runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-04-20:
Mange tak.
Først og fremmest tak til forslagsstillerne.
Det er et forslag, som indeholder rigtig mange gode intentioner, som vi kun kan bifalde kommer til debat.
Har vi skruet vores system rigtigt sammen?
Hvad kommer vores nye hverdag på den anden side af pandemien til at vise?
Og hvordan udvikler vi arbejdsmarkedet, i takt med at vi bliver sundere og mere digitale?
Også her er den tidlige indsats vigtig.
Andre lande har organiseret det på andre måder, og det er spændende at se ind i, hvad vi kan lære af det.
Når det så er sagt, kan jeg afsløre, at vi i Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte forslaget, som det ligger her.
Der er bl.a. store ubesvarede spørgsmål omkring økonomien: Hvad vil det koste?
Det er jeg ret sikker på.
Det er ikke en ubetydelig ubekendt, som vi er nødt til at se nærmere på.
Samtidig er det også vigtigt at lære af covid-19-pandemien og den udvikling, vi som arbejdsmarked er i som følge heraf.
Når man er syg, er man syg, og det gælder naturligvis også for børn.
Men jeg har stor respekt for, at den enkelte medarbejder og vedkommendes arbejdsplads i langt størstedelen af tilfældene selv strukturerer og planlægger, hvordan barnets sygedage skal håndteres.
Som jeg indledte med at sige, er det en vigtig debat, og timingen er god, men vi kan ikke støtte forslaget i den her form og ser frem til de videre drøftelser af området og af den økonomi, som der er i det.
Tak for ordet.
Jette Gottlieb (EL), 2021-04-20:
Jo, det er Enhedslisten meget enig i er den måde vi skal sikre at den danske model fortsat lever på, men der er stadig et spænd imellem et lovmæssigt grundlag og fundament og det samspil, der er mellem det og så de overenskomster, der indgås
Alene på det offentlige område er vi jo i den situation, at det principielt er os, der er arbejdsgivere, og det vil sige, at der kunne man forestille sig, at man på det offentlige område havde taget det initiativ i de nys overståede eller næsten overståede overenskomstforhandlinger.
Hans Andersen (V), 2021-04-20:
Anerkender Enhedslisten ikke, at hvis vi skal sikre, at lønmodtagerne faktisk også bliver ved med at støtte op omkring de faglige organisationer, så er det helt afgørende, at rettigheder som f.eks. at have ret til at blive hjemme, hvis børnene er syge, er rettigheder, man har forhandlet og tilkæmpet sig gennem overenskomstforhandlinger, og at det er på den måde, vi skal sikre, at den danske model fortsat lever?
Jette Gottlieb (EL), 2021-04-20:
Jo, det er jeg.
Det er jeg meget enig i er et forslag man kan diskutere som et overenskomstforslag, og derfor morer jeg mig også over, at der faktisk seriøst er blevet stillet forslag om barnebarns første sygedag ved overenskomster.
Det har nu aldrig nydt fremme, vil jeg så tilføje.
Men jeg er bestemt af den opfattelse, at nogle af problemerne kan løses overenskomstmæssigt, men jeg tror også, at vi nødt til at sikre, at der er et samfundsmæssigt grundlag for, at det er et overenskomstforslag, der nyder fremme.
Hans Andersen (V), 2021-04-20:
Jeg vil blot spørge Enhedslisten, om Enhedslisten ikke er enig med mig i, at de faglige organisationer her har en helt afgørende rolle at spille for at sikre lønmodtagernes rettigheder og ikke mindst ret til at blive hjemme, hvis ens barn er syg.
Samira Nawa (RV), 2021-04-20:
Jeg vil til en start sige stor tak til forslagsstillerne og underskriverne på borgerforslaget her.
Det viser det gode, som de her borgerforslag kan, nemlig at være en ekstra ting til demokratiet og også til at få sat nogle ting på dagsordenen herinde i Folketingssalen.
I Radikale Venstre har vi stor forståelse for, at forældre gerne vil yde omsorg for deres syge børn.
Jeg har selv stået i situationen et hav af gange og har da også stadig væk børn i børnehavealderen.
Men jeg må også sige, at i den danske model ligger der, at det er arbejdsmarkedets parter, der forhandler de her vilkår, bl.a. bedre vilkår for forældre med syge børn.
