runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2017-04-28:
Tak til hr. Rasmus Jarlov fra Det Konservative Folkeparti.
Jeg er enig med hr. Rasmus Jarlov i, at det ser rigtig forfærdeligt ud i forhold til beskæftigelsen af personer af ikkevestlig oprindelse.
Ordføreren siger, at incitamenter virker, og at dem har vi indført nogle stykker af, men hvad med indstillingen, altså selve indstillingen til det at have et arbejde og være i beskæftigelse?
Virker incitamenter også i forhold til det?
Nu så vi jo en udsendelse i går på TV 2, hvor det var, at der var rigtig mange, faktisk halvdelen af dem, der skulle møde op til sprogpolitik, der ikke var dukket op.
Og så kan man sige: Hvis de ikke gider arbejde, hvorfor skal de så være her?
Var det så ikke bedre, at vi udarbejdede en aktiv hjemsendelsesstrategi med henblik på at sikre, at de kom tilbage til og var med til at genopbygge landet, de kom fra, når der var blevet roligt i deres hjemland?
Karsten Hønge (SF), 2017-04-28:
Bare lige for at gøre det med IGU færdigt vil jeg sige, at vi er tilhængere af konstruktionen, fordi det er en god kombination af arbejde og uddannelse – derfor er vi tilhængere af den.
Vi var imod den, fordi vi syntes, man på det offentlige område fandt en for dårlig løn.
Og grunden til, at det ikke er med i forslaget til vedtagelse, er, at jeg mener, at jeg fik det klaret af, ved at jeg nævnte det i min ordførertale.
Og jeg synes ikke, det er helt fair, at man hænger nogle virksomheder ud, der bruger eksempelvis sprogpraktik, og som har fået en henvendelse fra jobcenteret og ikke gør det, fordi de selv har opsøgt det at bruge de her mennesker som billig arbejdskraft.
I det omfang, det bliver misbrugt, tror jeg vi skal sørge for, at måske især fagforbundene får slået hårdt ned på det.
Men mit indtryk generelt er, at rigtig mange konstruktive, positive virksomheder gør det her for at række hånden frem til samfundet og for at hjælpe folk i gang og ikke for at bruge dem som billig arbejdskraft.
Der kan være nogle, der gør det, men overordnet set tror jeg faktisk at det for mange virksomheder koster penge.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-28:
Og når man så støtter et forslag til vedtagelse, hvor der meget eksplicit siges, at man støtter de politiske initiativer, ville det måske have været meget godt med en bemærkning i forslaget til vedtagelse om, at der altså lige var en ting, men ikke var enig i der.
Men lad det nu ligge.
Jeg vil gerne spørge ordføreren i forlængelse af den diskussion: Anerkender ordføreren, at jeg har en pointe, når jeg har lagt meget vægt på den omfattende og meget massive brug af virksomhedspraktik, der finder sted, og som jo også er en del af de her initiativer, der er aftalt, og at der i det jo ligger nogle klare indikationer på, at der har vi faktisk at gøre med misbrug af flygtninge som gratis arbejdskraft?
Så det er jo meget godt at få præciseret det netop på grund af den måde, som Dansk Folkeparti griber det an på.
Det, jeg vil spørge ordføreren til, er, at ordføreren støtter det forslag til vedtagelse, som der også står mange fornuftige ting i, bestemt, men en af tingene, der står, er jo, at man støtter de politiske initiativer, der er aftalt i trepartsaftalen og med KL og regeringen.
Vi kritiserede det ret heftigt, og vi var også enige om at stemme imod.
Så skal jeg bare høre, om ordføreren så har ændret holdning i forhold til den her IGU, for den er jo netop en del af de initiativer, man henviser til.
Laura Lindahl (LA), 2017-04-28:
De ville kunne tilbyde de her kvinder småjobs, som de kunne varetage, i takt med at de kunne vokse og lære at være på arbejdsmarkedet.
For der er altså tale om kvinder, som måske har været væk fra arbejdsmarkedet i 25-30 år.
Det er ikke gjort med bare at sende dem ind i et undervisningslokale og så tro, at de er klar til at gå ud og arbejde 37 timer.
Det er en meget, meget lang proces, vi skal starte på.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-28:
Det er simpelt hen ikke en fair måde at diskutere på.
Man kan selvfølgelig så sige, at vi bare skal stoppe diskussionen, for vi bliver ikke klogere af den.
