runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Johansson (KF), 2018-03-15:
Lovforslaget, som vi behandler her, har jo til formål at sikre forsikringstagere i Danmark en betryggende retsstilling, i tilfælde af at udenlandske forsikringsselskaber, som opererer i Danmark, skulle gå konkurs, som vi f.eks. så det i den her omtalte sag om Gable Insurance.
Vi har tidligere behandlet lovforslag, som har sikret de kunder, der var involveret i Gable Insurance, dækning gennem fonden, og vi har også gjort det muligt for udenlandske forsikringsselskaber at opnå dækning gennem fonden.
Med det lovforslag, som vi behandler nu, gør vi det til et krav at være medlem af fonden, uanset om man har hjemsted i Danmark eller et andet EU-land, såfremt man opererer på det danske marked.
På den måde bliver danske forbrugere jo bedre beskyttet, og det bliver mere gennemskueligt at være forsikringstager.
Så har der været lidt diskussion om, om det var 3 eller 5, der var tilmeldt.
Jeg har noteret her, at det var 1 pct., men det må være 5 ud af de 500 udenlandske forsikringsselskaber, som i dag er tilmeldt.
Og i de resterende 99 pct. af tilfældene kan man sige, at den danske forbruger står med en ret uigennemskuelig situation, i forhold til hvordan man er dækket i forbindelse med en konkurs.
Det er i hvert fald noget, der sikrer en større tryghed, når man tegner en forsikring, at man ved, at det er de samme regler, der gælder.
Så det kan vi selvfølgelig bakke op om fra konservativ side.
Så bliver der stillet nogle rammer op for, hvordan man som udenlandsk forsikringsselskab skal bidrage til fonden, altså sådan at de udenlandske selskaber kommer til at bidrage til fonden, lige så vel som de også kommer til at drage fordel af den, hvis de skulle gå konkurs, og også i forhold til hvordan de kan markedsføre sig over for danske kunder.
Så vi kan selvfølgelig støtte lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-03-15:
Dansk Folkepartis boligordfører, Per Nørhave, er desværre som så mange andre blevet ramt af influenza og har ikke mulighed for at være her i dag, og jeg har så lovet at læse hans ordførertale op, selv om jeg i øvrigt er inderligt imod at læse taler op for andre, men nogen skal jo gøre det.
Sådan er det jo.
L 177 er jo et forslag til ændring af andelsboligloven.
Det er en udmøntning af en aftale mellem regeringen, Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre fra november 2017.
Meningen med lovforslaget er, at nystartede andelsboligforeninger skal være mere robuste og levedygtige rent økonomisk til at kunne klare sig.
Der har tidligere, ikke mindst i forbindelse med krisen, der startede for 10 år siden sådan cirka, været eksempler på, at nystartede andelsboligforeninger startede på et alt for spinkelt økonomisk grundlag.
Hvis andelsboligsektoren fortsat skal være en mulig boligform, kræver det, at stiftelsen af nye andelsboligforeninger bliver anlagt på et forsvarligt grundlag, som kan sikre foreningens levedygtighed fremover.
Hermed skulle lovforslaget være med til, at andelsboligformen også fremover er med til, at der er varierede tilbud af boligformer i Danmark.
Ikke nok med at andelsboligforeningen skal kunne præstere en større egenfinansiering ved stiftelsen af foreningen via andelshaverne, man skal også kunne stille med egenbetaling, som skal være med til at sikre andelsforeningen og den enkelte andelshaver et godt fundament at starte på.
Ifølge lovforslaget anbefales det samtidig, at der indføres obligatorisk udfærdigelse af vedligeholdelsesplaner for ejendommene.
Disse planer skal løbende revideres og hele tiden række 15 år ud i fremtiden.
Dette er igen med til at sikre, at en andelsboligforening stiftes på et så solidt økonomisk grundlag som muligt, ikke bare i en opstartsfase, men også i årene efter.
Det er vigtigt for de fleste mennesker, at de ud i fremtiden også ved, hvor meget deres boligudgifter er.
Det skulle være med til at oplyse andelshaverne om, hvilke udgifter der kan risikere at komme i foreningen i de kommende 15 år.
Der fastsættes regler for valuarvurderinger.
Det synes vi i Dansk Folkeparti er rigtig vigtigt, og der skal fastsættes krav til, hvilke persongrupper der må foretage disse valuarvurderinger.
