runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (KD), 2021-09-09:
Og der har vi jo så før sommerferien set sådan lidt en romance mellem den politiske leder fra Radikale Venstre og hr. Jakob Ellemann-Jensen, og her efter sommerferien blev det så med hr. Søren Pape Poulsen, at man lavede et fælles reformudspil, som måske er lidt uambitiøst, synes vi, men som har nogle rigtig gode takter.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Derfor er mit spørgsmål i dag jo: Er Radikale Venstre parat til at pege på en statsminister fra et blåt parti efter næste valg?
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Det, der jo er problemet med såkaldt blå side, er, at det næststørste parti hedder Dansk Folkeparti.
Som jeg lige debatterede med hr. Rasmus Jarlov – det overhørte hr. Jens Rohde ikke, for han var her ikke – er problemet jo, at selv hvis V, KF, Kristendemokraterne, Liberal Alliance, Nye Borgerlige og Radikale går sammen, så har vi ikke 90 mandater.
Så hvis vi pegede blåt, som hr. Jens Rohde kalder det, ville der jo stadig væk ikke være 90 mandater for de reformer.
Vi skal have enten Socialdemokratiet eller Dansk Folkeparti med, og vi må jo så se, hvad der kan lade sig gøre.
Jens Rohde (KD), 2021-09-09:
Nu er det altid en god idé at stå i egen ret, og nu har jeg jo selv oplevet, hvordan det er at spise en del skovsnegle, når man sidder i den radikale folketingsgruppe, for der er ting, man ligesom må leve med et flertal uden om en foretager sig.
Sådan er det, men det ændrer ikke ved det her.
Vi må jo forvente, at der på et tidspunkt kommer et svar, og vi skal vel også sådan vide – det er måske meget godt for hr. Søren Pape Poulsen og hr. Jakob Ellemann-Jensen at vide – om der er et perspektiv i det, som Radikale foretager sig med blå blok.
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Men det kommer jo helt og aldeles an på, hvor meget af vores politik vi kan få igennem.
Det er jo det korte svar.
Marie Bjerre (V), 2021-09-09:
Tak for det.
Nu havde vi teknisk gennemgang i sidste uge, og der blev det ret klart, at der ikke er afsat flere penge til den grønne omstilling.
Der er heller ikke nogen nye midler til at nedbringe CO 2 , og der er ikke afsat reserver til at nedbringe CO 2 fremadrettet, og derfor vil jeg bare gerne høre den radikale ordfører, om Det Radikale Venstre er tilfredse med det.
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Jeg er fuldstændig enig i, at de tal viser, at der skal handles nu.
Så er det bare sådan lidt noget christiansborgfnidder, om det lige er i en landbrugsaftale eller i en finanslovsaftale.
Jeg er sådan set ligeglad med, hvad det er for en aftale, bare der sker noget.
Vi kigger selvfølgelig på det samlet.
Nu kommer der formentlig tre aftaler, en finanslovsaftale, en landbrugsaftale og en aftale om det her »Danmark kan mere«, og samlet set skal det selvfølgelig vise, at der bliver taget klimahandling – selvfølgelig.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-09-09:
Når jeg hører Radikale udlægge den økonomiske politik, er jeg jo stort set enig, og Det Konservative Folkeparti er stort set enige.
Der er Radikale Venstre jo meget fornuftige: Man ønsker at holde skatterne sådan nogenlunde nede, man ønsker, at flere danskere kommer i arbejde, så Danmark kan blive et rigere land, man ønsker en grøn omstilling og mange andre gode ting.
Så undrer jeg mig bare over, at Radikale Venstre ikke gør noget ved det.
For jeg kan jo også stå og råbe og skrige og forlange alle mulige ting, som ikke bliver gennemført.
Men jeg har den undskyldning, at jeg ikke har mandaterne til det, og den har Radikale Venstre ikke, for Radikale Venstre er afgørende for, hvilken økonomisk politik der bliver gennemført i Danmark.
For i det øjeblik, Radikale Venstre siger, at det vil man ikke være med til, så vil der være nødt til at blive ført en anden politik.
Radikale Venstre indgår igen og igen finanslove sammen med regeringen, som sænker arbejdsudbuddet, som hæver skatterne, og som gør Danmark fattigere.
Kan man godt bevare selvrespekten uden at gøre noget ved det?
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Det kan man, for man er nødt til at anerkende, at der ikke er flertal.
