runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2016-12-16:
Det er rigtigt, at der er forskellige frister.
Det er der i forhold til kvote 2, og det er der også på andre områder.
Jeg vil også sige, at noget af det, som man kan sige er det ærgerlige, og noget af det, der gør indtryk på mig, i forhold til de mange henvendelser, der er, er dem, der siger, at de ikke synes, de har kunnet planlægge efter, at der kom den her ændring.
Så godt nok har ændringen været kendt tilbage fra før sommerferien, men det er jo rigtigt, at det nok mere er vejlederne, der har det, end den store gruppe af studerende.
Helt personligt ville jeg da have ønsket, at der havde været længere tid til, at man kunne sætte sig ind i de ændringer, der er.
Jeg synes, det er der, dilemmaet er.
Men det hænger jo også sammen med, at der er en bunden opgave, set fra Socialdemokratiets side, i forhold til at finde en finansiering til de mange mennesker, der ryger ud af dagpengesystemet.
Og det er derfor, at modellen er, som den er, og at man også stadig væk har mulighed for at blive vejledt over en række andre uddannelsesveje.
Det er ikke sådan, at alle døre lukker sig med det her forslag.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-12-16:
Jeg vil spørge fru Christine Antorini, om det ikke er rigtigt, at der normalt er en frist på 2 år for ændringer i forhold til optag gennem kvote 2-systemet.
Christine Antorini (S), 2016-12-16:
Men jeg synes også, at det her forslag illustrerer, hvor dyrt det er at give fri og lige adgang til uddannelse, inklusive at man i princippet har kunnet tage – sådan har det jo været – lige så mange uddannelser, man ville, på skatteborgernes regning.
I forbindelse med at lave de her begrænsninger er der jo dispensationsmuligheder, som vi synes er rigtig meningsfulde, fordi det netop er sådan, at man ikke skal begrænses, hvis man vil skifte spor, på grund af at man har dårligt helbred, eller hvis man har en forældet uddannelse, eller hvis man skifter uddannelse til et område, hvor der er job.
Det er sådan, at med de begrænsninger, der ligger her – og nu snakker jeg ikke om de mennesker, der bliver ramt af det, for jeg kan godt forstå, at de synes, at det er super træls – giver det faktisk omkring 420 mio. kr., som både finansierer, at 2.000 mennesker bliver reddet fra at falde ud af dagpengesystemet, og giver en kvalitetspulje på over 100 mio. kr. til de videregående uddannelser.
Det siger jo bare noget om, at det på den måde er et generøst uddannelsessystem, vi har, og derfor skal vi også tænke i, hvordan vi kan løfte de opgaver, vi synes er utrolig vigtige.
Og at få reddet dem, der falder ud af dagpengesystemet, er afgørende for Socialdemokratiet.
Eva Flyvholm (EL), 2016-12-16:
Det synes jeg er helt afgørende for ligheden i vores uddannelsessystem.
Men det, jeg også gerne vil spørge ordføreren om, er: Kan ordføreren ikke se, at når der er så mange, der går imod det her, så handler det helt grundlæggende også om, at mange mener, at der er brug for mere fleksibilitet, mere omstillingsparathed og flere valgmuligheder i uddannelsessystemet, og netop ikke, at man går ind og begrænser og lukker ned?
Det er også, hvad vi hører fra alle mulige eksperter og forskere osv. rundtomkring.
Altså, kan ordføreren ikke godt se, at det er derfor, folk er oprevede over det her, og kalder det ikke på, at vi skal ind på et andet spor?
Christine Antorini (S), 2016-12-16:
Vi ønsker ikke som socialdemokrater at indføre brugerbetaling med den fri og lige adgang til uddannelser, som vi kender i dag.
Men det, der ligger som en tilkendegivelse fra ministeren foranlediget af det ændringsforslag og de udtalelser, der også kom til førstebehandlingen, fra ikke mindst SF og De Radikale, er, at vi undersøger fordele og ulemper, ved at vi giver mulighed for, at man kan tage en helt ny ordinær uddannelse dér, hvor der er ledige pladser, og åbner for, at man kan betale for det.
Det handler lige præcis om at undersøge fordele og ulemper, for det er ikke sådan, som det er i dag.
Men vi har gjort det, fordi det var et ønske og det var et ændringsforslag, der lå fra de øvrige partiers side.
Trine Bramsen (S), 2016-12-16:
Tak for det.
