runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-02-02:
Tak til ordføreren.
Det var jo en tale, hvor jeg naturligvis nok godt vidste, hvor Liberal Alliance ville lægge sig.
Liberal Alliance er jo heldigvis med i det her ændringsforslag, hvor vi i forbindelse med et lovforslag, som er blevet dikteret af en lidt magtfuldkommen regering, i det mindste ønsker, at man skal genvælges, altså at det er på den anden side af et valg.
Og jeg er ikke så god til at regne, men jeg kan alligevel nok begynde at sidde og tælle sammen her og se, at det der ændringsforslag får vi nok heller ikke helt flertal for.
Så er mit spørgsmål til Liberal Alliance, om Liberal Alliance bare er ved at udføre en form for dans, hvor de siger noget om, at de måske gerne vil støtte et ændringsforslag, men vil de lægge stemmer til en § 42-afstemning?
Det er jo det, der kan risikere at blive højaktuelt lige efterfølgende.
For jeg ville jo være ked af, at Liberal Alliance blot bruger det her til senere at sige, at man var meget imod afskaffelsen, og at man så finder en undskyldning i – lidt hypotetisk – at man desværre ikke kunne støtte demokratiet i ønsket om en afstemning.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-02-02:
Tak for spørgsmålet, og tak for samarbejdet i den her sag også til Nye Borgerlige.
Jeg vil sige, at det ikke er en dans, vi har gang i i Liberal Alliance.
Jeg hører både hr. Karsten Hønge og fru Inger Støjberg snakke om det her dilemma, der er ved det, og det er jeg også enig i.
Vi er ikke lige så store tilhængere af folkeafstemninger, som Nye Borgerlige er.
Det er for at beskytte mod det, og man kan godt se, at det, selv om den sjældent er brugt, så er det noget, der kunne egne sig til situationer som den her.
Så derfor har vi ikke afvist det, men det er stadig væk med det i mente, at vi nu har en flertalsregering, og at det ikke nødvendigvis er sidste gang.
Så ligesom hr. Karsten Hønge bliver jeg også nødt til at sige, at man må være forsigtig med den præcedens, det kan skabe.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-02-02:
Jamen jeg er jo et positivt, inkluderende menneske, så jeg går ud fra, at Liberal Alliance og Danmarksdemokraterne i hvert fald står i en halvåben dør i forhold til at stemme for en § 42-aktivering senere hen.
For vi bliver jo bare nødt til at indrømme, at et repræsentativt demokrat ikke bliver meget mere repræsentativt, end hvis vi beder folk stemme.
Og det kan jo være, at vi faktisk helt kommer hen til en tilstand af, at folk, der sidder i Folketinget, ikke bare bliver nødt til at sige noget op til et valg hvert fjerde år, men rent faktisk udøver den magt, som de ved at deres vælgere ønsker de skal have herinde.
Carsten Bach (LA), 2023-02-02:
Også herfra tillykke med en fantastisk første præstation fra talerstolen – respekt for det.
På ordførerens tale kunne jeg forstå, at ordføreren faktisk har forstået, at det her forslag er upopulært.
Spørgsmålet er så, om hr. Jeppe Søe og Moderaterne har forstået, at grunden til, at det er upopulært, er, at regeringen jo ved lov vil indskrænke danskernes fritidsliv, måske endda også danskernes åndelige liv, og ved lov annullere de frivillige aftaler, danskerne har indgået med deres arbejdsgivere om balancen imellem arbejdslivet og fritidslivet.
Og spørgsmålet er, om Moderaterne er fuldstændig ligeglade med danskernes fritidsliv og med de frivillige aftaler, som danskerne har indgået med arbejdsgiverne om balancen imellem fritidsliv og arbejdsliv.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Jeg er rigtig glad for, at der siden 1980'erne, vil jeg sige, er ansvarlige regeringer i Danmark, der ikke bare har taget af råderummet og taget af kassen, hver gang man lavede nye initiativer, men at vi netop har taget på os at sørge for, at vi finansierer de nye tiltag, vi gerne vil gøre.
Det er det, vi gør her, og det er det, skiftende regeringer faktisk har stået på i rigtig mange år.
Og jeg synes, vi står os rigtig godt ved det.