Dette er et forslag, som skal være med til, at andelsboligforeningerne altid bygger på et robust økonomisk grundlag, og være med til at sikre andelshaverne en indsigt på et så oplyst grundlag som overhovedet muligt.
Som det er sagt, er det jo forligsstof, og Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-03-15:
Tak for det.
Forslaget her udmønter dele af aftalen om styrket kontrol og vejledning på skatteområdet.
Vi har haft en fælles politisk ambition om at sætte hårdt ind over for virksomheder, som oprettes til brug for svindel og kriminalitet.
Derfor vil man her give mulighed for at bruge såkaldt machine learning til at identificere virksomheder, der potentielt snyder.
Det kræver hjemmel til, at man samkører oplysninger fra forskellige myndigheder og fra offentligt tilgængelige kilder.
Det kan vi godt støtte.
I lyset af at kriminalitet kan ændre sig hurtigt, at kriminelle kan ændre adfærd, synes vi også, at det er helt fint, at man giver erhvervsministeren en bemyndigelse til at udvide samkørsel af oplysninger fra andre kilder.
Det vigtige her er jo, at oplysninger kun bruges til det her ene formål, nemlig at fange kriminelle.
Carsten Bach (LA), 2018-03-15:
Tak for det.
Jeg må jo så desværre sige, at jeg kun er her på afbud, fordi Liberal Alliances sædvanlige ordfører, hr. Henrik Dahl, desværre er blevet syg.
Men i Liberal Alliance har fri- og privatskolerne jo en helt særlig plads.
De frie og private grundskoler er også en vigtig del af det danske uddannelsessystem.
Man kan i en eller anden grad sige, at de repræsenterer nogle helt særlige danske værdier, nemlig at vi er et samfund, der i høj grad bygger på frihed, frisind og tillid.
Men når nogle skoler så vælger at bryde den tillid, vi som samfund har til, at de kan forvalte det store ansvar, vi har overdraget til dem, så bliver vi som politikere også nødt til at reagere.
Selv om det umiddelbart kan være svært for en liberal som jeg selv at skulle skærpe tilsynet med fri- og privatskoler, så er det desværre bare nødvendigt, for at vi også i fremtiden kan sikre, at danske familier har størst mulig frihed til at indrette deres hverdag.
Derfor støtter Liberal Alliance det fremsatte lovforslag.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-03-15:
Det kan jeg svare helt præcist på: Nej, det har det ikke.
På den måde har vi ikke ændret holdning overhovedet i vores syn på de muslimske skoler.
Vi har altså heller ikke haft det synspunkt, at skoler, der ikke overholdt lovgivningen, fortsat skulle modtage tilskud.
Der er intet nyt i vores holdning på det område.
Jacob Mark (SF), 2018-03-15:
Næh, jeg oplever faktisk, at når man skriver i lovforslaget, at der skal være tungtvejende årsager, så skal ministeren kunne redegøre for det.
Så er det jo vores opgave som Folketing at kontrollere regeringen, hvilket det også er i alle andre sammenhænge.
Så uanset om det er en åbenlys sag, som B.T. skriver om, hvor det er helt tydeligt, hvorfor man lukker skolen med det samme, eller om det er en sag, der ligger på vippen,
Så nej, det er jeg ikke bekymret for.
Jeg er mere bekymret for de situationer, hvor der kan være en skole, hvor der er nogle helt urimelige ting, der finder sted, og hvor vi accepterer, at der skal gå måske 100 eller 200 elever i flere måneder, før der bliver grebet ind, fordi man skal igennem det her skærpede tilsyn.
Jeg synes, det er godt med en nødknap, og selvfølgelig skal den kun bruges i de helt grelle tilfælde.
Men det stoler jeg faktisk på at vi kan kontrollere.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-03-15:
Tak for det.
Men min bekymring går sådan set helt reelt på noget andet.
Nu siger ordføreren, at ministeren selvfølgelig skal kunne argumentere for det, hvis man f.eks. lukker en skole uden skærpet tilsyn.
Men argumentere for det i henhold til hvad?
Ordføreren siger, at ministeren selvfølgelig skal dokumentere, at han eller hun har overholdt reglerne.
Men hvis det er reglerne i friskolelovgivningen, skulle de da gerne være overholdt, for ellers er der jo et lovbrud.
Så pointen er bare: Åbenlyse og tungtvejende i forhold til hvad?
