runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-15:
Tak for det, formand.
Og tak for ordet.
Som familieordfører og medlem af Venstre synes jeg jo, det er sørgeligt, at vi er kommet hertil, hvor vi nu skal drøfte, om vi vil forbyde børnetolke.
Det er nemlig helt forkert at bringe børn i den situation, hvor de skal agere den voksne over for deres forældre, bedsteforældre eller andre familiemedlemmer.
Der er heldigvis allerede et forbud mod, at børn under 18 år må agere tolke for deres forældre i sundhedsvæsenet, medmindre der er tale om yderst akutte tilfælde.
Prøv at forestille dig en situation, hvor du er 15 år gammel.
Du er på jobcenter med din mor, der ikke taler dansk og aldrig været på arbejdsmarkedet.
Du er nu pludselig ansvarlig for at viderebringe informationer om f.eks. økonomiske konsekvenser, arbejdsprøvning og alle mulige andre informationer, der hører sådanne møder til.
Det må og skal aldrig være en opgave for børn.
For børn skal have lov at være børn.
De skal gå på legepladsen og spille PlayStation med deres venner og lave lektier uden bekymringer.
De skal med andre ord lave alt det sjove og også alt det kedelige, der hører en barndom til.
Derfor forekommer det også Venstre en anelse paradoksalt, at statsministeren, der i sin egen selvforståelse er børnenes statsminister, endnu ikke har gjort noget for at forhindre, at børn bliver sat i sådanne situationer.
Det kan da umuligt være for børnenes bedste, at regeringen ikke har valgt at gøre noget.
Forslaget, vi diskuterer i dag, er ovenikøbet Socialdemokraternes eget.
Det var en del af det efterhånden berømte udlændingeudspil »Retfærdig og realistisk« fra 2018.
Vanen tro har regeringen dog ikke gjort noget for at levere på den politik, som de stillede vælgerne i udsigt allerede inden valget forrige år.
På den baggrund støtter Venstre naturligvis det her beslutningsforslag og takker endnu en gang Dansk Folkeparti og hr. Morten Messerschmidt for at bringe det op i salen her i dag – og også for at holde regeringen i ørerne.
Jens Joel (S), 2021-04-15:
Tak for det.
Jeg kan høre, at ordføreren er enig i indholdet her og også siger, at det må og skal aldrig være en opgave for børn.
Så mit korte spørgsmål er: Hvad er baggrunden for, at Venstre ikke selv har gennemført det her?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-15:
Nu tror jeg egentlig, at Venstre har været ret offensive i den her debat omkring tolke i det hele taget, og hvis vi skal være sådan helt ærlige og lavpraktiske omkring det, burde det jo slet ikke være noget, vi skulle diskutere, altså om der skal være et forbud.
Altså, det burde jo bare være almindelig sund fornuft, at det ikke er det, der sker.
Altså, vi skulle måske i virkeligheden også lige tale lidt om: Hvor er forældreansvaret henne?
Og hvorfor er det, at man ikke har en forventning i forhold til de her forældre om at tage ansvar for eget liv?
Vi bidrager med rigtig meget i den henseende.
Så jeg synes også, vi måske skal rykke den lidt over på spørgsmålet om, hvor forældreansvaret er henne, og måske skal vi i virkeligheden ikke tale så meget om forbud, for det burde helt ærligt være almindelig sund fornuft, at det ikke var tilfældet, at det skete nogle steder.
Jens Joel (S), 2021-04-15:
Tak for det.
Altså, når jeg spørger, er det jo, fordi jeg sådan set er fuldstændig enig med ordføreren, men da Socialdemokratiet foreslog det her før valget, var det jo Venstre, der havde regeringsmagten, og derfor var mit spørgsmål bare: Hvis det her er en selvfølge, hvorfor har Venstre så ikke løst det her, inden vi ramte corona og alle mulige andre ting?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-15:
Nu havde vi vores daværende integrations- og udlændingeordfører, Inger Støjberg, på banen.
Jeg synes ikke, man kan klandre hverken Inger Støjberg eller Venstre for ikke at have ført en stram og retfærdig udlændingepolitik generelt, og vi har egentlig også haft fokus på tolkeområdet helt generelt.
Det er bare ikke nok, kan man så sige.
Vi burde slet ikke behøve at diskutere, om der skulle være et forbud eller ej.
