runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-12-21:
Tak for det.
I SF's folketingsgruppe har vi også taget stilling til den her sag.
Vi mener ikke, at tidligere udlændingeminister fru Inger Støjberg kan sidde i Folketinget med en dom på 2 måneders ubetinget fængsel.
Jeg synes, der er en ting i den her sag, som var en lille smule opløftende, for jeg synes, at debatten, der gik forud, antydede, at det her handlede om politik.
Der var nok nogle, som mente, at fru Inger Støjberg ikke ville få en fair straf, fordi der var tale om politisk udpegede rigsretsdommere, men faktisk er det jo nu sådan, at det på trods af det er en nærmest enig rigsretsdommerstand på tværs af politiske skel, som er nået til det samme resultat i forhold til skyldsspørgsmålet.
Forholdet, der førte til dom, synes vi er et brud på gode danske værdier om demokrati, respekt for loven og borgernes rettigheder.
Hvilke intentioner, der har været i den forbindelse, er underordnet, for det, der tæller, er bruddet på lovgivningen, og som minister skal man sørge for at overholde loven.
SF's beslutning om at erklære fru Inger Støjberg for uværdig til Folketinget hviler på flere elementer.
For det første er der præcedens for, at man mister sin valgbarhed ved en ubetinget straf, men f.eks. ikke ved en bødestraf.
Det fremgår i øvrigt af betænkningen til sagen om Mogens Glistrup fra 1983.
Da fru Inger Støjberg er idømt en frihedsstraf, må det åbenlyst være tilfældet, at hun også derfor i denne sag mister sin valgbarhed.
For det andet lavede vi jo i Folketinget i 2018, og det blev bakket op af et helt Folketing, en række regler for lokalpolitikere, som betyder, at de mister deres valgbarhed, når de idømmes en frihedsstraf.
Det ville være helt mærkeligt, at vi ikke skulle gøre det samme gældende i Folketinget og sige, at der gælder andre regler for folketingspolitikere.
Ja, det kan ingen jo rigtig spå om, for den endte jo ikke anderledes.
Nu er det så sådan, at det er fru Inger Støjberg, der bliver dømt i den her sag, men efter min bedste overbevisning er der flere, der har et ansvar i den her sag, for der var et stort flertal, som holdt hånden over hende i den her sag, og der er jo ingen tvivl om, at når sagen endte med en kommission og en rigsret, handler det jo også om, at det var den mulighed, der var for at få sagen ordentligt belyst, da et borgerligt flertal jo havde forhindret det i en række år.
Det synes jeg jo i sig selv er et problem.
Nu sætter vi endelig punktum i sagen.
Det viste sig, at der var god grund til at få sagen undersøgt i en kommission, og da vi havde resultatet af den, kunne vi ikke ignorere dens konklusioner, og derfor kan vi heller ikke dukke os i spørgsmålet om værdighed.
Folketingets uvildige advokater drog konklusionen, at der kunne rejses tiltale, og det førte jo så til den dom, som vi i dag drager konsekvensen af.
Jeg har lidt svært ved at forstå, at ikke alle, som går op i lov og orden, kommer til den samme konklusion, som vi gør.
Tak for ordet.
Peter Skaarup (DF), 2021-12-21:
Tak til ordføreren, fru Karina Lorentzen Dehnhardt.
Jeg vil godt lige spørge fru Karina Lorentzen Dehnhardt om noget.
Man kan jo mene, hvad man vil om lov og orden.
Jeg tror, at Dansk Folkeparti er et af de partier, der virkelig går ind for lov og orden, og nogle gange kan jeg være lidt i tvivl om, om SF gør det samme.
Men når det så er sagt, står vi jo i dag i en situation, hvor vi skal tage stilling til, om en kollega, et medlem af Folketinget, skal have lov til at fortsætte med at være medlem af Folketinget eller ej, og synes SF ikke, at det er rimeligt, at vi lader vælgerne afgøre den sag?
Vælgerne har jo stemt fru Inger Støjberg ind med et stort antal stemmer – jeg tror, de fleste herinde nok er misundelige på de her meget, meget høje personlige stemmetal, som fru Inger Støjberg har fået.
Er det så ikke forkert, at vi herindefra siger til en konkurrent, til en modstander eller en medspiller, hvis det er det, at nu er det slut, nu kan den pågældende, der er valgt af vælgerne, ikke længere være medlem af Folketinget?
