runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-21:
Så det, vi taler om, er ikke bare de syriske piger, men også deres familier?
Mads Fuglede (V), 2023-02-21:
Generelt er det jo sådan, at hvis man tager en uddannelse, som eksempelvis er på positivlisten, så er det Venstres politik at understøtte det, hvis man kan matche et menneske uden for Schengenområdet med et ledigt arbejde i Danmark.
Det er de facto det, der kommer til at ske med de syriske piger på det område; sådan forestiller jeg mig det kommer til at ske.
Selv om jeg ikke kan foruddiskontere, hvordan lovforslaget kommer til at se ud, forestiller jeg mig, at det bliver noget i den retning.
Det er ikke noget, vi i Venstre har nogen udfordringer med.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-02-21:
Ordføreren nævnte meget tidligt i sin tale, at det var højtkvalificeret arbejdskraft.
Det har jeg altså svært ved at forestille mig, for det er jo netop ikke et beløb, som tiltrækker højtkvalificeret arbejdskraft.
Det synes jeg altid vi godt kan diskutere, altså om der er behov for virkelig højtkvalificeret arbejdskraft, som vi af en eller anden årsag ikke selv kan skaffe.
Men det er det jo ikke, når man bliver ved med at sætte beløbet ned.
Tingene svarer jo nogenlunde til hinanden med løn, udbud, efterspørgsel osv., så jeg har svært ved at forstå det udtryk.
Mads Fuglede (V), 2023-02-21:
Der, hvor jeg bor, i Ringkøbing-Skjern, er det næsten udelukkende udenlandsk arbejdskraft, der er i eksempelvis vores landbrugsbedrifter og især svinebedrifterne.
De er højt kvalificeret.
De er meget, meget dygtige.
De har tit været her som landbrugselever først og har lært faget herhjemme.
Man kan ikke besætte de her stillinger, lige meget hvor meget man slår dem op i Danmark.
Hvis man ikke havde den mulighed for at få udenlandsk arbejdskraft ind på eksempelvis vores svinebedrifter, ville dansk svineproduktion have det rigtig vanskeligt.
De produkter, vi laver, er trods alt noget af det, vi har brystet os af i en årrække, og kvaliteten af de produkter, der bliver produceret der, kommer jo ikke fra ikkekvalificeret arbejdskraft; den kommer fra meget, meget dygtige mennesker, som vi skal være glade for har valgt Danmark som destination at gå på arbejde i.
Christian Friis Bach (RV), 2023-02-21:
Tak for det.
Og tak til ordføreren – også for en fin tale og for engagementet i at sikre udenlandsk arbejdskraft.
Jeg vil gerne høre om tre ting:
Punkt 1: Vil Venstre bakke op om, at vi arbejder hen mod en yderligere sænkelse af beløbsgrænsen til 360.000 kr.?
Vil ordføreren og Venstre arbejde hen mod at få løst det problem?
Punkt 3: Endelig drejer det sig om de syriske kvinder, som jo knokler løs for at uddanne sig inden for områder, der er dækket af positivlisterne, og som dermed kunne opnå beskæftigelse på sigt, hvis de fik et permanent ophold.
Vil ordføreren også hjælpe med at løse det problem i indeværende samling?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-21:
I dag behandler vi jo lovforslaget sådan for sig selv og nærmest løsrevet fra andre ting, som fundamentet for lovforslaget egentlig blev født ind i.
Da den aftale, der hovedsagelig ligger til grund for lovforslaget, blev indgået i juni 2022, var det jo i sammenhæng med hele det kompleks, der hed »Danmark kan mere I«, herunder de aftaler, der i øvrigt var forbundet med det.
De omfattede en sanering af erhvervsordninger, 1 mia. kr. til uddannelse, 1 mia. kr. til klimaet og en stærkere indsats mod social dumping.
Hvor bliver de ting af?
Da var det i en sammenhæng med noget.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-02-21:
Det er vel ofte sådan i Folketinget, at vi kommer til at behandle tingene lidt løsrevet, for sådan er vores lovkompleks jo bygget op.
Her behandler vi så den del af aftalen fra juni, som handler om lettere adgang for udenlandsk arbejdskraft.
