runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2025-10-09:
Tak for det, og tak for en fin tale med mange flotte ord, synes jeg, om fællesskab og lighed.
Problemet er jo selvfølgelig, at virkeligheden ikke helt følger med de fine ord.
Vi har mange danskere, som er ekstremt presset på økonomien på grund af stigende priser og husleje, fordi alting stiger, og som nok ikke ligefrem føler, at fællesskabet har deres ryg.
Moms er jo en rigtig flad, skæv afgift, som særlig rammer dem, som har mindst, og derfor har vi jo i Enhedslisten længe foreslået at sænke momsen på mad, men regeringen har bare sagt nej, nej og nej.
Så spørgsmålet er: Vil regeringen og Socialdemokraterne være med til at få prisen på helt almindelige fødevarer ned?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-10-09:
Jeg deler i udpræget grad den bekymring, som hr. Pelle Dragsted giver udtryk for i forhold til de stigende fødevarepriser, ikke så meget i forhold til den flok, som sidder her, eller de vellønnede journalister på tilhørerpladserne.
Men helt almindelige danskere, der har en lavere løn end et folketingsmedlem, har vanskeligt ved at få tingene til at hænge sammen.
Det er også derfor, at regeringen har sat sig i spidsen for ikke alene tale om den her udfordring, men gør noget ved den, og heldigvis kan vi se, at de fleste grupper har genvundet deres købekraft, og med de initiativer, der ligger i finansloven, vil en helt almindelig børnefamilie i et hus kunne få 30.000 kr. ekstra til forbrug næste år.
Særlig elafgiften er i forhold til ulighedsdimensionen, som hr. Pelle Dragsted indledte med at tale om, meget relevant.
Så har regeringen også sat sig for at sikre, at vi får den it-mæssige mulighed for at træffe beslutningen omkring moms, hvis vi ønsker det.
Man skal bare være opmærksom på, at moms er et langsomtvirkende redskab, og derfor er vi startet med andre redskaber, som virker hurtigere.
Nej, jeg kan betrygge fru Signe Munk: Socialdemokratiet er at finde skulder ved skulder med SF i spørgsmålet om at sikre de bedste rammer for vores folkeskole.
Men det er klart, at de bedste rammer jo på den ene side handler om, at vi sikrer økonomi til, at man kan prioritere folkeskolen, at man kan prioritere klassens time, at man kan prioritere, at man kommer på lejrskole, og at man kan prioritere, at der også er to lærere eller pædagogiske personaler til stede i indskolingen, hvor man har behov for det.
Men jeg tror ikke på, at spørgsmålet om kvalitet i folkeskolen alene handler om midler.
Jeg tror også, det handler om, at vi har modet til at diskutere, at ikke alle problemer ligger inden for murene i folkeskolen, men at nogle udfordringer og også kan handle om, at ikke alle børn bliver sendt hen i folkeskolen med de rette forudsætninger.
Jeg tror, der er behov for – og jeg synes, vi har en tænksom undervisningsminister, der meget præcist har sat ord på det – at gå et skridt væk fra det meget individuelt orienterede og i retning af at få styrket fællesskabet.
For hvis ikke vi får styrket fællesskabet, er jeg ikke sikker på, at de midler, vi i fællesskab prioriterer til folkeskolen, kommer til at gøre en positiv forskel.
Signe Munk (SF), 2025-10-09:
Tak for talen, og tak for at fremhæve det samarbejde, S og SF faktisk har haft om at løfte børneområdet og folkeskolen.
Jeg vil gerne videre ad den vej.
Jeg tror på, at alle børn har gavn af at have flere pædagoger omkring sig, flere voksne omkring sig, at der sidder færre elever i klassen i folkeskolen, og at vi får klassens time tilbage.
Jeg er simpelt hen blevet i tvivl om, hvor Socialdemokratiet er endt henne.
Socialdemokratiet har kaldt til kamp mod pdo, og jeg citerer: pissedårlig opdragelse.
Mette Frederiksen (S), 2025-10-09:
Det er jo ikke rigtigt, at der ikke er kapacitet i nærområdet.
Der er da masser af sygehuse i Mellemøsten.
Masser!
Hr. Peder Hvelplund er en ordfører, jeg sætter utrolig stor pris på, men jeg har ikke i de seneste mange måneder hørt, at alle de børn i Yemen, der lige nu ikke for sundhedsbehandling, skal til Danmark.
