runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2018-04-04:
Jeg er også virkelig ked af at høre Socialdemokratiet udtale sig sådan, som ordføreren gør lige nu.
Altså, der er jo nogle krav til de frie skoler.
Man skal jo opfylde betingelserne for at kunne oprette en friskole, nemlig at det skal stå mål med det, der almindeligvis kræves i folkeskolen, og der er stærkt tilsyn med de frie skoler om, at de skal opfylde det, der også handler om frihed, folkestyre og demokrati.
Så har vi en grundlov, hvor der i § 70 står, og jeg citerer: »Ingen kan på grund af sin trosbekendelse eller afstamning berøves adgang til den fulde nydelse af borgerlige og politiske rettigheder eller unddrage sig opfyldelsen af nogen almindelig borgerpligt«.
Jeg forventer ikke at få et svar, der tilfredsstiller mig, men jeg vil gerne lige høre en kommentar fra ordføreren.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-04:
Nej, Socialdemokratiet har ikke nogen undtagelser i forhold til at overholde grundloven eller den europæiske menneskerettighedskonvention.
Vi synes sådan set, at det her notat åbner op for, at Folketinget nu har mulighed for at forfølge en integrationspolitik og sikre, at der ikke bliver sendt et stigende antal millioner i retning af skoler, som undergraver Folketingets integrationspolitik.
Hvis det er regeringspartiernes opfattelse, at det her notat kan læses på en anden måde, så vil jeg da anbefale de partier og de ordførere at tage fat i ministeriet og sørge for at udarbejde nogle forslag, som åbenbart ikke kan misforstås af regeringspartiernes egne ordførere.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-04-04:
Skal jeg så forstå det sådan, at den her sag er en undtagelse i forhold til overholdelse af grundloven og menneskerettighederne?
Jacob Mark (SF), 2018-04-04:
Jeg er lidt bekymret for den kommunale anvisningsret, fordi den kan have nogle uhensigtsmæssige konsekvenser.
F.eks. er jeg ikke sikker på, at det er særlig sjovt at være det barn, der er blevet anvist til en friskole, hvor man måske møder nogle børn, der har helt andre værdier.
Men det er en større diskussion.
Jeg tror, at mere end 90 pct. af alle friskolerne i Danmark har en meget blandet elevmasse, så det kunne være interessant at se på de bobler, der er rundtomkring, både der, hvor der er integrationsbobler, og der, hvor der er uddannelsesbobler – det er jo folk med en lang videregående uddannelse, og det er der, hvor folk tjener rigtig meget.
Og de bobler kan vi få brudt op på, så børnene kan mødes på tværs.
Det er jeg lidt interesseret i.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-04:
Tak for spørgsmålet.
Hvis Mette Frederiksen bliver statsminister, kan man forvente sig en regering, der vil forfølge den integrationspolitik, vi har haft i Danmark, nemlig spredning af de mennesker, der kommer hertil, og det gælder også på skoleområdet.
Anni Matthiesen (V), 2018-04-04:
Noget af det, som måske bekymrer mig mest i det her beslutningsforslag, er, om der foregår en form for indirekte diskrimination.
Hvordan skal man kunne måle helt nøjagtigt på, om der her er en friskole, som undergraver det, vi gerne vil i forhold til integration.
Det er måske der, jeg har de største bekymringer, for jeg går ikke ind for diskrimination, hverken i forhold til hudfarve eller for den sags skyld religion.
Der har jeg nogle bekymringer, hvis jeg skal give et eksempel.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-04:
Tak for det svar, som jeg synes er et politisk svar i modsætning til meget af det andet, som jeg synes har været lidt en gemmen sig lidt bag nogle formuleringer, der ikke engang kan holde til, at man gemmer sig bag dem.
Men okay, hvis vi nu fortsat antager, at beslutningsforslaget er inden for rammerne af både grundloven og Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, så kan jeg forstå på Venstre, at der også er nogle andre elementer i beslutningsforslaget, som gør jer lidt usikre på, om I kan støtte det.
Kan du prøve at være lidt mere specifik om, hvad det er?
For vi er også i Socialdemokratiet tilhængere af, at vi skal have friskoler.
Vi synes, det er en fremragende del af den danske skoletradition, men friskolerne er jo allerede i dag begrænset af nogle forskellige ting, f.eks., som det har været omtalt tidligere, frihedsog folkestyrekravet.