Jeg vil nødig være Grækenland eller andre lande, hvor man ikke har været villige til også at finansiere det, når man laver nye udgiftskrævende tiltag som f.eks. at styrke forsvaret markant.
Nej, og det er, som jeg har sagt tidligere, fordi vi mener, der er brug for, at vi får lavet et nyt forsvarsforlig, der står på en solid finansiering, og at vi får styrket vores forsvar her og nu.
Det synes vi ikke vil være en ansvarlig måde at gøre det på.
I forhold til jordlovssammenligningen synes jeg ikke, den er så reel, for da handlede rigtig meget om, at der dengang var en debat om, om det var i strid med grundloven eller ej.
Og jeg har trods alt ikke hørt ret mange herinde i Folketinget argumentere for, at det, vi gør nu, er i strid med grundloven.
Jette Gottlieb (EL), 2023-02-02:
Nu var ordførerens parti jo meget medvirkende, dengang man lavede en jordlovsafstemning, hvor man oplevede, at et flertal i Folketinget havde vedtaget en lov, som ordførerens parti ikke var enig i og derfor satte en folkeafstemning i værk om.
Men der er jo også andre mere, hvad skal vi kalde det, mindelige løsninger, og det er jo at udskyde den her beslutning, indtil der har været et folketingsvalg, hvornår det så end kommer, og det er der jo stillet ændringsforslag om.
Er ordføreren klar til at overveje at stemme for det ændringsforslag?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Og så kan man så tage stilling til det samlede resultat engang hvert tredje eller fjerde år, eller hvor ofte det nu er, det er nødvendigt med et valg.
Det synes vi har tjent os godt.
Jeg tror, vi ville have svært ved at tage de svære beslutninger, hvis vi hele tiden skulle stemme om enkeltelementer, i stedet for at vælgerne fik lov til at tage stilling til helheden.
Så derfor synes jeg ikke, at det, fru Jette Gottlieb antyder, vil være godt for vores demokrati.
Jeg tror ikke, vi havde stået der med den trods alt robuste økonomi og det gode samfund, vi har i dag, hvis vi havde indført et direkte demokrati på den måde, som fru Jette Gottlieb antyder.
Og hvis jeg nu skal tale om ansvarlige beslutninger: Jeg tror, at ret mange danskere er glade for, at vi ikke er endt som nogle af f.eks. de sydeuropæiske lande, hvor man af frygt for at indgå kompromiser aldrig nogen sinde har fået taget de svære og ansvarlige beslutninger.
Jette Gottlieb (EL), 2023-02-02:
Ja, nu har ordføreren mange gange påpeget, at det, det handler om, er at træffe ansvarlige beslutninger.
Er man klar til at høre befolkningen i det spørgsmål?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Nu har jeg en baggrund i kommunalpolitik, hvor vi er vant til, at vi hver især går på valg på et program.
Og så sætter vi os sammen efter valget, ofte også med Socialdemokratiet, og så finder vi ud af, hvordan det er, vi kan nå nogle mål, vi kan være enige om, og hvordan det så er, at vi kan lave kompromisser i forhold til midlerne, som vi hver især er gået til valg på.
Det er aldrig en til en med det, vi hver især er gået til valg på, men det bringer kommunen fremad, og det har borgerne faktisk været ret glade for.
Så jeg vil ikke afvise, at borgerne også kunne være det på nationalt plan, hvis det viser sig, at vi rent faktisk får skabt et bedre samfund.
Så må fru Mette Abildgaard jo stemme på et andet parti, der har en anden holdning til samarbejde og kompromiser, end vi har.
Mette Abildgaard (KF), 2023-02-02:
Det kan godt være, at ordføreren ikke ved, hvad der skaber politikerlede, men det kan jeg måske så bidrage med, for det findes der masser af forskning om.
Ja, det skaber bl.a. politikerlede, når politikerne gør noget andet end det, de siger de ville gøre, og når de ikke fortæller, hvad de har tænkt sig at gøre – som eksempelvis i den her sag, hvor tre partier vælger at gennemføre noget så stort.
Ja, vi har diskuteret det nu, men kommer det til at rykke noget?
Nej, det gør det ikke, for ordførerens parti og de øvrige regeringspartier holder stædigt fast på det her, selv om danskerne er så massivt imod.
