runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-17:
Tak for det, formand.
Jeg er helt med på, at der er mange herinde i den her sal, der mener, at det skal være endnu sværere at opnå dansk statsborgerskab, end det er i dag.
Jeg synes i forvejen, at vi har nogle ekstremt stramme og meget rigide regler i forhold til at opnå statsborgerskab, hvilket også betyder, at vi har en stor del af befolkningen, som bor og lever her og har permanent og lovligt ophold, men som ikke har de fulde borgerrettigheder.
Men jeg tror alligevel ikke, at der er nogen herinde i den her sal, som vil sige, at det er let at opnå statsborgerskab, set i lyset af de stramninger, der er blevet gennemført de seneste 20 år.
Og derfor er det jo også sådan, at de borgere, som opnår statsborgerskab, har opnået en stor tilknytning til Danmark.
Der er en tilknytning, som er så stærk, at det formentlig også ville være i strid med Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, hvis man skulle fratage disse borgere deres statsborgerskab og herefter udvise dem til et land, som de måske aldrig nogen sinde har opholdt sig i.
Vi har set flere eksempler i pressen på, at man har forsøgt at udvise personer, der har begået gentagne forbrydelser, og hvor det ikke har kunnet lade sig gøre, fordi personernes tilknytning til Danmark er for stærk.
Og sådan er det: Vi kan ikke eksportere vores problemer.
Vi må som et velstillet og ressourcestærkt land være stærke nok til selv at kunne forebygge kriminalitet og resocialisere tidligere dømte.
Andre, lette løsninger har ikke nogen gang i vores samfund.
Vi er også en retsstat.
Vi har et system til at håndtere lovovertrædelser.
Hvis man er mistænkt for at have begået en forbrydelse, kan man blive efterforsket af politiet, man kan blive stillet for en dommer, og hvis man bliver fundet skyldig, ja, så får man en dom og en efterfølgende straf.
Det er jo sådan, det bør være i en retsstat, altså at det er sådan, det er, for alle borgere.
Det er sådan set også det, der står i grundloven: at der er alle lige for loven uanset seksuel orientering –
nej, det står der så ikke i grundloven, men vi har i hvert fald et princip om, at man skal behandles lige uanset politisk overbevisning, seksuel orientering, social status og religiøst tilhørsforhold, og sådan bør det naturligvis også være, altså at alle mennesker er stillet lige for loven, og derfor bør det også være sådan, at hvis man får en straf, bliver man idømt den ved domstolene, og når den så er udstået, er man en borger på lige fod med alle andre igen.
Så kan vi have initiativer for at resocialisere og for at afkriminalisere, men grundlæggende bør det jo være sådan, at hvis du har fået en dom og du har afsonet den, har du lige rettigheder igen.
Hvis man begår alvorlig nok narkokriminalitet, er det i forvejen sådan, at man får en alvorlig straf.
Det er noget af det, vi straffer allerhårdest i Danmark.
Men jeg mener ikke, at man skal til at indføre en tillægsstraf, der gør, at man oveni den så også bliver frataget statsborgerskabet.
Derfor kan Enhedslisten ikke bakke op om det her beslutningsforslag, for vi vil gerne håndhæve princippet om, at alle er lige for loven.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-12-17:
Tak for det.
Når jeg lytter til debatten herinde i salen, hører jeg det lidt, som om der bliver blandet nogle forskellige kriminalitetsformer sammen.
Der bliver snakket meget om bandekriminalitet og den debat, vi havde for et par uger siden, om et lignende forslag fra Venstre, og det er der jo en naturlig årsag til, som jeg ser det, og den er, at der formentlig er et overlap – uden at jeg kan sige det med sikkerhed, men der er formentlig et overlap – mellem dem, der begår meget alvorlig bandekriminalitet, og dem, der begår meget alvorlig narkokriminalitet.
I hvert fald står der at læse i bemærkningerne, at man forventer, at det ikke vil være noget problem at komme til det her, når nu man kan det i forbindelse med bandekriminalitet, og det tolker jeg lidt, som om at Venstre egentlig mener, at der ligger en gruppe, som har de her to kriminalitetsformer som fællesnævner.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får det undersøgt og får det juridiske på plads først, og derfor synes jeg også, det er meget klogt, når ministeren siger, at man simpelt hen bliver nødt til at se på, om det her er juridisk muligt og på hvilken måde, før man gør noget.
