runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Zimmermann (DF), 2025-05-22:
Med al ære og respekt er der noget, som hr. Bjørn Brandenborg ikke har forstået.
Vi er fire partier, der på tværs af partiskel og på tværs af at være meget forskellige partier er enige om, at vi ønsker en fair og rimelig pensionsalder for danskerne.
Det lyder sådan set meget, meget mærkeligt.
Betyder det så også, at hver evig eneste gang hr. Bjørn Brandenborg og eksempelvis Socialistisk Folkeparti tilfældigvis er enige om noget et sted på hele den politiske skala, så er I også hundrede procent enige om finansieringen til det?
Nej, netop ikke, så det giver ikke mening at stille det spørgsmål.
Anne Paulin (S), 2025-05-22:
Tak for det.
Det lyder, som om hr. Nick Zimmermann har svært ved at svare på vegne af de andre partier også.
Derfor vil jeg spørge: Hvor mange penge har Dansk Folkeparti fundet i kroner og øre til at fastfryse pensionsalderen?
Nick Zimmermann (DF), 2025-05-22:
Prøv at høre, vi har sådan set en fuldt finansieret 2030-plan, og ud over det har vi en lang række tiltag i forhold til at få seniorer til at have lyst til at blive længere på arbejdsmarkedet.
For med det her er det jo sådan set meget vigtigt at huske på, at det går på to ben.
Men noget andet er jo også, at vi har lyst til at gøre arbejdsmarkedet mere fleksibelt for de seniorer, som har lyst til at tage en ekstra tørn.
Nogle arbejdede måske 20 timer om ugen, og nogle havde 3 gange 3 timer i løbet af en uge.
Sådan et samfund ønsker vi i Dansk Folkeparti.
Vi ønsker at indrette det, så seniorerne har lyst til og mulighed for at blive ekstra på arbejdsmarkedet.
I øvrigt finder vi det meget skuffende, at det ikke har været muligt med den nuværende beskæftigelsesminister at nå til nogen som helst aftaler omkring at lave et mere fleksibelt arbejdsmarked for vores seniorer.
Det synes vi er hamrende ærgerligt.
Naturligvis står det i forhold til vores forskellige økonomiske planer, hvor vi vil finde pengene til vores forskellige økonomiske udspil.
Det giver da selvfølgelig sig selv.
Jeg bliver bare nødt til en gang til at slå fast, at det beløb, som de forskellige S-ordførere har fået stukket i hånden og render og spiller fandango med, altså de her famøse 80 eller 86 mia. kr., er et beløb, som I har fundet frem ovre i Finansministeriet, og som strækker sig fra – hvad er det – 2130.
Altså, I har lavet et bud på, hvad det vil koste om 100 år, hvis det er sådan, at man ikke tvinger danskerne til at arbejde, indtil de falder om.
Fie Hækkerup (S), 2025-05-22:
Hr. Nick Zimmermann, hvor mange penge i kroner og øre har I i Dansk Folkeparti sammen med SF, Enhedslisten og Alternativet så fundet til at fastfryse pensionsalderen?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-23:
Tak for det, og også tak for en klar stillingtagen fra Socialdemokratiets side.
Når vi nu er enige om, at vi ikke vil have euro i Danmark, kan det nogle gange undre mig, hvordan man forholder sig til alle de knopskydninger, der er oven på euroen.
Jeg nævnte i min tale f.eks. det her med fælles gæld.
Det er jo klart noget, som er opstået inden for eurogruppen som en tanke, altså at man skal løse stadig mere finanspolitisk sammen.
Der undrer det mig så, at Socialdemokratiet ikke lige så klart siger fra.
Så vil ordføreren ikke prøve at forklare mig og måske også nogle, der ser med, hvordan det kan være, at man så klart kan sige nej til den valutariske og monetære del af samarbejdet, altså euroen som sådan, men ikke har noget problem med, at danske skatteydere skal hæfte for andre landes gæld og optage fælles gæld på tværs af EU-landene?
Er det ikke lidt to sider af samme sag?
Anne Paulin (S), 2025-05-23:
Tak for det.
I Socialdemokratiet ønsker vi ikke en ny folkeafstemning om euroforbeholdet.
Vi er rigtig glade for, at der var et stort flertal af danskerne, som i 2022 valgte at afskaffe forsvarsforbeholdet.
