runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2022-04-29:
Tak til Alternativet for at rejse debatten her.
I Det Konservative Folkeparti er vi altid klar til at drøfte, hvordan vi skaber mere frihed til familierne til at indrette sig, som det passer dem bedst som familie.
Vi kom selv med et finanslovsudspil for 2022, hvor vi havde øremærket penge til hjemmepasning i forhold til de her 9 ugers øremærket barsel.
Vi er derfor enige i intentionen i forslaget om muligheden for pasning af eget barn.
Det kræver en grundigere gennemgang, da forslaget nok er forbundet med en merudgift for kommunerne.
Det økonomiske i forslaget her er der i hvert fald ikke helt overblik over, og det er noget, som skal undersøges nærmere.
Derfor kommer vi ikke til at støtte beslutningsforslaget her, men vi er som sagt altid villige til at diskutere, hvordan vi skaber mere frihed til familierne til at indrette sig, som de gerne vil.
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-04-29:
Nej, overhovedet ikke.
Forældrene må jo i sidste ende gøre, hvad de vil.
Det, vi diskuterer her, er, i hvilket omfang det er en offentlig opgave at finansiere det.
Der foretrækker jeg, at vi har ordninger, hvor der så faktisk også følger en fornuftig økonomi med.
Det modvirker, at det får en ligestillingsmæssig skævhed, og så kan vi jo også i det hele taget diskutere, i hvor stort et omfang man generelt skal kunne erstatte det, vi ellers bruger til offentlige tilbud, sådan at den enkelte kan få det som en pose penge i hånden.
Det sidste er vi altså ikke tilhængere af.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-29:
Det er jo det sidste, vi er ude på.
Der findes jo også omsorgsfeminisme.
Der findes jo mange måder efterhånden at ville sit barn det bedste på uden at gå på kompromis med ligestilling.
Jeg forstår godt ordførerens holdning, den er jo tydelig.
Det, jeg sådan prøver at komme ind bag ved, er, hvorfor det er, Enhedslisten ikke vil give familierne den frihed.
Jeg ved godt, at ordføreren er lidt inde på det.
Men strammer systemkravene ikke lidt en gang imellem omkring halsen, når man helt frasiger sig muligheden for at diskutere det?
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-04-29:
Jamen vi så som sagt gerne både bedre barselsorlovsordninger og bedre forældreorlovsordninger.
I det er det jo også et spørgsmål om, hvad det er for en indtægt, der skal til for at være hjemme.
Der mener vi sådan set også, at der skal være et bedre udkomme.
Hvis der ikke er en tilstrækkelig økonomisk dækning af de orlovsordninger, vi så vælger at have, ja, så kan det meget nemt have den ligestillingsmæssige konsekvens, som fru Lotte Rod peger på.
Og så kan vi jo spørge, om det er rimeligt, at der er de store forskelle på mænds og kvinders lønninger.
Nej, det er det ikke, men det er et faktum, at det er sådan, og derfor vil der være en tilbøjelighed til, at med en ydelse, der svarer til udgiften til en dagtilbudsplads, vil det meget ofte have en kønspolitisk skævhed.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-29:
Det er ikke et forsøg på at luske private pasningsordninger ind ad bagdøren.
Det er ikke det, vi prøver på her.
Vi prøver at give en personlig frihed.
Ordføreren siger jo mange gange, at Enhedslisten ikke er tilhænger af det, og det vidste jeg godt.
Men jeg prøver at finde ud af, hvordan man fungerer indvendig, når man ikke er tilhænger af det.
Hvad er følelsen?
Hvad er argumenterne imod at give forældrene den frihed, måske i barnets første år, hvis de vurderer, at det er det bedste, det bedste for familien og det bedste på mange parametre, faktisk at blive hjemme og være sammen med sit barn?
Mette Thiesen (NB), 2022-04-29:
Ja, og jeg tror da ikke, der er nogen, der er uenig i, at man skal sikre gode forhold for de børn, der er i en daginstitution.
Der, hvor der opstår lidt miskmask, er jo der, hvor Socialdemokraterne rigtig gerne vil gå ind og diktere, at alle forældre nærmest skal proppe deres børn i en daginstitution.
Der vil vi fra Nye Borgerliges side bare gerne sikre, at familierne har mulighed for at indrette sig, som de selv gerne vil, også hvis det indebærer, at de gerne vil gå hjemme med børnene de første vigtige år.