Hvad er det for nogle kriterier, vi stiller op, som skal bruges som ramme for argumenterne for, at man kan tage tilskuddet fra en friskole uden skærpet tilsyn?
Jacob Mark (SF), 2018-03-15:
Det vil være de samme kriterier, som der ligger i loven i dag, altså at man skal overholde frihed og folkestyre-kravet, og at undervisningen skal stå mål med det, som man vil få i en folkeskole.
Så vil det normalt være sådan, tror jeg – og det vil det fortsat være efter det her lovforslag, men det må tiden jo vise, og så kan vi evaluere det sammen – at der i de fleste tilfælde vil komme et skærpet tilsyn, hvis der er tvivl om, om skolen gør det ordentligt.
Men hvis der virkelig er et tilfælde, der er så grelt, at STUK, tilsynsmyndighederne, vurderer, at her bør man lukke med det samme for børnenes skyld, så er jeg faktisk sikker på, at det er ret godt for børnene, at vi får dem flyttet.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-03-15:
Tak for det.
Jeg tror slet ikke, der er nogen her i Folketingssalen, der er uenige i ønsket om et velfungerende fagligt tilsyn.
Det synes jeg sådan set jeg har hørt over hele linjen, også med de elementer i det her lovforslag, som styrker selve tilsynets muligheder for at gøre deres arbejde.
I forhold til det med at kunne tage tilskuddet fra skolerne uden et skærpet tilsyn står der i lovforslaget: »Forslaget vil fremme en hurtigere sagsgang, hvor der er åbenlyse og tungtvejende grunde til at konkludere, at der ikke er tilstrækkelig sikkerhed for, at en fri grundskole overholder frihed og folkestyre-kravet.«
Kan ordføreren ikke være bekymret for, at definitionen af eller den værdi, man tillægger de to begreber åbenlyse og tungtvejende, kan være forskellig fra den ene siddende minister til den næste, afhængigt af hvilken politisk overbevisning ministeren bærer med sig?
Rune Lund (EL), 2018-03-15:
Det her lovforslag skal sørge for at tilvejebringe de retlige rammer for Erhvervsstyrelsens behandling af data til brug for anvendelse af intelligent kontrol.
Det er en udmøntning af dele af aftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet, Radikale Venstre, SF og Alternativet.
Det er en aftale med en rigtig masse gode tiltag i, en aftale, hvor Enhedslisten kan støtte alle de initiativer, som indgår i aftalen.
Men det er også en aftale, som Enhedslisten ikke er med i, for da vi nåede til det allerallersidste møde i forhandlingerne og diskuterede finansieringen – det var i de sidste minutter af den forhandling – lykkedes det simpelt hen ikke at få fjernet den del af finansieringen, som handler om, at en del af det her er finansieret ved at forringe kørselsordninger til genoptræning for ældre mennesker.
Det vil vi simpelt hen ikke være med til.
Så der er i virkeligheden slet ikke brug for finansiering, og når finansieringen så blev en forringelse af kørselsordninger for ældre til genoptræning, måtte vi desværre i de sidste minutter af forhandlingen sige, at vi godt kunne lide indholdet, men at finansieringen ganske enkelt var uacceptabel.
Men netop fordi det her er et af tiltagene i aftalen, som bliver udmøntet her, er vi jo selvfølgelig positivt indstillet over for lovforslaget.
Man må dog også sige, at lovforslaget er væsentlig mere detaljeret end den politiske aftale, der er lavet, og det er jo altid noget mere foldet ud i et lovforslag, hvad indholdet i samarbejdet mellem myndighederne er, altså når man ser den konkrete lovtekst og de bemærkninger, der er til lovteksten.
Det er ikke noget – kan jeg sige – som var en del af de forhandlinger, som vi havde ovre i Skatteministeriet, altså på det her detaljeniveau.
Det synes jeg måske også lige er vigtigt at nævne i dag.
Men jeg er helt enig i, at det er meget omfattende, og at det er nogle meget, meget brede regler, som vi simpelt hen bliver nødt til at kigge nærmere på i udvalgsarbejdet.
Det spiller i virkeligheden også ind i det, hr. Hans Kristian Skibby sagde, nemlig det her med, at vi har en masse lovforslag for tiden, som handler om samkøring af data og brug af data.
Der kan man jo også, når vi har alle de forskellige lovforslag, som kommer på hernede i Folketingssalen, se på, hvad fællesnævneren er for det, eller hvordan vi sikrer os, at der ligesom bliver nogle fælles regler på området.
