runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-11-20:
Det må jeg sige
undrer mig lidt.
Derfor har jeg også lige det her spørgsmål: Hvad er vigtigst – arbejdsmiljøet eller behandlingen af patienterne?
Med forslaget lægger ministeren jo op til, at arbejdsgiveren skal betale en større del af regningen, når de ansatte modtager sygedagpenge.
Hvor arbejdsgiveren i dag skal betale de første 30 dage, lægger ministeren altså op til, at arbejdsgiveren i fremtiden skal betale 40 dage.
Som jeg forstår ministeren, er en af ideerne bag forslaget at skabe et økonomisk incitament for arbejdsgiveren til at forhindre, at medarbejderne bliver syge.
Som jeg forstår ministeren, er ideen bag det, at hvis arbejdsgiveren bliver presset på økonomien med medarbejderens sygdom, så vil vedkommende gøre mere for at skabe et sundt arbejdsmiljø, der forhindrer sygdom.
Dette udspringer selvfølgelig af en logik om, at arbejdsmiljøet påvirker medarbejdernes sundhedstilstand, og det er jeg helt med på.
Jeg forestiller mig dog, at ministeren også ser andre fordele ved forslaget, f.eks. at det er en spareøvelse, der giver statskassen 395 mio. kr. ekstra i perioden 2020-2024, og det er faktisk her, forslaget bekymrer mig.
For de penge, som staten tager fra arbejdsgiverne, skal jo spares på netop arbejdspladsen, og logisk nok hører vi både fra regioner, kommuner og professorer, at spareøvelsen kan ramme patienterne og borgerne.
Så mit spørgsmål er altså: Mener ministeren virkelig, at det skaber et bedre arbejdsmiljø for læger og sygeplejersker, at sundhedsvæsenet må skære i sin økonomi, så patienterne rammes?
Altså, mener ministeren, at en læges eller sygeplejerskes arbejdsmiljø forbedres, når de bliver tvunget til at levere mindre eller ringere service til patienterne?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-11-20:
Der er hverken nogen læger eller sygeplejersker, der bliver tvunget til eller kommer til at levere en ringere service til patienterne.
Som jeg har nævnt flere gange i debatten i dag, har vi prioriteret endda meget kraftigt at lave en økonomiaftale med regionerne, som løfter sundhedsvæsenets økonomi.
Det er den mest omfattende og største investering i sundhedsvæsenet inden for de sidste 4 år, hvor man har lavet økonomiaftaler under den daværende regering.
Derfor kommer læger og sygeplejersker til at opleve en forbedret mulighed for at gøre det godt for patienterne.
Tak for spørgsmålet.
Naturligvis gør det indtryk på mig, når en fagperson udtaler sig om de forslag, vi arbejder med i regeringen.
Det er altid gavnligt at få en sag belyst fra flere sider.
Jeg mener dog ikke, at man kan trække så klar en parallel fra forslaget til patienterne i det danske sundhedsvæsen.
Forslaget har netop til formål at skabe bedre incitamenter for arbejdsgiverne til at sikre et godt arbejdsmiljø og forebygge sygefraværet.
Som jeg allerede har sagt i dag, rummer forslaget dermed et besparelsespotentiale for arbejdsgiverne, herunder også regionerne, hvis de igennem et godt arbejdsmiljø formår at reducere sygefraværet.
Desuden har vi som sagt indgået en økonomiaftale med Danske Regioner, som løfter sundhedsområdet i regionerne med cirka 1½ mia. kr. i 2020.
De penge giver f.eks. mulighed for at ansætte mere sundhedspersonale allerede næste år.
Med aftalen kan stigende medicinudgifter f.eks. også dækkes, og den sikrer samtidig, at der følger penge med til dækning af det demografiske træk, når der bliver flere patienter.
Det giver mulighed for løft af kapaciteten og mere personale i sundhedsvæsenet.
Derfor føler jeg mig overbevist om, at forslaget ikke vil få betydning for borgernes behandling i sundhedsvæsenet.
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-11-20:
Gør det indtryk på ministeren, når professor Dorte Gyrd-Hansen, der leder Dansk Center for Sundhedsøkonomi på Syddansk Universitet, siger, at regeringens forslag om at forlænge arbejdsgiverperioden i sygedagpengeloven med 10 kalenderdage kan ramme patienterne, da der er »fare for, at meromkostninger for KL og Danske Regioner rammer kerneydelserne.
