runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-18:
Jamen det, som oprindelig var vores udgangspunkt, var, at man har et relativt højt gebyr for den første gang og så ikke et gebyr anden gang og så et lavere gebyr tredje, fjerde og femte gang, sådan at man ligesom har to forsøg, hvis man kan sige det sådan, med den første betaling.
Det synes jeg er fair nok.
Altså, vi har jo i Danmark meget komplicerede regler for at få statsborgerskab, og det synes jeg er godt, fordi det er det, der gør, at vi kan kontrollere, om folk overholder det beskæftigelseskrav, der er, og de krav, der er i forhold til kriminalitet, så vi sørger for, at det ikke er banditter, vi lukker ind og giver statsborgerskab til, for vi kan jo ikke smide dem ud igen, hvis de først har fået det.
Men fordi der er så mange regler, er det også bare tit, at der er nogle, der snubler over et eller andet.
Man siger jo, at det er menneskeligt at fejle, og jeg synes også, der skal være en vis margin til, at man kan lave en fejl, uden at man skal betale den fulde pris igen.
Tak for det, formand.
Forslagsstillerne ønsker med det her forslag, at der indføres et gebyr for genansøgning i naturalisationssager.
Der foreslås også, at genansøgningsgebyret skal svare til det gebyr, der betales for at ansøge første gang.
Det nytter ikke noget, at man bare kan søge igen og igen uden at skulle betale et gebyr.
Jeg synes også samtidig, at det er vigtigt at finde en balance, så vi rammer de ansøgere, der helt ukritisk genansøger, hvorved vi dermed også risikerer at forøge sagsbunkerne til ulempe for de øvrige ansøgere.
Det kan ske, at der er nogle ting, som har forhindret en ansøger i at blive dansk statsborger – det kan være fejl, som er blevet lavet.
Regeringen mener også, at gebyrerne skal ændres på en måde, der betyder, at der er et lavere gebyr for unge, der er født eller opvokset i Danmark, end for andre ansøgere.
Og det er også vigtigt for regeringen, at den nærmere model for ændringer i gebyret fastlægges sammen med aftaleparterne bag indfødsretsaftalen i 2021, og det er måske det mest centrale.
For jeg er sådan set enig i mange af de ting, som hr. Kristian Bøgsted siger.
Det skal selvfølgelig være sådan, at man ikke kommer med den femte, sjette eller syvende ansøgning, hvis der ikke er noget, der er forandret, og der skal selvfølgelig også være en balance imellem, hvad den samlede sagsbehandling koster, og hvad det er for en gebyrpolitik, man har.
Altså, jeg synes, det er rimeligt nok, at en del af udgiften ligger hos staten, men det er også fair nok at sige, at en stor del af udgiften ligger hos dem, der ansøger.
Så jeg vil tage det med til vores aftalekreds og tage diskussionen i dybden dér, men jeg er sådan set enig i meget af den intention, der ligger bag det her forslag.
Tak for ordet.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-18:
Tak for ordet, formand.
Vi har før haft snakken om gebyrer på ansøgninger og genansøgninger om at få dansk statsborgerskab.
Har man ikke fået sit statsborgerskab efter den første ansøgning, og har man behov for at genansøge for anden, tredje, fjerde, eller hvor mange gange der måtte være behov for, så er det på sin plads, at man betaler et gebyr allerede fra anden gang for rent faktisk at være med at hjælpe med at dække en del af de omkostninger, der nu er forbundet med det her.
Sådan er det for alle os andre på mange andre områder.
Hvis vi er til en prøve og ikke består første gang, så er der et gebyr, vi skal betale allerede anden gang.
Så jeg ser frem til debatten og forhandlingen om det, og jeg synes, det vil være helt på sin plads, at vi fik det her indført så hurtigt som overhovedet muligt.
Tak for ordet.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-18:
Tak for det.
Jeg kan jo høre på ministeren, at så langt er vi heller ikke fra hinanden på det punkt.
Men jeg kunne godt tænke mig at få uddybet lidt fra ministerens side.
Hvorfor er det, at man fra regeringens side mener, at anden gang skal være en gratis omgang?
Jeg er med på, at det er træls, hvis man står og har søgt, og at man er dumpet, fordi man har været nervøs eller der er sket noget.
Men sådan er det jo også med kørekortet – bare for at sammenligne det med det – hvis man har været nervøs og er dumpet.
Det er træls, men der er et gebyr allerede anden gang.
