runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-20:
Jeg vil sige til min kollega, at det vel var at overdramatisere det fuldstændig.
Frie Grønne siger: Hey, vi har på de offentlige toiletter toiletpapir og sæbe.
Lad os også få nogle menstruationsprodukter derind, så hvis man er ude og menstruerer og pludselig bliver gennemblødt, så har man mulighed for at komme til menstruationsprodukter.
Men ikke ét ord har jeg hørt fra ordføreren om tilgængelighed.
Der blev snakket om alt muligt andet, om mænd og kalorier og alt muligt.
Men tilgængelighed, som vi snakker om her, var der ikke ét ord om.
Så jeg bliver bare nødt til at sige til ordføreren, uden dramatik eller noget som helst, helt stille og roligt: Tilgængelighed – ligesom vi har sæbe, ligesom vi har toiletpapir.
Og nu håber jeg ikke, at ordføreren kommer tilbage med et svar om skægstubbe og mænd og barbering osv.
Vi taler om tilgængelighed.
Det opstår spontant.
Giver det ikke mening også at have menstruationsprodukter på de offentlige steder, hvor vi har sæbe og toiletpapir, så menstruerende kan komme til dem?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-20:
Skal der også være underbukser på offentlige toiletter?
Jeg går en tur, og spontant skider jeg i mine bukser.
Det er også et uheld.
Det er det, jeg gør.
Men så laver jeg afføring i mine bukser.
Skal vi også have underbukser på offentlige toiletter?
For det kan også være, der lige pludselig er behov for det, og det handler også om tilgængelighed.
Arh, måske ville man nok sige, at jeg har et ansvar for at tage et par underbukser med i lommen, hvis jeg ikke tror, jeg kan styre min afføring.
På samme måde er det vel fair nok, at kvinder har nogenlunde styr på deres perioder, så de måske medbringer et bind eller kan låne det.
De kan også gå ind i en 7-Eleven eller i en anden butik eller alle mulige andre steder og købe et bind, hvis de har behov for det.
Undskyld, jeg vidste ikke, at man ikke må sige skide.
Så siger jeg afføring i stedet.
Pernille Skipper (EL), 2021-05-20:
Tak for det, og også tak fra Enhedslisten til hr. Sikandar Siddique for at sætte diskussionen om menstruation og menstruationsprodukter på dagsordenen.
Jeg vil starte med at sige, at jeg såmænd er enig i forhold til problematikken.
Over et langt liv kan udgiften til menstruationsprodukter også godt betyde en økonomisk skævvridning mellem kønnene, også i Danmark på trods af vores ellers – i forhold til andre lande, som der er andre ordførere, der har pointeret – gode velfærdssamfund.
Det er ikke den største årsag til økonomisk ulighed mellem kønnene i Danmark, og jeg får også et behov for eller en lyst til at tale om alle de ting, vi kunne gøre for værdiansættelsen af omsorgs- og velfærdsarbejde og i forhold til skævvridningen mellem mande- og kvindedominerede fag.
Men det ændrer jo ikke på, at der helt klart også er en pointe her, om end den er i en anden størrelsesorden end de andre, jeg lige har remset op.
Jeg synes, at vi har behov for at understøtte billige og bæredygtige og tilgængelige menstruationsprodukter til kvinder og andre menstruerende.
Jeg synes især, at der er behov for, at vi stiller det til rådighed for folk med lave indtægter, som kan have svært ved det.
Og jeg synes, at der er masser af perspektiver i at tale om, at man, ligesom man uddeler kondomer ved seksualundervisning i folkeskolen, eksempelvis også uddeler menstruationskopper eller genanvendelige bind, som kan bruges igen og igen.
For menstruationsprodukter, som vi normalt kender dem, i form af tamponer og bind er også rigtig, rigtig skidt for både miljøet og klimaet.
Det ville også være en vej frem.
Vi bruger allerede penge på socialområdet, som også Radikales ordfører var inde på, på at sikre, at der er tilgængelighed af menstruationsprodukter på herberger og andre steder, og det synes jeg sådan set er en vej at fortsætte ad.
Så vi vil meget gerne tale med Frie Grønne om, hvordan vi kan lave en ordning, hvor vi i højere grad uddeler bæredygtige menstruationsprodukter til kvinder og andre menstruerende, sådan at vi også kan komme noget af den skævvridning til livs.
