Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-01-12:
Tak for det.
Som en del ordførerne indtil videre har været inde på, er det her lovforslag jo sammensat af forskellige elementer, og i Alternativet har vi det på samme måde som en del af de andre partier, nemlig at der er elementer, som vi helt klart kan støtte, og så er der elementer, som vi synes er ret problematiske.
Et entydigt positivt element i det her lovforslag er selvfølgelig, at man med lovforslaget vil sidestille incestofre, altså personer, der har været udsat for incest, med personer, som har været udsat for voldtægt, i forhold til aktindsigt og offentlig omtale.
Vi er også klart positive med hensyn til de takter, der er i forhold til digitalisering.
Der er ingen tvivl om, at vores retssystem trænger til at blive rusket lidt op i i forhold til de muligheder, der er inden for digitalisering, og at man ikke er fulgt med på samme måde i vores retssystem, som man er på andre områder i samfundet.
Så derfor er vi klart positive over for, at man gør brug af de muligheder for digitalisering, der er.
Det er dog også nødvendigt med en vis tolerance over for de borgere i vores samfund, som måske ikke på samme måde følger med i den digitale udvikling, og her tænker vi særlig på, at der selvfølgelig er socialt udsatte, som ikke gør brug af de digitale virkemidler, og som ikke har en e-Boks.
Det skal det selvfølgelig fortsat være, men man skulle måske overveje i forbindelse med den her digitalisering af forkyndelsen, at de socialt udsatte får at vide, at det nu ligger i e-Boks-regi, og at man skal gøre en ekstra indsats fra systemets side for, at det også når frem til de mennesker, der har frasagt sig at få forkyndelser eller meddelelser via e-Boks.
Jeg synes også, det er vigtigt at følge op på praksiserfaringerne i forhold til det her med digitalisering, for det er ret vigtigt, at vi ikke afholder nogen fra at få den nødvendige information, fordi de af en eller anden grund ikke får kigget i deres e-mails eller e-Boks.
Så er der også nogle andre problematiske elementer i lovforslaget.
Der er nogle af de andre ordførere, der har været inde på det, og jeg nævnte det også lige i mit spørgsmål til Liberal Alliance.
Vi synes, det er problematisk i forhold til det her element med, at domstolene fremadrettet skal afsige en udeblivelsesdom, såfremt den tiltalte ikke møder op.
Vi anerkender – og det vil jeg gerne understrege – at der er udfordringer med, at en del tiltalte ikke møder op til deres retssager.
Jeg vil dog sætte spørgsmålstegn ved, hvor store de udfordringer er.
Altså, Institut for Menneskerettigheder nævner jo tallene i deres høringssvar, og det her med at sige, at det er sådan en helt generel tendens, at der er mange tiltalte, der sjofler vores retssystem ved ikke at møde op, skal måske nuanceres en lille smule.
For tallene viser jo, at ud af 4.000-6.000 retsmøder i samtlige byretter, landsretterne og Grønlands Landsret var der 178, som blev udsat, fordi der ikke var nogen, der mødte op.
Så det er bare et opråb om en lille smule nuancering.
Men det er klart, at det principielle problem med det element i lovforslaget jo handler om, at vi fratager domstolene myndighed i forhold til at være dem, der vurderer, om der skal afsiges en udeblivelsesdom, og det synes vi principielt er rigtig problematisk.
Der er ingen tvivl om, at vi godt kunne gøre noget for at opfordre domstolene til måske i flere tilfælde at afsige nogle udeblivelsesdomme.
Det har jeg sådan set ikke noget problem med, men jeg synes, det er et rigtig stort problem, at vi pålægger domstolene, at de skal afsige udeblivelsesdomme.
Vi bør lade den beslutning ligge hos domstolene fremadrettet.
Og det er jo også noget, som både Advokatrådet og Institut for Menneskerettigheder påpeger i deres høringssvar.
Det kan være et stort retssikkerhedsproblem for den enkelte, hvis der er nogle grunde til, at man er udeblevet, som måske ikke lige er omfattet af det, der står her i lovforslaget.
Så det element synes vi er meget problematisk.
Det er helt rigtigt, som fru Trine Bramsen var inde på i sin ordførertale, at vi jo lige præcis i Danmark har et retssystem, som vi faktisk i høj grad kan stole på.
Jeg er faktisk meget tryg ved retssystemet i Danmark; jeg er enormt tryg ved de domstole, vi har.
Lige præcis derfor skal vi fastholde den uafhængighed, der ligger der, og når vi begynder at sige, at det er ministeriet, der skal fastsætte salæret til forsvarsadvokaterne, som er ministeriets egne, kan man sige, modstandere i retssystemet, så har vi altså et principielt problem, for så begynder vi at blande æbler og pærer og bananer sammen.
Så lige præcis den tillid, vi har til vores retssystem, ligger jo i, at vi har fundet ud af at organisere det sådan, at det er den uafhængige myndighed, der fastsætter salæret til forsvarsadvokaterne, og det skal det fortsat være.
Så det synes vi er et principielt problem.
Jeg vil ikke sige mere – min taletid er udløbet nu.
Så med det kan jeg bare sige, at på grund af at der er de her forskellige elementer, hvoraf vi kan støtte nogle og ikke støtte andre, kan vi ikke støtte lovforslaget i sin helhed.