runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2023-12-12:
Tak, formand.
Tak til statsministeren, og tillykke til statsministeren med den tilstundende fødselsdag.
Jeg synes jo, de her spørgerunder nogle gange er sådan lidt animerede.
Altså, det bliver sådan lidt et teaterstykke.
Vi har indtil videre fundet ud af, at hr. Alex Vanopslagh gerne vil have lavere skatter, og hr. Martin Lidegaard vil gerne have noget mere på klimaet, og for Enhedslisten skal der nogle flere penge ud i samfundet.
Det er jo ikke sådan de store overraskelser.
Så tænkte jeg på, om der mon er nogle områder, hvor statsministeren selv ligesom kunne handle i forhold til den her åbenlyse følelse, der er meget udbredt, tror jeg, af, at der er nogle, der er på et A-hold, og nogle, der er på et B-hold.
Der er nogle, for hvem skattelettelserne vælter ind, lønningerne stiger osv.
Er der noget, statsministeren kunne gøre selv?
Der var der en ting her, hvor vi jo havde en kedelig oplevelse i den forgangne uge med en kollega eller næstenkollega, nemlig fru Mia Wagner, som jo ikke nåede at blive minister.
Det tror jeg på mange måder er en skam.
Men vi kan jo konstatere, at hun, selv om hun ikke satte sig i ministerstolen, alligevel får en løn på knap 700.000 kr.
Det tror jeg, uanset hvor meget veneration man kan have for Mia Wagner og politikere generelt, bidrager til følelsen af, at der er et A-hold og et B-hold.
Det tror jeg måske vil være lettere for statsministeren at gøre noget ved end det, vi talte om sidst, med KL og Djøf osv.
Så derfor vil jeg starte den her samtale med at spørge, om statsministeren måske vil gøre noget ved det, at politikere, der end ikke sætter sig i den stol, de er blevet tilbudt, alligevel kan score knap 700.000 kr.
Mette Frederiksen (S), 2023-12-12:
Jeg er igennem årene blevet spurgt til mange sygemeldinger fra politikere med forskellig anciennitet og fra forskellige partier, og jeg afholder mig fra at gå ind i det, også i den konkrete sag.
Jeg synes ikke, det er det, der er min opgave, slet ikke når det er konkrete personsager.
Men om den her følelse af et A- og B-hold vil jeg sige: Når vi går ind og laver et lønløft i den offentlige sektor, direkte målrettet dem, der arbejder med mennesker – det er social- og sundhedshjælpere, det er sygeplejersker, det er jordemødre, det er dem, der arbejder i kriminalforsorgen, det er social- og sundhedsassistenter, det er pædagoger – så er det jo et utrolig stærkt ikke bare politisk signal, men politisk våben til at sige, at dem, der arbejder med mennesker, skal have en større anerkendelse.
Det her er jo ikke noget, Dansk Folkeparti har lavet.
Det er den her regering, der nu laver det lønløft, som både handler om de medarbejdere, der er i den offentlige sektor, dem, vi gerne vil have til at være i den offentlige sektor, men som jo også er noget af det vigtigste, vi kan gøre for at sikre, at der er en ordentlig ældrepleje i Danmark, at der er medarbejdere nok, og at dem, der går på arbejde, får lov til at bruge tiden på det, de skal bruge tiden på.
Jeg vil ikke lægge skjul på, at jeg er kistestolt over, at nu går lønløftet til dem, der arbejder med mennesker, dem, der arbejder på de skæve tidspunkter, dem, der tager nogle af de hårde vagter.
Jeg er helt utrolig glad for den aftale.
Men konkrete personsager er jeg også blevet spurgt til tidligere, også omkring spørgerens egne forhold, og jeg afholder mig fra at gå ind i det.
Jeg synes ikke, det er den rigtige måde at diskutere politik på.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-12-12:
Men det, jeg spørger til, er jo de regler, der gælder for politikere, for offentligt ansatte generelt.
Man kan jo nærmest dagligt læse historier.
Det behøver ikke at være ministre, der så ikke når at udøve deres gerning og alligevel får et halvt års løn.
Det kan også være kommunaldirektører, departementschefer osv.