Det vil sige patienterne.
Og så har det betydning for borgernes sundhed«?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-11-20:
For som vi har set, både sidste gang, man forlængede den arbejdsgiverbetalte periode, og da man indførte fleksjobreformen, hvor man også bad arbejdsgiverne om at betale lidt mere, mindskede det rent faktisk hverken den offentlige sektors eller private arbejdsgiveres lyst til at tage et socialt ansvar og ansætte folk, som enten kan være præget af længerevarende sygdom, eller som har andre problemer, som gør, at de kan være fraværende.
Og det synes jeg er positivt, og jeg synes, at de virksomheder og de offentlige arbejdsgivere skal have utrolig stor ros for det.
Derfor tror jeg heller ikke, som FOA-formanden siger, at det her vil mindske lysten til at ansætte folk på kanten af arbejdsmarkedet.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-21:
Tak for det.
Udenlandske navne på danske institutioner er tit snobbede, de kan være fjollede, de kan lefle for tidsånden – University College, Aarhus Tech.
Jeg spurgte engang en dansktalende italiener, om der var nogen tænkelige omstændigheder, hvorunder det kunne være korrekt at sige »vero moda«, og svaret var nej.
Det er altså bare snobberi for noget, der lyder italiensk – det er ikke italiensk.
Og man skal jo ikke bare uden videre lefle for det engelske, selv om det måske kan være fristende.
Jeg ville have haft stor medfølelse med fru Katrine Robsøe, hvis Vestjysk Gymnasium i Tarm havde været omdøbt til Intestin.
Det lyder som »The Julekalender«, og det er fjollet som »The Julekalender«, ikke mindst når det er navne på dårligt engelsk.
Da situationen var den, at jeg selv for mange år siden havde været med til at opfinde et segmenteringsværktøj, valgte jeg selv, at det ikke skulle have et engelsk navn, men skulle hedde Minerva, altså et latinsk navn i stedet for et engelsk, for at blive fri for det her snobberi i forhold til det engelske.
Men spørgsmålet er selvfølgelig, hvor tungt man skal regulere, og der synes jeg, at Nye Borgerlige har nogle gode pointer.
Man skal regulere lempeligt, selv om intentionen sådan set er rigtig god, og er det vores opgave som lovgivende forsamling at bringe flere love og regler ind i verden?
Jeg følger med i den opdatering på Peter Bjerre Mortensens bog »Regelstaten«, som CEPOS bringer, og der har jo været en tredobling i omfanget af danske regler fra 1989 til i dag.
Vi skal ikke gøre det værre.
Så spørgsmålet er, om det ikke er bedre med hån, spot og latterliggørelse end med regulering.
Det er jo det, jeg bl.a. selv står og gør lige nu, og det har måske en vis effekt.
Jeg tænker også, at man måske kunne udruste ministeriet og bestyrelsen med en bemyndigelse til som en gyldig begrundelse at anføre om et navn, at det er åndssvagt i al almindelighed, så man altså bare kan bruge som begrundelse: Dette navn er i al almindelighed åndssvagt, og så er der truffet en forvaltningsmæssig afgørelse.
Så der er en sund skepsis over for snobberi og fjolleri og dårligt engelsk og leflen for tidsånden lagt ned i det her forslag.
Vi er dog kede af, at det bliver for restriktivt, så intentionen er god, men vi tror på andre former for selvjustits.
Så skal jeg hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de – måske dog uden at ville skrive under på hvert ord, jeg har sagt – er enige i konklusionen; de bakker heller ikke op.
Tak for ordet.
Peter Seier Christensen (NB), 2019-11-21:
Vi er enige i, at det er fornuftigt, at der er et dansk hovednavn, og at der i tilgift også kan være et udenlandsk navn, man så bruger udadtil, men vi mener bare ikke, at vi kan sige, at der ikke må være nogen eksempler, hvor der f.eks. kan være et engelsk hovednavn som CBS.
Det, der fremgår af beslutningsforslaget, er, at det skal sikres, at alle institutioner skal have et dansk hovednavn.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-21:
Jeg er da i og for sig et langt stykke af vejen enig med ordføreren i, at hån og spot nok kan skubbe til ting ude i verden, og at debatten i sig selv også kan gøre noget.
