runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2019-01-08:
Tak for bemærkningerne til lovforslaget, som handler om en opfølgning på fiskeripakken, hvor der er et ønske fra partierne bag fiskeripakken om, at sammensætningen af Fiskeriets Arbejdsmiljøråd ændres, så særlig Foreningen for Skånsomt Kystfiskeri får en plads i rådet, og det opfyldes med lovforslaget.
Med lovforslaget – som jo ikke er særlig omfattende – laves der den ændring af fordelingen af pladser i rådet, at på arbejdsgiversiden får Danmarks Fiskeriforening Producent Organisation, Danmarks Pelagiske Producentorganisation og Foreningen for Skånsomt Kystfiskeri indstillingsret til pladser i rådet, og på arbejdstagersiden får 3F og CO-Søfart indstillingsret til pladser i rådet.
For fortsat at sikre, at rådet består af et ligeligt antal repræsentanter for arbejdstagere og arbejdsgivere, er antallet af medlemmer af rådet foreslået udvidet fra 8 til 10 medlemmer.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget, og jeg håber på en konstruktiv drøftelse i udvalget.
Tak for ordet.
Orla Østerby (KF), 2019-01-08:
Ja, det er et problem, fordi det er arbejdsmarkedets parter, der skal aftale det her, og ikke politikerne på Christiansborg.
Så det er et kæmpe problem, at vi nu begynder at blande os i arbejdsmarkedsparternes opgave.
Det er noget, som vi har værnet om igennem mange år, og som er meget vigtigt, når vi ser på det fredelige arbejdsmarked, vi har i Danmark.
Derfor skal vi lade være med at begynde at blande os, når der er nogle parter, der skal finde ud af, hvem der skal have nogle poster.
Så skal vi lade dem selv finde ud af det, fordi det er overenskomstbelagt osv. osv., og det kommer ikke os politikere her i Folketingssalen ved.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-08:
Jeg synes, det er helt naturligt, at når der opstår nye organisationer, så forholder man sig til, om det kunne være en fordel, at de organisationer deltager i et stykke arbejde.
Altså, det er jo ikke et spørgsmål om, at vi her griber ind i en eller anden overenskomstkonflikt.
Vi forsøger at forholde os til arbejdsmiljøet i fiskeriet, og så kommer man frem til et lovforslag her, som sikrer, at der er flere organisationer, som kan være med i det arbejde, og det kan jeg altså ikke se skulle være noget problem.
Jeg synes, at hvis man ser på det høringssvar, der er fra 3F, så har de jo beholdt deres antal pladser.
Så er der noget problem, når man ligesom ser på det overordnede og på, hvad der er hensigten med lovforslaget?
Orla Østerby (KF), 2019-01-08:
Men jeg vil sige til hr. Søren Egge Rasmussen, at det jo er sådan, at vi kan ønske os mange ting som politikere i overenskomster, i arbejdsmiljøråd rundtomkring i Danmark, men der ligger en fuldstændig fast procedure for det her, og det er, at vi politikere blander os udenom.
Så selv om vi har masser af ønsker, kan vi jo fortælle nogle andre om dem, men selve forhandlingerne omkring det her foregår normalt ikke i salen.
Og jeg tror også, at det for ordføreren er første gang nogensinde, at man ser sådan en sag i Folketinget.
Det er helt usædvanligt, og vi kan have mange, mange kloge meninger om, hvordan vi vil have at organisationerne skal varetage deres interesser, men vi har indtil nu ladet være med at blande os og ladet dem selv finde ud af det, fordi det er den danske model.
Nej, det, der er sat gang i her, er meget uklogt og meget ufornuftigt.
Det er helt tydeligt, at for hr. Ib Poulsen har det været vigtigt, at FSK har fået deres egen plads, men det er jo helt usædvanligt, at en organisation, som ikke kan lave aftaler på lønforhandlingsområdet, lige pludselig bliver puttet ind på en speciel bestyrelsespost.
Jeg er bare nødt til at sige, at det simpelt hen ikke er i orden, og det er helt usædvanligt, at det sker, og det er aldrig sket før.
Ib Poulsen (DF), 2019-01-08:
Jamen altså, det er en lovgivende forsamling, vi står i, og det her er en lovgivning.
Og nu lovgiver vi om, at vi udvider kredsen af arbejdsmarkedets parter i det her råd.
Så siger ordføreren, at det er en enkelt organisation, man tager hensyn til, men det er jo ikke korrekt, hr. Orla Østerby.