Jeg har ikke hørt, at alle de børn, der er blevet voldtaget i Congo eller i Darfur-regionen i Sudan, bør komme til Danmark.
Jeg har ikke hørt at alle de børn, der lige nu befinder sig ude i Burma, hvor der er problemer, bør komme til Danmark.
Sådan kunne jeg fortsætte rækkefølgen.
Så undskyld mig, jeg ville ønske, at jeg kunne hjælpe alle børn, og der er ikke noget, Danmark hellere vil end at bidrage til, at alle børn får gode opvækstbetingelser, men vi kan ikke hjælpe dem alle sammen i Danmark.
Det er jo derfor, vi giver den udviklingsbistand, vi gør, og det er i øvrigt også derfor, at vi er en af donorerne til den humanitære hjælp ind i Gaza.
Peder Hvelplund (EL), 2025-10-09:
Men for det første er der jo ikke kapacitet i nærområdet.
Det er det, vi også hører fra WHO.
Det er jo bare svært at forstå argumentet, at fordi et barn er født palæstinensisk, skal det dø, fordi vi ikke ønsker at hjælpe, fordi vi kan forudse, at der om 10-15 år måske bliver en integrationsudfordring.
Det kan jo ikke være et rimeligt synspunkt, at vi skal sige nej til at hjælpe børn, som vi har muligheden for at hjælpe, hvor vi har kapaciteten til at gøre det, alene af den grund, at et barn er født palæstinensisk.
Inger Støjberg (DD), 2025-10-09:
Jeg skal være fuldstændig ærlig og sige, at det var lidt svært at finde ud af, hvad jeg egentlig skulle vælge at stille spørgsmål om i dag til Socialdemokraterne, for jeg synes godt nok, I vælter jer rundt i ekstremt mange dårlige sager: droner, der flyver rundt over de militære anlæg, fødevarepriser, der stiger, og selvfølgelig også sms'er, der på mærkværdig vis bliver slettet.
Men når det er sagt, er mit valg faldet på udlændingeområdet, for hvis vi tager de internationale konventioner, forhindrer de os i dag i at sende dybt kriminelle hjem, de forhindrer os i at sikre barnebrudene mod deres ældre mænd, og de forhindrer os i at sætte lås på Kærshovedgård.
Derfor har vi jo fra Danmarksdemokraternes side foreslået, at man med en rimelig tidsfrist, nemlig én valgperiode, enten ændrer i den europæiske menneskerettighedskonvention eller også træder ud af konventionen.
Derfor vil jeg gerne høre, hvordan Socialdemokraterne stiller sig til det.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-10-09:
Det er vi langt hen ad vejen positive over for.
Vi har vel aldrig haft en statsminister der har kastet så meget personlig kapital ind i at ændre lige præcis de konventioner, som vi taler om her.
Det er dybt, dybt frustrerende, at menneskerettighedskonventionen, særlig artikel 8 og 14, som sikrer ret til familieliv, og som i udgangspunktet er fornuftige, betyder, at mennesker, typisk mænd fra andre lande, kommer hertil og begår alvorlig kriminalitet, der ødelægger både deres eget og deres familiers liv efterfølgende.
Det sker, med henvisning til at familierne kan få lov til at blive i Danmark.
Så vi er enige i, at de konventioner skal ændres.
Jeg tror sågar, vi har en minister på området, der har skrevet en hel bog om det samme.
Så vi har præcis den samme ambition på det her vigtige område.
Inger Støjberg (DD), 2025-10-09:
Jamen det er spændende, for vi jo kommer til at fremsætte en hel stribe forslag her i Folketingssalen om præcis det her.
Men det, der bare er ved det, er, at Socialdemokratiet snakker og snakker, og det er præcis det, hr. Christian Rabjerg Madsen også gør lige nu.
For hr. Christian Rabjerg Madsen svarer jo netop ikke på, om Socialdemokratiet kommer til at stemme for de 45 stramninger, som vi fremlagde her for nylig på vores landsmøde.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre: Agter man at stemme for dem?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-10-09:
Vi har en statsminister, som går forrest i Europa, og som samler kræfterne om at ændre de her konventioner, og det er jo den eneste farbar vej, man reelt kan tage.
Så vi snakker ikke.
Jeg vil også sige, at når jeg lytter til fru Inger Støjberg i debatten, taler fru Inger Støjberg ofte om, at i hendes tid som minister gik man til kanten af konventionerne.