Jeg undrer mig jo så over, at Liberal Alliance ikke støtter forslaget, for det er jo ikke et spørgsmål om at lave flere regler.
Det handler sådan set bare om at kigge på de regler, der er, og så lave en justering.
Det kan da godt være, at man skal skrive ind, at man fra ministerens side i forhold til at afvise et navn kan bruge begrundelsen: Det her er for åndssvagt!
Det kunne da være en glimrende ting.
Det kunne vi jo tage ind i den kaffesnak, som jeg tænker vi får.
Specielt kunne vi tage det ind på baggrund af den vurdering af reglerne, som det her forslag jo lægger op til at regeringen skal lave.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-21:
Hvis man har været på Island og set den sprogpolitik, som den islandske stat har, er det bare sådan, at den jo er en meget hård islandifisering af alting, som man arbejder med, og der siger mange islændinge, at det faktisk er for restriktivt.
Så jeg mener bare, at vi skal passe på ikke at være for restriktive i forhold til engelsk.
Der er jo en eller anden ironi i, at det rockorkester, som har gjort mest for at synge rock på dansk, har et engelsk navn.
Så indviklede er tingene jo.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-21:
Verden er ganske indviklet.
Jeg er sådan set enig i, at vi ikke skal gå hele den islandske vej, hvor vi finder på danske ord for alting, men det, vi taler om i dag, er danske uddannelsesinstitutioner placeret i Danmark, der retter sig mod danske unge og voksne, der skal tage en uddannelse.
Hvorfor skal de ikke som udgangspunkt bare have et dansk navn?
Det forstår jeg ikke.
Peter Seier Christensen (NB), 2019-11-21:
Tak for det.
Nye Borgerlige forstår godt intentionen med det beslutningsforslag, der er fremsat, og vi sympatiserer også med det.
Derfor støtter vi som udgangspunkt den del af beslutningsforslaget, der pålægger ministeren at gennemgå reglerne.
Der er flere uddannelsesinstitutioner, f.eks. de tidligere lærer- og pædagogseminarier, som i dag hedder university college og bruger smarte uigennemskuelige navne.
Men hvis man tager et eksempel som CBS, er det jo et eksempel på en uddannelsesinstitution for en international uddannelse, og det ville være malplaceret at skulle lave det om og skade det brand, som de har bygget op – nu kom jeg til at sige »brand«.
Reglerne i dag besluttes på landets uddannelsesinstitutioner af bestyrelserne i institutionerne, og når bestyrelsen har vedtaget et navn, skal enten Børne- og Undervisningsministeriet eller Uddannelses- og Forskningsministeriet godkende institutionsnavnet.
Her foretager ministerierne primært en vurdering af, om de foreslåede navne er misvisende, eller om der kan skabes risiko for forveksling med andre uddannelsesinstitutioner eller private firmaer.
Så man kan sige, at området allerede i dag er reguleret og overvåget, og måske kunne en opstramning af de nuværende regler være nok.
Så Nye Borgerlige bakker op om intentionen i forslaget, og vi bakker op om, at regeringen pålægges at gennemgå reglerne og se, om man kan gøre noget, men vi synes alligevel, at forslaget er for drastisk, når der står, at det skal sikres, at uddannelsesinstitutioner får danske hovednavne.
Vi mener ikke, at det skal være afgjort på forhånd, at der ikke kan være nogen uddannelsesinstitutioner, som også kan have ikkedanske hovednavne, men vi støtter bestemt op om intentionen.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-21:
Jeg er jo glad for, at vi er enige om, at det skal være forståelige og retvisende navne.
Og et langt stykke hen ad vejen er jeg også helt sikker på, at bestyrelserne rundtomkring selvfølgelig så vidt muligt vælger de bedste navne, de kan, og i mange tilfælde går det også rigtig godt – som med Københavns Professionshøjskole, som ordføreren også nævner i sin ordførertale.
Og det er jo rigtig dejligt, men samtidig har vi jo navne som Learnmark og Tradium, som flere medlemmer af den nuværende regering i hvert fald har sagt ikke er forståelige, så der er jo altså svipsere undervejs.
Vi har også et system, hvor det skal godkendes, så hvordan kan det være, at SF har noget imod at bruge det system, vi har, til at sikre, at vi også får gode, retvisende navne på vores uddannelsesinstitutioner?