Altså, hvis ordføreren ikke er i stand til at gå ind og forholde sig bare en anelse nuanceret til de her forslag, så bidrager det selvfølgelig ikke særlig meget. Men pointen er sådan set bare, at det ikke kun handler om, at uddannelse skulle være svaret.
For når vi ser på det i dag, kan vi se, at tallene stadig væk er dramatisk dårlige, og i stedet for at sige, at svaret for så vidt bare er at fortsætte med at lægge et generelt økonomisk pres på alle mulige mennesker, som ikke kan flytte sig, så kunne man dog se det her som et forsøg på at gøre noget helt konkret og noget helt præcist.
Man kan lære at tale dansk i forbindelse med sprogpraktik og på alle mulige andre måder, men det at få de her kvinder frigjort fra nogle af de mønstre, de sidder fast i, synes jeg da faktisk godt at LA kunne støtte.
Laura Lindahl (LA), 2017-04-28:
Jeg er en lille smule tvivl om, hvad det konkrete spørgsmål var, men jeg kan sådan set bare gentage det, jeg sagde i min ordførertale, nemlig at vi er interesseret i at stille krav til de her kvinder.
Vi mener, at vejen til et arbejde går gennem at stille krav, hvorimod det, som SF nu vil, er at tvinge dem over i nogle undervisningslokaler, hvor de så kan sidde sammen med andre ligestillede og lære et sprog, og så tror man, at når de en dag har lært det sprog, så kommer de ud og får et arbejde.
Det er jo lige præcis den tilgang, vi er i gang med at gøre op med.
Vi kan godt se, at man ikke først skal lære et sprog for at komme ud at få et arbejde.
Man skal ud at have et arbejde, og så skal man lære sproget imens.
Derfor fortsætter man med at svigte kvinderne, hvis man gør det, som SF foreslår.
Man skal lige præcis gøre det, som regeringen er startet på.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-28:
Det var forholdsvis stærk kost at få at vide, at det her forslag ligefrem svigter kvinderne, når vi nu gennem fire forslag entydigt forsøger at finde løsninger på, hvordan man får flere kvinder ind på arbejdsmarkedet.
Men jeg kan forstå, at fru Laura Lindahl stadig indtager den rolle bare at stå og råbe efter indvandrergrupperne.
Man råber efter kvinderne: I skal bare ud på arbejdsmarkedet, så hvorfor gør I det ikke?
Man siger, at de burde være der, og at det også er for dårligt, og at det er gennem det daglige møde med stærke kvinder på jobbet, at de kan blive selvstændige.
Det har jeg sådan set svært ved at være uenig i, men hele pointen er, hvordan vi får de her kvinder med etnisk minoritetsbaggrund ind på arbejdsmarkedet.
De kommer ikke ind, bare ved at man råber efter dem, og hvis de mangler helt basale danskkundskaber, kunne et uddannelsespålæg måske være det, der både kunne bibringe kvinder i den situation frihed i deres liv og gøre, at de kunne bidrage til arbejdsmarkedet.
For det, som fru Laura Lindahl bliver nødt til forholde sig til, er jo, at tallene ikke rigtigt flytter sig i forhold til at få de her kvinder med etnisk minoritetsbaggrund i job.
Laura Lindahl (LA), 2017-04-28:
Jeg tror ikke, der er nogen, der er uenige i, at det er en enorm vigtig opgave at få de mange indvandrerkvinder, som i dag er på offentlig forsørgelse, ud på arbejdsmarkedet.
Det er for den enkelte kvinde og for samfundet en rigtig god idé.
Ikkevestlige indvandrere er massivt overrepræsenteret i ledighedsstatistikkerne, og det er de, fordi vi gennem en fejlslagen integrationspolitik har fastholdt dem i ledighed.
Derfor er det også dejligt, at det lader til, at SF endelig har fået øjnene op for problemets omfang.
Det kan dog godt undre mig, at SF igen og igen har stemt imod forslag, som tilskynder den her gruppe til at komme hurtigere ud på arbejdsmarkedet, når man nu pludselig er så optaget af udfordringen.
De forslag, SF kommer med i beslutningsforslaget, er tiltag, som kommunerne allerede i dag kan gøre brug af.
Det eneste nye i SF's forslag er, at indvandrerkvinder skal have et uddannelsespålæg.
