runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2024-11-14:
Med lovforslaget her implementeres den politiske aftale »Robuste rammer for elnetvirksomhedernes økonomi« fra juni 2024 og EU's elmarkedsdirektiv.
Først vil jeg sige noget om implementeringen af den politiske aftale, som jo handler om elektrificeringen af vores samfund, som det er meget afgørende at vi lykkes med som led i den grønne omstilling.
Vi ser det jo ske.
Der kommer flere og flere elbiler på vejene, gasfyr bliver erstattet med fjernvarme, og der bruges store varmepumper i stigende omfang, mens det andre steder er den enkelte forbruger eller enkelte husstand, som får en varmepumpe; samtidig bliver der også mere elektrificering i industrien.
Rigtig meget mere bliver drevet elektrisk, og det er rigtig godt, men det giver jo altså også et behov for at forstærke og udbygge elnettet.
Der kræves nogle store investeringer for elnetvirksomhederne, der jo altså ejer og driver eldistributionsnettet i Danmark.
Kort før sommerferien indgik regeringen altså sammen med en række partier en aftale, der netop skal sikre robuste rammer for elnetvirksomhedernes økonomi, som det hedder.
Konkret indføres et elektrificeringstillæg, som skal sikre, at elnetvirksomhederne kan få dækket deres meromkostninger som følge af det stigende elforbrug.
Tillægget forventes at være på 43 kr. årligt for en gennemsnitlig husstand, og det opkræves altså hos forbrugerne via tarifferne frem mod 2040.
Der er også lagt op til en fornyet 20 år lang bevilling til virksomhederne og dermed en god, lang horisont at arbejde med fra 2026 og frem.
Den anden del af lovforslaget om administrationen af EU's elmarkedsdirektiv har bl.a. til formål at skabe et mere stabilt elmarked i lyset af energikrisen i 2022.
Priserne steg eksplosivt med de mange negative effekter, det havde.
Det handlede bl.a. om Ruslands invasion i Ukraine.
Formålet med direktivet er bl.a. at beskytte forbrugerne i perioder med høje og svingende elpriser.
Forbrugerne gives ret til at indgå aftaler om fastpriskontrakter med minimum 1 års binding med den sikkerhed, det kan give den enkelte familie.
Det vil sige, at man kan have en leverandør af el til opladning af en elbil og en anden leverandør af el til resten af husstanden.
For elproducenterne gives der bl.a. mulighed for at indgå mere fleksible tilslutningsaftaler i de situationer, hvor elnettet ikke er udbygget tilstrækkeligt.
Det bliver fremhævet, at det f.eks. kan give ptx-virksomheder mulighed for hurtig adgang til nettet.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-14:
Tak for det, og tak til hr. Frederik Vad for en virkelig god tale.
Det, der ligesom undrer mig, er, at Socialdemokratiet i Københavns Borgerrepræsentation stemte imod det her forslag.
Det er jo endda, på trods af at både ordføreren og flere ministre fra Socialdemokratiet har været ude at tordne imod det her.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om man i Socialdemokratiet er enige på det her område.
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-14:
Alternativet støtter det fremlagte forslag, da forslaget er en passende gennemførelse af dele af elmarkedsdirektivet, som understøtter videreudviklingen af vores fælles elnet, da det er en forudsætning for grøn omstilling, især til grøn energi.
Derudover er vi med i stemmeaftalen om robuste rammer for elnetvirksomhederne, da elnetvirksomhederne skal have passende rammer for at kunne understøtte den omfattende elektrificering, som vi ser frem til.
Så Alternativet støtter aftalen, og jeg skulle hilse fra Radikale Venstre og sige, at det gør de også.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-14:
Enhedslisten er jo for det her lovforslag, som er en opfølgning på en politisk aftale, som vi er med i, omkring robuste rammer for elnetvirksomhedernes økonomi.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi har nogle ordentlige rammer, sådan at vi kan håndtere, at vi får et mere elektrificeret samfund, at vi får en god harmoni i, at det, når vi skal udbygge den vedvarende energiproduktion, sådan set gerne skal kunne hænge sammen med forbruget, og at vi får fremmet et mere fleksibelt elforbrug, så vi kan holde investeringerne til netudbygningen nede.
Jeg noterer mig her, at der håndteres energideling i lovforslaget.