Det var jo derfor, vi fremsatte beslutningsforslaget, altså så man som familie netop havde en mulighed for selv at bestemme, fordi det er ekstremt svært for langt de fleste i dag med det massive skattetryk, som bl.a. regeringen står bag.
Jens Joel (S), 2022-04-29:
Altså, der er vel ikke noget begreb, som er alle børn.
Børn er jo forskellige, familier er også forskellige.
Det, vi diskuterer her, er jo – om man så må sige – hvad vi skal understøtte, hvad det er, vi skal bruge de ressourcer, vi har i fællesskabet, til, hvordan vi indretter det bedst, og det har vi jo bare sagt helt ærligt.
Men vi har jo prioriteret dem for at sikre, at der er gode vilkår for de børn, som skal i daginstitution.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-29:
Jeg vil egentlig også bare følge op.
Det bliver jo lagt rimelig klart frem fra den socialdemokratiske regering, at de mener, at det er bedst, at børnene bliver proppet i en institution, og at forældrene kommer ud på arbejdsmarkedet lige til at starte med.
I Nye Borgerlige fremsatte vi allerede for noget tid siden et beslutningsforslag om at sikre et beskæftigelsesfradrag, så det netop var familier, der var i arbejde, men at de havde mulighed for, at den ene kunne gå hjemme og passe børnene de første vigtige år.
Og der bliver jeg bare lidt nysgerrig, når jeg hører ordføreren her.
Sådan som jeg udlægger ordførerens tale, mener ordføreren, at ordføreren ved, hvad der er bedst for børn, når de er helt små, nemlig at de skal i daginstitution.
Det vil jeg egentlig bare gerne høre den socialdemokratiske ordfører bekræfte, altså at ordføreren mener, at det klart er det bedste for alle børn.
Jens Joel (S), 2022-04-29:
Tak for det, og tak til Alternativet for at rejse debatten om, hvad vi gør for at sikre, at der er de bedst mulige rammer omkring vores børn.
Det er jo en debat, som vi faktisk også har haft med Alternativet i rigtig mange andre sammenhænge.
For det er jo ingen hemmelighed, at vi, siden flertallet skiftede og den nuværende regering kom til, har investeret rigtig mange, faktisk milliarder af kroner, i at sikre bedre børneliv og sikre, at der er hænder nok, at der er flere pædagogisk uddannede voksne omkring vores børn, og at de får en bedre hverdag i institutionerne.
Og det siger jo alt om, at vi i hvert fald er enige om den prioritering af vores mindste medborgere, og det kan man både som socialdemokrat, som politikere og som forældre kun være glade for.
Det er også rigtigt, som ministeren siger, at det jo er forskelligt, hvordan man vælger at indrette sig ude i kommunerne, og det er også forskelligt, hvordan man indretter sig i familierne.
Det er jo selvfølgelig en mulighed, at børn ikke går i institution, og at man vælger at holde sine børn hjemme.
Der er også kommuner, som vælger at støtte det, altså have ordninger, hvor de – om man så må sige – giver et tilskud, og det synes jeg egentlig er fint.
Og derfor har der heller ikke været nogen diskussion fra min side om, om man skulle forhindre kommunerne i at lave det her.
Til gengæld synes jeg, at det, som vi skulle fokusere på, det, som vi skal prioritere, og det, som vi skal bruge de trods alt sparsomme midler, vi har, til, selvfølgelig er at styrke det daginstitutionstilbud, hvilket vi i øvrigt også har gjort sammen.
Det har jo mange forskellige aspekter, også fordi det er godt for børnene – ligesom det er godt at være sammen med sine forældre, er det også godt at være i sociale sammenhænge og møde nogle andre børn og komme ind i de cirkler, det giver – men det er jo selvfølgelig også, fordi vi har indrettet os sådan i det her land, at vi gerne vil have, at forældrene har mulighed for at være på arbejdsmarkedet.
Vi vil også gerne have, at det både er kvinder og mænd, der har mulighed for at være på arbejdsmarkedet.
Og det er klart, at nogle af de her diskussioner også har en ligestillingsmæssig slagside, hvor man i hvert fald har set tendenser til, at det i virkeligheden ender med at give nogle ligestillingsmæssige tilbageslag, hvis man – kan man sige – på den måde afvikler de kollektive løsninger og begynder at trække det i en anden retning.
