runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2022-04-28:
Tak for det.
Det er, fordi ministeren sagde, at han ikke syntes, at det gik ud over nogen, at vi ikke vil lave en hjemsendelsesaftale med Assad.
Jeg er enig i, at vi ikke skal arbejde sammen med Assad, men jeg er ikke enig i, at det ikke går ud over nogen.
Det går jo ud over de mennesker, som sidder på udrejsecenter lige nu under meget dårlige forhold, hvor de f.eks. ikke må arbejde.
Så det går jo ud over nogen.
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-28:
Altså bare lige først: En meget stor andel af de syrere, der er på udrejsecenter, sidder der, fordi de har begået alvorlig kriminalitet og er blevet udsendt.
Men ja, det kan også godt være folk, der ikke har begået kriminalitet, og som har fået inddraget deres opholdstilladelse.
I og med vi ikke har en hjemsendelsesaftale, er der ikke sådan en tvangsmæssig udsendelse.
Men de har jo under alle omstændigheder mulighed for frivilligt at rejse ud.
Der er ingen, der forhindrer dem i at tage til Stockholm, besøge den syriske ambassade, få udleveret de rejsepapirer, de skal bruge, og tage med flyet hjem.
De kan endda få en pose penge med til at gøre det – og det er der i øvrigt også nogle der gør.
Rosa Lund (EL), 2022-04-28:
Jeg kan berolige ministeren med, at jeg er en meget flittig udlændingeordfører – jeg kender godt reglerne.
Men tak for opridset.
Det, jeg mener, og det tror jeg også godt ministeren ved, er jo, at så længe vi ikke har en hjemsendelsesaftale med Assad, som jeg ved gud ikke mener vi skal have, så giver det absolut ingen mening, at vi lige nu beder mennesker om at sidde og – for at bruge ministerens egne ord – snurre rundt om sig selv på et udrejsecenter.
Det giver ingen mening.
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-28:
Det beder vi dem heller ikke om.
Vi beder dem jo om at rejse hjem.
Hvis de så ikke vil rejse hjem, er det rigtigt, at så har de ikke noget lovligt opholdsgrundlag i Danmark, og så bor de på et udrejsecenter.
Jeg tror bare, det er meget vigtigt at holde fast i, at den afgørelse, der er truffet, jo siger, at de skal rejse hjem.
Det kan de altid gøre.
Det er fuldstændig frivilligt, og der er ingen, der holder på dem i Danmark.
Sidste år var der i øvrigt lidt mere end 150 syrere, der rejste hjem med repatrieringsstøtte fra Danmark; så der er jo trafik, og der er jo masser af mennesker, der gerne vil tage til Syrien.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-04-28:
Altså, jeg synes jo alligevel, at vi har fået præciseret nogle ting her under den her forespørgselsdebat.
For som ministeren også sagde her til sidst, kan folk jo rejse hjem, altså uden en hjemsendelsesaftale med Assad, når udlændingemyndighederne siger, at det skal de gøre.
Jeg synes alligevel, vi har fået rykket nogle ting, må jeg sige, så helt forgæves har det da ikke været.
Men ellers vil jeg sige tak for den her forespørgselsdebat.
Man kan jo på en eller anden måde sige, at Folketinget grupperer sig i tre fraktioner: de partier, der mener, at syrerne skal blive i Danmark, og dermed reelt har den opfattelse, at flygtninge skal gøres til indvandrere i Danmark; de partier, der mener, at syrerne skal rejse hjem, men som ikke kan anvise nogen farbar vej til at komme i mål med det projekt; og de partier, der som Dansk Folkeparti er villige til rent faktisk at gøre, hvad der skal til for at effektuere hjemsendelsen af de syriske flygtninge.
Det er meget nemt at have en eller anden principiel idé om, at syrerne skal hjem, men vejen til at få syrerne hjem går jo igennem den syriske regering for dem, der ikke frivilligt vil rejse hjem.
Der er ikke andre muligheder for tvangsmæssigt at effektuere hjemsendelser end at have aftale med regeringen om at gøre det.
Man kan have alle mulige holdninger til det syriske regime, ligesom man kan have alle mulige holdninger til andre regimer.
Og der er få lande, hvor man kan have så godt et liv, som man kan i Danmark.