Det er utroligt, at man bliver nødt til at gøre det for at sikre, at forældre, der har været her i landet i 6 år, ikke tager børnene med i f.eks. jobcenteret.
Halime Oguz (SF), 2021-04-15:
Tak for det, fru formand.
Vi er naturligvis enige i, at vi ikke skal have børnetolke i Danmark.
Børn skal være børn og lege og lære – de skal ikke være standin for tolke i voksenspørgsmål.
Børn skal ikke involveres i svære samtaler, hvor de skal formidle en alvorlig diagnose, hvorvidt der skal implementeres særlige sociale indsatser i familien, eller hvordan det går barnet på skolen.
Børn skal være børn.
De skal skånes for det kæmpe ansvar, der ligger i at skulle involveres i de voksnes udfordringer.
Lidt Vi hilser derfor regeringens intention om at ændre dette velkommen, og vi ser også frem til forhandlingerne.
Vi opfordrer også regeringen til at indkalde partierne til en drøftelse af, hvordan vi får løst problemet.
Så jeg vil sige, at SF desværre ikke kan stemme for beslutningsforslaget, som det foreligger, og det er, fordi vi ved, at vi bliver indkaldt til forhandlinger.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-15:
Så prøver jeg at skære det lidt mere ud i pap.
I 2018 forventede man et folketingsvalg i nær fremtid, og det kom jo så som bekendt grundlovsdag 2019, og på alle landets busholdepladser og andre steder kunne man se den her »Retfærdig og realistisk – en udlændingepolitik der samler Danmark« med fru Mette Frederiksen på forsiden.
Tror ordføreren ikke, at de mange mennesker, som på det tidspunkt så det her program, havde en forventning om, at regeringen, når man kaldte de her mange stramningsforslag inden for udlændingepolitikken, herunder et forbud mod børnetolke, for både retfærdigt og realistisk, så ville have fremsat forslag i hvert fald bare på halvdelen af områderne, inden der skulle gå 2 år, før man kunne fejre regeringens fødselsdag?
For når jeg ser Folketingets dagsorden igennem, er der jo masser af ting på forskellige områder, hvor man tænker, om det er noget, der er lige så vigtigt som f.eks. det at få forbudt børnetolke for en regering, hvis statsminister har erklæret, at hun vil være børnenes statsminister.
Så hvad er det for nogle prioriteringer, man laver f.eks. i Børne- og Undervisningsministeriet, når det her tilsyneladende er kommet så langt ned i bunken, at man ikke kan nå det?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Jeg føler nok lige et behov for at præcisere.
Det, vi sagde, var, at vi synes, det er fornuftigt at kigge på førtidspensionister og pensionister, men at vi ikke mener, at vi skal kigge på kontanthjælpen.
Derudover sagde vi, at vi ikke er enige i finansieringen, men som vi også hørte fra Alternativets ordfører, vil vi gerne være med til det, hvis man er villig til at kigge på at finde pengene inden for den offentlige sektor, som den er nu, uden at der skal lægges yderligere skatter på erhvervslivet.
Men vi stemmer ikke for at lægge 1,8 mia. kr. ekstra skatter ud på erhvervslivet, og slet ikke på den måde, som man foreslår her, og som vi faktisk mener vil skade reallønnen for en del arbejdere nede på gulvet.
Det vil vi ikke være med til, men derfor kan vi sagtens støtte det andet.
Altså, hvis man nu vil være med til at finde pengene inden for området eksterne konsulenter eller nogle andre steder, hvor vi kan finde pengene, er vi helt med.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-15:
Tak for det.
Som der også står i beslutningsforslaget, er vi jo meget åbne over for at se på anden finansiering.
Og at man vil kigge på førtidspensionister og folkepensionister, men ikke kontanthjælpsmodtagere,
er noteret.
Jens Joel (S), 2021-04-15:
Tak for det, formand.
Vi ved, at ordblindhed ikke behøver at være en bremseklods for at komme godt igennem skole og uddannelse, men vi ved også, at virkeligheden derude er, at rigtig mange med ordblindhed kæmper en hård kamp hver dag på deres uddannelser med rent faktisk at få gennemført det, som er lidt nemmere for dem, der ikke har udfordringen.
Det er baggrunden for, at vi har lavet en række tiltag på ordblindeområdet.
