runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2020-05-26:
Tak for det, formand.
Der er ingen tvivl om, at hvis man kunne undgå det, ville det selvfølgelig altid være bedst ikke at have soldater sendt ud i konfliktområder, men det kræver jo, at der ikke er nogen konflikter.
Det har der jo desværre været i rigtig lang tid nede i Mellemøsten, og derfor skal vi jo selvfølgelig også i Danmark være klar til at tage et ansvar.
Vi har et samarbejde med NATO i Irak, hvor Danmark overtager en NATO-baseret mission nede i Irak, NMI, som går ud på, at vi skal yde hjælp til Irak, så de selv kan bygge deres styrker op til at klare sikkerheden.
Det kræver selvfølgelig, at vi har nogle soldater dernede, og det får vi med de forslag, der ligger her.
Vi går selvfølgelig velvilligt ind og støtter, og Danmark er jo en af de største bidragsydere til at styrke sikkerheden nede i Mellemøsten i den forbindelse.
Når vi ser på den indsats, som er dernede, må vi også erkende, at der er en vis risiko for terror.
Der er risiko fra shiitiske terrororganisationer, og der er ISIL, og hvad de nu hedder dernede; der er mange forskellige fraktioner, der kan udgøre en vis risiko for den almindelige sikkerhed og befolkningen dernede som sådan.
Vi håber og tror selvfølgelig på, at vi på et tidspunkt kan sige, at nu er det ikke nødvendigt, at Danmark har styrker dernede længere, og at nu kan de klare sig selv.
Og jeg tror ikke, at der er nogen herhjemme, der forventer eller tror på, at det er for tid og evighed.
Jeg tror da, at udenrigsministeren også forventer, at det får en ende på et tidspunkt, når vi er kommet så langt, at de kan klare sig selv, så vi kan sige, at det ikke længere er nødvendigt, at vi har danske styrker dernede.
Men indtil da er vi i Danmark klar til at hjælpe, og Dansk Folkeparti synes også, det er rimeligt, at vi hjælper med sikkerheden.
Det gælder både i Irak, hvor de skal ned omkring Bagdad og hjælpe med sikkerhed og træning af irakiske styrker, men også i Hormuzstrædet, hvor der sendes et skib ned.
Og jo, der skulle være fri passage.
Det allerbedste i hele verden ville være, at der ikke var nogen, der lavede terrorangreb, at der ikke var nogen, der lavede noget angreb på nogen skibe, men det har vi desværre set at der har været flere gange.
Derfor sender vi en fregat derned sammen med andre europæiske lande, fordi vi er en søfarende nation – den femtestørste i verden – og vi har mange skibe, der kommer i det område.
Vi skal være klar til at give en hjælpende hånd, for at de kan føle sig mere trygge og sikre, når de sejler i Hormuzstrædet.
Vi ved jo, at det er et af de mest befærdede farvande i hele verden, men det er også et af de risikofyldte områder, og det skal vi også være klar til at tage hånd om, og vi skal give de danske søfolk den tryghed, vi nu kan give ved at være til stede dernede.
Dansk Folkeparti støtter selvfølgelig forslaget.
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-26:
Jamen tak for det.
Jeg er egentlig ked af, at Radikale har valgt at bakke op om begge de her forslag, for jeg synes, at der er nogle helt grundlæggende menneskerettighedsproblemer i forhold til Irakmissionen, og jeg synes, at der er en meget stor risiko for optrapning i forhold til Iran.
Og det, jeg gerne vil spørge ordføreren om, er så helt konkret det her med, at der nu bliver lagt meget vægt på at sige, at det er en europæisk mission i Hormuzstrædet.
Og ja, det er rigtigt, at jeg er fuldstændig enig i, at det er meget bedre, at det er den europæiske, end at man står fuldstændig sammen med USA.
Men er det ikke helt korrekt, at når vi ser på forslaget, står det stadig sort på hvidt, at der vil være et tæt, tæt samarbejde med amerikanerne; at man vil være forpligtet til f.eks. at komme dem til hjælp?
Altså, forestil dig, at Iran og USA kommer i en direkte militær konfrontation dér – hvor står Danmark så henne i den situation?
Vi bidrager faktisk ikke fredeligt her, synes jeg.
Jeg er helt enig i den politiske indsats, der er nødvendig, men her har jeg en bekymring for, at man faktisk kommer til at stå meget tæt med amerikanerne militært, og det vil jeg gerne høre ordførerens vurdering af.