Er det ikke forkert?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-12-21:
Nu har vi en rigsretsdom, og der er præcedens for, at en ubetinget straf også betyder fortabelse af værdighed.
Så jeg tænker, at det, vi gør i dag, er helt i overensstemmelse med, hvad Folketing før os har gjort, og hvis man er utilfreds med det, så må man jo lave det om.
I betænkningen til sagen om Mogens Glistrup står der faktisk: »Det er efter grundloven ikke afgørende, om den pågældende har sine vælgeres tillid.
Det kan f.eks. tænkes, at en lovovertrædelse er begået for at fremme visse lokale interesser, og at vælgerne i den pågældende kreds derfor bedømmer forholdet med nogen sympati.«
Altså, det er underordnet, hvad vælgerne tænker, og hvilken sympati vi har for det.
Det er som sagt ikke SF selv, der har fundet på det her, det står i betænkningen og er en gengivelse af det arbejde, der handler om grundloven og udlægningen af teksten.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-21:
Jeg vil egentlig bare følge lidt op på det spørgsmål, som ordføreren ikke rigtig svarede på: Vil ordføreren og ordførerens parti ændre loven, sådan at man sikrer, at der ikke er barnebrude i Danmark, også – og det er faktisk den rigtig vigtig del – hvis det kommer til at stride imod de konventioner, som ordførerens parti jo desværre holder frem som hellige skrifter?
Karsten Lauritzen (V), 2021-12-21:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tager gerne den politiske drøftelse – og hvis Nye Borgerlige ønsker at fremsætte et beslutningsforslag eller komme med en forespørgselsdebat, så gør endelig det.
Det, vi drøfter i dag, er – og det vil jeg altså henholde mig til – betænkning og indstilling fra Udvalget til Valgs Prøvelse vedrørende fru Inger Støjberg og spørgsmålet om tabt valgbarhed.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-21:
Ordføreren svarer bare stadig væk ikke på spørgsmålet, for det her handler jo om, om ordføreren og ordførerens parti ville holde hånden under en minister, som havde tilladt de her små piger at bo sammen med de her ældre mænd.
Vil ordførerens parti det?
Eller vil ordførerens parti være med til at ændre loven, sådan at man netop sikrer, at det her ikke sker, også hvis det kommer til at stride mod nogle af de konventioner?
Karsten Lauritzen (V), 2021-12-21:
Jeg kan sige så meget, at vi vil, inden for hvad der er lovligt, og det mener jeg bestemt også har været den tidligere regerings holdning, gøre, hvad vi kan for at adskille mindreårige asylansøgere, hvis der er behov for det.
Men vi må ikke kaste barnet, altså retsstaten, ud med badevandet – det bliver nødt til at foregå på lovlig vis.
Kan man ændre lovgivningen?
Det er meget muligt, og den drøftelse tager jeg meget gerne.
Jeg vil anbefale Nye Borgerlige at komme med et beslutningsforslag eller med en forespørgselsdebat, for så deltager vi meget gerne i det i Venstre.
René Christensen (DF), 2021-12-21:
Tak for det.
Det er faktisk nu, det begynder at blive interessant, for ordføreren står jo og siger, at man sådan set var enig i det, der blev foretaget, men man vil ikke gøre det igen, for det viste sig jo at være ulovligt.
De spørgsmål, der bliver stillet af Nye Borgerlige, er jo fuldstændig relevante, for hvis vi nu står i en sådan situation til næste år eller eventuelt om 2 år, kan man høre her, så ville Venstre ikke gøre det en gang til.
Så ville Venstre ikke gå ud at skille børn fra voksne, som eventuelt lever i et tvangsægteskab – det er jo det, ordføreren siger – for der er jo faldet en dom for, at det ville være ulovligt.
Så er det jo sådan set fair nok at spørge: Vil Venstre så lave loven om, også selv om det selvfølgelig kommer i konflikt med menneskerettighederne, for det er jo det, fru Inger Støjberg er blevet dømt for?
Karsten Lauritzen (V), 2021-12-21:
Jeg forstår godt Dansk Folkeparti og Dansk Folkepartis ønske om at gøre den her politiske debat til noget andet end det, det handler om, men jeg er ked af at måtte meddele, at det, vi drøfter i dag, er den dom, der er kommet fra Rigsretten, som Dansk Folkeparti siger de også tager til efterretning.
Det er den dom og konsekvenserne af den, vi drøfter.
Skal den konsekvens som følge af dommen på 2 måneders ubetinget fængsel være, at fru Inger Støjberg taber sin valgbarhed til Folketinget?
