runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjørn Brandenborg (S), 2020-01-24:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen og for sympatien.
Jeg står her med en grafik fra Facebook – nu har jeg gjort den meget, meget stor, så jeg håber, at ordføreren kan se den – med et billede af en storsmilende Tommy Ahlers, hvorpå der står skrevet: Væk med uddannelsesloftet.
Og med stort nedenunder står der: Venstre.
Det er jo et meget simpelt og i virkeligheden egentlig også et meget fint budskab, som jeg sådan set er fuldstændig enig i.
Mit spørgsmål til ordføreren er: Giver en grafik som den her ikke det klare indtryk og det klare billede, at man er imod uddannelsesloftet, og kan ordføreren så bekræfte, at det, som man har gang i nu, er et klokkeklart eksempel på – et ord, jeg faktisk hader – et løftebrud?
Dorthe Hindborg (S), 2020-01-24:
Jeg må jo indrømme, at jeg også er noget forvirret over den her tilgang, og jeg tror, det må være svært for de unge at forstå det her – nu har jeg heller ikke så høj anciennitet herinde, men det er også lidt svært for mig at forstå den her tilgang.
Hvordan forklarer vi det her til de almindelige studerende og de unge, som skal i gang med en uddannelse?
Vi ved jo, at man, når man går i gang med en uddannelse, har en drøm om det, der skal komme bagefter.
Det kan være rigtig svært at vide, hvad det i virkeligheden er.
Det ved vi, fordi vi har den erfaring i livet, vi har.
Jeg har svært ved at forstå, hvad mening det giver for de studerende, og hvad mening det giver for samfundet, at man så er nødt til at droppe ud, når man når et stykke hen i sin uddannelse – typisk ret kort tid før man egentlig kunne være færdig, og så går man i gang med noget nyt.
Hvordan kan det være bedre rent økonomisk for samfundet
Hvordan kan det være bedre for det arbejdsmarked, som jeg har indtryk af Venstre egentlig er meget optaget af, og som står og råber på arbejdskraft?
Det har jeg svært ved at forstå; det vil jeg gerne høre mere om.
Carsten Kissmeyer (V), 2020-01-24:
Det var nøjagtig det, vi sagde – også op til valget.
Jeg må sige, at jeg sådan set synes, at vi lige præcis signalerer, at vi anser den problemstilling, der er opstået omkring det, man omtaler som uddannelsesloftet, som reel.
Det, vi så bare siger, er, at vi ønsker en anden finansiering, og den finansiering, der er lagt for dagen, tilslutter vi os ikke.
Det har den konsekvens, at vi stemmer gult.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-01-24:
Jeg tror, at man som studerende – hvis der er nogle studerende, der hører den her debat – bliver forvirret over Venstres standpunkt.
Man siger, at man gerne vil gøre op med uddannelsesloftet.
Nu er der så vedtaget en finanslov, og Venstre kan så være uenig i den måde, finansloven er skruet sammen på, men vi har afskaffet uddannelsesloftet – eller jeg håber, at vi kommer så langt, at vi får afskaffet uddannelsesloftet.
Hvorfor pokker siger Venstre ikke bare: Vi ønsker også uddannelsesloftet afskaffet, så selvfølgelig bakker vi det her op?
Det virker, som om økonomien er vigtigere end de unge.
Bjørn Brandenborg (S), 2020-01-24:
Nu vil jeg lade grafikken ligge så, men når man har den, vil jeg bare sige, at der ikke står noget med nogen mellemregninger eller noget med, at hvis man laver en eller anden aftale, der passer, vil man måske gerne, hvis man måske en dag finder ud af det, måske stemme for uddannelsesloftet.
Herpå står der, at Venstre gerne vil afskaffe uddannelsesloftet, hvis de genvinder magten.
Det ønsker man ikke nu.
Nu har man i København og mange andre steder, hvor der bor mange studerende, så bildt dem ind, at hvis de stemte på Venstre og Venstre genvandt regeringsmagten, ville man afskaffe uddannelsesloftet.
Hvad vil ordføreren sige til alle de unge mennesker, som har stemt på Venstre af den klare overbevisning, at man ville afskaffe uddannelsesloftet?
Uffe Elbæk (ALT), 2020-01-24:
Jeg er lidt overrasket over, at man vælger at stemme gult.
Før valget hørte jeg i hvert fald nogle helt klare meldinger fra Venstre om, at man også var klar til at afskaffe uddannelsesloftet.
