give udsatte stofmisbrugere mulighed for at skabe et liv uden misbrug og kriminalitet.
Vi har også lidt overvejet at stille ændringsforslag om at dele det lidt op, da der, ligesom Enhedslistens ordfører også var inde på, er nogle elementer, som vi er sådan lidt mere lorne ved.
Men lad os tage det i udvalgsarbejdet.
Tak for ordet.
Maria Durhuus (S), 2025-04-29:
Tak, og tak for talen.
Jeg deler jo ordførerens anskuelser i forhold til udsatte borgere, og at vi gerne skal gøre det godt for dem.
Det, jeg ikke deler, er jo, at ordføreren i talen vægter, at de udsatte stofbrugere på gaden ikke må blive straffet af det her.
Der er 13-årige børn, der nu dør på gaden, og som ikke er udsatte grupper, men som har brug for en beskyttelse.
En ungdom uden opioider handler det forslag, vi står og behandler her i dag, om, og jeg er med på, at Gadejuristen og Stenbroens Jurister ikke mener, at en straf er det rigtige, men jeg er også bare nødt til at informere ordføreren om, at det, der nu kører, er, at man sætter håndtasker med opioider fra sig, hvor man siger, at det er til eget forbrug, men man så sælger det til børn på 12 år.
Er ordføreren overhovedet ikke enig i, at vi også bliver nødt til at kigge ind på en strafferamme?
Det her handler jo ikke om de udsatte borgere.
Dem gjorde vi noget godt for dengang, hvor vi sagde, at der er zoneangivelser, hvor de har ret til det til eget forbrug.
Men det her er børn og unge i Danmark, der dør, og vi aner ikke engang, hvor mange der er døde.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-29:
Det er jo netop også børn og unge, som vi taler om, og at unge stofmisbrugere ikke skal risikere at komme i fængsel, hvor den rigtige løsning jo er, at de tilbydes noget behandling og de ikke kommer i fængsel, hvor der så er en risiko for, at de kommer ud i kriminalitet og alt muligt andet.
Så jeg tror egentlig, at ordføreren og jeg har den samme ambition.
Maria Durhuus (S), 2025-04-29:
Men er ordføreren ikke enig i, at der også kan være en stor del af vores ungdom, der måske i dag lige netop afholder sig fra det, eller som rent faktisk, idet politiet griber ind, kommer i kontakt med nogle myndigheder, og de kommer derhen, hvor de kan få hjælp, og det måske er den ene advarsel, man får af politiet, der skaber en opmærksomhed på det, og man på den måde kommer ind og får hjælp?
Anerkender ordføreren ikke, at der også kan være børn og unge, der holder sig uden for den her scene, fordi de hjemmefra har fået at vide, at det rent faktisk ikke er lovligt at beskæftige sig med narkotika?
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-29:
Jo, det anerkender jeg, men jeg anerkender også, at straf, som vi jo alle sammen ved, ofte ikke er den bedste løsning.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-04-29:
Tak for det, og tak for talen.
Ordføreren siger, at ordføreren ville ønske, at ordføreren kunne gøre noget andet, og at ordføreren er fascineret, fordi ordføreren har hørt nogle podcasts om opklaring af drab i USA.
Så siger ordføreren også, at ordførerens parti er splittet, at der faktisk er delte meninger i ordførerens parti om, hvad man skal mene om det her forslag, og ordføreren ender faktisk også med at sige, at ordføreren synes, at det er så godt et forslag, at hvis bare det kun havde været drabssager, man kunne opklare med værktøjet i det her forslag, havde ordføreren kunnet stemme for det.
Så tænker jeg bare: Hvorfor vil ordføreren egentlig ikke være med til at sørge for, at man med det her værktøj kan opklare f.eks. meget, meget grove overfaldsvoldtægter – en af de mest forfærdelige forbrydelser, man kan blive udsat for, hvis du spørger mig?
Hvorfor synes ordføreren kun, man skal stemme for det, hvis det drejer sig om drab?
Hvorfor er man imod at bruge værktøjet – hvis man synes det er så godt, er fascineret, har hørt podcasts osv. – på meget, meget grove overfaldsvoldtægter?
Det vil jeg gerne høre et svar på.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-29:
Det var jo så min personlige holdning i forhold til det med drab.
Men det her lovforslag dækker jo over meget mere end det som sagt.
Der er de forskellige forhold, som jeg lige har listet op: mangel på retskendelse; at det ikke kun gælder drab, men også gælder alle mulige andre forbrydelser; der er tvivl om, om folk har givet samtykke eller ej til, at der må efterforskes i deres dna.
Så der er så mange omstændigheder omkring det her lovforslag, der gør, at vi i Alternativet ikke kan støtte op om det, selv om jeg selvfølgelig anerkender det, for hvem vil ikke gerne have opklaret flere mord?
