runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2016-09-06:
Tak for det.
Som den socialdemokratiske ordfører ved, lægger regeringen jo op til en temmelig kraftig forringelse af SU'en.
For udeboende studerendes vedkommende bliver det 800 kr. om måneden, og jeg tror godt, vi kan være enige om, at det er ret mange penge sidst på måneden for en studerende, og det er især rigtig mange penge for de studerende, som ikke kan få hjælp hjemmefra, af far og mor, når der skal købes bøger for tusindvis af kroner, eller når der kommer en tandlægeregning, eller når pengene slipper op sidst på måneden.
Og samtidig vil regeringen så også fjerne det sjette SU-år, sådan at de studerende, der bliver forsinket, rigtig kommer på spanden sidst i studierne.
Jeg har hørt den socialdemokratiske ordfører sige i pressen, at det her er asocialt, og at det ikke er noget, man har lyst til fra Socialdemokraternes side.
Jeg skal bare være sikker på, at jeg forstår det rigtigt: Er det så sådan, at Socialdemokraterne som en del af SU-forliget vil blokere for de her forringelser?
Ved vi det allerede nu?
Peter Juel Jensen (V), 2016-09-06:
Tak, formand.
Tingets almindelige godkendelse af valgene efter folketingsvalget den 18. juni 2015 fandt sted den 3. juli 2015.
I den forbindelse godkendte Tinget også Aaja Chemnitz Larsen og Aleqa Hammond som valgt i Grønland.
I overensstemmelse med forretningsordenens § 1, stk. 6, fandt denne godkendelse sted på grundlag af en foreløbig opgørelse af valgene modtaget fra Rigsombudsmanden i Grønland.
Når det endeligt opgjorte valgmateriale foreligger, skal Tinget træffe en endelig afgørelse om, hvorvidt godkendelsen kan opretholdes.
Social- og Indenrigsministeriet har den 2. marts 2016 fremsendt den af Rigsombudsmanden i Grønland udarbejdede endelige valgbog og ministeriets redegørelse til Folketinget.
Supplerende har ministeriet den 31. august 2016 fremsendt ministeriets bemærkninger i anledning af en klage indgivet på valgdagen.
Klagen har ikke haft betydning for valget eller de foretagne opgørelser og beregninger.
Social- og Indenrigsministeriet har derfor præciseret over for Rigsombudsmanden, at den foreskrevne procedure for klager over folketingsvalget er, at klager skal sendes til Social- og Indenrigsministeriet med Rigsombudsmandens bemærkninger.
Udvalget til Valgs Prøvelse har i et brev til Social- og Indenrigsministeriet anerkendt, at ministeriet har præciseret den korrekte procedure for valgklager over for Rigsombudsmanden i Grønland.
Den endelige opgørelse viser ligesom den foreløbige opgørelse, at Aaja Chemnitz Larsen og Aleqa Hammond er valgt som medlemmer af Folketinget for Grønland.
Der er i den endelige opgørelse foretaget enkelte ændringer i forhold til den foreløbige opgørelse.
Ændringerne er dog uden betydning for valget af Aaja Chemnitz Larsen og Aleqa Hammond.
Der er ikke over for udvalget rejst berettiget tvivl om de udpegedes valgbarhed.
Herefter kan jeg på udvalgets vegne afgive følgende indstilling:
Den godkendelse, der blev foretaget den 3. juli 2015 på baggrund af Rigsombudsmanden i Grønlands foreløbige opgørelse af valget, opretholdes. Tak.
René Christensen (DF), 2016-09-06:
Det, der er interessant, er jo det idékatalog, der er kommet fra regeringen.
Deri er jo rigtig mange tiltag, også i forhold til finansiering, altså at finde et råderum, der så efterfølgende kan bruges.
Der er det interessant at høre hvordan Socialdemokraterne stiller sig i forhold til det forslag om at indeksregulere overførselsindkomsterne helt frem til 2025.
Det er jo et forslag, som Socialdemokraterne stod i spidsen for i forbindelse med skattereformen fra 2012.
Spørgsmålet er egentlig bare: Er det en politik, som Socialdemokratiet stadig væk har, at man altså gerne vil bakke op om at forlænge den ordning?
Benny Engelbrecht (S), 2016-09-06:
I vores skattereform fra 2012 bliver det ganske rigtigt brugt som et midlertidigt element, men vi har jo også sagt, at det netop skal være midlertidigt.