Så hvorfor er det, regeringen mener, at anden gang skal være gratis?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-18:
Jeg mener heller ikke, det skal være en gratis omgang.
Så vil jeg sige, at det jo ikke er nogen hemmelighed, at der er meget stor uenighed mellem der, hvor regeringen står og Dansk Folkeparti står.
Det udspil, som Dansk Folkeparti har lavet, og som jeg for så vidt ud fra dets egne præmisser synes er gennemarbejdet, vil jo totalt forandre den måde, vi opfatter statsborgerskab på, altså hvis man kun kan få de her ca. 250, som tror jeg tallet er.
Jeg mener, at forslaget er, at man kun kan have 250 om året.
Det ville jo gøre, at den amerikanske far nede i min søns fodboldklub, som har tre børn og har boet her i 14 år, og som nu søger om dansk statsborgerskab, skal vente 25-30 år på at få det statsborgerskab, og det synes jeg jo heller ikke er fair.
Der er vi nok bare forskellige steder i den her diskussion, men jeg er enig i, at man ikke bare skal kunne søge og søge uden at betale.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-04-18:
Tak for ordet.
Venstres holdning er grundlæggende den samme som sidste år, da det her forslag senest blev diskuteret i salen, så det vil nok ikke komme som nogen overraskelse, at Venstre stadig væk ikke støtter beslutningsforslaget.
Vi synes grundlæggende, at vi skal stille ganske konsekvente krav til indvandrere og flygtninge.
Reglerne for at opnå permanent opholdstilladelse skal være strikse.
Det er vigtigt, at vi skaber nogle rammer og regler i forbindelse med en permanent opholdstilladelse, som stiller ganske klare krav til udlændinge.
Et af de basale krav, vi skal møde flygtninge og indvandrere med, både dem, der har været her i kort tid, og også dem, der har været her i længere tid, er, at alle, der kan forsørge sig selv og bidrage til fællesskabet, skal gøre det.
Det står vi fuldstændig ved.
Reglerne var for slappe, det var for let, og der kom for mange hertil.
Så det har været det helt rigtige at gøre, men, det indrømmer jeg også, når vi strammer reglerne, fordi det er nødvendigt, kan det jo være, at der utilsigtet opstår nogle uhensigtsmæssigheder i de regler.
Det var et af de elementer, som vi har diskuteret ved behandlingen af et tidligere lovforslag, vi har diskuteret i dag, hvor vi godt ville være med til at fjerne noget, som var bøvlet og urimeligt.
Med det her forslag er det ambitionen at ændre reglerne for tidsubegrænset opholdstilladelse, så et fuldtidsstudium, læretid og praktik tæller med i opgørelsen af beskæftigelseskravet.
Forslagsstillerne ønsker også at lempe den særlige adgang til tidsubegrænset opholdstilladelse til unge udlændinge under 19 år, så der ikke længere skal stilles krav om, at unge udlændinge skal have været uafbrudt i uddannelse eller fuldtidsbeskæftigelse efter afslutning af folkeskolen.
Det her beslutningsforslag er ikke noget, jeg vil betegne som justering af uhensigtsmæssigheder.
Jeg synes faktisk, det er en meget stor ændring af de gældende regler, når det eksempelvis foreslås, at studietid skal tælle med i et beskæftigelseskrav – et beskæftigelseskrav, vi jo netop stiller for at sikre, at folk bidrager til fællesskabet.
Derfor er det ikke et krav, vi ønsker at ændre, så tid på skolebænken skal tælle med på samme måde, som når man er i beskæftigelse.
Vi mener fra Venstres side, at man skal gøre sig fortjent til at være i Danmark og vise, at man vil Danmark, og man skal bidrage til samfundet, når man kan.
Uddannelse er jo i sig selv ikke et bidrag til fællesskabet.
Ved som færdiguddannet at træde ud på arbejdsmarkedet og bruge sin uddannelse bidrager man til fællesskabet og forsørger sig selv, og så kan det tælle med i beskæftigelseskravet, som ligger til grund for, at man kan opnå en permanent opholdstilladelse.
Det synes vi vi skal holde fast i, og derfor støtter Venstre ikke beslutningsforslaget.
Frederik Vad (S), 2024-04-18:
Det kunne f.eks. være udenlandske prædikanter, som prædiker undergravende aktiviteter i forhold til det danske samfund, og som omgår de regler, vi har lavet på området, selv om de er stramme, men som alligevel formår at prædike i forskellige moskéer enten digitalt eller på anden vis.