Det var en hæmsko for Danmark i en usikker tid, og tættere europæisk samarbejde på forsvarsområdet er helt afgørende for vores nationale og fælles europæiske sikkerhed.
Men at vi har afskaffet ét forbehold, betyder altså ikke, at man skal bevæge sig videre til at afskaffe det næste, for der er tale om forbehold af meget forskellig karakter og også af meget forskellig vigtighed.
Danmark har tidligere haft en folkeafstemning om afskaffelse af kronen, og det var et flertal af danskerne imod.
Meget tyder på, at det stadig væk er et stort ønske blandt befolkningen at beholde kronen, og mange er glade for at have deres egen nationale mønt.
Overordnet set er Danmark gennem fastkurspolitikken underlagt mange af de samme vilkår som andre lande i eurozonen.
Vi har bundet os tæt sammen med euroen, ligesom vi tidligere var med D-marken, og det er en meget fornuftig politik for et lille land.
Samtidig er den danske økonomi i absolut topklasse i Europa og har været det i mange år, så der er altså ikke noget, der tyder på, at vi er økonomisk dårligere stillet i Danmark som land ved at være uden for euroen.
Nogle synes, det er nostalgisk at holde fast i egen mønt, mens det for andre er en vigtig del af vores kultur og vores historie.
Begge synspunkter er legitime, men man kan altså sagtens ønske at ville holde fast i sin egen valuta og samtidig bakke fuldt op om et styrket europæisk samarbejde på de områder, som virkelig betyder noget i den tid, som vi er i.
Det er forsvar og sikkerhed, det er Europas grænser, det er konkurrenceevne, grøn omstilling, og at vi styrker vores europæiske værdier og demokrati.
Det er de virkelig vigtige spørgsmål for Europa og for Danmark.
Med det vil jeg gerne læse et forslag til vedtagelse op på vegne af Socialdemokratiet, Venstre, Moderaterne, SF og Radikale Venstre: Forslag til vedtagelse
»Folketinget noterer sig, at et flertal af danskerne i år 2000 stemte nej til at ophæve euroforbeholdet og indføre euroen i Danmark.
Folketinget respekterer fuldt ud det danske euroforbehold og noterer sig, at det ifølge gældende politisk aftale kun kan afskaffes ved en folkeafstemning.
Danmark har dog uden for euroen mindre indflydelse på de politiske drøftelser af den økonomiske politik og udvikling i Europa.«
Stephanie Lose (V), 2025-05-23:
Jeg tror, man må sige, at der, hvor man kan pege på en undtagelse sådan af særlig karakter, var i forbindelse med finanskrisen, hvor man havde en situation, hvor der var uro på de finansielle markeder, og hvor, som jeg også nævnte i mit indlæg, Nationalbanken var nødt til at bevæge sig modsat af, hvad man gjorde i ECB.
Men det er vel det eksempel, der er i den periode, som ordføreren henviser til, hvor det har været nødvendigt at gøre noget andet.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-23:
Tak for et meget fint og, synes jeg, bredtfavnende svar.
Jeg tror ikke, vi skal have nogen diskussion om Danmarks valutakurspolitik.
Personligt har jeg det sådan, at det egentlig er sikkerheden, der er det væsentlige.
Jeg kan ikke se, at det har været nogen væsentlig ugunst for hverken Norge, Island, Schweiz eller Sverige at have flydende valutapolitik.
Det, jeg til gengæld godt bare vil have ministeren til at bekræfte, er, at i de nu 24 år, der er gået, hvor Danmark har holdt fast i kronen og euroen har været der, har obligationsrenten, den 10-årige og den 30-årige sådan set, altovervejende ligget lavere i Danmark, end middelrenten i ECB har været.
Anne Paulin (S), 2025-05-23:
Nej, det synes jeg egentlig ikke det er.
Jeg synes ikke, at det er i modstrid med, at man egentlig gerne vil holde fast i egen valuta og respekterer, at der er en stor del af befolkningen, som gerne vil det, og at man så samtidig synes, at der er rigtig mange områder, hvor det giver mening med et tættere økonomisk samarbejde i Europa, især i forhold til de store udfordringer, som vi står med.
Med krigen i Ukraine og med den forsvarsoprustning, som vi skal i gang med i hele Europa, giver det rigtig god mening, at man arbejder tæt sammen med andre europæiske lande, også når det handler om den økonomiske politik.