Sådan noget som det her skaber politikerlede, det går ud over os alle sammen, og det har partierne et ansvar for.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Puha, de spørgsmål synes jeg da ikke er så lette.
Jeg tror, at det kan være mange ting.
Altså, du kan jo få politikerlede af politikere, der ikke tager ansvar, og som står og siger, at de vil en hel masse ting, og så bliver det aldrig nogen sinde til noget, fordi de ikke er villige til at indgå kompromiser, der rent faktisk fører til noget.
Så de får aldrig noget politik gennemført.
Det kan vel også skabe politikerlede, hvis der er nogen, der synes, at man går for meget på kompromis og giver køb på for mange af ens principper for at bringe landet fremad.
Det er jo det, vi hver især må gøre op med os selv, altså om vi også er i politik for at få beskidte fingre og prøve at bringe landet fremad, så man kan sige, at vi samlet set kommer mere i retning af det, vi gerne vil, end vi ellers ville.
Man kan også synes, at det skaber mere politikerlede, hvis man bare står udenfor og råber ind og siger, at man kan alt muligt, uden at man nogen sinde får noget gennemført.
Jeg ved ikke, hvad der skaber mest politikerlede – eller hvor vi ligger på den skala.
Jeg vil sige, at jeg synes, at det, vi gør nu, er rigtigt og ansvarligt.
Mette Abildgaard (KF), 2023-02-02:
Tak for det.
Jeg har to spørgsmål, og de er til gengæld meget simple, så jeg forventer, at det er relativt nemt at svare på.
Hvordan definerer ordføreren politikerlede?
Og for det andet kunne jeg godt tænke mig at spørge om, hvad ordføreren tror skaber politikerlede.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Det er ikke korrekt.
Altså, det her er jo noget, som jeg sagde før, der har været debatteret i rigtig mange år i dansk politik, og det blev debatteret rigtig intenst under, jeg mener det var SRSF-regeringen, der talte om de her forskellige modeller for at øge arbejdstiden.
Jeg vil også sige, at jeg synes, vi har haft en relativt bred og folkelig og intens debat om det her emne, lige siden regeringsgrundlaget kom.
Jeg har sjældent været med til at debattere et emne så meget; så jeg kan heller ikke helt genkende det der.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-02:
Det er muligt, at ordføreren finder, at det her er i overensstemmelse med grundloven, men gør det indtryk, når Københavns biskop gør gældende, at det strider mod det augsburgske bekendelsesgrundlag, som jo altså trods alt er en del af grundlovens § 4?
Det gjorde jo ikke noget nævneværdigt indtryk på kirkeministeren i går.
Der er ellers en tradition, som går tilbage til grundlovens indførelse, for, at Københavns biskop er den teologiske rådgiver for kirkeministeren.
Men man kunne forstå på hende i går, at det snarere forholdt sig omvendt, altså at det var biskoppen, der ikke havde forstået noget som helst.
Har hr. Christoffer Aagaard Melson den samme tilgang til kirken her, altså at det er kirkens folk, der intet fatter, og at det er den her regering, som har forstået den evige sandhed i forhold til, hvordan »Den Augsburgske Bekendelse«, især artikel 28, der henvises til, skal forstås og fortolkes?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Som vi har snakket om tidligere, er Venstre et parti – det ved jeg også det er for kirkeministeren – hvor folkekirken betyder meget, og hvor der er rigtig meget respekt for folkekirken.
Så derfor tager vi det ikke let, når der kommer kritik fra f.eks. en biskop.
Men det er ikke det samme, som at man ikke en gang imellem – heldigvis er det meget, meget sjældent, for oftest er vi jo helt enige med vores biskop – kan have en uenighed, og jeg vil gerne henvise til kirkeministeren, som er meget dybt nede i de her sager, om, hvorfor hun mener, at det er rigtigt at gøre det på den måde, vi lægger op til.
Det er hun mere inde i end mig, men jeg bakker op om hendes tilgang til det, for hun er virkelig, virkelig grundig og dybt inde i det her stof.
Det gør selvfølgelig indtryk, men det er jo ikke det samme, som at man altid kan nå et sted hen, hvor man er helt enige.