Forslaget er, som det ligger her, måske formuleret lidt skævt, når jeg lurer lidt på, hvordan debatten går frem og tilbage her,
det er formuleret, som om man skal have det menstruationsprodukt, som man efter eget valg nu har lyst til, og at det skal være gratis for alle menstruerende.
Det er måske ikke lige præcis den model, som vi ville vælge, og derfor kan vi ikke støtte det her beslutningsforslag.
Men vi vil meget gerne tale videre om, hvad man kan gøre for at opnå det, som jeg hører er intentionen med forslaget.
Samira Nawa (RV), 2021-05-20:
Som jeg også nævnte i min ordførertale, står ligestillingskampen simpelt hen et andet sted i Danmark, men ikke nødvendigvis i nogle af udviklingslandene.
Der er det en meget vigtig og basal ligestillingskamp, at kvinder og piger har adgang til menstruationsbind, men i Danmark er vi et andet sted.
Der er nogle helt andre og større ryk, vi kan tage ved f.eks. at få kigget på mere øremærket barsel til fædre og mere løngennemsigtighed, så der ikke er den her uforklarede – og forklarede – lønforskel mellem mænd og kvinder.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-05-20:
Mange tak.
Aldrig nogen sinde før i mit liv har jeg været så enig med hr. Sikandar Siddique: Det er dyrere at være kvinde end at være mand.
Sådan er det bare.
Vi køber oftere tøj, for vi kan jo ikke bare veksle mellem de samme fem habitter, vel?
Og så køber vi oftere sko, for de her højhælede holder altså ikke ret længe, og besøgene hos frisørerne er dyrere for kvinder, for vi kan ikke bare lige klare det på 10 minutter med en maskinklipper.
Eller de siger, at nej, jeg løber lige en tur, så jeg ikke skal tænke på det, hvor kvinder har det sådan: Jeg har et problem, ah, det fylder, det nager, det er jeg simpelt hen nødt til at få kigget på.
Derfor bruger kvinder flere penge på selvudvikling, for de er bedre til at tage sig selv alvorligt end mænd.
Altså, helt ærligt, er der nogen, der har tænkt på, at lingeri er dobbelt op hver gang, for mænd skal trods alt kun have noget, der dækker hernede, og kvinder skal have noget, der dækker to steder?
Så hver eneste gang man køber lingeri, er det altså en dobbeltudgift, men ikke alene er det en dobbeltudgift.
Hvis I står inde i en lingeriforretning og tager sådan et par fine små g-strengstrusser, så kan jeg da godt sige jer, at kiloprisen på dem overhovedet ikke er noget, man kan sammenligne med et par Calvin Klein-underbukser.
Glattejern og besøgene hos kosmetologen og alle de der voksbehandlinger, fordi hårene gror alle mulige steder, hvor de ikke skal være, er simpelt hen også så dyrt, og der er smykker og negle, der skal ordnes, og vi bruger sindssygt mange penge på cremer og tasker.
Og hvis man er så privilegeret at være seksuelt aktiv, er det i starten, når man er ung, fint nok, fordi man så kan bruge kondomer, og man hygger sig med alle mulige forskellige, men når man senere lander i et forholdsvis monogamt forhold, hvem er det så lige præventionen sidder på?
P-piller, p-sprøjter, spiraler og hormonspiraler koster kassen, altså alt det, man skal bære som kvinde.
Hvis mændene bare vidste, hvor meget det kostede ekstra at være kvinde, og det er altså overhovedet ikke noget, vi kan sammenligne med de få udgifter, der er til barberblade og viagra.
Helt ærligt, menstruationsartiker er da den mindste udgift af dem alle sammen, det rækker da som en skrædder et vist sted, og jeg havde også helt glemt at sige, at kvinder også lever længere, så det vil sige, at vores penge faktisk også skal række længere.
Så vi burde faktisk også få mere i løn eller alternativt: Vi burde få skattelettelser.
Hvis man nu hævede bundskatten for kvinder med 30 pct., så tror jeg faktisk, at vi nogenlunde ville ramme det beløb, vi betaler ekstra for at være kvinder.
Så det kunne vi jo godt gøre.
Men, men, men – i stedet vil vi i Dansk Folkeparti hellere bruge skatteborgernes penge og demokratiets fornemste talerstol på at beskæftige os med rigtige problemer, så derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-20:
Jeg kan høre på ordføreren, at ordføreren synes, at verden er lidt sjov og måske også lidt ubehagelig, og det viser jo egentlig også, hvor tabubelagt det her emne med menstruation er.