For det er både DPPO, som får en plads, og det er CO-Søfart, som får en plads, og så får FSK også en plads.
Så vi udvider kredsen af dem, der skal sidde i rådet, og synes hr. Orla Østerby ikke, at det er fornuftigt, at vi som lovgivere også en gang imellem kigger på, om lovgivningen er tilpasset tiden?
Orla Østerby (KF), 2019-01-08:
Det var jeg jo meget tydelig med, så hvis hr. Ib Poulsen havde fulgt med, ville det stå klart, at vi er et loyalt parti, men vi er også nødt til at gøre opmærksom på, at der er to partier med hr. Simon Kollerup og hr. Ib Poulsen i spidsen, der er ude at lave et frontalangreb på den danske model.
Og det er mig uforståeligt, at de andre partier i oppositionen kan være med på den her galej, for det, der er sat gang i her, er så farligt, fordi man vil hjælpe en enkelt organisation.
Det skal man lade være med, og vi har i det her Ting i mange, mange år været enige om, at det lader vi arbejdsmarkedets parter finde ud af.
Det er jo ikke det samme, som at regeringen ikke loyalt skulle lave det her lovforslag, når man har et flertal, der siger, at man vil have den.
Jeg ved godt, der er andre, der ikke har gjort det, men jeg er nødt til at gøre det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-08:
Ja, vi står gerne ved det, vi mener.
Jeg synes, at det her lovforslag tager hånd om nogle problemer og fører til, at vi får et bredere sammensat arbejdsmiljøråd, og det synes jeg er godt.
For hvis man ser på de små fiskere, som sejler ud tidligt om morgenen og er på havet en enkelt dag og kommer hjem om aftenen, så er der nogle andre arbejdsmiljøforhold på disse små skibe, og jeg synes, det er vigtigt, at den type arbejdspladser også er repræsenteret i Fiskeriets Arbejdsmiljøråd.
Det er så spørgsmålet, hvilken organisation der skal varetage de små fiskeres interesser.
Jeg synes, det er rigtig fint, at Foreningen for Skånsomt Kystfiskeri kan komme ind i Fiskeriets Arbejdsmiljøråd.
Jeg synes, det vil være allerbedst, hvis vi lige får sikret, at de laver en tiltrædelsesoverenskomst eller en rigtig overenskomst, så de er en arbejdsgiverpart i rådet.
Derfor er der nok behov for, at vi lige via en udvalgsbehandling får præciseret det, og det kunne være en fordel, hvis den underskrift finder sted, inden vi kommer frem til andenbehandlingen af lovforslaget.
Jeg synes, det er en god løsning, man er kommet frem til, med at udvide antallet af medlemmer i Fiskeriets Arbejdsmiljøråd fra 8 til 10.
Så er det nemmere at lave en sammensætning, som gør, at alle dele af fiskeriet bliver repræsenteret, så det både er fiskerne i de små fartøjer, de fiskere, som sejler ud og er på havet i nogle dage, og også de fiskere på skibe, som sejler meget langt væk og er på havet i over en uge, så det er samtlige arbejdsmiljøforhold i fiskerierhvervet, som bliver håndteret i Fiskeriets Arbejdsmiljøråd.
Så vi støtter lovforslaget.
Erling Bonnesen (V), 2019-01-08:
Tak for det.
Fiskeriets Arbejdsmiljøråd varetager flere vigtige opgaver, og deres rådgivning er med til at forebygge arbejdsskader og skabe et sundt og sikkert arbejdsmiljø for de mange fiskere, der hver dag gør et flot og fantastisk stykke arbejde.
Deres arbejde bidrager til dansk eksport og bruttonationalproduktet i stor grad og dermed selvfølgelig også til det samlede danske samfund.
Med lovforslaget, som vi behandler her i dag, foretages der nogle justeringer i sammensætningen af Fiskeriets Arbejdsmiljøråd.
Rådet udvides fra 8 til 10 medlemmer, hvilket giver plads til nye organisationer i henhold til den aftale, der er lavet, og dermed støtter Venstre lovforslaget.
Eva Flyvholm (EL), 2019-01-08:
Fra Enhedslistens side kan vi ikke støtte det her forslag.
Udgangspunktet er jo netop, at man vil forlænge værnepligten, men også vil forlænge den periode, folk kan indkaldes til tjeneste i, også i forhold til de tidligere ansatte.