Martin Lidegaard (RV), 2020-05-26:
Jeg forstår godt det skisma, som fru Eva Flyvholm stiller op her.
Og det er ikke nogen let situation for nogen, men netop af den grund er jeg egentlig meget tilfreds med, at Europa her manifesterer, både over for USA, men sådan set også over for Iran, at vi har vores egen politik, og den er jo ikke at følge Iran i tykt og tyndt – og det er jo derfor, vi gør det her – men den er heller ikke at følge USA i tykt og tyndt i det her spørgsmål.
Og det bliver så lidt besværligt – det vil jeg gerne medgive – men omvendt kan man sige, at hvis vi ikke gav Frankrig opbakning til det her initiativ på nuværende tidspunkt, hvilket signal ville det så være, man sendte til henholdsvis USA og Iran?
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-26:
Det vil jeg da gerne svare på.
Jeg synes f.eks., at det vil være meget mere fornuftigt, at vi står fuldstændig sammen med Frankrig og i øvrigt også Tyskland i de bestræbelser, der er på både at få lagt politisk pres på USA til at genindtræde i aftalen og på at få lagt politisk pres på Iran til at komme med i INSTEX og alt muligt andet.
Vi laver nogle gode politiske aftaler i øjeblikket, som ligesom prøver at stabilisere, men jeg har svært ved at se, hvordan det spiller en meget, meget positiv og nedtrappende rolle, når du stiller med et krigsskib i det område.
Jeg vil gerne høre ordføreren: Hvordan ser det ud, hvis vi rent faktisk står i den situation?
Altså, er det acceptabelt, at vi skal komme amerikanerne til hjælp, hvis USA og Iran kommer til at være i en åben krigshandling?
Det er jo sådan, jeg læser beslutningsforslaget, og jeg vil gerne høre, hvordan ordføreren ser det.
Martin Lidegaard (RV), 2020-05-26:
Nu tror jeg, at der er en meget, meget lille sandsynlighed for, at det kommer til en åben konfrontation – heldigvis – i Hormuzstrædet.
Men man kan også stille det andet spørgsmål og sige, at hvis et amerikansk krigsskib endelig skulle blive angrebet, er det jo også lidt svært at sidde og kigge på det – ligesom hvis vi bliver angrebet, håber jeg da, at vores allierede vil hjælpe os.
Det er ikke derfor, vi er der; det er ikke det mandat, som vi giver vores skibe, og det er i øvrigt heller ikke det mandat, amerikanerne giver deres.
Man kan jo sige, at når vi er nødt til at manifestere noget her i det hele taget, skyldes det, at der har været nogle overgreb fra Irans side, hvor man kan sige, at hvis man ikke manifesterede noget som helst, men stiltiende bare lod det ske, så accepterede man jo sådan set de overgreb, og derfor er man jo nødt til at finde en balancegang her, og jeg synes, at den balance er fundet, derved at fregatten jo ikke skal eskortere skibe eller på nogen måde optræde konfrontatorisk, men tværtimod bare overvåge situationen.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-05-26:
Jeg har det faktisk lidt som hr. Martin Lidegaard fra Det Radikale Venstre.
I SF synes vi også vi har en perlerække af knap så vellykkede bidrag bag os, og det giver jo anledning til en masse bekymringer, når man skal sende noget ud i verden.
Men faktisk synes jeg, at lige præcis de her to missioner er rigtig vigtige, og det gør jeg, fordi en af de store fejl, der er sket efter Irakkrigen, er, at vi har efterladt et magttomrum, hvor der er fantastisk grobund til islamistiske militser og terrorbevægelser, og det er lige præcis det, som de ikke har brug for i den her region, som simpelt hen mangler så meget stabilitet og ro til at genopbygge sig selv.
Derfor har jeg det præcis som Det Radikale Venstre, nemlig at det ikke giver mening at trække os ud, og vi bliver simpelt hen nødt til at gøre det, som vi er rigtig gode til i den her situation, og det er faktisk lige præcis det, som vi lægger op til med nogle af de her beslutningsforslag.
Hvis vi lige starter med bidraget til NATO's indsats i Irak, er det, som jeg ser det, først og fremmest et spørgsmål om at ruste Irak til at håndtere sine egne sikkerhedsproblemer.
Det er ting, som er rigtig positive, og som vi faktisk kan bidrage til.