Syrien er ikke et land, der flyder i mælk og honning, men Syrien er efter dansk opfattelse heller ikke længere et land, som nødvendigvis er utrygt at bo i.
I langt, langt størstedelen af Syrien er der ikke krig længere.
Det er måske nogle lande, hvor vi godt kan sige sådan nå ja, men der er jo flere lande, bl.a. Jordan og Emiraterne, som har indgået aftaler med Assadregeringen om hjemsendelse af flygtninge til Syrien.
Alternativet er jo, at de 34.000 syriske flygtninge ender med at få permanent opholdstilladelse i Danmark.
De bliver gjort til indvandrere og til en del af Danmarks i forvejen meget store problem med indvandring fra overvejende muslimske lande.
Jeg synes ikke, regeringen skal sidde på hænderne.
Regeringen skal foretage sig det nødvendige for at få de pågældende hjemsendt.
Det er efter Dansk Folkepartis opfattelse en bunden opgave, og vi ser desværre en regering, som intet foretager sig for at få ophævet de syriske flygtninges opholdstilladelser og sendt dem hjem.
Jeg vil godt sige tak for debatten.
Som sagt ser det ikke ud, som om der er et flertal for Dansk Folkepartis forslag, men heller ikke for de andre vedtagelsesforslag.
Jeg er principielt imod at dække andre partier, må jeg indrømme, men fru Pernille Vermund bad mig om at gøre det i dag og om at sige, at hun stemmer for.
Og når jeg gør det, er det, fordi hun har en benoperation, så hun har vanskeligt ved at være her, og der synes jeg godt vi kan være lidt flinke ved hinanden.
Så sådan ser det ud.
Tak for ordet.
Kathrine Olldag (RV), 2022-04-28:
Jeg kan simpelt hen konstatere, at jeg er enig med hr. Lars Boje Mathiesen.
Det er faktisk en meget god fornemmelse, så tak for det indspark.
Det er rigtigt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-28:
Noget af det, som har været driveren for, at vi har mindsket uligheden i verden, er, at de to folkerigeste lande, Kina og Indien, har løftet rigtig mange fra den fattigste gruppe op i mellemklassen.
Det har så samtidig betydet, at der er nogle, som har lavet de investeringer, og som er blevet rige på, at der er blevet rykket ved det.
Men er det ikke en god pris, at der er nogle enkelte, der måske får øget deres formue, ved at vi rykker hundredvis af millioner mennesker væk fra fattigdom og op i mellemklassen?
Kathrine Olldag (RV), 2022-04-28:
Ja, og det er den jo, fordi der faktisk er rigtig mange lande, der gør en stor indsats for at løfte de allerfattigste ud af f.eks. sult.
Man kan se på nogle af de her grundlæggende tal, at det er rigtigt, at verden bevæger sig i den rigtige retning, men vi har stadig væk også nogle enormt store formuer – det vil jeg fuldstændig medgive ordføreren for forslagsstillerne – som der er en eller anden form for principiel uretfærdighed i at der ikke på en eller anden måde i de pågældende lande bliver kigget på.
Jeg tror, at OECD's arbejde med fælles beskatning er den rigtige vej at gå.
Men i Radikale Venstre er vi jo heller ikke sat i verden for at bekæmpe rigdom; vi er sat i verden for at bekæmpe ulighed.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-28:
Til det ordføreren siger, vil jeg sige, at uligheden på verdensplan jo ikke er stigende.
Uligheden på verdensplan er faldende.
Det var bare det modsatte, ordføreren sagde.
Altså, hvis vi kigger på fakta, er uligheden jo faldende på verdensplan.
Anerkender ordføreren, at uligheden på verdensplan er faldende?
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-28:
Er det en politisk afgørelse, hvis en kommune siger, at man godt må bygge en carport?
Er det en politiske afgørelse?
Det er det jo i den forstand, at den embedsmand, der sagsbehandler den ansøgning om at kunne bygge en carport, handler på baggrund af nogle politisk vedtagne regler.
Men jeg synes bare, at vi har en sund tradition i Danmark for, at vi vedtager regler i Folketinget, og så beder vi nogle mennesker, nogle embedsmænd, om efter nogle almindelige forvaltningstraditioner og med respekt for vores grundlov, vores internationale konventioner og med nogle ligebehandlingsprincipper at stå for sagsbehandlingen.