Selvfølgelig vil vi også gerne det.
Men som det altid er på alle politikområder, er det jo balancer og afvejninger for og imod.
Og i det her konkrete lovforslag er der for meget, der er i »imod«-delen.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-04-29:
Ja, det er nemlig balancer.
Skal vi sørge for, at der bliver retfærdighed for de ofre, der har været udsat for forfærdelige forbrydelser, for deres familier, for deres pårørende, for samfundet, eller vejer hensynet til en formodet drabsperson eller grov voldtægtsforbryder med hensyn til at afgive dna mere?
Der kan jeg så forstå, at det er det sidste, der gør sig gældende i Alternativet.
Kan ordføreren ikke bare lige forklare, hvorfor det her er et skridt i den forkerte retning i forhold til privatlivets fred, når vi lige har haft en debat – og jeg synes ikke, ordføreren fra Radikale Venstre kunne svare på det, men måske kan ordføreren her – om, at man i stedet for at indsamle tusindvis af dna-prøver alene kan arbejde med det, som er fra en formodet drabsperson.
Hvorfor mener man, det er mere vidtgående og en større indgriben i privatlivets fred end ved at samle tusindvis af dna-prøver?
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-29:
Det er lidt groft at stille det op, som om at hvis vi ikke støtter det her eksakte lovforslag, er vi imod, at man opklarer flere ting.
Sådan kan man ikke stille det op.
Jeg synes egentlig, at fru Zenia Stampe argumenterede rigtig godt for, hvorfor der er forskel på det.
Det bedste argument, jeg hørte fra hende, var netop, at det andet jo er meget mere gennemsigtigt.
Det er også derfor, jeg siger, at det ville blive meget mere reelt, hvis man så i det mindste lave en database, og det mener jeg også var en del af det oprindelige borgerforslag.
Man sagde, at man alternativt kunne lave en eller anden form for database, hvor der er afgivet samtykke.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-04-29:
Tak for det.
Jeg synes, at ordføreren tager prisen for at holde den klart mest respektløse tale, der har været holdt i Folketingssalen i dag, hvad det her tema angår.
Det, vi diskuterer her, er et forslag, som skal være med til at opklare uopklarede drab eller meget, meget voldsomme voldtægtssager.
Ordføreren siger også en masse ting, der ikke passer, som f.eks. at man nu skal til at begynde at overvåge i registre og arbejde med en masse forskellig dna.
Men sådan er det jo ikke.
Det, man skal arbejde med, er dna'en fra præcis den person, der er sigtet eller mistænkt for at have begået en alvorlig forbrydelse og ikke fra alle mulige andre Fru Rosa Lund plejer jo normalt at kere sig rigtig meget om voldtægtsofre her i Folketingssalen og taler meget om det.
Hvorfor er det, at fru Rosa Lund ikke mener, at man skal have mulighed for at skaffe retfærdighed for de mennesker, der f.eks. er udsat for en grov overfaldsvoldtægt?
Det ved vi at slægtsforskning kan hjælpe med.
Hvorfor er Enhedslisten imod det?
Rosa Lund (EL), 2025-04-29:
Jeg vil først opklare for hr. Bjørn Brandenborg, hvorfor jeg taler om forebyggelse.
Det er, fordi vi i Enhedslisten faktisk er interesseret i at sikre, at der ikke er nogen mennesker, der bliver dræbt.
Det går vi meget op i i Enhedslisten.
Derfor vil vi gerne have, at man sætter ind, inden det ulykkelige sker, at der en, der bliver slået ihjel.
Det gælder for alle typer af drab i Danmark.
Derfor er jeg uenig med hr. Bjørn Brandenborg i, at det ikke giver mening at tale om forebyggelse i dag.
Så er det fuldstændig korrekt, at jeg og Enhedslisten går ekstremt meget op i at forhindre voldtægter i Danmark – og faktisk i verden.
Det går vi ekstremt meget op i.
Men der findes allerede registre i dag, hr. Bjørn Brandenborg.
Vi synes ikke, at det er den rigtige løsning at lave det, som regeringen foreslår her.
Jeg noterer mig i øvrigt også, at dem, der har lavet borgerforslaget, som det her lovforslag har baggrund i, heller ikke synes, det er den rigtige model, hr. Bjørn Brandenborg.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-04-29:
Altså, det kan godt være, at Enhedslisten går op i at tale om ofre for voldtægt, men man gør jo absolut ikke noget for så at være med til at opklare voldtægterne.