Astrid Carøe (SF), 2019-11-21:
Vi har bestemt ikke noget problem med at bruge det system, vi har, og vi glæder os over, at ministrene, der er nu, vil sætte en stopper for navne på uddannelsesinstitutioner såsom Learnmark.
Og det synes vi egentlig er tilstrækkeligt, uden at man skal detailstyre det her i højere grad, end man gør i dag.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-21:
Man kan sige, at det, vi lægger op til med det her beslutningsforslag, er jo sådan set heller ikke at detailstyre så meget mere.
Det er, at vi beder regeringen om at kigge på reglerne, så vi kan få en snak om, hvordan vi kan sikre, at netop de navne, som vi er enige om er smuttet igennem, og som ikke burde være smuttet igennem, bliver stoppet en anden gang.
Så hvorfor kan man ikke støtte det her beslutningsforslag?
Astrid Carøe (SF), 2019-11-21:
En af de ting, der også ligger i beslutningsforslaget, er, at uddannelsesinstitutionerne skal have danske navne, og vi er også enige i – som mange andre også har nævnt heroppefra – at det nogle gange kan være en fordel, at institutionen har et engelskklingende navn nogle steder.
Og det er bl.a. en af grundene til, at vi heller ikke kan støtte det.
Mai Villadsen (EL), 2019-11-21:
Tak for det, og tak for ordet.
I forberedelserne til den her debat om det her beslutningsforslag kom jeg til at tænke på min egen skolegang på en så ganske dansk skole, hvis navn alligevel gav nogle forviklinger.
For jeg har gået på en skole i Vestjylland, der hedder Kibæk Skole, og der var mange, der troede, at det var en skole, der lå i Canada.
Så nogle gange kan danske navne også give visse udfordringer.
Men personlige anekdoter til side: Jeg vil gentage, hvad der er blevet sagt flere gange fra den her talerstol.
I Enhedslisten mener vi ikke, at det bør være Folketingets opgave at bestemme uddannelsesinstitutionernes navne, heller ikke om det skal være danske navne.
Den opgave mener vi som sådan ligger rigtig fint hos uddannelsesinstitutionerne selv.
Det mener vi i dag, og det mente vi også, sidste gang Dansk Folkeparti fremsatte det her forslag i 2018.
Jeg anerkender egentlig ligesom så mange andre behovet for retvisende og præcise navne, og jeg kan også godt, som mange foregående talere, komme på eksempler, hvor jeg personligt synes at det kunne være lidt mere tydeligt, hvad det egentlig er for en uddannelsesinstitution, der er tale om.
Men først og fremmest mener jeg, at det må være op til uddannelsesinstitutionerne selv at vurdere, hvilket navn der er mest retvisende, også hvis de vurderer, at det f.eks. skal være et navn på engelsk, som Copenhagen Business School jo har valgt det.
Så derfor kan Enhedslisten ikke støtte beslutningsforslaget.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-21:
Tak for de pæne ord.
Og tak for ordførertalen.
Med hensyn til Peter Sabroe Seminariet, så kan jeg sådan set godt gennemskue det navn, og jeg synes, det har været et glimrende navn.
Det er ikke sikkert, at det er det mere, og det er jeg med på, for sproget udvikler sig, og navne kan også udvikle sig over tid.
Jeg tænker dog stadig væk, at en handelsskole burde hedde en handelsskole, og et gymnasium burde hedde et gymnasium – det er i hvert fald det, som jeg har et billede af at langt de fleste i den danske befolkning vil have let ved at forstå.
Og det er for mig afgørende for en uddannelsesinstitution i Danmark, at det er forståeligt for danskerne, hvad det er for en institution, og hvad der foregår på den institution.
Så det er egentlig det, jeg gerne vil have med i forbindelse med de her navne.
Vi har jo procedurer i dag, for navne skal godkendes, og så siger vi bare, at det kunne være, at vi skulle være en lille smule skarpere med hensyn til at bruge de systemer, vi allerede har.
Det er ikke, fordi vi tænker, at der skal bygges så meget på.
Det kan godt være, at der skal laves en lille tilføjelse i retningslinjerne til ministeren med hensyn til godkendelserne.