Nu kommer vi så og siger: Lad os stille endnu et krav, nemlig at de skal sørge for, at flertallet af børnene kommer fra familier med dansk baggrund.
Vil Venstre kunne støtte det?
Anni Matthiesen (V), 2018-04-04:
Jeg nævnte det faktisk også i min egen ordførertale her for lidt siden.
Der er flere forskellige ting i beslutningsforslaget, som bekymrer mig, så jeg vil ikke stå her på talerstolen og love, at vi stemmer for, hvis Justitsministeriet pludselig siger, at det her overhovedet ikke er i strid med grundloven eller for den sags skyld de europæiske menneskerettigheder.
Merete Riisager (LA), 2018-04-04:
Jeg sætter stor pris på det tætte og gode samarbejde med Dansk Folkeparti, det gør jeg, men jeg synes også, at man skylder at give aftaler den tid, som de bør have.
Som jeg lige sagde i min tale, er det sådan, at aftalen fra november 2017 blev udmøntet i det lovforslag, som vi førstebehandlede den 15. marts i år.
Det er ikke ret lang tid siden, at vi har stået her og lovbehandlet stof, som skal ud og arbejde.
Og det er mit ansvar som minister, både at vi holder os inden for de forpligtelser, vi har i forhold til grundloven og international lovgivning, men også at vi gør tingene ordentligt i forhold til de mennesker, der skal arbejde med loven.
Derfor synes jeg, at det er noget forhastet at komme med det her beslutningsforslag.
Jeg forstår godt, at man i Dansk Folkeparti vil fremsætte et beslutningsforslag, som tydeliggør intentionen, men samtidig søger jeg også, man kan sige den langmodighed, der gør, at vi faktisk kan få de ting, som vi sammen har vedtaget, og som er rigtig gode, til at virke.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-04:
Der står i det her notat, at Justitsministeriets umiddelbare vurdering er, at forslaget rejser væsentlige spørgsmål i forhold til grundlovens § 70.
Jeg tror, at vi før har set dokumenter, hvor der står, at vurderingen er, at det er i strid med grundloven.
Det er så ikke det, der står her.
Her står der, at det rejser væsentlige spørgsmål, og det er så åbenbart nogle spørgsmål, som regeringen ikke har haft tid til at få besvaret inden førstebehandlingen i dag.
Men okay, så lad os forsøge at få besvaret de væsentlige spørgsmål i udvalgsbehandlingen, så vi kan få en melding fra Justitsministeriet om, om deres vurdering er, at det vil være i strid med grundloven.
Lad os så antage, at de i den forbindelse siger, at det faktisk ikke er deres vurdering, men at deres vurdering, som de skriver her, er, at det ikke vil være i strid med grundloven – eller de skriver i hvert fald ikke, at det er det.
Det, jeg egentlig spørger om, er: Er det det eneste modargument?
Anni Matthiesen (V), 2018-04-04:
Jeg synes faktisk, at Venstre absolut er på banen på det her område.
Hvis jeg lige skal hive en enkelt ting frem – nu har vi jo ikke så lang taletid – er det faktisk sådan, at friskolerne skal leve op til og kunne måle sig med det, der foregår i folkeskolerne.
Derfor er der et krav også til det indhold, der er på de frie skoler.
Det er også derfor, at vi har strammet op om tilsynet også med de muslimske friskoler, for de er en del af friskolerne.
Derfor må jeg sige, at jeg med de stramninger, vi har foretaget, er utrolig tryg ved, at friskolerne selvfølgelig lever op de regler, vi har lavet.
Martin Henriksen (DF), 2018-04-04:
Men hvis vi skal have fjernet ghettoerne og parallelsamfundene, skal vi jo bl.a. gøre op med de muslimske friskoler, og vi skal gøre op med moskeerne.
Der er en lang række ting, som vi skal gøre op med.
Vi skal gøre op med de ting, som er med til at fastholde børn og unge mennesker også rent mentalt i parallelsamfundet.
Så hvis vi skal gøre op med det, bliver Venstre og regeringen jo også nødt til at rykke sig på det her område.
Og vi er jo tæt på at have et flertal for det.