Det her er – og det kan man så spørge dem, der sidder oppe på tilhørerrækkerne, om bagefter – et værktøj, som med hundrede procents garanti vil kunne være med til at opklare flere af de uopklarede voldtægtssager, der er i Danmark, ud over at det vil kunne komme til at sikre retfærdighed for rigtig mange ofre og for rigtig mange pårørende, som man plejer at påstå at man kerer sig om.
Hvis man stemmer nej til det her forslag, kommer man til at medvirke til, at de bliver ved med at leve et liv i uvished.
Rosa Lund (EL), 2025-04-29:
Jeg synes, hr. Bjørn Brandenborg lige skal undersøge, hvem det var, der fik indført samtykkeloven, og hvem det var, der kæmpede for og fik gennemført, at politiet skulle have specialenheder til bekæmpelse og opklaring af partnervold, vold i nære relationer og voldtægt.
Mai Mercado (KF), 2025-04-29:
Tak for talen.
Jeg har rost lovforslaget, da jeg holdt min tale, og varslede jo også tidligere, at jeg ville stille spørgsmål til ministeren, nemlig om ministeren vil kommentere det forhold, at der er tale om en dedikeret politibetjent, som kommer med et forslag og ender med at måtte fremsætte det som et borgerforslag, fordi han ikke internt i politiet kan få chefer eller andre til at drible videre med den bold.
Det er jo et godt forslag.
Det er blevet rost af en række partier bredt, og det lovforslag, ministeren har fremsat, nyder også rigtig stor opbakning.
Så hvad tænker ministeren om det, at en dansk politibetjent er nødt til at fremsætte et borgerforslag for at kunne bringe nogle ideer til torvs, som man kan bruge til at bekæmpe meget, meget grov og alvorlig kriminalitet.
Peter Hummelgaard (S), 2025-04-29:
For det første, som jeg også var inde på i indledningen til min tale, deler jeg til fulde den ros, der er til drabsefterforsker Martin Wittrup Enggaard .
Man kan jo anskue det her på forskellige måder, og jeg tror, at det er det, fru Mai Mercado fisker efter.
Man kan også anskue det på den måde, at det egentlig er positivt, at vi lever i et samfund, hvor dybt dedikerede medarbejdere, også inden for politiets rækker, har kendskab til metoder og ønsker, at disse metoder bliver fremmet og reguleret i lovgivningen og bruger deres demokratiske rettigheder og ytringsfrihed til at fremme det.
Det synes jeg jo egentlig er positivt.
Som jeg har forstået det faktuelle, vurderede man ikke i politiet, at der var databeskyttelsesretlige muligheder for at gøre det her, og det er jo derfor, at det er heldigt, at vi har mange dygtige jurister siddende i Justitsministeriet, der så har kunnet vurdere det efterfølgende og har fundet ud af, at der rent faktisk er de databeskyttelsesretlige rammer for at kunne gennemføre det.
Mai Mercado (KF), 2025-04-29:
Jeg er enig i, at det jo er positivt, at vi har en borgerforslagsordning, hvor man så kan fremsætte et forslag.
Jeg sidder bare og tænker med en næsten lidt nagende følelse, at det også kunne være, at vi har politibetjente, som har andre gode forslag, men som bliver mødt med en lukket dør og en vurdering af, at det nok ikke kan lade sig gøre, ligesom ministeren siger, at det så var tilfældet her.
Tænker ministeren at kunne tage initiativ til egentlig at få undersøgt i korpset af politibetjente, om der ligger andre forslag, man kunne gå videre med, og som kunne vise sig effektive i kampen mod kriminalitet og alvorlige forbrydelser?
Zenia Stampe (RV), 2025-04-29:
Fordi du med den model, vi har nu, er ude at indsamle oplysningerne, mens det med den anden model viser sig, at oplysningerne allerede ligger i nogle registre, og du faktisk – og nu mener jeg, når jeg siger »du«, ikke dig, men »man« – er overvåget.
Alt, hvad vi foretager, har efterladt nogle fodaftryk, som ligger i nogle registre, som staten før eller siden kan få fat på, og det er det, jeg mener kan skabe en overordnet følelse af at være under konstant overvågning.
Det er til at forstå, og det kan godt være, at det er mere besværligt, men det efterlader ikke et indtryk af, at man hele tiden er overvåget, også når man ikke ved det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-04-29:
Det vil jeg i hvert fald gerne være med til , og jeg har jo også haft snakken med Martin Wittrup Enggaard.
Jeg tror, at han har været hos os alle sammen.
Jeg ved, at han hele tiden har haft det mål for øje at gøre noget for ofrene og give noget afklaring, og det synes jeg bare er utrolig vigtigt og meget prisværdigt.
Så igen vil jeg bare gerne sige tak for, at vi nu står her i dag og får det her stykke banebrydende lovgivning på plads.