Mogens Jensen (S), 2021-11-30:
Lad mig starte med at sige, at jeg ærlig talt har meget svært ved at se behovet for dagens forespørgsel, ganske enkelt fordi de spørgsmål, som er stillet her, er blevet stillet og også besvaret efterhånden utallige gange ved utallige samråd.
Og ja, lad os bare bruge et godt gammelt folketingsudtryk, som hr. Jens Rohde brugte: Her er der jo simpelt hen tale om kalkunjagt; man går efter personen i stedet for efter bolden.
For svaret på det stillede spørgsmål er givet: Ugerapporterne fra den danske styrkechef i Kabul er ikke tilgået forsvarsministeren direkte, men de er naturligvis indgået som en del af det samlede efterretningsgrundlag, som Forsvarets Efterretningstjeneste er kommet med.
Det er jo logisk.
Man samler forskellige kilder ind, og det giver et samlet billede.
Efterretningstjenesten har selvfølgelig hele tiden fulgt udviklingen i Afghanistan, og Folketinget er også blevet orienteret om situationen løbende.
Det har ministeren selvfølgelig haft tillid til, akkurat ligesom alle hendes forgængere.
Og det er fuldt ud i overensstemmelse med tidligere praksis under den tidligere regering, hvilket jeg også tror spørgerne er fuldstændig klar over.
Her er der altså intet nyt under solen.
Forsvarets Efterretningstjeneste gav mandag den 9. august besked til Folketinget og regeringen om, at man vurderede det som værende mindre sandsynligt, at Kabul ville falde inden udgangen af 2021.
Men som bekendt indtog Taleban allerede Kabul søndag den 15. august til stor overraskelse for Danmark som for vores allierede.
De ugerapporter beskriver helt klart en bekymrende udvikling i sikkerhedssituationen i Afghanistan, og det er jo også det, der fremgår af Forsvarets Efterretningstjenestes samlede efterretningsbillede: en bekymrende, usikker, ustabil situation.
Forsvarets Efterretningstjeneste har selv tilkendegivet, at deres vurdering vedrørende hastigheden af Talebans erobring af Kabul var alt for optimistisk.
Men det ændrer i mine øjne ikke på, at efterretningstjenesternes vurdering jo er det bedst mulige videns- og handlegrundlag, som man som politiker nu engang har til rådighed.
Og i Socialdemokratiet har vi fuld tillid til Forsvarets Efterretningstjeneste, som yder en helt uvurderlig indsats til gavn for danskernes sikkerhed.
Og det er også derfor, at der nu arbejdes på en evaluering på tværs af alle relevante myndigheder, der har været involveret i hele det her forløb.
Og med afsæt i en kortlægning af det er man jo i færd med at undersøge både planlægning af tilbagetrækningen såvel som efterretningsbilledet og beredskabet med inddragelse af en ekstern referencegruppe også.
Formålet er jo, at vi drager den læring, der skal til for at sikre, at myndighederne fremover bliver bedst muligt rustet til at løse lignende kriseopgaver, og vi ser frem til at få færdiggjort den her evaluering.
Og uanset hvad – det synes jeg der er stor grund til at understrege – er der ingen tvivl om, at de danske soldater og myndigheder leverede en enormt dedikeret og professionel indsats under evakueringen i Afghanistan, som fortjener stor respekt og anerkendelse.
Og med de ord vil jeg gerne læse en vedtagelsestekst op på vegne af Socialdemokratiet: Forslag til vedtagelse
»Folketinget noterer sig, at regeringen støtter sig til Forsvarets Efterretningstjeneste i forbindelse med vurderinger af trusler og sikkerhedssituationen i udlandet.
Forsvarets Efterretningstjenestes vurderinger er baseret på et bredt efterretningsgrundlag, hvor rapportering fra forsvaret indgår som ét af flere elementer i grundlaget for efterretningstjenestens vurderinger.
Forsvarets Efterretningstjeneste oplyste den 9. august 2021 til Folketingets partier i tolkeaftalekredsen, at tjenesten vurderede det mindre sandsynligt, at Kabul ville falde inden udgangen af 2021.
Det var ordene.