Når regeringen foreslår det, man gør nu, ja, så bliver det midlertidige jo indirekte gjort permanent, og det synes vi ikke er en fornuftig måde og en fornuftig disposition.
Det er også derfor, at vores tilgang er den, at man ikke skal gå ind og lave en skattereform, men derimod gå ind i en disposition af de knap 40 mia. kr., der er i råderummet, som regeringen selv har regnet sig frem til.
René Christensen (DF), 2016-09-06:
Det vil sige, at den politik, som Socialdemokratiet havde i 2012, vil man ikke videreføre frem mod 2025.
Det er vi sådan set glade for i Dansk Folkeparti, da vi jo ikke er en del af den aftale fra 2012.
Kan ordføreren så ikke også bekræfte – og det ved jeg jo at ordføreren kan, også fordi man er en del af skattereformen fra 2012 – at det, der også er usikkert ved den model, altså ikke at fremskrive i forhold til lønudviklingen, jo er, at hvis vi, hvad ingen af os ønsker, skulle komme ud i, at inflationen stiger, vil det helt sikkert være bestemte grupper, som vil mærke det allerhårdest, fordi deres løn vil være fastfrosset.
Det vil jo særlig gælde pensionister og folk på førtidspension, da de jo ikke har mulighed for at komme ud og supplere deres lønindtægt.
Benny Engelbrecht (S), 2016-09-06:
Det er i hvert fald også ganske tydeligt og sikkert, for nu at supplere ordførerens synspunkt, at en række af de modelberegninger, der ligger til grund for det, der er fremlagt i den såkaldte helhedsplan og den implicitte skattereform, jo baserer sig på nogle effekter, som i det hele taget er ret tvivlsomme, og man må sige, at kigger man på pensionisterne og også andre svage grupper i Danmark, så er det en reform, som har en slagside.
Det kan man så også se i de beregninger, der i øvrigt ligger i helhedsplanen.
Jacob Jensen (V), 2016-09-06:
Også jeg vil kvittere for talen, altså at vi skal være en nation, der bliver dygtigere, at vi skal være rigere, og at det skal være mere retfærdigt.
Det var de tre hovedkrav, der var, og det vil jeg sådan set godt sige at jeg tror vi kan imødekomme, når vi skal have forhandlingerne.
Det ville dog unægtelig være lidt lettere, hvis vi havde noget lidt mere konkret at forholde os til, når vi skal diskutere, både i dag, men selvfølgelig også når vi kommer længere hen i efterårssæsonen.
Ordføreren siger f.eks., at vi skal prioritere råderummet.
Men hvorfor ikke øge råderummet, hvorfor ikke gøre nogle ting, som gør, at vi har noget mere at lave politik for, og som vi så kan diskutere i Finansministeriet eller andre steder?
Det koster jo penge et eller andet sted.
Hvor mange penge er det, det drejer sig om?
Hvad er det for en vækst, Socialdemokraterne forestiller sig at der skal være i den offentlige økonomi frem mod 2025?
Benny Engelbrecht (S), 2016-09-06:
Der er, som jeg vist fik sagt en del gange – og jeg gentager det gerne, og jeg går også ud fra, at hr. Jacob Jensen kan bekræfte det – i det, som regeringen har regnet sig frem til at der er frem til 2025, et råderum på knap 40 mia. kr.
Inden for den ramme ønsker vi Socialdemokrater i stedet for at skulle finansiere en skattereform med en række ubehageligheder – jeg tror, finansministeren har kaldt det for et katalog af ubehageligheder – at prioritere velfærd, vækst, arbejdspladser og opkvalificering, altså de knap 40 mia. kr. kr., som regeringen selv har indikeret at der er, hverken mere eller mindre.
Jacob Jensen (V), 2016-09-06:
Men kan ordføreren så bare lige nævne, hvad det er for en økonomisk vækst han ser for sig?
Altså, Socialdemokraterne har ikke nogen plan – det har ordføreren selv sagt, og det er så fint nok – men man må alligevel have gjort sig nogle overvejelser om den vækst i den offentlige økonomi, der skal være frem mod 2025.
Er det 0,5 pct., som Venstreregeringen lægger ud med her i udspillet, eller er det 1 pct.?
Eller er det noget andet, man forestiller sig?