Det her med at fratage folk deres statsborgerskab er jo ikke noget, vi bare lige gør med et fingerknips, og derfor synes jeg egentlig også, det lyder fornuftigt at tage diskussionen i forbindelse med regeringens forslag om fratagelse af statsborgerskab ved meget alvorlig bandekriminalitet.
Jeg synes, det ligger meget naturligt i forlængelse af hinanden.
Så har vi tid til at vurdere, om det er muligt, vi har tid til at vurdere, hvad overlappet er, og i samme ombæring, og det er meget vigtigt for SF, at få sikkerhed for, at det her kan lade sig gøre inden for konventionerne, og at få en vurdering af, hvordan man vil sikre det, hvilket vi ikke rigtig har tid til lige nu.
Derfor kan SF ikke støtte det her forslag.
Jeg kan godt forstå, at Venstre bringer det op.
Det er jo alvorligt, men jeg synes, vi skal være meget bevidste om, at det at fratage folk deres statsborgerskab jo ikke er noget, vi bare lige gør.
Det skal vi være på sikker grund med, før vi gør det.
Derfor synes jeg, at Venstre egentlig burde lytte til ministeren og så tage den her debat i naturlig forlængelse af det, som regeringen allerede har fremsat forslag om.
Det er jeg også overbevist om at Venstre vil få gode svar ud af.
Så jeg kan ikke se grunden til hastværket.
Susan Kronborg (RV), 2020-12-17:
Mange tak for spørgsmålet.
Ja, ordføreren er inde på noget, som er meget vigtigt, nemlig at beslutningsforslaget rammer et fiktivt område, som ikke findes, forstået på den måde at selv om Venstre har fremsat det her beslutningsforslag om, at alvorlig narkokriminalitet skal betragtes som terrorisme, så betyder det jo ikke, at alvorlig narkokriminalitet bliver betragtet som terrorisme eller en trussel mod statens sikkerhed.
Ligesom jeg kom ind på i min ordførertale, er det sådan, at hvis man indskrev ordet hooligans i beslutningsforslaget, betyder det jo ikke, at man herved har sørget for, at hooliganisme bliver betragtet som terrorisme.
Morten Dahlin (V), 2020-12-17:
Det er jeg for så vidt enig med ordføreren i, men ordføreren opfinder jo et eller andet, og så siger ordføreren, at fordi der er faldet en dom om tvangsfiksering, så kan man ikke gøre det her.
Altså, har ordføreren overhovedet læst forslaget?
Har ordføreren læst bemærkningerne, hvori der står, at dette skal ske inden for rammerne af de internationale konventioner?
Så jeg undrer mig bare over, at Radikale Venstre opfinder en fiktiv årsag til at være imod det her forslag i stedet for bare at stå ved det, Radikale Venstre plejer at sige: at man ikke ønsker at stramme udlændingepolitikken op.
Hvorfor har Radikale behov for at føre argumentation mod noget, som ikke står i forslaget, i stedet for bare at tone rent flag og sige, at man ikke ønsker at stramme udlændingepolitikken på det her område?
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-17:
Der var jo ikke så meget spørgsmål i det.
Susan Kronborg (RV), 2020-12-17:
Mange tak for spørgsmålet.
Der var flere spørgsmål i det, ordføreren kom ind på, og jeg vil starte fra en ende af.
Den seneste afgørelse, vi har fra Menneskerettighedsdomstolen omkring tvangsfiksering, er et rigtig fint eksempel.
Hvis det er sådan, at Danmark overtræder konventionerne, kan man risikere, og det skete i det her tilfælde, at man ifalder en erstatning.
I det her tilfælde tror jeg, det var 75.000 kr., og det skal Danmark og staten jo selvfølgelig betale, når det er, vi overtræder konventionerne og laver alvorlige indgreb i strid med konventionerne på mennesker.