Nu er der en finanslov, der er gået igennem, og der er økonomi til det.
Jeg er meget overrasket.
Kan ordføreren ikke uddybe det?
Carsten Kissmeyer (V), 2020-01-24:
Tak for ordet.
Jeg kan jo sige, at vi sådan set også i Venstre er blevet overrasket over effekten af begrænsningen, adgangsreguleringen – altså det, som man kalder uddannelsesloftet, og det er jo faktisk ikke det, det hedder – og hvordan det reelt har virket.
I Danmark har vi jo en tradition for, at vi har stærke uddannelser, og at vi har uddannelser i verdensklasse.
Vi er meget optaget af, at vi kan anvende uddannelse og viden på tværs af forskellige felter, og der må vi sige, at det, vi skal bruge et uddannelsessystem til, er at sikre en faglig robusthed og en faglig omstillingsparathed.
Det har vi brug for.
Når vi så ser på, da vi i sin tid stemte for den her lov, var det sådan set lidt imod vores overordnede holdning, for vi vil egentlig gerne have, at man kan vælge nogenlunde frit, og at man kan komme i den retning, man gerne vil.
Men essensen var jo, som den tidligere ordfører har talt om, at vi havde en udfordring med dagpengesystemet, hvor der var nogle, der var i den situation, at de var ved at kunne falde ud, og der er det sådan, at vi i Venstre har det der udgangspunkt, at pengene skal passe.
Så der var nogle svære politiske valg på daværende tidspunkt, og vi må jo erkende, at det, vi har set, lidt ligner det, den tidligere ordfører sagde.
Vi har set, at det for nogles vedkommende nok har skabt nogle myter om, hvad mulighederne var, og hvordan man blev bundet, vi har måske ikke fået solgt mulighederne godt nok, og der har jo faktisk også været en liste over, hvad for nogle uddannelser man godt kunne tage, efter at man havde taget en uddannelse, og hvor der var gode beskæftigelsesmuligheder.
Men vi anerkender, at der i familierne og hos de unge mennesker er opstået en utryghed – det anerkender vi – så hvad angår det der med nulfejlskultur og det at vælge rigtigt osv., anerkender vi, at der er en udfordring.
Så i Venstre sympatiserer vi faktisk med det forslag, der ligger, og på den baggrund vælger vi så at sige, at vi har en udfordring.
For vi har nemlig den udfordring, at man med den finanslov, der ligger, har valgt at gøre det dyrere at være dansker, og der er også lagt afgifter på familieejede virksomheder osv., og det er ting, vi ikke kan lide.
Vi ønsker, at vi har en en til en-finansiering, som vi kan stå på mål for, og derfor vælger vi altså den model, at vi hverken stemmer for eller imod.
Vi er sådan set positive over for, at man afskaffer det omtalte uddannelsesloft, men vi ønsker, at den finansieringsmodel, der skal ligge, er en anden end den, der er der nu, og derfor vælger vi at stemme gult i den her sag.
Kasper Sand Kjær (S), 2020-01-24:
Jeg har ikke et konkret tal med i dag.
Men jeg kan bare sige, at når man taler med elever og studerende rundtom på landets uddannelser og med elev- og studenterorganisationerne, er man ikke i tvivl om, at der er unge, som er kommet i klemme i uddannelsesloftet.
Jeg har selv mødt studerende, som har fortalt, at de stod og var færdige med deres bacheloropgave på universitetet og valgte ikke at aflevere den, fordi de var i tvivl om, hvad konsekvensen ville være, hvis det nu i virkeligheden viste sig, at det ikke var den uddannelse, de skulle have.
Det er jo helt hovedløst, at unge har valgt ikke at gennemføre deres uddannelse, fordi de på grund af uddannelsesloftet blev i tvivl om, om det nu var det rigtige.
Carsten Kissmeyer (V), 2020-01-24:
Jeg synes sådan set ikke, der er nogen grund til at være overrasket.
Vi giver jo sådan set udtryk for nøjagtig det samme, som ordføreren før mig gav udtryk for, nemlig at vi egentlig også er blevet overrasket over, hvad konsekvenserne har været.
For det er ganske, ganske få, der reelt er ramt af uddannelsesloftet.
Men når vi vælger den her tilgang, er det jo, fordi vi også op til valget sagde: Vi ønsker sådan set at afskaffe uddannelsesloftet, men vi ønsker også at finde en løsning, der en til en kan finansiere det.
Derfor er vores tilgang, at vi nok skal få regnestykket til at hænge sammen.