Derfor synes jeg bare, at det kunne være befriende, hvis man kunne lade være med at gemme sig bag konventionerne, hvis man kunne lade være med gemme sig bag embedsværket, især når embedsværket ikke engang klart og tydeligt siger, at man ikke kan gøre det.
Embedsværket lukker sådan set op for, at man kan gøre det.
Så kom nu på banen, Venstre, for I har en retorik i offentligheden, der gør, at folk tror, at I er med på nogle af de her ting, men så må I også slå til, når chancen er der i Folketinget, og det er den jo faktisk nu.
Anni Matthiesen (V), 2018-04-04:
Politisk ønsker Venstre, at vi får skabt en meget bedre integration her i landet.
Det er faktisk derfor, at vi som en del af den nuværende regering netop har taget fat på den her opgave.
Det er en opgave, som jeg må sige måske har ligget lidt hen i rigtig, rigtig mange år, og som også tidligere røde regeringer måske overhovedet ikke har taget fat på.
Her har vi trods alt valgt at sige: Vi har nu en fælles opgave, som vi skal tage fat på, med bl.a. at få brudt de her ghettoer op og få flyttet beboerne ud i landet – altså for den sags skyld i bedste fald få fjernet ghettoerne.
Så jeg håber da, at vi når i mål med en fælles aftale om det ghettoudspil, som vi er kommet med, og at vi kan gøre det endnu bedre.
Martin Henriksen (DF), 2018-04-04:
Tak for det.
Hvad er Venstres politik på det her område?
Eller er politikken bare, at man læner sig op ad embedsværket?
Det kan da hverken være tilfredsstillende for fru Anni Matthiesen eller for andre, der sidder i regeringen.
Hvad er Venstres linje i det her spørgsmål?
Jeg kunne måske forstå det, hvis embedsværket havde sagt, at det slet ikke kan lade sig gøre, men det er jo ikke det, embedsværket siger.
Så jeg synes, at man skal lade være med at gemme sig bag embedsværket og så sige, hvad man politisk ønsker på det her område.
Anni Matthiesen (V), 2018-04-04:
Hr. Alex Ahrendtsen har meget med at konkludere måske ud fra det, han tror han hører.
Jeg må beklage og sige, at jeg stadig væk mener, at notatet, som vi har modtaget, og som faktisk også blev læst op af Alternativets ordfører, jo rummer utrolig store bekymringer i forhold til grundloven, og dem læser jeg på den måde, at så skal man altså ikke nikke ja til det her beslutningsforslag.
Jeg ved godt, at der en gang imellem er en tendens til, at man også kommer med fake news og så videre.
Jeg har det sådan, at jeg er træt af, at det, jeg siger, konkluderer man ud fra på en forkert måde.
I hvert fald kan jeg kun sige, at det var forkert, hvad Dansk Folkepartis ordfører konkluderede.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-04:
Ordføreren indrømmer, at hun tog fejl, og at beslutningsforslaget ikke strider mod grundloven.
Det er jeg da glad for at få slået fast.
Et andet spørgsmål: Regeringen har i sin ghettoplan på side 25 planer for daginstitutionerne.
Der må højst være 30 pct. tosprogede eller børn med udenlandsk baggrund, og det skal også gælde for private daginstitutioner.
Hvorfor er det så, at regeringspartiet Venstre ikke kan stemme for et beslutningsforslag, som endda er lidt mere rummeligt, nemlig at det er friskoler, hvor 50 pct. af eleverne har udenlandsk baggrund, der skal bevise, at de lever op til integrationen?
Anni Matthiesen (V), 2018-04-04:
Altså, hvis det er et bestemt ord, som Dansk Folkepartis ordfører søger, nemlig ordet strider, så kan jeg bekræfte, at ordet strider ikke indgår i notatet.
Men jeg vil også gerne understrege, at Venstre er et regeringsparti, og jeg tror faktisk, at regeringspartierne historisk set også plejer at lytte til embedsmændene i Justitsministeriet og læne sig op af det, de anbefaler.
Det gør Venstre også i det her tilfælde.
Det havde jeg måske også en forventning om at partier, som på et tidspunkt også ønsker at komme i regering, havde den samme holdning til.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-04:
Både grundloven og menneskerettighedskonventionen giver lov til indirekte forskelsbehandling, hvis den er sagligt begrundet.