Hver evige eneste gang jeg siger menstruation, går folk fuldstændig amok, og jeg tror også, at det her forslag vil være med til at aftabuisere det, men det er så en anden diskussion.
Nu nævnte ordføreren en masse eksempler, så vil jeg bare lige høre, om ordføreren mener, at menstruation er et personligt plejevalg.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-05-20:
Ja, det, der er det på samme måde, som det er at barbere sig, og der er nogle, der gør det, og der er nogle, der ikke gør det.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-20:
Tak til SF's ordfører.
Vi er ellers altid enige, og vi kæmper altid den her ligestillingskamp sammen.
Det her handler jo ikke kun om, om man har råd til det eller ej.
Så det handler jo også om tilgængelighed.
Og det handler også om aftabuisering af emnet.
Men ordføreren bruger i høj grad meget af sin tale på at snakke om ydelsessystem.
Så vil jeg bare lige høre, om ordføreren mener, at vores ydelsessystem i Danmark er godt nok.
Astrid Carøe (SF), 2021-05-20:
Altså, vi er i SF gået til valg på at fjerne kontanthjælpsloftet, og vi er rigtig glade for, at vi jo har den her Ydelseskommission, der kommer med nogle bud på, hvad vi kan gøre.
Vi skal ikke have nogen fattige børn i Danmark, og vi skal ikke have nogen kvinder eller menstruerende personer, der ikke har råd til at købe menstruationsprodukter.
Samira Nawa (RV), 2021-05-20:
Tak, formand.
Se, når man starter sådan en debat i Folketingssalen, kan det jo stikke af sted i mange forskellige retninger, men jeg er sådan set rigtig glad for, at vi tager den her debat.
Og tak til forslagsstillerne for at sætte det her på dagsordenen.
Menstruation kan være et ligestillingsproblem i udviklingslandene, altså der, hvor det er et problem for piger og kvinder overhovedet at få nogen skolegang og uddannelse.
Der er menstruation noget, der afholder dem fra at uddanne sig, fra at gå i skole, og der er forskellige tiltag for at imødegå det.
Et af de tiltag, som jeg f.eks. har fulgt på sociale medier vokse sig stort, er et, der hedder »She for She Pads«, der handler om nogle i Danmark, der fremstiller genanvendelige menstruationsbind og deler dem ud i bl.a. Uganda.
Men det her beslutningsforslag vender sig jo mod Danmark, og her i Danmark er det min holdning at vi har nogle helt andre og meget større ligestillingsproblematikker, som vi skal tage hul på og diskutere og ikke mindst handle på og gøre noget ved.
Noget af det handler om den økonomiske ulighed kønnene imellem, som også forslagsstillerne peger på, og som vi i øvrigt også har et godt samarbejde omkring i andre henseender, men de er jo bl.a. løst ved, at kvinder og mænd fordeler barslen mere ligeligt imellem sig, at vi får en større løngennemsigtighed, og at kvinder ikke oplever seksuel chikane på arbejdspladsen og afholder sig fra at deltage og søge derhen, hvor magten også er.
Det problem, som vi så alligevel har i relation til menstruation i Danmark, er, at det er et tabu, og at det er skamfuldt.
Det kan det være for nogen, og der er det også i for høj grad, mener jeg.
Der er en løsning i at få kigget nærmere på seksualundervisningen, sådan at både drenge og piger, kvinder og mænd har en forståelse for, hvor naturlig en ting menstruation er for piger og kvinder.
Vi er jo heller ikke sene til at hylde graviditet og det at få børn.
Forud for det går altså nogle perioder med menstruation – så hvorfor skal vi tabuisere og have skam omkring det?
Det vil jeg rigtig gerne være med til at se på, og det synes jeg også vi gør i dag ved at have den her debat i Folketingssalen, men der, hvor der rigtig kan handles, er ved at kigge på seksualundervisningen.
Fra Radikale Venstres side er det vigtigt, at der ikke er nogen, som økonomisk set ikke har adgang til hygiejnebind og -produkter, og der tænker vi helt specifikt på udsatte og sårbare kvinder.
Jeg har undersøgt det og er af mit partis socialordfører blevet bibragt den oplysning, at det stilles gratis til rådighed på f.eks herberger.