Kasper Sand Kjær (S), 2020-01-24:
Ud over at gå til valg på at afskaffe uddannelsesloftet gik Venstre jo også til valg under sloganet samme velfærd som Socialdemokratiet bare uden skattestigninger – eller noget i den dur.
Og nu skal det jo så ligesom stå sin prøve.
Kan man levere alt det samme på velfærd, forbedringer af uddannelse osv. uden skattestigninger?
Og er det her ikke bare det første bevis – som jeg er sikker på der i løbet af den her valgperiode bliver mange af – på, at Venstre ikke kan levere den samme velfærd, når man ikke vil være med til også at finde finansieringen til den?
Carsten Kissmeyer (V), 2020-01-24:
Som det ser ud, og som jeg har forklaret, har vi sympati for de elementer, der ligger i forslaget, og det vil vi ikke stemme imod.
Men vi stemmer gult, fordi vi ikke er enige i finansieringsmodellen, som den nuværende finanslov bygger på.
Jeg vil sige nøjagtig det samme, som jeg har sagt her fra talerstolen, nemlig at vores indgangsvinkel er, at vi vil skaffe en anden finansiering end den, der ligger.
Det er blevet dyrere at være dansker.
Kasper Sand Kjær (S), 2020-01-24:
Jeg må indrømme, at jeg efterhånden er en lille smule forvirret over, hvad det er, Venstre mener i forhold til spørgsmålet om uddannelsesloftet.
Først ville man beholde det; kort før valgdagen skiftede man synspunkt, så man ville af med det; nu vil man så ikke af med det; og lige pludselig stemmer man gult med argumentet om, at man ikke er enig i finansieringen.
Men i Venstres eget finanslovsforslag, hvor man jo selv havde muligheden for at anvise en anden finansiering, var det jo heller ikke med.
Så kan ordføreren ikke lige forklare, hvad Venstres synspunkt egentlig er?
Ønsker man at afskaffe uddannelsesloftet, eller ønsker man ikke at afskaffe uddannelsesloftet?
Carsten Kissmeyer (V), 2020-01-24:
Jeg konstaterer, at Venstre er enig i de synspunkter, som Socialdemokratiet har givet udtryk for i forhold til konsekvenserne af uddannelsesloftet, og derfor vælger vi ikke at stemme imod, men stemme gult, fordi vi er uenige i finansieringsmodellen.
Jacob Mark (SF), 2020-01-24:
Jeg spurgte om noget helt andet.
Jeg spurgte, om ordføreren vil love, at Venstre ikke vil indføre et uddannelsesloft igen, hvis de får magten.
Jeg håber bare, at jeg kan få et ja eller et nej eller et løfte.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at det er noget mærkelig noget med den finansieringsdiskussion.
Jeg har aldrig hørt det før i mine 4½ år herinde.
Vil Venstre melde sig ud af alt det – vi skal lige om lidt forhandle om et politiforlig og måske om udligning– der bliver finansieret i finansloven?
Carsten Kissmeyer (V), 2020-01-24:
Vores tilgang med at stemme gult er jo at indikere, at vi vil lade den beslutning, der kommer til at blive taget nu, være gældende, men at vi vil finde en anden finansiering.
Jacob Mark (SF), 2020-01-24:
Tak for det.
Det har jo været interessant at følge, hvordan Venstre først var en drivende kraft i at indføre uddannelsesloftet, hvad der var rigtig mange unge mennesker, der var kede af, for så midt i valgkampen meget belejligt, kort før folk skulle ned og stemme, at ville afskaffe uddannelsesloftet.
Kort efter valget ville man så ikke afskaffe det alligevel, og nu vil man så stemme gult.
Det synes jeg er besynderligt.
Jeg tror egentlig, at jeg først og fremmest har brug for noget sikkerhed, for noget, der er vigtigt for SF, er jo, at det her uddannelsesloft ikke kommer igen, hvis regeringsmagten en dag skulle skifte, hvilket jeg ikke håber.
Så kan ordføreren love, at det ikke bliver sådan, at Venstre igen vil fremsætte eller stemme for et forslag om et lignende uddannelsesloft?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-01-24:
Jamen jeg er meget klar til at drøfte alle former for efter- og videreuddannelse.
Jeg er ikke sikker på, at det nødvendigvis skal være noget, der ligger lige i forlængelse af en professionsuddannelse.