Det vil så være tilsvarende i det her tilfælde: Hvis vi ender med som stat at fratage et statsborgerskab og vi så efterfølgende taber en sag ved Menneskerettighedsdomstolen, vil vi tilsvarende kunne komme til at betale, og fordi ordførerens beslutning handler om narkokriminelle, vil konsekvensen jo være, at vi rent faktisk kommer til at betale en erstatning til narkokriminelle, og det vil jeg stærkt advare imod.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-17:
Det er korrekt, og det er jo så den gruppe, vi mener skal udvides til at omfatte alle, der har begået kriminalitet, der er alvorlig nok til, at man får en fængselsdom.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-17:
Men det er vel korrekt, at der er et kæmpe flertal herinde, som, hverken før eller efter at vi har snakket om det her, har haft et ønske om at give statsborgerskab til folk, der er dømt for narkokriminalitet, hvad enten der er tale om de meget grove former eller bare de mindste narkotikaforseelser.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-17:
Ja, det er korrekt, at den seneste opstramning også berører narkokriminalitet, men desværre er det jo sådan, at folk, der f.eks. begår narkokriminalitet, meget ofte også har begået andre former for kriminalitet.
Jeg vil vove den påstand, at en stor del af dem, som har fået narkodomme på det seneste, og som forhåbentlig vil blive berørt af det her gode forslag fra Venstre, nok også havde tidligere fængselsdomme for andre ting.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-17:
Tak for talen.
Hr. Marcus Knuth har et par gange sagt, at Konservative slet ikke mener, at man skal have et statsborgerskab, hvis man har begået narkokriminalitet.
Og det lyder også rigtig smart, men kan ordføreren ikke bekræfte, at det er der ikke et flertal herinde der mener?
Altså, det gælder vel både for blå blok og regeringen, at der ikke er nogen, der ønsker at give statsborgerskab til narkokriminelle.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-17:
Det er jo simpelt hen ikke rigtigt, at vi mener, at internationale konventioner skal bestemme, hvem der skal have dansk statsborgerskab – det skal gives ved lov her i Folketinget – og det er jo heller ikke det, det her forslag handler om.
Det handler om at fratage dansk statsborgerskab.
Men tildelingen af dansk statsborgerskab skal ske ved lov, og der har vi en bred vifte, og jeg ved, at Dansk Folkeparti er enig i en række, hvis ikke i alle, af de forslag, og dem tager vi jo altså med i de forhandlinger om nye regler for dansk statsborgerskab.
Marie Krarup (DF), 2020-12-17:
Vi mener ikke, at det er de internationale konventioner, der skal bestemme, hvilke folk der har statsborgerskab i Danmark, men det mener Det Konservative Folkeparti åbenbart.
Det eneste rigtige ville jo være at gå efter at sørge for, at de internationale konventioner ikke binder os på det her område, sådan at vi rent faktisk kan fradømme folk deres statsborgerskab, når de har begået alvorlig narkokriminalitet eller andre alvorlige kriminalitetsformer, uanset om de har et, to, tre, fire eller fem statsborgerskaber.
Det må da være det eneste rigtige, hvis man virkelig ønsker at beskytte den danske befolkning imod kriminalitet.
Mener Det Konservative Folkeparti ikke også det?
Marcus Knuth (KF), 2020-12-17:
Det tror og håber jeg faktisk ikke; jeg er jo spændt på det juridiske arbejde fra ministeren.
Jeg havde også håbet på, at ministeren ville stille sig positivt, ud fra at det kan gennemføres; det er jo sådan, vi gør det.
Jeg er med på, at der kan være personer, som ikke har dobbelt statsborgerskab, som så ikke kan få frataget det danske.
Det er så en uenighed, vi har, med Dansk Folkeparti, for hvis det er sådan, at man ikke kan have dobbelt statsborgerskab, som jeg mener er Dansk Folkepartis holdning, så er det jo lidt svært at tage det fra folk.
Men der ser vi jo bare forskelligt på tingene.
Marie Krarup (DF), 2020-12-17:
Jeg er jo rigtig glad for at høre, at Det Konservative Folkeparti ønsker at fratage statsborgerskab fra folk, som har begået alvorlig narkokriminalitet.
Det vil vi jo også i Dansk Folkeparti, men vi erkender jo, at det her beslutningsforslag fra Venstre formentlig ikke vil ændre en disse på den nuværende situation, fordi det er sådan, at de internationale konventioner i høj grad forhindrer det.
