runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2019-02-27:
Tak for endnu et spørgsmål om akutberedskabet i Region Nordjylland, som jeg er glad for at få.
For det ligger nemlig mig og regeringen meget på sinde, at vi får styrket akutberedskabet i Danmark, og det er det, vi lægger op til med sundhedsreformen.
For alle borgere skal være trygge ved, at de får den nødvendige hjælp, hvis de kommer ud for akut sygdom eller en ulykke, og det gælder selvfølgelig også borgerne i Brovst.
Så regeringen har ingen planer om at nedlægge eller flytte paramedicinerbilen i Brovst eller for den sags skyld nogen andre steder, som mange af spørgerens kollegaer også har spurgt om.
For at gentage noget af det, jeg har nævnt tidligere, lægger vi sådan set op til med sundhedsreformen at etablere 10-15 ekstra akutberedskaber – det være sig akutlægebiler, det være sig ambulancer, det være sig akutbiler – så vi kan sætte ind i de områder af landet, hvor dækningen ikke er tilstrækkelig høj i dag.
Hvis jeg kigger på Region Nordjylland, synes jeg jo, at det spørgsmål, Socialdemokratiet stillede, burde være, om det er acceptabelt, at borgerne i Region Nordjylland skal finde sig i, at kun omkring 91 pct. af ambulancerne kommer frem inden for 15 minutter, når man kan kigge mod Region Midtjylland og sammenligne med, at det dér er mere end 96 pct. af ambulancerne, der kommer frem inden for 15 minutter.
For det er lige præcis det, vi fra regeringens side ikke synes er rimeligt, altså at vi ser så stor en geografisk forskel i, hvordan akutberedskabet er i dag, at der er borgere, der skal finde sig i, at akutberedskabet i nogle egne af landet er dårligere, end det er andre steder.
Det er det, vi ønsker at gøre op med med sundhedsreformen, så vi kan styrke akutberedskabet, og så vi kan sikre en ordentlig tryghed i hele landet – det være sig i Brovst, det være sig andre steder i Nordjylland, det være sig andre steder i Danmark.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-02-27:
Tak, så må ministeren og jeg prøve med det disciplinerede.
Mit spørgsmål lyder: Kan ministeren garantere, at paramedicinerbilen i Brovst, som borgerne i lokalområdet omkring Brovst finder stor tryghed i at have, ikke nedlægges, ligesom ministeren har fredet det særlige akutberedskab i ministerens egen kreds på Nordals?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-02-27:
Jeg håber sådan set, at Socialdemokraternes sundhedsordfører forholder sig lidt mere til og også taler med de faglige organisationer om, hvad der er af kapacitet.
Når vi kigger på psykologerne, peger de på, at der er en merkapacitet.
Men det kan jeg forstå at Socialdemokraterne ikke mener.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi også bygger det her på de faglige indspil, der kommer.
Derfor er der jo også lagt op til, at før man kan lave en udflytning, f.eks. på moderat angst- og depressionsområdet, så skal der foregå et fagligt arbejde forankret i Sundhedsstyrelsen med inddragelse af de faglige aktører, så der også er en faglig ramme for det, så man kan flytte patienternes behandling på en tryg måde uden at gå på kompromis med kvaliteten, og også uden at der indføres brugerbetaling ad bagdøren, som Socialdemokraterne bliver ved med at påstå at der gør.
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-02-27:
Det, ministeren kommer med her, er jo fuldstændig bluff.
Ministeren får det til at lyde, som om man flytter 500.000 patienter inde fra sygehusene og behandlingspsykiatrien og ud til det nære sundhedsvæsen, og der løses alle problemer så.
Det er jo fuldstændig vanvittigt, at vi har en minister, der ikke ved, at der ingen ledig, fri kapacitet er derude.
Derfor er det jo også et spørgsmål om at spørge, hvad det er, der indgår i Sundhedsstyrelsens forarbejde.
Viser det, at det er realistisk at flytte 500.000 patienter og næsten 100.000 i psykiatrien?
Ministeren siger, at pengene følger patienten.
