runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2019-03-01:
Tak for det, formand.
Som det allerede er blevet redegjort for af mine to udmærkede kollegaer, behandler vi her to lovforslag sammen, der vedrører Grønland og Færøerne, og formålet med forslagene er at implementere en række EU-direktiver og forordninger i dansk lovgivning, som drejer sig om, hvilke oplysninger der skal medsendes ved pengeoverførsler i rigsfællesskabet.
I Venstre vil vi selvfølgelig gerne styrke og modernisere samarbejdet i rigsfællesskabet.
Samarbejdet skal gavne alle på Færøerne, i Grønland og i Danmark.
Lovforslagene her vil sikre, at der skal gælde de samme regler for Grønland og Færøerne, som der gør for Danmark.
Grønland og Færøerne ønsker, at reguleringen på det finansielle område bliver styrket.
De ønsker ligeledes en øget indsats mod kriminel adgang til og misbrug af det finansielle system.
Det kan vi i Venstre sagtens se det fornuftige i.
Strømmen af sorte penge i den finansielle sektor skader den internationale udvikling, og derfor skal vi selvfølgelig bekæmpe det sammen – sådan står vi også stærkest.
Med 2. pengeoverførselsforordning vil finansielle virksomheder i Grønland og på Færøerne kunne overføre og modtage penge på lige fod med Danmark.
Der bliver stillet nye krav om, at oplysninger om betalingsmodtageren skal sendes med, og det muliggør dag til dag-overførsler til og fra Færøerne og Grønland.
Grønland er medlem af det internationale samarbejde inden for rammerne af den finansielle aktionsgruppe mod hvidvask, finansiering og terrorisme og spredning af masseødelæggelsesvåben, den såkaldte FATF, og Grønland er derfor forpligtet til at følge deres anbefalinger, som skal forhindre hvidvask af penge og finansiering af terrorisme.
Og med det her forslag sikrer vi også, at Grønland lever op til deres del af samarbejdet.
Lovforslagene vil sikre, at der er en mere ensartet regulering på det finansielle område i rigsfællesskabet, og det er vigtigt, at Grønland og Færøerne ikke bliver set som tredjelande, hvad angår pengeoverførsler.
Og på den baggrund stemmer Venstre naturligvis for lovforslagene, og jeg skal hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de også kan støtte lovforslagene.
Christian Langballe (DF), 2019-03-01:
Den socialdemokratiske ordfører har jo på glimrende vis gjort opmærksom på forudsætningerne for, at de her lovforslag er fremsat.
Som meddelt af erhvervsministeren er udarbejdelsen af de to lovforslag sket i tæt dialog og samarbejde med Færøerne og Grønland, og lovforslagene vil sikre en bedre og styrket indsats mod hvidvask og terrorfinansiering.
På den baggrund kan Dansk Folkeparti støtte lovforslagene L 168 og L 169.
Karin Gaardsted (S), 2019-03-01:
Tak for det, formand.
Inden den 1. april skal vi her i Folketinget sikre, at pengeoverførsler mellem EU-lande og Færøerne og Grønland kan ske efter de skrappe krav om oplysninger, som EU har vedtaget.
Danmark er med i EU, mens hverken Færøerne eller Grønland er med i EU, og netop det er årsagen til, at Færøerne og Grønland efter den 1. april ville blive opfattet som tredjelande som f.eks. Indien og Mexico, og det er der naturligvis ingen i rigsfællesskabet der er interesseret i.
Med lovforslagene L 168 og L 169 sørger vi for, at EU-forordningen om, hvilke oplysninger der skal sendes med ved pengeoverførsler, også kommer til at gælde for Færøerne og for Grønland.
På den måde dæmmer vi op for hvidvask, pengeoverførsler til terrororganisationer og for overførsler fra organiseret økonomisk kriminalitet.
Vi ved aldrig, hvor disse monstre stikker deres hoveder frem, og derfor giver det god mening, at lovforslagene gennemføres.
Socialdemokratiet støtter lovforslagene, og vi ønsker naturligvis den største smidighed for færøske, grønlandske og danske virksomheder og pengeinstitutter baseret på de vilkår, der stilles krav om fra EU's side, og som skal sikre, at såkaldte banditter i habitter ikke får frit spil.
Christina Egelund (LA), 2019-03-01:
Jeg synes ikke, det er noget privilegie.