Så når Det Konservative Folkeparti siger, at partiet gerne vil være med til at fratage statsborgerskab fra folk, der har begået narkokriminalitet, men at det skal være inden for konventionerne, vil ordføreren så ikke erkende, at det jo ikke kommer til at ændre en tøddel i den virkelige verden?
Marcus Knuth (KF), 2020-12-17:
Tak, formand.
Jeg vil gøre det her kort.
Vi synes, det er et rigtig, rigtig godt forslag fra Venstre.
Vi mener slet ikke, at narkokriminelle til at begynde med skal have dansk statsborgerskab, så vi bakker helhjertet op – selvfølgelig med den bemærkning, at den lovgivning, der skal udformes, skal være inden for grundloven og vores internationale forpligtigelser.
Og så er vi jo glade for nu at have hørt fra ministeren, langt om længe, hvornår vi forventer, at de her forhandlinger om nye regler for statsborgerskab rent faktisk vil finde sted: februar næste år.
Det bliver måske sammenfaldende med 1-årsdagen for, at vi Konservative fremsatte vores forslag om, at kriminelle slet ikke skal kunne få dansk statsborgerskab.
Det var i Politiken i slutningen af februar sidste år, så man kan i hvert fald ikke anklage regeringen for hastværk.
Men vi er glade for, at vi nu er kommet et skridt nærmere rent faktisk at kunne få afholdt de her forhandlinger.
Det vil måske også lette presset i forhold til de mange beslutningsforslag, der er her i salen, med forslag til statsborgerskab, hvis vi kan få nogle nye regler på plads med nogle fornuftige opstramninger, som en bred vifte af partier her i Folketinget forhåbentlig kan bakke op om.
Vi bakker i hvert fald op om det forslag, som vi har her fra Venstre.
Morten Dahlin (V), 2020-12-17:
Det er, fordi jeg har lidt svært ved at forstå Radikale Venstres argumentation, og derfor kunne jeg godt tænke mig at få den uddybet.
På den ene side står Radikale Venstre og siger ting, som om de er juridiske fakta, f.eks. at det her forslag vil medføre erstatning til narkokriminelle.
Det er jo ikke noget, ordføreren ved.
Ellers kan ordføreren måske lige gøre mig opmærksom på, hvor ordføreren har den sikkerhed fra.
På den anden side siger Radikale, at forslaget ikke er godt, fordi målgruppen, det vil ramme, er for lille.
Jeg er egentlig bare usikker på, ud fra hvilken af de to årsager det er, Radikale Venstre ikke kan støtte forslaget.
Er det noget med nogle internationale konventioner, man mener ikke er overholdt – det er de – eller er det, fordi forslaget ikke har stor nok effekt?
Hvor står Radikale Venstre egentlig?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-17:
Med dette beslutningsforslag foreslås det, at narkokriminelle i videst muligt omfang skal have frataget deres danske statsborgerskab, når der er begået narkokriminalitet.
Nu har jeg stået her et par gange for at drøfte beslutningsforslag om forskellige former for kriminalitet, der skal gøre, at man får frataget sit statsborgerskab, og jeg kommer nok til at gentage mig selv.
I Socialdemokratiet mener vi, at vi skal stille stramme krav til personer, der har en ambition om at opnå dansk indfødsret, og der skal være særlig stramme krav til disse personers kriminelle historik og evne til at opføre sig ordentligt.
For vi har igennem tiden givet alt for mange statsborgerskaber til personer, der er dybt kriminelle og asociale.
Jeg vil gerne takke Venstre for at fremsætte det her beslutningsforslag, for det er helt afgørende, at vi stiller meget stramme krav til personer, der gerne vil være danske statsborgere.
Som forslagsstillerne skriver i beslutningsforslagets bemærkninger, er det danske statsborgerskab noget helt særligt.
Som jeg også har sagt fra talerstolen nogle af de forgangne uger, vil Socialdemokratiet gerne afvente at drøfte stramninger af de nuværende betingelser for at opnå dansk statsborgerskab, indtil vi mødes til forhandlinger på den anden side af nytår.