Jeg synes, at en interessant henvisning i borgerforslagets tekst er henvisningen til den svenske model.
Den er jeg sådan set selv meget nysgerrig på – også efter at få fulgt op på, om det i Sverige eventuelt har ført til et lavere sygefravær, hvis der er børn, der er blevet holdt hjemme i stedet for at blive sendt i daginstitution og dermed ikke har smittet andre børn.
For hvis det er sådan, det forholder sig, kunne det jo også være, at der var en arbejdsgiverinteresse i at lave en sådan aftale.
I hvert fald kan jeg støtte min kollega fra Venstre hr. Hans Andersen i tilliden til fagforeningerne i forhold til at løfte den her dagsorden.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2021-04-20:
SF har længe arbejdet for, at forældre kan få mulighed for at afholde flere af barnets sygedage.
De få barns sygedage er et problem, fordi børn ofte ikke er raske efter 1-2 dage, som de fleste overenskomster giver mulighed for.
En bred undersøgelse blandt flere faggrupper har vist, at de få barns sygedage er den største udfordring i forhold til at få familie- og arbejdsliv til at hænge sammen.
Det stresser forældrene at aflevere syge børn.
Cirka hver tredje ansatte i dagtilbud oplever mindst en gang om ugen, at syge børn afleveres.
Det er både problematisk, fordi syge børn skal have mulighed for at blive raske, før de sendes af sted, og fordi børnene smitter andre børn og personalet.
Derfor er der brug for, at partierne i Folketinget finder en løsning.
I SF bakker vi i hvert fald op om borgerforslaget.
Hans Andersen (V), 2021-04-20:
Tak for det.
Jeg forstår godt, at der er mennesker, der ønsker en bedre mulighed for at kunne være der for deres dreng eller pige, hvis han eller hun er blevet syg.
Det hilser vi velkommen.
Vi står i en helt ekstraordinær situation, hvor rigtig mange forældre og børn har været frustrerede og har søgt efter løsninger.
Men når vi generelt taler om det her emne, er det jo arbejdsmarkedets parter, der forhandler ikke bare løn, men også arbejdsvilkår på det danske arbejdsmarked, og herunder jo også mulighederne for pasning af børn ved sygdom, og den danske model, som vi til daglig kalder den, har jo gennem årtier håndteret sådanne ønsker og en fleksibilitet i overenskomstforhandlingerne.
Og når og hvis der er et stort ønske blandt lønmodtagere om at sikre bedre vilkår til forældre med sygdom hos børnene, så er jeg jo helt sikker på, at de faglige organisationer er opmærksomme på det og ønsker at sætte det ønske og det krav igennem i overenskomstforhandlingerne, og vi har jo historisk også kunnet se, at der i overenskomstforhandlingerne er skabt bedre vilkår, også til forældre med syge børn.
Det handler jo i nogle overenskomster både om en ret til barnets første og anden sygedag, og det handler også om andre muligheder for fleksibilitet – beskæftigelsesministeren nævnte en række af dem.
Og jeg har jo stadig væk stor forståelse for, at der er mennesker, familier, der ønsker en endnu større fleksibilitet og bedre mulighed for at kunne hjælpe, og jeg vil da have en klar opfordring om, at man går til sin fagforening og fremfører ønsket, og jeg er helt sikker på, at de faglige organisationer lytter.
For det er jo det, som de er sat i verden for, altså at lytte til deres medlemmer og deres ønsker, og vi står jo her med et borgerforslag, som har fået meget stor opbakning, og det tror jeg sådan set også at de faglige organisationer har noteret sig og lytter til.
Og jeg tror og jeg håber, at den danske model så også viser sin styrke, som den har gjort historisk, og som jeg også tror på at den skal gøre fremadrettet, og at der i de kommende forhandlinger om overenskomster vil blive bedre vilkår for forældre med syge børn, bedre muligheder for, at man kan være derhjemme, når barnet er sygt, og man ikke er tvunget til at finde mange kreative løsninger – og jeg ved, at de er derude – men at man i overenskomsterne skaber endnu mere tryghed om det at have et sygt barn.
Så det er vores tilgang til det her borgerforslag, at vi tror på, at den danske model og de faglige organisationer kan finde løsninger, der også imødekommer det ønske, der står i det her borgerforslag.