Det er ikke det, der er brug for.
Det, der er brug for, er, at vi stiller krav til de her kvinder, og at de hurtigst muligt kommer i arbejde, for det er på arbejdspladsen, at den bedste integration foregår.
Det er gennem det daglige møde med stærke, selvstændige danske kvinder, at de ikkevestlige indvandrere bliver motiveret til at ændre deres tilværelse og får et netværk uden for de snævre kredse, som de normalt befinder sig i.
Regeringen har igangsat en række initiativer med det mål netop at stille krav til indvandrerkvinder, som er langt fra arbejdsmarkedet.
Det er tiltag, som øger tilskyndelsen til at komme hurtigt ud på arbejdsmarkedet, men som gør det ved at stille krav.
Det er den vej, vi skal gå, frem for den vej, som SF ønsker, hvor man pådutter kvinderne uddannelse frem for at lade dem komme hurtigt ud på arbejdsmarkedet.
Derfor kan Liberal Alliance ikke støtte beslutningsforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-28:
Som jeg sagde i min ordførertale, er der eksempler på og tal, som viser, at det uddannelsespålæg, man indførte i den seneste kontanthjælpsreform, fører til, at flere bliver tilmeldt en uddannelse, men som jeg også sagde i min ordførertale, er det jo ikke det samme, som at det virker, forstået på den måde, at så gennemfører de også en uddannelse, og at det er en uddannelse, som de rent faktisk kan bruge til noget.
Tværtimod vil almindelig sund fornuft jo nok sige os, at hvis man er tvunget til at gå i gang med lige nøjagtig sådan noget som uddannelse, har man måske ikke forstået nødvendigheden af det.
Og det har jo så også skabt problemer andre steder, på erhvervsskolerne, men det har ikke nødvendigvis noget med det her forslag at gøre.
Men jeg savner stadig væk at se, at den form for økonomisk incitament, eller hvad vi nu skal kalde det, skulle være et godt redskab at udstyre jobcentrene med.
Der har jeg nok en bekymring for, at det vil blive brugt ligesom alle de andre ekstra redskaber, jobcentrene har på den bane.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-28:
Det er jeg helt oprigtigt overrasket over at hr. Finn Sørensen siger.
Der er da netop belæg for, at uddannelsespålæg for unge under 30 år virker.
Forskellen er jo netop den, at nogle tror på, at bare man lægger et massivt økonomisk pres sådan generelt, skal det nok føre til et eller andet, mens det her går ud på, at man lægger et økonomisk pres, ja, men samtidig meget konkret og helt præcist anviser, hvordan folk kommer ud af det, og tilbyder arbejde, uddannelse og på den måde jo gør to ting på samme tid.
Og derfor er det en del af det her forslag, at det er socialrådgiverne, der vurderer, i hvilke situationer det kan benyttes.
Det her er jo en chance for kvinder for at få mere frihed, og det er en mulighed for samfundet for at få flere folk ind på arbejdsmarkedet.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-28:
Ja, det skal jeg ikke benægte, og vi har også hørt, at det synspunkt findes, også i indvandrerkredse, nemlig at det nok ville være godt med sådan et pålæg.
Og i den bedste af alle verdener var det måske også værd at diskutere.
Men en ting, der nok spiller en rolle for Enhedslisten i det her, er jo også, at vi simpelt hen ikke har tillid til, at det pålæg vil blive anvendt på en måde, så det rent faktisk hjælper til at understøtte den hensigt – den udmærkede hensigt – der er med det.
Det er ikke det afgørende, for det afgørende er, at vi ikke tror på det, og derfor var vi jo heller ikke med i kontanthjælpsreformen.
Det var i hvert fald en af grundene til, at vi ikke var med i den, og at vi heller ikke støttede det, dengang Poul Nyrup i sin tid indførte det her uddannelsespålæg.
Vi tror bare ikke på det, og vi har heller ikke endnu set – for der findes jo redskaber af den art i lovgivningen i forvejen, bare over for andre grupper – at det rent faktisk skulle hjælpe noget i forhold til den hensigt, man har.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-28:
Allerførst tak for en meget sådan konstruktiv og nuanceret tilgang til det.
Jeg synes også, vi fik nogle gode input og bidrag fra Alternativet, i forhold til hvordan man ser på den her udfordring.
Så tak for det.