Vi har faktisk 2 år i streg nu lavet pakker af initiativer for at hjælpe, fordi det er vores overbevisning, at hvis man skal gøre noget, som reelt set skaber lige muligheder, er man også nødt til i en vis grad at behandle folk forskelligt og tage hensyn til de udfordringer, de har.
I dag behandler vi et lovforslag, som udmønter to af de initiativer, vi blev enige om med den seneste indsats på ordblindeområdet.
Det er for det første lettere adgang til ordblindeefterskoler.
Det er jo et forslag, der retter sig mod at hjælpe økonomisk med et tilskud til at nedsætte egenbetalingen, altså sikre, at det bliver økonomisk mere overkommeligt.
Det er selvfølgelig, fordi der for nogle ordblinde vil være en ekstrem gevinst ved at komme på en ordblindeefterskole, hvor man oplever, at alle de andre elever på skolen, alle de andre unge, som man får et fællesskab med, også har nogle af de samme udfordringer og har kæmpet nogle af de samme kampe, og de kan måske også hjælpe hinanden med at komme igennem de næste.
Det fællesskab vil vi gerne give flere unge med ordblindhed mulighed for at være en del af.
Derudover vil vi gerne give mulighed for at oprette klasser med forlængede uddannelsesforløb på de gymnasiale uddannelser for unge med særlige behov eller udfordringer.
Man tager jo mange hensyn på tværs.
Uden sammenligning i øvrigt har vi Team Danmark-klasser for nogle af dem, der er rigtig gode til sport; man kan godt se, at de skal være lidt længere om at klare deres ungdomsuddannelse, fordi de har travlt med noget andet, og den mulighed skal man selvfølgelig også have, hvis man har udfordringer og så at sige starter på et par point under nul, når man går i gang med sin ungdomsuddannelse.
Så for at tage hensyn vil vi gerne gøre det muligt at forlænge, og det kan man godt under nogle omstændigheder i dag, men ved at give mulighed for, at man kan samle nogle af de her elever i klasserne, kan man også kvalificere den pædagogiske indsats og målrette den mod nogle af de unge menneskers behov og udfordringer.
Så det er baggrunden for det, som vi behandler i dag, nemlig et forslag med to initiativer, og det håber jeg i sagens natur der vil være bred opbakning til, for det er min erfaring, at Folketingets partier generelt set er glade for og indstillet på at yde en ekstra støtte til unge med ordblindhed som udfordring.
Marie Krarup (DF), 2021-04-15:
Jeg har stor sympati for forslaget.
Jeg har faktisk undret mig lidt over, at Dansk Folkeparti ikke er med i aftalen og ikke har været indkaldt til forhandlinger om den, men mit spørgsmål går på noget andet, nemlig de her klasser i gymnasiet.
Det er et rigtig fint tiltag – det ser i hvert fald sådan ud på papiret – men det, man måske kan være lidt bekymret for, er, at der vil være elever med mange forskellige læseproblemer, der vil være samlet et sted, læseproblemer, som ikke alle sammen skyldes ordblindhed, men kan skyldes andre ting, og er der så en lærer, der vil kunne klare alle de forskellige udfordringer?
Det er også noget, der bliver gjort opmærksom på i høringssvarene.
Jens Joel (S), 2021-04-15:
Jeg forstår godt spørgsmålet, og jeg tror sådan set, at det er en af grundene til, at vi lægger den her mulighed ud.
Man kan sige, at den støtte, som en elev har krav på og mulighed for at få på grund af sin udfordring, findes jo allerede i dag.
Derfor kan man sige, at når der bliver mulighed for at lave de her særlige klasser, skal de selvfølgelig kun laves dér, hvor det kan give en pædagogisk gevinst.
Det vil sige, at man ikke partout skal proppe unge mennesker sammen i en klasse og udskille dem, hvis de faktisk ikke får gavn af at få et særligt forløb.
Det er baggrunden for, at det i høj grad også er en decentral beslutning på uddannelsesinstitutionerne at vurdere, om det giver mening – altså, både om elevgrundlaget er der, men også om de elever, det rent faktisk handler om, vil have gavn af at komme i et særligt forløb.
Der vil også være ordblinde, tror jeg, som vil ønske at fastholde tilknytningen til de almindelige klasser, om man vil, altså til den klasse, de ellers ville gå i.
Det skal man selvfølgelig også have respekt for, for det er jo heller ikke alle ordblinde, der er ens.