Jeg må indrømme, at jeg lidt ser de der 1-årige uddannelser, som vi fik lavet, som noget, der, hvis det skal have et liv, skal minde lidt om erhvervskandidatuddannelsen, altså noget, man tager senere i livet som supplement eller en videreudvikling af den uddannelse, man har i forvejen.
Men jeg er helt med på at diskutere alle muligheder for relevant videreuddannelse.
Jacob Mark (SF), 2020-01-24:
Tak for talen og for en spændende dialog indtil videre.
Ordføreren siger, at ordføreren ikke rigtig ved, hvor mange der vil blive ramt af uddannelsesloftet.
Men samtidig siger ordføreren så, at det svækker beskæftigelsen med ca. 1.200 personer.
Det er nærliggende at tænke, at tallet – og det har hr. Søren Pind i øvrigt også tidligere bekræftet som minister – ligger i et spænd mellem 900 personer og 1.800 personer, der vil blive ramt af det her.
Det er bare for at sige, at der faktisk er ret mange mennesker, der bliver ramt af uddannelsesloftet.
Så vil jeg egentlig bare gerne høre ordføreren sådan helt lavpraktisk: Hvorfor skal en matematiker ikke kunne blive lærer, når vi mangler lærere?
Hvorfor skulle en psykolog ikke kunne blive socialrådgiver?
Altså, hvad er logikken i det?
Det er jeg faktisk helt enig i.
Jeg synes, det var en fejl – men det var jo en politisk aftale, og den står jeg ved – at man skulle kunne tage den der 1-årige uddannelse lige efter bacheloren, for der har man jo kandidaten, eller hvad man nu har lyst til.
Så jeg ser det også som noget, man skal kunne tage senere hen, og der er heldigvis også flere uddannelser, hvor man kan komme tilbage, efter at man har været på arbejdsmarkedet, og så tage den.
Hvad så med at lave den model for professionsuddannelserne – ikke at man kan tage den lige efter, men at man kan vende tilbage efter noget tid på arbejdsmarkedet og så få sådan en 1-årig overbygningsuddannelse?
[Lydudfald]
... der er masser af steder, hvor vi mangler arbejdskraft, og hvor der ikke er lavet undtagelser – bl.a. i forhold til lærere.
Så er det rigtigt, at der findes det, der hedder Teach First, men det er alvorligt presset, så det er ikke sikkert, det vil blive ved med at være der.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Men et andet spørgsmål er: Er det her ligesom linjen for De Konservative, altså at De Konservative ikke vil være med i noget, der er finansieret i finansloven?
Vil det sige, man er imod styrkelse af Klimarådet, at man er imod politiforliget og styrkelse af politiet, for det er jo også finansieret i finansloven?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-01-24:
For nylig havde vi en deputation inde i vores udvalg – altså dem, der faktisk siger, at vi kan gå ud og bruge dem, der er erfarne, og få dem som lærere.
Og det kan man jo også.
Du kan jo godt tage de uddannelser senere.
Og der er jo netop også lavet undtagelser i de områder, hvor der er mangel på de kvalificerede medarbejdere.
Jeg tror, man kan diskutere i forhold til alt det med at være presset og at skulle præstere, hvorvidt det er anderledes end i forhold til tidligere.
Jeg tror bare ikke, vi har italesat det så meget.
Da jeg selv blev færdig, havde vi jo en meget, meget høj dimittendledighed – den var på 10-15 pct.
Der var virkelig pres på; vi vidste godt, at der ikke var jobs, så der var et stort pres.
Det har der jo været altid.
Det, der også er et pres i dag, er jo et socialt pres.
Det er andre ting, der også giver et pres.
Vi har ikke noget specielt behov for at kæmpe for et uddannelsesloft, for vi kan ikke helt se, om det er det slag, der er værd at kæmpe – altså at det ændrer så meget ved det hele.
Vi kan ikke se, helt præcis hvor mange der kommer i klemme.
Vi vil bare sige, at der må komme et forslag om, hvordan det skal finansieres, uden at det hæver skatterne.
Vi fik endda at vide af statsministeren, at det var, fordi man skulle hæve arveafgiften.
Du kan jo godt gå ud og videreuddanne dig.
Vi vil bare sige, at der altså også er noget i, at du får en uddannelse gratis af staten; du får su.
Skal man kunne blive ved med at uddanne sig og uddanne sig?
Vi synes bare, at der er noget principielt i, at man også går ud og bruger sin uddannelse og så arbejde videre.
Det kan man jo i dag, altså som det er i dag.
Så kan man måske se, om der er flere steder, hvor der skal laves nogle undtagelser.