Henrik Møller (S), 2021-04-20:
Jeg nævnte faktisk ikke i min indledning, at der ud over diskussionen omkring arbejdsmarkedsmodellen, som der lige nu er lidt debat om mellem os to, jo så også er det økonomiske aspekt.
Altså, der ligger her en økonomisk regning, hvor der skal være en prioritering i forhold til det, og der må man bare sige, at det sammen med alle de andre elementer og ønsker, der er, og sammen med holdningen til arbejdsmarkedsmodellen, men også økonomisk, ikke er det, der ligger lige for, i hvert fald i Socialdemokratiets prioriteringsliste.
Jette Gottlieb (EL), 2021-04-20:
Men kan man så ikke sige, at der er et relativt langt spring mellem et barns første sygedag og så det, der hedder langvarig pasning af et alvorligt sygt barn?
Er det ikke sådan, at rigtig mange børn kunne være syge i 2 dage eller 3 dage eller måske endda 4 dage, og at det måske er her, hvor vi har brug for, at der kommer nogle nye løsninger i kraft af den samfundsudvikling, der er sket i de sidste 50 år?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-20:
Tak for ordet.
Jeg er faktisk enig i, at der ligger rigtig mange gode initiativer i det her lovforslag.
De er overvejende gode alle sammen, men der er et enkelt, som jeg er en lille smule bekymret ved, og det er det, der handler om tage ydelser fra folk, hvis de ikke dukker op.
Jeg vil ikke sige, at vi ikke skal gøre det.
Jeg vil måske bare gerne efterlyse noget evidens for, at det kommer til at virke.
Så ligger der nogle undersøgelser eller andet bag det her, som viser, at det får folk til at møde op?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-20:
Der er ingen tvivl om, at hvis det står til Nye Borgerlige, hiver vi hele det her monstrum af et korthus ned omkring ressourceforløb og den grundlæggende opbygning med jobcenter og alle de ting.
Vi mener simpelt hen ikke, det er den rigtige måde, det er indrettet på på nuværende tidspunkt.
Så der skal ikke være nogen tvivl om, at det ville vi gøre.
Vi hører også historierne fra folk, som bliver hevet igennem de her ressourceforløb uden udsigt til noget – forløb, som reelt set gør folk mere syge, end det gavner dem.
Det konkrete forslag indeholder dog, vil jeg sige, en række forbedringer, f.eks. for veteraner, og også en forkortelse af ressourceperioden og sådan noget, som vi ser absolut positivt på, for det er nogle ting, der går i den retning, som vi gerne så systemet gå i, og det vil vi selvfølgelig også gerne anerkende herfra.
Jeg har, ligesom DF's ordfører,
et par spørgsmål om det her med, hvilken ydelse de her mennesker skal være på.
For samtidig med at man siger, at de ikke automatisk bliver tildelt førtidspension, står der også direkte i lovforslaget, at man forventer, at det vil betyde, at flere vil komme på førtidspension.
Det undrer så, hvis de her mennesker ikke automatisk går over på det og der ikke sker en aktivering og en henvisning til førtidspension, når man samtidig siger, at med de her ændringer formoder man, at flere vil komme på førtidspension.
Så der er i hvert fald en lang række spørgsmål, jeg har til udvalgsbehandlingen, om det her.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-20:
Jeg skal undlade at ridse alle punkterne i den her lovgivning op; det er der nogle, der har gjort før mig.
Jeg vil bare konstatere, at Nye Borgerlige som udgangspunkt er positivt indstillet over for det her lovforslag.
Vi synes sådan set også, det er fint, at det har nogle konsekvenser, hvis man eksempelvis udebliver.
Det gælder også mange af de andre punkter, der er i det her lovforslag.
Der er nogle enkelte ting, som vi vil spørge lidt videre ind til i forbindelse med udvalgsbehandlingen, eksempelvis det her med, at man dropper nævninge i nogle specifikke sager, for som udgangspunkt synes vi jo, det er en god idé, at der altid er nævningebehandling.
Men vi er også optaget af spørgsmålet vedrørende de her digitale forkyndelser, altså om der er nogen, der simpelt hen bliver udelukket fra at kunne få en indkaldelse, fordi de ikke har NemID – det kunne være en hjemløs eller noget andet.
Så der har vi nogle spørgsmål i udvalgsbehandlingen.