Hans Andersen (V), 2025-05-23:
Som jeg indledte med at sige, er det jo ikke nogen nyhed, at Venstre grundlæggende ønsker at komme af med euroforbeholdet, men som jeg også skitserede, synes vi ikke, at tiden er til det.
Der er mange, mange andre presserende og hastende dagsordener, som vi skal koncentrere os om, og derfor ønsker vi ikke at skabe usikkerhed og tvivl og bruge tid på at organisere og tage en folkeafstemning.
Jeg ved, at ordføreren tidligere har været organiseret og engageret i mange folkeafstemninger, og det tager bestemt tid og kræfter fra alle.
Derfor synes vi i Venstre, at det ikke er vejen at gå her og nu.
Det er derfor, vi så klart siger, også i dag, at tiden ikke er til en afstemning om euroforbeholdet.
Anne Paulin (S), 2025-05-23:
Jeg tror grundlæggende ikke, at jeg deler hr. Morten Messerschmidts store økonomiske analyse af Europa.
I forhold til det her med gældsætningen er det jo nogle andre udfordringer, som vi står og kigger ind i, som gør, at det her er relevant.
Når det gælder de store forsvarsudgifter, som vi står over for, og den fælles opgave, som man skal løse i Europa, synes jeg, at det giver rigtig god mening, at man kigger på tættere økonomisk samarbejde i den situation, vi står i.
Hans Andersen (V), 2025-05-23:
Det er nu 25 år siden, danskerne sagde nej til at indføre euroen.
Det valg har Venstre respekt for.
Det var danskernes og demokratiets tale i 2000
Venstre har i årtier ønsket at komme af med euroforbeholdet, det er ikke nogen nyhed, men afskaffelsen af euroforbeholdet haster ikke.
Der er mange, mange andre presserende dagsordener, som vi skal fokusere på først.
Der er heller ikke noget stort pres.
Jeg hører ikke, at det er et kæmpe ønske her og nu fra erhvervslivet at få indført euroen.
En folkeafstemning er også en stor og tung proces, som skaber usikkerhed, både politisk og økonomisk.
Vi synes også, at man skal fokusere på det vigtigste og ikke åbne en debat her og nu, der kan føre til selvskabte problemer, især med en økonomi, som grundlæggende fungerer rigtig, rigtig godt.
Der er heller ikke nogen garanti for, at danskerne stemmer ja, hvis vi udskriver en folkeafstemning nu.
Og hvis det bliver et nej, så står vi måske tilbage med mindre handlefrihed og uden gevinster, og vi har selv sat os i situationen.
Danskerne skal være klar til det; det kræver tid, debat og oplysning.
Danmark har jo, som også økonomiministeren nævnte det, med fastkurspolitikken i store træk samme rammebetingelser for den økonomiske politik som eurolandene.
Der er ikke nogen grund til at skabe unødvendig usikkerhed, heller ikke for de danske virksomheder, i en i øvrigt sårbar europæisk økonomi.
Vi skal deltage, og det gør vi allerede, aktivt i samarbejdet i Europa.
Det gør vi i særdeleshed efter afskaffelsen af forsvarsforbeholdet, og vi kan ikke gøre det uden at afskaffe alle forbehold her og nu.
Det vigtigste er, at vi styrker Danmarks indflydelse uden at sætte stabilitet og økonomisk tryghed over styr.
Så lige nu handler det jo om at stå sammen i Europa, om forsvar, om sikkerhed, om bedre konkurrenceevne, vækst og mange andre vigtige dagsordener.
Tiden er ikke til en afstemning om euroforbeholdet.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-23:
Tak for også det meget klare svar.
Jeg er nemlig meget, meget enig i, at det skaber usikkerhed overhovedet at begynde at rejse den her debat.
Derfor synes jeg også, at det på alle måder er underligt, at vi har en udenrigsminister, som tilsyneladende jo helt evident er i mindretal i regeringen, der så turnerer rundt med den slags aparte og, ja, utryghedsskabende synspunkter.
Så tak for at sætte tingene på plads på Venstres vegne.
Jeg ved godt, at det her måske er sådan lille smule – jeg ved ikke, hvad »nitty-gritty« hedder på dansk, formand, undskyld.