Vi har den tidligere departementschef i Forsvarsministeriet, der nu sidder ovre i Finansministeriet efter at være blevet afskediget på gråt papir og får den samme løn, vistnok det samme ledelsestillæg, og nærmest har et kontor med en telefon, der aldrig ringer.
Hvis man gerne vil have det her land til at hænge sammen, ikke bare geografisk, kulturelt osv., men også i forhold til en følelse af, at vi rent faktisk har nogle nogenlunde enslydende vilkår, så kan man da ikke bare slå for sig og sige, at man ikke vil diskutere folks sygdom.
Statsministeren er da nødt til at forholde sig til, at de regler, der gør, at der er nogle, der bare har en tilværelse på den grønne gren, er hendes og mit og Folketingets ansvar.
Har hun ikke en holdning til det?
Mette Frederiksen (S), 2023-12-12:
Det må man sige at vi er i fuld gang med at gøre.
Men nu bliver der spurgt direkte til en navngiven tidligere minister, og der bliver spurgt til en direkte navngiven embedsmand, og det synes jeg simpelt hen ikke er en ordentlig måde at drive politik på.
Jeg synes ikke, personsager hører til i Folketingssalen.
Jeg er nu igennem mange år blevet spurgt til andres sygdomme og andres situationer og andres sygemeldinger, og jeg har afholdt mig fra at kommentere dem og gå ind i dem, og det vil jeg altså også gøre i de her to konkrete sager.
Tak for det.
Det er simpelt hen ikke rigtigt at påstå, at vi ikke tager det her alvorligt, og det er heller ikke rigtigt, at der ikke er flere penge på vej til vores sundhedsvæsen.
For vi har lige lagt en 2030-plan frem, hvor der er det største løft af velfærden i ca. 15 år, og hvor der alene til sundhedsvæsenet bredt er 5 mia. kr. og 3 mia. kr., ja, faktisk lidt mere, til det løft af psykiatrien, som nogle af os har taget ansvaret for.
Og jeg synes, at der – og det er sagt i al venskabelighed og i en kollegialt god tone – bliver talt udenom.
For man kan jo altid stille sig op og sige, at man kunne finansiere det på alle mulige andre måder.
Faktum er bare, at vi nu laver et løft af erhvervsskolerne, og at vi prioriterer nogle af de unge, der har allermest behov for at blive prioriteret, og det gør vi bl.a., fordi vi har turdet lave en universitetsreform, hvor Enhedslisten ikke alene ikke er med, men man også stemmer imod.
Jeg havde også diskussionen her tidligere i dag, og jeg kan faktisk helt utrolig godt forstå, hvis der sidder nogle danskere, der tænker, at regeringen på den ene side siger, at der kommer flere penge til sundhedsområdet i de kommende år, og det gør der både til psykiatrien og det somatiske område, og at der samtidig har været en svær budgetlægning.
Og den budgetlægning hænger jo både sammen med, at vi er og har været i en tid med inflation, som vi heldigvis har fået styr på, og at der er nogle udgifter, der løber lidt løbsk for os.
Det gælder både i kommuner og i regioner.
Hvad angår regionerne, er det bl.a. på medicinområdet, og derfor har vi behov for at komme ind og få en bedre styring af dele af den offentlige økonomi.
For der er i regeringen ikke noget ønske om, og det tror jeg faktisk heller ikke der er i Folketinget, og det er heller ikke mit indtryk at der er det i regionerne, at vi netop ikke skal have det nære sundhedsvæsen.
Så der er altså i de her år en budgetlægning, som har været svær på grund af nogle andre forhold, og vi har så et ønske om at styrke det nære sundhedsvæsen, og det lytter jeg mig også til at der er bred opbakning til.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-12-12:
Det synes jeg også er glædeligt, nemlig at folk, der går på arbejde, kan betale mindre i skat.
Jeg synes også, det er helt på sin plads.
Vi har et økonomisk råderum på lige knap 70 mia. kr., og der er historisk mange penge i statskassen, så der mangler ikke nogen penge.
Det er så en anden ting, hvor jeg undrer mig lidt over, hvorfor i alverden man så skal indføre den her nye millionærskat.
