runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2018-05-08:
Tak for det.
Jeg vil tillade mig at læse op af en artikel i Politiken.dk fra sidste år.
Den er fra den 3. juni 2017 og handler om den her problemstilling.
Og nu citerer jeg fra artiklen: »
Og han siger så yderligere til citat: »Op mod 9 af 10 filippinske au pairer i Danmark arbejder sort, mens de bor hos værtsfamilien«, vurderer han.
Men ingen myndigheder beder om dokumentation for, at det rent faktisk sker, og sikrer, at au pairen forlader Danmark.
Forhandlingslederen i FOA, Jacob Bang, siger, at sort arbejde og valget om illegal status er udtryk for, at de filippinske kvinder bliver au pairer, fordi de har et økonomisk behov.«
Og så siger han: »Mange au pairer prøver at omgå systemet, og de danske myndigheder prøver at omgå virkeligheden, når de taler om kulturudveksling«, siger han til Jyllands-Posten.«
« Ønsker hr. Marcus Knuth at gøre noget for at løse de problemer, som er omtalt i artiklen, og som har været omtalt igennem mange år i flere artikler, og som ikke er blevet løst, til trods for at der er lavet forskellige politiske tiltag?
Men det handler om arbejdskraft.
Nu skal man kalde det, hvad det er.
Det bryster ministeren sig jo med jævne mellemrum af at gøre, altså at sige tingene, som de er.
Det her handler om arbejdskraft.
Der er ikke meget kulturudveksling tilbage.
Det kan godt være, at der var det engang, men det er der ikke mere.
Ministeren sagde til mig, at hun godt vil kigge på at lave nogle ændringer af ordningen.
Hvad vil man gøre i forhold til de mange au pairer, som ender med at blive i Danmark illegalt?
Vi kan jo se på de rapporter, der kommer fra de private lægeklinikker, som er målrettet til illegale indvandrere, at der er mange af dem, der kommer der, og vi kan se det år efter år, som er tidligere au pairer – personer, som får lov til at komme til Danmark og arbejde i en periode hos en familie; så skal de rejse tilbage, og det gør de så ikke.
De ender med at leve illegalt i Danmark.
Så vi udvikler sådan et parallelsamfund i Danmark for illegale indvandrere.
Hvad vil regeringen gøre ved det?
Det er det ene spørgsmål.
: Synes ministeren, det er rimeligt, at alle dem, der ikke benytter sig af den her ordning, er med til at betale til ordningen?
Det er jo sådan, at der er brugerbetaling på en række områder for værtsfamilien, eksempelvis i forhold til danskundervisning, men det er jo ikke fuld brugerbetaling.
Er det nogle af de områder, hvor regeringen vil kigge på at lave ændringer, hvis det er, at man ikke kan støtte en afskaffelse, og hvis der ikke er flertal for det, altså f.eks. gå ind at sige, at det ikke er rimeligt, at alle dem, der ikke benytter ordningen, er med til at betale til dem, der benytter ordningen?
Og lad os nu være ærlige og sige, at mange af dem, der benytter den her ordning, jo er folk, som har en o.k. økonomi.
Inger Støjberg (V), 2018-05-08:
Ja, det er fuldstændig rigtigt, at det er mange af dem, der har en o.k. økonomi, og det er jo sådan set også derfor, at vi i hvert fald på ingen måde ønsker at forringe den her ordning.
Jeg mener, at der er rigtig mange danske familier, der kunne have stor gavn af at have en au pair i en periode, f.eks. mens børnene er små og man har rigtig travlt på arbejdsmarkedet.
Det giver altså bare lidt mere plads.
Og jeg må simpelt hen bare sige, at jeg er uenig i, at det her kun er et spørgsmål om arbejdskraft.
Det er for mig i høj grad også en kulturel udveksling og en mulighed for danske familier for at få unge ind fra en fremmed kultur, fra en anden verdensdel, men selvfølgelig også at den unge får mulighed for at rejse ud.
Og så synes jeg kun, det er helt naturligt, at man selvfølgelig så går til hånde.
Til spørgsmålet om, hvad vi skal gøre for at undgå, at de her ordninger bliver misbrugt, vil jeg sige, at det skal vi gøre noget for, og det er bl.a. også derfor, at der er kontrol.
Nu henviser hr. Martin Henriksen jo også selv til, at kontrollen virker.