Peter Skaarup (DD), 2023-02-02:
Det er sjovt, at ordføreren siger det, for vi har jo netop i Folketinget – bl.a. fordi nogle partier herinde har ydet en meget kraftig indsats – fået slået fast, at det ikke er noget ultimativt krav fra regeringens side at fjerne store bededag for at kunne være med til at finansiere forsvaret.
Så jeg synes, at det, som ordføreren kommer med her, lyder lidt som en gammel melodi, som trods alt er blevet skyllet ud med badevandet.
Er det ikke rigtigt forstået, at det faktisk ikke skal finansiere forsvarets økonomi?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Tak for det.
Det er jo et spørgsmål, jeg har været lidt inde på før,
synes jeg.
Altså, vi synes, det haster at få lavet et nyt forsvarsforlig, der står på solid finansiering, for det fortjener vores forsvar.
Og i en verden, der er usikker, synes vi, at det her er for vigtigt til, at vi kan udskyde en snak og en solid finansiering til om måske 3-4 år.
Derfor mener vi ikke, at det er en god løsning at sige, at vi venter 3-4 år med at finde finansieringen, og så bruger pengene nu.
Peter Skaarup (DD), 2023-02-02:
Ja, og jeg var lige ved at spørge formanden, om jeg kunne nå det, men det kunne jeg så godt.
Tak til ordføreren for at fortælle om det her, jeg må nok sige elendige forslag fra regeringen.
Men jeg synes, at der er nogle muligheder for regeringspartierne, herunder jo også ordføreren, for måske at råde en lille smule bod på det, man har gang i.
Det vil jo være en god demokratisk måde at gøre det på, sådan at danskerne har mulighed for at tage stilling til det her, inden det sker.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Nu er der rent faktisk også en række initiativer i regeringsgrundlaget, der vil prøve at arbejde med at få flere med udenlandsk baggrund til at forsørge sig selv og bidrage til fællesskabet.
Det er vigtigt både for dem og for os.
Men det er jo heller ikke forslag, som her og nu kan skaffe den finansiering og de hænder på arbejdsmarkedet, som vi har brug for.
Og det der med at sige, at man overhovedet ikke kan få en ydelse, hvis man er udlænding og kommer galt af sted i Danmark og af en eller anden grund ikke har et forsørgelsesgrundlag, vil vi heller ikke som parti og regering være med til, for vi vil ikke være et samfund, hvor der er folk, der går sultne rundt i gaderne.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2023-02-02:
Men det er en flertalsregering.
Så flertallet bestemmer, og regeringen bestemmer.
Så hvis man reelt set mener, at det var mere vigtigt, at udenlandske statsborgere finansierer deres egen tilværelse i Danmark, så havde man ikke behov for at tage en fridag fra danskerne.
Men Venstre, Socialdemokratiet og Moderaterne vil hellere tage en fridag fra danskerne end at sige til de udlændinge, der er i Danmark: Ved I hvad, nu må I finansiere jeres egen tilværelse.
Jeg forstår ikke den prioritering, altså hvorfor man sætter udenlandske statsborgere foran danskerne og de danske familiers ret til at kunne have en tilværelse, hvor de kan se hinanden lidt oftere.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Jamen der er jo en lang række overvejelser, der går ind i de her ting.
Det er, hvordan vi styrker vores samfundsøkonomi, og hvad det er for nogle sociale balancer, vi kan stå på mål for, og så er der jo, som hr. Lars Boje Mathiesen også siger, den ting i det, at hvis man gerne vil have gennemført noget, der fører hen imod et stærkere samfund, så skal man skaffe et flertal for det i Folketinget.
Og det er ikke, fordi vi går ind for hr. Lars Boje Mathiesens forslag, men virkeligheden er jo, at hr. Lars Boje Mathiesen nok ikke får ret mange af sine forslag igennem i Folketinget, fordi han ikke kan skaffe 90 mandater.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2023-02-02:
Ordføreren siger, at politik handler om prioriteringer.
Jeg er meget enig, og derfor undrer det mig også, og jeg forstår ikke Venstres prioritering.
For hvorfor er det, man fjerner en fridag fra danskerne i stedet for at sige, at f.eks. udlændinge, altså andre landes statsborgere, må finansiere deres egen tilværelse i Danmark, noget, som også ville skaffe flere penge og flere hænder?
