runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Poll (ALT), 2019-05-03:
For et øjeblik siden svarede ministeren til hr. Søren Egge Rasmussen, at FN's halvandengradsrapport sagde, at der jo stadig er tid.
Jeg læser den rapport sådan, at vi stadig kan nå 1,5 grader, hvis vi virkelig giver den fuld skrue nu – altså ikke det, som vi har set regeringen gøre de sidste 4 år, men en markant øget indsats i hele verden.
Vi har fra Alternativets side valgt at sige: Vi tager fat i noget helt særligt, som de økonomiske vismænd før har foreslået, nemlig at forudbeskatte nogle af pensionsmidlerne.
Det er en ganske lille andel, og det giver os 4 mia. kr. til en meget ambitiøs indsats de næste 4 år.
Hvorfor skal vi ikke have en langt stærkere indsats lige nu?
Og hvorfor er der blevet skruet så meget ned for bl.a. forskningsområdet i den periode, hvor ministeren har været ved roret?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-05-03:
Jeg håber, at jeg når at få et samråd med ministeren på tirsdag om Viking Link, men vi ved det jo ikke helt.
Så jeg forstår godt, at ministeren forsøger at runde det af, som om det her er afslutningen på 4 års arbejde som energiminister.
Det er fair nok.
Men jeg håber, at vi får en sløjfe mere på tirsdag i den kommende uge.
Jeg har noteret mig, at man i England er kommet frem til at erklære en form for undtagelsestilstand for klimaet for ligesom at italesætte, at vi sådan set står med nogle exceptionelt alvorlige problemer.
Jeg er godt klar over, at det indtil videre ikke medfører konkret handling, men der ligger sådan set en opfordring fra England til andre lande om også at tage den op og tage det så alvorligt, at man ligesom siger: Der er sådan set grund til at tage det her endnu mere alvorligt.
Undtagelsestilstand lyder måske lidt voldsomt, men eksperternes anbefalinger viser, at det jo egentlig er det, som er tilfældet.
Jeg vil godt høre ministeren, og nu er det kun en energipolitisk redegørelse, men er der ikke brug for, at vi gør noget markant mere for at tage de her klimaproblemer alvorligt?
Christian Poll (ALT), 2019-05-03:
At være klimaneutral i 2050 er jo det, hele verden er blevet enige om at hele verden skal.
Så det er jo ikke ambitiøst i sig selv.
Jeg vil bare lige sige, at jeg faktisk læste et interview i går på Zetland med finansministeren, hvor han faktisk fortryder, at man har skåret ned på forskningsmidlerne til energiområde, og at han havde ønsket, at man havde prioriteret anderledes.
Er det også regeringens holdning, er det ministerens holdning, at det var ærgerligt, at man skruede så meget ned, som man gjorde i starten, for nu lige så stille at skrue op?
Og er den milliard, man skruer op til i 2024, overhovedet nok?
Hvis man læser klimalovudspillet, er det i størrelsesordenen 4-5 mia. kr. om året, de lægger op til.
Leif Mikkelsen (LA), 2019-05-03:
Tak for ordet, og tak til Enhedslisten for fleksibilitet i talerrækken her, og tak til energiministeren for den energipolitiske redegørelse.
Siden da har vi så ikke haft debatten her i Folketingssalen, fordi vi sidste år ved denne tid netop forhandlede en ny energiaftale, og det resulterede som bekendt i en bred aftale ved udgangen af juni 2018.
Energiaftalen er uden sammenligning det vigtigste, der er sket i dansk energipolitik de seneste 2 år.
Aftalen er et udtryk for et skift til en langt mere liberal energipolitik, end vi nogen sinde tidligere har set i Danmark.
Først og fremmest sænkes elafgifterne med aftalen, så flere i fremtiden vil vælge grønne løsninger med udgangspunkt i grønne energikilder.
Desuden sker der et skift til en mere markedsbaseret, konkurrenceudsat grøn omstilling, der allerede nu giver lavere priser på udbygningen med vedvarende energi, bl.a. de teknologineutrale udbud.
Med energiaftalen sikrer vi en omkostningseffektiv grøn omstilling frem mod det tidspunkt, hvor markedet helt kan tage over, og bl.a. udbygningen af vedvarende energi kan ske helt uden statsstøtte.
Alt dette har inspireret os i Liberal Alliance.