Man kan sige, at det her jo handler rigtig meget om at kunne få samlet mandskab nok til f.eks. den brigade og andre aktiviteter, der blev taget beslutning om med forsvarsforliget, og som vi fra Enhedslistens side helt grundlæggende tror kan bidrage til en oprustning, som faktisk i det lange løb kan være farlig for Danmark, fordi man kommer til at placere flere soldater – og også danske soldater – langs den russiske grænse og kan være med til at skabe spændinger, og det tror jeg egentlig er en forkert vej at gå.
Så som udgangspunkt kan vi altså ikke støtte det her.
Jeg synes, det ville være noget helt andet, hvis vi stod i dag og skulle diskutere, hvordan man skulle modernisere værnepligten, for det syntes jeg at der på mange måder godt kan være behov for at diskutere.
Men det her er jo bare en forøgelse og en forlængelse af værnepligten med henblik på at kunne stille flere soldater blandt andet til den her brigade og andre formål, som ligger i forsvarsforliget, og som vi fra Enhedslistens side bestemt ikke er enige i.
Så det kan vi ikke bakke op om.
Peter Juel-Jensen (V), 2019-01-08:
Tak for det, formand.
Se, det her lovforslag handler ikke om at tage ære, men det handler om at passe på Danmark, for Danmark står et andet sted, end vi gjorde for blot ganske få år siden.
Vi kan hurtigt blive udfordret, og derfor giver det god mening at styrke forsvarets evne til at mobilisere ved at oprette de såkaldte mobiliseringskompagnier.
Kompagnierne opbygges ved at anvende værnepligtige, som i op til 5 år efter endt uddannelse skal kunne indkaldes til at gøre tjeneste i kompagnierne i tilfælde af krig eller krise.
Venstre støtter forslaget.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-01-08:
Jamen jeg er glad for, at ordføreren erkender, at sammenligningen med Finland ikke har nogen betydning.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-01-08:
Tak for det.
Ordføreren sammenligner Danmark med Finland.
Det synes jeg da er interessant, men vil han ikke medgive, at forskellene mellem Danmark og Finland med hensyn til alliance, med hensyn til beliggenhed, med hensyn til hvordan man skal forsvare sig, er så store, at det simpelt hen er meningsløst at bruge Finland som eksempel i forhold til Danmark?
Jeg har et enkelt spørgsmål til Enhedslisten, bare for at forstå det: Er Enhedslisten tilhænger af værnepligten?
Eva Flyvholm (EL), 2019-01-08:
Ja, som udgangspunkt er vi tilhængere af, at der skal være en værnepligt, sådan at man ikke kun har professionelle soldater.
Men vi går også ind for, at der skal foretages en modernisering af værnepligten, sådan at man f.eks. får meget bedre muligheder for at aftjene civil værnepligt.
Der blev jo faktisk også nævnt her, at der er behov for at styrke beredskabets opgaver, og jeg er i den grad enig i, at der ligger en masse udfordringer i forhold til klimakatastrofer og andet, hvor værnepligtige kunne spille en mere dækkende rolle, end de gør nu.
Jeg synes, at det er det, vi skal se på.
Det er vigtigt for os, at der kommer mere fokus på de civile opgaver.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2019-01-08:
Jeg vil godt takke for indlæggene her under behandlingen af lovforslaget.
Danmark står over for et mere alvorligt trusselsbillede end i nogen anden periode efter Murens fald, og i tilfælde af krig eller krise er der derfor behov for, at alle tilgængelige ressourcer kan udnyttes til at forsvare Danmark og værne om landets sikkerhed.
Ved forsvarsforliget fra 2018 blev det aftalt, at forsvarets evne til at mobilisere skal styrkes ved at oprette mobiliseringskompagnier.
Mobiliseringskompagnierne skal opbygges ved at anvende værnepligtige, som i op til 5 år efter endt uddannelse skal kunne indkaldes til at gøre tjeneste i kompagnierne i tilfælde af krig eller krise.
Det blev samtidig aftalt, at totalforsvaret skal styrkes, ved at perioden, hvor værnepligtige forpligtes til at stå til rådighed for totalforsvaret, øges fra 3 år til 5 år, og ved at der skabes mulighed for at genindkalde tidligere ansatte, hvis der er behov for det.
Lovforslaget tager blandt andet stilling til, hvornår man som militært ansat bliver omfattet af forpligtelsen til at lade sig indkalde i tilfælde af krig eller krise.