Tak for ordet.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Når forslaget skal førstebehandles, vil jeg også selv have en interesse i at kunne komme så tæt på at svare på de spørgsmål, som fru Mette Thiesen nævner, for at det netop ikke bliver alt for abstrakt.
Der tror jeg, vi deler en fælles ambition.
Men det er nok svært at tage allerede afsagte domme, læse dem og så sige, hvad der var sket, hvis og såfremt der havde været en anden lovgivning, alene af den grund at det jo er domstolene, der afsiger dommen. Jeg tror helt generelt, at det jo er meget få mennesker, vi taler om, ligesom det var, da vi tog statsborgerskab fra fremmedkrigere, men den politiske og praktiske betydning kan godt være ret væsentlig.
Jeg er f.eks. ret glad for, at de ti mennesker ikke er indrejst i Danmark.
Man kan spørge: Var de ti mennesker al virakken, debatten og de tre behandlinger værd?
Så selv om det her måske heller ikke kommer til at omfatte så mange, tror jeg, vi skal gå i den retning.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-17:
Tak for svaret.
Det er nemlig meget rart lige at vide, om det her reelt er noget, som kommer til at have en betydning eller ej, når vi drøfter det.
Kunne ministeren ikke overveje at kigge lidt tilbage i tiden og undersøge, om der har været domme tidligere, så man, hvis man vedtog sådan noget som det her, kunne lave et estimat over, om de så ville få frataget deres danske statsborgerskab?
Kunne man ikke kigge på det sådan lidt i en historisk kontekst og se, om der egentlig har været noget præcedens, altså noget historik på området, i forhold til om man i så fald ville være blevet ramt af det her, så man har en idé om, hvor mange det her kommer til at dreje sig om, hvis overhovedet nogen?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Jeg kan i hvert fald svare meget klart, at det estimat har jeg ikke nu.
Når vi kommer til at førstebehandle det lovforslag, vi har varslet, vil jeg heller ikke kunne garantere, at vi har et ædrueligt estimat over det.
I sidste ende kommer det jo til at afhænge af domstolene, og der vil jeg nok også selv være lidt spændt på at se: Vil anklagemyndighederne rejse de her sager?
Er der sager, der er så stærke, at de vil rejse dem?
Og hvad vil domstolene sige?
På den måde – og det har hr. Morten Messerschmidt jo ret i – bevæger vi os lidt ud på noget nyt terræn, hvor det er meget svært at vurdere, hvordan både anklagemyndigheder og domstole vil forholde sig til den lovgivning, vi har på vej.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-17:
Tusind tak.
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre ministeren om noget.
Nu nævnte ministeren selv det forslag om bandekriminalitet, som blev fremsat af Venstre, men som jeg kan forstå regeringen også selv fremsætter.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Jeg vil egentlig godt høre Justitsministeriet, i hvilket omfang de vurderer der er en sammenhæng mellem folk, der er dømt for organiseret bandekriminalitet, og folk, der er dømt for euforiserende stoffer – altså hvorvidt narkotika også har været indblandet, f.eks. om de også er dømt efter lov om euforiserende stoffer.
Hvor valid data der er, tør jeg ikke lige garantere nu, men det vil jeg i hvert fald gerne starte med at undersøge – og så bare igen det forbehold, at blot fordi man er dømt for bandekriminalitet og euforiserende stoffer, betyder det ikke nødvendigvis, at det vil være til alvorlig skade for Danmarks vitale interesser og dermed vil være omfattet af både det her beslutningsforslag og det lovforslag, vi har på vej.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-12-17:
Se, det er også en formodning, jeg har.
Derfor lyder det også fornuftigt i mine ører, når ministeren siger, at vi må diskutere det her i henhold til det forslag, som allerede ligger fra regeringen.
Det er SF med på, vil jeg sige.
Kunne man så forestille sig, at ministeren kunne fremsende nogle data på det her løbende op til de forhandlinger, som vi på et tidspunkt bliver indkaldt til, så vi kan få det belyst?
For det tror jeg ville være vigtigt, ikke kun for Venstre, som har stillet det her forslag, men sådan set også for de andre partier.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Den første del af svaret overrasker nok ikke SF's ordfører.
