runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2024-05-15:
Kravene til ansøgere, der ønsker statsborgerskab i Danmark, hører uden tvivl til blandt Europas strengeste krav.
Enhedslisten ønsker at lempe de krav, ikke skærpe dem.
Bl.a. derfor mener vi, at det her beslutningsforslag går i den forkerte retning.
Enhedslisten anerkender ligesom, i hvert fald mig bekendt, alle medlemmer af Folketinget, Israels ret til at eksistere.
Men vi mener ikke, at et udsagn om, hvilke stater der har ret til at eksistere, hører hjemme i den proces, der skal afgøre, om en person kan blive dansk statsborger.
I Enhedslisten støtter vi, at personer, der dømmes for alvorlige forbrydelser, skal have en karensperiode, før de kan få dansk statsborgerskab, men de er dømt for deres handlinger, ikke for deres holdninger, og det er deres handlinger, der medfører, at de i en periode vil være udelukket fra at kunne blive danske statsborgere.
Til gengæld støtter vi i Enhedslisten ikke sindelagskontrol.
Der skal ikke føres sindelagskontrol med ansøgere eller ske det, at nogen skal udelukkes fra at blive danske statsborgere, på grund af hvad de mener, altså på grund af deres holdninger, hverken til Israel eller Kurdistan eller alle mulige andre spørgsmål, man kan have en holdning til.
Så udover at vi generelt ikke mener, at der skal stilles skærpede krav til ansøgerne, er vi også imod det her forslag, fordi det lægger op til en sortering af ansøgere efter deres holdninger, altså sindelagskontrol.
Det kan også undre mig, at det her forslag kommer fra et parti, som ellers altid gerne vil snakke om ytringsfriheden som en vigtig dansk værdi.
For ikke desto mindre at holde øjnene på bolden og på det her forslag vil jeg sige, at Enhedslisten ikke kan støtte det.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-05-15:
Jeg ved ikke, om jeg kan se, at det er helt den samme problemstilling, men vi bakker i hvert fald op om, at man skal give håndtryk, og så synes vi selvfølgelig også, at det, vi er vidne til, er helt forkasteligt i forhold til demonstrationer i Danmark, og hvad der bliver råbt.
Jeg tror bare, det er rigtig svært på en eller anden vis at komme efter det her, fordi man jo sagtens kan skrive under på og sige, at man gerne vil anerkende staten Israel, og så gør man det i virkeligheden ikke.
Jeg har bare lidt svært ved at se, hvordan vi skal kunne komme efter det på en eller anden måde.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Jeg kan anbefale ordføreren i stedet for at spørge ministeren at bede Mohammad Rona om at få indkaldt, så jeg er næsten sikker på, at det kommer til at ske.
Vi indførte det med håndtryk, fordi vi så en problemstilling i Danmark med, at der var nogle, der ikke anerkendte det andet køn og ikke ville give hånd til det andet køn.
Og så tænkte vi, at det er en vigtig værdi for os.
Nu ser vi en problemstilling i Danmark med nogle mennesker, som er direkte antisemitiske og ikke anerkender staten Israel.
Det er jo egentlig bare derfor, jeg spørger: Hvad er forskellen?
Man kan godt være imod, men kan ordføreren godt se, at det er den samme problemstilling, som vi forsøger at løse på samme måde?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-05-15:
Vi bakker hundrede procent op om, at man skal give håndtryk, når man har fået indfødsret, til ceremonien.
Som jeg nævnte i talen her, synes vi måske bare, at man blander tingene lidt sammen.
Det er jo en metode – det er jeg helt med på – til at stramme op i forhold til at erhverve dansk indfødsret, og det vil vi fra Konservatives side meget gerne kigge på.
Jeg har også flere gange opfordret ministeren til at indkalde til forhandlinger på det her område omkring indfødsret, men der sker ikke rigtig noget, og det er måske, fordi man også er i regering med Moderaterne, som har en lidt anden holdning.
Så der sker desværre ikke rigtig noget, men vi vil meget gerne have en drøftelse af, hvordan vi kan stramme yderligere op i forhold til erhvervelse af indfødsret.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Tak for det.
Nu må ordføreren rette mig, hvis jeg tager fejl, men jeg går ud fra, at Det Konservative Folkeparti støtter op om, at man skal give et håndtryk ved en indfødsretsceremoni, og så bliver det lidt nemt at sige, at man er imod det her, fordi det er anderledes, for det er jo ikke kun i Gaza, det her er et problem.