Men vi er positivt indstillet over for lovforslaget og synes, det retter op på mange ting i retssystemet, som også er nødvendigt.
Så der er positiv opbakning herfra.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-04-20:
Mange tak.
Og tak til ministeren for et rigtig godt lovforslag.
Sagen handler jo i virkeligheden om at gøre vores retsvæsen mere smidigt.
Det vil vi altid gerne i Det Konservative Folkeparti.
Vi vil gerne fremhæve et par vigtige elementer.
Bl.a. skal der være mere respekt om vores retssystem og de aktører, der arbejder i det.
Det vil sige, at det skal være sværere for straffetiltalte at udeblive fra retssager.
Det går der alt for meget kostbar tid med.
Det foreslås, at det skal dokumenteres, når man har forfald.
Forslaget giver også retten mulighed for at afvise anke, hvis tiltalte selv udebliver fra ankesagen.
Det synes vi også er en rigtig fin stramning.
Det skal være lettere at afholde videoretsmøder ved mere simple sager.
Den umiddelbare kommunikation imellem flere af instanserne skal digitaliseres og gøres mere smidig.
I Det Konservative Folkeparti glæder vi os til at arbejde videre med lovforslaget her, som vi selvfølgelig kan støtte.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-04-20:
Tak for det.
I Dansk Folkeparti støtter vi varmt en mere smidig domstolsproces, for det er der i den grad brug for.
Der går i dag alt for lang tid, fra kriminaliteten er begået, til der falder dom ved domstolene.
Det gælder bl.a. det problem, at gerningsmænd ved ikke at møde op i retten udskyder deres sager helt ud i det absurde.
Her skal der flere sanktioner ind i billeder, så vi får minimeret fraværet.
Det er i det hele taget på tide, at vi hurtigere får afsagt domme, og samtidig at vi bruger færre ressourcer på at beramme en sag, som så, netop som den skal gå i gang, må udsættes, fordi man ikke møder op i retten.
I Dansk Folkeparti støtter vi således forslaget, men vi vil gerne ved udvalgsbehandlingen gennemgå det nærmere med henblik på eventuelle opstramninger.
Tak for ordet.
Henrik Møller (S), 2021-04-20:
Næh, ikke umiddelbart.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-20:
Så vil jeg også gerne spørge ind til det, der har med ændringen af retsplejelovens § 748 a at gøre, nemlig den øgede brug af telekommunikation, når der skal indhentes retskendelser ved tvangsindgreb.
Der siger byretterne selv, at det risikerer at medføre en forlænget sagsbehandling og risiko for fejl i afgørelserne.
Er det ikke noget, Socialdemokraterne vil være med til at pille ud, når dommerne så klart siger fra over for det her tiltag?
Henrik Møller (S), 2021-04-20:
Det er vist en tilsnigelse at sige, at vi ved, det ikke har en effekt.
Jeg siger, at der ikke foreligger noget dokumenteret grundlag i forhold til det.
Altså, vi har jo en klar formodning om i forhold til det lovforslag, der ligger her, at det rent faktisk kommer til at virke, og at det kommer til at få en effekt.
Det er derfor, forslaget er blevet fremsat.
Så det er lidt en fordrejning at sige, at der ligger beviser på, at det ikke virker.
Det er i hvert fald ikke noget, jeg kender til.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-20:
Tak for det.
Jeg tror, jeg vil starte med at fortsætte i Karina Lorentzen Dehnhardts spor.
Ordføreren var inde på, at der slet ikke er noget videnskabeligt belæg for, at det at mindske ydelser for folk har en betydning for, om de møder op i retten eller ikke gør.
Når det ikke har en betydning og det dermed ikke er med til at have en effekt på, at de så møder op og sagen dermed kan behandles, hvorfor støtter man så egentlig det forslag, altså når man på forhånd ved, at det ikke har nogen effekt?
Er det ikke dumt at lave tiltag, der ikke har nogen effekt?
Henrik Møller (S), 2021-04-20:
Der var engang en, der sagde, at man ikke kan klippe håret af en skaldet, og det er jo sådan lidt det, der ligger i forhold til nogle, som ressourcemæssigt måske kan have nogle problemer.
Jeg synes, jeg vil henholde mig til det, der var mit svar før, og hvor man må sige, at der i dag altså desværre er rigtig mange ressourcer, der bliver brugt på folk, der ikke møder op.