Og det, hr. Rasmus Jarlov og andre borgerlige glemmer, er, at det vist indtil videre næststørste borgerlige parti hedder Dansk Folkeparti, og de har jo en helt anden økonomisk politik, end jeg har.
Det var også derfor, der kunne opstå et flertal for den her nye pensionsordning med Dansk Folkeparti, regeringen og de to venstrefløjspartier, og det er jo det, der både er Konservative Folkeparti, Liberal Alliance, Venstre og mit partis udfordring: Vi har ikke 90 mandater.
For ellers tror jeg sådan set godt – inklusive måske Kristendemokraterne og Nye Borgerlige – at vores partier kunne lave nogle fornuftige aftaler om den økonomiske politik.
Der er bare ikke 90 mandater.
Så vores udfordring er den samme, hr. Rasmus Jarlov.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-09-09:
Men det er det jo så ikke.
For vi ligger jo ikke og skriver under på aftaler, som forringer Danmarks økonomi, ligesom Det Radikale Venstre gør hvert år, når de indgår finanslovsaftaler med regeringen, som hæver skatterne og mindsker arbejdsudbuddet.
På grund af aftaler, som Det Radikale Venstre har indgået, er arbejdsudbuddet i dag lavere, end det var for 2 år siden, da regeringen kom til og Det Radikale Venstre blev en del flertallet.
Så Radikale Venstre er jo skyld i, at vi går baglæns i den økonomiske politik.
Så hvorfor bliver I ved med at skrive under på aftaler, som er dårlige, også følge
Radikale Venstres egen udlægning
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Det er rigtigt, at vi fjernede uddannelsesloftet, hvilket har en lille effekt.
Det skal vi have samlet op på.
Men den store klump i de sidste to år siden det her folketingsvalg var altså en aftale, vi ikke var en del af, og hvor vi er enige med Konservative.
Men Konservative har samme problem, for det, der skal være jeres støtteparti, nemlig Dansk Folkeparti, stemte jo også for det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-09-09:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til jobcentrene, for det er en meget, meget dyr og stor konstellation, vi har.
Samlet set
er det et sted mellem 13.000 og 15.000 mennesker, som er ansat der.
I Nye Borgerlige kunne vi godt tænke os at tage et opgør og prøve og lave en ny struktur omkring det.
Er det noget, Radikale godt kunne se sig selv i?
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Meget gerne.
Lidt ligesom jeg talte om med folkeskolen, kunne man jo overveje – det er måske en løs tanke her på en tidlig torsdag eftermiddag – og sige, at det kunne være, man skulle styre jobcentrene og hele beskæftigelsesindsatsen og den sociale indsats i øvrigt ud fra, om det virkede at få folk i job, i stedet for forskellige procesregler.
Det kunne være noget, vi kunne sætte os ned og gå igennem.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-09-09:
Så vil du have de rigtige økonomiske incitamentsstrukturer.
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Jeg synes, det lyder interessant, lad os da se på det.
Hvis det virker og gør noget godt for, at mennesker kan opleve den værdighed, jeg mener det er at kunne tjene sine egne penge og have frihed, så er jeg da villig til at se på det.
Lad os gå ind i det med åbne øjne.
Torsten Gejl (ALT), 2021-09-09:
Nu var der ikke så meget om klimaet i ordførerens tale, selv om noget er der jo altid.
Jeg vil høre om noget i forhold til finanslovsudspillet.
Nu ser det ud, som om der kommer væsentlig færre penge til klimaindsatser og til naturindsatser, end der var sidste år.
Er det noget, Radikale Venstre vil kunne acceptere, altså at vi bruger færre penge på klimaet i finansloven, når udfordringen er eskalerende?
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Jeg synes nu, at jeg nævnte to mærkesager, hvoraf den ene var klima, så jeg er ikke helt enig i udlægningen af, at jeg ikke nævnte klimaet.
Men jeg er med på, at det er en stor mærkesag for Alternativet, så lad os give det en tur mere: Nej, der skal selvfølgelig ske noget med klimaet.
Jeg synes, man skal huske på, at der jo også foregår en landbrugsforhandling ved siden af eller samtidig med finanslovsforhandlingerne, eller hvordan man skal sige det, og nu kommer der også til at foregå nogle forhandlinger om det her »Danmark kan mere«-udspil, som regeringen er kommet med, og hvor der jo også, forstår jeg, er lagt op til at afsætte 1 mia. kr. til klimaområdet.