Jeg kan så forstå, at det er for at tilfredsstille nogle balancer og noget med Ginikoefficienter og frem og tilbage, og på det ene tidspunkt er det okay, hvis det sker med nogle ændringer i forskerskatteordningen, men bagefter var det så åbenbart ikke et forslag.
Men lad det ligge.
Der mangler ingen penge i statskassen.
Det er ikke sådan, at de her penge bliver indkrævet for at finansiere et eller andet eller for at løse et problem, det er alene for at tilfredsstille et politisk ønske om, at hvis man sænker skatten for nogle hårdtarbejdende danskere, sygeplejersker, og hvad ved jeg, skal man samtidig gå ud og sige: Bare rolig, de største talenter, dem, der har de højeste indkomster, får også lige et gok i nødden.
Mener statsministeren ikke, at det grundlæggende er udtryk for en manglende saglighed, at det er nødvendigt, når skatten ikke tjener andre formål end at tilfredsstille den der indre svinehund?
Mette Frederiksen (S), 2023-12-12:
Det vil vi bestemt gerne, og nu ved jeg jo, at spørgeren har beskæftiget sig indgående med det her, også tidligere og ikke mindst fra en børnevinkel.
Det er jo en af de allerallermest alvorlige forbrydelser, man overhovedet kan begå, nemlig at forulempe, krænke, voldtage og begå overgreb, ikke mindst på mindreårige, som er et ret stort problem, desværre, og derfor er det helt rigtigt at sætte fokus på det.
Jeg er ikke bekendt med de konkrete sager.
Det, jeg hører, gør selvfølgelig et kæmpekæmpestort indtryk, og jeg kan generelt give tilsagn om, at ikke mindst det her område inden for justitsområdet er noget, vi meget, meget gerne vil være med til ikke alene at have et fokus på, men også at få gjort noget ved.
Så det er et ja.
Anna Falkenberg (SP), 2023-12-12:
Sidste gang jeg stod her, spurgte jeg statsministeren om mange emner, bl.a. om rigsfællesskabets fremtid.
Men samtidig siger statsministeren også i åbningstalen, at regeringen ønsker et respektfuldt og ligeværdigt fællesskab.
Men når jeg så bevæger mig rundt i Danmark og besøger familie, er til forskellige debatarrangementer, holder oplæg og bare ser i min mailboks i det hele taget, så oplever jeg et meget sort-hvidt billede af Færøerne.
Man kan sagtens møde og møder ofte holdninger som: Hvis I ikke gør det eller retter ind, så må vi bare skære jer i bloktilskud.
Det er holdninger, jeg oplever ude i det danske samfund, og jeg synes, det er en meget primitiv holdning til vores fællesskab, og måske bunder det i bund og grund i manglende viden om, hvad Færøerne og hvad rigsfællesskabet egentlig er.
Så den ligeværdighed og respekt, som statsministeren taler om og også har talt om her i dag, er ikke altid det, jeg møder i den danske befolkning.
Derfor går mit spørgsmål på: Synes statsministeren ikke, at der er et generelt behov for en debat om rigsfællesskabet i Danmark og af danskere?
Mette Frederiksen (S), 2023-12-12:
Jeg kan i hvert fald uden at ryste på hånden sige, at spørgeren aldrig nogen sinde har hørt mig eller regeringen give udtryk for den slags, som jo i mine øjne ville være sådan noget revolverpolitisk samarbejde, og det er ikke det, vi skal have.
Jeg har selv, håber jeg, bidraget til at skabe en fremdrift i forhold til vores rigsfællesskab og i hvert fald engageret mig meget i det, og jeg synes også, at vi igennem de senere år har truffet nogle beslutninger, som er med til at understøtte, at forholdet kan være ligeværdigt og ordentligt og respektfuldt.
Om vi har behov for en generel drøftelse i Danmark, er egentlig et meget godt spørgsmål.
Jeg er ikke i tvivl om, at der er behov for et større kendskab.
En del har jo sagt gennem tiden, at det er lidt mærkeligt, at der nok er flere danske børn, der efterhånden har besøgt Thailand på den anden side af jordkloden, end der har været rundt i de andre dele af riget.