Der har været en del kritik på vejen, altså om det er nemt nok for borgerenergifællesskaber at vinde udbredelse, og jeg håber, at der er borgere og foreninger, der er med til at skabe nye løsninger, sådan at man i højere grad har et fleksibelt elforbrug, og så man i højere grad har et lokalt forbrug, i stedet for at vi skal bygge højspændingsmaster rundtom i landet.
Så vi vil følge det her område, altså om det her er nok til at prioritere et fleksibelt elforbrug, og om det er godt nok til at håndtere et mere elektrificeret samfund.
Men vi er for lovforslaget, som det ligger.
Dina Raabjerg (KF), 2024-11-14:
Jeg skal beklage forsinkelsen.
Jeg troede lige, at vi havde Moderaterne på først.
Det her lidt komplekse lovforslag handler om at føre EU's elmarkedsdirektiv ud i livet og også at føre stemmeaftalen »Robuste rammer for elnetvirksomhedernes økonomi« ud i livet.
Det betyder jo ret beset, at vi som aftalepart er forpligtet til at bakke op om lovforslaget, og det gør vi.
Der er også en masse skønne ting i det her lovforslag, som vi længe har ønsket.
Lad mig f.eks. fremhæve energideling, hvor der er en meget direkte fordel for hr. og fru Danmark.
Med energideling får forbrugerne og mindre virksomheder nemlig ret til at dele vedvarende energi, som de selv producerer, og man får med loven ret til at have flere elaftaler i samme husstand, så det er muligt at lave en aftale med forskellige selskaber, f.eks. en aftale på sin bil og en anden aftale på sin varmepumpe.
Vi forstår forslaget sådan, at man med denne lov ikke længere straffes, hvis man både har elbil i garagen og solceller på taget, sådan som nogle danskere har været lidt mopsede over.
En anden god ting er de fleksible tilslutningsaftaler, som gør det muligt for en producent af vedvarende energi at blive tilsluttet med en fleksibel aftale, hvor de kun leverer strøm, når der er plads i nettet, og det understøtter power-to-x.
Så skal vi selvfølgelig nævne risikoafdækning for elhandelsvirksomheder, så vi er bedre rustet i forbindelse med forsyningssvigt og får en højere forbrugersikkerhed i tilfælde af markedsudsving.
Og så er der muligheden for tidsbegrænsede fastprisaftaler, så man har noget forudsigelighed i det hjemlige budget.
Der er selvfølgelig også altid lidt slanger i paradiset, for selv om loven grundlæggende skal styrke forbrugerens muligheder og give os alle sammen bedre kontrol over elregningen, kommer der flere omkostninger, der alt andet lige ender hos forbrugeren, for der kommer en gebyrstigning som følge af en øget administration til Forsyningstilsynet.
Det tager vi til efterretning, selv om Forsyningstilsynet ellers lige synes optimeret i forbindelse med regeringens øvelse om at finde administrative besparelser.
Vi konstaterer desuden, at vi ikke kender størrelsen af det gebyr, fordi det fastsættes af ministeren.
Men alt i alt er det et forslag, som vi bakker op om.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-11-14:
Tak for det, formand.
Lovforslaget gennemfører en række nye tiltag for elnetvirksomheder på baggrund af stemmeaftalen »Robuste rammer for elnetsvirksomheders økonomi«, som Liberal Alliance er en del af.
Et håndtag, man burde indføre, enten her eller i et andet lovforslag, er at sænke elafgiften til EU's minimumssats.
Det nytter altså ikke noget, at vi render rundt og beskatter ting, vi gerne vil have mere af.
Hele øvelsen er at sikre lave strømpriser, og her har vi et håndtag, som faktisk batter med det samme, men det glimrer ved sit fravær i regeringens energipolitik.
LA stemmer for, og vi skulle hilse og sige, at det gør Dansk Folkeparti også.
Serdal Benli (SF), 2024-11-14:
Tak for ordet, formand.
Jeg er også i denne sag fungerende ordfører.
Det er vist ikke nogen hemmelighed, at vi i dag behandler et lovforslag, der gennemfører en omfattende revision af det vanvittig komplekse elmarkedsdirektiv, og jeg må indrømme, at det her ikke er den mest enkle lovgivning at sætte sig ind i, især ikke som vikar.