Jeg tror, at det her på sigt vil komme regionen rigtig meget til gavn – en region, som virkelig er plaget, og som har brug for at blive stabiliseret.
Og det gør vi netop ved at sætte en stærk regional magt ind sammen med NATO og FN til at holde den her udvikling nede.
Det synes jeg er vigtigt, uagtet alle de dilemmaer, der er i det her.
Nu har jeg lyttet til debatten, og jeg er fuldstændig enig i mange af de bekymringer, der kommer op, men når man summer det op, synes jeg egentlig, at det her giver mening.
Det samme gør sig gældende, når vi snakker om Hormuzstrædet.
Jeg vil ikke gentage alle de der replikker om, at vi er den femtestørste søfartsnation og sådan noget – det er fint – men det, jeg synes er rigtig vigtigt her, er, at det er en europæisk ledet mission, som godt nok på sin vis er et supplement til amerikanerne, men som er europæisk ledet, og at diplomatiet i forhold til Iran og atomaftalen ikke går fuldstændig fløjten, synes jeg er virkelig vigtigt.
Derfor synes jeg, det her giver mening.
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-26:
Tak for det.
Det undrer mig en lille smule at høre den måde, som ordføreren fremstiller i hvert fald træningsmissionen i Irak på.
Det er jo ikke en stabiliseringsmission.
Det er altså en meget, meget problematisk kontekst, man går ind i på den her måde.
Man bliver ved med bare ukritisk at sige: Okay, fint nok, vi vil gerne sende vores militære støtte.
Hvordan skal man så få en mere fredelig og demokratisk udvikling i Irak?
Det har jeg faktisk meget svært ved at se.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-05-26:
Hvad er det, Enhedslistens ordfører forestiller sig vil ske, hvis man ikke gør det?
Er det ikke netop derfor, vi har behov for, at der er nogen inde og lede den her træning og uddannelse?
Jeg anerkender fuldt ud dilemmaerne, men det er den måde, jeg ser det på.
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-26:
Det kan også bare være, at jeg er for belastet af, at jeg har fulgt Irakkrigen, lige fra den startede, og jeg synes, at det, vi har hørt hele vejen igennem, har været: Vi vil gerne være med til at skabe en bedre situation; vi vil gerne skabe nogle politiske forandringer.
Det er bare ikke sket.
Man har pumpet massive mængder militær støtte ind i det land, men aldrig stillet nogle ordentlige krav til de politiske forandringer, der er nødvendige for, at der faktisk kan komme en stabil fred.
Det er det, der bekymrer mig
allermest
Det havde været min forhåbning, at vi kunne stå lidt mere sammen om den vurdering.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-05-26:
Det forstår jeg godt, men jeg undrer mig stadig væk lidt over, hvad det er, Enhedslistens ordfører forestiller sig vil ske, hvis ikke vi gør det.
Peter Juel-Jensen (V), 2020-05-26:
Jeg håber, at ordføreren for Enhedslisten også sender en løncheck med, når nu jeg får en udnævnelse – men jeg kan også godt nøjes med titlen!
Det er et meget relevant spørgsmål, som ordføreren for Enhedslisten stiller her.
For det meste er der en fri og en fredelig passage i Hormuzstrædet, men der er desværre eksempler på, at det ikke har været tilfældet.
Jeg er sikker på, at spørgeren deler ambitionen om fredelig sameksistens, som er vigtigt for landene i Mellemøsten, og det forudsætter altså også en respekt for, at man har en mulighed for i internationalt farvand at sende varer frem og tilbage.
De ting hænger sammen, og derfor er det vigtigt at sende et bidrag af sted til den her mission.
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-26:
Et af grundlagene her er jo ligesom antagelsen om, at der ikke skulle være fri passage gennem Hormuzstrædet, men rent faktisk er det jo meget, meget få episoder, der har været, som giver problemer.
Grundlæggende vil jeg gerne høre ministeren – undskyld, ordføreren: Er der ikke som udgangspunkt fri passage i Hormuzstrædet?
Annette Lind (S), 2020-05-26:
Tak for det, formand.
B 159 og B 160 drejer sig om to militære bidrag, og de skal sambehandles, selv om det er to vidt forskellige bidrag.
Det første, B 159, er om Danmarks overtagelse af ledelsen af NATO-missionen i Irak.
Det er sådan, at situationen i Irak er noget kompleks; den er forværret både af corona, men også af internationale og regionale spændinger.