Det har den nuværende regering jo bevist at man ikke gjorde.
Bl.a. har vi afskaffet trappemodellen, så det er nemmere at udvise kriminelle udlændinge hurtigere.
Så vi har både en regering, der handler på spørgsmålet internationalt, hvilket er den vej, man må tage, og en regering, der ikke kun taler om at gå til kanten af konventionerne, men som også i realiteten gør det.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-10-09:
Mener ordføreren, at det grundlæggende er et sundt princip, at man er ærlig?
Det gør vi også i Borgernes Parti, og det er derfor, vi stiller et mistillidsvotum til statsministeren.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-10-09:
Jamen det vil jeg se frem til at behandle.
Jeg er ikke sikker på, at det bidrager til noget særligt i forhold til tillid eller et samarbejdende folkestyre, at man med det samme smækker sig helt op i den parlamentariske redskabskasses øverste rum, særlig når der ikke er nogen sag, som på nogen måde kan forsvare det.
Men det er jo Borgernes Partis frie ret, og jeg er sikker på, at det i et meget lille segment vil gøre sig godt på sociale medier.
Peter Skaarup (DD), 2025-10-09:
Tak til Socialdemokratiets ordfører for talen her i dag.
Ordføreren har jo en partifælle, nemlig hr. Rasmus Stoklund, som netop er blevet udlændingeminister, og som har skrevet en bog.
Den hedder »Ingen over domstolen«, og jeg citerer lige et lille afsnit fra bogen, hvor der står: »Det haster med at få etableret et modtagecenter.
Den dag, store flygtninge- og migrantstrømme fra Stormellemøsten igen sætter kurs mod Europa og Danmark, som vi oplevede det i 2015, er det for sent.«
Der vil jeg godt prøve at spørge ordføreren: Når man nu mener, det haster så meget med et modtagecenter for at behandle asylansøgninger lokalt i nærområdet, hvordan kan det så være, at regeringen kører en kurs, hvor man har skrottet lige præcis et modtagecenter og kører en holdning om, at det skal EU prøve at se, om de kan finde ud af en gang om lang tid, hvis det overhovedet lykkes?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-10-09:
Det er, fordi vi har en idé om, at det at ændre fundamentalt på det europæiske asylsystem gøres mest effektivt, hvis det gøres i Europa.
Der kan vi glæde os over, at vi har både en dygtig udlændingeminister og en statsminister og en udenrigsminister, der kaster sig ind i kampen for at ændre den europæiske position på det her spørgsmål.
Jeg synes, statsministeren meget malende sagde, at da man indledte den her kamp, var det som at råbe i en tom håndboldhal i Jylland.
Dem, der har prøvet det – jeg er selv fra Vestjylland – ved, det er en noget tom oplevelse.
Vi er jo gået fra den situation til en situation, hvor et flertal af europæiske lande, hver eneste gang vi har rådsmøde, holder formøder med Danmark for netop at realisere, at vi kan få lavet et asylsystem, som baserer sig på modtagecentre.
Jeg tror ikke, der er nogen regering, der har gjort en større forskel for at håndtere asylpresset, både selvfølgelig herhjemme, hvor vi har langt bedre tal end tidligere, men også på europæisk niveau, end den nuværende regering.
Peter Skaarup (DD), 2025-10-09:
Ja, det er jo efterhånden lang tid siden, at Socialdemokratiet mente, at det var meget vigtigt at få det her modtagecenter, men næsten siden da har Socialdemokratiet siddet i regering, først alene og nu sammen med nogle andre partier.
Man har i den periode droppet et modtagecenter i Rwanda, og man har lænket sig til en EU-kurs, som jo betyder, at det ikke bliver til noget.
Det er derfor, vi i Danmarksdemokraterne siger, og fru Inger Støjberg sagde det også: Der er rigtig, rigtig meget snak, men der er nul – ze ro – handling fra regeringens side.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-10-09:
Nej, det er ikke korrekt.
Danmark har ikke handlet egenhændigt, men været central i at sikre, at der er et flertal af europæiske lande, der ønsker netop et modtagecenter uden for de europæiske grænser.
Kommissionen har netop fremsat forslag til, at man kan realisere det inden for de gældende EU-regler.
Så de resultater, vi har på det her område, sammen med det, at vi har nedbragt asyltallet i Danmark til væsentlig under det niveau, der var, dengang fru Inger Støjberg havde ansvaret, er meget betydelige resultater.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-10-09:
Det er jo en voldsom konklusion for en fælles institution i det her samfund, som opbygger så mange af os, og som fletter os sammen på kryds og tværs.