Men det er egentlig den snak, vi gerne vil have, nemlig at man lige skal overveje, om det kan være, at navnene ikke er beskrivende for den pågældende institution og ikke er forståelige for den danske befolkning.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-11-21:
Jeg tror da også godt, jeg forstår intentionen fra forslagsstillernes side.
Men allerede her bliver der brugt nogle rimelig brede begreber, når man siger »som danskerne forstår«, og så kigger jeg op på de unge, der sidder oppe på tilhørerrækkerne herinde, og jeg tror, de er rimelig godt klar over, hvad Copenhagen Business School står for, selv om den ikke hedder Handelshøjskolen i København.
Man tager alle til indtægt og taler om, hvad danskerne forstår.
Jeg tror nærmest, at jeg er ældre end ordføreren, og jeg tror, at de ældre generationer forstår noget, og de unge generationer forstår noget andet, og uddannelsesinstitutionerne skal altså kommunikere med vores unge, så jeg har helt igennem respekt for, at vores uddannelsesinstitutioner selv vælger deres navn.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-21:
[Lydudfald]
... samtidig vil jeg jo mene, at ja, man skal kommunikere med de unge, selvfølgelig skal man det, for uddannelsesinstitutionerne retter sig mod de unge, men det skal også være de unge over hele landet.
Og jeg tror ikke, at ret mange unge i det område, jeg kommer fra, har helt styr på, hvad CBS er.
De ved nok, hvad en handelsskole er, og deres forældre gør i hvert fald.
Men vi skal ikke lave det her målrettet mod en lille elite; vi skulle gerne have nogle begreber og nogle benævnelser og nogle navne, som er forståelige for det, jeg vil kalde den brede befolkning – også dem, der bor på Fyn, og dem, der bor i Jylland.
Og der tror jeg ikke, at de her fancy engelske navne egentlig siger folk så forfærdelig meget.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-11-21:
Tak for det.
Jeg synes faktisk, at det er en debat, vi tager alt, alt for let.
Med harmløse mener jeg de få konkrete eksempler, der har været fremme, om, hvad Microsoft havde planer om at forestille sig at foreslå som alternativer i en frivillig ordning.
Og det lidt, som potentielt ikke engang kommer til Danmark, vurderede jeg som harmløst.
Men hvorfor egentlig signalere, at en betjent skal være en mand?
Der er da noget i det her sprog, vi skal reflektere over.
Det er ikke det samme, som at det er Microsoft, der skal bestemme det.
Og jeg mener generelt, at vi skal have en grundlæggende diskussion om, hvordan teknologi påvirker os som mennesker i vores hverdag.
Mads Fuglede (V), 2019-11-21:
Jamen jeg tror, det er nu, vi skal tage fat på det, og det gør man så i øvrigt også i USA.
Jeg ved, at Chicago universitet har vedtaget et charter om, hvordan man laver fri forskning, og hvor man er meget opmærksom på den politisering, som hr. Jens Kristian Thulesen Dahl jo er opmærksom på også sniger sig ind i Danmark, altså på at bekæmpe den, sådan at fri forskning er fri forskning.
Det kan godt være, at man mennesker imellem kan have en snak om, hvad køn er, men de krav kan man ikke pålægge eksempelvis en, der underviser i biologi, for hvis man gør det, er forskningen ikke længere fri.
Kasper Sand Kjær (S), 2019-11-21:
Det synes jeg er en udmærket pointe.
Og hvor går den præcise grænse?
Det synes jeg jo er svært for os herinde at være dem der definerer.
Og derfor vil jeg egentlig gerne blive ved med at insistere på, at den der samtale er nødt til at flytte ud og være så tæt på det lokale fællesskab som muligt.
For jeg tror egentlig på, at så hiver man også nogle af de der store principper og konflikten ud af det.
På Københavns Universitet såvel som alle andre steder må det være en samtale mellem de studerende og underviserne og universitets ledelse: Hvad skal rammerne være for vores fællesskab her?
Hvordan er det, vi skal være sammen?
Hvordan skal vi tale til hinanden?
Sådan tror jeg, vi får de stærkeste fællesskaber, hvor flest mulige er inkluderet.
For når man står over for den enkelte, der føler sig uden for den måde, vi taler på i dag, så ønsker alle jo at inkludere vedkommende.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-21:
Der er jo meget af det, ordføreren taler om, jeg kan være enig i, men jeg synes måske nok, at der er italesat en bekymring, men ikke en bekymring, som er så nærværende, som jeg synes den måske burde være.
