May-Britt Kattrup (LA), 2019-03-12:
Tak for det.
Når danske patienter henvender sig i det danske sundhedsvæsen, skal de tages alvorligt.
Det kan ikke nytte noget, at patienter kommer med en lidelse, og hvis man så ikke kan finde ud af, hvad de fejler, siger man bare, at det foregår oven i hovedet på dem og så putter det i noget, man kalder funktionelle lidelser, som af patienter i hvert fald opfattes som en skraldespand.
Det kan simpelt hen ikke nytte noget.
Vi så faktisk det samme med hpv-vaccinen, hvor der kom nogle piger, der havde nogle forfærdelige sygdomme og oplevelser af, de havde det rigtig dårligt, og de blev bare ikke taget alvorligt, i hvert fald til at begynde med.
Uanset om det har noget at gøre med vaccinen eller ej, skal man jo tage patienter alvorligt, og når de kommer med nogle lidelser og de ønsker hjælp, skal de selvfølgelig også have det.
Jeg har fået henvendelser fra mange hundrede patienter om det her, og jeg har simpelt hen ikke haft tid til at svare, hvis jeg skal være helt ærlig.
Det er bestemt ikke, fordi jeg ikke tager det alvorligt, tværtimod tager jeg det meget alvorligt.
Og jeg er så glad for og vil gerne takke både fru Liselott Blixt, ministeren og ordførerne for, at vi er blevet enige om de her meget vigtige tiltag for den her patientgruppe, sådan at der nu, som der står i det forslag til vedtagelse, vi blev enige om, bliver taget initiativ til oprettelse af specialiseret behandling af ME, at Sundhedsstyrelsen opdaterer de relevante specialevejledninger, at man anerkender og anbefaler brugen af WHO's diagnoseklassifikationssystem, at Sundhedsstyrelsen og Sundhedsdatastyrelsen med den nye kodepraksis adskiller ME fra funktionelle lidelser, og at vi indhenter viden fra de andre lande, hvor man altså åbenbart er længere fremme, end man er i Danmark.
Tak for det.
På høreapparatområdet kan der i det offentlige være fra 15 og helt op til 115 ugers ventetid, og det er et kæmpeproblem for de patienter, som det vedrører.
Det betyder noget både arbejdsmæssigt og socialt.
Man bliver ofte opfattet som asocial, når man sidder i et selskab, fordi man ikke rigtig deltager i samtalen, og så tror folk, at det er, fordi man ikke interesserer sig for det og ikke gider at følge med.
Man kan også blive opfattet som dum, fordi det, de andre lige har siddet og talt om, kan man pludselig finde på at spørge ind til.
Hvordan kan det så være, at man står på venteliste i så mange uger, når der er ledig kapacitet i det private?
Det er simpelt hen, fordi patienterne ikke kan gennemskue deres muligheder og rettigheder, for på det her område er der rent faktisk frit valg – altså rigtig frit valg fra dag et af.
Det er ikke betinget af, at det offentlige har førsteret.
Det er ikke betinget af nogle behandlings- eller udredningsgarantier på 30 dage.
I princippet kan du, dagen efter du har fået din diagnose, gå hen til en privat og få dit høreapparat.
Men det gør man ikke, og det er, fordi man ikke har fået ordentlig information om den mulighed.
Det er så det, vi vil ændre på nu, ved at øre-næse-hals-læger forpligtes til obligatorisk information.
Samtidig skal der være mere klarhed om habilitet og økonomiske egeninteresser.
Det vil fremover være sådan med det her lovforslag, at det vil være forbudt for øre-næse-hals-læger at etablere ejerskab i en virksomhed med detailsalg af høreapparater.
Det er en ting, som forhåbentlig vil kunne medvirke til, at man også i virkeligheden og i realiteten får et mere frit valg, og at det på den måde kan være med til at afvikle de her lange ventelister.
Det er et rigtig godt lovforslag, som jeg selv har brugt meget tid på, og jeg er ret tilfreds med resultatet.