Men den kommer jo ikke uden grund.
Den kommer af, at der er kommuner med flere skoledistrikter, hvor mere end 50 pct. vælger en privatskole i stedet for folkeskolen; den kommer af en kæmpe i stigning i hjemmepasningen, hvor mere end 2.500 børn nu bliver hjemmepasset; den kommer af, at 4.000 lærere har forladt faget og flere børn er i mistrivsel.
Svaret fra regeringen og fra undervisningsministeren, efter lærernes formand startede den debat, har været, at man startede en debat om pdo, og jeg citerer: pissedårlig opdragelse.
Er det virkelig Socialdemokratiets holdning, at folkeskolen primært lider under dårligt opdragne børn, eller er det dårlige rammer?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-10-09:
Tusind tak for spørgsmålet, og tak for at løfte en meget, meget væsentlig debat, som rører enormt mange danskere personligt, nemlig hvordan vi tager vare på vores folkeskole.
Det er klart, at jeg er stolt af at være med i et parti og bakke op om en regering, der har sikret, at folkeskolen har fået midlerne.
Vi har aldrig brugt flere penge på den danske folkeskole.
Men det er også rigtigt, at vi har udfordringer i folkeskolen, bl.a. fordi for mange af de midler går til en indsats for dem, der har specielle behov.
Så vi bliver nødt til at få sikret, at vi har en folkeskole, der kan rumme flere, sådan at den skævhed ikke bliver ved med at udviklet sig, for så underminerer vi økonomien under folkeskolen.
Men det giver for mig ikke mening at fokusere alene på, at det er økonomi, der er begrænsende for folkeskolen.
Vi bliver også nødt til både at drøfte, hvordan vi skal sikre ro og fordybelse i folkeskolen – der talte jeg tidligere om kvalitetsprogrammet og kvalitetsløftet – men vi bliver også nødt til at tale om, at det ikke er alle problemer i folkeskolen, der starter i folkeskolen.
Nogle starter også, ved at der kommer elever ind i folkeskolen, som ikke er klar til at opføre sig på en måde, så der er et klassefællesskab, der kan fungere.
Det skal vi turde tale op, også selv om det er svært, også selv om det er følsomt.
Der synes jeg vi har en tænksom undervisningsminister, som meget klogt har peget på behovet for, at vi tager et skridt væk fra det meget individuelle over til det fællesskabsorienterede.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-10-09:
Jeg tror, at det, rigtig mange forældre slår sig på, og som jeg også selv slår mig på, er, at man peger fingeren udad – ud ad mod danskerne og ud ad mod forældrene og siger: Folkeskolen er i problemer, fordi I ikke opdrager jeres børn godt nok.
Hvad med også lige at kigge lidt indad og se på, hvad det er, vi herinde kan gøre, som forbedrer folkeskolen.
Pelle Dragsted (EL), 2025-10-09:
Altså, ordføreren siger på den ene side, at han deler Enhedslistens bekymring for de eksploderende madpriser, men på den anden side negligerer ordføreren også problemet ved at sige, at de fleste har oplevet stigende købekraft.
Vi snakker rigtig, rigtig mange danskere, og det er dem med de laveste indkomster og dem, vi burde kere os allermest om.
Virkeligheden er jo, at Socialdemokraterne ikke vil være med til at sænke momsen.
Vi kunne være gået i gang for lang tid siden, men I har blokeret for det.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-10-09:
Der tror jeg måske, at fru Franciska Rosenkilde enten lægger ord i munden på mig eller ikke har lyttet godt nok efter, for jeg er ikke enig i, at vi ikke har gjort nok.
Vi har gjort enormt meget og er gået forrest i Europa i forhold til at sikre, at vi sanktionerer Israel.
Selvfølgelig har vi i forløbet haft en tilgang til spørgsmålet, som også har afhængt af situationen på jorden, for Israels angreb ind i Gaza var jo i starten et fuldstændig retfærdigt selvforsvar i forlængelse af Hamas' ødelæggende terrorangreb.
Men i takt med at Israels militære aktion har nået et niveau, som er uacceptabelt, har vi selvfølgelig også ændret vores politik og er gået forrest i Europa i forhold til at løfte de her sanktioner, som er afgørende for at få fred og i sidste ende en tostatsløsning.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-10-09:
Jeg er meget glad for, at ordføreren anerkender, at Socialdemokratiet bestemt ikke har gjort nok i den her sag.
