runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Krarup (DF), 2021-11-18:
Det er klart, at man er nødt til at se på det og følge det meget, meget tæt og være klar til at lave om på de her grænser, hvis det skulle være nødvendigt.
Det kan man ikke komme uden om, men jeg håber, at det vil have en stor effekt, at de elever, der er i området, bliver bredt ud på skolerne, i stedet for at de kan klumpe sig sammen og dermed fortrænge de elever, der ikke har lyst til at være i en mellemøstlig kultur.
Så det er jo en afvejning.
Jeg håber, at det her kommer til at virke.
Hvis ikke det gør det, må man lave det om.
Anni Matthiesen (V), 2021-11-18:
Det kommer jeg så til at stille nogle skriftlige spørgsmål om til ministeren, sådan at vi også kan få det på skrift.
Er der ikke en fare for, at man faktisk ikke når i mål med det, som Dansk Folkepartis ordfører egentlig siger man gerne vil opnå?
Altså, efterlader man ikke Vestegnen på perronen for at sige det direkte, ved at man også har pillet nogle andre gymnasier ud?
Marie Krarup (DF), 2021-11-18:
Det er for teknisk til, at jeg kan svare på det direkte.
Hvad det drejer sig om, må man tage konkret.
Grunden til, at vi synes, at man er nødt til at lægge et loft over de private gymnasier, er, at muslimske elever har brugt det frie skolevalg til at samle sig på skoler, som så er blevet muslimsk dominerede.
Hvis de nu i stedet for at bruge de offentlige gymnasier begynder at bruge private gymnasier, er vi jo lige vidt.
Så kommer der ikke nogen integration.
Derfor er det klart, at de muslimske private gymnasier, vi har i forvejen, kan vi ikke give lov til at ekspandere helt vildt, hvis der skulle komme det pres.
At man så ikke kan lave lovgivning direkte rettet mod dem, bevirker så, at der også kommer et loft andre steder.
Det er vi sådan set ikke interesseret i, men det er man desværre nødt til at tage med i pakken, og det er jo også midlertidigt, altså kun imens aftalen bliver indfaset, og det er et rimelig fornuftigt loft.
Men spørgsmålet om, om det lige præcis vil ramme to danske gymnasier, der er fusioneret, er for teknisk til, at jeg kan svare på det.
Anni Matthiesen (V), 2021-11-18:
Tak, og tak for ordførertalen.
Kan Dansk Folkepartis ordfører bekræfte, at lovforslaget her ikke kommer til at forhindre nogen form for organisatorisk skoleudvikling blandt de private gymnasier?
Jeg tænker i den sammenhæng på, om man fortsat uden problemer f.eks. vil kunne lave en fusion mellem to private gymnasier, uden at det kommer til at påvirke negativt?
Marie Krarup (DF), 2021-11-18:
Tak for ordet.
Begge dele er meget vigtigt.
Det med landdistrikterne ville vi nok have været nødt til under alle omstændigheder, kan man sige, men delen om at fordele i storbyerne er en konsekvens af en mangeårig uansvarlig udlændingepolitik, der har gjort, at vi har en lang række folk, elever, som ikke er blevet rigtig danske, og som ikke ønsker at blive det, men ønsker at koncentrere sig på gymnasier, så de kan dyrke eller videreføre deres egne kulturelle normer, som de kender fra deres private hjem, hvor deres forældre ikke er blevet involveret i den danske kultur.
Og det er klart, at vi ikke kan leve med, at der er danske gymnasier i Danmark, der er domineret af en mellemøstlig kultur, og hvorfra danske børn så flygter, og så bruger de det frie gymnasievalg til at flygte væk fra gymnasier, som er blevet domineret af folk fra den muslimske eller mellemøstlige verden på grund af det frie gymnasievalg.
Så selvfølgelig er vi nødt til på en eller anden måde at stoppe den her onde spiral, og det har Dansk Folkeparti selvfølgelig støttet op om, for det nytter ikke noget at skulle acceptere en udvikling, hvor danske elever kan komme i mindretal på danske gymnasier, det kan vi under ingen omstændigheder være med til.
Derfor er vi glade for, at der i aftalen indgår de dele, som vi skal behandle i dag, netop stop for optag på de steder, hvor der er en for høj andel af fremmede elever, sådan at man helt tydeligt kan bremse op og sige, at vi begynder på en frisk.