På vegne af samtlige af Folketingets partier skal jeg meddele, at vi tager Ombudsmandens beretning til efterretning.
Det var ordene.
Søren Pind (V), 2016-12-16:
Nu har vi jo en diskussion om, at det igen viser sig, at Folketinget har stillet rekordmange samrådsspørgsmål og kaldt ministre i samråd hele tiden, og det er, hvad det er.
Det synes jeg sådan set ikke der er nogen grund til at bruge hinandens tid på.
Jacob Mark (SF), 2016-12-16:
Nu synes jeg egentlig, at det var et ret simpelt spørgsmål, altså om det er klogt at sørge for, at sygeplejersker, der før kunne være blevet læger, ikke længere kan blive det.
Er det klogt at lægge den begrænsning?
Så vil jeg spørge om en anden ting.
Normalt, når man laver de her reformer eller aftaler på uddannelsesområdet, har de studerende lidt tid at løbe på, og hele uddannelsessektoren har lidt tid at løbe på.
Mit indtryk er, at det ikke er det største beløb.
Kan ministeren ikke se fornuften i, at man udskyder det her lovforslag et år?
Søren Pind (V), 2016-12-16:
Det, ordføreren prøver på at tegne et billede af, er, at alle i Danmark kan få den uddannelse, de vil.
Det er jo ikke rigtigt.
Alle i Danmark kan ikke få den uddannelse, de vil have.
Nogle kan, men alle kan ikke.
Derfor er vi egentlig for længst ude over den diskussion om, om alle har den ret.
For det har alle ikke.
Jacob Mark (SF), 2016-12-16:
Tak for det.
Tak for at gå på talerstolen.
Det er sådan, at ministeren blev lidt stødt, lyder det til, over, at jeg kaldte loven for dum.
Men jeg synes, at det er dumt.
Jeg synes, det er dumt, at sygeplejersker, der i fremtiden gerne vil bruge deres kompetencer på at blive læger, ikke kan blive det.
Det synes jeg er dumt.
Og det modsatte af dumt er klogt.
Så derfor vil jeg bare gerne høre ministeren, om ministeren synes, det er klogt, at sygeplejersker i fremtiden ikke kan bruge deres kompetencer, hvis de vil være læger?
Søren Pind (V), 2016-12-16:
Tværtom.
Det forholder sig jo modsat i forhold til det, vi skal til at diskutere, nemlig at staten netop ikke skal være en bom f.eks. i forhold til at undersøge spørgsmålet om brugerbetaling eller spørgsmålet om efteruddannelse og en række andre ting.
Så det kan jeg ikke genkende.
Og så vil jeg sige, at jeg har al respekt for tro, jeg er nogle gange selv praktiserende om søndagen, men stillet over for Finansministeriets beregninger kan selv tro komme til kort nogle gange.
Eva Flyvholm (EL), 2016-12-16:
Jeg tror, der er en meget stor sandsynlighed for, at det her vil komme til at koste samfundet dyrt og langt mere end det, man kommer til at spare på det.
Men jeg tror sådan set, at jeg vil slutte af med at læse op af en lille hilsen til ministeren, der står på en stor hjemmeside med underskrifter fra de studerende.
Der står simpelt hen: Tusind tak til Venstre, Danmarks Liberale Parti, for at være det parti, som sørger for, at staten er det eneste, der står mellem nogle af vores mest ambitiøse mennesker og deres drømme.
En af deres stolteste liberale tanker er åbenbart, at vi skal sørge for at sige hertil og ikke længere, når det kommer til de folk, der gerne vil mere.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2016-12-16:
Tak for det.
SF er positive over for det foreliggende lovforslag, L 95, om etablering af bisidderordning på sundhedsområdet m.v.
For det første giver det god mening at give patienterne mulighed for en uvildig bisidder, og vi er sådan set ikke bekymret for at give patientforeningerne en større rolle på lige præcis det område.
Det er typisk dem uden for sundhedsvæsenet, der ved, hvor skoen trykker og kan vurdere de lægefaglige udtalelser, som patienterne bliver præsenteret for i forbindelse med dialogsamtalerne.
For det andet er vi også tilfredse med, at det nu bliver muligt for andre professionelle sundhedspersoner end de almenpraktiserende at kunne trække på muligheden for diagnostiske undersøgelser på sygehusene.