Vi synes, det er ekstremt vigtigt, at man får sat nogle bindende mål for landbruget, og vi ser også gerne, at man får brugt nogle penge på at få lavet de investeringer og også får lavet nogle af de reguleringer af landbruget, der skal til.
Det er der, den store klimakamp er for mig det her efterår.
Torsten Gejl (ALT), 2021-09-09:
Altså, nu er det jo sådan, at det tyder på, at vi er på vej mod en rigtig dårlig landbrugsaftale, hvor det ikke lykkes at få reduceret kødproduktionen overhovedet.
Det er jo klart, at der fortløbende kører klimaaftaler, de sidste mange er ikke endt særlig godt, men nu er det her en finanslovsdebat, og ordføreren er vel næppe beroliget af den nye rapport fra FN's klimapanel, der siger, at de vejrforandringer, vi ser på tv, er skabt af os, og at vi er på vej til en 1,5-procentsstigning meget hurtigere, end vi tænkte.
Tænker Radikale, at man kan lave en finanslov, der er mindre grøn end sidste år?
René Christensen (DF), 2021-09-09:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg havde egentlig ikke regnet med, at jeg sådan skulle have stillet så mange spørgsmål, men jeg kan simpelt hen ikke lade være.
Vi er ikke støtteparti for den nuværende regering, men alligevel skal man stå her og høre, at Radikale Venstre og Alternativet og Venstre står og siger: Der sker ingenting på det grønne område, for der er slet ikke sat nok penge af, og det flytter sig overhovedet ikke.
Altså, vi er næsten lige gået ud af et lokale, hvor vi har lagt rammerne for, hvordan vi skal investere 210 mia. kr. – ikke alle sammen statslige kroner, ikke alle sammen skattefinansierede – og sammen med andre virksomheder lave energiøer i Nordsøen.
Det er altså et kæmpe projekt, hvor vi er ved at udrulle rammerne for, hvordan det kan lade sig gøre.
Det er jo ikke sådan, at der ingenting sker.
Det er en mærkelig konkurrence, hvor det bare gælder om at sætte pengene af.
Det gælder vel også om, at vi får noget for de penge, vi sætter af.
Nu har man gjort det i fællesskab bredt, og hr. Andreas Steenbergs parti var jo selv med i den aftale, og det er et kæmpe projekt, som flytter den grønne udvikling.
Der synes jeg jo egentlig, at Folketinget på tværs af partierne gør det ganske udmærket, så man skal bare ikke sidde derude med et eller andet indtryk af, at der ingenting sker på det grønne område, for det gør der.
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Jeg håber ikke, jeg brugte ordet ingenting, for der sker selvfølgelig noget.
Men vi vil jo gerne have, at der sker endnu mere.
Det er jo, fordi vi netop, som hr. Torsten Gejl var inde på, kan se, hvordan det går meget, meget stærkt med den globale opvarmning.
Vi mener også, og det er derfor, jeg i min tale peger på klimapartnerskaberne for dansk erhvervsliv, at det kan være en erhvervsmæssig mulighed, et konkurrenceparameter, en forretningsmodel at lave grønne, CO 2 -neutrale løsninger.
Så derfor synes vi, vi skal i gang og gøre mere, men det er ikke ensbetydende med, at jeg giver hr. René Christensen ret i, at der ikke er sket noget.
Troels Lund Poulsen (V), 2021-09-09:
Nej, det havde jeg nok heller ikke fantasi til at forestille mig, men så går mit spørgsmål så på: I det tilfælde, at regeringen laver en aftale, hvor Enhedslisten ikke er med, vil Enhedslisten så sige, at det er helt i orden, at man gør det, eller vil man så drage nogle politiske konsekvenser af, at man sætter dimittendsatsen ned?
Rune Lund (EL), 2021-09-09:
Det spørgsmål forudsætter i en situation, hvor forhandlingerne ikke engang er gået i gang, at Enhedslisten opgiver kampen om at få forringelserne taget af bordet, og jeg vil sige, at det ikke er der, vi er.
Vi står i en situation, hvor vi kan høre her i dag, at Enhedslisten er modstander af at forringe dagpengene for nyuddannede og nyudlærte, at SF har det samme udgangspunkt, og jeg hører også Det Radikale Venstre have det samme udgangspunkt.
Så for mig at se er forhandlingerne kun lige startet på det punkt.