Det er jo det, vi gør i Udlændingestyrelsen, og som vi efterfølgende beder Flygtningenævnet om også.
Det synes jeg ikke gør deres afgørelser politiske, men det er selvfølgelig på baggrund af en politisk beslutning, de træffer den.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-28:
Så er der kommet nogle interessante ting frem her i debatten, og det vil jeg gerne medgive fru Pia Kjærsgaard.
Debatten har været interessant, og en af de ting, som jeg synes var interessant her i dag, var diskussionen mellem fru Rosa Lund og fru Pia Kjærsgaard, og det var det her med, om myndighedsafgørelser er politiske, eller om de ikke er politiske.
Vi fik så i dag slået fast, at de er politiske, hvor ministeren jo har en tendens til – berettiget eller uberettiget – altid at sige: Hey, det her handler ikke om, hvad jeg mener og synes, det her handler om, hvad myndighederne har besluttet.
Men det er jo en politisk beslutning, og dermed vil jeg så gerne udfordre ministeren på, at det altid skulle handle om myndighedernes afgørelser, når det i virkeligheden handler om politik.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-28:
Jeg tror godt, ministeren kan gætte, hvad jeg vil spørge om.
Agter ministeren at indkalde til næste runde af de drøftels er – i flertal – som ministeren har lovet os i den aftale om statsborgerskab, hvor vi netop aftalte at drøfte, flere gange, at midlertidigt ophold ikke skulle udvikle sig til permanent ophold?
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-28:
Det har vi som sagt haft én diskussion af, og hvis der fra Det Konservative Folkepartis side er et ønske – og det kan jeg høre at der er – om, at vi tager en ny runde omkring det i aftalekredsen bag statsborgerskab, så putter vi det bare på dagsordenen til det næste møde, hvor vi i forvejen har et par yderligere udeståender, vi skal have afklaret.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-28:
Så kan jeg i hvert fald sige, at på højrefløjen herovre sidder der tre glade mennesker, der glæder sig til de drøftelser.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-04-28:
Nu omtalte ministeren alle de her forslag til vedtagelse, og jeg ved snart ikke, hvor mange der er, fem-seks stykker.
Jeg har faktisk den opfattelse, at vi ikke nødvendigvis, når vi har en forespørgselsdebat, altid behøver at komme med et forslag til vedtagelse.
Det er blevet sådan en trend, og hvad får vi egentlig ud af det?
På tirsdag bliver de alle sammen stemt ned; det er der slet ingen tvivl om.
Det er en markering, som vi måske skulle drøfte lidt om er nødvendig, eller om vi netop bare skal tage den her forespørgsel og snakke om tingene.
Når det så er sagt, bemærker jeg jo, at der er stor forskel på, hvad man egentlig mener.
For socialisterne siger, at de ikke kan vende tilbage, fordi der er fare i deres hjemland.
Det, ministeren siger, og det er jo det, sagen drejer sig om, er, at det her er udenrigspolitik – man vil ikke samarbejde med Assad.
Ministeren omtaler ikke det der med fare i hjemlandet og sådan noget, og jeg er fuldstændig enig.
Altså, det, det i virkeligheden handler om, er, at man ikke vil samarbejde med Assad.
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-28:
Så vil jeg sige, at så lærte jeg også noget, for det troede jeg faktisk om ikke andet var forventningen.
Det er en udenrigspolitisk beslutning.
Det har ikke noget at gøre med beskyttelsesbehovet.
Der stoler vi på den afgørelse, Flygtningenævnet har truffet, om, at de ikke har behov for beskyttelse.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-04-28:
Det er rigtigt, og deri er i virkeligheden den politiske uenighed.
Det er det, det drejer sig om.
Deri er den politiske uenighed, for jeg går ud fra, at ministeren og i øvrigt også Venstre og Konservative er enige i, at hvis vi havde den aftale, kunne de godt sendes tilbage, også ifølge myndighederne.
Når det er sagt, og det er så en helt anden ting, og jeg synes, jeg har lyst til at følge op på det, så synes jeg, at vi skal tage op i Udvalget for Forretningsordenen, om vi ikke skal lade være med altid at finde på de der forslag til vedtagelse, hvor vi sidder og bruger tid, og jeg ved ikke hvad, på at komme med de her forslag til vedtagelse, medmindre det er helt oplagt, at vi kan få en god vedtagelse igennem.