Antisemitismen er jo sådan et generelt udbredt problem i Mellemøsten.
De er ikke vilde med jøderne, og rigtig mange af staterne anerkender jo ikke staten Israel.
Nu er der så krig, og det er frygteligt nok i sig selv, men hvis man anerkender en håndtryksceremoni i forhold til ligesom at sige, at ligestilling og det her er vigtigt for os, og at det er en del af de danske værdier, så er det vel også en del af de danske værdier, at vi ikke tolererer antisemitismen, og du bliver nødt til at stå inde for, at det kan du også.
Hvad er den store forskel?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-05-15:
Tak, formand, og tak til Danmarksdemokraterne for rejse den her debat om, at ansøgere skal skrive under på, at de anerkender staten Israels eksistensberettigelse, for at erhverve dansk indfødsret.
I Det Konservative Folkeparti forstår vi til fulde motivationen for det her forslag.
Jeg bliver også vred og harm over at høre demonstranter i gaderne råbe til jihad, og at staten Israel skal udslettes, og når jeg læser, at en person er blevet kendt skyldig i terrorbilligelse.
Jeg har kun foragt over for de mennesker, der deltager og råber uhyggelige ting i de pågældende demonstrationer.
Det værdigrundlag, som det bygger på, er på ingen måde foreneligt med danske værdier.
Men i beslutningsforslaget her synes vi at man lidt blander erhvervelsen af dansk indfødsret sammen med konflikten i Gaza og Israel.
Der må findes bedre metoder til at stramme op over for de typer, som opfordrer til hellig krig i gaderne, f.eks. hårdere straffe for at opfordre til hellig krig.
Og samtidig må der være bedre forslag til at stramme reglerne for erhvervelse af dansk indfødsret.
Her synes vi, at man blander tingene lidt sammen.
Det skulle også gerne være sådan, at man allerede havde indfanget, hvis en ansøgers værdier går så meget imod de danske værdier, at man ikke vil anerkende Israel, i de værdispørgsmål, der er i indfødsretsprøven.
Det kræver selvfølgelig, at sagsbehandlingen lever op til vores politiske aftaler på området.
For sådanne mennesker skal naturligvis aldrig have dansk statsborgerskab.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
Tak for det.
Fru Rosa Lund siger i sin tale, at Enhedslisten anerkender Israels ret til at eksistere.
Men jeg er bare nysgerrig på: I hvilket omfang gælder det alle dele af Enhedslisten?
Gælder det også helt ind i Enhedslistens hovedbestyrelse?
Nu tænker jeg på, at B.T. i en artikel i dag er ude at afsløre, at en af Enhedslistens egne samarbejdspartnere har henrettet en 21-årig praktikant i Israel.
Og der har Enhedslisten hovedbestyrelsesmedlemmer, der går ind for, at vi skal samarbejde med den organisation, som har foretaget den henrettelse.
I hvilket omfang er den anerkendelse inde i Enhedslistens hovedbestyrelse?
Rosa Lund (EL), 2024-05-15:
Den anerkendelse eksisterer ikke i Enhedslisten.
Og jeg beklager, at vi overhovedet på noget tidspunkt har indledt samarbejde med den her organisation.
Men da vi gjorde det, anede vi ikke, hvad der ellers foregik.
Så snart vi fandt ud af det, afbrød vi samarbejdet med dem.
Så jeg kan bare sige, hr. Mikkel Bjørn: Det eksisterer ikke i Enhedslistens hovedbestyrelse.
Zenia Stampe (RV), 2024-05-15:
Jeg vil gerne sætte en tyk streg under, at vi også er imod enhver form for had mod jøder.
Og jeg synes også, det er skamløst at bruge situationen til at beskylde mig eller ligesindede for antisemitisme – det var sådan, jeg hørte det – eller for, at vi ikke skulle bekymre os om danske jøder.
Det gør vi.
Jeg vil sige, at mit allerstørste politiske forbillede Georg Brandes var jøde, og det er ikke så mange år siden, at Søren Krarup skrev en bog, hvor han netop diskvalificerede ham, fordi han var jøde.
Der er ikke noget, jeg vender mig mere imod end det og så selvfølgelig også det had, som danske jøder møder på gaden i dag.
Jeg hader det, og jeg vil arbejde imod det.
Inger Støjberg (DD), 2024-05-15:
Jeg vil meget gerne tage en debat med fru Zenia Stampe, men jeg synes efterhånden bare, det er ret sjældent, man ser fru Zenia Stampe her i Folketinget.
