runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2019-10-03:
For det er jo rigtig nok, at afgifter kan bruges til at være adfærdsregulerende, og det er da bestemt også noget af det, vi skal tale om, når det kommer til hele den grønne omstilling.
Men hvis du f.eks. kigger på vores klimaudspil, som får os i mål med en 70-procentsreduktion senest i 2030, og som i øvrigt er fuldt finansieret, så øger det ikke uligheden.
Det gør det ikke, for når vi f.eks. vil hæve benzinafgifterne, fører vi dem krone til krone tilbage til den grønne check, til de laveste indkomster, og ikke kun til mennesker, der er i arbejde.
Det er for at sørge for ikke at øge uligheden i vores samfund.
Det er meget vigtigt for os, når vi bruger forbrugsafgifter, at formålet ikke skal være at finde indtægter.
Formålet skal være at ændre adfærd og sørge for, at uligheden ikke stiger samtidig.
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Når jeg spørger, er det jo bare, fordi der i virkeligheden, når vi diskuterer det her med de økonomiske balancer, er muligheden for, at man, hvis man gerne vil styrke folkesundheden, kan kigge på nogle afgifter på usunde fødevarer eller usundt forbrug – det er jo så trods alt de færreste, der spiser cigaretterne – og man kan kigge på afgifter på forurening.
Og hvis man så sænker skatten på arbejde, har man jo faktisk på den måde bidraget til både at øge beskæftigelsen, skabt sig et større råderum og fremmet den grønne omstilling eller lighed i sundhed.
Derfor spørger jeg egentlig bare Enhedslisten: Er det egentlig så slemt?
Pernille Skipper (EL), 2019-10-03:
Enhedslisten har den holdning, som jeg mener også Radikale Venstre har, nemlig at cigaretterne bør koste 60 kr. pr. pakke.
Det er sådan set ikke, fordi vi mener, at det er en god indtægtskilde.
Det er, fordi det er der, eksperterne anbefaler os at lægge niveauet, sådan at det har en forebyggende effekt og forhindrer unge mennesker i at begynde at ryge cigaretter.
Det vil vi virkelig gerne have at de ikke begynder på.
Så vil vi også rigtig gerne have, at vi bruger nogle af indtægterne, der kommer fra det, på at sørge for at lave en bedre indsats over for socialt udsatte, fordi det kan have en social slagside.
Og vores sundhedsvæsen har generelt et stort problem med ulighed i sundhed.
Så det vil vi også gerne.
Men ja, vi har da også den indstilling, at 50 kr. pr. pakke er for lidt, og at det skal blive 60 kr.
Jeg håber, at både Radikale Venstre og SF vil danne en hellig/uhellig alliance også på det punkt.
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Det er jo rigtigt, at vi undertiden har set lidt forskelligt på den økonomiske politik, men jeg kan mærke, at der er en fælles ambition om at skabe grundlag for et større økonomisk råderum.
Det har vi jo egentlig også forpligtet os på i forståelsespapiret på en måde, som samlet set øger beskæftigelsen i Danmark.
Men når jeg kigger på Enhedslistens finanslovsforslag, er der jo nogle ting, som springer i øjnene.
Der vil jeg bare spørge: Er det sådan, at Enhedslisten er med på at sætte afgiften på cigaretter også mere op, end regeringen foreslår, primært af hensyn til folkesundheden, men også med de sideeffekter, at det både bidrager til det ene og det andet?
Pernille Skipper (EL), 2019-10-03:
Hr. Kristian Thulesen Dahl ved godt, at der findes danske statsborgere, der har begået den slags forbrydelser, som afsoner deres straf og så får en chance til.
Det er sådan, det fungerer i det danske samfund.
Og ja, så taler vi om udvisningsdømte, som for nogles vedkommende kunne rejse hjem, og som for andres vedkommende ikke kan rejse hjem.
Jeg bliver bare nødt til at sige noget til den retorik, der bliver brugt omkring det, for det er ikke bare sådan, at det her er djævelen på Jord, og at man så kan smide de mennesker ned i et sort hul.
Men jeg medgiver, at der skal findes en løsning, hvor vi gør det på en ordentlig måde, og hvor vi også tager hensyn til de lokalområder, ved at vi ikke bare sætter en masse tidligere dømte ind det samme sted og skaber en masse utryghed.
Så vi må finde en løsning og finde forskellige steder i landet, sådan at man ikke samler dem og utrygheden ét sted.