Det kunne være et eksempel.
Zenia Stampe (RV), 2024-04-18:
Jamen jeg synes, at ordføreren skylder at være lidt mere konkret, for hvis man efterlyser konkrete forslag fra os i forhold til at holde nogle mennesker ude, synes jeg da, at man i det mindste må være i stand til at sige, hvem det er, det handler om.
Og mig bekendt er udlændingereglerne i forhold til udvisning strammet så meget som muligt; så det er kun, hvis det er konventionsstridigt, at man ikke kan smide folk ud.
Det har vi også accepteret.
Men jeg hørte det jo som en opfordring til at komme med nye forslag, og der vil jeg bare gerne spørge igen: Hvem er det, som vi skal gøre det sværere for at komme til Danmark?
Kan det blive en lillebitte smule mere konkret?
Frederik Vad (S), 2024-04-18:
Jeg tror, at mit forslag var ment som en generel kommentar om, at hver gang nogle af partierne til venstre for midten kommer herned i salen med noget, der skal løse et problem – det kunne være noget inden for social kontrol, eller det kunne være noget, der handler om, at der er nogle mennesker, der tager en uddannelse, og som lettere skal kunne få en tidsubegrænset opholdstilladelse – så handler det tit om at lempe nogle ting.
Og der er det bare, jeg siger, at det måske nogle gange kunne være rart at se et initiativ fra nogle af de partier, der handler om at kigge på, hvordan vi inden for konventionerne f.eks. gør det nemmere at få udvist mennesker, som billiger terror, eller gør det nemmere at lave aftaler med bestemte lande om tage imod deres egne statsborgere.
Det var sådan set bare en sidebemærkning i forhold til det.
Rosa Lund (EL), 2024-04-18:
Det er ikke, fordi jeg ikke kender Venstres position på det her område – ordføreren kan tage det helt roligt, for vi ved i Enhedslisten godt, hvad den er –
nej, spørgsmålet går for mig mere på, om Venstre kunne se noget andet for sig.
Jeg forstår det her med, at man skal bidrage til fællesskabet og alt det her, og det synes jeg jo også man gør, når man tager en uddannelse.
Men sådan som reglerne er lige nu, er det jo en forhindring for unge mennesker, som er vokset op i Danmark, som har været her på deres forældres opholdstilladelse, og som så skal have deres egen opholdstilladelse.
De er f.eks. i gang med en uddannelse som sosu-assistent, pædagog eller jordemoder, eller hvad de nu er startet på, som de netop tager for at bidrage til fællesskabet, og den uddannelse dropper de så, fordi de ikke kan bruge det, når de skal søge om permanent ophold.
Så jeg tænker, når jeg nu spørger Venstre, her bare højt: Hvad, hvis vi satte en aldersgrænse på det og vi sagde, at uddannelse, hvis man f.eks. var mellem 18 og 25 år, så kunne tælle med?
Frederik Vad (S), 2024-04-18:
Altså, der er nødt til at være balance i de her ting, for vi kan ikke bare fjerne alle de værn, vi har som et lille land, der er sårbart.
Vi kan ikke bare fjerne alle værn, vi har, fordi vi har et eller andet bnp, som skal opfyldes.
Derfor er det her en balancegang for Socialdemokratiet.
Vi har lige lavet en eud-reform, som kommer til at gøre en forskel i forhold til at få flere faglærte.
Vi vil gerne kigge på noget her, men vi kommer ikke bare til at fjerne de her søjler i dansk udlændingepolitik – det er vi ikke interesseret i.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-04-18:
Jeg er sikker på, at den socialdemokratiske ordfører også ved, at prognoser viser, at vi kommer til at mangle 99.000 faglærte i 2030.
Taler det ikke lidt for, at vi skal have flere faglærte ud at bidrage til samfundet, som rigtig mange unge mennesker jo gerne vil, f.eks. gennem en uddannelse?
Frederik Vad (S), 2024-04-18:
Det er jo bl.a., fordi vi synes, at det er vigtigt, at de mennesker, der gerne vil have tidsubegrænset ophold i Danmark, bidrager til samfundet.
Jeg er med på, at på den lange bane kan det at tage en uddannelse også have en betydning for samfundet, men det, vi har brug for fra mennesker, der er her i landet og er kommet hertil, og som gerne vil arbejde sig hen et sted, hvor de kan få en tidsubegrænset opholdstilladelse, er, at de viser, at de gerne vil arbejde og bidrage til det her samfund, og der er nogle meget, meget vigtige erfaringer og kompetencer at tilegne sig gennem et arbejde, som man ikke nødvendigvis tilegner sig på skolebænken.