Det ser vi forskelligt på – respekt for det.
Vi følger i Venstre den praksis, der har været, med de argumenter, der er fremført.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-12-21:
Nej, men jeg er ikke af den overbevisning, at fru Inger Støjberg i 2016 bevidst brød loven.
René Christensen (DF), 2021-12-21:
Det er netop det, der er til debat i dag.
Vi skal netop vurdere, om fru Inger Støjberg har et almindeligt omdømme, som gør hende værdig eller uværdig.
Venstre mener, at fru Inger Støjberg er uværdig, fordi fru Inger Støjberg som Venstreminister gjorde det, som man står på talerstolen i dag siger er det rigtige.
Jeg kan også samtidig forstå, at Venstre siger, at det ville man aldrig tillade igen, for nu er det jo dømt ulovligt.
Altså, kan man forstå, Venstre mener ikke, at man skal skille unge børn fra voksne mænd.
Det er jo det, det handler om i dag, for det, Inger Støjberg gjorde, og som Venstre var enig i, er ikke længere værdigt for Venstre.
Karsten Lauritzen (V), 2021-12-21:
Det er ikke rigtigt, men vi mener, at de skulle være adskilt efter en individuel vurdering, hvad der i øvrigt havde været lovligt.
Det, vi drøfter i dag – det bliver jeg nødt til at sige, og respekt for, at Dansk Folkeparti insisterer på at gøre det til noget andet – er: Kan man have modtaget en dom på 2 måneders fængsel for at bryde ministeransvarlighedsloven og samtidig udøve sit hverv som folketingsmedlem?
Det siger vi i Venstre at man ikke kan, ligesom vi har sagt det i de andre lignende sager.
Dansk Folkeparti mener noget andet; det er I jo velkommen til.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-21:
Nu har det i nogle spørgsmål lydt, som om mindreårige ikke blev skilt fra ældre flygtninge i Danmark, før eller efter at den ulovlige administration ophørte.
Så jeg vil bare høre, om hr. Karsten Lauritzen kan bekræfte, at mens fru Inger Støjberg var minister på området, blev mindreårige adskilt fra deres ældre ægtefælle, både før den ulovlige administration ophørte, og også efter at den ulovlige administration ophørte.
Blot var det efter individuel vurdering, som loven foreskriver.
Karsten Lauritzen (V), 2021-12-21:
Det kan jeg bekræfte, og de ord, jeg nævnte før, står i øvrigt også i Venstre og Det Konservative Folkepartis betænkningsbidrag, som Liberal Alliance også er enige i, i hvert fald størstedelen af det.
Det står ikke afspejlet i betænkningen, fordi Liberal Alliance ikke sidder i udvalget, men det er så nævnt i bidraget.
Og ja, det havde været muligt at adskille efter en individuel vurdering.
Og det havde været lovligt, hvis man havde gjort det sådan.
Så det kan jeg bekræfte.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-21:
Hvordan kan hr. Kristian Thulesen Dahl sige, at det her er en bagatel, når det handler om, at der er en minister, der har set stort på, at hun som minister naturligvis skal overholde loven?
Intet over og intet ved siden af Folketinget, siger vores demokratiske grundsætninger, og her er der en minister, der har sagt: Jeg er over Folketinget og Folketingets love; jeg administrerer efter min egen lov.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-12-21:
Prøv lige at høre, vi skal alle sammen overholde loven, vi har alle sammen et ansvar, og det har ministre da også i særdeleshed, og det har jo indgået i den her sag.
Men det, vi står med i dag, er, at vi så efterfølgende som folketingsmedlemmer skal vurdere: Hvordan så vi egentlig sagen i 2016?
Hvad er det for en gerning, det her er udtryk for?
Synes vi, det gør en kollega uværdig til at sidde blandt os?
Der synes jeg, at det med det politiske klima, der var, den her måde, hvor Folketingets flertal i virkeligheden skubbede en minister foran sig for at få styr på det med de her barnebrude, skal tælle med.
Derfor kan jeg ikke forstå, at hr. Ole Birk Olesen ikke kan se, at vi med det, der skete i starten af 2016, ikke er over den grænse, hvor en kollega er uværdig til at sidde blandt os.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-21:
Jeg vil ikke tage det flertal, der var i 2016, i forsvar.
Jeg er mere kritisk end de fleste over for oppositionen, når den bare siger, at gør dit, og gør dat, vel vidende at det er svært at gøre.