Alle forældre og kommende elever i lokalområderne vil blive klar over, at nu begynder det gymnasium på ny, så nu behøver de ikke bruge deres såkaldt frie valg – for helt frit er det jo heller ikke i dag – til at flygte bort fra det gymnasium, hvor de ellers risikerer at komme til at gå i klasser, som er domineret af folk, som ikke er danske.
Nu kan man trygt vælge det lokale gymnasium.
Det synes jeg er meget vigtigt.
For at få det til at virke er vi nødt til at lægge loft over private gymnasier.
Jeg så gerne, at vi først og fremmest lagde loft over private muslimske gymnasier, fordi det er dem, det drejer sig om.
De andre er mindre væsentlige efter min mening, fordi de ikke hæmmer integrationen, men det gør private muslimske gymnasier, lige såvel som at de gymnasier, som bliver domineret af mellemøstlig kultur og dermed indirekte fortrænger danske elever, selvfølgelig også er et problem.
Når det drejer sig om de private gymnasier, er jeg dog bekymret for et nystartet gymnasium, som vi har fået henvendelse fra, og som jeg mener vi skal tage hånd om i form af et ændringsforslag, og det håber jeg kommer ind i loven, sådan at vi kan sørge for, at det nystartede kristne gymnasium ikke kommer i problemer.
I Dansk Folkeparti synes vi, det er en nødvendighed at bakke op om den nye gymnasieaftale og dermed også den her hjælpelovgivning, simpelt hen for at undgå, at danske gymnasier langsomt bliver mindre danske, for det kan vi under ingen omstændigheder leve med, så derfor støtter vi denne lov og også aftalen, der ligger bag den.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2021-11-18:
Vi mener helt klart, at vi skal tage fat på at løse det problem.
Det er vi helt enige i.
Der, hvor jeg bare kan se en kæmpe udfordring i modellen her, er, at man på den måde, som man har skruet det sammen, kommer til at ramme hundredvis, ja, tusindvis af unge mennesker i de største byer.
De bliver rent ud sagt tvangsfordelt på gymnasier, som de måske ikke ønsker at gå på.
Der må jeg altså sige, at jeg kommer til at følge det her tæt, i forhold til hvordan de unge mennesker og deres forældre reagerer på, at de ikke mere har et frit valg i de store byer.
Det bekymrer os.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-11-18:
Jeg er opmærksom på, hvad det er for et forslag, vi behandler.
Det var ordføreren selv, der bragte det på bane.
Det vil sige, at i forhold til forslaget om skolerne i landdistrikterne har vi ikke noget problem.
Der har Venstre ingen indvendinger.
Hvad er det så egentlig, Venstre har indvendinger imod i forhold til mangfoldigheden?
Mener Venstre ikke, at vi skal gøre noget for at løse problemet med den manglende mangfoldighed?
Mette Thiesen (NB), 2021-11-18:
Det er jo ikke ligefrem noget, der fremmer det frie valg, tværtimod.
Jeg kunne også bare godt tænke mig sådan helt lavpraktisk at høre – jeg har spurgt ordføreren nogle gange før, når vi har talt tvangsfordeling – om man ikke kunne få noget empirisk grundlag for, at det reelt vil gøre en forskel, for nu taler man jo meget ind i det her med en blandet elevsammensætning osv., men er der nogle konkrete undersøgelser, nogle konkrete forslag, eller hvad?
For alt, hvad jeg har kunnet finde om det, taler faktisk imod.
Det er ikke noget, der gavner nogen af eleverne.
Så hvorfor er det, at man kører det ideologiske korstog for at lave den her tvangsfordeling, når der tilsyneladende ikke er noget evidensgrundlag for, at det virker?
Jens Joel (S), 2021-11-18:
Vi har lavet en aftale, som sikrer en mere blandet elevsammensætning og dermed en bedre sammenhængskraft, nogle mere balancerede skoler, nogle gymnasier, som alle sammen har gode chancer for at lykkes og for at have et godt og sundt ungdomsmiljø, og det står vi selvfølgelig ved.
Så har vi sagt, at der er en diskussion omkring de private gymnasier, som ikke er med, fordi de jo ikke optager på samme måde eller bliver tildelt elever på samme måde, men selv udvælger dem.