Om de ting, som hr. Karsten Hønge nævner, vil jeg sige, at der jo stadig væk er masser af klimaambitioner i regeringsgrundlaget, som fortsat skal udmøntes, og der er ambitioner på uddannelsesområdet, hvor vi skal sikre, at endnu flere får en uddannelse end i dag.
Social dumping er jo gift for et arbejdsmarked som det danske og for en samfundsmodel som den danske.
Det er også derfor, der i det her konkrete lovforslag ligger en række værn mod netop social dumping.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-21:
Nej, jeg hopper ikke helt med på den der, for hvis det her lovforslag skulle give mening, skulle det jo på det tidspunkt i juni 2022 ses i en sammenhæng.
Men i det her lovforslag, der ligger på bordet, kan jeg ikke engang med kikkert få øje på saneringen af erhvervsordningerne, milliarden til uddannelse, milliarden til klima og den styrkede indsats mod social dumping.
Så risikerer vi ikke her, at man vedtager et lovforslag, som ikke bliver vedtaget i den sammenhæng, som det indgik i, dengang fundamentet for lovforslaget blev lagt?
Kasper Sand Kjær (S), 2023-02-21:
Altså, isoleret set er det jo fornuftigt at sikre, at vi har ordninger, så virksomheder kan rekruttere den arbejdskraft, som de har brug for.
Og hvor præcis vi er i processen med erhvervsstøtteordninger osv., er det jo nok en anden ordfører på et andet ressort man skal spørge om.
Det har jeg i hvert fald ikke lige sådan detaljeret kendskab til.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-21:
Tak for det.
Socialdemokratiet har jo i en længere periode gjort sig til talsmand for en stram udlændingepolitik.
Nu vil man så hente endnu flere mennesker til Danmark, som vi på sigt risikerer påfører det danske samfund meget store problemer.
Det kan godt være, at man stiller som krav, at de her mennesker både skal forsørge sig selv og overholde vores lovgivning, men hvis deres familier i mellemtiden opbygger en form for tilknytningsforhold til det danske samfund, kan det jo, jævnfør menneskerettighedskonventionens artikel 8, blive enormt svært at hjemsende de her mennesker selv ved kriminalitet eller arbejdsløshed.
Derfor er jeg egentlig interesseret i at høre Socialdemokratiet, hvordan de kan påstå at være talsmænd for en stram udlændingepolitik, samtidig med at de henter endnu flere mennesker hertil fra de lande, som vi erfaringsmæssigt har meget store problemer med.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-02-21:
Det lovforslag, vi behandler her, løser en meget konkret udfordring, som er, at vi har danske virksomheder, som har svært ved at rekruttere arbejdskraft særlig inden for nogle brancher og inden for nogle særlige kompetenceområder.
Det er rigtig klogt for Danmark, at vi løser det.
Så er der den anden del, som er den generelle udlændingepolitik.
Der kan jeg bare sige, at Socialdemokratiet står fuldstændig på mål for en stram udlændingepolitik, hvor vi har styr på, hvem der kommer hertil, og hvor dem, der kommer hertil, bliver mødt af håndfaste krav om at bidrage og om, og at man skal følge landets love.
Det ændrer det her jo på ingen måde på.
Tværtimod er det her et præcist eksempel på, hvad man kan, når man fører en stram udlændingepolitik, nemlig at åbne op for dem, som det giver mening at få hertil, og som kan bidrage.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-21:
Man kan jo ikke både være tilhænger af en stram udlændingepolitik og samtidig føre en lempelig udlændingepolitik, som tager endnu flere af de mennesker hertil, der erfaringsmæssigt skaber problemerne, og som vi på sigt risikerer skaber både kriminalitet og store økonomiske udgifter i form af arbejdsløshed.
De to ting kan jo ikke forenes.
Derfor er jeg egentlig bare interesseret i at høre Socialdemokratiet
: Hvor er den magiske opskrift på, at man godt kan forene det at tage imod rigtig mange, som skaber en masse problemer, med at gøre sig til bannerfører for en stram udlændingepolitik?