Men det er selvfølgelig også derfor, at hvis man har kendskab til, at ordningen bliver misbrugt, skal man selvfølgelig politianmelde det.
Det er logisk.
Karsten Hønge (SF), 2018-05-08:
Jeg kan ikke lige genkende ministerens billede af, at der skulle være en særlig hård tone over for au pair-familierne, og det ville da også være helt urimeligt.
Det er jo indlysende, at der er masser af familier derude, der behandler deres au pair ordentligt, og det er egentlig heller ikke for meget at forlange.
Jeg mener, vi skal ikke rose folk for, at man bare behandler hinanden ordentligt.
Selvfølgelig er der det, og de familier har det godt, og de har også nogle au pairer, der er glade for at være hos dem.
Men det er jo et spørgsmål, om ikke også ministeren må erkende, at det, der engang startede som en kulturudveksling, i dag er et rent arbejdsmarked.
Det viser undersøgelser fra SFI, nemlig at de fleste primært er motiveret af ønsket om at tjene penge – og det er der selvfølgelig heller ikke noget galt i.
Mange af dem har økonomiske forpligtelser i hjemlandet, hvor de bl.a. betaler søskendes uddannelser eller forældres underhold i alderdommen.
Altså, det, der startede som noget ideelt og som noget, hvor man netop skulle udveksle kultur, er jo endt som et rent arbejdsmarked.
Ellers er det da også ret påfaldende, at 82 pct. af de piger, der kommer til Danmark, kommer fra et bestemt fattigt land, nemlig Filippinerne.
Inger Støjberg (V), 2018-05-08:
Jamen jeg er ikke enig i det.
Jeg mener ganske enkelt, at der er rigtig mange au pairer, der netop får en oplevelse for livet, mens de er her i Danmark.
Og i den tid har de så også, kan man sige, hjulpet en dansk familie.
Men det giver da også børnene i sådan en familie et godt indblik i, at ikke alle lever fuldstændig, ligesom vi gør her i Danmark.
Så jeg mener rent faktisk, at der er en kulturel udveksling.
Og jeg mener roligt man kunne udvide ordningen.
Jeg mener, der er masser af ældre, der f.eks. også kunne have gavn af at have en au pair – til stor gensidig glæde, både for den unge og den ældre.
Men nu er ordningen, som den er her, og jeg er i hvert fald på ingen måde indstillet på, at den skal forringes.
Karsten Hønge (SF), 2018-05-08:
Nej, jeg har forstået konklusionerne på ministerens tanke, men jeg har bare ikke hørt argumentationen for det, andet end bare sådan en bekræftelse af, at stressede danske børnefamilier vil have godt af at få en hjælpende hånd.
Men det, der sker her, er, at man tager unge piger fra et fattigt land for at få dem til at passe den højere middelklasses og overklassens børn i Danmark, og det er uværdigt.
Derfor er det bare et rent arbejdsmarked, som vi så kan regulere.
En ting, jeg vil bede ministeren om at forholde sig til, er, at selv om vi har et eller andet antal au pairer i Danmark på under 2.000 samlet, har der alligevel i 2017 været 1.161 henvendelser om de arbejdsvilkår, de har.
Altså, hvis man tager tallene for en hvilken som helst anden lønmodtagergruppe i Danmark sat over for de her tal, så er det jo utrolig mange faglige sager.
Og hvis det oven i købet nærmest er som familiemedlem – sådan kan jeg høre ministeren opfatter det – hvordan ser ministeren så på, at der er så mange henvendelser om forhold, der ikke er i orden?
Inger Støjberg (V), 2018-05-08:
I så fald må man da i hvert fald sige, at den kulturelle udveksling har virket fuldstændig, for så er det da også, fordi de har kendskab til det danske system, og fordi der rent faktisk er steder, man kan gå hen og få hjælp.
Mattias Tesfaye (S), 2018-05-08:
Au pair-ordningen giver udlændinge mulighed for at komme til Danmark og bo hos en familie her i landet.
Den udenlandske au pair får et beløb på omkring 4.000 kr. og derudover kost og logi.
Formålet er kulturel udveksling, og det kunne være så godt, men for rigtig mange er det faktisk knap så godt.
Der har igennem flere år været en berettiget kritik af au pair-ordningen.
Kan vi virkelig med hånden på hjertet påstå, at de omkring 1.400 arbejdstilladelser er udtryk for kulturel udveksling?
Knap 1.200 af dem er fra Filippinerne.