Vi synes i virkeligheden også, at Dansk Sygeplejeråds forslag om at udvide kredsen af rekvirenter, bl.a. sygeplejersker, inden for massage og akupunktur kunne give god mening.
Når vi udvider kredsen, får vi nemlig mulighed for både at lette almenpraksis for en række opgaver, samtidig med at vi øger den samlede kvalitet i sundhedsbehandlingen.
Vi er også parat til at give sundhedsministeren de foreslåede bemyndigelser i forhold til retten til at udøve sundhedsvirksomhed for EU-borgere og i forhold til reglerne for tilskud til behandling hos de praktiserende speciallæger.
Allermest glade er vi dog for nu endelig at få udfaset den danske kvalitetsmodel, som har været alt for firkantet, for med den blev der lagt alt for meget vægt på kontrol og dermed lagt gift for den tillid, vi skal have til personalet i sundhedsvæsenet.
Vi har selvfølgelig set de forbehold, som bl.a. Danske Patienter har i forhold til kontrollen med kvalitets- og medicinhåndtering og rengøring og rettidig reaktion på prøvesvar, og det mener vi også vi skal søge at få afklaret i udvalgsbehandlingen.
Men SF stemmer som udgangspunkt for forslaget.
Christian Poll (ALT), 2016-12-16:
På vegne af vores ordfører, Pernille Schnoor, vil jeg hermed tilkendegive, at Alternativet er positive over for lovforslaget, men vi har nogle afklarende spørgsmål, som vi vil stille under udvalgsbehandlingen.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-12-16:
Lovforslaget her indeholder flere forskellige initiativer – det har vi allerede hørt om – og de har alle sammen til formål at styrke og sikre tydeligere og mere gennemsigtige regler og god kvalitet i behandlingen samt styrkelse af patienters retssikkerhed og ikke mindst at afbureaukratisere og skabe bedre forhold for patienterne og ansatte på de danske hospitaler.
Det er noget, vi i den grad har brug for.
Vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at forbedre arbejdsvilkår for de ansatte i den danske sundhedssektor.
I alt for høj udstrækning bruger vi deres tid forkert.
Det er arbejdsvilkår, som vi ikke kan være bekendt, og som er til skade for både ansatte og patienter.
Jeg vil ikke remse alle initiativerne op, for det er der allerede andre der har gjort, men derimod vil jeg fremhæve udfasningen af den danske kvalitetsmodel, hvilket jeg synes er en rigtig god idé.
Lovforslaget vil erstatte kontrol og dokumentation af processer med at bruge tiden på det, som har effekt og resultat for patienten.
Udfasningen af den danske kvalitetsmodel på offentlige sygehuse sker i henhold til økonomiaftalerne for 2016 med regionerne og kommunerne.
Målet er som sagt at indføre en ny kvalitetsmodel, som i højere grad sætter fokus på klare mål og resultater, og som skaber værdi for patienten og for borgerne.
Det vil betyde mindre bureaukrati og målrettet dokumentation og registrering af de faktorer, som skaber værdi.
Det er en meget væsentlig del af Liberal Alliances politik, og det glæder mig derfor meget, at vi nu kan bevæge os i den retning.
Det er især glædeligt, at også mange organisationer virkelig ser muligheden for at afbureaukratisere.
F.eks. når Ergoterapeutforeningen fremhæver, at det kan være med til at styrke medarbejderes motivation og understøtte en forbedringskultur med fokus på effekt og resultat for patienten, og at medarbejderne i højere grad får medejerskab i udviklingen af meningsfulde kvalitetsmål og standarder.
Det er jo rart, når en interesseorganisation og en aktør, som beskæftiger sig med det til hverdag, har den holdning.
Også Danske Patienter og Danske Seniorer, Dansk Sygeplejeråd m.fl. har udtalt sig positivt.
Selvfølgelig skal vi være opmærksomme på de bekymringspunkter, som der også gøres opmærksom på.
Det er vigtigt, at det nye kvalitetssystem skaber sammenhæng til de konkrete vejledninger og retningslinjer på området.
Med hensyn til de private sygehuse skal vi være opmærksomme på, hvad vi sætter i stedet for den danske kvalitetsmodel, når der skal akkrediteres.
Det er vigtigt, at vi tilstræber at få lige vilkår, således at vi kan sammenligne det private med det offentlige på en hensigtsmæssig måde, som sikrer, at sundhedsydelser købes der, hvor de er bedst og billigst.