Følger pengene også patienten i det samme omfang, hvis man har en gratis behandling i behandlingspsykiatrien og skal ud og behandles hos en psykolog, hvor der er en brugerbetaling på 40 pct.?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-02-27:
Først og fremmest følger pengene patienterne.
Så i forhold til den bekymring, som Socialdemokraterne ligesom fremfører i dag, kan jeg sige, at det har jeg også svaret på tidligere.
Det kan jeg gentage: Pengene følger patienterne, når man rykker behandling ud i det nære sundhedsvæsen.
Det er sådan set et princip i regeringens sundhedsreform.
Den anden del handler om, hvordan vi kan styrke psykiatrien.
Vi lavede en psykiatrihandlingsplan i efteråret, hvor vi styrkede psykiatrien med mere end 2,1 mia. kr.
Da vi skulle forhandle det med Socialdemokraterne i satspuljeforhandlingerne, var der ikke vilje fra Socialdemokratiets side til at afsætte så mange penge.
Men sådan er vores prioriteringer så forskellige.
For så vidt angår sundhedsreformen og de tilbud, der rykker ud, er det jo klart, at man er nødt til at kigge på en nyorganisering, hvor man kigger på psykologerne, man kigger på almen praksis, man kigger på PPR, man kigger på vores praktiserende speciallæger på psykiatriområdet, så man på baggrund af et fagligt arbejde fra Sundhedsstyrelsen også får lavet en kvalitetsplan, så man sikrer, at den udflytning sker på en ordentlig måde, hvor vi netop får en merkvalitet for patienterne i forhold til det, de oplever i dag, hvor mange står på venteliste, desværre, eller oplever, at sygdommen bliver forværret for meget, inden de får hjælp.
Karin Gaardsted (S), 2019-02-27:
Ministeren siger, at vi fra socialdemokratisk side ikke kan lide de svar, vi får.
Det er rigtigt.
Det er fuldstændig rigtigt; vi kan ikke lide, at vi ikke kan få svar på, om der overhovedet er afsat nogen penge til psykiatrien.
Depressionsforeningen mener, at hvis pengene ikke følger med i regeringens sundhedsreform, risikerer man, at der rent faktisk genereres nye psykisk syge, fordi langt flere med angst og depression skal ud og stå i kø til en psykolog eller måske ikke har råd til behandling.
Så hvorfor vil regeringen ikke sætte tal på, hvor mange penge der skal afsættes dertil?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-02-27:
Så der er stadig ikke nogen garanti, desværre.
Det havde måske også været for meget at håbe på, at det nåede helt til Jammerbugt.
Jeg turnerer faktisk ikke rundt med noget som helst utryghedsskabende.
Faktisk prøver jeg at sige, at jeg synes, vi skal holde fast i de rammer, der er for vores sundhedsvæsen, og så forbedre det, der trænger til at blive forbedret, i stedet for en kæmpestor ny centraliseringsøvelse, hvor ingen ved, hvad de får.
Så jeg ved ikke, om man vitterlig vil trykke den i retning af Socialdemokratiet.
Jeg synes, at ministeren mangler svar.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-02-27:
Jeg siger fuldstændig det samme, for så vidt angår akutbilen i Brovst som den i Hjørring og som den på Nordals, og det svar er givet til socialdemokrater her i onsdagsspørgetiderne.
Så lad nu være med at blive ved med at turnere rundt i landet og skabe utryghed omkring ambulanceakutberedskabet landet over.
For regionerne har jo desværre forringet akutberedskabet ad flere omgange.
Ud over at ambulancerne dér i flere tilfælde kommer senere frem, end de gør i andre regioner – kun i 91 pct. af tilfældene kommer ambulancerne frem inden for 15 minutter – så ser vi jo desværre også en Region Nordjylland, der flere gange har forringet akutberedskabet, og det er det, vi sætter foden ned over for.
For vi ønsker at styrke akutberedskabet i Danmark, og det er også det, vi afsætter flere penge til i vores sundhedsreform, så vi kan få flere akutberedskaber, så vi kan styrke dækningen og trygheden i hele landet, herunder i Jammerbugt Kommune.
Peter Kofod (DF), 2019-02-27:
Tak for det, formand.
