Karina Adsbøl (DF), 2020-11-27:
Tak for det, formand.
Vi skylder vores ældre medborgere en stor tak – en tak, fordi de har bygget vores samfund op.
Og nej, de ældre er ikke nogen ældrebyrde.
Vores ældre er en styrke, for deres erfaringer og deres indsats er værdsat.
Derfor skal ældreomsorgen også være en grundpille i vores samfund.
Det er helt afgørende, at alle kan regne med, at velfærdssamfundet er der, når man har brug for det.
Alle borgere skal trygt kunne gå deres alderdom i møde, og man skal være sikker på, at man kan modtage hjælp og en ældrepleje og en omsorg af høj kvalitet.
Sommerens dokumentar har i særlig grad sat billeder på det omsorgssvigt, den nedværdigende behandling og den tingsliggørelse af mennesker – mennesker af kød og blod.
Og det er hjerteskærende og fuldstændig uacceptabelt.
Hvordan har det kunnet komme dertil?
Synlig ledelse og en kulturændring er der i hvert fald brug for.
I Dansk Folkeparti ønsker vi en ældrelov.
Ældreloven vil derudover skulle indeholde en indførelse af nationale standarder i ældreplejen, en styrkelse af tilsynet med plejehjem og en række andre initiativer, der alle har til formål at bekæmpe den forråelse i ældreplejen, som plejehjemssagerne fra i sommer har vist klare eksempler på.
Gennem årene har vi set en række grusomme eksempler, og derfor har vi også brug for at sikre ældreplejen mod yderligere svækkelser.
Der er desuden behov for, at vi endnu en gang får sat fokus på de nationale standarder – også så medarbejderne får tid og mulighed for at give den pleje og omsorg, de ældre har brug for.
Jeg tænker, at det bedste vil være, at de konkrete minimumsnormeringer, de nationale standarder på området, skal laves i samarbejde med Ældre Sagen og Alzheimerforeningen og andre interessenter, altså et samarbejde med vores civilsamfund.
Det nuværende ældretilsyn, som føres af Styrelsen for Patientsikkerhed, har jo været en del af en 4-årig forsøgsordning, som udsprang af en satspuljeaftale fra 2018.
Når forsøgsordningen udløber, vil styrelsens tilsyn med personlig hjælp, omsorg og pleje efter serviceloven så ophøre.
Og sker dette, vil kommunernes tilsyn med sig selv være det eneste tilsyn med ældreplejens overholdelse af pligter i serviceloven.
Derfor kæmpede vi også i Dansk Folkeparti i forhandlingerne omkring reserven for at få styrket tilsynet, herunder for et rejsehold, som kan sendes ud til de plejehjem, der får et påbud fra Styrelsen for Patientsikkerhed, altså en ny registreringsordning vedrørende bekymringshenvendelser fra pårørende og plejepersonale, samt et oplysningsmateriale, som skal gøre alle bekendt med, at man kan rette henvendelse til Styrelsen for Patientsikkerhed.
Desværre har vi jo hørt fra pårørende, hvor svært det har været at komme igennem til kommunerne med deres bekymring.
Der er også behov for at øge antallet af uanmeldte tilsynsbesøg for at sikre, at flest mulige enheder får besøg af tilsynet.
Desværre fremgår retten til omsorg ikke direkte af serviceloven i dag, og den seneste tids afsløringer på ældreområdet bekræfter behovet for, at der i lovgivningen tilføjes en reel ret til omsorg.
Ældre medborgere skal inddrages og være med til at bestemme over deres eget liv, og det gælder også i tilfælde, hvor en ældre medborger lider af en demenssygdom; den ældre medborger vil måske også i nogle tilfælde selv kunne træffe beslutninger.
Altså, vi har jo klippekortsordningen, som også er et godt eksempel på en ordning, hvor en ældre medborger selv kan vælge, hvad den ekstra hjælp skal gå til.
Det kan være en tur til frisøren, en cykeltur eller et ekstra bad.
Derfor mener vi i Dansk Folkeparti, at klippekortsordningen også bør lovfæstes, så det bliver en rettighed for den ældre medborger, som bopælskommunen ikke kan spare eller prioritere væk.