Derfor er det et tilbud og ikke en løsning, der bliver trukket ned over hovedet på de unge.
Marie Krarup (DF), 2021-04-15:
Tak for ordet.
Dansk Folkeparti har altid været interesseret i at gøre noget for de svage, for de handicappede og også for de ordblinde.
Derfor er vi faktisk lidt ærgerlige over, at vi heller ikke er blevet inviteret til de her forhandlinger, som vi sikkert ville have kunnet bidrage positivt til.
Så det er vi lidt forundrede over.
Men vi støtter forslaget.
Vi vil rigtig gerne være med til at hjælpe ordblinde elever, både på efterskoler og i gymnasiet.
Som jeg sagde før i mit spørgsmål til ordføreren for Socialdemokratiet, mener vi, det er meget vigtigt, at man følger med i, hvad det er for nogle indlæringsproblemer, de har.
Der kan være meget stor forskel, og det er ikke altid den samme medicin, der er brug for.
Så der er brug for, at man holder nøje øje med, præcis hvad der virker over for hvem, og er i stand til at handle på baggrund af en mere individuelt tilrettet analyse.
Men vi synes, at initiativerne er fornuftige.
Vi er lidt i tvivl om finansieringen.
Det vil vi spørge ind til under udvalgsbehandlingen, for vi forstår ikke helt, hvor pengene kommer fra, og om de egentlig i virkeligheden bliver brugt flere gange.
Men generelt ser vi positivt på forslaget.
Tak for ordet.
Halime Oguz (SF), 2021-04-15:
Tak for det.
Jeg vil starte med at sige, at vores ordfører desværre ikke kan holde talen, så jeg har lovet hende at læse hendes tale op.
Alle børn og unge skal have gode uddannelsesmuligheder i Danmark.
Desværre ved vi, at børn og unge med handicap har langt sværere betingelser for at få en uddannelse.
En analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd viser, at en ud af tre 18-årige med en psykiatrisk diagnose eller et handicap ikke er i gang med en ungdomsuddannelse.
Vi svigter de børn og unge, og det er ikke godt nok.
Vi kan og skal gøre meget mere, end vi gør i dag.
Med lovforslaget, vi behandler i dag, tager vi et skridt i den rigtige retning.
Vi giver bedre adgang til ordblindeefterskoler, og vi giver mulighed for at oprette klasser med forlænget uddannelsesforløb på gymnasier.
Især muligheden for at oprette klasser med forlænget uddannelsesforløb har vi i SF kæmpet for længe.
Der er gode eksempler på gymnasier som Mariagerfjord Gymnasium, Kalundborg Gymnasium og Nørresundby Gymnasium, som allerede har hele klasser med elever med forlænget uddannelsesforløb.
Så det er i den grad på tide, at lovgivningen følger med.
Hvad der til gengæld mangler, er finansieringen.
Vi ved fra Mariagerfjord Gymnasium, at deres klasser med visiteret hf koster dem omkring 700.000 kr. om året pr. klasse.
Det har krævet fondsmidler og ellers at skrabe midler sammen alle de steder, hvor det er muligt.
Men det er ikke en holdbar vej.
Klasserne på de nævnte gymnasier bliver ikke understøttet økonomisk, fordi der er tale om andre diagnoser end asf.
Har man adhd, angst, lettere autisme eller andre diagnoser, tæller det ikke.
Vi ved fra Mariagerfjord Gymnasium, at de har stor succes med deres klasser.
Eleverne gennemfører gymnasiet og kommer videre i uddannelsessystemet.
Det er unge mennesker, som uden det tilbud sandsynligvis ikke havde fået en ungdomsuddannelse.
For SF er det fuldstændig afgørende, at vi gør alt, hvad vi kan, for at fjerne de benspænd, der gør, at unge med handicap ikke får en uddannelse.
Det er afgørende, at vi foretager de nødvendige investeringer, og vi ved endda, at ud over at give livsmuligheder til det enkelte menneske kan investeringerne betale sig for samfundet og tjene sig ind på den lange bane.
Ministeren har sammen med uddannelses- og forskningsministeren skrevet en bog om, netop hvordan Finansministeriets regnemodeller overser de økonomiske gevinster, som findes i at investere i børn og unge.
Det gælder alle børn og unge, men det gælder i særdeleshed for børn og unge med handicap.