Jeg må også sige, at der har vi fra Enhedslistens side ikke en holdning om, at der skal gælde en anden eller en ringere retssikkerhed for mennesker, som driver en virksomhed, i forhold til mennesker, som befinder sig et andet sted i livet eller ernærer sig på en anden måde.
Men altså, der er helt klart brug for at dykke ned i reglerne omkring registrering og samkøring, men vi er, som jeg også sagde, positivt indstillet over for forslaget.
Jacob Mark (SF), 2018-03-15:
Tak for det.
Jeg havde sådan håbet, at Enhedslisten ville stemme for det her, men det kommer ikke til at ske.
Jeg har to spørgsmål.
Det ene drejer sig om, at Enhedslisten også var kritisk ved den sidste lov, vi lavede, hvor vi styrkede tilsynet.
På samme måde var Enhedslisten sidste gang kritisk over for noget og positiv over for noget andet.
Det noterede jeg mig.
Men hvordan mener Enhedslisten egentlig at det er gået med den lov fra sidste gang?
Er man blevet bekræftet i sin bekymring, eller er det egentlig gået godt?
For jeg synes egentlig, at det ser ud til, at det, vi lavede, har været et effektivt virkemiddel.
Jeg vil godt høre, hvad Enhedslisten tænker om det.
Det andet er om den her nødknap, hvor man kan tage tilskuddet fra privatskoler og friskoler med det samme, hvis man virkelig er bekymret – det er STUK , der kan gøre det.
Mener Enhedslisten virkelig, at hvis der sidder et tilsyn, der vurderer, at en tilstand ude på en skole er så alvorlig, at man bør lukke skolen med det samme, så bør man alligevel acceptere, at eleverne møder i skole i op til 3 måneder med sådanne tilstande, for det er jo det, der kan ske i dag?
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-03-15:
Så det vil sige, at de ting, der er blevet afdækket i forbindelse med bl.a. muslimske friskoler, ikke har haft nogen væsentlig indflydelse på Enhedslistens politik?
Nogle af de ting er jihadmateriale, ekstreme organisationer, der støtter friskolerne, manglende styr på økonomien, forsøg på radikalisering osv. osv, og de ting har slet, slet ikke haft nogen indvirkning på Enhedslistens politik på dette område?
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-03-15:
Efter min opfattelse vil ministeren have beføjelser til at gøre noget ved det sidste allerede med den lovgivning, der ligger, men det kan vi jo prøve at få belyst i udvalgsarbejdet.
Jeg har ikke noget grundlag for at vurdere, om skærpelsen har haft nogen gavnlig virkning.
Til gengæld har det været min oplevelse, at de skærpelser, der har været, har haft en meget negativ virkning og har fået italesat de frie skoler på en meget ubehagelig måde og har været med til at skabe en mistænkeliggørelse af den måde, man driver frie skoler på.
Så jeg vil ikke udelukke, at der kan være enkelte positive effekter af det.
Jeg har ikke set det dokumenteret nogen steder; jeg synes først og fremmest, at det har været problematisk.
Jacob Mark (SF), 2018-03-15:
Det kan godt være, vi ser forskelligt på det.
Jeg tror i virkeligheden, at det, at vi styrkede tilsynet, har været rigtig godt, og at det også har været medvirkende til, at man har fået sat fokus på nogle af de skoler, der gør det rigtig skidt, og som kaster et dårligt lys på alle de mange skoler, der gør det godt.
Bare et kort spørgsmål: Når ordføreren kigger på de gode ting, der ligger her – altså forbuddet mod anonyme donationer, whistleblowerordning og sådan nogle ting, som SF og Enhedslisten normalt kæmper sammen for i andre sammenhænge – vurderer Enhedslisten så ikke, at de gode ting, altså også flere uanmeldte besøg, alligevel vejer tungere end de få ringe ting, som Enhedslisten mener der ligger i lovforslaget?
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-03-15:
Jeg interesserer mig for partiers udvikling, og Enhedslisten var jo enig med alle andre, bortset fra fru Merete Riisager og Liberal Alliance og Dansk Folkeparti, om ikke at sige ja til en høring om muslimske friskoler, og man støttede heller ikke vedtagelsesteksten under forespørgselsdebatten, og i det hele taget syntes man ikke, at tilsynet skulle skærpes.