Så hvorfor er det, man skal fjerne en fridag, i stedet for at udlændinge, der befinder sig i Danmark, må finansiere deres egen tilværelse?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Altså, det emne og historikken, i forhold til hvornår hvilke biskopper har udtalt sig om forskellige indgreb i kirkens indre anliggender eller om afskaffelse af helligdage eller indførelse af helligdage, er jeg simpelt hen ikke godt nok inde i til, at jeg kan give et kvalificeret svar.
Men jeg vil meget gerne undersøge det og vende tilbage til hr. Morten Messerschmidt.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-02:
Så kunne jeg spørge på en anden måde.
Kan ordføreren nævne et eneste eksempel på, at man fra statsmagtens side har reguleret kirkens indre forhold, og hvor der ikke har været en eneste biskop, som har bakket op om det?
Jeg kan ikke finde et område.
Og her er vi ovenikøbet i den situation, at biskoppen over Grønlands Stift, som end ikke er omfattet af lovforslaget, også har indsigelser.
Så kalder det ikke på en lille smule ydmyghed, skønsomhed og eftertanke, at man nu altså her bryder en tradition, der i hvert fald går tilbage til 1536, og at man fuldstændig stik imod kirkens unisone ønske vælger at bruge den magt, som man mener sig beføjet med, fordi man kan tælle til 90 i Folketinget?
Søren Espersen (DD), 2023-02-02:
Men hvorfor fik vi ikke en folkelig debat om det her?
Der er også flere andre, der har været inde på det i dag.
Det er helt afgørende, og en del af vores tilværelse er afhængig af det her.
Mit gæt er, at man ikke turde.
Man er simpelt hen hunderæd for befolkningen i forhold til det her, man er ræd for kirkens folk, og man er ræd for hele fagbevægelsen.
Er det ikke rigtigt?
Man tør ikke tage sig tid til at debattere det her – er det ikke korrekt?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Det skal det også.
Altså, det, man havde sat som krav for at være med i forsvarsforliget, var, at man også ville være med til at finansiere den her fremrykning, som jeg forstod det.
Men derudover ligger der jo også en manko, som ikke engang kan klares ved råderumsfinansiering på 6 mia. kr., som ligger tilbage fra den aftale, man lavede sidste forår.
Så under alle omstændigheder er der brug for at finde flere penge – også end man, tror jeg, vil bede partierne om, som man meget gerne vil have med i et bredt forlig, og derfor tror jeg også, at man er villig til at rykke sig.
Men derfor tror jeg stadig, at der er brug for at finde et større beløb, end man vil bede de partier om at være med til at finde.
Helle Bonnesen (KF), 2023-02-02:
Ordføreren taler om, at der er mange svære beslutninger, man skal tage, og det må også have været en rigtig, rigtig svær beslutning at foreslå, at vi skulle afskaffe store bededag.
Den er så svær, at der ikke er ét af de tre regeringsbærende partier, der har valgt at tage det med i deres valgoplæg.
Nu hørte vi også den forrige ordfører for Venstre sige, at det ikke er alle idéer, der er groet i deres baghave.
Så nu kunne jeg godt tænke mig at høre Venstres ordfører, om det er en idé, der er groet i Venstres baghave.
Og hvis nej, hvorfor har man så accepteret et forslag, der har så vidtrækkende konsekvenser og så tydeligt er så upopulært?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Jeg vil sige, at jeg synes, at den måde, vi gør det på – og det er jo også derfor, vi har lavet en kortere høringsperiode og vi sørger for, at der kommer en konklusion på det her, før overenskomstforhandlingerne går ind i den sidste fase – netop er at vise respekt for overenskomstforhandlingerne, så man ved, hvad det er for en bundlinje, man har at snakke ud fra mellem parterne.
Derfor synes jeg netop, at vi lægger os i selen for at sørge for, at det her ikke bliver et ubekendt kort i overenskomstforhandlingerne, og det synes jeg er at vise respekt for parterne.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-02-02:
Jamen så må jeg jo antage, at ordføreren mener, at det er gennemregnet, at en, der før var på arbejde en helligdag, nu mister penge, ved at det ikke er en helligdag længere.
Jeg må antage, at når det bliver nævnt, at man jo stadig væk kan holde sin konfirmation på det, der var store bededag og var en helligdag, så er det indregnet, at lige pludselig er de ikke på arbejde alligevel, og at de penge tabes.