Liberal Alliance støtter selvsagt dette lovforslag, som er et virkelig godt skridt i den rigtige retning for afbureaukratisering og giver en mere tålelig arbejdsdag for læger, sygeplejersker og andre ansatte i det danske sundhedsvæsen og samtidig sikrer en bedre behandling af patienter.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-12-16:
Generelt er jeg ked af det her med anstændighed – det er sådan et værdiladet udgangspunkt, som jeg ikke ønsker at vi skal give hinanden på noget niveau.
Men hvis jeg skal se ud over det, vil jeg sige: Jo, jeg mener sådan set – og det tror jeg også jeg fik sagt i min tale – at et af de største problemer er den hurtige implementering.
Altså, det har været kendt siden 2014, tror jeg, at man ville kigge på dobbeltuddannelse, og ja, det har ramt hårdt i forhold til nogle af dem, der ikke regnede med, at det ville foregå.
Det er rigtigt.
Søren Pind (V), 2016-12-16:
Men der har vi jo helt hver sit udgangspunkt.
For Enhedslisten vil gerne bruge penge på dagpenge, vil samtidig også bruge penge på alt mulig andet og anerkender ikke, at der er den her politiske sammenhæng.
I forhold til spørgsmålet om dynamiske effekter vil jeg sige: Ja, det er nu ikke noget, der ligger Venstre fjernt.
Jeg har ikke noget grundlag for at betvivle Finansministeriets beregning i den her sammenhæng.
Eva Flyvholm (EL), 2016-12-16:
Jeg synes jo, at det er utrolig ærgerligt at begrænse mulighederne for uddannelse.
Vi ser masser af gode og fornuftige eksempler på, hvorfor folk gør det, og jeg synes, det er utrolig ærgerligt at afskære folk den mulighed.
Løsningen på det her er jo ikke at indføre mere brugerbetaling, som er det, ministeren vil åbne for.
Altså: Muligheden er, mener jeg, simpelt hen at opgive det her lovforslag, før det er for sent.
Men jeg vil egentlig gerne spørge ind til økonomien, for nu har vi fra ministeren fået et svar, der også handler om den økonomi, man får ind af det her.
Det fremgår, at det kun er lidt over 100 mio. kr., man sparer på det, der rent faktisk er taxameteret, altså udgiften til de studerende, mens der er 270 mio. kr., som kommer ind på Finansministeriets forventede dynamiske effekter af det her.
Altså: Hvad sker der, hvis de her dynamiske effekter ikke manifesterer sig og de penge ikke kommer ind?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-12-16:
De seneste tal, jeg har set fra Finansministeriet og Skatteministeriet – og ordføreren må rette mig efterfølgende, hvis jeg tager fejl; nu er ikke hele ansvaret, men en del af ansvaret fraskrevet –
viser, at de sænkelser, man har lavet af registreringsafgiften, indtil videre har vist sig at være en fremragende forretning og faktisk har givet overskud.
Jeg under hr. Pelle Dragsted at køre Lamborghini.
Jeg bryder mig nødvendigvis ikke selv om den type bil.
Men lad mig nu lige vende tilbage og sige, at det ene nedslag, hr. Pelle Dragsted gør i nationaløkonomien, jo ikke betyder, at alt er godt, og at vi er fremtidssikret økonomisk.
Det er én positiv indikator af en lang række af meget bekymrende indikatorer.
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-16:
Jeg synes i hvert fald, at det er lidt sigende, at på trods af at der er kommet tal, der viser, at Danmark ligger bedre end de lande, vi sammenligner os med, faktisk er helt i top, bliver man ved med at tale, som om der er et problem.
Det tyder på, at man lidt bruger tallene, sådan som man vil, til at begrunde sin politiske dagsorden.
Men pengene her skal findes, og det er sådan, som ordføreren siger, at man jo skal finde penge for at bruge dem.
Man har på finansloven sidste år lige brugt, så vidt jeg husker, omkring 1 mia. kr., når man ser frem i tiden, på at gøre f.eks. en Lamborghini 100.000 kr. billigere.
Er det en fornuftig prioritering, at man nægter danske unge og voksne at tage en ny uddannelse betalt af samfundet, mens man bruger så mange penge på det her med biler?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-12-16:
Jo, men jeg vil da gerne tage hr. Pelle Dragsted i hånden og sammen gå ind i det økonomiske laboratorium, og jeg anerkender, at vi er i en situation, hvor en række tal er blevet revideret, og at det heldigvis ser en anelse bedre ud, end man kunne have frygtet.