For nogles vedkommende fungerer ordningen efter hensigten, men vi må også være ærlige over for hinanden: Ordningen har i nogle og også for mange tilfælde karakter af en mulighed for at få en billig hushjælp fra et fattigt land – en mulighed, der eksisterer uden om de sædvanlige ordninger, der stiller krav om bestemte uddannelser eller lønniveauer for at kunne komme fra et ikke-EU-land og få arbejdstilladelse i Danmark.
Det var også derfor, at Socialdemokratiets tidligere beskæftigelsesminister Henrik Dam Kristensen medvirkede til at stramme ordningen for ganske få år siden.
Der er kommet bedre sikring af retten til ferie, forbedrede regler for gravide, værtsfamilien skulle være med til at betale for danskundervisningen, og både ud- og hjemrejsen skulle betales af værtsfamilien, ligesom lommepengebeløbet blev sat op og en række andre justeringer gennemført.
Det var gode ændringer, som vi nu afventer resultaterne af.
Vi mener på den baggrund, at det er for tidligt at konkludere, at hele ordningen skal afskaffes.
Vi har også noteret os, at fagforbundet FOA, der organiserer og støtter de udenlandske au pairer, heller ikke ønsker ordningen afskaffet.
Som vi ser det, står den her ordning over for nogle afgørende år.
Enten kommer ordningen til at fungere efter hensigten, dvs. som kulturel udveksling, for langt de fleste, og det vil være det bedste, eller også kommer der på lidt længere sigt en helt naturlig diskussion om, om ordningen helt skal afskaffes, eller om vi skal indrette os på samme måde som svenskerne, der har bygget en lovgivning op efter realiteterne, nemlig ud fra at en au pair reelt er en hushjælp, og at det derfor bør reguleres som en arbejdsmarkedsordning, hvor den kulturelle udveksling betyder mindre.
Men Socialdemokratiet mener som sagt ikke, at vi kan drage den her slags konklusioner endnu.
Nu handler det om at få de seneste ændringer til at fungere bedst muligt og sikre, at det fortsat er muligt for danske familier at få en ung udlænding helt ind til middagsbordet og på den måde få styrket den kulturelle udveksling.
Socialdemokratiet kan på den baggrund ikke støtte lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2018-05-08:
Jeg syntes, det var interessant at høre hr. Mattias Tesfaye sige, at den svenske lovgivning er bygget op efter realiteterne, altså de realiteter, at det bare er et arbejdsmarked, hvor man har hushjælp.
Altså, hvis man i Socialdemokratiet er nået frem til den erkendelse, at svenskerne har ret i, at de laver en lovgivning, der er bygget op efter realiteterne, nemlig at det er et arbejdsmarked, så erkender Socialdemokratiet altså, at der her bare er tale om et helt almindeligt arbejdsmarked.
Jeg hørte også lige ordføreren nævne FOA i en sidebemærkning.
Så for det første, er det, der er målet, at vi bare gennemfører FOA's forslag, og for det andet, er det ikke bare en omvej til i virkeligheden at afskaffe det?
Mattias Tesfaye (S), 2018-05-08:
Vores vurdering er, at hvad angår nogle af de au pairer, der er her, lever det fuldt ud op til hensigten om, at det skal være kulturudveksling, mens andre reelt set er her som billig hushjælp fra fattige lande, og at der er for mange af de sidste og for få af de første.
Derfor har vi, da vi havde regeringsmagten, forbedret ordningen i et forsøg på at – kan man sige – redde ordningen og sikre, at den fortsat vil være en kulturudvekslingsordning.
Det ønsker vi at afvente, før vi drager en forhastet konklusion om at afskaffe den.
Hvad er så Socialdemokratiets forslag?
Jamen det er at få de nuværende ændringer gennemført og få dem til at fungere, og vi er ikke afvisende over for at diskutere yderligere justeringer af ordningen, men det skal være med den målsætning at få den til at fungere efter den oprindelige hensigt, nemlig som et kulturudvekslingsprogram.
Hvis vi over en årrække ikke lykkes med det, hvis vi fortsat ser, at så stor en andel kommer fra et helt specifikt land, og hvis vi stadig væk ser rapporter, der viser, at det ikke fungerer efter hensigten, så er Socialdemokratiet med på at tage en diskussion af, hvad der så skal ske.
Vi synes bare ikke, at vi er der endnu.
Josephine Fock (ALT), 2018-05-08:
Jamen jeg takker for den præcisering.