Men kunne man så bare for også at rydde enhver form for usikkerhed om Venstres position af vejen overveje at slette den passus, der står i partiets principprogram, som lyder: »Danmark bør være med i den fælles valuta, Euro'en«.
Hvis nu vi er enige om, at vi gerne vil bringe al usikkerhed af vejen, så ville det i hvert fald gøre, at jeg sov lidt roligere om natten.
Det må jeg så tage for gode varer.
Jeg synes nu, at statsministerens afvisning, som var lidt uden de her temporale undtagelser, var lidt mere klar.
Der er jo forskel på helt manifest at sige, at vi har kroner i Danmark, og så sige, at det ikke er lige nu.
Skulle vi ikke komme det lidt nærmere, hr. Hans Andersen?
Vi vil ikke have euroen.
Hans Andersen (V), 2025-05-23:
Det har Venstre også respekt for.
Det ændrer ikke på, at Venstre – og det er ikke nogen nyhed – grundlæggende ønsker at afskaffe euroforbeholdet.
Der er mange andre presserende og meget vigtigere dagsordener, som vi skal kaste os ind i med alle vores kræfter, når det handler om forsvar og sikkerhed og konkurrenceevne i EU.
Så det er det, vi koncentrerer os om i Venstre.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-05-23:
Tak, formand.
Tak til Dansk Folkeparti for at tage initiativ til den her debat, vi har lige nu.
Det naturlige spørgsmål i den forlængelse er selvfølgelig, om det så er hele regeringens politik, eller om der også i den her sag er sprækker i regeringens samarbejde, som viser, at man reelt ikke er enig om så forfærdelig meget.
På den ene side har vi et Socialdemokrati, som ikke vil have en afstemning om euroforbeholdet; og tak til statsministeren for at gøre det meget tydeligt her i dag.
På den anden side har vi så Moderaterne, hvis formanden i hvert fald meget, meget tydeligt har været ude at sige, at man ønsker den her afstemning.
Midt imellem har vi så Venstre, som vel lidt blafrer rundt og siger, at man vil sådan set gerne have en afstemning, men man vil ikke have den lige nu.
Hvornår vil man så have den?
Jeg har set, at Venstres europaordfører har været ude at sige, at vi kommer nærmere for hver dag, og på den led må man jo forstå, at Venstre arbejder for, at vi kommer i nærheden af at få den her afstemning.
Så hvad mener man egentlig som regering?
I Danmarksdemokraterne er linjen helt klar.
Det er der flere grunde til.
I krisetider kan vi reagere mere fleksibelt, f.eks. ved at ændre renten for at stimulere økonomien.
Jeg er fuldstændig med på, at vi kører en fastkurspolitik, hvor kursen og renten lægger sig tæt op ad den europæiske, men pointen er, at vi faktisk har muligheden for at justere og have forskelle, hvis der er behov for det.
Det handler også om demokratisk kontrol og sikkerhed.
Ved at bevare kronen har Danmark direkte politisk og demokratisk kontrol over sin valuta.
Sagt på en anden måde, ville det jo, hvis vi fik euro, betyde, at beslutninger om pengepolitik flyttes til ECB, som Danmark alt andet lige kun har begrænset indflydelse på.
Der er også udfordringer ved det nuværende eurosamarbejde.
Der er meget store økonomiske forskelle på Sydeuropa og så f.eks. de skandinaviske lande.
Som et lille land i eurosamarbejdet er jeg ret overbevist om, at det nok ikke vil være Danmarks interesser, der vil blive tilgodeset.
Et sidste argument fra os for at bevare kronen er, at det er en del af Danmarks nationale identitet og historie.
Det betyder noget for mange af os danskere, at vi har vores egen møntenhed, kronen.
Med de ord kan jeg afslutningsvis gentage, at vi i Danmarksdemokraterne ønsker at bevare kronen.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-23:
Jeg forstår, at Socialdemokratiet også nu har indset, at der er et problem med EU's konkurrenceevne.
Det er ret evident, når man ser på, hvordan EU's økonomi og økonomiske rolle i verden er gået ned ad bakke de sidste 10, 20, 30 år.
Ville det ikke snarere være naturligt, også når man har den her tanke om Europa som idéernes legeplads osv., at man siger, at ethvert land må reformere sin egen økonomi og så sikre den lave rente, som afspejler økonomiens formåen?