Det synes jeg da er en vigtig pointe, som Morten Østergaard kom med tidligere.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Det er til det her med at negligere de her menneskers gøren og laden i Danmark og det her med, at de har udstået deres straf, at det er sådan nogle fine mennesker, og så pyt med, at det kunne være en dom på 12 års fængsel for drab og en udvisning: En del af straffen er jo også udvisning, en del af straffen er, at de er udvisningsdømt, men de rejser ikke ud af landet.
Og en del af de her mennesker kan jo godt rejse ud af landet, men deres lande siger, at de kun vil tage imod dem, hvis de rejser frivilligt, og vi kan ikke tvangsudsende dem.
Så siger jeg bare igen: Den nemme del af det var at sige, at den løsning, som vi havde fundet for i højere grad at prøve at isolere de her mennesker fra det danske samfund, nemlig at placere de her mennesker på øen Lindholm, var fuldstændig håbløs – det var en tåbelig løsning, og den er taget af bordet – men så må man da også kunne svare danskerne på, hvad der så skal ske.
Hvad skal der så ske med de her mennesker?
Det er jo ikke folk, der er blevet taget for at have nogle få gram hash i lommen.
Det er folk, der har været dømt for drab, voldtægt og forbrydelser mod Danmark i forhold til terrorbestemmelserne.
Hvad skal der ske med de her mennesker i fremtiden?
Pernille Skipper (EL), 2019-10-03:
Her er der jo tale om en masse forskellige mennesker.
Der er også nogle af de mennesker, som har domme for at have haft 5 g hash i lommen, så vidt jeg husker det.
Så det er mange forskellige mennesker.
Men de har det tilfælles, at de alle sammen har afsonet deres dom.
Jeg ved godt, at det for tiden ikke er super politisk korrekt at tale om det der med menneskerettighederne, men de er jo færdige med at afsone deres straf.
Det er jo sådan, det fungerer i et demokratisk samfund.
Derfor synes jeg faktisk også, at menneskerettighederne tæller for dem, også selv om de har begået forfærdelige forbrydelser.
Sådan er det indrettet i demokratier.
Når det er sagt: Nej, jeg ved ikke endnu, hvor de skal hen.
Det finder vi jo ud af.
Det er jo en del af de forhandlinger, der skal i gang.
Jakob Sølvhøj (EL), 2019-10-03:
Altså, helt konkret er det jo nu op til ministeren, om der skal gives dispensation til de 63 institutioner, når loven træder i kraft den 1. januar 2020.
Er det sådan, at SF vil garantere, at man lægger et hårdt pres på ministeren for faktisk at give dispensationerne, så vi ikke skal se institutionslukninger i nærmeste fremtid?
Pernille Skipper (EL), 2019-10-03:
Jo, Enhedslisten mener, at vi skal vide, hvor mennesker på tålt ophold er, og at vi skal have styr på det.
Mener Enhedslisten, at de skal være på en ø, som det koster rigtig mange penge at gøre brugbar til formålet, og som skaber utryghed i lokalområdet?
Nej, det synes vi er en dårlig idé.
Og nej, vi har ikke truffet en beslutning; vi ved bare ikke, hvor de mennesker skal være nu.
Altså, de er jo ikke på Lindholm.
Vi har besluttet os for ikke at bruge en masse penge på at istandsætte en ø, som Dansk Folkeparti fik igennem, fordi man så havde noget at fejre.
De vandrer jo ikke frit omkring i parker og haver og baghaver nu.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-03:
Jeg synes virkelig, det er interessant, at det her med Ginikoefficienten ikke betyder noget for Enhedslisten længere.
Uanset hvor meget fru Pernille Skipper tager sig til hovedet, når man stiller spørgsmålet, hælder hovedet på skrå, piller ved øreringen, ser uengageret ud osv., så vil jeg stadig væk påstå, at det har betydet rigtig meget for Enhedslisten tidligere.
Når vi f.eks. har fremlagt vores plan, som vil øge Ginikoefficienten med blot to procentpoint, så har vi fået at vide af Enhedslisten, at det simpelt hen var en social massegrav, vi var i gang med at foranstalte i Danmark.
Men jeg forstår nu, at vi med vores klimapolitik godt kan øge uligheden en lille smule.
Og det er jo interessant, også i forhold til det spørgsmål, som hr. Morten Østergaard stillede.
