Henning Hyllested (EL), 2019-12-13:
Vi fik jo aldrig den brede principielle debat om forholdene i landdistrikterne i sidste periode, for på grund af valget fik vi aldrig forelagt landdistriktsredegørelsen og debatten om den.
Så det er godt, at spørgsmålet bliver rejst her.
Grundlæggende mener vi i Enhedslisten, at det er godt med økonomiske incitamenter.
Og derfor er det også helt klart, at en ordning som den norske med tiltagszoner klart kan tjene som inspiration.
Altså, vi køber den ikke bare sådan en til en, men jeg kan forstå på debatten nu, at det sådan set heller ikke er det, vi snakker om.
Men den kan klart tjene som inspiration.
Så det er egentlig kun et spørgsmål om omfanget af det, og at man i Norge har en norsk ordning – ja, selvfølgelig – og at vi i Danmark gør det på den måde, vi synes er fornuftig.
Så det er jo nogle ting, vi gør i forvejen, og det, vi diskuterer, er jo egentlig så, om vi gør nok, og det er der vel almindelig enighed om at vi måske ikke gør.
Så skal vi jo selvfølgelig lade os inspirere af, at der er andre steder, man gør det på en anden måde, og det synes jeg er fint – det er i Norge, det er i Sverige, det er rundtomkring i hele verden for den sags skyld.
Man slipper vel heller ikke for i den her situation at diskutere kommunernes og regionernes økonomi i det hele taget, for det spiller jo en enorm rolle for, hvad det er, vi har af muligheder rundtomkring i vores landdistrikter.
Landdistrikterne er jo ikke sådan nogle isolerede øer, altså som er isoleret fra det øvrige samfund, og der synes jeg jo, at et af de helt store problemer er det jerngreb, som skiftende regeringer har haft omkring og stadig væk har omkring kommunernes økonomi.
Det har jo været med til at lukke skoler rundtomkring i vores landsbyer, det har jo været med til at indskrænke den kollektive trafik ganske voldsomt og da ikke mindst i vores yderområder.
I den forbindelse kommer vi jo også til at skulle diskutere udligningsordningen, og der ved vi nu, at der er en reform på vej – en hårdt tiltrængt reform.
Den fungerer ikke, som den eksisterer på nuværende tidspunkt.
Vi ser frem til at få en reform af hele udligningssystemet, hvilket får en enorm betydning for den økonomi, som også vores yderområder, altså vores udkantskommuner, jo har.
Man kan jo sige, at der også skal andet til end bare økonomiske incitamenter.
Man kan næsten sige, at bare det faktum, at det er adskilligt billigere at bosætte sig uden for de store byer og da ikke mindst i vores yderområder, jo burde være en enorm økonomisk driver, med hensyn til at man flytter ud i yderområderne.
Men det har jo ikke i sig selv været med til at vende udviklingen, så derfor er det ikke bare økonomiske incitamenter, der skal til.
Man skal på mange måder gøre det attraktivt at bosætte sig i landdistrikterne og yderområderne, og her tror vi på, at man først og fremmest skal snakke uddannelse.
Det er allerede blevet nævnt af en række ordførere, at der faktisk er en sammenhæng: Hvis man ikke har så langt til sit uddannelsessted, ikke har så langt til den uddannelse, man vil have, så har det også betydning for, om man senere bosætter sig.
Så det synes vi i høj grad, at man skal se på.
Vi er helt parate til at flytte uddannelser ud eller etablere nye uddannelser rundtomkring – gerne hele uddannelser, ikke nødvendigvis bare satellitter og stationer, og hvad det bliver kaldt.
Der synes jeg da, at man skal gå til det med et åbent sind.
Vi har set, at der er en række problemer med nogle af de uddannelsesinstitutioner i yderområderne, som f.eks. fusionerer og sådan noget; det bliver de faktisk straffet for økonomisk, hvis de ikke lige er den rigtige type.
Også med hensyn til den kollektive trafik skal der helt klart gøres noget.
Der opfordrer vi til at kigge lidt mod Nordjylland, hvor man er kommet rigtig langt med det der med at integrere transportformerne og også sørge for, at der faktisk er en trafikbetjening helt ude i den yderste plovfure – ja, lad os bare kalde det det.
Så der er rigtig mange ting, der skal gøres, og vi har et åbent sind i forhold til det.