Og der har vi ligesom spurgt: Hvordan holder vi dem bedst muligt ude af den her diskussion og siger, at det hverken skal betyde det ene eller det andet, hverken positivt eller negativt, for de private gymnasier?
Det er derfor, de sådan set er taget ud af aftalen, men det er også derfor, man har sagt, at de private gymnasier ligesom skal have mulighed for at have den størrelse, den udbredelse, den forretning – om man vil – og den uddannelsesaktivitet, som de har i dag.
Carl Valentin (SF), 2021-11-18:
Men jeg siger jo heller ikke, at ministeren ikke skal læne sig op ad, hvad myndighederne siger.
Selvfølgelig skal ministeren det.
Det er da helt åbenlyst, at vi skal lytte til myndighederne, men en minister må jo også godt have en analyse af, hvad der kan ske i fremtiden, og en minister må godt gøre sig nogle overvejelser om, hvad der mon kan ske lidt længere ude i fremtiden end et enkelt år.
Vi havde jo også en lang debat op til masseaflivningen af de her mink, hvor vi var nogle, der havde den vurdering, at det her kunne gå meget, meget galt.
Der lænede vi os også op ad myndighedernes vurdering, men vi havde også vores egen analyse.
Så jeg synes, det kunne være relevant at høre ministerens vurdering, men jeg glæder mig i hvert fald til den diskussion, vi skal have næste år.
Rasmus Prehn (S), 2021-11-18:
Jeg respekterer det naturligvis, når Socialistisk Folkeparti spørger ind til min personlige vurdering.
Sagen er bare den, at jeg er minister, og derfor er jeg nødt til at læne mig op ad, hvad myndighedspersonerne siger, og jeg mener, at det ville være direkte upassende, hvis jeg her fra Folketingets talerstol begyndte at komme med min egen vurdering.
Altså, jeg har ikke den faglige forudsætning for at udtale mig på det her felt.
Det har vi myndighedspersoner til.
Jeg som minister og regeringen har hele vejen igennem lænet os op ad, hvad myndighederne har vurderet i forhold til risikoen.
Det er sådan, det må være.
Vi kan træffe politiske beslutninger, og det har vi også gjort på det her felt, men vi er nødt til at læne os op ad, hvad eksperter og myndigheder siger.
Der giver det ikke mening, at vi begynder at komme med vores egne lommefilosofier eller vores egne personlige vurderinger.
Det duer ikke.
Det er myndighedspersoner, der kommer med de her vurderinger.
Sådan er det nødt til at være.
Jeg er ked af det, men det er den ærlige udmelding herfra.
Jeg kan godt forstå interessen for at botanisere i, hvad jeg kunne mene personligt.
Jeg har et ansvar her, og derfor er jeg nødt til som minister i landet at læne mig op ad, hvad myndighedspersonerne siger.
Carl Valentin (SF), 2021-11-18:
Jeg vil bare gerne høre ministerens egen vurdering af risikoen i 2023.
For når vi hører fra myndighederne, at der er en risiko for, at der igen kan opstå et smittereservoir, at der er en risiko for, at der kan komme nye mutationer i produktionen, at der er en risiko for, at medarbejdere kan blive smittet på minkfarmene og på pelserierne, og at der er en risiko for, at de nye varianter, f.eks. deltavarianten, kan sprede sig endnu mere voldsomt i minkproduktionen, er det så ikke sandsynligt, at når vi står næste år og skal diskutere det her igen, så vil SSI sige: I 2023 vil der også være en risiko ved at genopstarte?
Rasmus Prehn (S), 2021-11-18:
Det, vi forstår på sundhedsmyndighederne, er, at det primære for dem har været den humane sundhed.
Det er altså første skridt.
Og det er jo ikke sådan, at de bare siger, at risikoen er af ukendt størrelse.
Det er jo – som også hr. Søren Egge Rasmussen var inde på – foldet meget mere ud.
Det gjaldt også i det møde, hvor samtlige partier var inviteret, og hvor man ville høre: Hvad handler risikoen om her?
Og svaret var altså: Der er en betydelig risiko her.
Når det er, man kommer derhen, hvor man kan vurdere, at risikoen er meget mindre eller helt væk, giver det jo rigtig god mening at prøve at undersøge, hvordan man så tilvejebringer et beslutningsgrundlag, sådan at den eventuelle mindre rest af risiko, der er, kan håndteres på fornuftig vis.