Men nej, jeg fik faktisk ikke en fængselsstraf for at sige nogle ting; jeg fik en fængselsstraf, fordi jeg beskyttede nogle barnebrude.
Men okay, fru Zenia Stampe har selvfølgelig ret så langt, at jeg ikke siger et og gør noget andet.
Så sådan er det.
Zenia Stampe (RV), 2024-05-15:
Fru Inger Støjberg og jeg er begge kendt for at sige tingene direkte.
Jeg tror måske endda, fru Inger Støjberg vil hævde, at hun har fået en fængselsstraf for netop at gøre det – og tillykke med det.
Vi har ytringsfrihed i Danmark, og den ytringsfrihed indebærer, at fru Inger Støjberg kan sige, hvad hun vil, og at jeg kan replicere ved at give udtryk for, hvor uenig jeg er, men også for, at jeg mener, at det er skamløst.
Sådan er demokratiet også.
For mig er det lidt nyt, at Danmarksdemokraterne er blevet sådan et krænkelsesparat parti, som vi skal stryge med hårene, men det skal jeg da have med i mine overvejelser næste gang.
Jeg ved ikke, hvad jeg får ud af det.
Inger Støjberg (DD), 2024-05-15:
Fru Zenia Stampe, vi diskuterer nemlig lige præcis, at der er alt for mange mennesker her i Danmark, som har taget Mellemøstens værdier med hertil, og det er også jødeforfølgelse, det er jødehad, det er alt det, hr. Anders Kronborg lige har stået og nævnt her.
Og jeg må sige, at med den tale, fru Zenia Stampe har holdt her i dag, er jeg ikke tryg ved, hvor fru Zenia Stampe står i den her debat.
Jeg må også bare sige, at jeg faktisk troede, at vi her i Folketinget var lidt ovre den tid, hvor man på den måde står og nedgør andres holdninger, for det var jo det, fru Zenia Stampe gjorde over for mine holdninger og over for Danmarksdemokraternes holdninger.
Det var én lang hadtale imod Danmarksdemokraterne, og undskyld mig, fru Zenia Stampe, jeg troede faktisk, vi var ovre den tid.
Lad mig så bare lige sige noget.
Fru Zenia Stampe er meget imod, at vi politiserer det at få et dansk statsborgerskab, men det er et politisk spørgsmål, om man skal have et dansk statsborgerskab eller ej.
Zenia Stampe (RV), 2024-05-15:
Det er jeg enig i.
Jeg mener, at alle danskere skal acceptere minoriteter.
Jeg mener også, vi har en særlig situation og en særlig alvorlig situation i forhold til danske jøder.
Men ligesom hr. Anders Kronborg selv og ligesom hr. Anders Kronborgs parti og regeringen mener vi ikke, at den type krav hører hjemme i reglerne om indfødsret.
Men vi vil til enhver tid kæmpe mod had over for jøder og også andre minoriteter, og vi har jo også regler, der gør det muligt at straffe folk, der udviser og udøver had.
Det er regler, som vi er glade for, og som vi også løbende kommer med forslag om at skærpe.
Så jeg tror, vi er helt på linje.
Anders Kronborg (S), 2024-05-15:
Og med hensyn til den jødiske minoritet i Danmark kan man se et stigende antal hadforbrydelser, man kan se en stigende antisemitisme.
Og det er altså ikke folk, der tager flyveren herop og generer jøder i en uge og så tager hjem igen.
Det er herboende mennesker, mennesker i Danmark, der udsætter vores jødiske minoritet for daglig chikane, og det er uacceptabelt.
Hvis man vil være dansk statsborger i Danmark, skal man acceptere minoriteter, også den jødiske minoritet.
Rosa Lund (EL), 2024-05-15:
Det er, fordi det, som Danmarksdemokraterne foreslår her, er et udtryk for sindelagskontrol, og det mener vi ikke hører hjemme i statsborgerskabsprøven overhovedet.
Vi kan jo heldigvis, vil jeg sige, ikke gå her og kontrollere, hvad hinanden tænker, når vi er derhjemme – heldigvis.
Det kunne jeg da godt nogle gange have lyst til.
Så ville Folketingets sammensætning også være anderledes.
Men sådan er det jo heldigvis ikke i et demokrati, og derfor skal det heller ikke være sådan i indfødsretsprøven.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Jeg er slet ikke i tvivl om, at hvis vi skal til at diskutere racismeparagraffen, bliver vi i hvert fald nok uenige om, hvad der skal straffes.