Forpligtelsen vil først og fremmest gælde for militært personel, der bliver ansat, efter loven træder i kraft.
Dem, der er ansat ved lovens ikrafttræden, får derimod mulighed for at vælge, om de vil være omfattet af den nye ordning.
Her vil der blandt andet kunne lægges vægt på personellets helbredsmæssige tilstand.
Derudover tager lovforslaget også højde for, at der vil skulle fastsættes nærmere regler om aflønning for denne gruppe, i tilfælde af at de bliver indkaldt.
Endelig er det jo så vigtigt at holde sig for øje, at en indkaldelse kun vil ske i helt ekstraordinære situationer i forbindelse med krig eller krise.
Det her tager vi så en drøftelse af i udvalg og forligskreds.
Lad mig så afslutningsvis endnu en gang takke for bemærkningerne.
Jeg ser frem til, at vi har konstruktive drøftelser om det her.
Naser Khader (KF), 2019-01-08:
Danmark står over for et forandret trusselsbillede i disse år.
Vi skal ikke kun have fokus på indsatsstyrker ude i verden – der gør vi det i øvrigt fremragende – forsvar i nærområdet er igen kommet på den forsvarspolitiske dagsorden.
I forhandlingerne om forsvarsforliget lå det Konservative meget på sinde, at totalforsvaret og værnepligten blev styrket.
Derfor blev vi rigtig glade for, at det lykkedes at få så godt et forlig i hus sammen med de andre partier.
Vi har også et ønske om fortsat at styrke forsvaret.
Vi skal kunne være i stand til at forsvare Danmark også i Østersøen og varetage vores interesser i det arktiske område.
Samtidig skal vi kunne deltage i fredsskabende internationale missioner.
Med det seneste forsvarsforlig kommer vi et skridt nærmere det, som Konservative ønsker for forsvaret, og det er en markant styrkelse af vores forsvar.
Det er dette lovforslag også et udtryk for.
Med lovforslaget opbygges der otte nye mobiliseringskompagnier, som skal uddannes med henblik på indsættelse.
Samtidig udvider vi muligheden for at indkalde værnepligtige til at indgå i totalforsvaret i tilfælde af krise og krig.
Det er en meget konkret styrkelse af Danmarks militære muligheder i tilfælde af kriser, som i de seneste år er rykket tættere på vores grænser.
Derfor bakker vi Konservative selvfølgelig op om forslaget.
Ib Poulsen (DF), 2019-01-08:
Lovforslaget, som vi her skal behandle i dag, er jo en del af fiskeripakken helt tilbage fra december 2016.
Grunden til, at vi skal ændre det her, er jo, at vi mener, at de bredeste skuldre skal bære den største byrde i forhold til at betale til Fiskeriets Arbejdsmiljøråd.
Sådan er det ikke i dag.
Nogle af de allermindste fiskere betaler i dag en tocifret procentdel af deres indtægt til det her råd, mens det for de allerstørstes vedkommende er promiller af nogle promiller, de betaler.
Og det mener vi i Dansk Folkeparti ikke kan være rimeligt.
Vi ønskede så at sende et signal, da vi fik at vide, at det var arbejdsmarkedets parter, der skulle sammensætte beløbene, om, at vi gerne så det ændret.
Man ændrede det, men det viste sig så, at den ændring, man lavede, gjorde, at der var nogle af de mindste fiskere, der med den nye ændring faktisk skulle betale mere, end de gjorde tidligere.
Så derfor er vi jo så kommet hertil, hvor vi skal ændre sammensætningen, sådan at også nogle af de mindste i erhvervet kan blive repræsenteret i rådet, i modsætning til hvordan det er i dag.
Og som det bliver sagt, bliver der udvidet på arbejdsgiversiden: DPPO og FSK kommer ind på arbejdsgiversiden og CO-Søfart kommer ind på arbejdstagersiden, så vi får en mere bred repræsentation og vi kan få en bredere diskussion om, hvordan den økonomiske sammensætning skal være.
Så det er mit håb, at det vil være sådan fremadrettet, at de bredeste skuldre skal bære den største byrde i den her sag.
Og DF kan selvfølgelig støtte lovforslaget.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-01-08:
Vores holdning til værnepligten er sådan set meget klar.
Vi er ikke tilhængere af værnepligten.
Vi mener, det er en gammeldags institution, og at der i øvrigt ikke er meget pligt over den.