For nylig offentliggjorde vi nemlig vores gennemregnede og fuldt finansierede økonomiske 2030-plan med tilhørende klimaplan.
Med den plan sætter vi tryk på den grønne omstilling ved at sænke elafgifterne til EU's minimumsniveau, så de grønne løsninger som varmepumper og udnyttelse af overskudsvarme for alvor bliver attraktive.
Vi afsætter 3,7 mia. kr. ekstra om året til klimaforskning, og til sidst afsætter vi også yderligere midler til en øget energispareindsats.
Kort sagt, det er en meget mere liberal energipolitik, og vi bevæger os dermed væk fra tidligere tiders planøkonomiske detailstyrede initiativer.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-05-03:
Jeg oplevede sådan set ikke, at Alternativet kæmpede for, at det skulle være tidligere, og der står også senest 2050.
Og som hr. Jan E. Jørgensen har gjort opmærksom på i dag, ser vi da også gerne, at det sker før 2050.
Da den her regering kom til i 2015, kiggede vi ned i en finanslov, som der var et stort hul i.
Vi var nødt til at fylde hullet op og løse den økonomiske udfordring, der var.
Alle måtte bære til, og skal jeg være ærlig, vil jeg sige, at jeg da også gerne havde set, at vi havde undgået den besparelse, der var på energiforskningen.
Jeg er så glad over og tilfreds med, at vi så faktisk over de senere år har kunnet skrue op for niveauet, og at vi har lavet en energipolitisk aftale om at komme op på 1 mia. kr.
Jeg var også ked af det, da den tidligere SR-ledede regering allerede tilbage i 2011 valgte at gøre et stort hug i energiforskningen, da de kom til.
Under den borgerlige regering var det på den anden side af 1. mia. kr., og der startede SR-regeringen med at skære ned.
Det var da kedeligt.
Og jeg var da også endnu mere eller lige så ked af det, da vi, for også at få tingene til at stemme, tog nogle penge derfra.
Det er et godt område at give penge ud på.
Forskning og udvikling er fornuftigt for at nå de energi- og klimamæssige mål.
Ida Auken (RV), 2019-05-03:
Kan ordføreren så forklare os, hvorfor vi skal synes, at Venstre kan finde ud af at vise lederskab, når man, hver gang det bliver svært lokalt – for det er svært at lave den grønne omstilling – begynder at ryste i bukserne?
Så vil man ikke rigtig stå ved det, og så begynder man at tage billige point og hidse lokalområdet op.
Kan ordføreren så forstå, at vi andre måske ikke synes, at Venstre er det rigtige parti til at lede Danmark i en grønnere retning?
Jan E. Jørgensen (V), 2019-05-03:
Nej, det kan jeg egentlig ikke forstå.
For Venstre har jo haft en, hvad skal vi sige, forholdsvis afgørende rolle i dansk politik siden 2001.
Det er faktisk sådan, at vi har siddet på statsministerposten i 14 ud af 18 år.
Og i de 4 år, hvor der var en socialdemokratisk parentes, havde vi jo også en hel del at skulle have sagt; vi var med i alle de energiforlig, der blev lavet.
Så det kan jeg overhovedet ikke forstå.
Altså, når man kigger på det sted, hvor Danmark står i dag, og så ser på Venstres rolle i dansk politik siden årtusindskiftet, så kan jeg ikke forstå, at man kan komme til den konklusion.
Altså, det kan jeg simpelt hen ikke.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-05-03:
Tak for det, formand.
Og tak for en god debat.
Lytter man til debatten, kan man godt lytte sig frem til, at vi begynder at nærme os et folketingsvalg.
Og i dag kan det måske i modsætning til de sidste 3 års energipolitiske redegørelsesdebatter godt mærkes, at partierne nu skal markere sig, og at man nærmer sig, at man skal ud og møde vælgerne.
Når jeg kigger på de sidste 4 års energipolitik og klimapolitik her i Folketinget, er jeg faktisk glad for den lange række af ting, der er blevet gennemført, og jeg glæder mig især super meget over, at vi kunne lave en så bred energipolitisk aftale.
Ja, vi var faktisk i den situation, at selv Enhedslisten og Alternativet jo måtte ud i en hård kamp for at blive en del af energiaftalen – og tak for det.
Jeg synes, det giver sikkerhed for, at den energipolitik, der nu er lagt med den energiaftale, også er en politik, der holder rigtig mange år ud i fremtiden.