Der har været meget ustabilitet i landet.
Heldigvis har man fået en regering nu, men situationen i Irak er stadig kompleks og dynamisk.
For det meste vurderes Iraks trusselsniveau i forhold til terror og visse militser at være højt.
Det er sådan, at ISIL har været svækket og er svækket, men stadig væk har tag i området, og derfor er der også stadig væk brug for, at vi som danskere er til stede.
Vi har jo været i Irak siden 2014.
På nuværende tidspunkt er vi ved at sende de sidste soldater hjem fra Al Asad-lejren, hvor man har trænet soldater.
Det, vi skal gøre med det her bidrag, er, at vi skal træne trænerne.
Vi skal træne på et højere niveau i Bagdad, og vi skal træne rådgivere for det irakiske forsvarsministerium, og vi skal støtte uddannelse i irakiske institutioner, sådan at man kan lave bedre og mere vedvarende reformer af landet – det er der stærkt behov for.
Jeg vil nævne, hvad det er, som vi bidrager med, for så er de fleste ordførere fri for at sige netop det.
Det, vi skal gøre, er, at vi skal bidrage med en styrkechef, der skal lede NMI, altså NATO's mission i Irak, med dertilhørende stabsbidrag bestående af op til ca. 40 personer.
Dernæst skal vi have et sikrings- og eskortebidrag bestående af op til ca. 100 personer, og deres opgave vil være at eskortere personel i operationsområdet.
Vi skal have et helikopterbidrag bestående af op til tre EH 101-transporthelikoptere, og det skal være i 12 måneder fra den 1. maj 2021, hvor vi også skal have tilknyttet personel med op til ca. 85 personer.
Der pågår i dag og nu forhandlinger i NATO om, hvordan vi skal udvide NMI, og der er dialog omkring dette, og det kan selvfølgelig medføre, at flere af koalitionens nuværende opgaver ændres.
Men som sagt pågår der dialog med amerikanerne om det, og derfor lægger vi op til, at personaleantallet, som vi sender til Irak, kan øges, hvis missionen udvides.
Og så er det også sådan, at i den her slags missioner vil der altid indgå cyberkapaciteter i den danske indsats.
Det har der været tidligere, det vil der også være i fremtiden.
Danmark bidrager i regionen til fred og stabilitet ligesom i mange af verdens andre brændpunkter, og vi gør det rigtig godt.
Jeg vil godt bruge lejligheden her på talerstolen til at rose vores soldater – både dem, der har forladt, og dem, som nu forlader Irak – for deres store, store indsats, men jeg ønsker også, at vi kommer til at give de nye soldater et mandat herfra, som jeg håber bliver rigtig bredt, sådan at vi kan sende dem ned med en stor ballast i ryggen.
Vi stemmer selvfølgelig for forslaget, og det er sådan, at vi selvfølgelig forventer, at der også er mange andre partier, der går med på det her forslag.
Faktisk ved vi, at mange andre også vil være med.
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-26:
En af de ting, som bekymrer mig rigtig meget, ved at Danmark også skal til at overtage ledelsen af den her NATO-operation i Irak, er jo, at vi kan se, at der især her gennem det seneste år faktisk har været nogle rigtig store fredelige demonstrationer i Irak, hvor folk har protesteret for at få en politisk forandring i landet, og hvor de sikkerhedsstyrker, som Danmark også kommer til at være med til at træne, har slået benhårdt ned på dem.
Vi ved faktisk, at de sikkerhedsstyrker er forbundet med både vold og drab på fredelige demonstranter.
Og det synes jeg jo er noget, vi burde sætte spørgsmålstegn ved i langt højere grad, før vi går ind og faktisk aktivt støtter uddannelsen af de styrker.
Jeg vil gerne høre, hvordan Socialdemokratiet forholder sig til det.
Annette Lind (S), 2020-05-26:
Vi kender de danske principper.
Vi kender også de danske værdier.
Og en af værdierne er, at man netop kan samles i frihed, og man kan samles i forsamlinger.
Det er selvfølgelig en værdi, som vi også vil tage med til Irak.
Det kan der slet ikke være nogen som helst tvivl om.
Når vi overtager ledelsen dernede, er det selvfølgelig ledelsen, vi overtager.
Og derved er der måske nogle ændringer, man kan få lavet i forhold til det her.
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-26:
Tak for det.