I SF ser vi frem til de kommende forhandlinger om både inklusion i folkeskolen, stu og taxametersystemet for ungdomsuddannelser.
Med det sagt kan jeg sige, at vi i SF støtter lovforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-15:
Jeg må sige, at det undrer mig lidt, at man ikke har reageret noget hurtigere på at realisere det her forslag, som man jo selv er kommet med fra Socialdemokratiets side.
Det er jo ikke noget, jeg eller Dansk Folkeparti på nogen måde kan tage æren for, altså, det fremgår jo af det her fine program, som man fremlagde i 2018, ovenikøbet med partiformanden, fru Mette Frederiksen, på forsiden, hvori man kan læse, at man ønsker et forbud mod børnetolke.
Og så er jeg selvfølgelig helt opmærksom på, at der har været corona, men kan det virkelig forklare det hele, minister?
Jeg mener, at nu har vi lige behandlet et forslag, der handler om at gribe ind over for ordblindhed, det er en vigtig sag, men det er det vel også at få standset børnetolke?
Det kan jo være en traumatiserende og på mange måder skadelig oplevelse for børn at skulle indgå i de her processer, hvor forældrene ikke har lært sig at tale dansk.
Så er det virkelig hele sandheden, at det kun er corona, der her gjort, at man endnu ikke har fået fremsat det her forslag?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-04-15:
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne sige tak til Dansk Folkeparti for at rejse det her, for det er jo også en genbekræftelse af, at når vi på et tidspunkt kommer en lille smule ud af coronaens benhårde livtag med vores folkestyre, jamen så er der opbakning, i hvert fald fra Dansk Folkepartis side, til at gennemføre det her.
Derfor er jeg fra ende til anden enig.
Jeg mener, at det er forældrenes ansvar at lære dansk, og derfor er det ikke rimeligt, at samfundet skal betale for dyr tolkebistand i årevis.
Og det vil sige, at den eneste del af Dansk Folkepartis forslag, som jeg egentlig kan have udfordringer med og derfor ikke kan støtte, er delen om tidspunktet, for vi kan simpelt hen ikke nå det, og lige nu kan jeg ikke huske, hvor mange dage der er tilbage inden sommerferien, om det er 79 eller 78 dage, men jeg tør ikke sætte dato på.
Det har jeg prøvet ad nogle omgange, hvor vi lige nu sidder med nogle relativt store forhandlingsforløb på undervisningsområdet, som er lagt i dybfryseren, og der har jeg et par gange sat dato på, men må bare sande, at på grund af corona er 5.-8.-klasserne stadig væk hjemme, 9.-klasserne er hjemme på halv tid, og at skolerne i nogle kommuner er der lukket ned for.
Så vi står altså stadig væk i en buldrende coronapandemi på undervisningsområdet.
Men det her har en høj prioritet hos mig og regeringen, og derfor vil det selvfølgelig være noget, vi fortsat har intention om at fremsætte lovforslag om.
Men jeg tør simpelt hen ikke sætte dato på af hensyn til corona.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-15:
Der er blevet sagt rigtig meget godt om det her lovforslag.
Dysleksi eller ordblindhed er jo noget, som der desværre er mange børn der lider af, og de har det nogle gange rigtig svært i skolen.
Jeg er selv skolelærer, og jeg har også mødt de her børn ad flere omgange, og det kan være en kæmpestor udfordring, man skal overvinde.
Jeg bider mærke i, at det her lovforslag er meget snævert.
Det adresserer helt konkret ordblindeefterskoler og så det her med muligheden for oprettelsen af de her klasser med forlængede uddannelsesforløb.
Det, jeg også bider mærke i, er, at både Danmarks Lærerforening, men også Dysleksiforeningen faktisk problematiserer nogle af tingene i lovforslaget, og derfor har jeg lige et par spørgsmål her i udvalgsbehandlingen, som jeg skal have svar på, før vi endeligt kan tilkendegive, om vi støtter det her lovforslag.
Men jeg vil bare sige, at en god indsats for at sikre, at alle børn, som har udfordringer, kan blive hjulpet rigtig godt på vej, uanset om det er dysleksi eller det er andre udfordringer, byder vi altid meget velkommen i Nye Borgerlige.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-15:
Tak, formand.
Jeg holder også indlægget her på vegne af vores ordfører, Mai Mercado, og det gør forhåbentlig ikke indlægget mindre spændende.