Når man har internationale problemer – og det er både terrorfinansiering og hvidvask; vi kan jo se i nogle af de skandaler, som har været rullet ud, at aktiviteten foregår på tværs af landegrænser – og man på en seriøs måde vil bekæmpe dem, så er man også nødt til at gøre det internationalt.
Christian Juhl (EL), 2019-03-01:
Og derfor er det jo vigtigt, at vi netop behandler det her som en bekræftelse på, at den beslutning, Grønland tager, tager vi også.
Jeg har ingen kommentarer til indholdet af forslaget.
Jeg vil bare gerne høre ministeren, hvorfor det er et tilbagevendende problem ikke bare at overholde de frister, der er nødvendige, for at både Grønland og Færøerne kan behandle forslagene, men også generelt at overholde høringsfrister om de ting, vi har til behandling her i salen.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-03-01:
Tak for bemærkningerne til lovforslaget og for den positive modtagelse af det.
Det er rigtigt, at vi har haft lidt travlt med at få det på plads, og det har vi, simpelt hen fordi det ville være et ret stort problem, hvis vi lige pludselig ikke kunne overføre penge mellem Grønland og Danmark og Færøerne og Danmark og i øvrigt også mellem Grønland og Færøerne og resten af EU.
Men det ser ud til, at vi kan nå at få det på plads, således at vi ikke har den store udfordring.
Grundlæggende gennemfører vi 2. pengeoverførselsforordning i Grønland og på Færøerne, og det betyder, at der kommer til at gælde de samme regler for Grønland og Færøerne, som der gør i Danmark.
Sigtet med de regler, som man har i EU, er at styrke indsatsen mod hvidvask og terrorfinansiering.
Med de her to lovforslag vil der derved fremover skulle medsendes oplysninger om betalingsmodtageren, når man overfører penge, og det er nyt i forhold til de gældende regler.
I den sammenhæng er overførsler til og fra Grønland og Færøerne at betragte som inden for EU, selv om de ikke er medlemmer af EU, og det betyder altså så, at man på den måde ligesom bliver en del af den måde at overføre penge på, som vi har inden for EU.
Dermed står man så i den lykkelige situation, at man får nogle fordele, som man har ved at være med i det system, som er etableret i EU, og det er for alle praktiske formål det bedste.
Jeg kan oplyse, at der er opbakning til lovforslagene på Færøerne og i Grønland, og jeg ser selvfølgelig frem til en konstruktiv drøftelse, hvis der måtte være nogen udfordringer, som man finder ud af i udvalgene, når de to lovforslag bliver behandlet.
Tak for ordet.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-03-01:
Mange tak.
Vi har bemærket, at hverken naalakkersuisut eller pengeinstitutterne er kommet med nogen bemærkninger til den her høring, der har været, men vi tolker det som en stiltiende accept.
Vi mener dog også, at der er en række korte og meget overordnede bemærkninger, som er vigtige at få sagt i denne debat.
For det første har det været en meget kort høring, og der har ikke været tid til de normale høringsprocesser, som der foreskrives i både selvstyreloven og i Statsministeriets vejledning til ministerierne om behandling af sager vedrørende Grønland.
I denne sag har der været bred enighed om lovforslaget og ikke mindst om lovforslagets betydning, da det alternativt ville betyde, at det ikke ville være lovligt at overføre penge mellem Grønland og Danmark og omvendt, hvis ikke vi tiltrådte denne lov.
Så det har vi selvfølgelig alle sammen en interesse i.
I 2015 kom der en fælles grønlandsk-dansk rapport om fremme af kommercielt erhvervssamarbejde mellem Grønland og Danmark, og her blev der bl.a. peget på behovet for at opdatere lovgivningen på erhvervsområdet i Grønland som et dansk ansvarsområde, så det kom på linje med dansk lovgivning.
Så det vil vi gerne minde regeringen om, og vi vil gerne opfordre til, at der findes en god, praktisk løsning, så hastelov ikke bliver en praksis, men mere en undtagelse.
For det andet foreskriver lovforslaget også, at der ved forsætlig eller grov overtrædelse af loven kan straffes med op til 6 måneders fængsel.
Gælder dette også, hvis overtrædelsen er sket i Grønland, hvor vi hverken har straf eller fængsel?
Det mener vi bør afdækkes inden anden behandling af det her lovforslag.