Men jeg er også kritisk over for en minister, som ikke tager ministergerningen på sig og siger, at det der faktisk ikke kan lade sig gøre, fordi det er ulovligt, men i stedet ønsker at ride med på en populistisk bølge og ovenikøbet bryde loven for at ride med på en populistisk bølge.
Jeppe Bruus (S), 2021-12-21:
Jeg synes, det er stærkt beklageligt – stærkt beklageligt.
Sagen er jo ikke ny.
Det er rigtigt nok, som der bliver henvist til, at den kom frem i 2016 og 2017, og der er et langt forløb med masser af samråd, med en undersøgelse fra Ombudsmanden osv.
Der var jo masser af anledninger til at klare den sag politisk set.
Og havde man gjort det dengang, så vil jeg heller ikke tro, at vi havde stået her i dag.
Det skete jo ikke, bl.a. fordi Dansk Folkeparti ikke ville være med til, at man i virkeligheden skulle komme til bunds i den sag dengang, og så kender vi forløbet derfra.
Pernille Vermund (NB), 2021-12-21:
Tak for det.
Så må man jo lave loven om, sagde ordføreren for lidt siden til fru Karina Adsbøl – så må man jo lave loven om.
Vi er i Nye Borgerlige fuldstændig enige i, at man naturligvis skal overholde loven, også som minister, men det, der er på spil her, er jo ikke bare, hvad sagen er i dag; det er også, hvad vilkårene er for Danmark fremover.
Er Socialdemokratiet villige til at lave loven om, så det, man i betænkningen har udtrykt, nemlig at man er enig i, at de her par skal adskilles, også kommer til at gælde jævnfør dansk lov?
Jeppe Bruus (S), 2021-12-21:
Vi er også inde at røre ved konventionerne, og det, som det her handler om, sagens karakter, har vi jo vendt mange gange, også her i salen – det handler om retten til partshøring osv. i forhold til det, der ligger – og nu har det jo flyttet sig væk fra i virkeligheden at handle om den sag til også at handle om den dom, der har været i Rigsretten, og det er jo årsagen til, at vi overhovedet har den drøftelse, vi har i dag.
Pernille Vermund (NB), 2021-12-21:
I det konkrete tilfælde, ligesom i flere andre tilfælde, er det jo en konvention, som beskytter potentielle forbrydere og ikke ofre, altså en konvention, som gør det muligt for en voksen mand at leve med en mindreårig pige, fordi hensynet til hans ret til familieliv vejer tungere end hensynet til hendes ret til at blive fri for overgreb fra en voksen mand.
Mener Socialdemokratiet virkelig, at konventionen til hver en tid skal stå over det, som vi i øvrigt betragter som danske værdier?
Jeppe Bruus (S), 2021-12-21:
Det, vi behandler i dag, handler jo dybest set ikke om det.
Det, vi behandler i dag, er en sag, som er opstået på baggrund af en minister, der på trods af at være blevet advaret om, at noget er ulovligt, gør det alligevel.
Og der falder en dom i Rigsretten, og det er jo grunden til, at vi overhovedet skal tage stilling til den betænkning, der ligger nu.
Peter Skaarup (DF), 2021-12-21:
Tak til ordføreren for trods alt at stille sig til rådighed, så vi kan få en debat, selv om jeg jo nok synes, at Socialdemokratiet er på helt gal kurs i den her sag.
Mit spørgsmål til hr. Jeppe Bruus lyder: Betyder Socialdemokratiets stemmeafgivning i dag, altså det, at man stemmer for at ophæve den værdighed, som fru Inger Støjberg har som folketingsmedlem, at der fremover vil være tale om, at når en minister bryder ministeransvarlighedsloven, så bliver der ført en rigsretssag mod pågældende, og hvis vedkommende bliver dømt, vil man ophæve vedkommendes værdighed som folketingsmedlem?
Karina Adsbøl (DF), 2021-12-21:
Nej, så man er simpelt hen enig med fru Inger Støjberg, men alligevel vil man dømme hende uværdig.
Det skurrer jo lidt i ørerne.
Fru Inger Støjberg er jo stemt ind i Folketinget efterfølgende – altså efter at det har været fremme, at det var ulovligt.
Efterfølgende har hun jo faktisk fået sit mandat til at sidde i Folketinget, og nu vil man så stemme hende ud af Folketinget.
Mener ordføreren, at det er rimeligt?
Jeppe Bruus (S), 2021-12-21:
Nej, det betyder det ikke.