Og der vil det give mening at involvere de veterinære myndigheder.
Det er i hvert fald sådan, jeg forstår det ræsonnement, der har været hos de myndigheder, der har siddet og arbejdet med det her.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-11-18:
Jeg tror, at vi under udvalgsarbejdet kommer til at bruge lidt tid på, hvad der helt konkret er foregået, så vi kan få tilvejebragt flere oplysninger om, hvad der ligger bag.
Men mener ministeren, at det ville være til hjælp for en beslutning at spørge Dansk Veterinær Konsortium om, hvordan man på forsvarlig vis kan genoptage minkerhvervet i Danmark?
For spørgsmålet er: Er der nogen risiko, ja eller nej?
Og der er svaret givet på forhånd.
Så derfor vil jeg bare spørge, om fødevareministeren mener, at det vil tilvejebringe et mere fyldestgørende beslutningsgrundlag, hvis regeringen sørger for, at der i løbet af det kommende år bliver tilvejebragt de oplysninger, som Fødevarestyrelsen havde bestilt, men så åbenbart ikke fik.
Rasmus Prehn (S), 2021-11-18:
Det, der sker, er, at man fra Fødevarestyrelsens side uopfordret beslutter sig for at bestille den her vurdering.
Der er det så – sådan som jeg forstår det – at sundhedsmyndighederne har den holdning, at det, der er det primære her, er den humane sundhed.
Så det er deres vurdering, at det at spørge DK-VET er irrelevant, og derfor er der en kommunikation imellem de to myndighedsstyrelser, hvor man træffer den her afgørelse.
I de spørgsmål, der har været stillet til andre, har jeg hørt, at det er blevet antydet, at det er noget, som regeringen står bag – eller ligefrem Socialdemokratiet står bag.
Det kender jeg ikke noget til.
Jeg har ikke truffet nogen afgørelse; jeg har ikke bestilt noget hos nogen.
Det er de myndigheder, der sidder med det her, der har foretaget det arbejde.
Og jeg har det sådan, at jeg synes, det er en del af god regeringsskik, at når man har ansat eksperter til at arbejde med noget, så overlader man det til dem; så sidder man ikke og blander sig i det.
Jeg tænker, at hvis det var, vi havde blandet os i det, så havde vi nok også fået kritik for det.
Så vi har ikke hverken bestilt eller afbestilt noget fra regeringens side.
Og jeg som minister har i hvert fald ikke gjort det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-11-18:
I maj bad Fødevarestyrelsen Dansk Veterinær Konsortium om forslag til, hvordan man på forsvarlig vis kunne genoptage minkavl med virkning fra 1. januar 2022.
Hvorfor blev den ordre annulleret, og hvem stod bag den annullering?
Rasmus Prehn (S), 2021-11-18:
Jeg medgiver, at det var temmelig alvorligt, hvad vi fik at vide fra SSI, da samtlige partier i Folketinget var inviteret til et møde og gennemgik det her.
Det er også på den baggrund, vi har valgt at lave en 1-årig forlængelse.
Men som vi har sagt igen og igen fra regeringens side, har vi ikke noget principielt imod minkavl.
Vores indstilling har været, at hvis der var smitterisiko, måtte vi have et midlertidigt forbud.
Når der ikke er smitterisiko længere, er vi parate til at åbne op igen, og det står vi ved.
Der kunne vi forstå på SSI, at de mener, at når vi er kommet igennem vintermånederne, har de et bedre udgangspunkt for at komme med en ny vurdering af smitterisikoen; og den venter vi på.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-11-18:
Det var altså erfaringen fra juni måned, inden vi fik erfaringer med den smitsomme deltavariant.
Kan ministeren ikke se, at det må være svært at komme uden om at skrive noget, som er dybt alarmerende, når vi kommer et halvt år længere frem?
Coronaen er jo ikke noget, vi sådan har fuldt styr på.
Kan ministeren ikke se, at vi står i en situation, hvor det permanente forbud ligger lige for?
Rasmus Prehn (S), 2021-11-18:
Det er fuldstændig rigtigt, at Statens Serum Institut meget udførligt har beskrevet, at der er den her smitterisiko.
Derfor er det mildest talt også uheldigt, at vi her fra talerstolen skal høre nogle tale om, at risikoen er lig nul.