Kasper Sand Kjær (S), 2023-02-21:
Jeg synes også, det er en stramning, hr. Mikkel Bjørn laver ved at sige, at det erfaringsmæssigt er dem, der har skabt udfordringer, når vi her taler om udlændinge, der kommer til Danmark som en del af beløbsordningen, og som jo er højtlønnet arbejdskraft rekrutteret konkret af virksomhederne.
Det er jo ikke der, udfordringerne erfaringsmæssigt har været.
Men der har været kæmpestore integrationsudfordringer, fordi vi i for mange år havde for stor en tilstrømning af personer fra ikkevestlige lande.
Det har vi jo heldigvis i fællesskab med et bredt flertal i Folketinget nu rettet op på ved at have en stram udlændingelovgivning, hvor der er styr på, hvem der kommer hertil.
Og det giver os netop muligheden for, når vi har styr på det, at kunne åbne op for dem, som kan bidrage til Danmark.
Mads Fuglede (V), 2023-02-21:
Tak for ordet.
På trods af krisetegn i dansk økonomi vil mangel på kvalificerede hænder på det danske arbejdsmarked fortsat være et problem de kommende år.
Hvis ikke virksomheder kan ansætte de medarbejdere, de har brug for, risikerer vi, at danske virksomheder taber ordrer, flytter opgaver og funktioner ud af landet.
Vi bliver alle sammen fattigere.
Der er mere end 300.000 udlændinge med lønindkomst i Danmark.
De betaler milliarder i skat.
Danmark ville falde fra hinanden, hvis de ikke var i arbejde.
Det er derfor, det er vigtigt, at danske virksomheder har adgang til den kvalificerede arbejdskraft, som de har brug for.
Derfor er vi i Venstre glade for den forbedring af beløbsordningen, som lovforslaget lægger op til, hvor der etableres en ny supplerende beløbsordning på 375.000 kr.
Det er en god forretning for Danmark, når kvalificeret international arbejdskraft kommer til Danmark på beløbsordningen.
Det gør vores samfund rigere.
Derudover indeholder lovforslaget en række andre tiltag, der skal bidrage til at styrke rekruttering af international arbejdskraft i Danmark.
Særlig er det vigtigt for mig at fremhæve fasttrackordningen for danske virksomheder, der giver virksomheder mulighed for at ansætte højt kvalificerede udlændinge uden at skulle afvente sagsbehandling af opholds- og arbejdstilladelse.
Med dette lovforslag udvides den, således at virksomheder med helt ned til ti ansatte kan blive certificeret til at benytte fasttrackordningen.
I det område, jeg repræsenterer, Ringkøbing-Skjern, er det langt de fleste virksomheder.
Det er virksomheder, der hver eneste dag siger nej til ordrer, fordi de ikke kan skaffe hænder.
Men lovforslaget indeholder også en udvidelse af positivlisten for personer med videregående uddannelse, automatisk jobsøgningsophold på 3 år for de udenlandske studerende, der afslutter en uddannelse i Danmark, og endelig en udvidelse af Startup Denmark-ordningen.
Det er også klog politik.
Med disse ord kan jeg meddele, at Venstre varmt støtter lovforslaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-21:
Altså, har man i Venstre slet ikke en forståelse for, at det her risikerer at blive en ladeport i forhold til åbning for de indvandrere, som vi erfaringsmæssigt har problemer med rent kulturelt?
Det handler jo ikke bare om selvforsørgelse, når vi snakker udfordringer med indvandring generelt.
Det handler også rigtig meget om kultur.
Og når vi kan se, at mennesker fra bestemte kulturer erfaringsmæssigt skaber markant flere problemer end mennesker fra andre kulturer, hvorfor er det så ikke en erfaring, man drager med ind i det her lovforslag for at sørge for, at de mennesker, vi tager imod, rent faktisk er mennesker, som passer godt ind i den danske kultur?
Mads Fuglede (V), 2023-02-21:
Jeg tror, spørgeren gør sig skyldig i at blande flygtninge sammen med udlændinge, der bliver matchet med en arbejdsplads i Danmark.
De er statistisk nogle, der placerer sig helt forskelligt i Danmark og har meget forskellige forløb.
Eksempelvis er udlændinge, der er matchet med et job i Danmark, mindre kriminelle, end etnisk danskere er.