Vi går til forhandlingerne for at forhandle de gode ting bedre og få de dårlige ting ud.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-09-09:
Faktisk alt, hvad hr. Rune Lund nævnte i sin tale af ønsker fra Enhedslistens side, er forslag, som vil gøre Danmark fattigere, altså gøre, at der er færre, der arbejder, og at vores bruttonationalprodukt vil blive mindre, vil medføre højere skatter, højere overførselsindkomster – alt sammen ting, som gør Danmark fattigere.
Har Enhedslisten nogen forslag, som vil gøre Danmark rigere?
Og her tænker jeg på, at der skal være andre end Enhedslisten selv, som anerkender, at det vil være konsekvensen.
Altså, har Enhedslisten nogen forslag, som økonomer vil anerkende vil give et højere bruttonationalprodukt i Danmark?
Rune Lund (EL), 2021-09-09:
Hvis vi tager forståelsespapiret, som jo er grundlaget for, at den socialdemokratiske regering har et flertal bag sig, så var det meget vigtigt for os at få de elementer ind, som vedrører det, som så også ofte bliver omtalt som andengenerationsreformerne på arbejdsmarkedet.
Og de ting, der bl.a. står omkring det, er at mindske nedslidning og stress, at sikre, at flere i den offentlige sektor – det kan være hjemmehjælpere eller sygeplejersker – som ønsker at gå fra deltid til fuld tid, rent faktisk kan komme til det, at vi i forhold til de omkring 50.000 unge, som i dag ikke er i uddannelse eller i job, ser på, hvordan det rent faktisk kommer til at ske, og også ser på, hvordan vi laver et mere rummeligt arbejdsmarked, sådan at man, selv om man er oppe i årene og måske har nået pensionsalderen, stadig væk har mulighed for at bidrage på arbejdsmarkedet, hvis man har kroppen til det, og hvis man har motivationen til det.
Så det er jo nogle af de ting, vi ønsker at lave, og som vil skabe beskæftigelse ude i den virkelige verden.
Så har hr. Rasmus Jarlov ret i, at hvis man kigger på, hvordan man regner ovre på Finansministeriets regnemaskine, så kan man i forhold til alle de her gode tiltag, som rent faktisk betyder noget i den virkelige verden, ikke regne med dem derovre.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-09-09:
, så hvis man bruger Finansministeriets regnemaskine, har Enhedslisten ikke rigtig nogen forslag, som vil gøre Danmark rigere.
Det synes jeg da alligevel var noget af en indrømmelse.
Og det kan man jo godt se som en konspiration fra Finansministeriets side, altså at de måske bare er imod Enhedslisten, så de har indrettet deres regnemetoder på en måde, så alt, hvad Enhedslisten foreslår, gør Danmark fattigere.
Men kunne det måske ikke også give anledning til nogle overvejelser hos Enhedslisten om, om ikke man skulle prøve at komme med nogle forslag, som andre end Enhedslisten selv anerkender vil gøre landet rigere?
Rune Lund (EL), 2021-09-09:
Vi har det generelt sådan, at vi ikke går ind til forhandlinger med ultimative krav.
Men lad mig sige det på den måde, og jeg tror også godt, at hr. Troels Lund Poulsen hørte mit spørgsmål til fru Lisbeth Bech-Nielsen, da hun stod på talerstolen, at jeg ikke har fantasi til at forestille mig en situation, hvor Enhedslisten kommer til at støtte det, som regeringen har lagt frem, hverken den version, der er lagt frem, eller noget, der på nogen som helst måde skulle minde om det.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-09-09:
Tak for det.
Eller også sætter jeg spørgsmålstegn ved, som jeg gør nu, hvordan det kan være, at Enhedslisten tror, at Enhedslisten kan bruge så mange penge, når Enhedslisten grundlæggende er imod det system, som skaber alle pengene.
Enhedslisten er jo imod, at vi har en markedsøkonomi i det her land.
Hvis man kigger i Enhedslistens principprogram, hvor der står, at man vil afskaffe markedsøkonomien, så står der: »Som økonomisk system har kapitalismen skabt en enorm teknologisk udvikling og øget forbrugsmulighederne blandt almindelige mennesker i den rige verden«.
Men når Enhedslisten har gennemført kollektiviseringen af det danske system, sådan som Enhedslisten vil, så har Enhedslisten jo ikke nogen penge at bruge – og hvad så?