Og det er jo hele den diskussion om, hvordan vi får de kvalificerede ind, altså får alle dem med høje karakterer til også at søge ind på en læreruddannelse.
Men det er en noget andet diskussion end den, der handler om at uddanne sig.
Som ung kan man ikke vide ret meget.
Og da jeg selv skulle vælge min uddannelse, havde vi ikke ret meget information, så det var sådan lidt: Nå, det bedst mulige er det, der kan give mig noget.
Der er rigtig meget, jeg måske ville have gjort anderledes i dag.
Men man skal sige til de unge i dag: Det er ikke en blindgyde at tage en uddannelse, og du kan jo også undervejs i din bachelor droppe ud – du kan droppe ud 2 år henne i din uddannelse og skifte til noget nyt.
Det er ikke det, der er problemet.
Det eneste, du ikke må, er at gå direkte videre på en uddannelse på samme niveau eller et lavere niveau.
Så skal du ud at arbejde, og så kan du få en uddannelse igen.
Men du kan jo godt videreuddanne dig.
Og det, jeg vil sige, er, at selvfølgelig kan du lave det om, og det er da svært at vælge, men vi må gøre det system enklere og nemmere for de unge.
Kasper Sand Kjær (S), 2020-01-24:
Jeg tror, jeg er lige så forvirret som hr. Uffe Elbæk over, hvad De Konservative præcis mener, men lad nu det være.
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at spørge ordføreren, som jo kommer ude fra erhvervslivet og har en lang erfaring med sig herind i Folketinget, om det ikke er en naturlig del af unges rejse mod arbejdslivet og mod at finde deres rette hylde, at man vælger forkert, at man træffer valg, som viste sig ikke at være de rigtige.
Anerkender ordføreren ikke, at det er en del af det at være ung, og at uddannelsesloftet var med til at begrænse de unge i deres mulighed for at vælge forkert, at blive klogere undervejs?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-01-24:
Ikke nødvendigvis, for hvis du skal lave et forslag, skal det kunne finansieres.
Hvis man også hørte Rasmus Jarlovs tale her, da vi havde finanslovsdebat, blev der også sagt nej, og det var præcis det samme argument, altså at vi siger: Jamen vi må sige nej, for vi kan ikke lade det være begrundet med, at vi vil hæve skatterne, fordi vi skal løfte det her på uddannelserne.
Vi synes, man kunne gøre et arbejde for at finde pengene et andet sted.
Derfor siger vi nej.
Kasper Sand Kjær (S), 2020-01-24:
Men er afskaffelse af uddannelsesloftet ikke netop at gøre det lettere og mere gennemskueligt og at fjerne nogle af de benspænd, som det har vist sig at medføre i uddannelsessystemet?
Og hvis ordføreren også har den bekymring, anerkender ordføreren så ikke, at her er afskaffelsen af uddannelsesloftet et vigtigt skridt på vejen til at lette bare lidt af presset for de unge?
Uffe Elbæk (ALT), 2020-01-24:
Men så kan man sige, at Konservative lægger sig i slipstrømmen af Venstre.
Godt nok er Konservative så endnu mere præcise: De stemmer rent faktisk nej til lovforslaget.
Men jeg kan ikke høre, om man synes, det er en god idé at fastholde uddannelsesloftet, eller om det kun er på grund af finansieringen.
For enten er man imod uddannelsesloftet, eller også er man ikke.
Henrik Dahl (LA), 2020-01-24:
Eftersom jeg brugte et filmvidenskabeligt eksempel i min ordførertale, kan man jo næsten regne ud, at det er mig, og det står jeg også fuldstændig ved.
Det har ikke været nogen hemmelighed, for jeg har sagt i fuld offentlighed, at jeg ikke personligt synes, at uddannelsesloftet var en god idé, men at vi blev fedtet ind i det, da der blev lavet nogle aftaler ved regeringsomdannelsen i 2016.
Jacob Mark (SF), 2020-01-24:
Det synes jeg vi skal kalde en aftale.
Så vil jeg egentlig gerne bruge de sidste 30 sekunder på at læse mit yndlingscitat i hele den her debat nogen sinde op, for jeg har været med i den fra starten, og det lyder: Jeg har selv to kandidatgrader, og jeg har dem i to fag, der absolut ikke har noget med hinanden at gøre, nemlig filmvidenskab og sociologi.
Hvem har sagt det?
Det er mit yndlingscitat.