Og dertil kommer, at de opgaver, vi skal ud i, skal klares med professionelle soldater, altså folk, der er ordentligt uddannet.
Så vi er ikke tilhængere af værnepligten.
Vi må så se det her forslag som noget, som de partier af nationalkonservativ art, der mener, at værnepligten sådan pr. definition er en god ting og de unge mænd ligesom skal trænes i at værne vores fædreland, har fået med som en stor skalp i forsvarsforliget.
Skalpen er ikke så stor endda, for så meget er der jo heller ikke tale om, at man udvider det.
Men der er da alligevel tale om en udvidelse af værnepligten, om større brug af værnepligtige, og det vil jeg så sige at vi ikke kan støtte.
Det er jo dem, der, om jeg så må sige, sidder med de daglige problemer på det her område og derfor ved, hvor skoen trykker.
Det er vi nødt til at tage meget alvorligt, men det går jeg ud fra vi kan få set på i udvalgsbehandlingen af det her lovforslag.
Anne Marie Geisler Andersen (RV), 2019-01-08:
Det her lovforslag skal øge Forsvarets evne til at mobilisere i tilfælde af krig og kriser gennem opbygning af såkaldte mobiliseringskompagnier.
Totalforsvaret styrkes, ved at værnepligtige, som har gennemført en 8 måneder lang værnepligtuddannelse, skal kunne indkaldes til at forrette tjeneste i mobiliseringskompagnierne i op til 5 år efter hjemsendelse.
På den måde udmønter lovforslaget den del af forsvarsforliget, som omhandler, at totalforsvaret styrkes, og at forsvarets evne til at mobilisere i tilfælde af krig og krise øges.
Som bekendt er vi i Det Radikale Venstre en del af forliget, og vi bakker op om dette.
Lovforslaget lægger således op til, at tidligere ansatte, der har været ansat minimum 1 år, skal kunne indkaldes til at forrette tjeneste i tilfælde af krig, katastrofe eller andre ekstraordinære forhold.
Det er op til 36 måneder sammenlagt og indtil folkepensionsalderen.
Flere høringssvar finder dette noget vidtgående, og der rejses en bekymring for de mulige konsekvenser, bl.a. i form af rekrutteringsproblemer.
Høringssvarene gør indtryk på os i Det Radikale Venstre, særlig i forhold til den del, der omhandler, at tidligere ansatte skal stå til rådighed helt frem til folkepensionsalderen.
Der kan være forhold, som gør, at dette hænger meget dårligt sammen med den enkeltes livssituation.
Som en del af forligskredsen bakker vi op om forslaget, men vi har opfordret ministeren til, at vi i forligskredsen får en indgående drøftelse af høringssvarene, og det skal gerne være med inddragelse af de faglige organisationer om muligt.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-01-08:
Jeg skal gøre det her kort, for fru Eva Flyvholm har været inde på mange af de elementer, som jeg også ville have nævnt, netop at det her jo er en oprustning at begynde at udvide på den her måde, og det støtter vi ikke fra Alternativets side.
Villum Christensen (LA), 2019-01-08:
Tak for ordet.
Liberal Alliance er en del af forsvarsforliget, som det her lovforslag er med til at udmønte.
Det er jo ingen hemmelighed, at Liberal Alliance under forhandlingerne om et nyt forsvarsforlig kæmpede hårdt for at styrke frivilligheden i forsvaret, bl.a. ved at fritage en række værnepligtige, som har fået deres værnepligt udskudt, for tjeneste.
Vi synes, at det er fint med udvidelsen af de værnepligtiges rådighed fra 3 til 5 år, og så drøfter vi i øvrigt gerne praktikken omkring de tidligere ansattes rådighedsforpligtelse, som allerede er nævnt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-01-09:
Det kommer der søreme også.
Men altså, jeg synes jo, det er afgørende, at vi finder den rigtige måde at gøre det på.
Og det er regeringens opfattelse og min klare opfattelse, at vi i dag ikke har de midler og metoder, der skal til for at tage hånd om den opgave, der ligger, i forhold til at reducere udledningerne fra landbrugs- og fødevareområdet, uden at det betyder, at vi kommer til at flytte fødevareproduktion ud af Danmark.
Derfor er det afgørende for os og for regeringen, at vi får det her analyseret og får brugt nogle penge på at forske og udvikle, herunder også at lave partnerskaber med landbruget om at finde de rigtige løsninger.
