Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-03:
Tak for det – det er også længe siden – og tak for ordet.
Enhedslisten og Alternativet og Radikale Venstre foreslår, at kommunerne fremover skal have formel adgang til at fremsætte forslag om udpegningen af Natura 2000-områder.
Udpegningen sker som led i gennemførelsen af EU's habitatdirektiv og fuglebeskyttelsesdirektiv, og de direktiver forpligter alle EU-medlemslande til at medvirke til oprettelsen af et sammenhængende økologisk net i Europa af de særlig bevaringsværdige Natura 2000-områder.
Danmark har udpeget 252 Natura 2000-områder, og Europa-Kommissionen har efterfølgende godkendt den danske udpegning.
Hvis kommunerne får mulighed for selv at gennemtvinge forslag om en udpegning, vil vi rundtomkring i landet kunne se udpegning på vidt forskellige grundlag.
Det ønsker regeringen ikke.
Med udpegning af Natura 2000-områder følger krav om forvaltning og særlige betingelser for behandling af ansøgninger om tilladelser, dispensationer og tilsvarende.
Det betyder, at en udpegning vedrører mange andre forhold end naturindholdet på et areal.
En Natura 2000-udpegning har ikke mindst betydning for de mennesker, der lever af og arbejder i nærheden af naturen.
En udpegning kan f.eks. have store konsekvenser for en lodsejer og lodsejerens naboer, når der søges om en husdyrgodkendelse, eller der ønskes en anden anvendelse af en ejendom end den, man har i dag.
Så der er mange hensyn at tage, når der overvejes nye udpegninger.
Regeringen mener, at alle disse hensyn bedst afvejes i en national model, som også sikrer et ensartet niveau for regulering og direktivimplementering i hele landet.
Samtidig kan den enkelte kommune få direkte indflydelse på politiske prioriteringer, som i dag foretages af Folketingets partier –
det kan der selvfølgelig være noget fristende i for nogle.
Det skyldes, at der med udpegningen af et Natura 2000-område følger en forpligtelse til at sikre, at naturtilstanden ikke går tilbage, og sådan en forpligtelse kan altså kræve en aktiv indsats, og sådan en indsats er ikke gratis.
Prioritering af midler til en Natura 2000-indsats sker i dag i Folketinget, og det gælder f.eks. aftaler om anvendelse af landdistriktsmidler, og det ønsker regeringen ikke at lave om på.
Derudover er det vigtigt at sige, at der ikke vil komme flere penge i landdistriktsprogrammet, selv om man skulle følge beslutningsforslaget og lade kommunerne udpege de her arealer inden for det grønne danmarkskort til at være Natura 2000-områder.
Der kommer heller ikke flere nationale midler til medfinansieringen EU-LIFE-projekter, fordi der udpeges flere arealer.
Allerede med den nuværende udpegning sker der en skarp prioritering af, hvilke konkrete arealer og projekter der kan finansieres indsatser på.
Beslutningsforslaget giver altså ikke flere penge til naturformål.
Derfor vil den foreslåede model heller ikke ændre på den økonomiske virkelighed for kommunernes realisering af det grønne danmarkskort.
Jeg vil også tilføje, at det grønne danmarkskort er et nationalt redskab i henhold til planloven, som skal sikre varetagelse af de statslige naturbeskyttelsesinteresser på tværs af kommunegrænser.
På den måde skal naturen indgå i afvejningen sammen med andre interesser i kommuneplanlægningen.
Grønt danmarkskort er en indsats for større og mere sammenhængende naturområder, men der skal samtidig tages hensyn til alle interessenter.
Der blev ved vedtagelsen af grønt danmarkskort således lagt vægt på, at en udpegning af områder til grønt danmarkskort ikke i sig selv ville kunne få betydning for lodsejernes anvendelse af arealerne.
Jeg mener ikke, at man skal kunne omgå det, ved at kommunerne i stedet kan udpege arealerne til Natura 2000-områder med de eventuelle begrænsninger, det kan medføre.
Afslutningsvis vil jeg lige henlede opmærksomheden på den oprydningsproces, der er i gang – det har jeg forstået at min forgænger har sat i gang – hvor de eksisterende Natura 2000-områder tilpasses, som det blev aftalt med naturpakke 2016, som blev vedtaget af Venstre, Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti.
Vores plan går ud på at udtage intensive jordbrugs- og byarealer uden naturmæssig værdi og tilføje værdifuld natur i tilknytning til eksisterende Natura 2000-områder.
Miljøstyrelsen har forud for udarbejdelse af høringsforslaget indhentet bidrag til grænsejustering fra kommunerne, som altså har fået en særlig mulighed for at bidrage her.
Under høringen har såvel kommuner som borgere og lodsejere samt interesseorganisationer haft mulighed for at komme med indspil til udvidelser og indskrænkninger af områderne.
Arbejdet med justering af Natura 2000-grænserne er et godt eksempel på, at det er muligt for kommunerne at komme med konkrete forslag.
Samlet set er regeringen af den klare opfattelse, at det ikke er hensigtsmæssigt at ændre på den eksisterende model for udpegning af Natura 2000-områder, og jeg mener derfor, at forslaget bør afvises.
Tak for ordet.