Zenia Stampe (RV), 2024-04-18:
Jeg vil egentlig gerne bare følge op på det sidste, som hr. Frederik Vad sagde.
Hvem er det, der skal få sværere ved at komme til Danmark?
Så kunne jeg godt tænke mig at høre: Hvem er det, der skal have sværere ved at komme til Danmark?
Mohammad Rona (M), 2024-04-18:
Det aner jeg intet om.
Jeg aner intet om de forhandlinger, der har været, og som er foregået på Marienborg.
Med hensyn til om man bliver modarbejdet eller ej, vil jeg sige: Det gør vi ikke, vi har et rigtig godt fællesskab, både på det her område og andre områder.
Det her er vi jo sådan set også ret enige om.
Det handler sådan set bare for os om, hvordan og hvorledes vi kan gøre det her smartest.
Rosa Lund (EL), 2024-04-18:
Det er jo spændende.
Grunden til, at der ligger et forslag klar i ministerens skuffe, er, at det jo skulle være blevet behandlet, inden den tidligere regering udskrev valg.
Og derfor undrer det mig bare, at man ikke i Moderaterne har fået skrevet det her ind i arbejdsprogrammet.
Er det så, fordi man synes, at der er noget andet, der er vigtigere, eller bliver man simpelt hen modarbejdet i regeringen i forhold til det her?
Mohammad Rona (M), 2024-04-18:
Jeg vidste ikke, at der lå et lovforslag i ministerens skuffe.
Det her er jo noget, vi rigtig gerne vil arbejde videre med, og som ministeren også var inde på flere gange, så er det, der bare er vigtigt for os lige nu her, at vi får gennemført nogle af de ting, der står i regeringsgrundlaget på udlændingeområdet.
Det betyder jo ikke, at man så sparker det her fuldstændig til hjørne; det gør det i hvert fald ikke for vores vedkommende – nu snakker jeg for Moderaternes vedkommende.
Det gør det ikke.
Vi vil gerne være med til at kigge på det her.
Vi vil gerne være med til at kigge på læretid og lønnet praktik.
Jeg ved det ikke, jeg tænker højt lige nu.
Det er vi sådan set åbne over for.
Rosa Lund (EL), 2024-04-18:
Tak for det.
Og tak for talen.
Jeg deltager jo tit i udlændingepolitiske debatter uden for den her sal sammen med ordføreren, hvor ordføreren altid siger, at det er Moderaternes politik, at det skal være nemmere at få en permanent opholdstilladelse.
Jeg synes jo, at det her forslag er et rigtig godt bud på, hvordan vi kan gøre det lidt nemmere at få en permanent opholdstilladelse.
Derfor skal jeg bare spørge ordføreren om noget.
Jeg forstår, at det ikke står i regeringsgrundlaget, arbejdsprogrammet, eller hvad det er, I kalder det, men jeg ved jo, at der ligger et lovforslag klar i udlændingeministerens skuffe.
Så jeg skal bare spørge ordføreren fra Moderaterne: Hvornår kommer det lovforslag op af skuffen?
Mohammad Rona (M), 2024-04-18:
Tak for ordet.
Og tak til de fire partier for at fremsætte det her beslutningsforslag – et beslutningsforslag, som vi også havde oppe at vende sidste år.
Jeg tror ikke, det er nogen overraskelse for partierne her, at Moderaterne tidligere også har været ret positive omkring netop lige det her, også i forhold til et lignende forslag.
Det er jo sådan i dag, at der er en lang række krav, som ansøgere af permanent ophold skal opfylde.
Det mener vi sådan set også er helt fair.
Beskæftigelseskravet betyder i dag, at ansøgere skal kunne dokumentere fuldtidsbeskæftigelse på mindst 30 timer om ugen.
Det handler selvfølgelig om at bidrage; det handler om at bidrage til det samfund, man er en del af, og det synes vi kun er fair.
Der er bare også den hage ved det nu her, at beskæftigelseskravet i dag også kan skabe nogle uheldige udfordringer i forhold til de studerende, som gerne vil søge opholdstilladelse, altså permanent ophold.
