Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-04-08:
Mange tak for det, formand.
Debatten i dag handler om, hvordan vi griber den digitale fremtid, om Danmarks digitale udvikling, hvordan vi sikrer en digital udvikling med ansvarlighed, retsligt omhu og blik for de mennesker, som det hele handler om.
Jeg er således enig med SF's ordfører i, at det bør være mennesker og vores trivsel, der er i centrum.
Danmark er, som det fremgår af redegørelsen et digitalt foregangsland, og det skal vi være stolte af, men det må ikke blive en sovepude.
Jeg er enig i, at vi ikke må hvile på laurbærrene.
For mens vi ligger foran mange andre lande, går udviklingen globalt så hurtigt, at det i realiteten svarer til at stå stille, hvis ikke vi fortsætter med at holde et højt tempo, ligesom vi også på områder kan se, at det halter bagefter, bl.a. hvad angår SMV'erne.
Det digitale er jo en kæmpe gave.
Vi kan bare tage sådan noget som MitID og Digital Post, som sparer erhvervslivet for over ½ milliard kr. hvert eneste år.
Det er et godt eksempel på, hvad digitaliseringen kan gøre.
Den kan frigive tid, og den kan sikre arbejdsglæde.
Tidligere har en masse medarbejdere beskæftiget sig med forholdsvis monotont arbejde, som sådan noget som Digital Post så overflødiggør, og det er jo godt, det er innovation.
Nu står vi så over for en historisk mulighed for at bruge kunstig intelligens og andre nye teknologier til at frigøre tid i både det offentlige og det private.
Vi kan fjerne meningsløse rutineopgaver og pseudoarbejde, og vi kan gøre borgerbetjeningen bedre, og det håber jeg da vi som Folketing kan blive enige om at handle på i højt tempo og finde midlerne til at investere i og sikre rammebetingelserne til.
Så mit budskab skal være klart: Vi skal bruge digitaliseringen til at fremme produktivitet, velstand, øge kvaliteten i vores velfærd og give danskerne mere arbejdsglæde.
Men vi skal ikke kun måle os på hastighed, vi skal måle os på, hvordan digitaliseringen netop understøtter den her menneskelige trivsel, jeg nævnte før, vores fællesskab og vores demokrati, og det er her, balancen skal findes, for vi skal digitalisere med omtanke, vi skal gøre det klogt, vi skal være ærlige om de udfordringer, som digitaliseringen også medfører.
For et er, hvad teknologien kan, noget andet er, hvad den gør ved os som mennesker, især vores børn og unge.
Eksempelvis har en overdigitalisering jo været med til at gøre skade på vores folkeskole, det kan vi se i alle de undersøgelser, vi kigger på, i forhold til fagligt udbytte.
Der er det, der hedder TIMSS-undersøgelsen, der måler matematikfærdigheder, der er PIRLS-undersøgelsen, der måler læsefærdigheder, og tallene er alle sammen styrtdykket, og det er, fordi man måske har digitaliseret med manglende omtanke, hvad det område af vores velfærdssamfund angår.
I forhold til redegørelsen viser den jo sort på hvidt, at 94 pct. af danske børn er på sociale medier, inden de fylder 13 år, som det også har været nævnt tidligere, og halvdelen er det endda, inden de er fyldt 10 år, og samtidig bruger de rigtig mange timer foran skærmen.
Som det fremgår af redegørelsen, bruger 31 pct. af pigerne mindst 4 timer om dagen alene på sociale medier, og det er problematisk af mange grunde, også af den lidt underbelyste grund, at de sociale medier i kraft af eksempelvis det, der hedder algoritmes forstærkning, altså at de kan vælge at skrue op for nogle budskaber, ned for nogle andre budskaber på en meget uigennemsigtig måde, og det udgør også en demokratisk trussel, fordi det kan være med til at påvirke de holdninger, vi udvikler.
Så der er det også vigtigt, at vi sikrer kritisk tænkning i netop vores folkeskole.
Det er enormt vigtigt, at vi sørger for at overveje den viden, man f.eks. får på DeepSeek, altså om det er en, man egentlig kan stole på.
Derfor er det også godt, at vi nu indfører teknologiforståelse.
Men det er også særlig alarmerende at læse om undersøgelser, der viser, at unge vågner flere gange om natten i løbet af en uge for at tjekke noget på mobilen.
De sover mindre end nogen sinde før, og 78 pct. af eleverne i udskolingen møder trætte i skole.
Der er også undersøgelser, der viser, at det er helt normalt ikke at se sine venner i fritiden i løbet af en uge, fordi det hele nu foregår via skærme.
Og så risikerer vi at opfostre en generation, der er eksperter i at swipe, men som er både socialt og kognitivt er hæmmet og ude af stand til at fordybe sig.
Det ser vi også i den læsekrise, vi har.
Der er det, man kalder et læsehad.
Det synes jeg er problematisk, og jeg synes, at vi skal se i øjnene, at det er uholdbart, at techgiganterne på den måde får lov til at forme børns vaner og hjerner med algoritmer og afhængighedsskabende design.
Det synes jeg vi skal sige fra over for, og det er vi også ved at gøre med bl.a. DSA'en.