Det gør sig ikke gældende for flygtninge.
Så det er meget vigtigt, at man på den ene side siger – netop som min forgænger heroppe på talerstolen var inde på – at det er meget vigtigt, at vi har en stram flygtningepolitik og asylpolitik, og at det er meget vigtigt, at vi har en politik for det at komme ind på det danske arbejdsmarked, som gør det muligt at besætte de mange tomme og ledige pladser, som der er alle steder i det danske samfund og der bliver mange flere af.
Kig bare på tallene.
Vi mangler om meget kort tid 80.000 erhvervsuddannede i Danmark og 100.000 it-uddannede.
Man kan ikke besætte stillingerne i sundhedssektoren.
Altså, jeg forstår stadig ikke den tankegang, at man vil nægte danskerne denne velfærd på grund af en eller anden manglende evne til at skille tingene ad.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-21:
Forældrene til mange af de af andengenerationsindvandrere, vi har i dag, som er med til at skabe problemerne, har jo i sin tid været arbejdssøgende indvandrere.
Derfor kan det godt være, at dem, der kommer hertil som arbejdssøgende indvandrere i første generation, ikke nødvendigvis påfører det danske samfund et problem, men deres efterkommere risikerer altså på sigt at gøre det.
Og hvis de her mennesker kommer fra kulturer, som vi erfaringsmæssigt har meget dårlige erfaringer med, med børn, som samtidig opbygger en tilknytning til Danmark, kan de mennesker siden hen gå ud at begå kriminalitet, de kan være arbejdsløse i årtier og alt muligt andet, og vi vil ikke have nogen mulighed for at sende dem hjem.
Er det ikke en risiko, som Venstre er i stand til at se?
Mads Fuglede (V), 2023-02-21:
Det er jo ikke en risiko, der materialiserer sig i dem, der søger til Danmark.
Hvis man ser på de grupper, der begår mest kriminalitet i Danmark, kender vi landene.
Det er Somalia, eksempelvis.
Det er lande, som slet ikke er repræsenteret på den liste af dem, der søger ind på det danske arbejdsmarked nu med de eksisterende ordninger, vi har.
Det er to forskellige problemstillinger.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-02-21:
Jo, men det burde jo være muligt at tiltrække danskere til de arbejdspladser.
En helt anden ting er de papirer, man får i forhold til det her forslag.
Altså, man kan få opholdstilladelse som medfølgende familiemedlem, hvis man er ægtefælle, og hvis man er registreret partner, fast samlever eller barn under 18 år, øvrig familie.
Fast samlever, øvrig familie – det er godt nok mange.
Altså, har man noget bud på, hvem det egentlig er?
Altså, hvor mange kan man få med?
Altså, jeg synes, det her åbner for nogle spørgsmål, som vi helt klart må have svar på under udvalgsbehandlingen.
Mads Fuglede (V), 2023-02-21:
Jeg tror, jeg vil svare derhenad, at det jo er vigtigt, når man kommer til Danmark som medrejsende hustru eller ægtefælle eller samlever på anden facon, at man bidrager til sit eget ophold.
Så dem vil vi også meget gerne have ind på det danske arbejdsmarked.
Det er en vigtig del af det, også for at kunne rekruttere mennesker, man kan fastholde her; så kan man ikke rekruttere en kvart familie eller en halv familie.
Det er jo ikke altid, at det er enlige, der har lyst til at komme ind på det danske arbejdsmarked, og det skal vi også tage højde for, når vi skal besætte stillinger, som ellers står tomme herhjemme.
Charlotte Munch (DD), 2023-02-21:
Jeg tror godt, ordføreren kender svaret på det, og det er jo en meget frustrerende situation, der bliver opridset.
Naturligvis er vi da ikke til at skulle huse kriminelle udlændinge, og det tror jeg også godt ordføreren er klar over.
Peter Kofod (DF), 2023-02-21:
Tak for det.
Jeg er bare en smule chokeret, vil jeg næsten sige, over at høre ordføreren stå på Folketingets talerstol og sige, at det er lige meget, hvilket land folk kommer fra.
Jeg synes ikke, det er lige meget, hvilket land man kommer fra.