Og det er vigtigt for os i Radikale Venstre, at det er en mulighed.
Vi kan ikke bakke op om Frie Grønnes beslutningsforslag.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-20:
Tak til ordføreren.
Det er rigtigt, at vi plejer at stå sammen i ligestillingskampen, og derfor ærgrer det selvfølgelig Frie Grønne, at I ikke kan bakke op om forslaget.
Det handler jo også om tilgængelighed.
Så jeg vil bare lige høre, om ordføreren kan bekræfte, at det, at man menstruerer, ikke er et livsstilsvalg.
Samira Nawa (RV), 2021-05-20:
Det er fuldstændig, som det står beskrevet, en naturlig del af en kvindes hverdag.
Der, hvor det bliver en form for livsstilsvalg, er, at der er nogle kvinder, som menstruationen udebliver hos, fordi de måske ikke spiser nok.
Så på den måde kan den udeblevne menstruation godt blive et livsstilsvalg.
Men nej, i det store hele er det ikke et livsstilsvalg; det er noget, som er ganske naturligt for kvinder, og noget, som både drenge og piger og mænd og kvinder bør kende til og kunne tale åbent om.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-20:
Når det ikke er et livsstilsvalg, vil jeg gerne høre, om ordføreren ikke kunne fortælle: Hvad er så forskellen på, at man f.eks. sørger for tilgængelighed af toiletpapir, men ikke sørger for tilgængelighed af menstruationsprodukter?
Hvis det ikke er et livsstilsvalg, hvis det ikke er noget, man vælger, hvis det er helt naturligt,
hvad er så forskellen?
Hvorfor er det så, vi i vores indkøbsaftaler i kommuner og staten sørger for sæbe og toiletpapir i det offentlige rum?
Hvis det ikke er et livsstilsvalg, hvis det er helt naturligt, hvorfor er det så, at man ikke vil sørge for, at der er menstruationsprodukter, sådan at de er tilgængelige, hvis nogle spontant får behov for dem?
Hvori består forskellen?
Fatma Øktem (V), 2021-05-20:
Det vil jeg meget gerne svare på som en, der faktisk har prøvet det.
Ikke fordi ordføreren ikke kan have en holdning til det, men det er meget, meget sjældent, at det kommer bag på kvinder, at de skal have deres periode.
Ordføreren får det til at lyde, som om det er noget, der kan falde ned fra himlen, og at man overhovedet ikke har en idé om det.
Sådan er virkeligheden ikke for langt, langt de fleste.
Mange tak.
Der er altså ikke særlig mange, der bliver ramt af en periode, mens de er ude at gå en tur.
Langt, langt de fleste ved udmærket godt, hvornår det kommer, og jeg synes egentlig også, når vi taler om, at det er et tabu, at ja, vi kan blive bedre, men det er altså også et emne, som vi taler frit om.
Så jeg synes faktisk, at ordføreren fremlægger det her som et kæmpe ligestillingsproblem, som jeg overhovedet ikke kan se eksisterer, og derfor spurgte jeg: Hvor er det, ordføreren har hørt, at det her skulle være med til at fremme ligestillingen, og at det er et stort problem, vi har i Danmark?
Som mange af mine kollegaer har sagt, er det det i udlandet, men jeg har så svært ved at genkende, at det skulle være så stort et problem i Danmark, og at det er så tabuiseret, og at det er så skjult.
Jeg er enig i, at det kan gøres bedre, men hvorfra er det, ordføreren har det?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-20:
Jeg vil starte med at sige, at jeg aldrig på noget tidspunkt i debatten har sagt, at det er et stort, stort problem.
Jeg siger, at det handler om tryghed, og jeg siger, at det handler om tilgængelighed.
Jeg siger, at det handler om, at halvdelen af befolkningen i Danmark er og har været menstruerende, og at der derfor skal være tilgængelighed.
Det er det, jeg siger.
Men vi siger jo også samtidig anonymiserede ansøgninger, offentlige opslag, krav om ambulant behandling for voldsofre og voldsudøvere, og ordføreren støtter ikke nogen af forslagene.
Så jeg synes ikke, det er helt retvisende, når ordføreren forsøger at gøre det her til, at det er her, vi kæmper hele vores ligestillingskamp.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-20:
Ja, der, hvor jeg kommer fra, er det i hvert fald ikke tabubelagt at snakke om menstruation, og nu snakker vi om det herinde i Folketingssalen.