Lige præcis eksakt viden om det overlap har jeg selvfølgelig ikke, men jeg forstår selvfølgelig godt, hvor SF's ordfører vil hen, nemlig om man ikke kunne forestille sig, at mange af dem, der i fremtiden vil kunne blive dømt for alvorlig bandekriminalitet, også på den ene eller den anden måde er rodet ind i narkokriminalitet.
Og den formodning har jeg i hvert fald også selv – jo.
Morten Dahlin (V), 2020-12-17:
Det er, fordi ordføreren plejer at holde sådan nogle lange, flotte taler – og denne gang var det en kort tale, og derfor havde jeg ikke nået at trykke mig ind.
Jeg beklager, at ordføreren skulle gå et par skridt ned ad trappen.
Vi hørte jo fra ministeren, at man er villig til at kigge på det og se på, hvor juraen er.
Når nu ministeren kommer tilbage med det svar, at det selvfølgelig godt kan lade sig gøre – som ministeren i vores optik allerede har sagt at det godt kan i sit svar i forhold til bandekriminalitet – vil Socialdemokratiet så love her i dag, at de støtter forslaget?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-17:
Jeg gør det kort, for vi ses jo på den anden side af nytår til nogle forhandlinger – så jeg tænker, at så er der ingen grund til mere.
For der er lidt sådan nogle forslag hvert år, og næste gang er det måske om fratagelse af statsborgerskabet ved pyramidespil.
Altså, der er jo nogle forskellige ting, som jeg tænker at vi forhåbentlig kommer til at forhandle om.
I forhold til det konkrete vil jeg sige, at hvis det er muligt, ja, så har ministeren jo sagt, at det er noget, man vil se på.
Men jeg går ud fra, at Venstre også havde samme holdning til narkokriminalitet, da man havde regeringsmagten, så der er nok en grund til, at det kan være en lille smule svært bare at fratage det.
Men i det omfang, hvor det er muligt i forhold til særlig grov kriminalitet, så ja.
Susan Kronborg (RV), 2020-12-17:
Tak for ordet.
Radikale Venstre støtter ikke beslutningsforslaget om fratagelse af statsborgerskab ved alvorlig narkokriminalitet.
Der er to betragtninger, som gør sig gældende.
For det første nogle konventionsmæssige betragtninger og dernæst betragtninger om eventuel erstatningsrisiko ved Menneskerettighedsdomstolen.
Den konventionsmæssige betragtning går på spørgsmålet om, hvorvidt narkokriminalitet kan være en trussel mod statens sikkerhed, for så vidt som at det er i det tilfælde, at man kan fratage et statsborgerskab.
Og det vil så være, må vi forstå, i de tilfælde, hvor alvorlig bandekriminalitet anses at være til alvorlig skade for Danmarks vitale interesser.
Da imidlertid alvorlig kriminalitet konventionsmæssigt ikke er at betragte som landsforræderi, vil området for det her beslutningsforslag for så vidt være uendelig lille.
Sagt på en anden måde: Forslaget svarer lidt til at sige, at hvis hooliganisme er terrorisme, så kan statsborgerskab fratages.
Men hvis Venstre eller regeringen laver sådan en lovregel, så gør det jo ikke, at hooliganisme er terrorisme.
Med hensyn til betragtninger om Menneskerettighedsdomstolen ligger der heri, at det giver rigtig dårlig mening for Radikale Venstre, at der gennemføres en lovgivning, som medfører, at der gives erstatning til narkokriminelle.
Sammenfattende kan det siges, at Radikale Venstre er imod beslutningsforslaget og minder om, at man hidtil politisk har ment, at det ikke kan lade sig gøre, og at man konventionsmæssigt har ment, at alvorlig kriminalitet ej heller er en trussel mod statens sikkerhed.
Det vil altså ikke lovmæssigt være muligt at sidestille almindelig kriminalitet med terrorisme, da det er sådan – hvad statsborgerretskonventionen udtømmende nævner, i forhold til i hvilke situationer en stats lovgivning kan indeholde regler om fortabelse af statsborgerskab – at fortabelse kun kan komme på tale i tilfælde af en handlemåde, som er til alvorlig skade for en stats vitale interesser.
Så vi støtter ikke forslaget.