Henrik Dahl (LA), 2020-01-24:
Nu er det jo fredag, og hr. Jacob Mark har jeg gennem mange år kendt som et usædvanlig godt selskab.
Så jeg vil foreslå, at vi ses om et års tid, og hvis det er sådan, som jeg siger, køber jeg en fadøl til hr. Jacob Mark, og hvis det er sådan, som hr. Jacob Mark siger, køber han en fadøl til mig.
Jacob Mark (SF), 2020-01-24:
Jeg tror, at ordføreren undervurderer den betydning, uddannelsesloftet har haft.
Jeg aner det jo ikke, men jeg tror det.
Jeg kender ordføreren som en, der sådan går meget rationelt til tingene, men nogle gange er politik og symboler ikke rationelle.
Når man har været rundt på folkeskoler og ungdomsuddannelser, kan man se, at noget af det, der har fyldt mest for dem, har været uddannelsesloftet.
Så vil ordføreren sige, at det ikke giver nogen mening, for det kommer aldrig til at ramme dem, og jeg er enig i, at det ikke er rationelt, men det er der.
For jeg tror, det stod som et symbol på det, de unge føler, altså at der ikke er plads til at fejle, at man hele tiden skal vælge rigtigt første gang.
Derfor tror jeg jo, at ordføreren tager fejl, når ordføreren mener, at det ikke kommer til at have nogen betydning for de unge mennesker.
Hvad tænker ordføreren om det?
Henrik Dahl (LA), 2020-01-24:
Tak for ordet.
Når jeg en dag skriver mine erindringer, kommer spørgsmålet om uddannelsesloftet til at fylde rigtig meget.
Selve indgrebet var uddannelsespolitisk meningsløst.
Der var kun meget få mennesker, som uddannede sig på den måde, der blev forbudt, og det kan man meget tydeligt se på økonomien.
Vi bruger knap 9 mia. kr. på universitetsuddannelse, og forslaget indbragte 340 mio. kr.
Det er småpenge.
Men indgrebet blev lavet, fordi det havde en fiskal effekt.
De tre store partier i Folketinget skulle bruge pengene, og så blev indgrebet lavet.
Alligevel lykkedes det for venstrefløjen at fremstille uddannelsesloftet som jordens undergang, som det værste magtovergreb fra konkurrencestatslogikkens side, verden nogen sinde havde set, og som en af de væsentligste årsager til mistrivsel på de videregående uddannelser.
Nu forsvinder uddannelsesloftet, og det vil ikke kunne mærkes, fordi det stort set ikke gik ud over nogen.
At uddannelsesloftet forsvinder, vil ikke få nogen positive konsekvenser af den simple grund, at det ikke havde nogen negative konsekvenser, og om 3 måneder har vi glemt, at uddannelsesloftet nogen sinde har eksisteret.
Jeg ved ikke rigtig, hvad man skal kalde det.
Jeg har kigget lidt over i filmvidenskaben for at få inspiration.
Alfred Hitchcock havde noget, han kaldte en MacGuffin, og en MacGuffin var, når man fremprovokerede en eller anden situation ved hjælp af et plot-element, som i sig selv var meningsløst, og det vil jeg gerne give et eksempel på.
Hvis man kan huske filmen Psycho, kan de fleste mennesker godt huske, at det drejer sig om to mennesker, der har en konfrontation inde i et uhyggeligt hus, Norman Bates og Sam.
Men hvordan kommer Sam egentlig ind i det uhyggelige hus?
Det er der ikke nogen der kan huske overhovedet.
Det er, fordi Sam's kæreste har begået et bankrøveri, og det har alle glemt, indtil jeg nu minder dem om det.
Hele den her sekvens, hvor Janet Leigh's karakter bliver myrdet, kaldte Hitchcock en MacGuffin.
Uddannelsesloftet var uddannelsespolitik for modstanderne, men uddannelsesloftet var ikke uddannelsespolitik for tilhængerne, og det er det, der er det interessante ved uddannelsesloftet, for det er sådan en asymmetrisk konflikt i Folketinget, som næsten er umulig at vinde.
Derfor er jeg selvfølgelig utrolig glad for, at den stopper.
Jeg vil ikke sige, at 340 mio. kr. er billigt for at slippe for en meningsløs diskussion, for det er alligevel urimeligt at fremstille skatteborgernes penge på den måde; jeg kunne godt føle mig fristet alligevel, men jeg gør det ikke.
Men vi støtter forslaget og er glade for, at den her MacGuffin ikke længere eksisterer.
Tak for ordet.