Men sammenlignet med andre lande er det jo ikke, fordi det danske væksttog buldrer derudad i en økonomi med magnettogshastighed.
Jeg tror heller ikke, at det er mere end 3 dage siden – i øvrigt efter den nyhed, hr. Pelle Dragsted lige gjorde mig opmærksom på – at man desværre har været nødt til at justere vækstskønnet.
Det er jo ikke noget, man som regering skal være stolt af.
Det lykkedes desværre også den tidligere regering at gøre det mere end en enkelt gang eller to, og derfor kan vi godt have en alvorlig diskussion, også på et seriøst niveau, om, at dansk økonomi sådan set er udfordret i sin evne til over lang sigt at generere højere produktivitet og større vækst og fastholde og generere de nye vidensarbejdspladser, vi er nødt til at have for at sikre fremtidens velstand.
Det er jo ikke mere end et par dage siden, fru Sofie Carsten Nielsen og jeg var til innotalk ovre hos Dansk Industri for at tale om industrisamfundet 4.0.
Nu er der kun 2 sekunder tilbage, så det når jeg ikke at uddybe, men der er flere perspektiver, vi nok også bør diskutere i den forbindelse.
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-16:
Jeg kan i hvert fald godt lide Vesterhavet.
Nå, det, jeg ville spørge til, er, at ordføreren giver udtryk for – og det var det, der fik mig til at sidde og puste lidt hernede – at det ser så slemt ud med dansk vækst og produktivitet.
Jeg vil bare spørge, om ordføreren er opmærksom på det nye nationalregnskab og på den her justering, der har været, som jo reelt betyder, at f.eks. væksten i dansk produktivitet ligger helt i top, altså er betydelig bedre end i de lande, vi normalt sammenligner os med, når vi kigger på perioden siden krisen og frem til i dag, og at væksten også er voldsomt opjusteret.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-12-16:
Nu synes jeg jo ikke, der er nogen grund til at få det til at lyde, som om man kan være fanget på en uddannelse, sådan som man i den katolske kirke kan være fanget i skærsilden på vej til helvede.
Altså, alene udtrykket, at man kan være fanget på en uddannelse, lyder fuldstændig absurd.
Uddannelse er et velfærdsgode, vi prioriterer enormt højt, og det at tage en uddannelse bør selvfølgelig være med det sigte at bruge de kompetencer, som man får.
Var det muligt økonomisk at udskyde implementeringen, ville jeg gerne se på det.
Jacob Mark (SF), 2016-12-16:
Det er jeg meget enig i.
Det tænker jeg også at de fleste studerende er.
Det er netop derfor, at vi har stillet et ændringsforslag i dag.
Det er jo, fordi der er en række studerende, der har spurgt deres studievejledere: Skal jeg færdiggøre min uddannelse, eller bliver jeg så ramt af det her uddannelsesloft?
Så har deres studievejledere sagt til dem: Færdiggør nu jeres uddannelse; det giver god mening.
Nu er de så fanget af det her uddannelsesloft, fordi det skal hastebehandles, og fordi man ikke vil lave en indfasningsperiode, som man ellers plejer at lave ved uddannelsesreformer.
Nu hørte jeg Socialdemokratiet sige, at det var de egentlig ikke så vilde med, at de måske også synes, at man skulle have givet det lidt tid.
Hvad med Venstre?
Nu siger Venstre, at man vil lytte til studievejlederne, men skal man så ikke redde de unge, der har gjort det, fra at komme i klemme?
Det er det, ændringsforslaget går ud på i dag.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-12-16:
Det synes jeg generelt lyder som en rigtig god idé, men jeg synes også, det er en god idé, at man som studerende gør sig nogle tanker om, hvor man gerne vil hen, og at man selvfølgelig også får råd mange forskellige steder fra.
Men studievejlederen bør være det menneske på uddannelsesinstitutionen, der har et overblik over efter- og videreuddannelsesmuligheder, adgangskrav, kompetencer og forskellige muligheder for at nå frem til det sted, som man gerne vil, gennem forskellige ruter og veje i uddannelsessystemet.