Men kompleksiteten gør ikke forslaget mindre vigtigt, tværtimod.
Det her handler om at sikre, at vi kan gennemføre den grønne omstilling på en måde, hvor der er strøm i kontakten til en rimelig pris, og med hensyn til både miljøet og fællesskabets interesser.
SF anerkender den indsats, regeringen har gjort for at finde en god balance i implementeringen af direktivet.
Det er lykkedes at skabe en fleksibel løsning, som giver muligheder for tilslutning af vedvarende energi i områder med begrænset netudbygning.
Det er vi i SF glade for, fordi vi mener, at det understøtter både stabilitet og retfærdighed i vores elforsyning.
Lovforslaget fastholder desuden, at elforsyningen fortsat skal drives ud fra kollektivets principper, hvilket sikrer et fælles elnet og en undgåelse af opsplitning i private netværk.
For SF er det vigtigt, at elforsyningen bygger på fællesskabets interesse, og at alle har lige adgang til energi.
Det sikrer ikke alene stabilitet, men også solidaritet, hvilket vi mener er helt afgørende for en retfærdig omstilling.
Dog er der nogle punkter, hvor SF ser udfordringer.
Forsyningstilsynet får i dette forslag en større rolle og flere opgaver, hvilket skal finansieres gennem gebyrer fra Energinet, netvirksomheder og elhandelsvirksomheder.
Vi er bekymret for, om Energinet med forslaget her vil blive en ren stat i staten, som uden for parlamentarisk kontrol kan lave regler og opkræve gebyrer.
Derudover ser vi positivt på, at elektrificeringstillægget skal dække de fulde omkostninger til de nødvendige investeringer i elnettet.
Vi ser derfor gerne, at regeringen uddyber, hvordan man vil sikre, at elektrificeringstillægget bliver både tilstrækkeligt, langsigtet og holdbart.
Endelig er vi i SF glade for, at lovforslaget sætter en stopper for, at elnetvirksomhederne kan opkræve forrentning af aktiver, som elforbrugere og elproducenter allerede har betalt for gennem tilslutningsbidraget.
Det er vigtigt, og det er et vigtigt skridt mod større gennemsigtighed at sikre, at forbrugerne ikke betaler dobbelt for de samme aktiver.
Dette er en klar forbedring og et retfærdighedsprincip, vi i SF står bag.
Med disse ord støtter vi forslaget.
Tak for ordet.
Michael Rosenmark (DD), 2024-11-14:
Forslaget indeholder mange gode elementer, der sikrer, at implementeringen af Unionens elmarkedsdirektiv i dansk lov sker på en smidig måde.
De ændringer, som forslaget vil medføre, får positive konsekvenser for forbrugerne og erhvervslivet, der kan se frem til at få billigere og mere stabile elpriser samt større valgfrihed mellem udbyderne.
Forslaget giver derved forbrugerne større modstandsdygtighed over for de virkninger af de høje og svingende priser på elmarkedet, som vi har set de senere år.
Danmarksdemokraterne kan derfor stemme for forslaget.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-11-14:
Her behandler vi et lovforslag, som omfatter nogle lovændringer, der skal gøre det muligt for os at gennemføre dels EU's elmarkedsdirektiv, dels den politiske aftale om at sikre en robust økonomisk ramme for vores elnetvirksomheder.
Lovforslagets formål er at implementere nødvendige ændringer i kølvandet på EU's elmarkedsreform.
Ændringerne skal sikre, at elkunder får bedre beskyttelse under energikriser, og også at de får muligheden for at deltage aktivt i den grønne omstilling.
Det handler bl.a. om en ret til en fastpriskontrakt og også muligheden for at indgå flere elaftaler i samme husstand, hvilket jo vil styrke elkundernes valgfrihed og skabe en mere fair og konkurrencepræget markedssituation.
Derudover vil vi fremtidssikre den økonomiske regulering af elnetvirksomheder ved at overføre bestemmelser om gebyrer fra elforsyningsloven til en mere fleksibel bekendtgørelse.
Det handler om at holde trit med den hastige teknologiske udvikling og sikre en effektiv administration.
Vi skal sikre, at overgangen til grøn energi sker på en måde, der er økonomisk bæredygtig, og sikre en hurtig udrulning.