Så jeg forstår ikke den der stråmand med, at det skulle være tabubelagt.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til: Hvor stopper det her for Frie Grønne?
Altså, gælder den her statslige ligestilling kun for kvinder, eller gælder den også for mænd?
Nu nævnte jeg eksemplet med, at vi mænd har brug for flere kalorier end kvinder, og det er jo biologisk, det er ikke noget, vi kan gøre for, og det har vi, og hvis vi ikke får flere kalorier, vil vi på sigt dø.
Vil man i Frie Grønne også mene, at mænd skal have stillet gratis mad til rådighed på forskellige steder, eller at vi skal have et fradrag i vores skat eller vores moms, fordi der er en biologisk forskel på, hvor meget vi rent faktisk har behov for at spise, noget, som vi ikke selv kan gøre for?
Og det er jo noget, der rammer halvdelen af befolkningen, vi er mænd, og vi har et behov for at spise mere, ellers dør vi.
Er det ikke rimeligt, at vi gør noget for at udviske den forskelsbehandling, der er i det, at vi har behov for at spise mere?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-20:
Frie Grønne vil gerne tage en snak med Nye Borgerlige om, om der er andre områder, hvor vi skal sætte ind, og andre områder, som vi skal prøve at kigge på.
Men det her i dag handler om menstruationsprodukter, det handler om tilgængelighed, og så vil jeg altså sige, at der er en væsentlig forskel på, om man spontant bliver gennemblødt og har brug for et menstruationsprodukt, og så de eksempler, der er blevet fremført i salen i dag med mænd, der skal barbere sig osv.
Men Frie Grønne er klar på at snakke med Nye Borgerlige om andre steder, hvor vi skal sætte ind i forhold til ligestillingen, men det er ikke det, det handler om i dag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-20:
Nej, men nu er det ordføreren, der gentagne gange har inddraget andre dele af ligestillingsdebatten
, så hvis man nu ikke vil det, bliver det altså lidt hyklerisk, når det nu handler om spørgsmål i forhold til det, og det ikke handler om principperne om, hvor meget staten skal gøre for at udviske de biologiske forskelle, der er, og de ting, det medfører at have biologiske forskelle.
Så det er jo det princip, jeg spørger ind til: Hvor går grænsen?
Og er der en grænse i forhold til at sige: Ved I hvad, vi kunne faktisk godt se positivt på, at mænd skal have en skatterabat eller momsrabat, fordi de har behov for at spise mere?
Altså, jeg spørger ind til principperne.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-20:
Frie Grønne har den fuldstændig klare og tydelige holdning, at vi går ind for regulering, når det kommer til ligestilling.
Vi har jo set, at de frie markedskræfter ikke har kunnet løse ligestillingsproblematikken, og det er så, uanset hvilket ligestillingsproblem det er, altså ligeløn, mere adgang for kvinder i forhold til direktionsgange og topposter og bestyrelser osv.
Så Frie Grønne har den fuldstændig klare og tydelige holdning og lægger ikke skjul på det, at ja, vi mener, at der skal reguleres, så vi får en bedre ligestilling.
Det var, hvad jeg kunne nå at svare på i forhold til statens rolle og ligestilling.
Ja, vi mener, at der skal reguleres.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-20:
Det har været en meget interessant debat at følge, og man kan sige, at det er vildt nok, at menstruation kan skabe så meget røre.
Det var lidt bekymrende, at Nye Borgerliges ordfører havde svært ved at kende forskel på afføring og menstruationsblod, synes jeg.
Det er ikke det samme, vil jeg sige, og det burde en voksen mand også vide.
I forhold til det, som ordføreren spørger om her, vil jeg sige, at Enhedslistens position er, at det er helt klart, at der er en skævhed.
Kvinder har en stor ekstra udgift gennem hele vores liv til menstruation.
Staten må også gerne gå ind og hjælpe med, at det bliver mere tilgængeligt, at man får ordentlige og bæredygtige menstruationsproduktioner, og at især folk, der ikke har så mange penge, får hjælp til det.
Det er jeg så enig i, og jeg synes, det er vigtigt, at vi tager den diskussion op.
Vi kan også se den bevægelse, der sker i mange andre lande, nemlig at man begynder at gøre noget ved det på forskellige måder, og som Pernille Skipper, vores ordfører, sagde, vil vi gerne være med til at se på det.