Per Larsen (KF), 2025-05-23:
Tak for det, formand, og en kæmpestor tak til forslagsstillerne, som foreslår at udvide det nationale screeningsprogram for brystkræft fra det 40. år til det 74. år imod det nuværende program, hvor man starter med at indkalde kvinderne imellem det 50. år og det 52. år og man slutter i perioden mellem det 68. år og det 69. år.
Der er ingen tvivl om, at man finder flere brysttilfælde tidligere, jo flere kvinder man screener.
Men det er ikke uproblematisk.
Vi ved, at det nuværende program beslaglægger hele den screeningskapacitet, der findes i Danmark, og faktisk mere til.
Der er eksempler på, at kvinder ikke er blevet indkaldt til tiden, så der er gået mere end 2 år, simpelt hen fordi regionerne har haft for lidt kapacitet.
Det har så betydet, at nogle kvinder har ventet for længe og de desværre har udviklet brystkræft, som ikke er blevet konstateret i tide, og det er altså simpelt hen, fordi der mangler personale.
Flere regioner har taget kunstig intelligens i brug for at øge kapaciteten, hvilket så har hjulpet lidt.
Regionerne har også lavet et samarbejde, hvor de så hjælper hinanden i forhold til at opfylde patientrettighederne, sådan at kvinderne kan blive screenet inden for 2-årsgrænsen.
Så er der det med økonomien.
Det skønnes, at det danske mammografiscreeningsprogram koster i omegnen af 200 mio. kr. om året, og hvis man øger screenigen som foreslået, altså fra 40-41-årsalderen og til 74-årsalderen, skønnes det at øge omkostningen med 160 mio. kr.
Og det kommer så ikke til at ske, simpelt hen fordi der ikke er personale nok, og det vil have lange udsigter, inden der er uddannet personale nok.
Men vi vil rigtig gerne gøre det bedre, så vi kan finde så mange stadier som overhovedet muligt.
Jeg tænker selv, at vi måske kan differentiere det mere, så man starter tidligere med at screene, hvis der f.eks. er mødre eller søstre, som har haft brystkræft, men mod, at der måske kan være nogle, som i en højere alder screenes med måske lidt længere intervaller.
Men det må være op til Sundhedsstyrelsen at komme med en faglig vurdering.
Når det er sagt, uddanner vi jo i øjeblikket rigtig mange læger, og med flere læger, radiografer og andre faggrupper vil kapaciteten sandsynligvis også kunne øges i årene fremover.
Så sluttelig kan jeg kun sige, at vi ikke kan støtte forslaget, sådan som det ligger her, men at vi selvfølgelig vil sørge for at kigge på det igen, når Sundhedsstyrelsen nu kommer med en faglig vurdering.
Tak for ordet.
Maria Durhuus (S), 2025-05-23:
Jeg står her i dag som vikar for vores sundhedsordfører, Lea Wermelin, da hun ikke kunne være til stede.
Dog vil jeg sige, at emnet jo ikke er fjernt eller ukendt for mig.
Når vi ved, at brystkræft er den hyppigste kræftform blandt kvinder, og at omkring hver tiende kvinde på et tidspunkt i sit liv vil blive ramt af sygdommen, er det beslutningsforslag, vi står med i dag, meget, meget vigtigt.
Men det er også en sygdom, som der kommer mere og mere viden om, og vi skal hele tiden sikre, at det er viden, der danner grundlag for de beslutninger, der træffes om screeningsprogrammerne.
Det handler både om patienter og om pårørende, og her til morgen har vi i medierne kunnet høre om det store fokus, der også vil blive sat på f.eks. senfølger, som jo også er en af de ting, vi ikke har talt så meget om.
Vi har allerede nu nationale screeningsprogrammer til kvinder i alderen 50-69 år, som med 2 års mellemrum indkaldes til screening.
Det vil sige, at flere knuder tidligere kan opdages, og dermed øges muligheden for at overleve også.
Men det ændrer jo ikke på, at vi, som jeg sagde tidligere, hele tiden skal se på, om vi kan gøre det bedre.
Vi skal f.eks. se på, om vi har ramt den rigtige målgruppe og de rigtige intervaller.