Hvad er ministerens holdning til strafniveauet for ulovligt hold af giftige og potentielt livsfarlige dyr, og agter ministeren at skærpe strafferammen herfor, så det udløser frihedsstraf frem for bødestraf?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-02-27:
Det gælder Rødding, Kolding og de øvrige steder, vi har talt om i dag.
Det er derfor, at jeg siger: Bare vi kunne nå dertil, hvor socialdemokraterne ikke turnerede rundt alle steder og skabte tvivl om de ambulancer, der er.
Der er stor variation i, hvilket akutberedskab der er i de forskellige regioner.
Det synes vi i regeringen ikke er rimeligt, og vi kan desværre også se, at der er nogle sorte huller landet over, hvor borgerne ikke får lige så god dækning.
Det er sådan set det, vi gør op med med sundhedsreformen.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-02-27:
Jeg er ikke interesseret i, at vi skal beskylde hinanden for, hvem der skræmmer folk, og hvem der ikke skræmmer folk.
Vi deltager jo i en rimelig almindelig politisk debat her.
Det, der er afgørende, er, om ministeren vil garantere, at der ikke sker nedlukninger af akutberedskab, når regeringens sundhedsreform træder i kraft i 2021, og ikke hvorvidt ministeren tror, at der kommer til at ske noget i den mellemliggende periode.
Kan vi få en garanti for, at man med sundhedsreformen ikke nedlægger akutberedskaber?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-02-27:
Det er sådan set ikke det, vi skriver.
Det er måske der, at vi igen ser en situation, hvor socialdemokraterne turnerer rundt med en skræmmekampagne.
Nu skal vi så forholde os til akutlægebilen i Kolding og akutbilen i Rødding, og man skal ligesom skræmme befolkningen ved at sige, at det skulle blive ændret.
Det, vi siger, er, at vi sådan set ikke kan garantere, hvad regionsrådspolitikerne gør i morgen, men vi kan forudsætte og forvente, at der bliver lavet en aftale med regionerne om, at de ikke laver flytninger, så der sker forringelser, indtil vi får et nationalt beredskab, som vil betyde, at Folketinget i sidste ende skal stå på mål for nogle nationale standarder, i forhold til hvad serviceniveauet skal være for akutberedskabet.
Det mangler vi i høj grad i dag, hvor det er geografien og regionen, der afgør, hvor hurtigt ambulancen kommer frem.
Det giver bare både nogle sorte huller i dækningen i dag, og det skaber utryghed, og det skaber en geografisk ulighed i sundhed, som vi ikke synes er rimelig over for borgerne i Danmark.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-02-27:
Jeg kan også forstå, at ministeren ikke har indflydelse på, hvad der sker ude i regionerne, og hvad der bliver truffet af beslutninger frem mod 2021.
Det, jeg egentlig gerne vil have svar på, er et helt klart spørgsmål: Er det en fejl, at regeringen skriver, at man efter 2021 ikke forventer at ændre på akutberedskabet?
Mener man, at man kan garantere det, eller er der bare en forventning om det?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-02-27:
Nej, for vi er jo sådan set dybt afhængige af, at det frem til 2021, hvor regeringens sundhedsreform træder fuldt i kraft, er regionerne, der driver akutberedskabet.
Og med sundhedsreformen lægger vi op til at indsætte 10-15 ekstra akutberedskaber, som kommer oven på det beredskab, som vi kender i dag.
Så nej, vi ønsker ikke forringelser af de eksisterende beredskaber; vi ønsker ikke flytninger.
Jeg har ingen bemyndigelse direkte i forhold til regionsrådene, som de ser ud i dag.
Og det er vi jo så bare nødt til at forholde os til indtil 2021.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-02-27:
Jeg synes sådan set, der er mange af de ting, ministeren siger, som er rigtige, men det, der jo er humlen i den diskussion, vi har her i dag – fordelt over hele landet – er, at regeringen i sundhedsudspillet hele vejen igennem skriver: Vi forventer – vi forventer ikke at ændre på akutberedskabet.