Men som sagt synes jeg, jeg kom med en imødekommenhed i forhold til at evaluere det her og så eventuelt se på, hvad der kan ligge for den gruppe, som uforvarende kommer ind i det her, i forhold til hjælpemuligheder.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-20:
Jamen det bliver jeg faktisk oprigtig ked af at høre, for det betyder jo, at vi kommer til måske at tage ydelserne fra nogle mennesker, og at vi ikke engang ved, om det så kommer til at virke.
Det, der er min bekymring i det her, er, med mit kendskab til nogle af de mennesker, som ikke møder op i retten, og som vi af og til sætter i fængsel, at der bare er rigtig mange af dem, der har et misbrug, har sindslidelser og har virkelig dårligt styr på deres kalender, e-Boks og alt muligt, og hvor det måske ikke er en bevidst handling.
Jeg er med på, at dem, der gør det bevidst og udebliver bevidst, også findes, men jeg er rigtig bekymret for, at vi tager pengene fra nogle mennesker, som i virkeligheden har et meget, meget svært liv i forvejen, og gør det endnu mere surt for dem.
Deler ordføreren den bekymring, og hvad har ordføreren tænkt at vi så kan gøre ved det?
Henrik Møller (S), 2021-04-20:
Det tror jeg ikke nødvendigvis der gør, men altså, det, vi jo i hvert fald et eller andet sted ved, er, at der bliver brugt rigtig mange ressourcer på udeblivelser i vores retssystem i forhold til det her, og der kan man sige, at i det her tilfælde er der altså lidt konsekvens for nogle af dem, der er med til at skabe nogle af alle de her udgifter.
Men der er ikke mig bekendt noget videnskabeligt grundlag for det her; men man kan da godt efterfølgende få evalueret den her ordning for at se, hvad konsekvensen har været efter en periode.
Det er klart, at det må indgå videre i udvalgsbehandlingen, som er omkring det her.
Men, altså
, jeg synes jo, vi lige præcis nu her under coronaen har vist, at man faktisk i den digitale verden kan lave noget effektivitet, at man kan gøre noget, der er lidt nemmere omkring det her.
Vi er åbne over for at diskutere det, men vi har en forventning om, at det rent faktisk vil give en større effektivitet i de her sager, hvor det alligevel er de samme parter, der i og for sig er involveret i snakken.
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-20:
Jeg tror, at hr. Hans Andersen har ret i, at det er de færreste, der i udgangspunktet tænker sådan.
Vi skal jo bare hele tiden sikre, at de regler, vi laver, er i en ordentlig og rimelig balance.
Derfor glæder vi os jo selvfølgelig til de videre drøftelser med både Venstre og andre partier om den problemstilling og andre problemstillinger knyttet til de reformer, der er blevet gennemført i løbet af de sidste 10 år.
Hans Andersen (V), 2021-04-20:
Jeg tvivler på, at der er ret mange mennesker, hvis ægtefælle er visiteret til et fleksjob, der begynder at oprette falske selskaber, og at ægtefællen kan komme i fleksjob der.
Jeg tror ikke, det vil kunne tælles på mere end én hånd.
Derfor synes jeg det haster med at få afklaret den problemstilling.
Der er i hundredvis derude, der nu står og er usikre på, om de skal fyres i morgen, fordi – som jeg lytter mig til det – ministeren på det punkt går benhårdt efter at holde fast i, jeg ved ikke, om det er den oprindelige eller den nye fortolkning af, hvad vi har aftalt.
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-20:
Det har jeg en klar forventning om at forligspartierne vil blive gjort senere i år.
Vi har ikke lagt os fast på en dato endnu, men jeg forstår både hr. Hans Andersens engagement og utålmodighed, for der er mange ting at kaste sig over i den her forbindelse.
Jeg kan også referere åbent.
Vi skal på den ene side sige, at det jo ikke skal være så krakilsk, at tingene ikke kan lade sig gøre.
På den anden side skal vi hele tiden være opmærksomme på, at man ikke kommer til at lave nogle regler, der tilskynder folk med slette intentioner til at oprette falske selskaber.
Så det skal vi jo have fundet nogle balancer i, og vi glæder os til at kaste os over de drøftelser med både Venstre og de øvrige partier i forligskredsen.
Hans Andersen (V), 2021-04-20:
Tak for det.