Der var jo præcis en ting, som hr. Torsten Gejl mente at man slet ikke kunne gå ind i – det var nemlig det med sanktioner.
Nu står jeg her med en kronik skrevet af Alternativets egen folketingskandidat i København, Henrik Marstal, hvor han skriver: »Alle etniske minoritetskvinder skal, hvis ikke de er syge, pålægges et uddannelseskrav for at kunne modtage kontanthjælp og dermed bidrage til husstandens fællesøkonomi. En sådan lov vil betyde, at disse kvinder får bedre mulighed for at kunne leve et økonomisk mere uafhængigt liv uden som nu at skulle gå tiggergang hos deres mænd.«
Hvad hr. Torsten Gejls kommentar til det?
Torsten Gejl (ALT), 2017-04-28:
Den er, at det er mig, der bestemmer i den her sag.
Det er mig, der er beskæftigelsesordfører for Alternativet.
Henrik Marstal er folketingskandidat for Alternativet, og han må gerne lufte den type meninger.
Men det er det, som jeg siger, der gælder, og det er, at vi ikke vil sanktionere ved at tage kontanthjælp fra nogen som helst.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-04-28:
Vi er jo fælles om at have vedtaget et uddannelsespålæg til unge under 30 år, og når man vedtager et pålæg, følges det selvfølgelig af en sanktion, hvis det ikke kan blive efterkommet.
Så længe der er taget stilling til, at det her faktisk er noget, der er udviklingsmuligheder i, og som bidrager til, at det enkelte menneske får flere muligheder, og så længe det gælder alle, så det ikke er diskriminerende på baggrund af køn eller etnicitet, så er vi med.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-28:
Beslutningsforslaget består af fire forskellige dele, men jeg vil lige nøjes med igen at spørge ind til, om det er sådan, at Det Radikale Venstre og SF når hinanden i ideen om at kombinere et uddannelsespålæg med en sanktion.
Tak for en, synes jeg da, sådan nuanceret tilgang til vores forslag.
Vi kunne heller ikke finde på at påstå, at vi med det her beslutningsforslag skulle være kommet ind i alle hjørner.
Jeg kan sagtens forstå fru Sofie Carsten Nielsens spørgsmål om, hvorvidt vi nu er kommet rundt i alle hjørner, men det kan vi ikke i et beslutningsforslag.
Jeg hørte det godt nok til sidst, men jeg vil bare lige være helt sikker: Støtter De Radikale ideen om et uddannelsespålæg, der følges op af sanktioner?
Det er det ene.
Det andet er det her med, at jeg nogle gange synes – og det er en af forklaringerne på, hvorfor det er gået galt i vores diskussioner om integration – at tingene bliver mudret til og blandet sammen.
Det er jo rigtigt, at når vi laver love, gælder det for alle, men hvad er det, fru Sofie Carsten Nielsen vil opnå ved at blande en 3F'er ind i det?
Det er ikke, fordi det ikke skal gælde for en 3F'er, men vi prøver at rette fokus mod en særlig indsats for kvinder, der er underlagt social kontrol, som ikke engang har deres egen bankkonto, som ikke kan se nogen trædesten på vej ind på arbejdsmarkedet.
Det er over for dem, vi ønsker at gøre en særlig indsats, for der er nogle dramatisk dårlige tal for en række grupper af kvinder med etnisk minoritetsbaggrund.
Jeg synes, det er ærgerligt, at man nogle gange mudrer de der diskussioner til ved at sige, at det også gælder andre, at det også gælder 3F'eren, men den typiske 3F'er er jo ikke udsat for den her type social kontrol.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-28:
Jo, jo, jeg er med på, at det er Torsten Gejls ord, der er lov
Men nu tænker jeg bare, at lige så vel som at hr. Torsten Gejl var meget fint i stand til at forholde sig nuanceret og konstruktivt til SF's udspil, kunne hr. Torsten Gejl måske også forholde sig nuanceret og konstruktivt til folketingskandidat for Alternativet i København Henrik Marstals udtalelser.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-04-28:
Jeg har ikke nogen intention om at mudre noget som helst til.
SF's beslutningsforslag handler om et uddannelsespålæg til kontanthjælpsmodtagere, og det er det, der ikke står så klart i beslutningsforslaget.
Jeg synes, det er glimrende at sætte fokus på, at der her er en gruppe, som virkelig har behov for flere muligheder og også for frigørelse fra social kontrol og selvfølgelig en ret til egen bankkonto osv.