Med disse bemærkninger godkender vi lovforslaget.
Mange tak.
Rigmor Dam (JF), 2019-03-01:
Det er af afgørende betydning, at der samarbejdes på tværs af landegrænser for at forhindre hvidvaskning af penge og anden økonomisk kriminalitet, herunder finansiering af terror.
Samtidig får bankerne mulighed for at gennemføre en kontooverførsel med det samme døgnet rundt alle årets dage, en såkaldt straksoverførsel.
Derudover forenkles behandlingen af transaktioner, så almindelige borgere ikke automatisk ender i det hidtil fintmaskede net, men så man i større grad går efter de store fisk og bruger ressourcerne der.
Fremover skal vi også som borgere kunne kende modtageren af de penge, som vi overfører, og kan derfor ikke løbe fra ansvaret.
Vi er selvfølgelig særdeles tilfredse med, at disse regler også kommer til at gælde for Færøerne, idet bekæmpelse af økonomisk kriminalitet kræver en effektiv og hurtig indsats fra alle parter på tværs af landegrænser.
Hvis ikke Færøerne bliver omfattet af de samme regler som Danmark og det øvrige EU, vil vi om kort tid få forbud mod at overføre penge til EU-lande, herunder også Danmark, og det kan vi jo ikke have.
Så vi kan blot tilslutte os lovforslaget og håbe på, at det bliver vedtaget snarest.
Lad mig så også for god ordens skyld slutte med at understrege, at lovforslaget er et resultat af konstruktivt samarbejde mellem danske og færøske myndigheder, og at vi er taknemlige for en lille, men ikke desto mindre vigtig detalje, nemlig at man i loven har sat et stykke ind om, at færøske myndigheder skal høres i sager som denne, hvilket ikke er en selvfølge, da det finansielle område stadig er et dansk anliggende.
Karin Gaardsted (S), 2019-03-01:
Men hr. Christian Langballe ved jo godt, at der ikke er nogen krav til en frisør.
Enhver kan nedsætte sig som frisør, og så er det op til forbrugeren at vurdere, om man er blevet klippet ordentligt, når man har været der.
Med hensyn til certificeringen understreger jeg gerne, at vi ønsker, at der er mange flere bedemænd, der bliver certificeret, og jeg synes, vi skal gå efter det.
De fire tiltag, som ministeren nævnte, bringer os forhåbentlig i den retning, men gør de ikke det, så lad os tage det op igen, for så bør vi gøre noget mere.
Med hensyn til det med, at konkurrencen bliver sat ud af kraft, vil jeg sige, at hvis vi udelukker nogen fra at være bedemænd, sætter man faktisk konkurrencen ud af kraft; så beskytter man sig som organisation mod, at der kommer nogen ind udefra.
Jeg har også, mens vi har haft sagen under behandling her, tænkt på, at en ny bedemand jo sagtens kan have den empati, som jeg mener er helt nødvendig for at kunne gennemføre en fin og god begravelse eller bisættelse.
Det behøver man ikke at have været i branchen i 20 år for at kunne gøre.
Selvfølgelig skal man lære af hinanden, men jeg mener faktisk godt, at en ny også skal have lov til at komme ind.
Så jeg er med på, at vi eventuelt kigger på, om vi kan gøre noget i en beretning, så lad os se på det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-03-01:
På linje med mine kolleger fra de andre partier støtter vi i SF også de her to forslag, der bliver sambehandlet, til love for henholdsvis Færøerne og Grønland om oplysninger, der skal medsendes ved pengeoverførsler, både fordi det vil sikre hele rigsfællesskabet i forhold til kriminalitet og hvidvask, som vi jo desværre har set utallige og meget omfattende eksempler på i de senere år, men også fordi det er et udtalt ønske fra både Færøerne og Grønland.
Martin Lidegaard (RV), 2019-03-01:
Tak, formand.
På linje med de øvrige ordførere er vi positivt indstillet over for lovforslagene.
Hvidvask er jo desværre et fænomen, som kan true alle samfund og alle lande og alle nationer ligesom andre former for organiseret kriminalitet i forbindelse med den finansielle sektor, og derfor er vi glade for, at også Grønland og Færøerne kan blive beskyttet bedre, ligesom vi forhåbentlig selv i den sydlige del af rigsfællesskabet er blevet beskyttet bedre for fremtiden.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-03-01:
Tak for det.