Har man ikke haft en overvejelse om, hvad det er for en vækst i den offentlige økonomi, som man hos Socialdemokraterne forestiller sig og ønsker sig?
Benny Engelbrecht (S), 2016-09-06:
Af det råderum på de knap 40 mia. kr., som regeringen har regnet sig frem til at der er, kan man finansiere det demografiske pres, som kommer – det er i øvrigt lidt højere end de 0,5 pct., som Jacob Jensen kommer ind på at regeringen har taget som udgangspunkt – og derudover vil man jo altså også kunne tage nye initiativer i form af at skabe vækst og arbejdspladser og ikke mindst at gå ind og eksempelvis lave en satsning på opkvalificering.
Når man satser på de ting samlet set, kan man gøre det inden for rammen, og jeg synes, at man skal vende tingene om.
Altså, man skal først og fremmest spørge, hvad det er for nogle udfordringer, man gerne vil løse, og derefter nå frem til, hvad det så er, det offentlige forbrug konkret bliver.
Det er jo ganske klart, at vi først og fremmest må insistere på, at regeringen overholder gældende forlig.
Jeg må indrømme, at jeg er forbavset over de signaler, der er sendt fra regeringen, hvor man eksempelvis sår tvivl om energiforliget og den omstilling, som er dér.
Det betyder jo bl.a., at erhvervslivet og dem, som investerer i den grønne omstilling – dem, som er med til at sikre i tusindvis af arbejdspladser til Danmark – ikke kan regne med, hvad regeringen lægger op til.
Det skaber i den grad en usikkerhed.
Så det er efter Socialdemokraternes mening ganske afgørende, at vi får løst den udfordring.
Det handler ganske vist om finansiering, ja, men det handler altså også om at respektere de indgåede forlig, som der er en årelang tradition for at vi overholder i Danmark.
Min taletid er opbrugt, men jeg er sikker på, jeg kan få et opfølgende spørgsmål om det andet.
Martin Lidegaard (RV), 2016-09-06:
Tak for et klart svar i forhold til det grønne.
Det andet spørgsmål handlede om de fattigdomsydelser, som regeringen har indført, og som jeg jo forstår at Socialdemokraterne også er imod, nemlig om vi der også kan stå skulder ved skulder om at sikre, at alle børnefamilier i Danmark får et anstændigt leveniveau, og om at få afskaffet de fattigdomsydelser.
Vil Socialdemokraterne være med til at finde det økonomiske råderum, der skal til for at kunne det, når den her regering på et tidspunkt ikke er der længere?
Benny Engelbrecht (S), 2016-09-06:
Der var en midlertidig regulering, som jeg også var inde på i svaret til hr. René Christensen, og den skulle netop være midlertidig, fordi vi ikke ønsker at gøre den permanent, som jeg også har klart tilkendegivet.
Det, at vi løftede 250.000 mennesker ud af topskatten, folk, som har almindelige arbejdsindkomster, er jo ikke dårligt.
Den udfordring er langt hen ad vejen løst, fordi man netop har øget beskæftigelsesfradraget.
Det er også derfor, vi siger, at der ikke er et behov for at gå ind og lave en stor skattereform, som det ser ud nu.
Karina Adsbøl (DF), 2016-09-06:
Man tog op til 10.000 kr. årligt fra mennesker, der har et handicap eller er udviklingshæmmede, altså mennesker, som virkelig er hårdt ramt og ikke har samme muligheder, som raske mennesker har.
Jeg skal bare høre: Fortryder Socialdemokraterne skattereformen fra 2012, eller går Socialdemokraterne stadig væk ind for skattelettelser, som de gjorde i 2012?
Benny Engelbrecht (S), 2016-09-06:
Jeg skal gerne prøve at svare igen, men det bliver nok det samme, som jeg lige har svaret.
Med den skattereform, der var i 2012, løste vi de udfordringer, vi mente der var, i forhold til om almindelige hårdtarbejdende mennesker skulle være i topskattesystemet eller ej.
Og den grænse, der er der nu, er der, hvor den skal være.
Vi gav ikke mindst et stort beskæftigelsesfradrag til almindelige hårdtarbejdende lavtlønnede, og det er jo også ret væsentligt.
Jeg håber selvfølgelig også, at vi kan få en indikation fra Dansk Folkeparti om, hvad Dansk Folkepartis holdning er.
