Magnus Heunicke (S), 2023-05-16:
Produktion og forbrug af tekstiler er miljø- og klimabelastende, og det indebærer et stort forbrug af naturressourcer.
Forbruget af tøj og tekstiler er det fjerdestørste samlede miljø- og klimaaftryk i EU, og det overgås kun af bygninger, fødevarer og transport.
Hvor er det så, påvirkningen finder sted primært?
Det er primært i produktionen af tekstiler, og i gennemsnit, og jeg vil lige sige til Folketinget, at der er stor forskel, men i gennemsnit kræver det cirka 3 kg kemikalier at producere 1 kg tøj, og det kræver cirka 1.400 l vand at producere en enkelt t-shirt.
Der er selvfølgelig kæmpe forskelle, men tekstilproduktion optager jo også enorme landarealer med bomuldsmarker osv.
Og ved at trække så meget på vores land- og vandressourcer og ved at udlede både klimagasser og kemikalier, er produktionen af tekstil både skadelig for miljø og for sundhed.
Hvis man så ser, hvordan det går med forbruget af tekstil, så kan man simpelt hen se, at det er stigende.
Ifølge Det Europæiske Miljøagentur forventes det globale forbrug af tekstiler at fortsætte med at stige med omkring 60 pct. til 2030 i forhold til 2017.
Det er en enorm stigning, og det svarer til et årligt forbrug på cirka 100 mio. t tekstiler på verdensplan.
Og det her forslag handler jo også om affaldshåndtering, for tekstiler er også en udfordring, når det bliver til affald.
Alt for meget ender i affaldsforbrændingen med CO2-udledninger til følge, og en række virksomheder er jo i gang, det tror jeg også er vigtigt at slå fast her, med at gøre noget.
Der er alvorlige problemer, men der er også en række virksomheder, som heldigvis er i gang med at tage kampen op, og det er både her i Danmark og andre steder.
Vi er flere politikere, der har været ude og besøge virksomheder, jeg har selv også for nylig set gode eksempler på virksomheder, der arbejder med at se tekstilaffald som en ressource, og der tror jeg, jeg må sige, at det kun er fantasien, der sætter grænser.
Jeg så for nylig, at sådan noget som forladte festivaltelte kan blive til ny mode.
Aflagte tæpper fra krydstogtskibe kan blive til møbler og inventar, så alt det kan faktisk lade sig gøre.
Men der er lang, lang vej til en fuld cirkulær økonomi på det her område.
Derfor er det vigtigt at få fokus på, hvordan vi bedst kan reducere miljø- og klimapåvirkningen fra vores tøj og selvfølgelig også fra andre tekstiler.
Et sted, hvor vi kan gøre meget for at skabe gode betingelser for genanvendelse af tekstilaffaldet, er hjemme hos os selv, ved at vi hver især alle sammen sørger for, at slidte bluser og strømper og strømpebukser og andet ikke smides ud og brændes af, men derimod bliver sorteret og indsamlet til genanvendelse.
Og det vil også give virksomheder nemmere adgang til de materialer, som skal bruges til nye produkter, og der går Danmark jo, som Folketinget ved, foran i EU.
Alle husstande får nemlig senest til sommer mulighed for at sortere og få afhentet tekstilaffald hjemme i vores husholdninger.
Og EU kommer lige bagefter, vil jeg også sige, for EU har et krav om særskilt indsamling af tekstilaffald.
Det træder i kraft den 1. januar 2025, men Danmark starter altså med det her til sommer.
Derudover har vi et tæt samarbejde med både tekstilbranchen, genanvendelsesindustrien og kommunerne, som altså nu skal til at indsamle det her tekstilaffald, og der er nedsat partnerskaber for tekstilaffald, hvor kommunerne deler erfaringer med hinanden og de virksomheder, der skal aftage og sortere og genanvende tekstilaffaldet.
Men vi er nødt til at have større ambitioner her, for vi skal også sikre, at mere tøj går til genbrug, ligesom tøj skal designes til at kunne holde i mange flere år.
Sidste år indgik vi derfor et sektorsamarbejde med den danske mode- og tekstilsektor, som forpligter de deltagende virksomheder til at nedbringe deres miljø- og klimaaftryk, og det er der stor interesse for.
Jeg kan se, at det startede med kun 10 virksomheder, og i dag er over 60 virksomheder med i det her samarbejde.
Det synes jeg er meget positivt, og det synes jeg vi også skal kvittere for, altså at virksomhederne er interesseret i den her dagsorden.