Jeg har fået lov til at være standin for hr. Rasmus Nordqvist i dag.
Forordningen har til formål at forhindre hvidvask af penge fra ulovlige aktiviteter og finansiering af terrorisme gennem betalingsformidlere, bl.a. banker.
Finansielle virksomheder på Færøerne og i Grønland vil med pengeoverførselsforordningen kunne overføre og modtage pengeoverførsler på lige fod med Danmark uden de yderligere krav, der stilles til pengeoverførsler til tredjelande.
Det støtter vi.
Christina Egelund (LA), 2019-03-01:
Men vi har også selvstyre i Danmark, selv om vi er medlem af EU.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-03-01:
Jamen det synspunkt er jeg fuldstændig enig med ordføreren i, for så vidt angår deltagelse i et nationalt parlamentsvalg.
For der må man jo forudsætte, at der bare grundlæggende er flere ting, der skal være til stede, før man har opnået den ret, herunder i særdeleshed indfødsret.
Men det samme kan jo sådan set siges om situationen, hvis jeg flytter fra den ene kommune til den anden.
Selv om jeg har boet det meste af mit liv i Tårnby Kommune, bor jeg den dag i dag i Københavns Kommune.
Og jeg synes da, det er rimeligt, at jeg i det område, hvor jeg bor, også har en medbestemmelse på, hvordan lokalpolitikken bliver til.
Christian Langballe (DF), 2019-03-01:
Jo, men læg mærke til, at det faktisk er en begrænsning, som jeg især pålægger mig selv.
For jeg kan ikke se, hvorfor jeg skulle stemme.
Jeg kan sagtens bo i Storbritannien, hvis det var der, jeg boede, og kende en masse og have en masse flinke og søde og rare englændere som naboer uden nødvendigvis at stemme.
Jeg er bare ikke enig i den måde.
For fællesskaber er altså noget, som er mere basalt, og hvor man ikke bare kommer og rejser ind og så rejser ud igen.
Det er noget, man tager del i, og noget, man engagerer sig i, og noget, som man egentlig vil yde noget hjerteblod for.
Det kan jeg faktisk ikke.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-03-01:
Jamen det synspunkt har jeg respekt for.
Jeg kan ikke se, at det har noget som helst med en multikulti-tilgang til noget som helst at gøre, som ordføreren siger, og det er også derfor, vi skelner mellem deltagelse i lokalvalg og deltagelse i nationale parlamentsvalg.
Jeg synes, det giver rigtig god mening, at man, uanset hvor lang tid man bosætter sig i et område, rent faktisk også har en medindflydelse på, hvad den lokalpolitik er, uanset om det handler om, om der skal være rundkørsler, eller om der skal være fodgængerovergange, der er reguleret ved lyssignal, eller om det handler om regulering af normeringerne i daginstitutioner eller lignende.
Det indbyder jo til deltagelse i det nærsamfund og lokaldemokrati, som man er en del af.
Og det synes jeg i virkeligheden fordrer, at man for alvor bliver en del af det samfund, hvor man er bosat enten i en kortere eller længere periode.
For mange af de britiske statsborgere, der bor i Danmark, er det jo en længere periode, de ender med at være her.
Jeg har det fint med, at de også har indflydelse på, om der skal være rundkørsler, eller om der skal være lyssignaler – eller andre lokalpolitiske spørgsmål.
Christian Langballe (DF), 2019-03-01:
Altså, jeg er simpelt hen ikke enig i det der forhold.
Jeg mener, at når det gælder kommunalvalg, må det være de mennesker, der bor der fast.
Jeg er simpelt hen uenig i tanken.
Jeg kan ikke se, hvorfor jeg f.eks. skulle – hvilke kvalifikationer og hvilken ret jeg har til det – stemme til et britisk kommunalvalg.
Det må ordføreren meget undskylde.
Jeg kan ikke rigtig se formålet med det.
Jeg synes, det er sådan en gang multikulti-halløj, sådan en paneuropæisk tankegang om, at det nationale ikke længere eksisterer, og nu flytter vi på kryds og tværs af landegrænser, og så kan vi stemme, hvor vi er, fordi vi egentlig bare er verdensborgere eller i hvert fald EU-borgere.
Jeg er ikke enig i den tankegang.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-03-01:
Det er det, ja.
Tak for det, og jeg beklager også forsinkelsen.