Jeg er klar over, at partiets ordfører kommer herop om lidt, og så bliver vi selvfølgelig meget klogere på det der.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-09-06:
Nu kunne jeg lytte mig til, at der ikke var så meget bæredygtighed og klimahensyn i ordførerens tale, men der var nogle pligtopgaver, og der blev nævnt PSO'en.
Jeg vil gerne høre, om Socialdemokratiet kan se en løsning, som er socialt afbalanceret.
Jeg lyttede mig til, at afskaffelse af den grønne check ikke var på Socialdemokratiets ønskeliste.
Og vi står over for en opgave, hvor vi skal finde en løsning, og hvor regeringen jo vil afskaffe PSO'en og afskaffe, at erhvervslivet skal bidrage.
Jeg ser meget gerne, at vi også i den bæredygtige omstilling fremadrettet har det sådan, at alle bidrager, og at alle har fordele af den bæredygtige strøm, som vi kan producere i Danmark.
Så jeg vil gerne høre, om ordføreren kan se konturerne af, at vi kunne komme frem til en løsning, som er socialt afbalanceret, og som stadig væk medfører, at erhvervslivet betaler til den bæredygtige omstilling i form af en eller anden form for afgift eller lignende, sådan som det har været hidtil, hvor erhvervslivet har bidraget med ca. 60 pct. af PSO-betalingen.
Benny Engelbrecht (S), 2016-09-06:
I foråret var vi jo i gang med omfattende forhandlinger på området for netop at sikre, at vi kan bibeholde det høje grønne ambitionsniveau med de mange arbejdspladser, det i øvrigt medfører.
Og den grønne omstilling skal finansieres, det er ganske rigtigt.
Men de her forhandlinger blev jo afbrudt af regeringen, som mente, at det så skulle kobles sammen med det forløb, vi har her i efteråret.
Det har så skabt en række usikkerheder, desværre, bl.a. i forbindelse med en række bydere på konkrete projekter.
Det må regeringen helt og holdent tage på sin kappe, at der er sået en sådan usikkerhed.
Men vi Socialdemokrater var jo i det forhandlingslokale for netop at løse den udfordring, som hr. Søren Egge Rasmussen også var inde på, altså at finde den her afbalancering af løsningen.
Og vi må desværre konstatere, at der er en lang, lang række spørgsmål, som vi stillede, som Enhedslisten stillede, og som andre partiers ordførere stillede i den forbindelse, som vi jo endnu mangler at få svar på.
Så det, vi i virkeligheden mangler, er en regering, der kommer i arbejdstøjet, og det må vi jo så håbe på at man kommer nu.
For vi løser jo ingenting ved at sidde her og diskutere, om vi vil noget eller ikke vil noget.
Men vi har indikeret, at vi gerne vil være med til at finde en løsning.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-09-06:
Det er korrekt, at vi er endt i en situation, hvor klimapolitikken sejler derudad og man ikke ved, hvem der er styrmand, og det er katastrofalt.
Man har kunnet konstatere, at det investeringsklima, som ellers har været stabilt i Danmark, er blevet ødelagt.
En række aktører vil ikke lave investeringer i Danmark i vedvarende energi.
Vi står midt i et udbud, og det er 5 dage siden, at tre konsortier har afleveret et bud.
Normalt kan man drage en konklusion på 10 dage.
Jeg vil godt høre ordføreren, om han har ideer til, hvordan vi i forhold til det energiforlig, hvor der er fem partier, som ønsker at gennemføre de kystnære møller, kan sikre, at det udbud bliver der konkluderet på på en positiv måde hurtigt.
Benny Engelbrecht (S), 2016-09-06:
Man må i hvert fald konstatere, at hvis det skulle ende med, at det går galt, så kan vi jo kun pege på én ansvarlig for det, og det er dem, der sidder for bordenden, altså regeringen.
Men ja, vi vil gerne være med til også at finde løsninger på det område, og derfor håber vi selvfølgelig også, at regeringen lægger op til en hurtig afklaring.
Erling Bonnesen (V), 2016-09-06:
Tak for det.
Socialdemokraterne siger åbent, at man ikke har nogen plan.
Det kan jo så undre.
Når vi spørger til, hvordan man så vil finansiere forskellige ønsker, når man vil tilbagerulle besparelser, henviser man til, at man så trækker et råderum ud af vores plan.
Okay, fair nok.