Det lovforslag, vi taler om her, er jo to initiativer, som regeringen forhandlede med sine støttepartier i efteråret, der skal gavne ordblinde elever.
Det er selvfølgelig enhver regerings privilegium at indgå politiske aftaler med, hvem man vil, men vi havde selvfølgelig gerne set, at ministeren havde søgt det brede samarbejde i Folketinget.
Her minder jeg om en reklame, jeg selv husker fra Socialdemokratiets valgkamp, hvor man havde sådan nogle billeder af scrabble med forskellige partibogstaver, der skulle vise, at man ville lave aftaler på kryds og tværs, men det kræver jo nu engang, at man rækker hånden frem til f.eks. de blå partier.
Det skete jo så ikke her.
Det havde sendt et godt signal om, at vi i fællesskab på tværs af Folketinget kunne stå vagt om at sikre ordblinde børn og unge en bedre hjælp end den støtte, de får i dag.
Vi bakker således op om muligheden for, at flere elever kan komme på ordblindeefterskole.
Et forløb på en ordblindeefterskole er med til at løfte rigtig, rigtig mange elever.
Det sociale fællesskab er naturligvis også vigtigt.
At være ordblind blev i gamle dage stigmatiseret med, at man måtte have andre problemer end det, men det er jo selvfølgelig ikke tilfældet.
I dag har mange ordblinde desværre stadig væk mødt nogle af de selv samme fordomme på deres vej, og der mener vi, at det hjælper at være en del af et fællesskab med mange andre, som har haft nogle af de samme oplevelser.
Derfor bakker vi varmt op om ordblindeefterskolerne, som der i dag findes omkring 20 af.
Vi bakker også op om et nyt tilskud til nedsættelse af egenbetalingen for elever på ordblindeefterskoler, fordi det vil kunne sikre en lettere adgang for flere elever.
Tilsvarende bakker vi op om lovforslagets andet punkt: at give mulighed for at oprette klasser med forlængede uddannelsesforløb.
I dag er det allerede en mulighed i lovgivningen at oprette forlængede uddannelsesforløb, typisk et år ekstra, f.eks. stx på 4 år i stedet for 3 år.
Men med lovforslaget skabes der mulighed for at lave selvstændige klasser med selvstændige hold, og det kan gøre det endnu lettere for gymnasierne at lave uddannelsesforløb for elever, der er ordblinde, når nu det er muligt at lave hele klasser.
Konservative bakker op om lovforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-15:
Tusind tak både for en god tale og for at gøre lidt ud af at forklare Enhedslistens position, og tak for at være så progressiv.
Vi vil gerne være med til at specificere varegrupper, og vi vil gerne være med til at specificere, hvornår man skal lave de her reparationer.
Vi vil i det hele taget gerne være med til at gå videre med det her forslag, og vi er glade for, at Enhedslisten ikke automatisk har den der opfattelse af, at momsskruen må man ikke skrue på, ikke under nogen som helst omstændigheder.
Så jeg glæder mig egentlig bare til at prøve at komme videre.
Det er meget, meget sjældent – jeg tror, det er første gang nogen sinde – at jeg genfremsætter beslutningsforslag, men det er jo, fordi problemet bliver større og det fungerer i Sverige.
Sidste gang fik vi ikke lavet et ordentligt efterspil til det her, men det synes jeg vi skal lave den her gang, for jeg synes, det bare er blevet mere aktuelt, så tak til Enhedslisten.
Morten Bødskov (S), 2021-04-15:
Regeringen har én interesse, og det er, ud over at holde hånden under dansk økonomi, at fortsætte med at skabe vækst og fremgang og beskæftigelse, og de initiativer, som vi har taget, og som vi for en stor dels vedkommende har lavet med brede flertal her i Folketinget, har holdt hånden under 80.000 arbejdspladser i 2020 og over 50.000 her i 2021 og vil jo også have en langsigtet effekt.
Derudover er der de mange andre initiativer, som jeg omtalte.
Men det er klart, at vi følger situationen løbende.
Man skal huske på, at de initiativer, der er taget, eksempelvis den grønne skattereform, jo rækker flere år ud i fremtiden, og der er som sagt sat 6 mia. kr. af til, at vi kan forcere den grønne omstilling af dansk erhvervsliv.
Og hvad handler det om?
Det handler om at skabe arbejdspladser og vækst.