Men problemet er bare, at det er blevet sagt i rigtig mange år, altså at man gerne vil forsøge at forandre kulturen, men det er ikke sket.
Vi kan se, at de her overgreb stadig væk sker.
Og jeg har helt grundlæggende en bekymring for, at danske soldater også kommer til at være med til at træne de her sikkerhedsstyrker, som så kommer til at begå meget voldsomme overgreb mod fredelige demonstranter, som jo lige præcis skal bære den udvikling, man jo gerne ser i Irak.
Hvad vil Socialdemokratiet gøre for at sikre, at det ikke kommer til at ske, altså at det ikke lige præcis er det, man kommer til at sende folk ud til her?
Annette Lind (S), 2020-05-26:
Det, som vi kommer til nu, er jo at træne trænerne.
Og det, vi kommer til nu, er et højere diplomatisk spor.
Så det, vi derfor skal træne dem i, er at lave længere og mere vedvarende reformer af deres land.
Og det er klart, at når vi har danske værdier som forsamlingsfrihed, vil vi aldrig nogen sinde kunne tillade, at man ikke har forsamlingsfrihed dér.
Vi har hørt ministrene sige, at de også støtter demonstrationerne.
Det ved jeg også ordføreren har hørt ministrene sige internt.
Så derfor er det sådan, at vi også vil bære de værdier, vi har nu, med os til Irak.
Og det er jeg helt sikker på at ledelsen, der kommer til at stå for missionen her, også tager med sig.
Peter Juel-Jensen (V), 2020-05-26:
Tak for det, formand.
Vi førstebehandler i dag B 159 og B 160, som handler om at sende et dansk militært bidrag til NATO's mission i Irak og om at udsende et dansk militært bidrag til den europæisk ledede maritime mission i Hormuzstrædet.
NATO og det irakiske militær har været succesfulde i kampen mod ISIL, men kampen er ikke slut.
Vi ser desværre ISIL vinde frem igen, og derfor er der behov for, at Vesten styrker sit militære engagement i området.
ISIL står i kontrast til alt det, vi har kært.
ISIL står i vejen for en fredelig udvikling hen imod demokrati og stabilitet i Mellemøsten, og derfor skal terrororganisationen bekæmpes, også med hårde midler.
Venstre støtter naturligvis det her forslag.
Vi mener, det er vigtigt at sende et stærkt signal til den irakiske regering og vores koalitionspartnere om, at Danmark bakker op om og engagerer sig i indsatsen imod terrororganisationen ISIL, og derfor sender vi 300 mand af sted.
Vi behandler også B 160, som handler om et maritimt bidrag til Hormuzstrædet, som er et knudepunkt i international handel.
Strædet er vigtigt for hele Mellemøsten og derfor for stabiliteten i regionen.
Der er tale om en overvågningsmission, hvor vi sender op til 195 personer af sted til en europæisk ledet mission.
Danmark er jo en handelsnation, og store dele af vores velstand bygger på søfart.
Vi er faktisk den femtestørste søfartsnation i verden, og derfor har vi både en forpligtelse til og en interesse i at værne om retten til den frie sejlads.
Sikkerhedssituationen omkring Hormuzstrædet er blevet forværret i de sidste år, og vi risikerer derfor, at der bliver lukket for fri sejlads.
Det var ordene.
Henrik Dahl (LA), 2020-05-26:
Tak for det.
Da jeg for nogle år siden var på tour de afbureaukratisering med Venstres fru Eva Kjer Hansen, var en af de ting, som vi ofte hørte, at mange små virksomheder klager over urimelige betalingsfrister, når de skal inddrive betalinger.
Man skal dog være opmærksom på, at der jo er mulighed for at få prøvet, om en betalingsfrist er urimelig ud fra aftalelovens § 36.
Vi synes i høj grad, det skal være sådan, at man kan indgå de aftaler, man har lyst til, og vi synes særlig, det bør gælde for erhvervsdrivende, som jo er professionelle indgåere af aftaler, hvis man kan sige det sådan.
Hvis man er professionel, bør man også kunne overskue konsekvenserne af de aftaler, man indgår.
Så princippet om aftalefrihed vejer altså tungt for os, selv om vi godt ved, at der af og til bliver klaget på den her måde.
Vi synes også, at de garantier, der er i aftaleloven, virker på en fornuftig måde.
Så derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Simon Kollerup (S), 2020-05-26:
Det lyder, som om jeg skal sige ja, men det ville jo forudsætte, at jeg havde læst de samme studier.