Der er heller ikke nogen tvivl om, at mange i Grønland og Færøerne jo forholder sig til Danmark, fordi man måske kommer hertil for at gå i skole, tage uddannelse, for at modtage behandling på et sygehus eller undervejs i sit liv kommer til Danmark og måske bor her i en periode eller slår rødder her, mere end tilfældet er den anden vej rundt.
Så jeg tror, det er helt rigtigt, at kendskabet kunne være højere; det ville være godt, hvis det blev højere.
Om vi har behov for en diskussion af, hvad det er for et rigsfællesskab, vi gerne vil have, er jeg ikke sikker på.
For det er muligt, at man hører den type udsagn, men jeg oplever en generel opbakning til, at vi har et rigsfællesskab, og jeg må sige, at jeg meget, meget sjældent bliver mødt af folk, der kommer og siger til mig: Hvis ikke de makker ret, Mette, så må du bare tage pengene fra dem.
Det tror jeg faktisk ikke kan tages som et udtryk for, hvordan danskerne generelt ser på rigsfællesskabet.
Men der mangler kendskab, det tror jeg er rigtigt.
Anna Falkenberg (SP), 2023-12-12:
Det er jeg som sådan enig i.
Jeg møder jo også rigtig mange positive bemærkninger og folk, der gerne vil vide mere om Færøerne, og også en erkendelse af, at de faktisk ikke er blevet eksponeret særlig meget for hverken rigsfællesskabet eller Færøerne eller Grønland i deres opvækst.
Bl.a. også derfor har jeg prioriteret meget i de finanslovsforhandlinger, der har været, at der bliver afsat nogle penge til at øge vidensniveauet i Danmark og særlig blandt børn og unge.
Så en ting, jeg gerne vil spørge videre ind til i forhold til det, er vedrørende det folkeskoleforlig, der skal laves nu.
Har man fra regeringens side en ambition om at tage Færøerne og Grønland med ind i det folkeskoleforlig?
For jeg føler faktisk, at det er i folkeskolen, at vi skal få løftet vidensniveauet om Færøerne og Grønland, for det er der, frøet ligesom bliver sået fra start af.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-12-12:
Jeg vil gerne takke statsministeren for et ærligt svar og også for, i hvert fald sådan indirekte, at anerkende, at vi også er nødt til at have et fokus på Grønland, og jeg håber, at man, når der er forhandlinger om det her, så også vil invitere Grønland med.
I kriminalforsorgen i Grønland opererer vi med en overbelægning på grund af pladsmangel, og det betyder, at der er flere, der afsoner i samme celle.
I den forbindelse kunne man i Grønland i sidste uge læse i avisen AG, at der var en 23-årig mand, som var idømt forvaring på grund af gentagne seksualforbrydelser.
Han havde skaffet sig adgang til et børnehjem og begået et overgreb på en mindreårig pige, og under tilbageholdelsen i anstalten sad han sammen med en ældre medindsat, som han også forsøgte at voldtage.
Det her er jo en voldsom sag, og i Grønland er det noget, som vi ser strengt på, og noget, som vi er bekymrede for.
Men vi ser også, på trods af at vi har sikret penge til noget krænkerbehandling, at vi har 24 personer, som afventer afsoning i form af den her krænkerbehandling.
Mette Frederiksen (S), 2023-12-12:
For det første vil jeg sige, at jeg er meget enig i, at det også er det moderne Grønland og Færøerne, vi skal orientere os imod.
Det har været et ønske igennem en årrække fra nogle af dine kolleger.
Jeg tror, det er rigtigt, at der måske lidt har været en tendens til, at man har kigget tilbage i tid, og der er jo også nogle historiske træk ved begge samfund, som er enormt fascinerende, men som ikke er, kan jeg godt tillade mig at sige, meget repræsentative for det liv, der leves i dag, i hvert fald ikke, hvis det får lov til at stå alene.
Så jeg synes, det er meget rigtigt at have et fokus på det moderne, både i kunsten og kulturen, men også i den måde, man bor og lever på og handler og organiserer sig som samfund på.
Så det mener jeg er rigtigt.
Selvfølgelig skal rigsfællesskabet være en del af den almene undervisning, man modtager som barn og ung i Danmark.