Jeg må sige, at jeg synes, det er naivt af regeringen at sige, at man ikke blander sig i overenskomstforhandlingerne nu her, når man i den grad kommer ind til parterne med en bombe og siger: Det her kommer lige oveni, værsgo at finde ud af det.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Jeg vil ikke anerkende, at det ikke er gennemregnet.
Det her er et forslag, der har cirkuleret rundt i forskellige kommissioner og i dansk politik i 10 år,
mener jeg, og er blevet regnet på og har været en del af debatten og er blevet diskuteret frem og tilbage.
Vi har både et Finansministerium og en Nationalbank, der er ude at sige, at de mener, at det er et solidt forslag, vi godt kan stå på.
Så den udlægning af det kan jeg ikke anerkende.
Nick Zimmermann (DF), 2023-02-02:
Inden valget kaldte Venstre jo den tidligere regering for magtfuldkommen.
Ordførerens formand fortalte, at han ikke stolede på statsministeren.
Nu kunne jeg godt tænke mig at prøve at spørge Venstre: Ser Venstre sig selv som et magtfuldkomment parti?
Kan danskerne stole på Venstre, når nu ikke det her er blevet fortalt inden et valg?
Her tænker jeg også på, at man først tromler Folketinget, de resterende ni partier, og fagbevægelsen, blander sig i den danske model og ikke fortæller noget om det inden et valg og i øvrigt ikke vil være med til at sætte det til en folkeafstemning.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Jeg skal ikke afvise, at der er enkelte hoteller eller andre, der har rigtig meget forretning på store bededag, og som isoleret set kommer til at miste noget omsætning på det her.
Samlet set er det jo, som Finansministeriet, i dag også bakket op af Nationalbanken, siger: Så vil vores bnp blive øget.
Det vil sige, at den gennemsnitlige dansker har flere penge mellem hænderne og dermed flere penge at bruge, også bredt i vores erhvervsliv.
Så samlet set kommer det her til at betyde flere arbejdspladser og større omsætning.
Men jeg forestiller mig ikke, at vi skal gå ind og kigge på det så specifikt i forhold til dem.
Nick Zimmermann (DF), 2023-02-02:
Jeg vil godt prøve at spørge ind til nogle af alle de brancher, som jo virkelig kommer til at miste økonomi på det her.
Jeg kan eksempelvis nævne hoteller, restaurationer og forsamlingshuse og alle mulige andre brancher, som jo virkelig kommer til at have et stort tab på, at I nu vil stjæle den her helligdag fra dem.
Hvordan forholder Venstre sig til dem?
Skal de have noget økonomisk kompensation?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Jeg kan ikke helt genkende den der modsætning mellem den her reform og tidligere reformer.
Vi er jo gået ind for en lang række forskellige reformer gennem tiden, f.eks. »Aftale om senere tilbagetrækningsalder«, altså folkepensionsalderen, som jeg også tror at Nye Borgerlige står bag.
Det er nogle normer, som danskerne tager til sig, fordi de, som danskerne er flest, også er villige til at bidrage i situationer, hvor vi har brug for, at flere arbejder, for at få tingene til at hænge sammen.
Igen synes jeg, vi har været meget åbne om, at vi mente, det var nødvendigt med også svære og store seriøse reformer for at øge arbejdsudbuddet i den her periode.
Så vil jeg sige i forhold til debatten om magtfuldkommenhed, at noget af debatten dengang jo handlede om, om man var åben nok i forhold til beslutningsgrundlag og den slags ting.
Der kan jeg sige, at i den her sag er det beslutningsgrundlag, som jeg sidder med, en til en delt med Folketinget.
Det er jo ikke, som det også har været nævnt her, et forslag, vi havde med i vores valgkatalog.
Der er det her en løsning, man har fundet frem til, som har været et kompromis, som alle tre partier kunne leve med.
Og det er jo sådan, det tit er, i hvert fald hvis man er et parti, der søger indflydelse og gerne vil tage ansvar for, at vi får løst nogle af de store udfordringer, vi står over for, selv om det er svært.
Og der har man fundet frem til det her forslag, som jeg, som jeg har redegjort for i min tale, synes har de rigtige balancer, også i forhold til alle tre regeringspartiers ideologiske ståsted.