Der har jo foregået adskillige krigsforbrydelser, som vi har fået dokumenteret igennem måneder.
Man kunne have sanktioneret Israel.
Man kunne have stoppet med salg af våbenkomponenter, der bidrager til de her krigsforbrydelser, til folkemord.
Hvad er ordførerens forklaring på, at Socialdemokratiet ikke har handlet før?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-10-09:
Når vi har valgt de redskaber frem for fødevaremomsen, er det, fordi det virker langsomt.
Men jeg afviser ikke, at vi kan gå i den drøftelse, og det er også derfor, at regeringen har taget initiativ til, at vi skal kigge på de it-mæssige begrænsninger, der er.
Man skal bare være opmærksom på, at når man er færdig med de it-mæssige begrænsninger, vil der stadig væk være en indfasning af det her forslag.
Så lad os drøfte det.
Socialdemokratiet og regeringen er enormt optaget af, at vi gør, hvad vi kan, for at håndtere den her udfordring, som er meget, meget vanskelig.
Men når jeg kan remse de ting op og endda sætte beløb på, så giver det ikke mening at tale om, at vi har negligeret det; det har vi ikke.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-10-09:
Det var interessant at høre hr. Christian Rabjerg Madsen opremse alle de guldmedaljer, som han mener regeringen fortjener.
Jeg synes, der især var en, som han forbigik i tavshed, nemlig den åbenlyse guldmedalje i inkompetence til at lade Danmark.
Vi taler om, at man 4 år inde i en oprustningstid ikke er i stand til at skyde droner med.
Vi taler om, at man 3 år inde i en periode, hvor fødevarepriserne er eksploderet, taler om it-systemer og tekniske vanskeligheder, når vi foreslår det helt elementære, som svenskerne har gjort, nemlig at reducere momsen.
Og vi taler om, at det, 10 år efter man lovede danskerne en stram udlændingepolitik, fuldstændig sejler.
Så det eneste, jeg tænker på, når jeg ser hr. Christian Rabjerg Madsen og hans formand til Venstre for ham, er inkompetence.
Jeg tror, at vi alle sammen så udsendelsen med Kåre Quist den anden dag, hvor statsministeren ti gange, tror jeg det var, havde et eller andet papegøjesvar med om, at hun ikke vil kommentere på, at der nu er FE-ansatte, der føler sig misbrugt i forhold til at dække over regeringen og slette sms'er, der ikke måtte komme frem.
Det, jeg vil spørge om, er, hvordan hr. Christian Rabjerg Madsen har det med alle sine guldmedaljer, når han har en formand, der stiller sig sådan frem foran danskerne?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-10-09:
Det er alligevel frisk og må kræve en vis selvtillid, at hr. Morten Messerschmidt taler om inkompetence i en situation, hvor Socialdemokratiet har siddet ved magten i 6 år, og hvor vi kan fremvise en beskæftigelse, som aldrig har været højere, hvor vi kan fremvise et land, der ikke alene er det lykkeligste og mest lige i verden, men også er et land, hvor arbejdsløsheden er blandt de allerallerlaveste i Europa, og hvor vi har den sundeste offentlige økonomi og derfor har mulighed for at investere både i vores velfærdssamfund og opruste, samtidig med at vi sætter ind i forhold til at hjælpe danskerne med at håndtere de stigende fødevarepriser.
Så jeg tror, at det bliver svært at finde et land i Europa eller i den vestlige verden i øvrigt, der er ledet mere kompetent og med lige så store resultater som Danmark.
Er der udfordringer?
Ja, selvfølgelig er der det.
Vi ser, at hele Europa er udfordret af en hybridkrig.
Skal vi lære at blive bedre?
Ja, selvfølgelig skal vi det.
Hvad angår sms'er, er det jo bare ejendommeligt, at Morten Messerschmidt ser fuldstændig bort fra, at Justitsministeriet har svaret på det spørgsmål, og at jeg har svaret på det spørgsmål.
Det, der er helt centralt, er, at det notat, der er kommet frem, jo ikke er nyt.
Justitsministeriet har sagt, at den metode, der bliver drøftet, er afprøvet, og efter den metode har været drøftet, har både politiet, Justitsministeriet og Forsvarets Efterretningstjeneste sagt til offentligheden, at der ikke er mere at gøre i forhold til at finde de sms'er.