Ministeren nævner i sin tale, at vi i forligskredsen også skal se at komme videre med at kigge på de øvrige elementer i førtids- og fleksjobreformen.
Mit spørgsmål er: Hvornår får vi en invitation til at komme videre med at kigge på fleksjobdelen?
Der er jo elementer der, som der i den grad er brug for at vi får kigget på.
Det handler om, at det skal kunne betale sig at tage et fleksjob og arbejde flere timer.
Vi er nødt til at drøfte elementet om fastholdelse af fleksjob, og vi er også nødt til at drøfte situationen med de mange fleksjobbere, der i dag er ude i ægtefællers virksomheder, også når det handler om ægtefællers virksomheder, der er et aps eller et a/s.
Hvordan håndterer vi den problemstilling?
Så mit spørgsmålet er i korthed: Hvornår bliver vi inviteret til nye drøftelser?
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-20:
Nej, for det her var jo altså rent faktisk noget, vi diskuterede, sådan set også med åben pande, med nogle partier og ud fra de bedste intentioner, og det var i øvrigt også en diskussion, om ikke man skulle sætte indsatsgarantien til noget kortere.
Altså, det, der er hele meningen med de 6 måneder, er, at man inden for de første 6 måneder skal kunne se, hvad det er for en plan, der iværksættes, og hvad det er for nogle skridt, der er.
Men jeg har også mødt og talt med mange andre borgere og hørt dem efterspørge, at man ikke dropper det her, fordi det har været et vigtigt værktøj til enten at hjælpe dem i beskæftigelse eller at give dem ressourcer til andre dele af deres tilværelse, som ikke kørte på skinner.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-20:
Så håber jeg, at der er nogle tiltag på de andre områder, der gør, at det her bliver irrelevant.
Men så lad os forholde os til ressourceforløbene: I skriver i aftalen, at kommunernes rehabiliteringsteams skal være vagthunde, og derfor, hvis der ikke er blevet iværksat en indsats inden for de første 6 måneder, skal de sikre, at det kommer til at ske.
Dem, som vi ser ikke har fået iværksat et tiltag inden for de første 6 måneder, er rigtig ofte dem, vi ser faktisk får tilkendt en førtidspension.
Så risikerer vi ikke at stresse nogle af de mennesker, som er rigtig, rigtig syge, endnu mere med det her tiltag?
Bent Bøgsted (DF), 2021-04-20:
Jeg skal lige stille et spørgsmål til ministeren i forbindelse med dem, der har mindre end 6 år tilbage til pensionsalderen.
Der kan man jo søge seniorpension, hvis man har en arbejdsevne, der er under 15 timer, og det har vi så ved senere forhandlinger sat op til 17½ time eller sådan noget.
I forhold til dem, som regeringen opgiver – for der står, at der ikke er nogen fremtid på arbejdsmarkedet for dem, der har 6 år tilbage til folkepensionsalderen – hvorfor kan de så ikke pr. automatik få en hurtig afklaring i forhold til seniorpension eller førtidspension eller fleksjob i den forbindelse?
Hvorfor skal de gå 6 år indtil folkepensionsalderen?
Kunne man ikke lige så godt sige: Når der ikke er nogen fremtid for jer på arbejdsmarkedet, er det, fordi I har så lav en arbejdsevne, at I skal have en hurtig afklaring?
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-20:
Jeg vil starte med at sige til den første del af fru Victoria Velasquez' spørgsmål, at vi jo hele tiden har været meget åbne omkring og også fuldstændig vedstår – det er jo noget, vi også selv har ønsket – at vi gennemgår de reformer, der er blevet lavet i løbet af det seneste årti, på en ordentlig og på en seriøs måde.
Det betyder, at vi har delt det op i brudstykker.
Nu har vi taget den første klump, som vi har set, også af hele evalueringen af reformen, at der var mange udfordringer med.
Fru Victoria Velasquez var selv inde på nogle af dem i sin egen ordførertale, altså om ressourceforløbene, og jeg mener, som jeg har hørt alle ordførere sige, også dem, der i samme ombæring har sagt noget kritisk omkring det, at der er klare forbedringer med det her lovforslag.
Det næste, vi så kaster os over, er at se på fleksjob og førtidspension og derefter på sygedagpenge.
Det her er kun første etape ud af en flerpalettet øvelse.