Når man kigger på den indvandring, vi har haft de seneste årtier, så må man sige, at der er forskel på at komme fra Norge og at komme fra den anden side af jordkloden, altså at komme fra nogle lande, hvor der findes nogle meget store islamiske befolkningsgrupper.
Der må man sige, at indvandringen mildest talt ikke har været nogen succes.
Det mener jeg i hvert fald ikke.
Så det, jeg godt kunne tænke mig at høre fru Charlotte Munchs svar på, er: Står ordføreren fast på det svar, at det som udgangspunkt er fuldkommen ligegyldigt, hvilket land man kommer fra?
Charlotte Munch (DD), 2023-02-21:
Ordføreren står i hvert fald fast på det svar, der lyder, at vi lige nu har brug for noget udenlandsk arbejdskraft, og at hvis vi ikke siger ja til denne aftale, så bremser vi jo også muligheden for at få andre udlændinge til Danmark for at bidrage med lige præcis det, vores virksomheder skriger på, nemlig arbejdskraft.
Peter Kofod (DF), 2023-02-21:
Jeg kunne også høre, at ordføreren i sin indledende tale sagde, at et af Danmarks største problemer er manglen på arbejdskraft, og der må jeg bare sige, at vi synes, at et af Danmarks største problemer – ja, det største problem – er, at vi har fået alt for meget af det, som andre partier i Folketingssalen lovede os var ingeniører og tandlæger, men som viste sig at være bandemedlemmer og dybt kriminelle folk, vi ikke har kunnet slippe af med på grund af internationale konventioner.
Er ordføreren enig i, at indvandring fra islamiske lande har været en massiv udfordring for det danske samfund?
Charlotte Munch (DD), 2023-02-21:
Men ordføreren har også den holdning, at når man er beskæftigelsesordfører, som er ordførerens område, så må man også lytte til de virksomheder og organisationer, som rent faktisk italesætter, hvor vigtigt det er, at vi får mulighed for at få udenlandsk arbejdskraft til Danmark.
Steffen Larsen (LA), 2023-02-21:
Danmark mangler arbejdskraft.
Det er de fleste vel efterhånden enige om her i salen, kan jeg forstå.
Det her forslag søger at afhjælpe manglen på arbejdskraft med en ny supplerende beløbsordning ved en indkomst på 375.000 kr. og en udvidelse af fasttrackordningen samt et automatisk jobsøgningsophold på 3 år til udlændinge, der afslutter danske bachelor-, professionsbachelor-, kandidat- eller ph.d.-uddannelser i Danmark.
Forslaget indeholder derudover også en udvidelse af positivlisten for personer med en videregående uddannelse.
Der er også indlagt en udvidelse af Startup Denmark-ordningen, der – må vi sige – tilsyneladende ingen effekt har haft.
Men derfor ser jeg også gerne, at vi i hvert fald tager en evaluering af det løbende og ser, om vi ikke måske skulle skære den del væk på et senere tidspunkt.
Men grundlæggende støtter vi i Liberal Alliance det her forslag, og vi håber, det kan afhjælpe den mangel på arbejdskraft, som vi ser frem imod.
Peter Kofod (DF), 2023-02-21:
Jamen det vil jeg så prøve.
Næste gang vil jeg så over for Nye Borgerlige eller Danmarksdemokraterne eller De Konservative – eller de har jo så ikke været på talerstolen endnu, så der vil jeg ikke foregribe, hvad der kommer til at ske – prøve med menneskerettighedernes udstrakte arm at spørge: Kan I ikke forstå det her?
Nej, spøg til side.
Jeg vil bare kvittere for den radikale ordførers tale, og jeg kan konstatere, at alt er, som det plejer; at Dansk Folkeparti og Radikale Venstre er rasende uenige, også på det her område.
Men det er jo fint nok.
Christian Friis Bach (RV), 2023-02-21:
Lad mig igen takke ordføreren for lykønskningen med det her solide resultat.
De mål står vi jo trods alt sammen om, mener jeg, på tværs af Folketinget.
Det tænker jeg også at Dansk Folkeparti bakker op om, om end vi i det konkrete tilfælde ikke fuldstændig deler synspunkter.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-21:
Nu nævner ordføreren, at han har formået at overtale Folketinget til den her ret markante lempelse af udlændingepolitikken ved hjælp af gode argumenter og solid evidens, og derfor er jeg blevet lidt nysgerrig.