Hvordan vi præcis skal gøre det, skal man nok diskutere med den ansvarlige minister.
Derfor kommer vi også til at reducere rigtig, rigtig meget i de mål, der er, for folkeskolen.
Men selvfølgelig er det at tilhøre et rigsfællesskab en del af almendannelsen, det er jeg enig i.
Anna Falkenberg (SP), 2023-12-12:
Tak for det svar.
For ét er løn- og arbejdsvilkår, men noget andet er arbejdsredskaber.
For vi oplever nu, at både politiet og kriminalforsorgen og domstolene på Færøerne ikke oplever, at de har de samme arbejdsredskaber, som de danske kredse har.
Det synes jeg er en udfordring, og det synes jeg også er noget, man bør tage alvorligt i regeringen, og når man laver nye forlig osv.
Så mit sidste spørgsmål vil faktisk gå på det.
Synes statsministeren, det er i orden, at en færøsk politibetjent ikke har de samme arbejdsredskaber som en dansk politibetjent?
Mette Frederiksen (S), 2023-12-12:
Det er jeg ikke sikker på jeg kan give et fyldestgørende svar på, fordi kriminalitetsbilledet trods alt også er forskelligt.
Så der kan jo godt være nogle opmærksomhedspunkter i forhold til kriminalitetsscenen i Danmark, der er anderledes.
Så det kommer lidt an på, hvad det er, vi taler om.
Generelt vil vi jo gerne være med til at sikre, at der er ordentlige vilkår, både hvad angår kriminalforsorg, politi og domstole, og som jeg sagde det før, er vi altså ikke tilfredse med det niveau, vi har i Danmark.
Så det er i hvert fald vigtigt, synes jeg, at der efter den her debat i dag ikke står et billede tilbage af, at alt er perfekt i Danmark.
Det er det desværre ikke.
Der er ventetid; vi vil gerne have endnu mere politi, vi vil gerne have højere straffe for nogle kriminalitetsformer; vi har udfordringer på kapacitet, og det gælder tilsvarende i andre dele af rigsfællesskabet.
Så jeg er ikke sikker på, at jeg kan svare helt præcist på det spørgsmål, der bliver stillet.
Sjúrður Skaale (JF), 2023-12-12:
Tak for det.
Julen står for døren, svøbt i verdens smukkeste fortælling om englen, der siger til hyrderne på marken: Frygt ikke.
Det er fortællingen om stalden og krybben, og det er budskabet om fred til mennesker med guds velbehag.
[Taleren talte færøsk]
... Det lyder smukkere på ens modersmål, men budskabet om fred er det samme for alle mennesker.
Jul og krig passer ikke sammen.
Derfor er en af de værste historier fra Vietnamkrigen den om julebombningerne i 1972, og derfor er fortællingen fra første verdenskrig, hvor våbnene en julenat blev tavse, og hvor der i stedet for skud lød salmesang fra skyttegravene, noget af det mest gribende, man kan høre om.
Op til julen 2023 har vi to krige, som står i skærende kontrast til julens håbefulde budskab om fred.
Støtten til Ukraine er i fare for at tørre ud.
Krigen er grusom i sig selv, men hvis den tørrer ud, skaber det frygt i Ukraine, frygt i nabolandene og frygt i hele Europa.
Der er mange, der som hyrderne på marken hin julenat er ramt af frygt, og som tørster efter håb.
Nu er statsministeren ikke nogen engel, der kan komme ned fra det høje med et budskab.
Hun er heller ikke præst, men hvis hun var præst, ville hun så kunne begrunde juleevangeliets håbefulde budskab i dag, og hvordan ville hun kunne begrunde det?
Hvor er håbet i forhold til de to voldsomme krige?
Med hvilken ret kunne man i dag sige: Frygt ikke?
Mette Frederiksen (S), 2023-12-12:
Først og fremmest vil jeg sige tak for denne poetiske tilgang til spørgetimen, som jeg antager kommer til at stå i skærende kontrast til de spørgsmål, der måtte komme fra dagens øvrige spørgere.
Jeg vil ikke forsøge at kaste mig ud i en teologisk tilgang til den verden, vi ser.