Men det er bare sådan, at det er uklart, hvad det forslag, som hr. Sikandar Siddique har lagt frem i Folketingssalen i dag, betyder.
Er det, at staten skal stille det til rådighed for alle, eller er det nu kun på offentlige toiletter, eller hvad er det egentlig, vi snakker om?
Der må være lidt klarhed over, hvad det egentlig er, vi stemmer om, og der synes jeg faktisk, at ordføreren lige mangler at klargøre det.
Det er derfor, vi ikke bare lige kan stemme for det, fordi der simpelt hen er den uklarhed.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-20:
Som jeg også sagde tidligere, lytter jeg jo.
Det er vores forslag, så vi vil gerne have det igennem, så jeg lytter efter, hvad der kommer af respons, om der er noget, vi kan arbejde videre med, og hvad vi ikke kan arbejde videre med.
Det, jeg hører fra Enhedslistens side, er, at vi skal have præciseret forslaget.
Forslaget går jo egentlig på det, som man har gjort i Skotland, og jeg læste også op fra teksten, hvor der står, at der skal være lettere adgang for alle menstruerende.
Det vil så sige, at vi ikke skal gå ned og detailstyre, hvordan en kommune i praksis får det til at fungere.
Hvordan man så gør det i forhold til indkøbsaftaler, og i forhold til hvordan man i praksis sætter det i gang, går vi ikke ind og blander os i, for det må de selv finde ud af derude.
Men det handler om, at man, hvis man har menstruation og har brug for menstruationsprodukter, så har let adgang til det ude i det offentlige rum.
Det er det, forslaget går på.
Vi hører jo Enhedslistens konstruktive kritik, og den tager vi med os, og så forsøger vi at præcisere det i udvalgsarbejdet og forsøger så at få jeres opbakning til det.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-20:
Jeg synes, det lyder godt, at vi kan tage det en tur tilbage til skrivebordet i udvalgsarbejdet og se, om ikke det kan blive lidt mere klart.
Så vil jeg bare afslutningsvis også spørge ordføreren, om ikke ordføreren kan bakke op om det her med, at der faktisk også er en pointe i, at man begynder at undervise især yngre kvinder i det her med menstruationskopper f.eks. og andre ting, som er mere bæredygtige menstruationsprodukter, så vi kan få lidt skub i det også.
Der er jo både en økonomisk og en miljømæssig gevinst i noget af det.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-20:
Det kan jeg fuldstændig bakke op om, og der sker rigtig, rigtig meget, og jeg vil bare sige, at når man snakker om det herinde i salen, siger man, at det ikke er tabubelagt, men er det sådan?
Så jo, meget mere undervisning, og det støtter Frie Grønne op om.
Det er også derfor, jeg i virkeligheden lidt spydigt måske sagde til fru Pernille Skipper, at vi jo savner forslag, flere forslag fra alle partier om, hvordan vi kan fremme ligestillingen.
Det savner vi simpelt hen.
Så når man skyder vores forslag ned, kunne vi godt ønske, at andre partier også kom med en masse stærke forslag.
Frie Grønne bakker i hvert fald op om dem.
Jens Rohde (KD), 2021-05-20:
»En sten kan ikke flyve.
Morlille kan ikke flyve.
Ergo er morlille en sten.«
Jeg ved ikke, om hr. Sikandar Siddique kender dette citat fra 1723.
Det var Ludvig Holberg, der skrev »Erasmus Montanus«.
Jeg nævner det her, fordi jeg er nødt til at anholde hr. Sikandar Siddiques argumentation.
Det, at partier og ordførere her i Folketinget ikke støtter op om Frie Grønnes forslag, er ikke det samme som, at menstruation er tabubelagt.
Altså, jeg er vokset op med tre søstre og en mor.
Jeg har tre døtre og en kone, og jeg har aldrig nogen sinde oplevet noget sted, at menstruation har været tabubelagt.
Men det er ikke ensbetydende med, at jeg synes, det her forslag nødvendigvis rammer skiven, hr. Sikandar Siddique.
Så den kobling dertil vil jeg bare gerne opponere imod.
Og så vil jeg gerne stille det spørgsmål til hr. Sikandar Siddique: Hvad er det egentlig, Frie Grønne mener?
Er det det, der handler om den afgrænsning, som hr. Sikandar Siddique har talt for, eller er det det, der står i forslaget?