Diskussionen om, hvordan vi sikrer mere frihed til familierne, eller hvordan vi sikrer en bedre balance mellem arbejdsliv og institution og alt det der, vi jo alle sammen kender, altså at vi synes, vores mindste er lidt for meget væk hjemmefra og sådan noget, tager vi selvfølgelig gerne.
Men det er ikke sådan her, vi synes at man skal prioritere midlerne, og derfor støtter vi ikke beslutningsforslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-04-29:
Jeg troede egentlig – men der kan jeg tage fejl, for det er jo Nye Borgerlige, så det kan være, det er, fordi det er en ny borgerlig dyd – at det har været sådan en klassisk borgerlig dyd, at man skal bidrage til fællesskabet, og at det er vigtigt, at man hver især bidrager med sin del.
Men det kan selvfølgelig være, det er det, der ligger i ordet ny.
Men det kan fru Mette Thiesen jo redegøre for, når hun skal herop.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-29:
Men det er ikke statens penge; det er danskernes penge, som de betaler ind i alt for høje skatter og afgifter.
Og det er jo også noget, som regeringen faktisk kunne lave om på, hvis den ville, så man som familie netop havde mulighed for i langt højere grad at indrette sig, som man ville, og kunne gå hjemme og passe børnene de første vigtige år.
Så det vil sige, at hvis ministeren reelt set tror på det, jamen så burde ministeren vel også sætte sig i spidsen for at få sat skatter og afgifter ned, så forældrene kan få det til at hænge sammen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-04-29:
Jeg får nogle gange en fornemmelse af, at fru Mette Thiesen slet ikke hører de ting, jeg siger, eller i hvert fald hører dem meget anderledes.
Altså, det er under 3 minutter siden, jeg sagde, at det egentlig er min vurdering, at forældrene er bedst til at vurdere, hvad der er godt for deres barn.
Spørgsmålet er, hvad der skal statslige kroner med til.
Det er to forskellige ting.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-29:
Tusind tak.
Vi har jo haft den her debat før, men jeg bliver bare en lille smule chokeret over nogle af de udmeldinger, der kommer fra børne- og undervisningsministeren.
Det burde jeg måske ikke blive på nuværende tidspunkt.
Men mener ministeren helt reelt, at forældre ikke ved, hvad der er bedst for deres barn?
For ministeren bliver ved med at argumentere for, at staten ikke skal betale forældrene for at passe deres børn, og at det er frihedstrang hos forældrene og ikke hos børnene.
Men forældrene ved vel bedst, hvad der er bedst for lige præcis deres barn?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-04-29:
Det, der er spørgsmålet her, er jo, hvad vi skal have statslige økonomiske incitamenter til, og hvad vi ikke skal, for der er ikke undervisningspligt for et barn på 1 eller 2 år.
Og det vil sige, at det faktisk først er, når barnet når den undervisningspligtige alder, at staten begynder at forholde sig til, hvordan barnet skal passes eller – i den situation – undervises.
Vi har tradition for, at børn bliver sendt i børnehave og vuggestue.
Der var ikke den samme tradition, da min far var barn og min mor var barn, for da var den ikke opstået endnu.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-29:
Tak, jeg nåede det lige.
Og tak for talen.
Nu er det jo ikke sådan, at det her ikke kan administreres, for det fungerer jo i ministørrelse i mange kommuner; der kan det jo godt administreres.
Med hensyn til daginstitutionerne har vi jo problemer med at få de her minimumsnormeringer til at slå til, altså reelt, så det kunne jo tage lidt af presset af.
Altså, jeg tror ikke, at der vil blive rigtig, rigtig mange mennesker, som benytter det, men nok, til at vi måske får lidt luft.
Så det er jeg såmænd ikke så bekymret for.
Kan ordføreren uddybe det lidt?
Er der for SF andre måder at nærme sig det her på?
Jens Joel (S), 2022-04-29:
Det er korrekt, at Nye Borgerlige, og jeg tror også Liberal Alliance, har fremsat et beslutningsforslag, som sådan på lange stræk i virkeligheden vil have nogle af de effekter, som der også vil være af det her beslutningsforslag, og der er jo en eller anden forbrødring.
Det ændrer ikke på, at vi ikke tvinger nogen børn til at gå i de daginstitutioner, som fru Mette Thiesen prøver at give indtryk af.