Jeg er enig i det der med, at hvis det er en straffelovsovertrædelse, giver det god mening.
Jeg ved også, at Enhedslisten og jeg dengang med koranloven var meget enige om, at der var noget problematisk i forhold til ytringsfriheden.
Men det er jo ikke at begrænse folks ytringsfrihed at sige, de skal anerkende Israel, hvis de skal have dansk statsborgerskab.
Så vil Enhedslisten bare ikke lige forklare mig det, for det kan godt være, jeg ikke har fulgt ordentligt med, da Enhedslisten kom med sin holdning.
Hvorfor er det, at Enhedslisten sammenligner det med et krav vedrørende Israel til at få dansk statsborgerskab med ytringsfrihed?
Rosa Lund (EL), 2024-05-15:
For os i Enhedslisten stopper ytringsfriheden der, hvor straffeloven starter.
Jeg betragter antisemitiske ytringer som racisme.
Det er jo en form for racisme, og derfor vil det være strafbart, jævnfør racismeparagraffen.
Her mener jeg at antisemitisme indgår eller i hvert fald bør indgå.
Og for min skyld kunne vi sagtens skrive det mere frem i straffeloven.
Det ville jeg faktisk synes var en god idé.
Så det er den ene ting, vi gerne vil gøre.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Tak for det.
Jeg kommer ikke ind i en debat om Enhedslistens årsmøde, for jeg skulle altså noget andet lige i den weekend, så jeg har ikke fulgt med i, hvad Enhedslisten er blevet enige om, og hvem de støtter, og hvem de ikke støtter.
Så det er også lidt irrelevant.
Det, jeg reagerer på, er, at Enhedslisten sådan var lige lidt fremme i skoene og sige, at Danmarksdemokraterne nu faktisk ikke støtter ytringsfriheden lige på det her område.
Det vil jeg give Enhedslistens ordfører ret i, hvis man mener, at det er ytringsfrihed at være antisemitisk.
Det mener jeg faktisk nok ikke er dækket af ytringsfriheden som sådan.
Jeg tror, det rent teknisk og juridisk vil være det nu – jeg tror faktisk godt, man må til en grænse, men der er selvfølgelig noget om hadtale og noget, som man ikke må udbrede.
Men at påstå, at det er ytringsfrihed, og at det er derfor, at det her ikke skal indføres, er jo ikke at forholde sig til forslaget.
For forslaget er der jo, bare fordi Danmarksdemokraterne har forholdt sig til virkeligheden og sagt, at det er problematisk.
Det tror jeg faktisk Enhedslisten er enige i, altså at det er problematisk – og så er det her jo et skridt på vejen.
Vi søger jo efter de her skridt til at få tingene til at gå væk.
Så vil Enhedslisten ikke fortælle mig, hvad skridtene for Enhedslisten så er?
Rosa Lund (EL), 2024-05-15:
Igen må jeg takke for interessen for Enhedslistens interne partidemokrati, men det er nu en alvorlig nok sag, som hr. Mikkel Bjørn tager op her, synes jeg.
Det er meget alvorligt.
Det faldt med et brag, at vi skulle fortsætte samarbejdet med den her organisation.
Vi har på årsmødet, til hr. Mikkel Bjørns oplysning, også valgt en ny hovedbestyrelse, hvor bl.a. undertegnede sidder.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
De medlemmer af Enhedslistens hovedbestyrelse, der har været ude at bakke op om, at det her samarbejde med den her organisation skulle genoptages, har jo gjort det efter terrorangrebet mod Israel.
Så det er hovedbestyrelsesmedlemmer, som stadig sidder der i dag.
Jeg er bare nysgerrig på: Hvordan kan Enhedslisten acceptere at have medlemmer siddende i deres hovedbestyrelse den dag i dag, som går ind for at samarbejde med en organisation, der fuldstændig skånselsløst slagter unge civile praktikanter på et mejeri i Israel?
Anders Kronborg (S), 2024-05-15:
Fru Zenia Stampe må have mig meget undskyldt, men når man ser i de københavnske gader, og når man snakker med danske jøder, er der ingen tvivl om, at der er forskel.
Det kan være livsfarligt at gå igennem København med et israelsk flag.
Mange jødiske børn og deres forældre har ikke deres jødiske smykker på, simpelt hen fordi de er bange for overfald i København.