Som jeg også indledte med at sige, har vi haft en lang gruppedrøftelse, fordi vi synes, det er et svært spørgsmål.
Det er klart, at det nemlig er nogle af de der myter, som også fylder – og nogle af dem er jo så rigtige, og nogle af dem er mindre rigtige.
Det er også derfor, jeg ser frem til udvalgsbehandlingen af det her spørgsmål – så tak for kommentaren.
Marcus Knuth (V), 2018-05-08:
Først og fremmest har jeg gennem mine personlige erfaringer kendskab til adskillige familier, der bruger au pair-ordningen, og som er utrolig glade for det, og jeg har ikke en eneste gang set noget, der indikerede, at ordningen blev misbrugt.
Dermed ikke sagt, at ordningen ikke kan blive misbrugt, og at der er ikke er nogen, der gør det.
Det var også det, jeg var inde på i min ordførertale.
Der er det jeg siger: I stedet for bare at gå ud og sløjfe den, så lad os dog kigge på, om der er noget, vi kan gøre bedre, så ordningen fungerer endnu bedre.
Der er også folk, der kommer hertil fra udlandet på andre måder for at deltage i vores arbejdsmarked, og af og til er der også nogle, der misbruger de ordninger.
Det betyder ikke, at vi bare skal lukke af og sige, at så er der ingen, der må komme til Danmark for at arbejde eller for at bidrage.
Der er det, vi hele tiden løbende skal se på det og spørge: Jamen er sanktionerne de rigtige, hænger systemet godt nok sammen?
Jesper Petersen (S), 2018-05-08:
Lovforslaget skal lukke det hul, der er i lovgivningen, hvor et selskabs indkomst for en periode ikke kommer til beskatning i Danmark, som det ellers burde, og som det var tiltænkt.
På det ministerielle sprog står der i lovforslaget, at man vil afskære en utilsigtet mulighed for at anvende fusionsskattelovens regler om grænseoverskridende fusion, spaltning og tilførsel af aktiver til at undgå beskatning af indkomst indtjent her i landet.
Lovforslaget er en udløber af en sag, der blev afgjort i Østre Landsret i oktober 2017, hvor indkomst på 140 mio. kr. i et dansk selskab, der fusionerede ind i en multinational koncern, endte med ikke at komme til dansk beskatning, selv om indkomsten faldt i en periode forud for den egentlige fusion, og dermed inden skattepligten kom til at være i et andet land.
Det kunne ske, fordi fusionsdatoen i den gældende lovgivning kan lægges forud for den dato, hvor det rent faktisk er besluttet at fusionere i alle de involverede selskaber, men med lovforslaget bliver den mulighed lukket, altså muligheden for at lade en fusion have tilbagevirkende kraft i skattemæssig sammenhæng og dermed udholde indtægten fra selskabet i perioden mellem regnskabsårets begyndelse i den indskydende virksomhed, i det her tilfælde den danske virksomhed, og til fusionens endelige vedtagelse i de øvrige fusionerende parters bestemmende organer, altså udeholde indtægten fra dansk beskatning.
Der vil i stedet skulle laves en selvangivelse for indtægterne i den periode, der så vil blive betragtet som et selvstændigt regnskabsår, og dernæst er fusionen gennemført også i skattemæssig sammenhæng.
Der er grunde for i hvert fald 140 mio. kr.'s skattegrundlag til at ærgre sig over, at der har været det her hul i lovgivningen.
Når den slags forekommer, er det vigtigt, at hullet bliver lukket effektivt og hurtigt, så der ikke sker større tab for fællesskabet, og det er i det hele taget vigtigt, synes jeg, for vores skattemyndigheder at være årvågne og undgå den form for utilsigtet brug af lovgivning, at holde øje med, hvor der er en risiko for, at det opstår, og få grebet ind.
Nu gør vi det altså her på baggrund af en sag, hvor 140 mio. kr. ikke kom til dansk beskatning, og Socialdemokratiet kan støtte lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-05-08:
Det her er et lovforslag, som har karakter af hullukning, for det er med til at forhindre et utilsigtet tab af skatteindtægter.
Det handler jo egentlig om, at vi i Danmark skal sikre, at de indtægter, der er tjent i Danmark, også bliver beskattet i Danmark, og det kan man så åbenbart undgå ved, for at sige det meget forsimplet, at man, når to selskaber fusionerer, kan vælge at lægge datoen tilbage i tiden, før man har besluttet det i selskaberne.