Derfor er vi i Socialdemokratiet glade for, at vi med borgerforslaget i dag får denne debat om screeningsprogrammerne.
Men det skal også stå klart, at screeningsprogrammerne kræver mange ressourcer af vores sundhedsvæsen, og ændringer af screeningsprogrammerne skal selvfølgelig overvejes og bygge på ny sundhedsfaglig viden og sundhedsfaglige anbefalinger, så vi bruger midlerne mest effektivt.
Derfor er jeg også glad for, at sundhedsministeren i sin tale fortæller, at Sundhedsstyrelsen vil lave en analyse af screeningsprogrammet for brystkræft, bl.a. i forhold til målgrupper, for det giver os et stærkt fagligt grundlag at stå på.
Derfor mener vi også, at vi skal afvente resultatet af analysen, før vi træffer en politisk beslutning om, hvorvidt screeningsprogrammet skal ændres.
Vi ser frem til, at regeringen senere i dag præsenterer en samlet kræftplan V, som også vil styrke indsatsen for mennesker med kræft over en bred kam.
For selv om de seneste årtiers indsats mod kræft på mange måder har været en succes, og flere i dag overlever, er der stadig rigtig mange steder, hvor vi kan blive bedre, ikke mindst når det gælder forebyggelse og tidlig opsporing.
Da vi afventer rapporten fra Sundhedsstyrelsen, kan vi i Socialdemokratiet ikke støtte forslaget, som det ligger her i dag, men med rapporten vil vi også være meget åbne for at se på, om screeningsprogrammet kan indrettes meget bedre end i dag.
Tak for ordet.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-05-23:
Tak for ordet.
Jeg vil også gerne starte med at takke forslagsstillerne for at være med til at sætte fokus på det her emne.
Rigtig mange danskere rammes af kræft, herunder særlig brystkræft, som knap hver tiende kvinde, som den tidligere ordfører også sagde, bliver diagnosticeret med, inden de fylder 75 år.
Derfor er det selvfølgelig vigtigt, at alle kan være trygge ved, at vi har de rigtige værktøjer til at opdage brystkræft tidligt.
Vi har heldigvis gjort store fremskridt i behandlingen af patienter med brystkræft.
I dag fjernes langt færre lymfeknuder ved behandling heraf og i forlængelse af det, sparer det de ramte kvinder for en hel masse gener.
Risikoen for tilbagefald er også mindsket i tidens løb, da sundhedsvæsenet er blevet bedre til at give en mere skræddersyet behandling til den enkelte patient.
Flere får også en mere skånsom behandling i dag end hidtil, fordi brystkræft opdages tidligere.
En af årsagerne til det er jo netop, at vi har fået indført screeningsprogrammer af alle kvinder i alderen 50-69 år.
Derfor er det så også vigtigt, at vi løbende laver serviceeftersyn af, om de faglige vurderinger, der ligger til grund for vores screeningsprogrammer, fungerer hensigtsmæssigt, eller om de bør justeres.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at det er en del af den kræftplan V, der præsenteres i dag, at vi nu får lavet en sammenhængende analyse, udarbejdet af Sundhedsstyrelsen på tværs af vores nationale screeningsprogrammer, også fordi vi netop har fået mere viden og mere data til at lave nogle mere kvalificerede analyser og komme endnu tættere på i forhold til at skrue de her screeningsprogrammer sammen på den helt rigtige måde.
Dermed får vi det bedst mulige faglige grundlag for at vurdere behovet for eventuelle ændringer af screeningsprogrammet, også screeningsprogrammet for brystkræft.
Som de andre ordførere, mener vi, at vi bør afvente den analyse, før vi træffer en eventuel beslutning om at ændre screeningsprogrammet for brystkræft.
Men det gør selvfølgelig indtryk, at der er så mange kvinder, der har skrevet under på det her og har set behovet, og derfor synes jeg også, at det er rigtig, rigtig godt, at det er med i den kræftplan V, der blev præsenteret lige om lidt.
Med de ord og den begrundelse kan jeg sige, at vi ikke kan støtte op om forslaget, men at vi bakker helt op om intentionen om, at det her er et område, vi skal kigge på, og vi skal endnu tættere på, så vi også kan betrygge de kvinder, der har skrevet under her, at vi har kan det rigtige setup i forhold til det bedst mulige screeningsprogram for brystkræft.
Tak for ordet.