Det er jo så bare ikke det, beslutningsforslaget her handler om.
Så kunne vi have en debat om social kontrol og mulighederne der.
Det har vi også indimellem, og det er også relevant.
Men nu er det det konkrete forslag, jeg tager stilling til, og jeg synes blot, det er relevant at påpege, at det selvfølgelig skal gælde alle.
For der er mange, der kunne have behov for flere uddannelsesmuligheder, mens de er på kontanthjælp.
Christian Langballe (DF), 2017-04-28:
Det der med De Radikale kan jo få en til at vågne med koldsved om natten.
Men jeg vil sige, at lige præcis med hensyn til det her synes jeg der mangler den her sandhedserkendelse, som vel virkelig sætter sig igennem, når man siger: Vi har altså nogle problemer, som er totalt uoverskuelige og, vil jeg også tro, uoverkommelige at løse perfekt – det kommer vi ikke til.
Altså at den realisme begynder at indfinde sig, hvor man siger meget klart: Målsætningen er, når man begynder med de her flygtninge, at de skal hjem igen – det er det, der er formålet.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-28:
Det må være en helt grundlæggende misforståelse fra hr. Finn Sørensens side, hvis han nogen steder i det her kan få indtryk af, at der er tale om et quickfix.
Det er der overhovedet ikke.
SF er meget bevidste om, at skal vi rykke ved det og få trukket især kvinder med etnisk minoritetsbaggrund ind på arbejdsmarkedet, er der mange forskellige værktøjer, der skal bruges, og det er ikke noget, der sker hen over en weekend.
Det er vi meget bevidste om.
Jeg kunne bare godt tænke mig at spørge hr. Finn Sørensen, om man ikke i Enhedslisten gennem dialoger med kvinder med etnisk minoritetsbaggrund er stødt på de her forslag.
For jeg vil sige, at for SF er det her kommet til verden gennem mange dialoger med mange forskellige kvinder med etnisk minoritetsbaggrund, og langt de fleste har peget på, at det skal være et afbalanceret forslag, der både er noget, der rækker ind i arbejdsmarkedet, og noget, der skubber ind.
Alle er stort set enige om, at det her vil betyde noget, når man sidder i familierne og overvejer økonomien, for man har jo et valg.
Det er det, der er forskellen mellem det her og alt muligt andet, hvor man lægger et økonomisk pres på grupper i befolkningen – her får man anvist en vej ud af det pres.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-04-28:
Vi har sagt, at vi ser et uddannelsespålæg som en rigtig god ting, og vi tror rent faktisk, at det kan få folk ind på arbejdsmarkedet, og det er jo også det, det skal.
Et uddannelsespålæg er jo ikke et spørgsmål om, at de bare skal tage en fin og flot og lang uddannelse.
Det kan sagtens være med til at gøre, at de rent faktisk kan komme ind på arbejdsmarkedet via nogle kurser.
Så vi er klar til at kigge på det.
Vi synes, det er en spændende idé, men det skal selvfølgelig strikkes sammen på den rigtige måde, og vi skal også vide helt præcis, hvad konsekvenserne af det er, og det synes jeg bare at man skal arbejde videre med.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-28:
Jeg vil også bare igen understrege min glæde over, at Socialdemokratiet går så konstruktivt ind i den her debat om vores forslag.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ikke hr. Leif Lahn Jensen kunne sige, hvad Socialdemokratiets position er i forhold til at lave et uddannelsespålæg – vel at mærke et uddannelsespålæg, som følges op af en sanktion, men først og fremmest af et tilbud om at komme ud af den situation, man er i.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-04-28:
Det, man hører, er simpelt hen, at der er en åbenhed fra vores side.
Vi har ikke noget imod at sætte os sammen med SF og snakke videre.
Vi har ikke noget imod at blive kaldt over til ministeren, og så kan vi alle sammen snakke sammen.
Vi mener rent faktisk, det er vigtigt.
Og som det også blev nævnt tidligere i dag, har vi støttet den der igu, som parterne blev enige om.
Så vi har rigtig mange bud, men vi vil bare gerne diskutere det mere, for det er super vigtigt.
Vi skal også indgå i nogle gode forhandlinger.