Og det gør så, at den indtjening, der er i den mellemliggende periode, kan man undgå at betale skat af.
Og det er jo ikke særlig hensigtsmæssigt.
Det løses så med det her lovforslag ved, at det skal være vedtaget i de pågældende selskaber, inden fusionen kan finde sted.
Og det synes vi i Dansk Folkeparti lyder som en helt rimelig og fornuftig ændring.
Så derfor kan vi støtte lovforslaget.
Louise Schack Elholm (V), 2018-05-08:
Altså, der er jo allerede blevet sagt rigtig meget.
Vi vil selvfølgelig gerne have, at Danmark er et attraktivt land at investere i, men det skal ske på rigtige vilkår, og man skal jo sørge for, at de indtægter, som optjenes i Danmark, bliver beskattet i Danmark.
Vi synes, det er rettidig omhu at løse det så hurtigt, vi overhovedet kan, og det er så på nuværende tidspunkt.
Som det er blevet sagt af andre ordførere, er det altså det her med, at den endelige fusion først virkelig kan ske, når man har stemt om det.
Det mener vi er et rigtig godt lovforslag, og vi bakker op om det fra Venstres side.
Rune Lund (EL), 2018-05-08:
Som andre ordførere har været inde på, vil det her lovforslag lukke et skattehul.
Og i forlængelse af det, der er blevet sagt af andre ordførere, kan jeg sige, at vi i Enhedslisten også kan støtte lovforslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-05-08:
Tak for det.
Jeg har sådan set ikke så meget at tilføje, andet end at vi også kan støtte det her lovforslag, som vi finder helt rimeligt.
René Gade (ALT), 2018-05-08:
Det går lynende hurtigt, når vi er enige.
Vi er helt enige med resten af Folketinget i, at vi skal lukke hullerne, når der er nogle, der ikke har lyst til enten at betale det, man skal, til SKAT eller ikke får det gjort, eller når der er tekniske fejl og mangler.
Nu er vi bare glade for, at alle bakker op, så det gør vi også i Alternativet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-05-08:
Jeg havde egentlig tænkt mig at bruge noget tid nede fra min plads til at komme med sådan et lidt længere ideologisk indlæg om det her, for jeg kunne godt se, at der var meget stor enighed, og det synes jeg måske var lidt kedeligt.
Men jeg nåede desværre ikke videre, så jeg kan bare sige, at selvfølgelig støtter vi også fra SF's side.
Og det er jo rart, når ministeren i sin visdom ser det eller af sine embedsmænd bliver gjort opmærksom på en fejl eller et skattehul i fusionsbeskatningen, at vi så får det lukket.
Jeg har dog et spørgsmål, som jeg vil stille i udvalgsbehandlingen, skriftligt, tror jeg, nemlig om henvendelsen fra FSR - danske revisorer, som har et spørgsmål om, om man så får det indskrænket på den rigtige måde i forhold til dobbeltbeskatningsoverenskomster – om der ikke bliver et overlap, sådan som jeg forstår deres henvendelse.
Og det er måske egentlig lidt et principielt spørgsmål, fordi vi nogle gange, i hvert fald fra SF's side, stiller spørgsmålet, om det, at vi har dobbeltbeskatningsoverenskomster med lande, ligesom lukker af for alle huller og sikrer, at der heller ikke sker dobbelt ikkebeskatning, som det hedder.
Og der plejer vi at få det svar, at den modeloverenskomst, vi har, lukker af for i hvert fald de fleste huller.
Derfor synes jeg bare, det er interessant, at FSR i deres svar henviser til, at der i deres optik lidt er et overlap, i forhold til hvad vi prøver at gøre her.
Det synes jeg principielt er interessant i forhold til de andre diskussioner, vi har, hvor standardsvaret plejer at være, at når vi har dobbeltbeskatningsoverenskomster med andre lande, er der styr på det.
Så det er bare noget, jeg egentlig synes kunne være interessant at tage op i Skatteudvalget, altså om det her er et udtryk for, at dobbeltbeskatningsoverenskomster med andre lande altid betyder, at der ikke kan være nogen huller.
Nu fik jeg alligevel sagt noget lidt ud over, at vi selvfølgelig er enige i, at vi skal have rettet op på det her.