Jens Joel (S), 2019-01-09:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvordan skal man forstå ministerens udsagn om, at »Den beslutning om at udpege en ny formand for Klimarådet var taget, inden vi fik Klimarådets seneste rapport, og beslutningen var tilgået Peter Birch Sørensen, inden han fremlagde Klimarådets seneste rapport.
Der er således heller ikke hold i de gentagne beskyldninger om, at Birch Sørensen skulle være politisk fyret på baggrund af denne rapport«, når det senere via aktindsigt har vist sig, at hovedindholdet af rapporten var kendt, inden regeringen traf beslutning om at udskifte formanden for Klimarådet?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-01-09:
Jeg kan i hvert fald sige, at jeg ikke var bekendt med indholdet af Klimarådets rapport.
Den drøftelse, der var, mellem embedsmænd i mit ministerium og embedsmænd fra Klimarådet var, som jeg sagde under den forrige spørgers spørgsmål, et spørgsmål om at kvalitetssikre rapporten.
Det er sådan, at når Klimarådet er kommet med deres rapporter, har vi afventet den endelige rapport og ikke forholdt os til eventuelle delkonklusioner og dele af Klimarådets rapporter.
Jens Joel (S), 2019-01-09:
Tak for det.
Den her klimadiskussion, vi har, er en rimelig alvorlig sag indholdsmæssigt, og derfor er vi selvfølgelig også interesserede i at komme til bunds i, hvad det er, der er baggrunden for regeringens beslutninger.
Men lad mig stille et helt konkret spørgsmål, for nu siger ministeren, at han ikke var orienteret om den drøftelse, der har været.
Og nu spørger jeg direkte, for det er ellers det, man må forstå ud fra klimaministerens indlæg i Politiken: Var regeringens ministre ikke vidende om den hovedkonklusion fra Klimarådets rapport, da man traf beslutningen om at udskifte formanden?
Jeg spørger ikke til delkonklusioner.
Jeg spørger: Var regeringens ministre ikke vidende om den hovedkonklusion, at Klimarådet ville sige, at man sænkede tempoet i den grønne omstilling?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-01-09:
Jeg vil sige, at jeg ikke havde kendskab til Klimarådets rapport og indholdet af rapporten.
Lad mig starte med at slå fast, at regeringen ikke har fyret nogen.
Formandens periode udløb den 1. december 2018.
Min rolle var derfor at udpege Klimarådets formand for den næste 4-årsperiode, præcis som klimaloven foreskriver.
Spørgerens parti har selv været med til at udforme og vedtage loven, en lov, hvoraf det fremgår, at når en formand har siddet i 4 år, skal ministeren udpege en ny formand for 4 år eller genudpege den siddende formand én gang.
Det kan selvfølgelig være politisk og ikke polemisk belejligt, men det er noget hurtigt at løbe fra sit eget lovgrundlag.
Jeg kan også fuldstændig afvise de spekulationer, der har været om, at der skulle være en sammenhæng mellem rådets seneste rapport og regeringens valg af formand.
Det er korrekt, at der blev afholdt et møde den 30. oktober 2018 mellem ministeriets embedsmænd og Klimarådets sekretariat om de faglige analyser i den ufærdige rapport.
Det er almindelig praksis, at der sker en faglig drøftelse i forbindelse med udarbejdelsen af Klimarådets rapporter som et bidrag til den faglige kvalitetssikring af sekretariatets arbejde.
Det kan jeg forstå også har været tilfældet her.
Det var ikke et møde eller en drøftelse, jeg blev orienteret om, og det er der heller ikke noget usædvanligt i, når det drejer sig om en faglig drøftelse af en rapport, der ikke er færdig.
Så jeg må sige, at for tiden foregår der jo stærk overdramatisering af udpegningen af en ny formand for Klimarådet, men som jeg sagde lige før: Vi nærmer os jo også et folketingsvalg.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-09:
Jamen på landbrugssiden er der da masser af ting at gøre.
Man kunne også lytte til Klimarådet, som jo tidligere har foreslået, at vi skulle have en væsentlig del af energiafgrøder i form af pil og poppel på en del af vores landbrugsarealer.
Det gode råd blev overhovedet ikke modtaget, det blev overhovedet ikke diskuteret, det kom ikke til nogen seriøs debat.
Kan ministeren ikke se, at det er et problem, at vi har et Klimaråd, som faktisk forholder sig seriøst og konkret til problemstillinger og kommer med løsninger, som der så ikke kommer en ordentlig politisk drøftelse af?