Nu siger Enhedslisten ja til dele af lovændringen, som vi behandler i dag, så hvad er det, der har bevirket, at Enhedslisten er nået til den konklusion?
Hvad er der sket i den udvikling?
Er der noget, som man har lagt mærke til i de sidste 2, 3, 4 år, der har gjort, at man har bevæget sig så meget?
Det kunne jeg godt tænke mig at få et svar på.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-03-15:
Det er rigtig godt at have åbenhed om økonomiske tilskud, ikke bare til friskoler, men også i andre sammenhænge, og det er et synspunkt, vi helt generelt har her i Folketinget.
Det er også helt generelt vores synspunkt, at det er fornuftigt med whistleblowerordninger mange steder i vores samfund.
Så det er ikke mit indtryk, at der her er sket nogen bevægelse fra vores side, men jeg tror måske mere, at andre har løftet nogle af de gode ideer, vi har præsenteret i andre sammenhænge, ind på friskoleområdet, og derfor siger jeg også, at kommer der gode ideer, ikke mindst hvis de er inspireret af os, er der ingen grund til ikke at støtte dem.
Anni Matthiesen (V), 2018-03-15:
Tak for en rigtig god ordførertale.
Jeg kan da sige, at det glæder mig rigtig meget, at SF også gerne vil værne om friheden til de frie skoler.
For der er ingen tvivl om, at der, hvor frihedsgraden jo selvfølgelig også bliver sat lidt på spil, er, når vi laver flere og flere tilsynskrav, kan man sige.
Jeg vil egentlig gerne høre, om SF's ordfører måske kunne sige lidt om, hvornår vi vil gå for langt – altså jeg ved godt, det er et stort spørgsmål – i forhold til at vi så ikke stadig væk har frie skoler.
Det er jo egentlig der, hvor jeg synes at bekymringen i hvert fald for mig personligt ligger, altså hvis vi blander os for meget i forhold til de her også forældrebårne skoler, og hvor vi egentlig, kan man sige, tager det ansvar væk fra forældrene.
Jeg er helt enig i og står også fuldt og fast på mål for det, vi nu vedtager i dag.
Men jeg tænker bl.a. på noget af det, som vi også talte om, da jeg holdt tale, altså i forhold til elevernes trivsel osv.
Hvor langt skal vi gå?
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-03-15:
Vi synes ikke, at man kan handle med retssikkerheden.
Altså, fordi der ligger et fornuftigt forslag om en whistleblowerordning, mener vi ikke, at man kan sige, at det derfor ikke er så vigtigt, at der er retssikkerhed i forhold til at godkende og lukke skoler.
Det giver jo ingen mening, det kan man jo ikke veje op imod hinanden.
Derfor kan det måske være, at SF vil være med til at overveje, om vi kan dele det her forslag op, sådan at lige præcis de ting, vi er enige om – der er jo ingen grund til, at vi ikke forsøger at skabe enighed om dem – er i ét forslag, mens de ting, hvor vi har åbenlyst forskellige vurderinger, altså i forhold til retssikkerhed, er i et andet forslag, og vi altså deler os efter anskuelser, når vi skal stemme.
Jacob Mark (SF), 2018-03-15:
Vi skal gå så langt, at vi altid sikrer barnets tarv, uanset om et barn går på en folkeskole eller en friskole.
Og det er derfor, jeg mener, at vi skal lave trivselsmålinger på friskoler og privatskoler.
Uanset hvilken skoleform der er, skal vi være sikre på, at børnene trives, og at de har et retssikkert grundlag, f.eks. når de udskrives.
Derfor mener jeg, at vi kan gå længere der.
Jeg synes ikke, at vi skal gå længere i forhold til det pædagogiske og det værdimæssige.
Jeg mener, at det, der gør friskolerne stærke, er, at de kan lave pædagogik på andre måder end folkeskolen. Så jeg vil f.eks. ikke ind at bestemme, hvor mange test der skal være, eller at de nu skal tage elementer fra folkeskolereformen.
Og jeg mener også, at det, at man kan anskue verden på andre måder, end flertallet af befolkningen gør, er fint, så længe det overholder frihed og folkestyre-kravet.
Annette Lind (S), 2018-03-15:
Der er overhovedet ingen tvivl om, at vi synes, at folkeskolen skal være det naturlige førstevalg, og vi mener også, at der er færre, der skal gå i fri- og privatskolerne.