Og det er jo ikke nogen særlig håndfast garanti, hvis man er borger i f.eks. Rødding og er glad for og finder tryghed i akutbilen dér.
Det er jo helt åbenlyst.
Selvfølgelig kan ministeren ikke forudsige, hvad regionerne måtte træffe af beslutninger.
Men det, ministeren jo har en vis indflydelse på, er, hvad der sker, når regeringens sundhedsreform, hvis det måtte ske, træder i kraft.
Og der er formuleringen i dag: Vi forventer ikke, at akutberedskaber bliver nedlagt.
Er det en fejlformulering?
Spørgsmålet er, om der burde have stået »vi garanterer«, eller om det bare er en forventning.
Det er det, diskussionen handler om.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-02-27:
Altså, cadeau for ihærdighed.
Hvis vi nu havde nået resten af spørgsmålene, var vi næsten nået omkring alle ambulancer og akutlægebiler og akutbiler i Danmark.
Og vi kan godt tage dem enkeltvis, så jeg kan svare det samme for dem alle sammen.
For regeringens sundhedsreform forudsætter netop lige præcis, at der ikke sker flytninger af akutberedskabet i de kommende år, så der ikke sker forringelser.
Det gælder på Nordals, og det gælder i det her tilfælde, når vi taler akutbilen i Kolding og den i Rødding.
Det er sådan set en vigtig præmis for regeringens sundhedsreform, at vi ønsker at styrke akutberedskabet, fordi vi desværre kan se, at der er sket forringelser forskellige steder i landet.
Og vi kan også se, at der er en meget stor variation i den dækning, der er landet over, med meget forskellige serviceniveauer, med meget forskellige responstider, alt afhængig af hvor man bor.
Der ønsker vi et nationalt, sådan mere standardiseret serviceniveau for vores akutberedskab på tværs af landet.
Det betyder, at vi afsætter penge til at indsætte 10-15 ekstra akutberedskaber i form af akutlægebiler, akutbiler og ambulancer, så vi får de områder af landet, der i dag er for dårligt dækket, dækket bedre i årene fremover.
Og det forudsætter også, at vi kigger lidt mere på, hvordan det egentlig er, vi samarbejder på tværs af regionerne, så vi ikke får sorte huller i regionsgrænserne, som vi desværre har nogle steder i dag, hvor man ikke samarbejder godt nok på tværs af regionsgrænserne.
Og vi synes ikke, vi kan være bekendt over for de borgere, der bor lige på kanten mellem én region og en anden region, at der ikke er en stærk nok koordinering.
Så det er nogle af de ting, som skal forbedres.
Og derfor afsætter vi også flere penge til flere ambulancer og akutberedskaber.
I Region Syddanmark
har man jo så heldigvis lige selv fundet lidt penge til at dække nogle af hullerne.
Det er jo et godt skridt fremad
, og så kan vi gøre det endnu bedre med regeringens sundhedsreform.
Og det er der behov for, så vi får skabt tryghed for borgerne i hele landet, når det handler om akutberedskabet.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-02-27:
Tak for det.
Christian Langballe (DF), 2019-02-27:
Vi kunne tage initiativ til at dømme dem in absentia, sådan at de aldrig nogen sinde ville kunne komme ind i landet.
Jeg er enig i, at det bedste selvfølgelig ville være at få dem dømt dernede, hvor de er, og hvor de har begået deres gerninger, og hvor alle virkningerne af deres forbrydelser allerede kan dokumenteres, i stedet for at vi henter dem hjem til Danmark – hvilket vi under ingen omstændigheder skal – til retsforfølgelse, hvor vi så får problemer med at løfte bevisbyrden.
Jeg siger bare, at de her mennesker er så farlige for vores land og for danskerne, at jeg vil gøre alt for, at de ikke kommer indenfor landets grænser.
Benny Engelbrecht (S), 2019-02-27:
Det er rigtigt, at der var et marginalt fald umiddelbart efter nyheden, og meget kort tid derefter rettede kursen sig op og er jo så et markant højere sted nu.
Hvis man laver den antagelse, at markedet har forventet, at det var sådan, at der ville blive stillet særlige krav til ejere af kritisk infrastruktur, kunne det jo netop være det, som markedet giver udtryk for, altså at man havde forventet, at der ville være nogle særlige krav, der blev stillet.