Der er jo, som flere har været inde på, mange, der gerne vil tage æren for det.
Jeg har det sådan som minister, at jeg glæder mig over, at det lykkedes at samle hele Folketinget om den her aftale, så man på samme tid både sikrer en grøn omstilling og holder styr på statsfinanserne.
Med aftalen etableres der tre havvindmølleparker frem mod 2030.
Vi har en ambition om at udbygge med yderligere sol og vind i konkurrence med hinanden, og det er noget nyt.
Her var vi jo nødt til at lave en aftale alene sammen med Dansk Folkeparti – det var jeg i øvrigt glad for – med hensyn til konkurrenceudsættelse af sol og vind, og der har vi fået prisen ned på en støtte på 2,27 øre i gennemsnit pr. kilowatt-time, og det kan man jo ikke alene tilskrive regeringens og Dansk Folkepartis indsats, det er jo også et resultat af, at der er sket en massiv teknologiudvikling, som har muliggjort en så lav pris.
Vi fortsætter i forhold til energibesparelser og energieffektivitet.
Jeg glæder mig også over den enighed, der er omkring forskning og udvikling og demonstration af energiteknologierne, idet vi også her er enige om at øge de penge, vi bruger til forskning og udvikling på området.
Så når jeg ser på de 4 års energipolitik, afskaffelsen af PSO-afgiften og klima- og luftudspillet, synes jeg faktisk, at vi har flyttet Danmark ganske godt på det grønne område i de sidste 4 år.
Vi har gjort det i respekt for, at der også er en økonomi, der skal hænge sammen.
Og jeg må også bare sige, at i de år, hvor jeg har haft embedet og har haft den ydmyge opgave at stå i spidsen for klima- energi- og forsyningsområdet som minister, er Danmark i den ene undersøgelse efter den anden blevet kåret til at være helt i top med hensyn til grøn omstilling, ligesom vi også blev det i de foregående 4 år, hvor der var en S-ledet regering.
Der valgte jeg jo at glæde mig over resultaterne, og der kan jeg mærke, at oppositionen måske har lidt sværere ved, også på en dag som denne, at glæde sig over, at det faktisk går rigtig godt med dansk energipolitik.
Tak for debatten, tak for 4 års godt samarbejde, kan man godt tillade sig at sige nu, med samtlige Folketingets partier om grøn omstilling, og tak for jeres store engagement.
Christian Poll (ALT), 2019-05-03:
Som jeg også forsøgte at sige i min tale, er det sådan, at hele verden – næsten – har tilsluttet sig Parisaftalen, og det vil sige, at man må gå ud fra, at alle lande vil tage de her tal alvorligt, altså at videnskaben siger, at vi skal lade 80 pct. af de kendte reserver blive i jorden.
Derfor bør også Saudi-Arabien og alle de andre olieproducerende lande, vi kender, begynde at lægge afviklingsplaner.
Det har vi bare ikke gjort i Danmark, for der har vi lavet en udviklingsplan for, hvordan vi kan blive ved med at hente mere og mere olie og gas op af Nordsøen, og det er det, jeg hæfter mig ved, og som jeg synes er uforsvarligt i forhold til anbefalingerne fra klimavidenskaben.
Mikkel Dencker (DF), 2019-05-03:
Uanset hvad Saudi-Arabien har forpligtet sig til, er det i hvert fald ikke noget, vi er herre over her i huset, altså om man så lever op til det eller ej.
Men det, jeg konstaterer, er, at der altså er efterspørgsel efter olie og gas på det globale marked, og det er der også i Danmark i årtier endnu, uanset om man bryder sig om det eller ej.
Ét sted skal det produceres, og er det så ikke bedre, at det produceres i Danmark end i Rusland eller Saudi-Arabien?
I Rusland bruger man måske pengene på at opruste sit militær, mens det i Saudi-Arabien er udbredelse af ekstreme former for islam, og er det bedre, end at vi bruger dem på velfærd i Danmark?
Christian Poll (ALT), 2019-05-03:
Det er jo derfor, at vi anbefaler, at man lægger en afviklingsplan.
På den måde møder vi markedet, som det er lige nu,
men følges også ad med markedet i efterspørgslen, sådan at udbuddet kommer til at følge faldet i efterspørgslen.