Men det ændrer jo ikke ved, at mange af de fri- og privatskoler, der er, klarer sig rigtig godt, og her skærer vi altså alle over en kam og tager ikke fat der, hvor der er problemer, og det er netop på de muslimske friskoler.
Så jeg fik ikke et svar på, hvornår ministeren vil tage fat på de muslimske friskoler i forhold til at skærpe de her ting – altså, vi taler nøjagtig om de muslimske friskoler og ikke alle andre.
Og vil ministeren være med til at diskutere det nu, hvor vi er i gang med diskussionerne og forhandlingerne om parallelsamfund?
Vil ministeren være med til at diskutere de muslimske friskoler i forhold det?
Det har jeg sagt i forhandlingerne.
Merete Riisager (LA), 2018-03-15:
Det er jo sådan helt at vende verden på vrangen.
For som hr. Alex Ahrendtsen sagde, var det jo lige præcis Liberal Alliance og Dansk Folkeparti, der i sin tid bad om overhovedet at blive gjort klogere på det her område, for vi kunne se, at der var nogle problemer.
Det afviste man pure i Socialdemokratiet.
Man ville overhovedet ikke kigge på det, for der var ikke nogen problemer.
Og nu siger ordføreren så, at man vil tilbagevise, hvad skal jeg sige, grundlæggende principper i samfundet om trosfrihed, altså det, at mennesker har ret til at agere efter deres tro.
Det er jo helt vildt, og det er faktisk svært at svare kort på sådan noget.
Men lad os gemme det for eftertiden, for det kan blive interessant at tage sådan et spørgsmål og svaret på det op ved en senere lejlighed.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-03-15:
Det er ikke ligegyldigt, hvilke partier der sidder ved magten.
Det er heller ikke ligegyldigt, hvilke personer der sidder som ministre, og jeg blev glad, da fru Merete Riisager blev udnævnt til undervisningsminister.
Men jeg var selvfølgelig også lidt mistænksom, for man ved aldrig, hvad der sker med personer, når de bliver ministre.
Der sker ofte det, at man løber fra det, man tidligere har ment.
Hvad hun og jeg forsøgte at gøre i den periode, hvor Socialdemokratiet sad ved magten, stod hun ved.
Og det vil jeg egentlig gerne takke for, for det er et eksempel til efterfølgelse.
Så vil jeg også gerne takke for, at ministeren ved, hvad det her handler om.
Hun har forstået, at vi bliver nødt til at gribe ind over for de miljøer, som udnytter friskoleloven til at udbrede deres islamiske ekstreme dagsorden.
Det har været en fornøjelse, og jeg håber, vi kan fortsætte det og skærpe loven yderligere, hvis der bliver behov for det.
Karin Gaardsted (S), 2018-03-15:
Mange tak for det, formand.
Vi har i Danmark desværre store problemer med personer, der gentagne gange opretter nye virksomheder og snyder med moms og afgifter.
Snyd med moms og afgifter er et problem, der koster den danske statskasse milliarder af kroner.
Det kan gøres ved at benytte og sammenkøre de mange databaser, som de offentlige myndigheder råder over.
Meningen er, at bedre koordination og samarbejde mellem Erhvervsstyrelsen, SKAT og Udbetaling Danmark m.fl. skal afsløre ulovlighederne og få dem til at stoppe.
Det er vores forventning, at udnyttelse af ny teknologi vil føre til en mere effektiv og intelligent kontrol med de personer, der ikke vil leve op til love og regler, og som gentagne gange forsøger at snyde med moms og afgifter.
Vi kan som samfund ikke acceptere, at man kan snyde den danske statskasse.
Som både Udbetaling Danmark og SKAT skriver i deres høringssvar, vil dette have et stort potentiale i forhold til deres arbejde med at identificere potentielle svindlere.
Det støtter vi naturligvis op om fra Socialdemokratiets side.
Der er ingen tvivl om, at samarbejde mellem myndigheder inden for områder, hvor det giver mening, er nødvendigt, og derfor er vi også indstillet på, at myndighederne må anvende og udnytte de oplysninger, myndighederne i forvejen ligger inde med.
For Socialdemokratiet er det naturligvis vigtigt, at det endelige forslag lever op til alle gældende og kommende love omkring persondatasikkerhed og databehandling.
Lovforslaget giver ministeren endog meget brede beføjelser til selv at fastsætte retningslinjerne og reglerne for indsamling og behandling af data.