Kunne det være en rimelig antagelse, hr. finansminister?
Inger Støjberg (V), 2019-02-27:
Det efterlader så spørgsmålet om, hvor de så skal rejse hen, hr. Christian Langballe.
Benny Engelbrecht (S), 2019-02-27:
Tak, formand.
oplyser, at honoraret for de 36 bestyrelsesmedlemmer i Sundhedsvæsen Danmark og sundhedsforvaltningerne ikke er endeligt fastlagt, mener ministeren da, at regeringens regnestykke over besparelserne ved nedlæggelsen af de folkevalgte regionsråd er retvisende?
Peter Kofod (DF), 2019-02-27:
Så forstår jeg, at vi taler det samme sprog, og at vi faktisk ikke er så langt fra hinanden, og det tror jeg vil være det for den her omgang.
Jeg ser frem til, at vi får en snak om det her emne snart.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-02-27:
Hvis jeg skal være hudløst ærlig nu, når vi bare er få her over for hinanden, må jeg også sige, at jeg har spurgt en del ind til det, for det undrer også mig.
Jeg kan godt forstå synspunktet, som spørgeren også siger: Hvorfor kan man ikke få adgang til det, der står om en selv?
Men jeg synes da, at det er noget, vi skal tage op næste gang, vi mødes, og så måske også have en snak om, om det skal være en del af det arbejde, der foregår med revisionen af Kriminalregisteret, for det her er da ikke sådan lige på den flade hånd.
Jeg kan sådan set godt forstå spørgerens tilgang til det.
Peter Kofod (DF), 2019-02-27:
Men et andet princip bør jo også være, at man som borger kan få indsigt i, hvad det offentlige måtte have af informationer på en, og som kan være relevant, hvis man f.eks. søger en bestemt ansættelse som den, ministeren er inde på.
Så i virkeligheden synes jeg jo, at det princip om, at man kan få viden om sig selv, må veje højere eller tungere end det andet princip.
Det er derfor, at jeg spørger ministeren, om man ikke kunne lave det her om, så man sikrer en eller anden form for indsigt i offentlige straffeattester.
Kristian Jensen (V), 2019-02-27:
Ja, det mener jeg helt klart det er.
Det er jo sådan, at med regeringens forslag til en sundhedsreform får vi skabt et sundhedsvæsen, som løser tre store problemer, vi har.
Det ene er, at vi får skabt større nærhed, ved at de 21 sundhedsfællesskaber, som vi lægger op til, skal arbejde sammen med kommuner, almen praksis og de akutsygehuse, vi har.
Vi får løst en udfordring, vi har, med ulighed.
Der er nemlig stor forskel på, hvordan man bliver behandlet i dag.
Det er afhængigt af, hvilket postnummer man har, hvilken adresse man har.
Og så får man skabt det, som rigtig mange patienter er optaget af, nemlig mere sammenhæng.
Alt for mange patienter oplever i dag, at de forskellige elementer i sundhedsvæsenet, hvad enten det er kommunen, hjemmeplejen, genoptræningen, den almene praksis, speciallægen eller den ene eller den anden afdeling på sygehuset, ikke snakker sammen på tværs.
I den sammenhæng, og fordi vi skaber et nyt sundhedsvæsen, er det også, vi siger, at de 205 regionspolitikere, der er i dag, skal erstattes af noget andet.
Og det andet er så, at der skal være i alt 36 forskellige personer, 30 decentralt, 11 centralt.
Heraf er fem både i gruppen decentrale og gruppen centrale.
Så det er i alt 36 forskellige personer, der vil sidde i bestyrelser og have en honorering.
Men det er jo en enormt lille del.
Altså, honoreringen for 36 bestyrelsesposter er jo en enormt lille del, i forhold til at der i sundhedsområdet i dag er et budget på omkring 114 mia. kr., og at der i det område, vi kigger på her, som skal være med til at skabe finansiering i nærhedsfonden, skal skaffes besparelser ud af en samlet ramme på i alt 2,5 mia. kr.