Vi har siddet til et møde, hvor alle partier har været inviteret, og hvor vi af de øverste myndigheder i samfundet har fået at vide, hvad risikoen er.
Det er alarmerende.
Det er sådan, at man er nødt til at tage det her alvorligt, og det gør vi.
Det, som de så siger til os fra SSI, er, at når vi er på den anden side af vintermånederne, har vi et bedre billede af, hvordan den generelle situation er med covid-19.
Og på baggrund af det kan vi så vurdere, hvor risikobetonet det vil være at have minkproduktion igen.
Derfor skal vi hen i foråret eller først på sommeren, før vi kan træffe en beslutning om, hvad vi gør fremadrettet.
Forhåbentlig er det sådan, at vi kommer igennem det her på fornuftig vis, sådan at der ikke er den risiko længere, så vi kan give den meddelelse til minkavlerne, at de kan starte op igen.
Men det er jo for tidligt at sige noget om det – vi ved det ikke.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-11-18:
Jeg ser jo frem til, at vi får næste års konklusion noget tidligere end midt i november.
Det synes jeg egentlig man skylder flere.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om ministeren kunne sige lidt mere præcist, hvornår det er, vi i 2022 skal drage konklusionen om eventuelt at have et permanent forbud mod minkavl i Danmark, sådan at vi ikke ender med, at det er sådan noget, som er lidt presset her i november.
Når man kigger i den her sundhedsvurdering, som ligger, synes jeg jo egentlig, at den sætning om sundhedsrisikoen af ukendt størrelse for mennesker bliver foldet ret godt ud i det samlede dokument; nemlig at det der smittereservoir altså er en risiko.
Man kan ud fra de historiske erfaringer fra Nordjylland sådan set sige, at det er en risiko.
Mener ministeren, at den risiko er helt forsvundet, når vi kommer et halvt år længere frem?
Peter Seier Christensen (NB), 2021-11-18:
Regeringen besluttede sidste år ulovligt og grundlovsstridigt at aflive alle mink i Danmark.
Efter nedslagtningen var sket, fik den så vedtaget en lov, der forbød hold af mink frem til udgangen af 2021.
Det lovforslag, vi behandler her, vil forlænge forbuddet frem til udgangen af 2022.
Beslutningen blev truffet sammen med venstrefløjen baseret på en såkaldt sundhedsfaglig vurdering fra Statens Serum Institut.
Den vurderer, at der er en risiko af ukendt størrelse.
Der er også en risiko af ukendt størrelse, når jeg går ud af min hoveddør om morgenen.
Det var ydermere i opdraget understreget, at der alene er brug for en vurdering af risikoen for den humane sundhed, ikke forslag til mulige løsninger.
Tænk engang, regeringen udbad sig udtrykkeligt, at man ikke måtte vurdere løsninger, der kunne gøre det muligt at sætte produktionen i gang igen, f.eks. at bestanden ville være langt mindre end tidligere, vacciner osv.
Det er helt tydeligt, at regeringen havde besluttet, hvilket svar de gerne ville have.
Hvorfor ville man ellers specifikt frabede sig løsningsforslag?
Det er bare et blandt mange eksempler på, hvor ligeglad man er med minkerhvervet.
Det eneste, der tilsyneladende betyder noget for regeringen, er at fastholde forestillingen om, at mink er frygtelig farlige, for bedre at kunne forsvare regeringens ulovlige handlinger sidste år.
Det kunne skade regeringens troværdighed, hvis der da er noget tilbage af den.
Nye Borgerlige kan derfor ikke stemme for L 81.
Carl Valentin (SF), 2021-11-18:
Tak for de bemærkninger.
Det synes jeg er gode ord, så tak for dem.
Anne Sophie Callesen (RV), 2021-11-18:
Tak for ordet.
For os i Radikale Venstre er det også en værdi, at vi mødes på kryds og tværs i skolen i forhold til sociale og kulturelle forskelle.
Jeg og Radikale Venstre sagde dengang tydeligt, at det var et første skridt i retning af at tage politisk ansvar for de udfordringer, som allerede dengang var presserende på en del gymnasier.