Det er selvfølgelig fuldstændig op til forældrene.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-29:
Det har været en fornøjelse at lave de her store forbedringer på børneområdet sammen med Socialdemokraterne og støttepartierne.
Det har vi været glade for, og vi er ikke ude på at afvikle de her kollektive pasninger.
Men vil ordføreren ikke give mig ret i, at man også kan lave andre fællesskaber?
Det er jo ikke et spørgsmål om, at man enten er i en vuggestue sammen med en masse børn eller man sidder hjemme og kukkelurer i hundrede år sammen med sin far eller sin mor.
Altså, der kan jo laves mange alternative små fællesskaber, legeordninger og fælles pasninger.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2022-04-29:
Tak for det.
Ved læsning af dagens beslutningsforslag skulle jeg lige have læsebrillerne på en ekstra gang eller to, for man kunne næsten blive helt bekymret for, om det kom ovre fra den blå blok.
Det er også sagt lidt i en drillende tone, for i virkeligheden er vi faktisk enige i, at det kan være rigtig udfordrende at være børnefamilie, og der kan være rigtig mange forskellige løsninger, der er behov for, men som er rigtig svære med de systemer, vi har i dag.
Vi synes faktisk, at det er rigtig vigtigt, at vi får kigget på de vilkår, der er for børnefamilier, altså om vi kan give nogle bedre muligheder for netop at gå ned eller op i tid, alt efter hvad der passer ind i familiesituationen, og på den måde være med til at hjælpe til at finde en ro i en faktisk meget, meget presset periode i ens deres liv.
Det er der ingen tvivl om.
Og der er heller ingen tvivl om, at for nogle børn kan det være rigtig svært at være i daginstitution, men der har vi så også mange andre muligheder også.
Vi er på den måde sådan set enige i, at der kan kigges på nogle forskellige løsninger, men vi er ikke enige i den her løsning, og det er sag, hvor vi fra SF's side har et meget principielt standpunkt.
Det med, at vi som borgere skal gå rundt med en sum penge og gå rundt og være shoppere i vores velfærdssystem, tror vi ikke på vil være det rigtige for nogen af os.
Vi tror også, at det vil skabe udfordringer, fordi det helt bliver på individbasis, de beslutninger i virkeligheden skal træffes.
Vi har en solidarisk finansieringsmodel i forhold til vores daginstitutioner, som er med til at sikre et vist grundlag for pædagogikkens standard og kvalitet, og det er også med til at sætte en standard for de rammer, børnene er i, det er med til at sætte nogle standarder for uddannelsesniveau og i øvrigt også uddannelse af de næste, der kommer, for vi skal jo gerne have en masse praktikpladser, således at vi får flere pædagoger og mere pædagogisk personale, for det er der i den grad behov for.
Så det, vi egentlig også ser med det her beslutningsforslag, og det er det, jeg er mest bekymret for i forbindelse med det her forslag, er, at det også lidt er en bombe under daginstitutionerne og i virkeligheden er noget af det, som måske er SF's største hjertesag, nemlig minimumsnormeringer i daginstitutioner.
Jeg har godt læst, at ordføreren er enig i det, og det tror jeg oprigtigt også ordføreren er, men jeg tror bare, at med den her model vil det de facto gøre det umuligt at administrere det ude i kommunerne i praksis.
Så på den måde kan vi ikke se, at forældrene skal gå rundt med pengene på den måde, fordi det også på den måde bliver enormt svært at administrere, for der ligger jo flere opgaver i den sum penge, man får i daginstitution pr. barn, end at der blot er en person til ens barn.
Så med de bemærkninger har jeg i hvert fald gjort lidt rede for, hvad vi i SF tænker om beslutningsforslaget, og hvilke bekymringer vi har, og vi kan ikke stemme for det.
Kenneth Mikkelsen (V), 2022-04-29:
Jeg smiler gerne tilbage og siger, at nej, Venstre kommer ikke til at være en del af, skal vi kalde det det socialdemokratiske hamsterhjul.
Vi har set det her fungere nu i en årrække ude i kommunerne.
Det er vi helt trygge ved.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-29:
Jo, men bliver Venstre ikke er en del af det, som jeg med et smil vil kalde det socialdemokratiske tvangsfællesskab?
For er det vigtigere for Venstre, at kommunerne har selvstyre, end at den enkelte borger bestemmer over sit eget liv?