På daglig basis ser vi demonstrationer i København, hvor man går med palæstinensiske flag.
Det skal være tilladt, det er i orden at bruge sin ytringsfrihed, men den samme sikkerhed, den samme frihed har det jødiske folk i Danmark ikke
Vil fru Zenia Stampe ikke anerkende, at der er forskel for det jødiske mindretal i Danmark, og at trusselsniveauet for dem er meget alvorligt?
Anne Hegelund (EL), 2024-05-15:
Tak for ordet.
Jeg tænker, det godt kan være, at der lige nu er behov for at sætte ekstra ind, også økonomisk, for at sørge for, at børn og unge, der akut har brug for hjælp, får hjælpen tidligt, så det ikke ender med at være endnu værre, at de har det endnu dårligere, at de får brug for at blive diagnosticeret, og at de får brug for behandling.
Jo før man kan sætte ind, jo bedre.
Og det her med at sørge for, at folkeskolen kan rumme mange flere, er vi jo helt på linje med ordføreren i, men jeg synes bare ikke, at den her modsætning er der.
Begge dele er jo at forebygge.
Men uanset hvad vil der jo en gang imellem være nogle, hvor det er så akut og så ekstraordinært, at det ikke kan løftes med de muskler, der er på skolen til hverdag.
Der vil nok være en lang periode, hvor der er nok af den slags sager til, at det ville være for meget til, at man skal kunne løse det ude på den enkelte skole.
Tænker ordføreren ikke, at det er ærgerligt, at man skal vælge mellem, om der skal være et inkluderende undervisningsmiljø eller akut hjælp, når børn og unge har brug for det?
Det er jo ikke, fordi vi er så fattigt et samfund, at der ikke kunne være råd til begge dele, hvis man prioriterede anderledes.
Tak for ordet.
Jeg er helt enig med ordføreren i, at det er et af de allervigtigste job her i landet, men jeg synes ikke, det lyder til, at man vil gøre noget nyt eller mere eller anderledes for at sørge for, at der er ordentlige arbejdsforhold, og at der kommer flere uddannede kolleger, end det, som man allerede har gjort.
Det har jo ikke battet noget som helst eller har gjort, at der er kommet flere pædagoger tilbage til faget, at pædagoger er gået op i tid, eller at der har været flere, der har søgt ind på pædagoguddannelsen.
Anni Matthiesen (V), 2024-05-15:
Jeg kan sige så meget, at jeg ikke har taget pungen med i aften og kan dele penge ud fra talerstolen.
Men jeg tror faktisk også, at noget af det, der kan betyde rigtig meget, er, at vi sammen her fra Christiansborg italesætter, hvor vigtigt det er, at flere vælger en pædagoguddannelse.
For det er jo faktisk – i mine øjne – et af de vigtigste job, der findes i det her land.
Så lad os nu hjælpe med at få talt alle de gode ting, der er ved at tage det job, op.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-15:
Mange tak for svaret.
Jeg anerkender selvfølgelig, at der bliver lavet nogle initiativer.
Jeg frygter lidt, at de initiativer er for små.
Der er rigtig mange, der også søger ud af pædagogfaget, fordi de måske går ned med stress eller bare ikke kan se sig selv være i det, fordi forholdene er, som de er, i den givne institution, de arbejder i.
Kunne regeringen finde på at sætte nogle flere penge af til f.eks. meritpædagoger?
Hvor er ambitionsniveauet, i forhold til hvor meget økonomi man vil lægge i det her?
Anni Matthiesen (V), 2024-05-15:
Det synes jeg faktisk at jeg også havde med i min tale.
Jeg tror bl.a., at det med lønløftet, men også muligheden for at blive opkvalificeret er noget af det, som kan tiltrække flere til at blive pædagoger.
Så skal jeg være ærlig og sige, at jeg faktisk har udfordret bl.a. BUPL på nogle af de kaffemøder, jeg tager med dem.
Jeg tror, at det at sikre, at flere unge mennesker faktisk får muligheden for at prøve at være f.eks. medhjælper i en kort periode i en sfo, kunne være en vej til, at flere unge også faktisk får smag for det med gerne at ville uddanne sig, f.eks. til pædagog.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-15:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg vil bare lige slå fast, at minimumsnormeringer jo netop handler om at skabe en bund.
Vi havde en lang årrække, hvor antallet af voksne var faldet og faldet, og så endte det jo på et niveau, hvor forældre og pædagoger begyndte at sige: Nu må det ikke blive værre.