Det var netop derfor, jeg i min tale tog så godt imod forslaget fra SF, men det var også derfor, jeg vendte mig lidt mod Venstre og kiggede på ministeren og sagde, at vi altid er klar til at komme over til ministeren og se, om vi kan gøre noget sammen.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-28:
Først og fremmest vil jeg sige tak til hr. Leif Lahn Jensen for den venlige og konstruktive måde, som Socialdemokratiet har valgt at gå til det her beslutningsforslag på – så tak for det.
Men når nu hr. Leif Lahn Jensen selv startede sin ordførertale med at opridse de her meget voldsomme tal for, hvordan det står til for en række grupper af kvinder med etnisk minoritetsbaggrund, så tænker jeg bare: Hvad er det så, vi skal gøre?
Vi har fra SF's side forsøgt lave et afbalanceret beslutningsforslag, der afvejer ret og pligt, men i forhold til det fælles mål, vi har, om at få flere af de her kvinder med etnisk minoritetsbaggrund ud på arbejdsmarkedet, hører jeg så et tilsagn fra Socialdemokratiet om, at man vil prøve at arbejde videre ud fra de principper, der er her?
Inger Støjberg (V), 2017-04-28:
Det mener jeg også er nødvendigt, for man må sige, at hele flygtningebegrebet jo i øvrigt også ville bryde sammen, hvis ikke man mere konsekvent får sendt folk tilbage.
Når der ikke er det længere, jamen så skal man naturligvis hjem og bygge sit land op igen, ligesom alle andre folkeslag har gjort igennem tiderne.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-28:
Jeg vil starte med at sige tak til hr. Bent Bøgsted for en nuanceret tilgang til det.
Der er nogle ting, som man øjensynlig kan støtte i Dansk Folkeparti, og så er der andre ting, man er kritisk over for.
Det synes jeg er en rigtig okay måde at gå ind i debatten på, men jeg vil gerne høre, om hr. Bent Bøgsted kunne være lidt mere præcis i spørgsmålet om, hvilke ting Dansk Folkeparti eventuelt kan støtte.
Vi må jo sige til hinanden, at det ikke nytter noget, at man bare råber til forskellige indvandrergrupper om, at de skal tilpasse sig, at de skal ud på arbejdspladserne og gøre det ene og det andet, for vi må bare konstatere, at den virkelighed, vi er i, viser sig at være enorm vanskelig, for de her kvinder er ikke på arbejdsmarkedet.
Det er jo ikke alle, der kommer ud på arbejdsmarkedet, bare fordi vi gerne vil have det.
Bent Bøgsted (DF), 2017-04-28:
Det er fuldstændig rigtigt, at det ikke er alle, der kommer derud, bare fordi vi gerne vil have det.
En del af den tilgang, vi har til det, er, at inden de skal ud og prøve at få fodfæste på arbejdsmarkedet, skal de have forståelse for, hvordan det danske arbejdsmarked fungerer.
Det kan ikke nytte noget at sige, at nu skal de ud på arbejdsmarkedet, og så kommer de i praktik i f.eks. Bilka, hvor det måske kun en tredjedel eller en tiendedel, der bliver der, mens de andre forsvinder, fordi de ikke har forstået, hvad de bliver sendt ud i.
Det kan også være andre steder, de bliver sendt ud til.
Nu nævnte jeg bare lige Bilka, men det kunne også være danske supermarkeder generelt, og det kunne være alle mulige andre steder, som de bliver sendt ud til.
De skal have en forståelse for den rolle, de har, nemlig at de skal ud på arbejdsmarkedet og lære at tilpasse sig det arbejdsmarked, som vi har, og lade være med at stille særkrav.
Et af de væsentligste punkter for Dansk Folkeparti er: Glem alt om særkrav.
De skal lære, hvordan det danske arbejdsmarked fungerer.
De skal indrette sig efter arbejdsmarkedet; det er ikke arbejdsmarkedet, der skal indrette sig efter dem.
Klaus Markussen (V), 2017-04-28:
Det, jeg hører, er sådan set heller ikke et enten-eller.
Det, jeg hører, er, at man starter med en virksomhedsrettet indsats, men at den ikke nødvendigvis står alene, og at der støttes op med andre supplerende initiativer.
Men udgangspunktet må være, at vejen til varig beskæftigelse, reel beskæftigelse, bedst opnås, ved at man tager udgangspunkt i og har fokus på den virksomhedsrettede indsats.