, da det er ikkesundhedsrelaterede opgaver, som af dette skal generere, at vi kan finde penge til at lægge ind i nærhedsfonden.
Så om vi lige præcis lægger honoraret for at sidde i bestyrelse 1 my over eller 1 my under – og det er jo bl.a. det, vi skal igennem i vores samtaler – har ingen betydning i forhold til så stort et regnestykke, det er, når man erstatter 205 politikere med 36 udpegede bestyrelsesmedlemmer, og når man laver om på et sundhedsområde, en sundhedsforvaltning, der samlet set forvalter over 114 mia. kr.
Peter Kofod (DF), 2019-02-27:
Tak for besvarelsen.
Det her er noget, der har interesseret mig, efter jeg har stillet spørgsmål 303, hvor Rigspolitiet svarer det samme, som ministeren svarer, i forhold til den af de tre straffeattester, der er offentlig.
Jeg har aldrig hørt om et ufejlbarligt system.
Jeg har aldrig hørt om noget system, hvor der ikke ville kunne ske en fejl, og hvor det var hensigtsmæssigt, at den person, det handlede om, havde mulighed for at se, hvad myndighederne havde på vedkommende af dårlige ting.
Det synes jeg egentlig burde være det helt naturlige.
Men for at tage fat i det, som ministeren siger kunne være grunden til, at det forholder sig på den her måde, nemlig at man ikke må lade sig presse af en eventuel privat chef til at udlevere en offentlig straffeattest, fordi den er mere detaljeret og går længere tilbage i tid, vil jeg spørge: Er det ikke korrekt forstået, at det kun er en chef i det offentlige, der med samtykke fra den person, der måtte være indkaldt til en eventuel jobsamtale, vil kunne trække en offentlig straffeattest?
Så hvis man er en privat chef, der beder en potentiel jobansøger om at finde sådan en attest, vil det ikke i sig selv være muligt, selv hvis man indførte den mulighed, at personer ville kunne få indsigt i en offentlig straffeattest.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-02-27:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo sådan, at der fra Kriminalregisteret kan udstedes en straffeattest til privat brug og en til offentligt brug.
En straffeattest til privat brug udstedes, som navnet antyder, til private personer, f.eks. til brug for ansættelse i en virksomhed.
En straffeattest til offentligt brug udstedes til offentlige myndigheder med personens samtykke.
Det kan være ved ansættelse i bestemte offentlige myndigheder eller i situationer, hvor offentlige myndigheder behandler bestemte sagstyper.
Forskellen på en privat og en offentlig straffeattest er bl.a., at de oplysninger, der fremgår af en privat straffeattest, jo ikke er lige så omfattende som dem, der fremgår af en offentlig straffeattest, ligesom oplysningerne fremgår i længere tid af en offentlig straffeattest.
Straffeattester, der er udstedt til offentligt brug, skal behandles fortroligt af den myndighed, der har fået udstedt attesten.
Kriminalregisteret hører under Rigspolitiet, og jeg forstår Rigspolitiet sådan, at den offentlige straffeattest heller ikke udleveres til den person, oplysningerne vedrører.
Baggrunden for det – det har jeg selvfølgelig spurgt til – er ifølge Rigspolitiet traditionelt set, at man ikke indirekte af en privat virksomhed skal kunne blive bedt om eller presset til at fremvise en offentlig straffeattest, som jo altså er mere omfangsrig end en privat straffeattest.
Jeg har ikke tidligere hørt om, at den nuværende ordning skulle skabe problemer.
Jeg vil også godt sige til spørgeren her, at hvis der er uhensigtsmæssigheder, synes jeg, at det er noget, vi skal kigge på.
Bl.a. er der en forestående revidering af kriminalregisterbekendtgørelsen her i år, og det synes jeg vi skal tage en drøftelse om.
Jeg vil også meget gerne drøfte det videre, hvis der er en udfordring i det her spørgsmål, for så skal vi da løse det.
Peter Kofod (DF), 2019-02-27:
Hvad er ministerens holdning til, at man som borger ikke kan få indsigt i sin offentlige straffeattest?