Man kan fremdrage gode argumenter, synes jeg jo selv, og i hvert fald solid evidens for, at vores erfaringer med udlændinge fra ikkevestlige lande er ret markante og mildt sagt ret dårlige.
Så når ordføreren selv nævner de her syriske kvinder, som jo i kraft af familiesammenføringsreglerne og alt muligt andet vil kunne hente brødre, fætre og alle mulige andre til Danmark, som erfaringsmæssigt skaber store kriminalitetsproblemer og store økonomiske udgifter for det danske samfund, føler ordføreren så ikke noget ansvar for de konsekvenser af den udlændingepolitik, som Radikale gør sig til repræsentanter for, bl.a. med det her forslag?
Det forstår jeg godt.
Den ambition tror jeg vi alle sammen har her i Folketinget.
Men hvor stiller Danmarksdemokraterne sig den dag, hvor konventionerne forhindrer eksempelvis udvisning af en kriminel udlænding, som vi har fået ind på baggrund af den her nye beløbsordning, som Danmarksdemokraterne er med til at vedtage?
Peter Kofod (DF), 2023-02-21:
Tak for det.
Egentlig vil jeg jo bare ønske ordføreren for Radikale Venstre tillykke.
Radikale Venstre har jo sejret i den her debat.
Næsten hele Folketinget minus os i Dansk Folkeparti og, kan jeg forstå, også SF og måske nogle ganske få andre støtter jo op om det her forslag, som den radikale ordfører roser så varmt.
Jeg synes altid, det er en oplevelse at komme i Folketingssalen og diskutere udlændingepolitik, for der er tilsyneladende sådan en meget stor enighed herinde om det, Radikale Venstre måtte mene.
Så jeg vil bare spørge ordføreren for De Radikale, hvordan det er lykkedes at overtale hele regeringen, Socialdemokraterne, Venstre og Moderaterne, men sågar også store dele af højrefløjen, altså Danmarksdemokraterne og Nye Borgerlige, går jeg også ud fra, til at støtte det her forslag, der vil øge indvandringen fra lande med meget store muslimske mindretal.
Hvordan i alverden er det lykkedes for Radikale Venstre at sejre så meget?
Har ordføreren nogle råd til, hvad jeg skal gøre, og hvad Dansk Folkeparti kan gøre for at prøve at overtale partier, der måtte ligge tættere på os, til dog at komme til fornuft og sige nej til den her slags ting?
Mohammad Rona (M), 2023-02-21:
Tak for det.
Hver ottende fuldtidsansatte lønmodtager er udenlandsk.
Udenlandsk arbejdskraft er en stor gevinst for dansk økonomi.
Beregninger fra Dansk Erhverv på baggrund af tal fra Finansministeriet viser, at i 2021 løftede udenlandsk arbejdskraft Danmarks bnp med 210 mia. kr.
Det er et markant bidrag.
Vi har tværtimod brug for at åbne det danske arbejdsmarked, både for at løse akutte beskæftigelsesmæssige udfordringer og for at være blandt de bedste i verden til at tiltrække kvikke hoveder og hænder.
I juni sidste år indgik den tidligere regering og en række andre partier en bred aftale om styrket international rekruttering – en aftale, som danske virksomheder har brug for.
En ny supplerende beløbsordning på 375.000 kr. og en række andre elementer i lovforslaget skal hjælpe danske virksomheder med at rekruttere den arbejdskraft, der er mangel på.
Vi skal også huske på, at ordningen lukker, hvis ledigheden overstiger 3,75 pct.
Vi ønsker alle et stærkt samfund i fremtiden, hvor der er råd til bl.a. velfærd og grøn omstilling.
Så længe virksomhederne ikke har tilstrækkeligt med hænder, kommer vi som samfund til at sakke bagud.
Der er kamp om arbejdskraften.
Regeringen holder øje med udviklingen for den nye beløbsordning, og de partier, som har stemt for, vil blive inddraget i en kommende evaluering af ordningen.
Moderaterne bakker op.