Så lavede man en lov om minimumsnormeringer, som Venstre jo også delvis stemte for, og det er vi glade for.
Så det er jo en bund.
Det handler ikke bare om, at børn er forskellige.
Det er jo en bund, og den bund er faktisk ret lav.
Det er små børn, det her handler om.
Det er vuggestuebørn.
Selvfølgelig skal de have nok voksne omkring sig til at sikre omsorg og nærvær.
En anden del af forslaget her handler jo netop om pædagogandelen, som desværre også er faldet de seneste par år, også efter aftalen.
Vil ordføreren sætte et par ord på, hvordan ordføreren og regeringen vil sikre flere pædagoger i fremtiden?
Anni Matthiesen (V), 2024-05-15:
Tak for det, formand, og tak til Alternativet for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Jeg vil gerne understrege, at vi i Venstre er meget enige i, at vores børn fortjener det allerbedste, også i de daginstitutioner, de går i.
Så vil jeg også gerne her indledningsvis sige, at vi i Venstre ikke er enige i, at det er allerbedst, at optællinger af normeringer skal ske på institutionsniveau.
Børn er jo forskellige – det håber jeg også at vi kan være enige om i salen her i aften – og derfor kan der også være forskellige særlige hensyn, man skal tage.
Der er også forskellige institutioner, og det vil sige, at der kan være forskellige personaler til stede og dermed også forskellige ledere.
Jeg synes faktisk, at det er rigtig vigtigt, at vi giver kommunerne en mulighed for selv at kunne prioritere og for den sags skyld også, at ledelsen i de forskellige daginstitutioner har noget elastik, i forhold til hvordan de kan få hverdagen til at hænge sammen.
Derfor er vi enige i, at vi, hvis man opgør minimumsnormeringerne på kommunalt niveau, så faktisk opnår det, vi gerne vil.
Ud over det kan jeg også sige så meget, at vi er enige med forslagsstillerne i, at der er steder, hvor det halter med at få tilstrækkeligt med personale og også med tilstrækkelige kompetencer, men at vi ikke mener, at det løses med at opgøre minimumsnormeringer på institutionsniveau.
I stedet gør Venstre og de øvrige to regeringspartier en kæmpe indsats for, at vi kan få flere til at uddanne sig til pædagoger.
Derfor skal uddannelsen selvfølgelig også være attraktiv, og vi har samtidig også fokuseret på at sikre muligheden for efteruddannelse af pædagoger og de øvrige personaler i daginstitutionen.
Venstre kan som sagt ikke tilslutte sig det her beslutningsforslag, og vi mener faktisk også, at vi er godt på vej i forhold til at sikre bedre vilkår for de ansatte, bl.a. med det lønløft, der er sikret, og for den sags skyld også puljen med midler til opkvalificering.
Med det vil jeg sige tak for ordet, men nej tak til beslutningsforslaget.
Kris Jensen Skriver (S), 2024-05-15:
Jeg tænker jo egentlig, at vi har været godt omkring det.
Vi har lagt en bund med den aftale, der er lavet i dag.
Jeg er også sikker på, at det ikke er sidste gang, vi kommer til at diskutere det her.
Så det er også vigtigt, at vi i den her debat husker, at der også er andre ting, der er afgørende for, at vi fortsat har en god kvalitet i vores daginstitutioner, hvor vi i øvrigt også har et pædagogisk personale, der gør det fremragende.
Det synes jeg også er vigtigt at sige i dag.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-15:
Problemet er jo, at regeringen, efter at man lavede den nye regering, har pillet væsentlige dele af den aftale, vi indgik, ud, bl.a. det, at der skulle indkaldes til drøftelser omkring, hvordan vi kan gøre det her på institutionsniveau, og hvordan vi kan lave en praksisnær udregningsmodel, som man allerede har kastet flere millioner kroner efter til halvt at udarbejde, men nu har droppet.
Kris Jensen Skriver (S), 2024-05-15:
Det mener jeg absolut ikke.
Og jeg mener, det er hævet over enhver tvivl – ordføreren er jo også selv inde på det – at der er en eller anden form for bureaukrati og tid forbundet med det her.
Så kan vi diskutere, hvor meget tid der er forbundet med det, og hvor mange ressourcer det kræver.
Men jeg mener, det er hævet over enhver tvivl, at det kræver ressourcer og tid, hvis man vil opgøre det her på institutionsniveau.
Så et eller andet sted handler det også om prioritering.