Forslaget her er til for at beskytte forbrugerne, fremme innovation og også sikre, at vores energisektor er robust nok til at møde fremtidens udfordringer.
Venstre støtter lovforslaget.
Jeg skal hilse fra Moderaternes ordfører sige, at Moderaterne også støtter forslaget.
Tak for ordet.
Frederik Vad (S), 2024-11-14:
Den her bekendtgørelsesændring forhindrer jo, at man med religiøse og kulturelle argumenter kan lave kønsforbud i svømmehaller.
Det er jo derfor, den er lavet.
Altså, det er jo derfor, den er lavet, og jeg forstår ikke den dobbeltkonfekt, som hr. Kim Edberg Andersen kalder på vi skal have for ligesom virkelig at sætte en tyk, fed streg under, at det, vi nu har besluttet, har vi også besluttet.
Altså, vi har jo besluttet det.
I går blev man enige om at lave den bekendtgørelsesændring, som løser det problem, hr. Kim Edberg Andersen gerne vil have løst.
Serdal Benli (SF), 2024-11-14:
Tak for ordet, formand.
For SF er det centralt, at vi skaber den bedst mulige overgang fra fossile til bæredygtige brændstoffer og energikilder.
Vi vil ikke kun se på de kortsigtede mål, men på, hvordan vi kan sikre, at den grønne omstilling bliver fremmet af innovation og bæredygtig udvikling til gavn for miljøet, klimaet, samfundet og vores fælles fremtid.
Det lovforslag, som vi behandler her, repræsenterer en vigtig EU-implementering af klimapolitikken og en nødvendig tilpasning af vores lovgivning, så vi kan opfylde både de danske og de europæiske mål om en grøn fremtid.
For SF er det afgørende, at vi med dette forslag skaber den bedst mulige overgang fra fossile til bæredygtige brændstoffer og energikilder.
Vi stemmer derfor for forslaget, ikke mindst fordi vi finder det positivt, at VE-direktivets rammer og mål er blevet udvidet til at inkludere både skibs- og lufttrafik, hvor det tidligere kun dækkede vejtransport.
Dette giver nye muligheder for at reducere CO 2 -udledninger i disse tunge sektorer, som hidtil har været svære at omstille.
Derfor ser vi i SF positivt på, at vi arbejder med en bredere vifte af grønne brændstoffer til fly og skibe og kun biobrændstof.
Det vil vi naturligvis gerne sikre bliver implementeret.
Tak for ordet.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-11-14:
Det her lovforslag handler bl.a. om VE III-direktivet, ReFuelEU Aviation- og FuelEU Maritime-forordningerne, og når det handler om direktiver og forordninger, er der næsten garanti for, at det er kompliceret at læse op på, og at det kan være svært at gennemskue rækkevidden af det.
Det må jeg jo ærligt sige også er ret tydeligt i det her tilfælde.
Det kan nemlig være ret svært at gennemskue konsekvensen og rækkevidden af det, men nok mest af alt i det her tilfælde, fordi det, man stort set udelukkende gør, ligesom ved det sidste lovforslag, er, at man giver en bemyndigelse til ministeren til at fastsætte reglerne senere, men vi ved ikke om hvad.
Man skriver nemlig selv i lovforslaget, at det ikke er afklaret, hvorledes regeringen vil udmønte kravene.
Det eneste, man ved i forhold til det her, er, at vi i biobrændstofloven, som er en såkaldt bemyndigelseslov, giver lov til, at det er ministeren, der senere hen skal sige, hvad der skal ske.
Så reelt stemmer vi vel lidt i blinde, fordi der ikke rigtig er nogen, der kender de krav, der kommer efterfølgende.
Et af de eksempler, der er i lovforslaget, som giver den her uklarhed, er, at man giver ministeren lov til at indføre nogle gebyrer for virksomhederne.
Man giver en hjemmel til, at ministeren kan fastsætte det, men der står ikke noget om, hvad størrelsen af gebyrerne bliver, eller hvad modellen er for gebyrerne.
Derfor er det også ret nemt, når man under de økonomiske konsekvenser af lovforslaget skriver, at der ikke er nogen for erhvervslivet.
Og der synes vi altså i Danmarksdemokraterne, det er lidt ærgerligt, at vi på den måde stemmer lidt i blinde, kan man vel sige, for vi synes faktisk, det er ret væsentligt, at man ved, hvad omkostningerne bliver, bl.a. for erhvervslivet i det her tilfælde, men det ved man jo ikke, fordi det er en ren bemyndigelseslov.