Jeg så oppe fra Europaudvalgets mødelokale, at hr. Christian Langballe var på talerstolen, og så troede jeg faktisk, at han stadig var i gang med det foregående beslutningsforslag.
Nu er jeg her, og det er jo godt, synes jeg i hvert fald selv.
Det er en historisk dag i dag, og det er faktisk ikke for noget godt.
Det er jo første gang, vi her i Folketinget behandler to lovforslag – både det nærværende og L 166, som vi skal behandle senere – som for alvor er det første tegn på, at det er alvor med brexit.
De to lovforslag, herunder det, som indenrigsministeren fremsætter her i dag, er jo i virkeligheden, som det også er formuleret i lovforslaget, en midlertidig ordning.
Og jeg skal være ærlig og sige, at jeg inderligt håber, at det bliver ved med at være en midlertidig ordning.
Set med Socialdemokratiets øjne finder vi det beklageligt på alle tænkelige måder, at Storbritannien er på vej til at forlade EU.
Og det er endnu mere beklageligt, at de er på vej til at forlade EU uden en aftale, og jeg forstår til fulde den meget utrygge situation, som mange britiske statsborgere befinder sig i i de her dage og måneder.
Jeg har selv været meget i dialog med mange herboende briter, og jeg forstår dem til fulde.
Derfor synes jeg også, det er glædeligt, at vi fra Folketingets side kan behandle de her to lovforslag, som i videst muligt omfang sikrer de rettigheder, som herboende briter har i dag, og sidestiller dem med de rettigheder, som EU-borgere har, indtil Storbritanniens politikere på et eller andet tidspunkt forhåbentlig er nået frem til, hvordan man vil afklare sin fremtidige relation til EU, eller finder ud af – det vil jeg også udtrykke et spinkelt håb om – at det måske ikke var på helt så oplyst et grundlag, at man valgte at udskrive en folkeafstemning om, hvorvidt man skulle træde ud af EU.
I modsætning til hr. Christian Langballe synes jeg egentlig, at det er en ganske udmærket ting, at andre landes borgere, når de bor her, rent faktisk også har en indflydelse på lokalpolitikken i det land, hvor de nu engang bor.
Derfor kan vi godt støtte det her lovforslag.
Christian Langballe (DF), 2019-03-01:
Jeg beklager min pinlige optræden.
Det, vi har at gøre med nu, er en dispensation til de briter, der bor og har ophold her i landet, fordi brexit – hvis der kommer en brexit – kan betyde at de ikke kan stemme til kommunalvalg eller til EU-valg, sådan som det jo ifølge EU's forordning ellers er for EU-borgere, altså at der, hvis Storbritannien skulle træde ud af EU, skal skabes nogle forhold, der ligner dem, der er i dag, for britiske statsborgere.
Jeg har det egentlig dobbelt med det her forslag, må jeg sige.
For på den ene side mener jeg faktisk ikke, at briter skal stemme til danske kommunalvalg, ligesom jeg heller ikke mener, at jeg, dersom jeg boede i England, skulle stemme til et britisk kommunalvalg.
Jeg kan ikke se, hvad formålet med det skal være.
Og derfor er jeg sådan set også grundlæggende modstander af tanken.
På den anden side ønsker jeg jo sådan set de omtrent 800 britiske borgere i Danmark det godt og vil gerne være venlig over for dem.
Jeg kan faktisk almindeligvis godt lide briter – de er et fint og godt folkefærd.
Vi hælder kraftigt til et nej, men vi vil godt lige afvente udvalgsbehandlingen og så komme med et endeligt svar.
Tak for ordet.
Og undskyld rodet.
Jeg beklager, at jeg lige kom lidt forsinket på.
Men vi har et forslag til folketingsbeslutning, som drejer sig om den fremtidige opgørelse af antallet af indvandrere og efterkommere af indvandrere.
Nej, der, hvor der er mennesker, er der ingen garantier – ingen!
Det, jeg så egentlig bare foreslår, er, at vi sætter nogle minimumsstandarder og i øvrigt benytter os af, at hvis der virkelig i forbindelse med en begravelse, en bisættelse, eller hvad det måtte være, er nogle helt uværdige forhold, så kan vi tage autorisationen fra vedkommende.
Det er formålet.
Men jeg udstikker ingen garantier på menneskers vegne, i forhold til at tilværelsen er perfekt, heller ikke hvad angår bedemænd.