Det mest effektive værktøj til at få CO 2 -udledningen ned i Danmark er jo formentlig at lægge en helt almindelig afgift på CO 2 -udledning.
Og så kan vi jo bruge provenuet til at lave nogle andre ting, som skaber vækst og arbejdspladser i Danmark – sænke topskatten, sænke selskabsskatten, sænke elafgiften og andre ting.
Er Enhedslisten åben over for sådan nogle ting, hvis bare de kun marginalt øger uligheden?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-10-03:
Men nu skal vi jo varetage hele Danmarks interesser, og der mener jeg også, det handler om, at vi skal sikre en forståelse for at hjælpe dem, der har hjælp behov.
Vi foreslår at sænke beløbet for, hvornår man kan komme til Danmark og arbejde – vi foreslår, at det skal ned på 325.000 kr. Man kommer hertil, og så arbejder man.
Den dag man mister sit job, har man ikke længere et opholdsgrundlag i Danmark, og så rejser man hjem.
Der er jo masser af job, hvor man ikke får det beløb.
Der er masser af ufaglært arbejdskraft, der er masser af arbejde på hoteller og andre steder, som man trods det, at vi har mange uden for arbejdsmarkedet i Danmark, af en eller anden grund ikke kan få besat. Og det vil da stadig væk være relevant at ansætte f.eks. flygtninge der.
Men mener hr. Morten Østergaard ikke, at man skal hjem og bygge sit hjemland op, når der er fred i landet?
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Så konservativ fornuft eller logik er, at en virksomhed hellere skal hente en medarbejder hertil fra udlandet med arbejde som eneste formål end at ansætte en flygtning til det job, mens vedkommende er her.
Så skal vi jo så antageligvis forsørge den flygtning, der ikke har et arbejde.
Men altså, i stedet for at ansætte en, der er her, i det job, skal man hellere hente en i udlandet.
For virksomheden kan kun være sikker på at beholde vedkommende, hvis det er en, man har hentet hertil fra udlandet.
Udover at være sådan omvendt i almindelig logisk forstand er det vel også for virksomheder meget svært at se, at det skulle være at varetage deres interesser fra Det Konservative Folkepartis side.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-10-03:
Jeg håber da, at fornuften sådan er til stede, det meste af tiden i hvert fald, hos mig og mit parti.
Jeg vil også godt sige, at det kan virke utrolig hårdt.
Og jeg kan godt forstå, at folk spørger: Hvorfor er det egentlig sådan, at de, når de er godt integreret og passer deres arbejde, skal rejse hjem?
Jamen de er jo flygtninge.
Og hvis vi skal have danskerne til at bakke op om, at vi skal hjælpe folk, der har brug for hjælp, så tror jeg, at det er rigtig vigtigt, at vi holder fast i, at de mennesker, der er stærke, der har fået et job, skal vende hjem, når dagen kommer, og være med til at bygge deres eget land op.
Jeg forstår godt, at virksomhederne gerne vil beholde dem, men hvor er vi henne, hvis vi åbner en dør og siger, at når du er kommet hertil som flygtning, så kan du blive her, hvis du får arbejde?
Det er jo ad bagvejen og en måde at kunne blive i Danmark på.
Jeg forstår godt, at virksomhederne er utilfredse, men jeg synes, at vi har et lidt større hensyn at tage.
Jeg er bange for, at vi fuldstændig mister den folkelige opbakning, hvis det bliver en genvej til at kunne blive her.
Man skal hjem og bygge sit hjemland op, når der engang bliver fred.
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Jeg bemærkede, at hr. Søren Pape Poulsen på sit landsråd citerede Thomas Helmigs sang om, at der nok kommer en dag, hvor fornuften vender tilbage.
Den dag kunne jo være i dag, det bestemmer vi selv.
Det, jeg gerne vil spørge til, er det andet, som virksomhederne har lidt svært ved at forstå, nemlig at de ikke kan få lov til at beholde de flygtninge, de måtte have ansat, selv om de pågældende rent faktisk bidrager og betaler skat.
For jeg tror, at hr. Søren Pape Poulsen indledningsvis i sin tale her i dag sagde, at det bedste nu er, når folk forsørger sig selv.