Så hr. Morten Messerschmidts konspirationer hænger jo kun sammen, hvis Forsvarets Efterretningstjeneste, politiet, Justitsministeriet og Statsministeriet lyver.
Sig mig, hvad er det for et land, hr. Morten Messerschmidt tror han sidder i parlamentet for?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-10-09:
I havde én opgave, én opgave, nemlig at passe på danskerne.
I kan ikke finde ud af at skyde en drone ned, I kan ikke finde ud af at få fødevarepriserne ned, og I har overhovedet ikke styr på udlændingepolitikken, og nu har vi også en politisk ordfører, der ikke engang gider at svare på spørgsmålene.
Jeg er enig i, at Socialdemokratiet er gode til at holde sig til magten, men at bruge den til noget fornuftigt magter I ikke.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-10-09:
Hr. Morten Messerschmidt kan godt skrue op for retorikken, men han kan ikke finde et land, der er ledet mere kompetent på nogen nøgletal overhovedet.
Og hvis vi så bare lige tager tallene på udlændingeområdet, er det bare sådan, at dengang hr. Morten Messerschmidts parti havde ansvaret sammen med fru Inger Støjberg, kom der 6.000 fra Stormellemøsten til Danmark hvert evig eneste år.
Det samme tal er under Mette Frederiksen 2.000.
Den store forskel er ud over forskellen på tallene så bare, at dengang det var Dansk Folkeparti, der havde ansvaret, var det asylansøgere, der endte på førtidspension, som kom til Danmark, men i dag er det mennesker, der bidrager og betaler skat.
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-09:
Tak for talen, og tak for samarbejdet omkring vandmiljøet og ikke mindst vores grundvand.
Det får vi brug for at lave meget mere af, er jeg bange for, for det haster virkelig med det.
Vi aftalte, at vi skulle opruste og nærme os 2 pct. – det er så senere blevet til 5 pct. – og så aftalte vi også, at vi skulle gøre os fri af Putins olie og gas.
Det går jo fremad med det første, men det går faktisk overhovedet ikke med det andet.
EU har i hvert fald ifølge en økonom i Aarhus stort set finansieret hele Putins krig i Ukraine gennem vores import af olie og gas, og i Danmark bliver der fortsat sat nye gas- og oliefyr op.
Det går ikke hurtigt nok med at få vedvarende energi ind i industrien, og derfor har vi fra radikal side foreslået en ny plan, der lever op til det nationale kompromis med en fuld udfasning af fossile brændsler over de næste 5 år eller i hvert fald alle afgørende beslutninger taget i forhold til elbiler og bedre kollektiv transport i forhold til en industri på grøn strøm og i forhold til at få grøn fjernvarme ud og fåvarmepumper i stedet for olie- og gasfyr.
Hvor står Socialdemokratiet egentlig der, for regeringen står jo bomstille.
Klimaministeren står bomstille, men hvor står Socialdemokratiet?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-10-09:
Tak til hr. Martin Lidegaard for bemærkningen omkring samarbejdet.
Jeg synes, det er et meget relevant spørgsmål, og det er et sted, hvor vi helt klart har behov for at arbejde sammen om også at tage nye initiativer.
Jeg synes, det er værd at bemærke, at vi jo har en socialdemokrat, der tidligere var minister, som nu er rejst til Kommissionen og nu er kommissær for lige præcis det her område, og som dermed også har ansvaret for den mest ambitiøse plan, vel nogen sinde, for at frigøre Europa fra den russiske gas.
Jeg er fuldstændig enig i beskrivelsen af, at det selvfølgelig er fuldstændig uholdbart, at vi på den ene side sanktionerer den russiske krigsøkonomi og på den anden side stadig har et Europa, som køber gas.
Det, der bare sagen, er, at selv om vi har en dansk kommissær, der gør det godt, og selv om vi har en regering, der bakker op om den ambition, har vi behov for at sikre, at vi i Europa står sammen om den her ambition.
Der arbejder Danmark heldigvis i den rigtige retning.
Så er det også rigtigt, at vi har et nationalt ansvar, og der er vi i gang med at give tilskud til at få gasfyrene skiftet ud med varmepumper, og vi er i gang med at udrulle fjernvarme.
Kan vi gøre det hurtigere og mere effektivt?
Det vil vi gerne drøfte.