Mikkel Dencker (DF), 2019-05-03:
Jeg må sige, at jeg godt har noteret mig, at Alternativet går vældig meget op i det her med, at vi skal stoppe for dansk produktion af olie og gas fra Nordsøen, men anerkender Alternativet ikke, at man ikke påvirker den globale efterspørgsel på olie og gas, bare fordi man stopper med at producere i Danmark?
Der vil jo stadig være masser af udbydere, og man må også notere sig, at behovet nok er der et stykke tid endnu.
Så synes Alternativet virkelig, det er bedre, at det er statskassen i Saudi-Arabien eller Qatar eller Rusland, som har indtægter fra produktionen af olie og gas, end at det er den danske statskasse?
Jeg må sige, at det jo nok er mere fornuftige ting, vi finder på at bruge pengene på i Danmark, end man gør i Rusland eller i Saudi-Arabien.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-05-03:
Jamen det er et fantastisk godt spørgsmål, og jeg har jo ikke tid til at svare på det – nu har jeg 57 sekunder.
Men jeg foreslår, at vi sætter os sammen efter valget og får en rigtig god drøftelse af det.
For det er et superinteressant spørgsmål.
Min egen tese er, at vi i disse år i stigende grad oplever, at borgerne fravælger partier, hvor man måske tidligere tilvalgte partier.
Altså, tidligere så man på, hvem man sådan var mest enig med, og så meldte mig sig ind i det parti i bedste fald, eller man var i hvert fald en aktiv og trofast støtte til det parti.
Nu er det, som om rigtig mange vælgere fravælger et parti.
Hvis der er en enkelt udtalelse fra en enkelt politiker, som man er uenig i, så stemmer man aldrig mere på det pågældende parti.
Jeg får henvendelser om den slags: Du er grunden til, at jeg ikke kan stemme på Venstre.
Så har jeg det bare sådan: Undskyld, der er ret mange andre, du så kunne stemme på; du kan da ikke fravælge et helt parti, fordi du er uenig med mig – kom nu lige ind i kampen.
Men det er desværre en udfordring, vi står med, og hvordan vi får den løst, ved jeg ikke.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-05-03:
Nu vidste jeg ikke, det kunne ske, at man var uenig med hr. Jan E. Jørgensen, men tak for svaret.
Og ja, jeg skulle måske have lavet en fodnote om, at jeg selvfølgelig ikke forventede et fyldestgørende og fuldstændigt svar på så stort et spørgsmål, men det var egentlig også for at kaste spørgsmålet ud.
Det er jo en af de udfordringer, vi står med.
Når man ser på, hvor mange procent af befolkningen der egentlig er medlem, og når man så ser på, hvor mange af medlemmerne af partierne der er engagerede, så er det ikke prangende.
Det er en af de udfordringer, vi har, da partierne jo er bærende elementer i den form for demokrati, vi har i Danmark.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-05-03:
Nej, det er ikke prangende.
Det er jo tværtimod på vej ned.
Der er omkring 3 pct. af befolkningen, der er medlemmer af et politisk parti.
Og når jeg er rundt til Venstremøder, ser jeg, at der er rigtig mange, der har både mere gråt hår og mindre af det, end jeg selv har – og andre.
Men det er et vilkår.
Kan vi få vendt udviklingen?
Jeg håber det.
Og jeg håber jo ikke, at vi skal hen i den situation, hvor vi skal have hver mand sit parti, men at man i en vis grad kan finde rum også i de etablerede partier.
Christina Egelund (LA), 2019-05-03:
Nu, hvor vi er i et positivt og godt og dejligt humør, vil jeg egentlig bare takke ordførerne for engagementet i lige præcis den her dagsorden.
Og så vil jeg også bare sige, at så længe vi har Alternativet, behøver vi jo ikke noget center for demokratiudvikling.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-05-03:
Men altså, selv Alternativet kan ikke have ører ude alle de steder, hvor der foregår fantastiske ting.
Det er faktisk det, som er ideen.
Det er jo det her med, at da jeg første gang tog ud og besøgte nogle af de lokaludvalg, man har lavet, for integration eksempelvis i Gentofte, var det kun, fordi jeg tilfældigvis mødte en, som arbejdede der – og det var vistnok i et S-tog eller i en bus.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-05-03:
Jamen det har jeg ikke nogen officiel holdning til, og det tror jeg heller ikke overrasker.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-05-03:
Først selvfølgelig tak for ordene.
Og det er noget, som vi jo siden starten har været meget optaget af.
