Ruben Kidde (RV), 2020-05-14:
Mange tak for det.
Som nyt folketingsmedlem er jeg meget ydmyg over for muligheden for at deltage i et historisk møde i Folketingssalen, for i dag har vi faktisk vedtaget borgerforslaget »Dansk klimalov nu« – eller dvs. næsten nu, for vi skal lige have oversat borgerforslaget til Christiansborglovteknik, og det er jo det, vi er i gang med med det her lovforslag.
For i forhold til de seks bærende principper for borgerforslaget, som det stod, er der i hvert fald mange ligheder.
Som det første stod der, at Danmark skal yde sit bidrag til at nå Parisaftalens mål, og det indfrier vi jo med det juridisk bindende 70-procentsmål, som er skrevet ind i lovforslaget, og som jeg godt tør love også kommer til at stå der, efter vi har tredjebehandlet.
Derudover skal der sættes flerårlige delmål.
Det blev ikke 15 år, som der stod i borgerforslaget, men 10 år, og hvert femte år skal klimaministeren så fastsætte et nationalt klimamål.
Hvad angår det, at klimahensyn skal integreres i andre politikker, kan man sige, at 70-procentsmålet jo faktisk fordrer, at det ikke længere kun er inden for energisektoren, at vi får den allerstørste omstilling, men at transporten, landbruget og industrien også kommer med.
Klimarådet skal styrkes og gøres uafhængigt – det er sket.
Så var der det her med, at Danmark skulle satse på udvikling af grønne løsninger – det er igen fuldstændig afgørende og en del af Klimarådets anbefalinger, også i det såkaldte udviklingsspor, at vi skal satse på tiltag, der ligger på den lidt længere bane, med hensyn til grønne teknologier, og vi har heldigvis også fået afsat en masse penge til forskning på sidste finanslov.
Hvad angår det her med, at Danmark skal være drivkraft i den internationale klimapolitik, så skal regeringen ifølge det lovforslag, vi behandler nu, lave en årlig global afrapportering af effekterne af den danske klimaindsats, og der skal laves en global klimastrategi, hvor det gøres klart, hvordan vi spiller en rolle som global drivkraft i international klimapolitik.
Det var bare lige for at komme med en form for anerkendelse af alle de borgere og græsrødder, som på lidt over et år har taget klimapolitik fra periferien af dansk politik og gjort det til storpolitik.
Det er simpelt hen fantastisk flot, og i Radikale Venstre er vi fuld af beundring, også over det engagement, der er nu, og vi ved også, at der er ufattelig mange mennesker, der ville have samledes ude foran Folketinget i dag, hvis ikke det havde været for coronasituationen.
Det er jo så i virkeligheden mit stikord til noget af den debat, vi lige har haft, for for Radikale Venstre og for mig viser coronaen jo, at når vi som samfund bliver ramt af en meget store udfordring, en krise, så besidder vi som samfund, som mennesker, som politikere evnen til at gøre det, der kræves, stå sammen og løse en krise og ikke vente politisk, men til gengæld få sat fuld skrue på at få genoprettet vores økonomi og vores samfund og passe på hinanden.
Og på samme måde har vi brug for at gøre det i forbindelse med den klimakrise, som jo stadig væk er vores generations største krise, og som det tager lidt længere tid at opdage, men som har nogle implikationer, og hvis vi ikke får den løst, og hvis ikke et land som Danmark kan tage sit ansvar og løse sin egen andel af issuet, sker der heller ikke noget ude i den store verden.
Derfor er det jo så vigtigt, at vi bruger coronakrisen som en form for inspiration til at sige, at vi selvfølgelig kan håndtere vores generations største krise, klimakrisen, ved at skride til klimahandling nu.
Når dansk erhvervsliv står fast på de 70 pct., kan vi som politikere selvfølgelig også stå fast på de 70 pct., og på samme måde kan vi jo glæde os over, at erhvervslivet bredt i klimapartnerskaber har vist, at vi faktisk godt kan nå både 60, 65 og 70 pct. Tak for ordet.