Og det er derfor, at Justitsministeriets notat jo ikke siger, at beslutningsforslaget strider mod grundloven eller strider mod konventionen, sådan som ordføreren i sine spørgsmål til hr. Mattias Tesfaye sagde.
Så jeg vil egentlig bare have, at ordføreren fra Venstre bekræfter, at Justitsministeriets egne jurister siger om dette beslutningsforslag, at det udelukkende rejser væsentlige spørgsmål, men ikke nogen steder siger, at det strider mod grundloven, eller at det strider mod konventionen.
Det vil jeg gerne have at ordføreren bekræfter fra talerstolen nu.
Anni Matthiesen (V), 2018-04-04:
Tak, hr. formand.
Så vil jeg gerne sige, at Venstre faktisk støtter op om den idé, som forslagsstillerne fra Dansk Folkeparti udtrykker i beslutningsforslaget, om, at alle skoler i Danmark skal være med til at fremme integration.
Men vi støtter altså ikke op om forslaget her, for jeg tænker simpelt hen, at der er nogle problemstillinger i det, og at der er nogle ting, som måske ikke er helt tænkt til ende.
Det fremsatte beslutningsforslag vil for det første medføre rimelig stort bureaukrati og byrder for de skoler, som har et flertal af udenlandske elever, for med beslutningsforslaget foreslås det, at disse skoler skal kunne dokumentere, at de lever op til en lang række kriterier, hvoraf nogle af kriterierne i mine øjne også er upræcise og kalder på subjektive vurderinger.
Ved andre af kriterierne kan man desuden sætte spørgsmålstegn ved, om de overhovedet kan fortælle os noget om skolens evne til at integrere deres udenlandske elever.
For det andet er det sådan, at der med beslutningsforslaget foreslås regelændringer, som vil være rigtig svære at administrere, og ud over det er der også ting, som vi mener går imod Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Beslutningsforslaget kan nemlig indebære en i mine øjne ulovlig forskelsbehandling.
Det sigter imod visse børn på baggrund af deres etnicitet og religion, og vi kan i Venstre lige så godt være ærlige og sige, at det kan vi ikke være med til.
Sidst, men ikke mindst, mener vi også, at der er ting her, som er bekymrende i forhold til, om man egentlig vil overholde grundlovens § 70.
Så alt i alt kan man sige, at de ting, som jeg har påpeget her, er det, der gør, at vi ikke kan stemme for forslaget.
Så synes jeg også, det er vigtigt at afrunde med at sige, at den her regering jo netop er i gang med – noget, der måske sker for første gang i mange, mange år – at tage fat på at lave en bedre integrationspolitik.
Vi er i gang med netop i de her uger at forhandle det parallelsamfundsudspil, vi er kommet med, og vi har jo også taget fat på netop at stille skrappere krav til både tilsyn og for den sags skyld også det med, om man skal starte en ny skole op.
Så på baggrund af det kan jeg slutte med at sige, at vi stemmer imod beslutningsforslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-04:
Det er jeg glad for at SF er interesseret i, og det er jeg også sikker på at Socialdemokratiet er –
jeg tør bare ikke lige lægge mig fast på, hvad der præcis er vores partis politik, hvad det angår, for det er ikke lige min hjemmebane.
Nej, og derfor er vi også glade for det notat, der er kommet fra Justitsministeriet, som netop ikke afviser, at det beslutningsforslag, der her er fremsat, ikke vil være i strid med grundloven eller Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Anni Matthiesen (V), 2018-04-04:
Tak for ordførertalen.
Jeg har brug for at spørge til, om Socialdemokratiet ønsker sig blandede skoler så højt, at man også er parat til faktisk at overtræde grundloven?
Merete Riisager (LA), 2018-04-04:
Altså, når vi har frie grundskoler i Danmark, er det, fordi borgerne selv skal kunne være med til at definere, hvad det er for en skole.
Derfor synes jeg, vi skal passe meget på med at sidde herinde og lige pludselig begynde at detailregulere, hvad det så er for en type skole, de skal levere, for så har vi ikke længere frie grundskoler.
Men det er klart, at når det handler om de helt overordnede rammer i loven, f.eks. at man skal levere skole på et demokratisk grundlag, så er det fuldstændig rimelige krav, og jeg har ingen problemer med at fratage skoler, som ikke leverer på den dagsorden, deres tilskud.
Og det har vi også gjort.