Men det er meget sjældent, det sker, desværre.
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-28:
Det må jeg hellere overlade til vores gruppeformand at forholde sig til.
Men jeg vil sige, at der jo er masser af regeringer, som jeg mildest talt synes er problematiske, som ikke er demokratiske, og som behandler deres befolkning dårligt, men som vi stadig væk har hjemsendelsesaftaler med.
Vi har endda et land som Iran, som vi meget gerne vil have en hjemsendelsesaftale med.
Så det er ikke en vurdering af, hvorvidt vi kan lide regimet eller ej.
Det er et spørgsmål om, om vi udenrigspolitisk vil anerkende regimet, og det er jo ikke nogen hemmelighed, at Assad har stået på en anden side end Vesten, og det er derfor, vi ikke vil anerkende hans myndigheder.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-28:
Tak for ordet, formand.
Hvis det handler om, at regeringen ikke vil anerkende Assad, hvilket jeg synes er helt rigtigt, må man, når man har sagt A, også sige B.
Det skal de syriske flygtninge da ikke straffes for.
Det synes jeg er mærkeligt.
Hvis ikke man vil anerkende, hvis ikke man vil have de her drøftelser med Assadregimet, kan man jo heller ikke lave den her hjemsendelsesaftale, og så er der folk, der ikke kan komme hjem, men det skal da ikke gå ud over de flygtninge, der så er her.
Det er jo derfor, jeg appellerer til og siger, at uanset hvad, også i respekt for, at det er mennesker, og også i respekt for os selv, skal vi selvfølgelig behandle de mennesker ordentligt.
Hvorfor skaber man så ikke nogle ordentlige forhold for de her flygtninge, ligesom vi har gjort for de ukrainske flygtninge?
Vi kan jo godt, hvis vi vil, vi kan jo godt behandle folk ordentligt, hvis vi vil, så hvorfor er det, vi ikke gør det?
Ministeren siger det jo selv på baggrund af det spørgsmål, som fru Pia Kjærsgaard stiller.
Lav en aftale, men det vil I ikke gøre.
Men det skal da ikke gå ud over de flygtninge.
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-28:
Jeg synes heller ikke, det går ud over nogen.
Folk, der ikke har noget opholdsgrundlag i Danmark, skal rejse ud af Danmark.
Det skal de jo som udgangspunkt gøre frivilligt, og det gør langt, langt de fleste udlændinge fuldstændig uden problemer.
Der er en lille kerne, der ikke gør det frivilligt, og de bliver så udsendt med tvang, altså ofte ledsaget, og det kan vi gøre til stort set alle verdens lande, men vi kan ikke til nogle enkelte lande, og der er nogle enkelte lande, vi ikke vil gøre det til, og et af de lande er Syrien, men det har ikke noget at gøre med, at det går ud over de syriske flygtninge.
Så til det der med, at man skal behandle alle ligesom ukrainerne, vil jeg sige, at nu er der blevet sagsbehandlet omkring 8.000 ansøgninger efter den ukrainske særlov, og praktisk talt alle ukrainere har fået en opholdstilladelse.
Vi har de facto fri indvandring fra Ukraine nu.
Så hvis man skulle behandle alle som ukrainerne, ville vi de facto have fri indvandring fra hele verden, og det tror jeg ikke ville være fornuftigt.
Tak til formanden for ordet, og tak til ordførerne for debatten.
Så det er meget vigtigt for regeringen, at vi ikke bryder den vestlige alliance og begynder at normalisere forholdet til Assad.
På den anden side er der en enormt omfattende politisk diskussion af, at et i virkeligheden meget, meget lille antal af de syrere, der er ankommet hertil, ikke får forlænget deres opholdstilladelser.
Hvis den her diskussion skal udvikle sig videre, skal højrefløjen måske anerkende, at vi ikke skal bryde den udenrigspolitiske linje, som regeringen har lagt, og som ligger i forlængelse af vores vestlige allieredes linje, om ikke at anerkende Assadregimet, og så kunne der måske også på venstrefløjen indfinde sig lidt proportionalitet i diskussionen, med hensyn til at det er utrolig få syriske flygtninge, som faktisk får inddraget deres opholdstilladelse i Flygtningenævnet, og at man i de ganske få sager, der er, må stole på, at de myndigheder, vi har sat til at vurdere, hvorvidt der faktisk er et behov for beskyttelse, også har styr på de afgørelser, de træffer.