Og jeg synes faktisk også, det er vigtigt at påpege, at det uden tvivl er utilsigtede konsekvenser, når bestemmelsen fastholder nogle udlændinge i at være i et ufaglært arbejde i stedet for at tage en uddannelse.
Jeg kan godt forstå, at der er nogle, der tænker: Jeg vil ikke uddanne mig lige nu, jeg tror hellere, jeg vil arbejde, og så må jeg se, hvor det bærer hen med det der med uddannelse.
Det synes jeg ikke er rimeligt, og jeg synes heller ikke, at det bidrager særlig meget til samfundet, i forhold til at vi rigtig gerne vil have, at folk tager f.eks. en erhvervsuddannelse, eller at folk skal ud at uddanne sig.
I forhold til det, ministeren og ordføreren hr. Frederik Vad sagde, er vi også sådan rimelig positive i forhold til det her.
Det er selvfølgelig klart, at det, i hvert fald for Moderaterne, også er vigtigt, hvad det er for en type praktik, det her handler om.
Altså, lønnet praktik vil måske være mere hensigtsmæssigt end bare praktik.
Læretid giver sådan set også rigtig god mening.
Måske skulle man kigge på, om der er nogle bestemte uddannelser, som man vil sige ja til i forhold til det her, ligesom vi har gjort det med uddannelsestilknytningsordningen.
Jeg kunne også forstå, at det her også var på lovprogrammet hos den daværende regering.
Men det er jo klart, at vi lige nu sidder og arbejder med nogle ting i forhold til regeringsgrundlaget.
Det er vi sådan set meget optaget af, og det kommer i første række, og så må vi jo se, hvor det her lander.
Tak for ordet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-04-18:
Nej, jeg synes jo, at fremstillingen er lidt forkert.
Jeg synes jo ikke, det er urimeligt, hvis man som ungt menneske er kommet til Danmark og har fået ophold, fordi man er kommet hertil med sine forældre, som eksempelvis er kommet hertil for at arbejde.
Ønsker man, når man er blevet voksen, så selv at opnå en permanent opholdstilladelse, så må man også selv bidrage til at gøre sig fortjent til den opholdstilladelse.
Og der synes jeg sådan set, at når vi lægger vægt på, at man er i beskæftigelse, så skal det også være beskæftigelsen, der tæller, og hvis man som ungt menneske er meget optaget af at opnå en permanent opholdstilladelse, så tænker jeg også, at det at tage en uddannelse alt andet lige vil øge ens mulighed for at komme i beskæftigelse.
Så kan det godt være, at man optjener det 2, 3 eller 4 år senere.
Men ved at man tager en uddannelse, som jo er betalt af skatteyderne, øger man også muligheden for og chancen for, at man kan opfylde beskæftigelseskravet.
Så det tænker jeg egentlig er en meget fair model.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-04-18:
Tak for det.
Vi behandler et beslutningsforslag fremsat af Enhedslisten, SF, Radikale Venstre og Alternativet.
Den tidsubegrænsede opholdstilladelse kræver for nuværende beskæftigelse, og at man kan forsørge sig selv.
Det synes vi i Liberal Alliance er sunde og fornuftige principper at basere kriterier på i forbindelse med tildeling af tidsubegrænset opholdstilladelse.
Forslaget er en lempelse af udlændingeloven – en lempelse, vi ikke ønsker.
Carl Valentin (SF), 2024-04-18:
Det er et tab for Danmark, hver gang dygtige og engagerede studerende bliver sendt ud af landet af den ene eller anden grund, fordi de har valgt at tage en uddannelse.
Som politikere har vi et ansvar for ikke at skabe incitamenter, der får folk til at træffe beslutninger, der er negative både for dem selv og for det danske samfund, og når vi akut står og mangler læger, sygeplejersker, pædagoger, tømrere og alle mulige andre, mener jeg ikke, at vi skal straffe unge for netop at uddanne sig.
Vi har brug for godt uddannede unge mennesker.
Vi skal selvfølgelig stille krav til dem, der ønsker at opnå ubegrænset opholdstilladelse i Danmark.
Det er helt åbenlyst.
At få opholdstilladelse i Danmark bør bero på ret og pligt, og man skal selvfølgelig også tage Danmark og det danske fællesskab til sig.
Men det er jo i virkeligheden også en stor del af det ansvar, som unge mennesker påtager sig, når de tager en uddannelse.
De viser netop, at de gerne vil bidrage.