Rune Lund (EL), 2021-09-09:
Det er en meget spændende teoretisk debat, som hr. Ole Birk Olesen lægger op til.
Hr. Ole Birk Olesen lider dog bl.a. af begrebsforvirring i den her diskussion.
Hr. Ole Birk Olesen sætter bl.a. lighedstegn mellem kapitalisme og markedsøkonomi.
Det er faktisk to forskellige ting.
Den kapitalisme, vi har nu, er et system, som sætter profit øverst, og hvor andre hensyn er underordnede.
F.eks. hensynet til, at vi ikke overforbruger klodens ressourcer, og hensynet til, at vi ikke har en masse giftstoffer, som det er muligt at bruge i produktionen i dag, men som ødelægger vores grundvand og vores drikkevand.
Markedsøkonomi er et organiserende princip, som handler om, hvordan virksomheder som en enhed kan agere i forhold til hinanden.
Det handler i virkeligheden om, hvorvidt produktionen skal foregå decentralt, om man så må sige, frem for en mere planøkonomisk tilgang, hvor man har nogle politisk valgte, som på vegne af fællesskabet beslutter nogle fælles prioriteringer.
Og hvis jeg må sige noget: Planøkonomi kender vi jo sådan set også herhjemme: folkeskolen og fritidsklubben tilknyttet folkeskolen.
Det er jo politiske beslutninger, hvor man afsætter midler til et bestemt område, hvor borgerne så kan få en ydelse, endda uden betaling.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-09-09:
Men det er jo ikke kun mig, der siger, at det system, som nogle kalder kapitalisme, det system, vi har i Danmark, skaber en masse rigdom.
Det står jo i Enhedslistens principprogram.
Samtidig står der, at Enhedslisten vil afskaffe det system og indføre noget andet, som ikke er kapitalisme.
Og alligevel er det, som om Enhedslisten er helt fjern fra den tanke, at man altså så også har færre penge at bruge af i en finanslov, altså hvis man har kollektiviseret dansk økonomi.
Det er, som om Enhedslisten på den ene side vil slå den ko ihjel, som giver mælken, og på den anden side vil bruge meget mere mælk end alle andre.
Og det hænger jo ikke sammen – det er måske, fordi Enhedslisten bare er et populistisk parti.
Rune Lund (EL), 2021-09-09:
Hr. Ole Birk Olesen tager fejl i to ting.
For det første: Hr. Ole Birk Olesen har tydeligvis ikke forstået, hvad det er for en socialist, som hr. Ole Birk Olesen taler med.
Den anden ting er, at hr. Ole Birk Olesen excellerer i begrebsforvirring.
Der er forskel på, hvordan man grundlæggende definerer et økonomisk system som kapitalisme, og hvordan man inden for det system eller et andet økonomisk system tænker over, hvordan en markedsøkonomi fungerer.
For det er jo klart, at man ikke kan have, at det hele bliver besluttet i et eller andet planlægningsministerium med 5-årsplaner, altså hvordan alting skal produceres.
Det skal jo besluttes ude i de enkelte virksomheder inden for den lovgivning, som gælder.
Og så er vi jo i noget, der hedder markedsøkonomi.
Man kan kalde det, hvad man vil.
Men man kan ikke blande kapitalisme og markedsøkonomi sammen på den måde, hr. Ole Birk Olesen gør.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-09-09:
Det var ellers en dejlig debat.
Ja ja, men sådan er det.
Det er jo mange af de reformer, man har lavet, som netop har genereret den økonomi, som man så har kunnet bruge her i coronakrisen.
Men lad nu det ligge.
Der er mange ting, der skiller os, og jeg kunne godt tænke mig her i dag at prøve at se, om vi kan finde nogle ting, som samler os.
Jobcentrene synes jeg er meget, meget dysfunktionelle på den måde, som de er nu.
Vi har 15.000 mennesker, som bliver beskæftiget på det her område, og som jeg tror godt kunne lave noget, der var bedre end at sidde i det der system, som jeg synes er dysfunktionelt.
Var det også noget, Enhedslisten kunne tænke sig vi gik ind og kiggede på?
Rune Lund (EL), 2021-09-09:
Det er veldokumenteret, at Finansministeriets regneprincipper hviler på meget tynd evidens og på et papirtyndt grundlag.
F.eks. er det jo, når vi investerer i offentlig velfærd og vi har gode normeringer i vores børnehaver og i vores daginstitutioner,
åbenlyst, at det giver forældrene bedre mulighed for at være på arbejdsmarkedet.