Der er noget, jeg er lidt nysgerrig efter at høre lidt mere om.
Ordføreren nævner det med, at partierne skal arbejde med det her.
Men det drejer sig lidt om, om ordføreren også ser en rolle for folk i demokratiet, der ikke nødvendigvis vælger at være medlem af et parti.
Når vi ser på udviklingen i medlemstal generelt set i partierne, ser vi, at det jo ikke er prangende og voksende.
Så hvordan ser ordføreren at vi også kan arbejde netop mere målrettet med at få engageret og inddraget alle de borgere, som ikke synes, at partierne er det rigtige?
Man møder jo også mange, der siger, at de er enige med Venstre på det her punkt og med Alternativet på det her punkt og med Enhedslisten på det her punkt osv.
Så hvordan ser man rollen skal være for alle de borgere, som gerne vil være inddraget og deltage i demokratiet, men ikke nødvendigvis i partierne?
Jan E. Jørgensen (V), 2019-05-03:
Det er også tilladt at skifte parti.
Der er altid plads til en til i Venstre.
Det gælder alle, bestemt.
Jeg vil gerne sige tak til Alternativet, også sådan en mere bred tak, for jeg synes, at Alternativet har været gode til at komme med ideer til, hvordan vi kan fremme den demokratiske deltagelse i det danske samfund.
Det er ikke sådan, at vi nødvendigvis er enige i samtlige forslag, men jeg synes, at der er kommet mange tankevækkende, nyskabende forslag; således også det, vi står med her i dag, som er endnu en alternativ idé, kunne vi kalde det, til, hvordan man tror og håber at man kunne fremme borgerinddragelse i de politiske beslutningsprocesser.
Vi støtter ikke ideen om oprettelse af et center, som Alternativet peger på.
Det gør vi først og fremmest ikke, fordi vi i Venstre mener, det er vigtigt, at vi tager det ansvar på os i de etablerede politiske partier.
Det gør vi efter bedste evne i mit parti ved bl.a. at være aktivt opsøgende i forhold til at hverve medlemmer og dermed etablere dialogen om, hvordan medlemmerne kan bidrage i politikudviklingen.
Det gør vi også i rigtig mange tværpolitiske netværk, også blandt ungdomspartierne, hvor DUF – Dansk Ungdoms Fællesråd, har en demokratikommission.
Det er et rigtig stærkt initiativ.
Og så er der jo også kontinuerlige møder og events med interessenter, hvor folkemødet på Bornholm, som jo afvikles om ikke så længe, nok er det mest kulørte arrangement, som virkelig har fået rigtig mange til at komme til øen.
Det er ikke Djøf Distortion, som nogle kalder det.
Det er et folkemøde.
Vi har et stærkt demokrati i Danmark, i hvert fald hvis vi sammenligner os med andre lande.
Det værner vi bedst om ved at arbejde målrettet i partierne for at sikre, at vi fortsat har et stærkt demokrati.
For det kommer ikke af sig selv.
Og intet folkestyre uden folk.
Så tak til Alternativet for at have rejst debatten, men vi kan desværre ikke støtte selve beslutningsforslaget.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-05-03:
Tak, og tak til ministeren for også at nævne alle de fantastiske eksempler på, hvordan man arbejder med borgerinddragelse rundtom i Danmark.
Man kunne også komme med en meget, meget lang liste, hvis man tog de internationale briller på, og se, hvad de gør andre steder, som vi jo også kunne blive inspireret af, ligesom vi blev i forbindelse med et borgerforslag, hvor den model, vi har brugt, direkte er inspireret af Finland.
Derfor kunne jeg godt tænke mig lige at høre en uddybning af det her med, at det vil centralisere, at det vil ødelægge borgerinddragelsen, at man laver et center, der egentlig kan arbejde med udvikling, viden og vidensdeling på det her område.
Hvordan er det, ministeren mener at det kan centralisere det hele?
Nu tænker jeg jo selv på gode statslige institutioner som Mindlab, som man netop også lavede som tænketank, og som var med til at udvikle og være innovativ inden for sit område.
Så kan ministeren ikke lige uddybe den her centraliseringsfrygt, som blev udtrykt?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2019-05-03:
Jeg skal beklage, at jeg ikke også havde fået skrevet et afsnit om de internationale erfaringer, for spørgeren har selvfølgelig fuldstændig ret i, at det kunne man også godt have taget med.