Som det er lige nu, risikerer vi at dirigere unge mennesker, som ellers kunne blive pædagoger eller sygeplejersker, væk fra uddannelserne og ud i en mere udsigtsløs tilværelse, som de så kan bruge store dele af deres ungdom på i stedet for at tage en uddannelse, som de egentlig gerne ville, fordi det kun er arbejde, der giver dem ubegrænset ret til opholdstilladelse.
Det er spild af ressourcer, og jeg synes også, det er synd for de unge mennesker, som det går ud over.
Når vores udlændingeminister mange gange har sagt, at udlændingepolitikken skal være stram, men ikke skør, synes jeg, han skulle kigge lidt på sådan noget som det her.
Det kan jeg så forstå at regeringen også gerne vil.
Der bliver både fra ministeren og den socialdemokratiske ordfører sagt, at det er noget, man ønsker at kigge på.
Jeg vil så også sige, at hvis man bruger meget mere tid på kun at kigge på det her, tror jeg også, man begynder at få lidt ondt i øjnene, for vi har fremsat forslaget rigtig, rigtig mange gange, så jeg håber, at man også snart vil ændre lidt på lovgivningen og ikke bare kigge på de gode forslag, vi kommer med.
For imens lovgivningen ikke bliver ændret, er der jo altså nogle mennesker, der kommer i klemme.
Så jeg håber, at vi snart kan få lidt mere medvind til det her forslag, og jeg vil sige tak til mine gode kollegaer fra Alternativet, Radikale Venstre og Enhedslisten for samarbejdet om det her forslag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-04-18:
Jeg ser ikke for mig, at man lemper på kravet, hvis nogen er under en bestemt alder.
Jeg mener stadig væk, at det grundlæggende er, at man må bidrage, og det gør man ved at opfylde et beskæftigelseskrav, og tager man en uddannelse, vil man alt andet lige have lettere ved at opfylde et beskæftigelseskrav.
Og det tror jeg sådan set er væsentligt at holde fast i.
Rosa Lund (EL), 2024-04-18:
Men man udskyder jo også muligheden for at søge om permanent ophold, mens man tager den her uddannelse, og det er der, hvor jeg ikke forstår Venstres logik.
For jeg er enig så langt hen ad vejen, at man skal bidrage til samfundet, og at det er bedst at være i arbejde, og alle de her flotte paroler er der jo ikke nogen der er uenige i.
Men sådan som reglerne er i dag, er det bare umuligt for unge mennesker at opfylde det her beskæftigelseskrav, bl.a. fordi de ikke har en uddannelse.
Så står de i en situation, hvor de skal vælge mellem uddannelse og arbejde, og det var derfor, jeg lige ville prøve at høre Venstres ordfører.
For jeg ved godt, at Venstre er bange for, at man så bare åbner en ladeport – jeg ved ikke, hvad det er for en ladeport, men det er man bekymret for – men kunne man sætte en aldersgrænse på det og sige, at uddannelse, hvis nogen var under en bestemt alder, så talte med?
Mette Thiesen (DF), 2024-04-18:
Dansk Folkepartis forslag handler jo grundlæggende om netop det med, om man kan behandle det ordentligt og med respekt for det, der også ligger i grundloven.
Det handler altså ikke om, at der er nogen, der har en ret til at få dansk statsborgerskab.
Man kan leve dejligt i Danmark hele sit liv uden at blive dansk statsborger.
Og så giver det jo også danskerne og os herinde tid til at få ryddet gevaldigt op i alle dem, der har fået det, som ikke burde have det, og som burde få frataget det igen.
Jeg ved godt, at ministeren nu siger, at ministeren står langt fra Dansk Folkeparti, men synes ministeren ikke, det er fair nok, at man som minimum skal betale en ekstra gang, når man genansøger, og hver eneste gang man genansøger?
Rosa Lund (EL), 2024-04-18:
Vi mener i Enhedslisten ikke, at det er en demokratisk ret at have et kørekort, hvis det er den teoriprøve, der bliver henvist til her.
Derfor synes jeg ikke, man kan sammenligne det med et dansk statsborgerskab, som netop handler om dine demokratiske rettigheder.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-18:
Så er vi for mig at se igen bare tilbage ved f.eks. teoriprøven
Jeg svarede forkert på et spørgsmål i min teoriprøve, og jeg dumpede.
Jeg kan ikke forstå, at man ikke vil være med til at sige, at på et eller andet tidspunkt skal man være med til at betale for omkostningerne ved sådan nogle genansøgninger.