Derfor bare et spørgsmål: Kunne man ikke kombinere de ting og sige, at der skal flere dygtige faglærte til Danmark, som virksomhederne rekrutterer, og så ikke noget med at smide de gode medarbejdere ud, der egentlig bare gør det bedste, folk kan, nemlig forsørger sig selv og betaler deres skat og bidrager til vores samfund?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-10-03:
Jeg er dybt bekymret over, at vi kan læse i artikler, at anklagerne siger, at de ikke kan nå at forberede deres sager.
Det, at man ikke kan nå at forberede sig, betyder måske, at der er nogle skyldige, der går fri.
Jeg ærgrer mig over, at vi skal vente 1 år med at forhandle en flerårsaftale, for noget af det arbejde, jeg havde sat i gang inden valget, var lige præcis, at vi skulle styrke anklagemyndigheden.
Nu kan det jo være, at den nuværende justitsminister fortsætter med det – det ved jeg af gode grunde ikke – men det er sat i gang.
Vi har styrket politiet, men hvis man ikke også styrker anklagemyndigheden, bliver der jo en pukkel af sager, man ikke får lavet.
Britt Bager (V), 2019-10-03:
Det er i hvert fald noget, Venstre og Konservative godt kan blive enige om, for vi er meget optaget af, at vi med det her mål ikke skubber et af de mest klimaeffektive landbrug, nemlig det danske, til udlandet og samtidig også skubber gode danske produktionsvirksomheder til udlandet.
En anden ting, som vi er dybt optagede af og bekymrede over, er den pukkel, der er blevet opbygget blandt anklagerne.
De er stressede, de kan ikke nå deres arbejde, og de kan ikke nå de sager, de får på skrivebordet.
Og nu er det jo et område, som hr. Søren Pape Poulsen har en del viden om, håber jeg, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre: Hvad er De Konservatives bud på, at vi får bragt de opgaver ned til et helt rimeligt niveau igen?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-10-03:
Tak for spørgsmålet.
Ja, noget af det håber jeg jo vi skal sidde i et forhandlingsrum og finde ud af, men jeg synes, det er helt klart, når vi f.eks. taler om transporten, at vi skal have flyttet transporten over på andre energiformer.
Det er noget af det, der skal til for at reducere CO 2 -udslippet.
Der skal forskes noget mere.
Og så skal vi helt rigtigt sikre os, at de tiltag, vi gør, ikke betyder, at virksomhederne flytter ud af Danmark.
Altså, det, vi gør, skal have en global effekt.
Og det håber jeg meget bliver noget af det, vi enes om i en ny klimalov.
Britt Bager (V), 2019-10-03:
Tak for det.
Og tak for en rigtig fin tale, hvor hr. Søren Pape Poulsen kommer rundt omkring både de udfordringer, der er i politiet, de udfordringer, der er med at få et mere grønt Danmark, og også de udfordringer, der er, når den socialdemokratiske regering nu sætter skatter og afgifter op.
I Venstre deler vi målet om 70 pct.s reduktion.
Vi er optaget af målet, men vi er endnu mere optaget af midlet, altså af, hvordan vi kommer derhen.
Vi er optaget af, at vi ikke bare flytter problemet til udlandet, men at vi reelt set får nedbragt det.
Og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Søren Pape Poulsen: Hvordan ser Konservative på det?
Hvilke redskaber ser I vi skal have i brug for at nedbringe det i stedet for bare at flytte problemet til udlandet?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-10-03:
Jamen det lyder da rigtig godt.
Det kan vi da sikkert godt støtte op om.
Nu er det nok ikke os, der skal lave finanslov med regeringen, vil jeg tro.
Men det skal selvfølgelig ikke betyde, at jeg vil undlade at rose.
Det er bestemt et godt initiativ.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Tak for det, og tak for indledningen i hr. Søren Pape Poulsens tale om, at vi skulle vågne op af vores lur.
Jeg troede, da han jo er meget sangglad, hvilket kom til udtryk både på landsrådet og også her, at han ville komme ind på »Danmarks jord for de danske«, for der er jo et sted i sangen, hvor der står: »Men landet er truet, visse personer gi'r fan'n i vor gamle kultur.
Det er på tide at Holger på Kronborg igen li' som før vågner op af sin lur.«
Jeg husker, at i det regeringsgrundlag, Søren Pape Poulsen var minister under, stod der, at Danmark er et kristent land – punktum.
Det synes jeg et eller andet sted var så rart stod der, og det var en bekræftelse af, at man vedkender sig, hvor vi kommer fra, og hvad det er, der har formet det her land, og også det her med, at den kristne kulturarv, som vi bærer videre, faktisk har en betydning for, hvordan vi er som land.