Jacob Mark (SF), 2016-12-16:
Nu kaldte ordføreren sig selv for studievejleder, og jeg ved godt, at det var for sjov, men jeg vil alligevel køre lidt videre med det, for det er jo ret aktuelt i dag at snakke om studievejledere.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren: Mener ordføreren, at studievejledere generelt er nogle, man bør lytte til, hvis man er studerende og kommer og beder om råd?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-12-16:
Jeg vil også godt spørge Venstres ordfører, om det ikke er korrekt, at der i uddannelsesministerens bekendtgørelse i adgangen til bacheloruddannelser kvote 2 er en frist på 2 år for ændringer, altså, hvis man har ændringer, skal de varsles med en 2-årsfrist.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-12-16:
Jeg tror ikke, at jeg kan sige meget andet end det, fru Christine Antorini allerede har svaret.
Søren Pind (V), 2016-12-16:
Vi har faktisk ikke fået det spørgsmål fra Folketinget om, hvad det egentlig betyder akkumuleret.
Jeg tror, det ville være tjenligt, hvis man stillede det spørgsmål, så vi kunne få fuldstændig klarhed over, hvad den egentlige omkostning er.
Ja, jeg kender den selvfølgelig, men jeg tror alligevel, det ville være hensigtsmæssigt i forhold til den debat, at vi får det helt på det rene.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-12-16:
Så det er 15 mio. kr.
Jeg er klar over, at tingene akkumulerer, hvis man ikke finder løsninger, men det er 15 mio. kr., der skiller det, i forhold til at dette lovforslag ikke kan udsættes, så man kunne leve op til den bekendtgørelse, som Uddannelsesog Forskningsministeriet selv har udsendt.
Søren Pind (V), 2016-12-16:
Jeg vil meget nødig for nærværende rode mig ud i en meget lovteknisk diskussion – det beder jeg om forståelse for.
Men det er klart, at fru Sofie Carsten Nielsen har ret i, at det her er en politisk beslutning.
Det, man kan anvende som argumentation i modsætning til det, som fru Sofie Carsten Nielsen siger, er, at det her har været mere eller mindre kendt siden juni måned, og på et eller andet tidspunkt skal der jo trækkes en streg i sandet.
Det betyder ikke, at jeg ikke anerkender, at der selvfølgelig er nogle mennesker, der får nogle udfordringer med det her.
Og ja, det er udtryk for den politiske forhandling, der har været – den aftale, som er indgået, og de økonomiske konsekvenser, det vil have at gøre det her anderledes end det, der er aftalt.
Fru Sofie Carsten Nielsen nævnte et tal i nærheden af 20 mio. kr. Ja, det er det første år, men akkumuleret bliver det jo til et betydelig større beløb, og det har der altså ikke været mulighed for at finde.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-12-16:
Jeg vil med al respekt stille et spørgsmål til ministeren, som tegnede konturerne – og det synes jeg er fornemt – på den her måde.
Det er udtryk for en politisk prioritering, og det er så en prioritering, vi i Radikale Venstre er grundlæggende uenige i.
Men jeg er nødt til at spørge ministeren til hans ministeriums bekendtgørelse.
En 2-årig frist har man med hensyn til bacheloruddannelserne for at varsle ændringer i forhold til kvote 2.
Og det er altså ikke for at lave polemik ud af det her – jeg er klar over, at der ikke er noget her, som man ikke må, for selvfølgelig må man lave en lov – men er ministeren ikke enig i, at i forhold til den frist må man sige at der med det her lovforslag er foretaget en politisk prioritering af, at det kan man så ikke leve op til?
Og de varslinger, som man normalt fra ministeriets side fortæller uddannelsesinstitutionerne er de rigtige – og det gør man jo netop for at forhindre dem i at lægge sten i vejen for de studerende – har man ikke kunnet opfylde med det her lovforslag.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-12-16:
Det kan jeg bekræfte, men som ordføreren sikkert også kan bekræfte, hvis ellers ordføreren havde mere taletid, betyder det, at udskyder man implementeringen med 1 år, stiger og akkumuleres den udgift, man skal ud at finansiere efterfølgende.
Og så er jeg nødt til at sige, at jeg synes, at ordførerens indignation er lige vel høj, taget i betragtning at ordføreren selv var arkitekt til den dimensionering, der betød, at rigtig mange mennesker måtte se karaktergennemsnittet på deres drømmestudie skyde så højt op i luften, at de ikke havde mulighed for at komme ind på uddannelsen.