Hvis man så tænker lidt frem og ud fra det, der er svaret nu, så vil en væsentlig højere offentlig vækst jo tage en pæn del af det råderum, som ordføreren sådan set henviser til.
Så kan man stille det spørgsmål: Hvad er der så tilbage til investeringer i f.eks. motorveje og andet?
Jeg kan også forstå, at man gerne vil videreføre Togfonden DK Hvordan skal det hænge sammen?
Der er åbenbart ikke nogen idé om, at vi skal have nogle motorvejsudvidelser i Danmark.
Er det sådan, det skal forstås?
Er det det, der ligger i skuffeplanen hos Socialdemokraterne, at vi ikke skal have motorvejsudvidelser?
Benny Engelbrecht (S), 2016-09-06:
Tak først og fremmest til hr. Erling Bonnesen for at bekræfte, at der er knap 40 mia. kr. i råderum i regeringens 2025-plan, og ja, det er præcis det, vi tager udgangspunkt i i vores prioritering i det kommende forhandlingsforløb.
Og det er jo i virkeligheden ikke så svært netop at sige, at det er det, vi tager udgangspunkt i.
Så er der nogle ting, vi ikke vil gøre.
Og når vi ikke vil gøre dem, har vi så også behov for at skaffe færre penge.
Når vi ikke vil lave en skattereform, så er der ikke behov for eksempelvis at bede folk om at gå senere på pension eller for den sags skyld at give de studerende færre penge i SU.
Hr. Erling Bonnesen er meget optaget af motorveje.
Jeg gætter på, at det er motorveje på Fyn, hr. Bonnesen især er bekymret for, og som jo så heller ikke indgår i regeringens egne overvejelser.
Jeg har stor respekt for, at man kæmper for sine lokale initiativer.
Jeg må bare nævne, at det jo altså ikke er sådan, at det er enten kollektiv trafik eller andre investeringer i infrastruktur, som det her kommer an på.
Det skal gerne være både-og.
Erling Bonnesen (V), 2016-09-06:
Jamen ordføreren har helt ret i, at vi skal have gjort den vestfynske motorvej færdig.
Det troede jeg også engang at Socialdemokraterne gerne ville være med til, men det er så åbenbart ikke tilfældet.
Så prøver ordføreren nu at svare, at der er nogle ting, man ikke vil.
Så vil man ikke gennemføre skattelettelserne, men når vi så kigger på og ser, hvor store de skattelettelser reelt er, kan de beløb jo ikke klare bare tilnærmelsesvis nogen af de ønsker, der er i landet i forhold til motorvejsudvidelser, hvis der også skal være til det, som Socialdemokraterne prioriterer noget mere, nemlig Togfonden DK.
Så jeg synes, at det billede krakelerer lidt, når man sådan forsøger at snakke sig ud af det.
Jeg kan forstå, at der åbenbart ikke rigtig er nogen ønsker om, at vi skal have de motorvejsudvidelser rundtomkring i landet, eller også skylder Socialdemokraterne at give et lidt klarere svar på, hvordan man vil finde pengene til dem, end det, vi har hørt indtil nu.
Benny Engelbrecht (S), 2016-09-06:
Altså det, vi taler om der ikke skal skaffes finansiering til, er regeringens forslag om en skattereform.
Det har jo ikke noget at gøre med de øvrige elementer – bare lige for at få det slået helt klart fast.
Det er også derfor, at det, vi kommer til at diskutere, når vi går ind i forhandlingslokalet, er, hvordan vi kan fremme vores prioritering af bl.a. spørgsmålet om opkvalificering, bl.a. spørgsmålet om, hvordan vi sikrer velfærden, hvordan vi sikrer væksten.
Det er det, vi kommer til at prioritere, når vi går ind i forhandlingslokalet, og som sagt inden for det råderum, der findes.
Karina Adsbøl (DF), 2016-09-06:
Et gammelt ordsprog siger, at man ikke skal kaste med sten, når man selv bor i et glashus.
Derfor vil jeg stille et spørgsmål i forbindelse med skattelettelser.
Nu var det jo den socialdemokratisk ledede regering, der stod i spidsen for skattereformen fra 2012, hvor Socialdemokraterne gav skattelettelser og netop tog fra dem, der havde mindst, og det vil sige mennesker med handicap, mennesker på overførselsindkomst, netop for at give skattelettelser.