Kenneth Mikkelsen (V), 2022-04-29:
Det er jo godt at få præciseret, at betingelserne også følger med.
Jeg havde svært ved at læse det i bemærkningerne – fair nok.
I forhold til den personlige frihed og i forhold til frihed mener vi, at den frihed jo er til stede i lovgivningen i dag. Vi har bare bedt kommunerne forvalte den.
Altså, det kommunale selvstyre er en mærkesag for Venstre, og vi kan se, at to tredjedele af landets kommuner rent faktisk giver nogle tilbud til forældrene.
Det er vi helt trygge ved ligger ude i kommunerne.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-29:
Angående de betingelser, som Venstres ordfører nævner, står de ikke i vores beslutningsforslag.
Vi har ikke tænkt os at ændre på de ting.
Det kan ordføreren ikke finde i beslutningsforslaget, så jeg forstår ikke helt, hvorfor ordføreren refererer til dem.
Men i hvert fald handler det her jo om, at man skal kunne passe sit barn selv for 90 pct. af det tilskud, som det offentlige normalt ville betale til en daginstitution, og man skal kunne det fra vuggestue til skolestart.
Det er det, vi siger.
Og der tænkte jeg da, at Venstre ville være et parti, som vægtede den personlige frihed rigtig, rigtig højt.
Så jeg havde egentlig regnet med at finde støtte fra lige præcis Venstre, som jo plejer at sige, at det er op til den enkelte at bestemme, hvordan man vil forme sit liv.
Kenneth Mikkelsen (V), 2022-04-29:
Tak for det, formand.
I Venstre mener vi, at det er godt og vigtigt, at der findes alternativer til daginstitutioner, så forældre selv kan vælge, hvordan de ønsker at deres barn skal passes.
Beslutningsforslaget her foreslår, at 90 pct. af det offentlige tilskud til en daginstitutionsplads skal kunne følge barnet, så det bliver muligt for en forælder eller en anden omsorgsperson at passe barnet.
Det er jo sådan, at der allerede i dag i dagtilbudslovens § 86 findes en mulighed for, at kommunalbestyrelserne rundtomkring i kommunerne kan beslutte at give forældre til børn i alderen fra 24 uger, til barnet når skolealderen, mulighed for at vælge økonomisk tilskud til pasning af egne børn indtil barnets skolestart i stedet for en plads i et dagtilbud.
Som jeg lige oplyste, er det cirka to tredjedele af landets kommuner, som i dag benytter sig af den her mulighed.
I Venstre ser vi meget positivt på, at mange kommuner bringer tilbuddet i spil.
Vi bakker op om det kommunale selvstyre, og vi mener egentlig, at den nuværende lovgivning ser ud til at fungere tilfredsstillende.
Den mulighed, som findes i dag i dagtilbudslovens § 86, har en række betingelser knyttet til sig.
Som jeg læser og forstår beslutningsforslaget, vil de betingelser blive ophævet.
Det er i hvert fald ikke for mig at se specificeret i lovforslagets bemærkninger, hvordan det lige skal håndteres.
Hvis tanken er, at nogle af de her betingelser skal ophæves, finder vi i Venstre det problematisk.
En af betingelserne i loven er, at forældre ikke må modtage offentlig overførselsindkomst, mens de modtager penge til at passe deres barn.
Og vi ved jo fra forskningen, at jo længere tid man er væk fra arbejdsmarkedet, desto vanskeligere er det at komme tilbage igen.
Lige nu oplever vi i samfundet en højkonjunktur, og vi oplever også nogle af de bedste forudsætninger for at få foden indenfor på arbejdsmarkedet.
Det gælder også for de langtidsledige.
Det skal vi passe på ikke at gamble med.
En anden passus i lovens § 86 er den, at hvis man passer barnet hjemme med tilskud, skal man have tilstrækkelige danskkundskaber til at kunne udvikle barnets dansksproglige kompetencer.
Vi ved, at der findes parallelsamfund i Danmark, hvor der ikke bliver talt dansk, og hvor danske værdier ikke tæller.
Og det duer ikke, at vi giver økonomisk støtte til forældre, der potentielt set isolerer sig derhjemme med barnet og ikke taler dansk med barnet.
Det vil give barnet dårligere forudsætninger for at kunne klare sig i skolen, i samfundet osv.
