Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-02:
Det er rigtigt, at jeg ikke udelukker det, men det er så omvendt ikke rigtigt, at jeg siger, at der formentlig bliver et behov for det.
Altså, tingene går virkelig hurtigt, og jeg tør ikke spå om, hvad vi har behov for at udbygge om 20 år – det tør jeg virkelig ikke.
Jeps, der var jeg.
Jeg må på det kraftigste anbefale, at beslutningsforslaget forkastes.
Det er der flere grunde til.
For det første går beslutningen om at bebygge en mindre del af Amager Fælled langt tilbage.
Helt konkret var det i 1992, at Folketinget i forbindelse med stiftelsen af Ørestadsselskabet I/S første gang traf beslutning om, at Ørestaden skulle udvikles.
Senere i 2007 i forbindelse med stiftelsen Metroselskabet og By & Havn traf Folketinget beslutning om, at By & Havn skulle indtræde i samtlige rettigheder og pligter, der hørte til Ørestadsselskabets arealudviklingsaktiviteter.
Loven blev vedtaget med et bredt flertal.
Kun Enhedslisten stemte imod.
Heller ikke i Københavns kommuneplan er udviklingen af Ørestaden en nyhed.
For det andet blev det i 1992, da man vedtog, at Ørestaden skulle udvikles, samtidig besluttet, at der skulle nedsættes et Ørestadsråd, som bl.a. skulle sikre hensynet til naturværdierne.
I 1995 blev der på baggrund af en international arkitektkonkurrence skabt en helhedsplan for Ørestaden.
Den del af Amager Fælled, som oprindelig var omfattet af Ørestadsarealet, var på 86 ha.
Efter inddragelse af Ørestadsrådet blev projektområdet indsnævret til blot 18,7 ha svarende til kun 22 pct. af det oprindelig tiltænkte byggefelt på Amager Fælled.
Samtidig blev man enig om placeringen af byggefeltet, nemlig i hjørnet af Vejlands Allé og Ørestads Boulevard.
Man blev desuden enig om at friholde de mest værdifulde vådområder, herunder Grønjordssøen, fra bebyggelse.
Folketinget vedtog herefter en ændring af Ørestadsloven, så naturområdet rundt om projektområdet og området omkring Grønjordssøen ikke kan bebygges, men alene anvendes til naturpleje og etablering af stier.
Det projektområde, som vi i dag taler om, og som bl.a. Danmarks Naturfredningsforening har været med til at anbefale, er altså for at tilgodese naturen allerede blevet kraftigt indsnævret.
Til sammenligning kan jeg nævne, at området udgør cirka 6 pct. af Amager Fælled, ca. 1 pct. af Kalvebod Fælled og ca. 0,5 pct. af Naturpark Amager, som i øvrigt er tre gange større end Dyrehaven.
Så der vil altså fortsat være et meget stort naturområde tilbage, når projektområdet er blevet bebygget.
Københavns Kommune har udarbejdet en udviklingsplan med anbefalinger til rekreative muligheder og naturpleje for Amager Fælled og det nordlige naturområde i Ørestaden.
Anbefalingerne i denne udviklingsplan følger By & Havn naturligvis.
By & Havn vil bl.a. foretage en række tiltag, der forbedrer levevilkårene for de internationalt fredede padder, så deres økologiske funktion i området opretholdes.
Tiltagene omhandler primært etablering af nye vandhuller og oprensning af eksisterende vandhuller uden for projektområdet samt sikring af en passagemulighed mellem paddernes ynglesteder nord og syd for projektområdet.
Hvad angår fredede og sjældne planter, vil By & Havn i den videre bearbejdning af masterplanen for området vurdere, hvordan fællednaturen kan indgå som et vigtigt element i det nye byområde.
By & Havn er således meget opmærksom på hensynet til naturen i projektområdet, herunder både den fredede natur og den mere sjældne natur.
Sidst, men ikke mindst, er der naturligvis også spørgsmålet om økonomien.
Hvis området ikke udvikles som forudsat, vil det medføre et betydeligt hul i form af et milliardbeløb i By & Havns økonomi.
Selskabet By & Havn er født med en betydelig gæld på 9,2 mia. kr.
Selskabet har således upfront skullet bidrage til finansieringen af den københavnske metro, herunder både den nuværende metro og Cityringen, i forventning om, at By & Havn over årene kan forestå arealudviklingen af sine arealer og ejendomme, der igennem et efterfølgende salg kan medvirke til at nedbringe gælden.
Efter stiftelsen har selskabet desuden skullet bidrage til finansieringen af en række andre større infrastrukturprojekter, herunder metroen til Nordhavn, Sydhavnsmetroen samt Nordhavnstunnelen.
Selskabet har i dag en nettogæld på ca. 15 mia. kr.
En helt central forudsætning for, at selskabet kan nedbringe denne gæld, er, at der ikke sker en udhuling af selskabets ejendomsportefølje, herunder projektområdet Ørestad Fælled Kvarter.
De infrastrukturprojekter, som vi alle sammen allerede i dag nyder godt af og kommer til at nyde godt af, finansieres altså i stort omfang gennem indbetalinger fra By & Havn.
Betalingerne er gennemført.
Dertil kommer, at selskabet har en forpligtelse til i givet fald at finansiere en budgetreserve på ca. 2 mia. kr. vedrørende Sydhavnsmetroen.
Selskabet har derfor for sit vedkommende en større gæld, der skal afvikles gennem salg af arealer som forudsat af Folketinget.
Der har fra start været et bredt flertal for denne model.
Nu har vi også et fælles ansvar for at sørge for, at rammerne for gældsafvikling opretholdes.
Vi kan ikke bare løbe fra regningen i elvte time.
De løsningsforslag, der nævnes i beslutningsforslaget, har ingen gang på jorden.
For det første kan man ikke uden videre konvertere et hul i By & Havns økonomi til en forlængelse af tilbagebetalingstiden for Metroselskabets gæld.
Der er tale om to selvstændige juridiske enheder.
Endvidere er Metroselskabets gæld i forvejen tidligst tilbagebetalt i 2065.
Det taler ikke for en yderligere forlængelse.
For det andet råder By & Havn ikke over andre arealer i Ørestaden til boligformål bortset fra ca. 120.000 etagemeter i Ørestad Syd.
Derudover er det resterende område på fælleden, som ejes af henholdsvis staten og Københavns Kommune, fredet og kan derfor ikke bebygges.
Det er jeg meget enig i.
Men jeg mener ikke, at byggeriet på Amager Fælled, herunder Ørestad Fælled Kvarter, er en forkert beslutning, og med det brede flertal, der har været med til at træffe beslutningen i sin tid, i tankerne tænker jeg, at jeg ikke er alene om den holdning.
De bekymringer, der måtte være til naturen på det meget begrænsede projektområde, er der altså allerede én gang taget hensyn til og hånd om.
Beslutningsforslaget bør derfor forkastes.