Og hvis Dansk Folkeparti, da man var støtteparti, dengang havde undersøgt sagen eller taget stilling til den, hvis man havde uddelt en næse og taget den politiske konsekvens af det – faktisk lidt ligesom hr. Lars Løkke Rasmussen også har været ude at sige – så havde vi jo ikke stået her i dag.
Det tror jeg at vi med ret stor sikkerhed kan sige, og jeg synes da, det er noget af det, der er beklageligt ved, at vi er nået hertil.
Peter Skaarup (DF), 2021-12-21:
Så er mit spørgsmål: Er der så lighed for loven?
Fru Inger Støjberg gør efter Socialdemokratiets opfattelse det rigtige.
Hun sørger for, at de her barnebrude bliver adskilt fra de ældre muslimske mænd.
Hun gør det rigtige – det er vi enige om.
Så er spørgsmålet: Hvis man fremover ser ministre gøre noget, der ifølge ens eget synspunkt er det rigtige, betyder det så virkelig ikke, at der er lighed for loven?
Hvis det f.eks. i fremtiden skulle ske, at nogen gør som hr. Morten Bødskov, der som justitsminister på et tidspunkt kom med en nødløgn over for Folketinget, kan vedkommende så bare blive siddende?
Jeppe Bruus (S), 2021-12-21:
Jamen vi er jo ikke enige, hr. Peter Skaarup.
Hvis den enighed, du siger der er, består i, at en minister gerne må bryde loven efter at være blevet advaret om, at det, vedkommende gør, er ulovligt, så er vi ikke enige.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-21:
Hr. Jeppe Bruus betonede i sin tale den meget brede enighed, der er bag den indstilling, som han repræsenterer og taler for i dag.
Han må derfor også have en forventning om, at den vil blive vedtaget, når vi på et tidspunkt skrider til afstemning.
Så mangler vi en person i vores midte.
Ifølge valgloven er der 175 medlemmer af Folketinget valgt i Danmark.
Hvorfor har hr. Jeppe Bruus med den vished for, at hans indstilling bliver vedtaget, ikke også sikret, at vi i dag kan godkende suppleanten?
Er det rigtigt forstået, at kongeriget vil have et parlament bestående af kun 178 medlemmer, indtil denne på et indtil videre udefineret tidspunkt måtte blive godkendt?
Hvilke overvejelser i relation til både grundlov og valglov giver det hr. Jeppe Bruus anledning til?
Jeppe Bruus (S), 2021-12-21:
Tak for det.
Nu er det jo hr. Morten Messerschmidt, der er jurist, og ikke mig, men mig bekendt er det sådan, at der står op til det antal medlemmer.
Hvis der som et tænkt eksempel er et bortfald af et folketingsmedlem hen over sommeren, ville det jo være sådan, at man ville godkende en ny suppleant i den førstkommende samling.
Så mig bekendt er det ikke en unik situation at stå i.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-21:
Ja, der står op til det antal medlemmer i grundloven, men i valgloven har man så valgt at fylde det rum ud.
Det betyder, at det, vi er bundet af, er valgloven, og den siger 175 medlemmer valgt i Danmark, 2 på Færøerne og 2 i Grønland.
Jeg vil bare bede hr. Jeppe Bruus om at bekræfte, at det ikke på noget tidligere tidspunkt har været sådan i en mødeperiode, at Folketinget ikke har overholdt valgloven.
Jeg vil også gerne i den forbindelse bede hr. Jeppe Bruus om at bekræfte, at når vi er bragt i den situation, er det, fordi det flertal, som hr. Jeppe Bruus repræsenterer, har været så ivrige efter at få fru Inger Støjberg stemt ud af det her Ting, at de ikke har tænkt tingene ordentligt igennem.
Jeppe Bruus (S), 2021-12-21:
Jeg vil i hvert fald afkræfte det sidste.
Jeg synes sådan set, vi har haft en lang og grundig sagsbehandling af det her spørgsmål.
I relation til det andet føler jeg mig helt betrygget i, at Folketingets Præsidium tilrettelægger arbejdet på en sådan måde, at vi selvfølgelig overholder både grundloven og valgloven.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-12-21:
Jeg tror egentlig, at de fleste af dem, der følger med i den her debat, også vil kunne nikke anerkendende til, at der åbenbart er opstået et vakuum i dansk politik, hvor der tilsyneladende er stor forskel på de juridiske sandheder og så på de moralske og etiske og også den logiske forklaring på, hvordan beslutninger tages her i det folkevalgte parlament.