Det har vi andre til.
Er jeg selv håbefuld?
Ja, det er jeg absolut, for selv om der er tale om to meget, meget svære situationer, har vi som menneskehed overvundet ting, der var værre end det, vi står med nu.
Det skal vi fastholde.
Den danske position er lige så klar og lige så tydelig, som den har været hele vejen igennem.
Israel og Gaza er en anden type konflikt, som har enormt store konsekvenser og alt for mange ofre, men det ændrer ikke på, at jeg selv personligt fortsat er optimist og håbefuld, også selv om freden ikke ligger lige rundt om hjørnet.
Vores moderne verdenshistorie er jo desværre også fyldt med eksempler på, at freden ikke altid er kommet af sig selv – det er den faktisk meget sjældent – men at vi som mennesker har været nødsaget til at gribe ind militært for at forsvare det, vi tror på, og dem, vi tror på, og der er vi desværre igen.
Sjúrður Skaale (JF), 2023-12-12:
Tak for svaret.
Det var meget i julens ånd, vil jeg sige.
Jeg har lige været med Det Udenrigspolitiske Nævn i Ukraine og i Moldova, og krigen er jo grusom.
Men det, man er meget, meget bange for, er det med den vigtigste allierede, nemlig USA, som også er Danmarks vigtigste allierede – selvfølgelig kan statsministeren ikke sige noget om, hvilke beslutninger der træffes dér – og de signaler, der kommer fra Kongressen, om, at man ikke længere vil støtte Ukraine.
Og hvis en vis person bliver valgt som præsident, er budskabet rimelig klart: Så standser støtten til Ukraine.
Og så er det næsten lige meget, hvad Danmark og andre små lande gør, fordi en så utrolig væsentlig del af støtten jo kommer fra USA, og det er det, som skaber frygt.
Jeg ved godt, at statsministeren ikke kan sige, hvad man vil gøre i USA osv. osv., men kan hun fastholde håbet om, at støtten vil fortsætte?
Mette Frederiksen (S), 2023-12-12:
Det er jeg meget enig i, men vi har samme problem i Danmark.
Der er det også kapaciteten, der udfordrer os.
Jeg vil gerne selv have markant højere straffe for eksempelvis vold og voldtægt, men vi har kapacitetsudfordringer.
Det har vi i Danmark, og det har vi i Grønland.
Og det piner mig, for jeg ville jo allerhelst have, at det alene var retspolitiske overvejelser, der afgjorde, hvad det er for en retspolitik, vi kan føre.
Men i det moderne samfund er der kapacitetsudfordringer, og det er der også på sundhedsområdet og andre steder, og det skal vi så navigere efter, så godt vi overhovedet kan, og derfor har vi anmeldt en strafreform, hvor vi også kommer til at kigge på kapacitet.
Det er ikke så lang tid siden, der blev bygget nyt i Grønland, som jo har været et meget, meget stærkt ønske igennem en årrække.
Pelle Dragsted (EL), 2023-12-12:
Det er bare som et eksempel, og det ville måske have varmet andre socialdemokratiske hjerter.
Jeg tror, vi må konstatere, at der ikke er nogen hjælp på vej fra denne regering, der kan stoppe de fyringer og nedskæringer, der er på sygehuse over hele landet, og det synes jeg er forkert, og jeg synes, det er uansvarligt.
Vi har i dag lige fået at vide i Økonomisk Redegørelse, at der et overskud på statens finanser på 75 mia. kr. i år.
Inflationen er en dårlig undskyldning.
Vi har fået et svar fra Finansministeriet, som viser, at det, selv hvis man lukkede det hul, så ville have – og jeg citerer – tæt på ingen betydning for inflationen.
Det kan man i Økonomisk Redegørelse også læse har inflationære virkninger.
Så jeg synes, det er, som om regeringen ikke forstår alvoren i den situation, der er i vores sundhedsvæsen, og jeg tror måske, at den her virkelighedsfjernhed er noget af årsagen til, at regeringen kan fejre sin fødselsdag i en situation, hvor vælgerne i hobetal vender den ryggen.
Men alligevel tillykke med fødselsdagen.