Men i de regnemodeller, man bruger ovre i Finansministeriet – i den røde bygning lige her ved siden af – svarer det jo nærmest til bare at brænde penge af i brændeovnen.
Det har nul eller nærmest nul effekt.
Så vi har et stort problem med de regnemetoder, der bliver brugt.
Jamen der er vi jo enige.
Altså, længe før der overhovedet var noget, der hed Nye Borgerlige, har Enhedslisten hetzet mod og raset mod et system, et beskæftigelsessystem, hvor vi bruger 14-15 mia. kr. om året på en måde, som i høj grad er et overformynderi, og som er en bureaukratisering i forhold til mennesker, som er ramt af sygdom og arbejdsløshed.
Vi synes, det er meget vigtigere, at man bruger ressourcerne på rent faktisk at hjælpe folk med at komme i job, og vi synes, at pengene bliver brugt på en uværdig måde og på en forkert måde, så vi vil til hver en tid være interesseret i at se på, hvordan vi kan gøre det bedre, men også finde nogle penge, som kan tages fra det system og bruges på noget andet.
Det er jo også det, der er en del af Arneaftalen, altså aftalen om ret til tidlig pension, hvor en del af finansieringen jo netop er at gentænke beskæftigelsesindsatsen – tænke den på en ny måde.
Så det er jo en del af finansieringen i Arneaftalen.
René Christensen (DF), 2021-09-09:
Det er bare sådan lidt ærgerligt, når vi har den her debat om det grønne, for det bliver hurtigt sådan, at det er de letkøbte løsninger, der skal være.
Altså, alle elbiler er gode.
Det er alle elbiler jo ikke.
Der er nogle elbiler, der er produceret på olie og gas, og de er altså mindre gode, end hvis man køber en europæisk, fransk bil, som er lavet på a-kraft.
Den er sådan set også produceret CO 2 -neutralt, da den blev lavet.
Jeg håber bare, at vi kan komme tilbage til, at vi, når vi snakker om global opvarmning og vi snakker klima og miljø for den sags skyld også, så også gør det, der er det rigtige, og der synes jeg egentlig, at vi heldigvis i Danmark – når vi måske nogle gange er kommet ud af Folketingssalen – egentlig er begyndt at arbejde ret godt sammen også i den retning.
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Jeg er glad for, at Dansk Folkepartis ordfører står og glæder sig over de ting, der er sket.
Det synes jeg er rigtig godt, og – hvis jeg må sige noget lidt polemisk – det er jo ikke altid der, Dansk Folkeparti altid har ligget, så det synes jeg er rigtig godt.
Det, jeg netop synes kunne være fornuftigt, var at tage alle de forslag, dansk erhvervsliv er kommet med, og så sige: Jamen lad os da køre med dem; lad os da sætte det i gang.
For det må jo netop være fornuftigt og noget, vores erhvervsliv kan se sig selv i.
Det synes jeg da kunne være rigtig godt, altså hvis vi både med finanslovsaftalen og finanslovsforhandlinger og andre forhandlinger kunne begynde at kigge på det.
Louise Schack Elholm (V), 2021-09-09:
De Radikale har talt meget om, at vi skulle lave nogle reformer, der kunne skaffe nogle flere hænder.
Nu har regeringen så spillet ud med et reformudspil.
Jeg vil sådan set høre, hvordan De Radikale ser på det her reformudspil, altså om det lever op til de forventninger, som Det Radikale Venstre havde til regeringen i forhold til et reformudspil, der skulle skaffe flere hænder.
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Nu er jeg jo radikal, så jeg vil sige både-og.
Vi har jo en aftale med regeringen om, at man skal gå i nul, når man laver en skade .
Det forsøger man så at gøre.
Men vi gad jo godt have, at der var et flertal her i Folketinget, der turde gå endnu videre.
Det holder det lidt hårdt med, men vi kan jo se, om de her forhandlinger kan lede frem til, at enten Socialdemokratiet eller Dansk Folkeparti vil flytte på sig sammen med vores to partier, så vi kan gøre endnu mere.
Det vil jeg da håbe.
Louise Schack Elholm (V), 2021-09-09:
Skal jeg forstå det sådan, at De Radikale gerne vil støtte det her reformtiltag, som det ligger?
For sådan som jeg havde forstået det, var der flere tidsler i det, som Det Radikale Venstre ikke brød sig om.