Og det er selvfølgelig – som jeg går ud fra at I har været inde på – at nogle steder omkring de større byer var og er udfordringen som bekendt en polarisering, hvor eleverne grupperer sig med andre, der ligner dem selv, og i yderområderne var og er problemstillingen den, at det lokale gymnasium nogle steder får udhulet deres elevgrundlag og på sigt risikerer at måtte lukke.
Begge dele skyldte vi at finde en løsning på.
Det hastede dengang, og desværre blev forhandlingerne så udskudt ad flere omgange.
Så meget desto mere glade var vi i Radikale Venstre, da vi i år endelig lykkedes med hen over midten at lande en politisk aftale om elevfordeling.
Med det her lovforslag tager vi første spadestik i forhold til at få intentionerne i den politiske aftale ud at leve, indtil den samlede aftale kan blive implementeret fra skoleåret 2023-24.
I det her lovforslag er der fire elementer.
For det første har man, indtil vi får implementeret den samlede aftale, stadig mulighed for at benytte sig af de lokale elevfordelingsregler.
Det synes vi er en god midlertidig løsning, ligesom vi også ser frem til, at regionerne får en mere fremtrædende rolle, når den store løsning kommer.
For det andet tager vi livtag med et centralt problem, nemlig ventelister.
Og det er afgørende for, at elevfordelingsmodellen kan virke i praksis, at vi får gjort op med den praksis, der er nogle steder, med, at man allerede fra skoleårets start er skrevet op til at gå nogle andre steder; det skader klassefællesskabet, og det skader elevernes mulighed for at falde til på det gymnasium, de er startet på.
For det tredje indebærer lovforslaget, at der sættes et loft for, hvor mange elever de private gymnasier kan få tilskud til at optage.
Hensigten er først og fremmest at bevare status quo, hverken mere eller mindre.
De private gymnasier skal altså kunne eksistere på samme vilkår som i dag, hvor de er et tilvalg for nogle elever og ikke et fravalg af de statslige selvejende gymnasier.
Endelig, for det fjerde, får nogle gymnasier, som ellers er endt i en negativ spiral med færre og færre ansøgere, et midlertidigt stop for optag af nye førsteårgangselever.
Det er ikke et tiltag, som Radikale Venstre har bragt til bordet, men vi synes, at det med de kriterier, vi har fundet, kan være med til at give nogle skoler den friske start, som de også har fortjent.
For de er bedre end deres ry, og det samme er deres elever.
Tak for ordet.
Rasmus Prehn (S), 2021-11-18:
Med netop det udgangspunkt at læne sig op ad, hvad myndighedspersonerne mener, havde jeg jo indkaldt til et møde, hvor alle partier var inviteret – hr. Carl Valentin deltog også.
Her hørte vi jo så SSI give udtryk for, at der stadig var en risiko af ukendt størrelse, og hele det her med, hvordan det kan udvikle sig, er jo så foldet ud, som også hr. Søren Egge Rasmussen har været inde på.
Og de siger så, at vi har brug for at kigge på, hvad der sker hen over vinteren, for at vurdere, hvordan den generelle situation er med hensyn til covid-19, og at de på baggrund af det kan komme med en vurdering af, hvordan det så passer ind i forhold til mink.
Så min analyse rækker så langt som til at referere det, vi fik at vide fra myndighedspersonerne på et møde, hvor hr. Carl Valentin selv deltog.
Lise Bech (DF), 2021-11-18:
Tak for det.
Ministeren siger jævnligt – han gjorde det også i sidste uge, mener jeg – det her med, at det var meget alvorligt, og at 60 pct. var på grund af minkvarianten og sådan noget.
Jeg vil bare spørge: Hvor mange prøver var der blevet taget?
Og hvor mange var sekventeret?
Og i hvor mange af dem var det minkvarianten?
Mette Thiesen (NB), 2021-11-18:
Tusind tak.
Det er lidt i tråd med det, som min kollega fra Venstre siger her.
Altså, der er jo et meget bekymret høringssvar fra netop Danmarks Private Skoler – grundskoler og gymnasier.
Det handler netop om det her med tidsrammen, men det er også et spørgsmål om, hvorfor man skal have det her loft over elever, der kommer på private gymnasier.
Der står faktisk ret klart og tydeligt i svaret, at det jo er et spørgsmål om, at man vil undgå, at dem, som bliver underlagt den her tvangsfordeling, så søger over til de private gymnasier.
Kan ordføreren sætte nogle flere ord på det?