Socialdemokraterne har jo bl.a. været med til, også via ordføreren, at sige, at ministeren Inger Støjberg gjorde det rigtige ved at adskille unge asylpar.
Det var noget, der fremgik af Folketingets debat tilbage i februar måned i år, hvor man fra et flertals side valgte at stemme en rigsretssag igennem.
Og der vil jeg gerne spørge ordføreren: Er det ikke stadig væk Socialdemokraternes oplevelse, eller er der noget, der har gjort, at Socialdemokraterne nu har skiftet standpunkt til, at ministeren ikke gjorde det rigtige?
Jeppe Bruus (S), 2021-12-21:
Tak for det.
Vi træffer mange vigtige beslutninger, og vi må aldrig tage let på de beslutninger, vi træffer.
I dag føles ansvarets åg ekstra tungt.
Vi skal tage stilling til, om en af vores folketingskollegaer er værdig til at sidde her i Folketinget.
Det skal vi, fordi vi har et grundlovsbestemt ansvar for at vurdere, om man er straffet for en handling, der i almindeligt omdømme gør et folketingsmedlem uværdig til at være medlem af Folketinget, jævnfør grundlovens § 30.
Det ansvar må vi selvfølgelig tage på os.
Jeg tror ikke, at der er nogen her i salen, der gik ind i politik med et ønske om at erklære en folketingskollega uværdig til sin plads i Folketinget, og slet ikke en kollega, som igennem 20 år har været medlem af Folketinget, og en, der for mange af os i øvrigt er en vellidt kollega.
Men i en sag som den her er vi jo nødt til at læne os op ad både juraen og domstolen, i det her tilfælde Rigsretten, og nøgternt forholde os til den konkrete sag.
Rigsrettens dom mod fru Inger Støjberg kunne ikke være meget mere klar: 25 ud af 26 af Rigsrettens medlemmer, herunder 13 højesteretsdommere, har fundet fru Inger Støjberg skyldig i sagen.
Når man kigger i historien, er der ikke nogen klar præcedens for den beslutning, vi skal træffe.
Men skeler vi alligevel til de beslutninger, Folketinget historisk har truffet om folketingsmedlemmers værdighed, og skal vi være tro mod ånden i grundlovens værdighedsbestemmelse, ja, så må konklusionen i sagen her være, at fru Inger Støjbergs dom ved Rigsretten er uforenelig med det at være medlem af Folketinget.
Det er en samlet socialdemokratisk folketingsgruppe enige om.
Nu gør vi vores grundlovsbestemte pligt.
Vi tager stilling i sagen med den alvor og den seriøsitet, som det kræver, og med den fornødne respekt for hovedpersonen, vel vidende at det er tungt for os alle, der skal træffe den her beslutning, men naturligvis er det mest alvorligt og tungt for fru Inger Støjberg at skulle bære konsekvenserne af den her beslutning.
Tak for ordet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-12-21:
Tak, og tak for, at Socialdemokratiets ordfører tager ordet i den her sag.
Det synes jeg er rigtig godt.
Jeppe Bruus (S), 2021-12-21:
Vi er lidt tilbage til det svar, jeg også gav til hr. Kristian Thulesen Dahl.
Det er jo ikke noget unikt, at der er politikere og politikere på tværs af alle partier, der forfølger en sag og presser på og siger, at det her må man da få gjort noget ved, og at der så kommer en minister og siger: Det er jeg helt enig i; jeg kan bare ikke, fordi det vil overskride rammerne af de konventioner, vi er en del af, eller af den lovgivning, vi har vedtaget, og så må man jo lave loven om.
Det er den normale praksis, vi har, og det er der sådan set ikke noget unormalt i.
Jeg kan bekræfte, at vi har skrevet det, og at vi mener det, når vi skriver det og lægger stemmer til det.
Men den sidste del, som hører med til den formulering eller den antagelse, at fordi vi politisk set er enige, skal vi også være enige i, at man som minister kan overskride loven, vel vidende at man blev advaret mod, at det, man gør, er ulovligt, holder jo selvfølgelig ikke.
Det er jo ikke sådan, hvis en minister var kommet til Folketinget og havde sagt, at jeg er sådan set helt enig i det, men det er ulovligt, at vi så som folketingsmedlemmer – jeg tror ikke fra nogen partier – ville sige til ministeren, at du skal gøre det alligevel, vel vidende at det er ulovligt.