De arbejder med de internationale konventioner hver eneste dag, og de konventioner er rygraden i vores udlændingelovgivning.
Og mon ikke det ender med, når vi skal stemme om dem, at de alle sammen vil blive stemt ned?
Det synes jeg egentlig ikke gør noget, for en god, rask debat, hvor positionerne bliver opridset, er også godt, men til dem, der følger med i debatten, vil jeg bare sige, at den generelle oplevelse, jeg har efter at have arbejdet med udlændingepolitik i Folketingssalen siden 2015 – og det er trods alt 7 år – er, at langt det meste lovgivning, vi vedtager herinde, faktisk har en meget bred parlamentarisk opbakning, og at den stabilitet, vi har savnet på udlændingeområdet, efterhånden er ved at indfinde sig, og det er ikke kun under den her regering, det har også været under den tidligere.
Det synes jeg er værd at holde fast i.
Tak for ordet.
Kathrine Olldag (RV), 2022-04-28:
Det er en lidt anden diskussion, for det er jo på globalt plan, men hvis vi på globalt plan sådan ud fra det, der – undskyld, nu kommer jeg til at sige noget på engelsk – ligger i level playing field, siger, at vi har en jævn konkurrence i hele verden, så kunne man jo godt kigge på, og det burde man reelt, også set fra Radikale Venstres side, at lægge en formueskat på samtlige milliardærer, i de allerhøjeste indkomstgrupper.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-28:
Men med al respekt for ordføreren må vi jo bare konstatere, og det ansvar ligger ikke kun hos De Radikale, at uligheden er stigende og også har været stigende under den socialdemokratiske regering støttet af Radikale Venstre og de andre støttepartier.
Så der er et eller andet, der mangler; der er et eller andet, som vi har behov for.
Når vi i Frie Grønne fremsætter det her forslag, er det simpelt hen, fordi argumentet om, at formuerne flytter, i sig selv er det største bevis på, hvorfor det er, at så mange penge og så mange værdier ikke skal være koncentreret hos enkelte mennesker, så de simpelt hen ved udflytning kan udhule vores velfærdssystem.
Det, vi ønsker med det her forslag, er at bekæmpe ulighed, og det er at omfordele og tage de værdier, som rigtig mange medarbejdere har skabt, og som nu ligger hos nogle få private mennesker, og dele dem ud, demokratisere dem, så flere mennesker får gavn af de værdier.
Ordføreren havde jo rigtig mange ting i sit indlæg, men nu blev det så lige det.
Kenneth Mikkelsen (V), 2022-04-28:
Jo, jeg vil gerne bekræfte ordføreren i, at vi også i Venstre har svært ved at se, at der sådan systemmæssigt skulle være forskel på at håndtere den her foreslåede løsning og så de modeller, som vi kender i dag.
Og jeg tager selvfølgelig imod anerkendelsen og bringer den også videre til vores ordfører på området.
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-04-28:
Tak, formand.
Jeg springer til slutningen med det samme og vil sige, at vi i SF ikke kan støtte forslaget.
Det er igen på baggrund af det notat fra Skatteministeriet, der netop har skønnet, at det her vil give et mindreprovenu på 300 mio. kr.
I debatten har jeg jo hørt, at der muligvis er tvivl om det, så det må det videre udvalgsarbejde selvfølgelig et eller andet sted prøve at få bekræftet.
Fra SF's side vil vi sige, at det er en sympatisk tanke, at en arbejdsgiver kan støtte det lokale erhvervsliv ved at give sine medarbejdere en form for gavekort til de lokale butikker.
Men igen er det vigtigere for os, at vi ikke mister et skatteprovenu på grundlag af det.
Hvis ikke der var konsekvenser for provenuet, så ville vi gerne indgå i en dialog omkring at støtte forslaget eller udvide forslaget eller perspektivere forslaget.
Men det er også vigtigt for SF, at vi finder balancen, altså om det er et gavekort, en medarbejdergave, og at det ikke går hen og bliver en form for løn.