Så kan ordføreren forstå, at danskerne kan være i tvivl om, hvor de har Socialdemokraterne i forhold til skattelettelser, og vil ordføreren bekræfte, at netop Socialdemokraterne stod i spidsen for skattereformen fra 2012, hvor man tog fra dem, der havde mindst?
Benny Engelbrecht (S), 2016-09-06:
Siden hr. Jakob Ellemann-Jensen ikke vil svare på, om der er knap 40 mia. kr. i råderummet, kan jeg forstå, at det så er korrekt.
Tak for det.
Derfor er det jo også ganske simpelt, at vi inden for de knap 40 mia. kr. vil prioritere de forslag om bedre velfærd, vækst og arbejdspladser og opkvalificering, som vi har lagt frem.
Det er sådan set ikke anderledes end det.
Hvad der måtte ske efter et folketingsvalg, tager vi, i forbindelse med at et sådant valg udskrives.
Og det er jo det, hr. Jakob Ellemann-Jensen gerne vil have svar på.
Det er klart, at hvad der sker efter et valg, vil vi jo altid tage, som jeg også sagde til hr. Ole Birk Olesen, når vi nærmer os et valg.
Men i forhold til regeringens 2025-plan er der lagt op til en række skævheder, som vi ikke mener der er behov for, bl.a. fordi vi slet ikke mener, der er behov for en skattereform.
I øvrigt stillede hr. Martin Lidegaard også et spørgsmål om uddannelse – eller kom i hvert fald ind på det – og der vil jeg lige understrege, at vi selvfølgelig heller ikke forstår den der nedslagtning af uddannelserne.
Vi vælger så i første omgang i de forhandlinger, vi går ind i, at prioritere, at man friholder de erhvervsfaglige uddannelser for nedskæringer.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-09-06:
Jeg vil også gerne spørge lidt ind til uddannelse og er rigtig glad for, at Socialdemokraternes ordfører jo klart siger, at det er den helt forkerte vej at gå at bringe så store nedskæringer og besparelser på uddannelsesområdet i spil, fordi det er det, vi skal leve af i fremtiden.
Nu nævnte ordføreren selv, at man vil kæmpe for at friholde besparelserne på visse uddannelser, men i forhold til SU'en har både FTF og Arbejderbevægelsens Erhvervsråd og mange andre lavet undersøgelser, der viser, at det vil gå hårdt ud over den sociale mobilitet.
Det vil også koste på bundlinjen, en undersøgelse siger 3 mia. kr., fordi der specielt er unge fra ikkeakademiske familier, som ikke i lige så høj grad vil tage en uddannelse.
Så derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Kan Socialdemokraterne gå med i en aftale, hvor man i så høj grad skærer ned på SU'en for alle, altså både for dem, der tager en professionsuddannelse, og dem, der tager en længerevarende uddannelse?
Benny Engelbrecht (S), 2016-09-06:
SU, som SF's ordfører nævner, er ganske rigtigt en udfordring, men der er jo altså også spørgsmålet om, at man beder folk om at arbejde længere og gå senere på pension.
Samlet set er vores konklusion derfor, at vi ikke mener, der er behov for en skattereform, og derfor er der heller ikke behov for at lave de ubehageligheder, der er lagt op til i forbindelse med SU og pensionsalder.
Det, vi vil satse på, er derimod at styrke velfærden, at styrke vækst og arbejdspladser og sikre en opkvalificering.
Og vi mener jo altså og lægger op til, at det kan ske inden for det råderum, som regeringen selv har regnet sig frem til, altså de der knap 40 mia. kr.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-09-06:
Bare lige for at forstå ordføreren helt korrekt: Vil Socialdemokraterne ikke gå med til SU-forringelser, fordi det netop resulterer i ringere social mobilitet, og fordi det vil gå ud over specielt unge fra ikkeakademiske familier?
Socialdemokraterne har også selv bud på andre finansieringskilder.
Benny Engelbrecht (S), 2016-09-06:
Tak, formand.
Jamen som sagt går vi slet ikke ind i forhandlingerne med det sigte at lave en skattereform, og derfor har vi heller ikke behov for at lave en finansiering, som bl.a. vil handle om at skære ret markant ned på SU'en – med alle de problemstillinger, der så i øvrigt helt naturligt har været rejst i den offentlige debat om, hvad sådan et tiltag vil medføre.