Jacob Mark (SF), 2018-04-04:
Jeg tror, vi sammen skal lave sådan en studiekreds, hvor vi finder ud af, hvad det egentlig er, der står.
Som jeg husker det, er der undervisningspligt, men jeg er ikke sikker på, der står i grundloven, at man har ret til at starte en friskole og få tilskud til det.
Og under alle omstændigheder er det vel politikerne, der bestemmer, hvad det er, vi gerne vil bruge skatteborgernes penge på, hvad vi gerne vil give tilskud til.
Og det, som jeg synes er lidt interessant – uden at være fuldstændig enig i alt, hvad der står i det her forslag – er, at det her forslag har som formål, at vi ikke bruge skattekroner på noget, der modvirker integration.
At modvirke integration kan jo godt være noget andet, end at man bryder med friheds- og folkestyrekravet.
Merete Riisager (LA), 2018-04-04:
Jeg kan ikke huske den måde, formuleringen er på, den kan jeg sende til SF's ordfører.
Men det er jo borgerens ret til at starte en fri grundskole, som er defineret i grundloven, og det er rigtig væsentligt.
Så fungerer de frie grundskoler så i et samfund som det danske sådan, at der også skal være en balance i, at alle mulige forskellige typer af forældre skal kunne tilvælge en fri grundskole, og det er bl.a. derfor, vi har løftet koblingsprocenten.
Det er, fordi vi ikke synes, at de frie grundskoler kun skal være for folk, der er velbjærgede.
Jacob Mark (SF), 2018-04-04:
Tak for det.
Kan ministeren hjælpe mig med at opklare, hvor der står i grundloven, at man har ret til et friskole- eller privatskoletilbud, og at man har ret til finansiering af et friskole- eller privatskoletilbud?
For det kan jeg ikke huske.
Merete Riisager (LA), 2018-04-04:
Den arbejdsgruppe, som jeg nævnte, er en arbejdsgruppe bestående af forskere og forskellige religionskyndige og skolekyndige folk, som skal definere, hvad det er, der skal til, hvis man skal have lov til at starte en fri grundskole.
Det er en svær balanceøvelse, fordi der jo står i grundloven, at man må starte en fri grundskole.
Så det er noget, de skal tænke nøje over.
Men det ville ikke være relevant, kan man sige, at lægge det her beslutningsforslag over i den arbejdsgruppe.
I forhold til det forhastede i det er det simpelt hen det, at jeg synes, der er en ordentlighed i, at når man har lavet fælles aftaler, så lader man også de aftaler virke.
Det er jo normalt den måde, vi arbejder på i Folketinget.
Og jeg savner måske også i nogen grad, at de partier, som er meget driftige på det her område, anerkender, at der faktisk er en regering, som systematisk går ind og regulerer det her område på en helt anden måde, end man har set hidtil.
Martin Henriksen (DF), 2018-04-04:
Men der ville vel ikke være noget til hinder for – hvis ministeren f.eks. har den opfattelse, at det ville være fornuftigt – at arbejdsgruppen også kiggede på, om det beslutningsforslag, der ligger her, kunne implementeres på et senere tidspunkt.
Det kunne ministeren jo bede arbejdsgruppen om at vurdere.
Jeg er sikker på, at der ikke vil være modstand mod det, for man kan høre på den retorik, der er rundtomkring, at folk egentlig synes, der er nogle gode takter i det.
Man kan bare ikke støtte forslaget, som det ligger.
Så vil ministeren bede arbejdsgruppen om det?
Det er det ene spørgsmål
Det andet spørgsmål er: Ministeren sagde, at det var forhastet.
Altså, det her beslutningsforslag fra Dansk Folkepartis side kommer for hurtigt, må man forstå.
Er det så bare et spørgsmål om, hvornår forslaget træder i kraft?
For vi kan da sagtens diskutere, om forslaget skal træde i kraft på et senere tidspunkt – et tidspunkt, hvor det måske er mere belejligt for regeringen, og hvor regeringen jo så har haft tid til at arbejde det ordentligt igennem.
Så hvis det er et spørgsmål om, hvornår beslutningsforslaget skal træde i kraft, kan vi selvfølgelig diskutere det.
Er ministeren indstillet på at diskutere, hvornår det træder i kraft?
Og hvis det er, at vi måske rykker tidspunktet for, hvornår det træder i kraft, vil det så gøre, at man måske er mere indstillet på at støtte det fra regeringens side?