Jeg vil dog sige, at der er et positivt element i lovforslaget, og det er omkring mærkningsordninger, hvor vi synes, det er positivt, at man nu laver en frivillig mærkningsordning for industriprodukter, der er produceret med vedvarende energi.
Det er noget, der kan være med til at gøre det markedsdrevet, altså at hvis der er produkter, der er produceret klimavenligt, så er det jo oplagt, at man får lov til at sige det til forbrugerne, som så kan vælge ud fra det.
Det er jo også noget, der kan være med til at presse det i en positiv retning.
Men konklusionen fra Danmarksdemokraterne er, at der er for mange ubekendte faktorer, hvor der udestår en politisk afklaring af lovforslaget, og så er det jo svært at gennemskue konsekvenserne af det, og derfor kan vi ikke støtte det, når det kommer til tredje behandling.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-14:
Nej, den havde vi gerne set var blevet højere, og det er så det, man har mulighed for, når man er en del af en aftalekreds, nemlig at man så kan drøfte hen ad vejen, om man kan gøre det bedre, og man kan forholde sig til, hvad udviklingen er i andre europæiske lande, og om det giver basis for, at vi burde sætte den op i Danmark.
Der er også mulighed for, at vi kan forholde os kritisk til, om der er nogle aromater og tilsætningsstoffer i flybrændstof, som vi kunne udfase hurtigere i Danmark.
Og det er jo det, som vi så vil forsøge at tage op inde ved forhandlingsbordet.
Så det er jo ikke, fordi det her er den bedste aftale, Enhedslisten har indgået, men det er jo en aftale, som indfører en flyafgift, som vi går meget ind for.
Altså, den ville vi godt have haft op på et højere niveau, men nogle gange skal man jo starte et sted, og når man har en flertalsregering, som kommer med et udkast til en aftale, så er det lidt sværere at forhandle, end det var med den tidligere regering, som havde et godt parlamentarisk grundlag, i forhold til at det var Enhedslisten, SF og Radikale, der var det parlamentariske grundlag.
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-14:
I forhold til den aftale, som bl.a. Enhedslisten – men ikke Alternativet – var med til at lave med regeringen, der er baggrunden for det her, og som handler om flyafgift,
synes ordføreren så, at flyafgiften blev høj nok?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-14:
I Enhedslisten er vi glade for, at vi fik taget hul på at indføre passagerafgift i Danmark.
Det giver så nogle indtægter, og så kan politik på den måde være spændende.
Hvis der er givet nogle løfter om, at der er nogle penge, der skal bruges på en bestemt måde, kan der nogle gange blive indgået aftaler, hvor der er en krydsfinansiering, hvor en passagerafgift så går til at støtte de fattigste pensionister med en lidt højere check.
Det har vi i Enhedslisten ikke noget problem med i den her aftale.
Det, vi nu står med, er et lovforslag, som giver en ret stor bemyndigelse til ministeren, og når man så kigger i lovforslaget under, hvad det her lovforslag kan have af miljømæssige og klimamæssige effekter, kan man faktisk ikke gøre det op, og det er jo, fordi man ikke har sorteret i, hvor mange forskellige biobrændstoffer der kunne rummes i den her bemyndigelse til ministeren.
Det synes vi egentlig er for løst, for det, som vi har noteret os, er, at hvis man skal lave det her hurtigt med den her såkaldt grønne indenrigsrute, kan vi risikere, at der er brugt kinesisk fritureolie, og at det bliver basis for de brændstoffer, der skal flyves på.
Og det er meget langt væk fra det, som har været vores tilgang, nemlig at vi skal frem til, at der er nogle drivmidler, nogle brændstoffer, som er produceret på vedvarende energi fra Danmark, som så bliver lavet om til et eller andet, som er sikkert at flyve på.
Det er vores tilgang.
Vores tilgang er ikke, at vi skal transportere brugt fritureolie rundt i verden, og så ender man med at have noget, som man officielt gør op til at være grønt.
Det er ikke vores tilgang, og derfor ser jeg meget frem til den forhandling, der er i næste uge ovre ved transportministeren, hvor vi har mulighed for at kigge nøjere på det her.