For der er jo masser af ting, man kan lade sig inspirere af, og så havde jeg jo også udfyldt hele den taletid, som var stillet til rådighed, så det kunne jeg selvfølgelig godt have haft lejlighed til.
Det, som jeg nævnte, var jo en række eksempler på, hvordan man også har gjort det ude i kommunerne, hvor man lokalt har prøvet at tage de muligheder, der er, og udviklet det med de borgere og de foreninger, der er i den enkelte kommune.
Der synes jeg sådan set, det er ret godt, at det kan blomstre på den måde rundtomkring, og at man også kan finde løsninger i Odder, som de synes er gode, og i København, som de synes er gode, og i Frederikshavn, som de synes er gode, og så fremdeles.
Det, som man godt kan være bange for, er, hvis der er nogle, der ligesom skal sidde og være dem, der skal inspirere alle til at gøre et eller andet, så det er dem, der siger, at nå, okay, vi forestiller os, at man kan gøre det på de her tre måder, og at alle så sidder og vælger iblandt de tre måder, i stedet for ligesom at lade kreativiteten komme nedefra.
Netop kreativiteten er jo noget af det, som spørgeren plejer at lægge stor vægt på, og det gør jeg sådan set også i forhold til noget af det her.
Så det var det, der var baggrunden for det.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-05-03:
Ja, og noget, som spørgeren også lægger vægt på, er jo også vidensdeling eksempelvis.
Så hvordan forestiller ministeren sig så med hensyn til alle de gode forslag fra Aalborg, Odder og Allerød osv. at vi får en god vidensdeling om, hvordan det er, man har grebet det her an udeomkring i landet – de gode erfaringer og de dårlige erfaringer – så vi også kan inspirere hinanden og netop på den måde være med til at udvikle det her område?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2019-05-03:
Hvis vidensdelingen ikke skulle være god nok, vil jeg gerne her tilkendegive, at vi i hvert fald fra ministeriets side kan facilitere det.
Trine Torp (SF), 2019-05-03:
Lige den sidste bemærkning synes jeg jo alligevel er lidt interessant.
For hvis man ikke ønsker centralisering, er det jo ikke ministerierne, der skal samle op på det her i hvert fald, og det er jo ikke ukendt, at videncentre er nogle, som ikke i sig selv sådan bliver styrende for, hvad der skal foregå derude, men at de netop sørger for systematisk at samle op på erfaringer.
Der foregår jo rigtig mange gode ting, gudskelov, men det er jo ikke sikkert, at man som kommuner også har ressourcerne til at få samlet op på erfaringerne og få sammenlignet dem med hinanden osv.
Så jeg har brug for at få en uddybning af, hvordan det stiller sig i vejen for, at ting også kan vokse nedefra, og om ministeren ikke kan se, at der faktisk også er et behov for, at de gode initiativer bliver evalueret og udbredt noget mere.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2019-05-03:
Men nu er det jo ikke sådan, at der overhovedet ikke sker noget.
Jeg synes, nogle af spørgsmålene lyder, som om vi diskuterer det her i et tomt rum, hvor intet er sket i forvejen, ud over at nogle kommuner lige gør lidt godt, og det er jo dejligt, at de gør det, og det skal de have ros for. Men det er jo også sådan, at Fonden Teknologirådet har et arbejde, det tror jeg også jeg nævnte, og at VIVE har et arbejde, det tror jeg også jeg nævnte.
Altså, der foregår jo en række ting på det her område allerede, og nogle gange skal man bare passe på, at man ikke bygger ekstra klodser for at bygge ekstra klodser.
Det er sådan set bare det synspunkt, jeg nævner.
Jeg synes, at det er vigtigt, at man hele tiden demokratiudvikler, og jeg synes, det er flot, at vi demokratiudvikler så meget, som vi gør, både lokalt og i øvrigt også nationalt.
Trine Torp (SF), 2019-05-03:
Noget af pointen med det her center er jo faktisk at organisere det, der foregår i forvejen.
Der er jo masser af de beslutninger, vi træffer inde i det her Folketing, som ikke starter fra bunden af, men som faktisk bygger videre på gode ting, der foregår rundtomkring.
Men det er faktisk en del af pointen, at det er ikke et center, som skal være et ministerium, der centralt styrer de demokratiske processer derude, men et center, der forpligter sig til at involvere og inddrage og i sig selv være samskabende.
Kan ministeren ikke se en pointe i det?