Karsten Hønge (SF), 2018-05-08:
Au pair betyder jo på lige fod, men i virkeligheden er det en uværdig tilstand for alle parter: for de fattige piger fra Filippinerne, der ofte i årevis arbejder for lave lønninger i Europa, mens de savner deres familier derhjemme; for værtsfamilierne, som indgår i et ulige magtforhold til en ansat; og for Danmark, der organiserer en trafik, hvor fattige piger passer den højere middelklasses og overklassens børn i Danmark.
Tanken om au pair er jo smuk, nemlig kulturudveksling ved at leve i samme familie i en periode, men tiden er for længst løbet fra de smukke tanker.
Vi skal stoppe den her gemmeleg med ordene, lad os kalde det, hvad det er: organiseret social dumping.
Glasuren over den bitre smag af social dumping er en falsk sang fra de varme lande om kulturudveksling, men au pair handler jo bare om at arbejde.
Alle undersøgelser viser, at det er simpel nød, der skubber pigerne af sted, og at det er penge til familien, som trækker.
Jeg forstår fint, at stressede danske børnefamilier gerne vil have en hjælpende hånd til børnepasning, madlavning og rengøring, og så findes der jo allerede i dag forskellige kommunale muligheder for at få hjælp.
Der er også mulighed for skattefradrag for rengøring, og hvis ikke det er nok, må man altså indrette sig, som alle andre gør.
I tusindvis af fortravlede børnefamilier har en hverdag, der faktisk hænger sammen, også uden en au pair.
Der er vel ikke mere stress i en børnefamilie, bare fordi den bor på Østerbro, i Gentofte eller i Rudersdal.
Og det er jo netop den højere middelklasse og overklassen, der har mønterne til at betale en ganske almindelig hushjælp på ganske almindelige vilkår.
Så lad os nu sige det, som det er: Au pair-ordningen har udviklet sig til en hushjælpsordning, bare på billigere vilkår.
Med forslaget her gør vi rent bord og siger til de familier, der har travlt: I kan betale, eller I kan tage imod de kommunale tilbud, der er, men en falsk sang om kulturudveksling er altså ikke nok til, at man får billig arbejdskraft i hjemmet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-05-08:
Tak for det.
I Radikale Venstre var vi jo med – jeg mener, det var i 2014 – til, synes vi, at forbedre au pair-ordningen, men vi vil gerne forbedre den yderligere.
Vi har faktisk endda fra en diskussion på vores landsmøde sidste år tre konkrete forslag til forbedringer, nemlig at den 2-årige opholdstilladelse, hvilket jo også er noget, der bliver foreslået i nogle af høringssvarene, knyttes til au pairen i stedet for til værtsfamilien, så man derigennem undgår, at der er noget misbrug af det at være værtsfamilie, altså at det er det enkelte individ, der har rettigheden; at det kun er godkendte bureauer, der kan formidle kontakt mellem au pair og værtsfamilie; og endelig at sænke aldersgrænsen for, hvem der kan være au pair, fra højst 30 år til højst 25 år.
Det er forbedringer, som vi gerne vil være med til at fremme i Radikale Venstre, men vi går altså ikke ind for, som det her forslag lægger op til, bare helt at afskaffe ordningen.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-08:
Jeg kan forstå ud fra det, jeg hører fra ministeren, at det er regeringens politik at udvide au pair-ordningen, så flere kan få en au pair.
Altså, hvis den vurdering, at ni ud af ti arbejder sort, holder, hvad skal vi så gøre ved det?
Er det udtryk for, at der er et mindretal, der misbruger ordningen?
De vil ikke rejse hjem, selv om de skal det.
Altså, hvad er løsningen på det?
Hvilke konkrete initiativer er der til en løsning på det fra Venstres side?
Marcus Knuth (V), 2018-05-08:
Nu er vi altså i den her regeringsperiode kommet med en række tiltag, der netop skal se på, hvad der er af udfordringer på det illegale arbejdsmarked, som vi kan blive bedre til at løse.
Så det her er altså noget, den her regering tager meget, meget alvorligt.
Men for de rigtig, rigtig mange danske familier, som får noget godt ud af, at der kommer en ung person herop og hjælper med at passe børn, hjælper med husholdningen, samtidig med at den person lærer noget om Danmark, tjener nogle penge og er del af en dansk familie, synes jeg det overordnet er en rigtig, rigtig god ting.
Kan der være nogen, der misbruger det?
Er det noget, vi kan se på?
Ja, det vil vi gerne.