Så jeg vil sige, at det lyder plausibelt, og jeg synes også, at det er det, jeg støder på.
Men forstå mig rigtigt: En ting er, hvad forskningen siger, men for mig er det i den her sammenhæng i virkeligheden også rigtig vigtigt, at de private virksomheder selv efterspørger mere ligestilling, fordi de kan se, at det også skaber værdi på deres bundlinje.
Det er i hvert fald det, de antyder, og det er det, deres organisationer bærer frem – i virkeligheden båret af den samme utålmodighed, som jeg fornemmer at vi i hvert fald i dele af Folketingssalen deler i den her sag.
Det, ordføreren spørger til, kan jeg sagtens med ro i maven bekræfte, men jeg har ikke læst de samme studier.
Jeg kan bare lægge oven i det, at man også fra erhvervslivets organisationers side ønsker sig mere ligestilling, også i ledelserne.
Det kalder da på, at vi også tager den sag alvorligt her i Folketinget.
Astrid Carøe (SF), 2020-05-26:
Og det er jo vigtigt at understrege, at de ikke har sagt, at man skal ansætte en kvinde; de siger bare, at der skal være muligheden, der skal være en kandidat, sådan at man har afsøgt alle muligheder.
Jeg tror, det er helt enormt vigtigt, at man har nogle åbne ansættelsesprocesser helt generelt ved de her poster.
Det er et andet tiltag, vi også kunne diskutere i de her kommende forhandlinger, altså om man skulle sige, at bestyrelsesposter skal slås offentligt op ligesom mange andre stillinger, for det bliver de ikke i dag.
Birgitte Bergman (KF), 2020-05-26:
Tak for det.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren i forhold til et meget konkret eksempel, nemlig Aarhus Universitet, som har indført krav om, at der skal være både kvinder og mænd med i kandidatfeltet til en stilling.
Og det synes jeg i og for sig egentlig lyder meget fornuftigt, men det betyder jo også – set i lyset af den situation, vi er i nu, med coronakrise osv. – at man så kan komme i en situation, hvor man i virkeligheden kan forsinke meget vigtig forskning i at kunne udvikle sig og komme videre, fordi man er tvunget til at have både mænd og kvinder i et ansøgerfelt.
Mit spørgsmål til ordføreren går i virkeligheden på, om ordføreren ikke kan se, at der kan være et problem i, at hvis ikke man tager udgangspunkt i talentet, men i kønnet, kan vi stå i en meget, meget alvorlig situation helt konkret med lige præcis Aarhus Universitet.
Astrid Carøe (SF), 2020-05-26:
Jeg synes jo, som ordføreren også selv nævnte tidligere, at det her med øremærket barsel til fædre er et enormt vigtigt redskab for at få mere ligestilling på arbejdsmarkedet, og det skal vi have kigget på.
I SF har vi foreslået 3 måneders øremærket barsel til hver forælder.
Fatma Øktem (V), 2020-05-26:
Så ordføreren mener udelukkende, at det er arbejdsgiverne, der holder de her kvinder fra det, på trods af at de har kompetencerne?
Hvad med tiden?
Jeg sagde i min ordførertale, at kvinderne ikke bruger så meget tid på arbejdsmarkedet, som mænd gør –
er det et problem?
Er der andre områder, hvor SF kan se, at man kan dreje på nogle andre håndtag udover kun at skulle straffe virksomheder med ekstra administrative byrder eller med kvoter, som SF jo egentlig helst gerne vil have?
Astrid Carøe (SF), 2020-05-26:
Jeg tror netop, det er på grund af nogle af de her usynlige strukturer, som vi har snakket meget om i dag, og derfor kan det her beslutningsforslag hjælpe det på vej.
Fatma Øktem (V), 2020-05-26:
Mange tak.
Astrid Carøe (SF), 2020-05-26:
Der er flere og flere kvinder, der får en lang videregående uddannelse i dag, der tager de uddannelser, som typisk giver adgang til direktionsgangene, og alligevel ser vi ikke nogen forskel.
Det er derfor, det er vigtigt med sådan nogle initiativer som det her.
Jeg kan godt se, at der ikke kommer til at være bred politisk opbakning til kvoter, så derfor bakker vi op om det her forslag i dag og om, at vi får taget et opgør med det meget kønsopdelte uddannelsesvalg.