Endvidere er det vigtigt for mig også at pointere, at vi i Venstre ønsker at fastholde det kommunale selvstyre, også i den her forbindelse.
Og på den baggrund kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget, som det ligger her.
Tak for ordet.
Jens Joel (S), 2022-04-29:
Det er jo faktisk det, som jeg tror forældrene skal vurdere, og derfor er der jo forskellige muligheder for at indrette sin dagligdag sådan, som man vil.
Men jeg synes måske i hvert fald ikke, det er sådan, vi normalt diskuterer det der.
Altså, det svarer jo til at spørge, om man nødvendigvis skal efterspørge en sundhedsydelse, fordi man har betalt skat.
Nej, vi prioriterer jo midlerne, så man kan jo ikke sige det.
Altså, vi bidrager med det, vi kan, og så laver vi nogle offentlige ordninger, som er bedst mulige.
Så det er jo ikke sådan, at der er en returseddel på skatteindtægterne – trods alt.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-29:
Kunne man forestille sig, at nogle af de afledte effekter faktisk var samfundsgavnlige, idet at man f.eks. fik lov til at blive derhjemme i børnefamilien og måske være mindre presset og passe sit barn, mens det er helt lille, i fællesskab med andre, måske legeordninger osv.?
Kan der være noget samfundsgavnligt i det?
Jens Joel (S), 2022-04-29:
Jo, det er rigtigt.
Det, vi diskuterer, er jo helt basalt, hvor det er, vi sætter ind, hvad det er, vi bruger penge på.
Men det er jo rigtigt, at man har friheden til at indrette sig, som man vil.
Der er jo også børnefamilier, hvor forældrene arbejder på deltid, fordi de gerne vil sikre, at de har mere tid til at være sammen med deres børn, og det synes jeg sådan set er fornuftigt.
Og som jeg sagde før, er der også kommuner, der gør det muligt at hjemmepasse, om man vil, og det har jeg heller ikke noget problem med.
Camilla Fabricius (S), 2022-04-29:
Tusind tak, fru formand.
Først og fremmest vil jeg gerne sige tak til Enhedslisten for at fremsætte det her beslutningsforslag og jo på den måde være vedholdende med en diskussion af, hvordan det er, pengene bliver tildelt på det meget specialiserede socialområde og her på kvindekrisecentrene.
Jeg synes, at med ordførerens beslutningsforslag her er der i den grad en opmærksomhed på, hvad det er, vi bruger pengene til, og hvordan vi sikrer den faglighed, der er til stede.
Jeg synes også, at ministeren har gjort klart, at når vi ser på den kapacitetsanalyse, der kommer, så skal vi sætte os ned og kigge på, hvad det er, den viser.
Samtidig er det også min klare forventning, når vi har socialtilsynet og den styrkelse, der har været på særlig økonomidelen, at vi kan begynde at se et output af det.
Det er et beslutningsforslag, som i den grad også har de samme emner og ting, som har været vigtige for Socialdemokratiet, nemlig at vi får sat en direkte prop i, i forhold til at man kan trække overdreven profit ud, og også i forhold til at der bliver trukket viden og erfaring ud.
Det her er et vigtigt område, fordi vi tager vare på de allermest sårbare.
Jeg ser frem til at blive ved med at diskutere emnet, og jeg ved jo, at det ligger Enhedslisten på sinde, så jeg er helt sikker på, at vi bliver ved med at have et stærkt fokus, både i vores egne rækker med debatterne i finanslovspartierne, men jo også i udvalget og her i Folketingssalen.
Så tusind tak til Enhedslisten for at rejse spørgsmålet.
Astrid Krag (S), 2022-04-29:
Det vil jeg meget gerne gøre.
Man kan sige, som jeg også beskrev det i min tale, at vi kommer til at få ny viden med den aftale, som vi indgik omkring styrkelse af socialtilsynet, som kommer til at gøre os klogere på, hvad der sker af opbygning, overskud og udbytteudbetaling.
Men som sagt, selv om vi får den viden på §§ 109 og 110, er der jo ikke den kritiske køber, der så kan sætte et kritisk spørgsmålstegn ved det, fordi vi har selvmøderprincippet, og jeg håber, at der bredt herinde er en vilje til at holde fast i selvmøderprincippet.
Men vi bliver så bare også nødt til at være villige til at tage en diskussion af, hvad vi så gør for at kunne løse de utilsigtede problemer, det så giver andre steder.