Der kan det i hvert fald godt bekymre lidt, at den nye regering jo ikke i det forståelsespapir, der er lavet, har gjort sig nogen overvejelser af samme karakter.
Jeg ved ikke, om hr. Søren Pape Poulsen kan give mig ret i, at der i hvert fald her er noget, vi i fællesskab skal holde øje med.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-10-03:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo tit sådan nogle diskussioner, vi har for få af, og som vi glemmer at have.
Der stod i det tidligere regeringsgrundlag, at Danmark er et kristent land, og det var vigtigt for Det Konservative Folkeparti, at det stod i grundlaget.
Det er ikke, fordi alle folk så skal være kristne, for det må man selvfølgelig selv om, da vi har religionsfrihed, men de kristne værdier er nu engang det, vi dybt har baseret vores samfund på.
Det handler også om, at alt ikke er lige godt – alt er ikke lige godt, uanset hvilken kultur man kommer med, og hvordan man udlever den, og derfor synes jeg, det er enormt væsentligt at sikre sig, at de kristne værdier, altså det rodfæstede fundament, som kristendommen er i Danmark, også indgår i det daglige arbejde.
Der kan man da med spænding se på, om det fundament vil stå lige så stærkt i årene, der kommer, for det kunne jeg da tvivle på.
Det er altid et sundt og godt princip, at forureneren betaler.
Vi er jo så også bare nødt til at få det ind i en sammenhæng, så vi ikke laver noget og siger: Det var vel nok dejligt, nu har vi lavet en lovgivning, der betyder, at der er noget forurening, der ikke er i Danmark, men så er i Polen.
Det er jeg helt sikker på at vi er enige om ikke giver nogen mening globalt.
Og derfor skal vi jo finde en vej, hvor danske virksomheder stadig væk har lyst til at drive virksomhed i Danmark og ikke flytter et sted hen, hvor kravene er lavere.
Så jeg synes altså, det er en balance.
Og vi skal passe meget, meget på – for det her er jo intet værd, hvis virksomhederne bare rykker til udlandet og så forurener mere dér.
Mai Villadsen (EL), 2019-10-03:
Tak for det.
Ordføreren var jo justitsminister for ganske nylig og mente dengang, at folk skulle mærke konsekvensen af deres skadelige handlinger.
Kunne man tænke sig også at overføre sådan et princip til klimaområdet, så dem, som skader mest eller forurener mest, faktisk også er dem, der skal betale mest for den grønne omstilling?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-10-03:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg ikke skulle have brugt ordet aparte; jeg tror bare, jeg skulle have sagt, at der er mange krav, som jeg er dybt uenig i.
Jeg tror ikke, det er nogen hemmelighed, at Enhedslisten og Det Konservative Folkeparti ikke deler så mange holdninger, når det kommer til stykket.
Når det så er sagt, tror jeg jo på en positiv tænkning, når det gælder den grønne omstilling og CO 2 -reduktionen.
Jeg tror jo på, at det her kan give vækst.
Lad os alle sammen prøve at forestille os, hvad det kan betyde, hvis danske virksomheder får succes med at udvikle, med at raffinere, med at gøre produkterne bedre, så der skabes et marked, som vi slet ikke kan forestille os, ude i verden.
Så bliver der mere vækst, og den vækst er jo en forudsætning for alt det, jeg i hvert fald ved at Enhedslisten gerne vil i den offentlige sektor.
Altså, uden det bliver vi bare fattigere og fattigere, og så stopper det jo en dag.
Jeg vil skabe vækst, og jeg tror på, at den grønne omstilling kan være vejen til vækst.
Jeg ser ingen modsætning mellem de to.
Mai Villadsen (EL), 2019-10-03:
Tak for det.
Og tak for talen.
De Konservative holdt jo landsråd her i weekenden, og i den forbindelse bød ordføreren statsministeren op til dans med begrundelsen om, at så kunne statsministeren undgå Enhedslistens aparte krav.
I samme nu sagde ordføreren jo, at De Konservative gerne vil være med på en målsætning om 70 pct.s drivhusgasreduktion i 2030, så jeg vil starte med at takke ordføreren for at tilslutte sig et af vores aparte krav.