Det har været vigtigt for os i mange andre sammenhænge, og det samme gælder her.
Så løn er løn, og løn skal beskattes.
Så vi må finde et niveau for det her.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-04-28:
Tak for de trods alt positive takter i ordførertalen.
Det, ministeriet har regnet på, er et forslag, som ligner det, som vi havde sådan midlertidigt under coronaen, i forhold til at man ud over den her tolvhundredekroners skattefrie gave, man sådan lejlighedsvis kan give som en julegave, under coronatiden jo kunne give sådan et gavekort til at gå på restaurant, få oplevelser og andre ting.
Det kostede 300 mio. kr., men det er jo ikke det, der bliver foreslået, altså at man lægger et nyt system ovenpå på 1.200 kr. ekstra.
For det er det, der er regnet på.
Det er den gamle model.
Det kan der jo være meget god fornuft i at gøre igen – det er ikke det.
Men det er bare ikke det, der er i det her forslag.
Her handler det alene om, at man kan udstede et gavekort, som ikke må udbetales som kontanter.
For jeg er enig med ordføreren i, at det ikke skal være i stedet for løn.
Så når man nu ved det – og det fremgår af debatten – gør det så SF lidt mere positive i deres stillingtagen i forhold til at gå ind i udvalgsarbejdet?
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-04-28:
Ja, det stiller os mere positive i forhold til at drøfte det og få det perspektiveret i udvalgsarbejdet.
Hvad er problemet nu sådan grundlæggende set?
Nu nævnte Venstres ordfører, at det har været svært.
Nu har jeg gennem mange år været leder, virksomhedsleder, og jeg vil sige, at jeg ikke synes, jeg har været begrænset.
Jeg synes ikke, det har været svært at kunne give en eller anden form for firmagaver.
Det afhænger altså også af, hvad for en vinkel vi anskuer det fra.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-04-28:
Så vil jeg også bare i min anden runde rose Venstre for, at I faktisk har været med til at belyse den her problemstilling.
Skatteordføreren fra Venstre, Louise Schack Elholm, har jo stillet spørgsmål om, hvad man gjorde i Norge, og de har faktisk løst den problemstilling med en bredere anvendelse.
Der siger de faktisk, at i Norge betragtes et gavekort, som ikke kan ombyttes til kontanter, også som en naturalieydelse, man giver i gave.
Så hvad angår det der skatteprincip, som Socialdemokraterne læner sig op ad, så har man altså valgt et andet princip i vores naboland Norge; de har valgt en model, som er ligesom det, jeg foreslår her.
Så det er bare for at spørge, om Venstre ikke kan bekræfte, at det altså ikke er en ny model, vi har fundet på, sådan at skatteprincipperne bliver fuldstændig smidt af bordet, men at den er magen til det, man har i Norge.
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-04-28:
Nu var min kommentar til Venstres ordfører, så det er klart, at spørgeren ikke kan svare på det.
Med løfte om, at vi får afdækket finansieringen i det, vil jeg sige, at vi går positivt og åbent ind i en drøftelse i udvalget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-04-28:
Det er et godt eksempel, der også bliver nævnt, for det er jo det, der er udfordringen i dag.
Det er jo det, der er det lidt paradoksale i det.
Jeg vil gerne nævne, at jeg synes, det er helt fair, at man selvfølgelig gerne lige vil have kvalitetssikret finansieringen i det.
Jeg vil også bare nævne, og det er også til jer andre i salen, at det også kan være, at det kan ende i en beretning.
Bare for at være seriøs med det, behøver det jo ikke nødvendigvis at være det, jeg lige skriver her, der skal være det, der bliver udkommet.
Så hvis vi alle sammen er enige i problemstillingen og gerne vil kigge videre på det, kunne det være en fælles beretning, vi kunne lande det her med.
Det ville være ganske fint for mig.
Mette Abildgaard (KF), 2022-04-28:
Det lyder helt oplagt med en fælles beretning, hvor vi forhåbentlig kan komme et skridt videre, hvis der også er lidt imødekommelse fra ministerens side i forhold til at anerkende, at der er en problemstilling her.
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg har hørt den imødekommelse, men lad os endelig prøve at teste, om den kan findes.