Jeg har noteret mig, at både SF og Enhedslisten har udtalt en klar kritik af det, da det ikke er meningen, at det er fritureolie, man skal flyve på, men noget andet.
Så jeg er spændt på, hvad der kommer ud af den forhandling.
Jeg vil gerne præcisere, at jeg er blevet orienteret om, at det her lovforslag af klima- og energiministeren var på vej, men vi har så først i den her uge fået en invitation til at drøfte, hvad indholdet skal være i de her brændstoffer.
Det ser vi frem til.
Vi kommer nok til at stemme for det her lovforslag, men vi vil gerne have den her runde med, om det kunne gøres en anelse bedre ved ikke at sige ja til alle typer såkaldte grønne brændstoffer.
Så det tager vi med til forhandlingerne i næste uge.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-11-14:
Tak, formand.
For at nå i mål med den grønne omstilling skal transportsektoren i bred forstand selvfølgelig også omstilles, herunder luftfarten.
Det, der karakteriserer den grønne omstilling af transportsektoren, særlig luftfart og den tunge vejtransport, er jo det faktum, at investeringer er dyre, omstændige og har svært ved at klare sig på markedsvilkår for nuværende.
Det er derfor en fin logisk konklusion at nå frem til, at man skal støtte de grønne drivmidler for at få introduceret dem til markedet, få skabt efterspørgsel og fremskynde udviklingen.
Det er jo også derfor godt, at lovforslaget etablerer en lovhjemmel i biobrændstofloven til at kunne yde støtte med henblik på at fremme grønne drivmidler i transportsektoren, heriblandt power-to-x.
Selv om vi anerkender fremgangsmetoden, kan vi ikke støtte dette forslag, og det er, fordi dette initiativ jo er afstedkommet af aftalen om grøn luftfart, som bare har sine tidsler.
Vi mener, at grønne afgifter, der pålægges en branche, skal gå tilbage til erhvervet, der udsættes for afgiften.
Vi mener derfor ikke, det er hensigtsmæssigt, at knap halvdelen af afgiftsprovenuet går til en ældrecheck, når det er fuldt indfaset, og at to tredjedele af provenuet næste år faktisk går til en ældrecheck.
For selv om vi under de ældre det godt, uanset om de stemmer på Enhedslisten eller Det Konservative Folkeparti, bør man altså holde tingene adskilt.
Og så er vi jo heller ikke imponerede over den førnævnte grønne indenrigsrute, der flyver på tvivlsom kinesisk fritureolie.
Så selv om vi støtter den grundlæggende tanke om at støtte grønne drivmidler, kan vi i Det Konservative Parti ikke støtte dette konkrete lovforslag.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-11-14:
Jeg kan se, der er kamp om, hvem der skal stå på frasiden i gavekortet her, og det vil jeg lade venstrefløjen slås om.
Men jeg vil bare understrege pointen om, at alle andre end dem, der modtager checken, nu skal have MobilePay op af lommen, når de skal igennem gaten.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-14:
Jeg synes, at ordføreren tager helt fejl, for det med ældrechecken er jo noget, som i højere grad er målrettet Enhedslisten og SF's vælgersegment.
Hvis man ser på meningsmålingerne, har vi i mange meningsmålinger en større opbakning end Socialdemokratiet.
Så vælgerne har jo opdaget, at vi har været med til at sikre en ældrecheck via en flyafgift, og det tror jeg der er bred opbakning til.
Så der er lidt omfordeling i det her.
Men ordføreren tager helt fejl af, at det skulle være noget, der er målrettet Socialdemokratiet.
Det er sådan set lidt bredere.
Så det synes jeg der skal være noget anerkendelse af.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-11-14:
Nu forstår jeg, hvor ordføreren vil hen.
Det handler jo selvfølgelig om, at hele den her flyafgiftsaftale finansierer en ældrecheck målrettet socialdemokratiske vælgere.
Det er ældrechecken specifikt, jeg henviser til, ikke eventuelle støttepenge til, hvordan vi kan få
bedre og grønne drivmidler.
Det var i øvrigt også en del af vores egen forhandlingsposition at skulle være villig til at lade det provenu, der nu engang var, i takt med at der var noget provenu, gå tilbage til branchen på den ene eller den anden vis.
Så nu forstår jeg.