Nå, men nu til det lidt mere alvorlige, for ordføreren har jo også udtalt, at klimaaftalen ikke må koste vækst, og derfor vil jeg spørge: Mener ordføreren virkelig helt alvorligt, at hvis profitten for de store virksomheder falder, eller at hvis væksten falder med bare en lille brøkdel, så vil De Konservative ikke støtte klimaindsatsen?
Anne Paulin (S), 2019-10-03:
Tak for det.
Det lyder rigtig godt.
Så vil jeg høre ordføreren, om Konservative så kan støtte op om regeringens forslag om at øremærke 1 mia. kr. mere til grøn forskning.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-10-03:
Ja, og hvor vi ender, må vi se, men vi går i hvert fald konstruktivt ind i det.
Det er jo sådan, når man sidder i regering, at så er der mange ting, man efterfølgende kan få skyld for at man kunne have gjort – det tror jeg man kan sige til alle, der har været i regering.
Astrid Carøe (SF), 2019-10-03:
Det synes jeg da er enormt positivt at høre, og jeg håber også, vi går videre med det.
Det er selvfølgelig ærgerligt, man ikke har brugt de sidste 4 år som indflydelsesrigt støtteparti og regeringsparti på at få forbedret de her ting, men jeg glæder mig ved og håber, at Konservative også vil støtte op om, at vi kan få genskabt den her barselsfond, så netop unge kvinder også har mulighed for at komme på barsel og ikke skal nøjes med dagpenge, hvis de gerne vil have børn.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-10-03:
Jeg skal starte med at tilstå, at jeg ikke fuldt og helt kender til det forslag, SF er kommet med.
Jeg må også være ærlig og sige, at vi har en drøftelse til gode i den konservative gruppe om det her, for jeg er jo sådan set enig i, at det er en udfordring.
Jeg er sådan set enig i, at hvis vi ønsker, at iværksættere kan komme i gang, må vi se på, hvordan vi på en eller anden måde kan hjælpe dem, så vi får flere iværksættere, også kvinder.
Med fare for at blive beskyldt for alt muligt vil jeg sige, at det dog stadig væk er sådan, at det alt andet lige er kvinderne, der har den længste del af barslen, og det er derfor også dem, der bliver hårdest ramt.
Så det er en diskussion, vi har til gode, og der kom faktisk den anden dag et af mine gruppemedlemmer og lagde et stykke papir foran mig og sagde: Det her skal vi lige have drøftet.
Og det kommer vi så til.
Astrid Carøe (SF), 2019-10-03:
Tak for det.
Under den tidligere regering var Konservative med til at fjerne barselsfonden for selvstændige, og det har haft ret store konsekvenser og givet stor usikkerhed for de selvstændigt erhvervsdrivende i Danmark, der ikke ved, om de kan gå på barsel nu.
Og den manglende barsel er noget af det, der står i vejen for, at særlig kvinder starter egen virksomhed.
Kun 8 pct. af nystartede virksomheder stiftes i dag er unge kvinder under 35.
Det er et ret lavt tal, som formentlig hænger sammen med, at det er svært at forene iværksætteri og det at stifte familie.
Så vidt jeg forstår, er Konservative ret interesserede i, at man har tid til familien, og at børnene får en god start på livet, og hr. Søren Pape Poulsens partifælle, tidligere erhvervsminister hr. Rasmus Jarlov, har også sagt, at han som minister ville være de små erhvervsdrivendes erhvervsminister.
Derfor vil jeg spørge Konservative, om de ikke vil gribe den her mulighed, for SF har nu foreslået en ny barselsfond for selvstændige.
Vil de være med til at imødekomme ønsket fra de små erhvervsdrivende om at få oprettet en ny barselsfond?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-10-03:
Vi ser faktisk med bekymring på det visse steder, også fordi mange vælger det fra, fordi det ene vel kan være lige så godt som det andet, eller fordi det ikke siger en noget.
Men måske kan det her få os til at vågne op og få nogle diskussioner om, hvad det er for nogle værdier, samfundet er bygget på.
Jeg synes, det er helt afgørende vigtigt, at vi holder fast i, at den måde, vores samfund er bygget på, det, vi er rundet af, har baggrund i en kristen kultur.
Det betyder ikke, at der ikke er plads til folk, der har en anden kultur.
Jeg plejer at sige, at vi skal have demokratisk assimilation og kulturel integration.
Det synes jeg giver god mening, og her skal vi også have respekt for, at det er det kristne, der er fundamentet i Danmark.