Merete Riisager (LA), 2018-04-04:
For det, vi har gjort, er, at vi har nedsat en arbejdsgruppe, som ikke skal komme med forslag i øst og vest, men som helt konkret skal definere, hvad det er, vi skal sikre os, når vi giver tilladelse til, at en ny skole starter.
Det er en fuldstændig ændring af den måde, man starter friskole op på i Danmark, for i dag kan man bare meddele Undervisningsministeriet, at man starter en friskole.
Det vil man ikke kunne fremadrettet, der skal man indsende en form for ansøgning, og den skal så verificeres.
Det vil sige, at man slet ikke få lov til at starte en friskole, hvis man ikke kan, hvad skal man sige, verificere, at man kan leve op til den gældende lovgivning.
Martin Henriksen (DF), 2018-04-04:
Tak for det.
Ministeren nævnte en arbejdsgruppe, som skulle kigge på det her område og se, om man kunne gøre mere.
Så spørgsmålet vil være, om ministeren så vil være indstillet på, at det her forslag – hvis det er, man ikke ønsker at støtte det her og nu – kunne indgå i den arbejdsgruppe, og at arbejdsgruppen så kunne vurdere, om det var noget, man kunne indføre på et senere tidspunkt.
For jeg går ud fra, vi er enige om, at i forhold til integration osv. ville det bedste være, hvis vi kunne lukke helt ned for de skoler, som vi taler om her.
Merete Riisager (LA), 2018-04-04:
I regeringens ghettoplan kommer der flere børn og unge med migrantbaggrund ind i daginstitutionerne, al den stund at man laver et greb, hvor man simpelt hen hiver flere børn ind i daginstitutionerne.
Det er ikke et greb, jeg som liberal normalt vil være særlig glad for, men det gør vi specifikt, fordi der er nogle børn her, som risikerer at blive svigtet.
Det betyder et større pres på nogle daginstitutioner, og derfor har man også taget konsekvensen og lavet en regulering.
Det er en balance, hvor meget regulering man skal lave.
Det, jeg er meget optaget af, er, at vi laver et indgreb i forhold til integration, som er virkningsfuldt, men at vi heller ikke generer borgerne, sådan som de er flest.
Så det er baggrunden for det daginstitutionsgreb, man laver der.
Når det gælder det beslutningsforslag, der ligger på bordet, er vurderingen, at det er på kollisionskurs med de forpligtelser, vi i øvrigt har juridisk.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-04:
Jeg vil gerne bede ministeren om at svare på mit spørgsmål: Hvorfor har regeringen i sin ghettoplan lagt et loft på 30 pct. tosprogede i daginstitutioner, både private og offentlige, i ghettoområder, og hvorfor kan man så ikke i samme ombæring sige ja til dette forslag, som stort set er det samme, det handler bare om private friskoler?
Det vil jeg gerne have svar på.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-04-04:
Jeg synes egentlig, at det kunne være lidt interessant at få oplyst helt præcist, når nu det er sådan, at Socialdemokratiet med Mette Frederiksen i spidsen jo ønsker at overtage statsministerstolen på et eller andet tidspunkt, hvad vi ligesom kan forvente os.
Derfor vil jeg gerne have oplyst, om Socialdemokratiet ikke mener, at grundloven og de internationale konventioner skal overholdes.
Anni Matthiesen (V), 2018-04-04:
Der er åbenbart flere måder at læse det notat på.
Jeg ser det jo sådan, når jeg læser det notat, vi har modtaget fra Justitsministeriet, at vi netop vil overtræde grundloven og for den sags skyld også Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, hvis det er sådan, at man stemmer ja til det her beslutningsforslag.
Det ryster mig lidt, at et stort parti som Socialdemokratiet egentlig er parat til at gå så vidt, også fordi bl.a. hr. Lars Aslan Rasmussen jo tidligere har udtalt til Altinget, at man lægger sig fladt ned og stemmer imod, hvis det er sådan, at det strider imod grundloven.
Derfor må jeg sige, at det er overraskende, og det vil jeg egentlig gerne have ordførerens kommentarer til, og jeg vil gerne høre, om ordføreren, der står på talerstolen i dag, er enig i det, som hr. Lars Aslan Rasmussen tidligere har udtalt på det her område.