Det kunne jeg aldrig drømme om, heller ikke med den autorisationsordning, som jeg foreslår.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-03-01:
Undskyld, jeg skal huske at sige på vegne af SF, at de også støtter lovforslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-03-01:
Tak for det, og tak for ordet.
Til hr. Christian Langballe vil jeg blot sige, at jeg simpelt hen ikke tror på, at hr. Christian Langballe kunne bo andre steder end i Danmark, måske endda defineret helt ned til Jylland.
Så derfor er det jo en forholdsvis teoretisk problemstilling, at man flyttede til Storbritannien og skulle stemme derovre.
I Venstre synes vi, det er rigtig fint, at man har den mulighed.
Der er jo en række andre valg, man også kan stille op til.
Man kan komme i skolebestyrelsen eller daginstitutionsbestyrelsen eller andelsboligforeningen osv.
Altså, det at tage aktivt del i det danske demokrati synes vi er rigtig, rigtig fint, og vi vil meget gerne have, at de, der bor i Danmark, engagerer sig i det lokale demokrati.
Venstre har sågar haft en borgmester, der ikke var dansk statsborger.
Hun var amerikaner, og hun gjorde det ganske udmærket.
Men det er jo ikke sådan de generelle principper, vi taler om i dag – dem troede jeg egentlig vi var enige om – men vi skal tale om, hvordan vi forholder os nu, hvor Storbritannien jo desværre træder ud af EU.
Vi er nogle, der håber på, at der i sidste øjeblik kan ske et eller andet, men som tingene ligger lige nu, er der præcis 1 måned til, at Storbritannien træder ud, og stadig må man sige, at det er noget usikkert, hvordan den skilsmisse kommer til at forløbe.
Kommer der overhovedet til at blive underskrevet en skilsmisseaftale?
Der er stadig væk mange usikkerhedsfaktorer.
Den usikkerhed ønsker vi at minimere for de briter, der bor i Danmark.
Der er tale om mennesker, som har indrettet deres liv i Danmark på baggrund af deres rettigheder som EU-borgere, og så meget af den usikkerhed, vi kan fjerne, mener jeg at vi har pligt til at fjerne.
Med det her lovforslag sikrer vi, at briter, der bor i Danmark, fortsat har mulighed for at stemme og i øvrigt også stille op til kommunal- og regionsvalget i 2021, og vi sikrer også, at man kan stemme til det kommende europaparlamentsvalg, altså helt på lige fod med alle andre EU-borgere.
Så lovforslaget er udtryk for, at vi tager hånd om de britiske statsborgere, der har valgt at bosætte sig i Danmark og dermed bidrage til det danske samfund.
Det mener jeg at vi har al mulig god grund til at støtte op om, og så skal jeg i øvrigt hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de også støtter lovforslaget.
Christian Langballe (DF), 2019-03-01:
Det ville jo være med hovedet med under armen, hvis den her ordning, jeg indførte, ville betyde, at der ikke kunne komme nye ind i branchen.
Jeg har overhovedet ikke foreslået noget, der minder om det.
Det, jeg bare siger, er, at der må være nogle minimumsstandarder, og jeg synes jo faktisk, at bedemandsfaget er noget specielt, al den stund at man har med døde at gøre, og jeg mener faktisk, at det kræver noget.
Og der synes jeg, der må være nogle minimumsstandarder, der gør, at det er med værdighed, at det her foretages, og derfor har jeg foreslået en autorisationsordning eller gerne en certificeringsordning, for det er jo det samme, da der ikke er nogen forskel.
Christian Juhl (EL), 2019-03-01:
Det er fuldstændig korrekt forstået af Radikales ordfører.
Martin Lidegaard (RV), 2019-03-01:
Okay, jamen så prøver jeg at opsummere – bare for at være sikker på, at jeg har forstået det rigtigt.
Enhedslisten ønsker en folkeafstemning i Danmark om udmeldelse af EU.
Den skal være bedre forberedt end i Storbritannien, men man ønsker sådan en folkeafstemning.
Hvis Enhedslisten ikke får sine ti garantier, eller hvor mange det nu er, opfyldt, som så er Enhedslistens definition af, hvordan verden skal være skruet sammen, så vil man anbefale en udtræden af EU?
Er det sådan, man skal forstå det?