Og den der afstandtagen til nysprog mener jeg ikke er helt rigtig.
Altså, jeg har ikke nogen forestilling om
heller ikke på nogen måde noget håb om, at vi herindefra skulle begynde at styre tingene, men når et firma som Microsoft gør noget, hvad ved vi så om, hvilken politisk dagsorden de her, hvad de egentlig intenderer med det, de gør
Det er jo rigtigt, at lige nu kan tingene slås til og fra, men kan de det om lidt, eller smyger det sig ind på forskellig vis?
Derfor vil jeg egentlig gerne høre, om ordføreren ikke er enig i, at vi bliver nødt til – jeg har ikke løsningen på, hvordan vi gør det – at tage nogle tiltag i forhold til firmaer som Microsoft, i forhold til deres politik for, hvordan de får påvirket det, vi gør, i deres retning, i stedet for at det er i vores retning?
Mads Fuglede (V), 2019-11-21:
Jeg er jo ikke bevidst om, at Microsoft har en politisk dagsorden, men jeg ved og bilder mig ind at tro, at Microsoft afspejler det store marked, de har i USA og i den angelsaksiske verden, hvor den her debat er ved fuldstændig at ødelægge amerikanske universitetsmiljøer.
Jeg er sikker på, at Microsoft bare følger markedet og laver et produkt, som de tænker at man gerne vil benytte sig af i de kredse, og så er man blind for, at der er en politisk dagsorden gemt i de debatter ude på amerikanske universiteter.
Hvis man ender der, hvor man ikke kan slå det her til og fra, og hvis vi ikke gør Microsoft opmærksom på, at vi ønsker at kunne slå det fra, så står vi jo et helt andet sted, end vi står i dag, og det er jeg fuldstændig enig med hr. Jens Kristian Thulesen Dahl i.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-21:
Der ligger noget vældig bekymrende i det.
Altså, jeg tror, det er fuldstændig rigtigt, at Microsoft er et firma, der gerne vil sælge deres produkter, og om de under det har øvrige politiske dagsordener, skal jeg heller ikke kunne sige, men bare det, at de gør det, og hvis de kigger ud på det amerikanske samfund og siger: de normer, værdier og regelsæt, som der er i det samfund, er det så dem, vi vil have ned over hovedet?
Så hvordan skal vi værne os mod det?
Og hvis vi ikke tager fat i det nu, hvornår skal vi så?
Henrik Dahl (LA), 2019-11-21:
Tak for en rigtig god ordførertale.
Ordføreren har jo et rigtig stort kendskab til USA, som han lige lukkede lidt op for her.
Og det er her, jeg gerne vil knytte an, for jeg vil høre, om ordføreren kan bekræfte, at der i en amerikansk universitetskontekst er det uheldige ved hatespeech, at det jo også har en mørk side, selv om intentionen for så vidt er nobel med hensyn til at beskytte mod hatespeech, nemlig at det beskytter mod kritik?
Der er jo den mulighed, at man klassificerer kritik som hatespeech – altså, kritik af islamister f.eks. eller uintenderet kritik, som der også har været tale om.
Så kan ordføreren bekræfte, at den her ubehagelige forbindelse mellem hatespeech og det at lukke munden på kritikere allerede findes på amerikanske universiteter?
Mads Fuglede (V), 2019-11-21:
Ja, det kan jeg bekræfte.
Den findes i allerhøjeste grad.
Og på amerikanske universiteter oplever man hele tiden – ugentligt – at debatter bliver lukket ned, fordi dem, der kommer og taler på universitetet, bliver opfattet som nogle, der har så anderledes synspunkter, at disse synspunkter bliver betragtet som hatespeech.
Og det rammer især en række polariserende debattører, som normalt ville have fri adgang til en fri debat på et universitet; det har i USA ramt en mand som Ben Shapiro eksempelvis.
Og selv om jeg meget sjældent er enig i ret meget af det, Ben Shapiro siger, ville jeg jo aldrig formene så begavet en mand som ham adgang til et universitet for at tale.
Og hvis vi nogen sinde får noget lignende her til landet, smuglet ind via identitetspolitikken – hvordan den end måtte aflejre sig i sproget og andre steder – ville det være meget bekymrende.