runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz (IA), 2025-02-28:
Mange tak for ordførerindlægget, og også tak for indsatsen i forhold til at kæmpe for de grønlandske børn i Danmark.
Ordføreren var selv inde på det her med, at vi i årevis har kæmpet for det her, og det er der jo mange partier der har, så jeg vil også bare gerne takke Liberal Alliance for at kæmpe sammen med os.
Så er der jo det her spørgsmål om definitionen på, hvem der er grønlænder, og hvem der er grønlænder i en dansk kontekst, som ordføreren også er inde på.
Der ynder vi jo fra Grønlands side er bruge FN's selvidentifikationsmarkør i forhold til det her spørgsmål.
Det er i hvert fald noget, vi også er opmærksomme på.
Så vil også bare lige kort kommentere, at forslaget bliver behandlet i Grønlandsudvalget, men at vi er meget opmærksomme på at få Socialudvalget med i det her spørgsmål, fordi der er så meget faglig ekspertise, som kan være med til at kvalificere processen.
Så det er egentlig bare en kommentarer til ordføreren.
Karsten Hønge (SF), 2025-02-28:
Der er et ord for det der, og det er historieforfalskning, intet mindre.
Selvfølgelig har vi altid og fra starten af syntes, at der skulle være et helt anderledes respektfuldt møde mellem myndighederne og borgere med grønlandsk baggrund i Danmark.
Det er jo rigtigt, at i den store sammenhæng og for at lære af det er min empati og mine følelser lige så store for grønlandske børn anbragt i Grønland, som de er for dem, der er i Danmark, og derfor har det også interesseret mig, hvordan vi kunne gøre brug af de erfaringer, der er i Grønland, men det hører da med til det samlede billede, at der bliver anbragt stort set lige mange børn i Grønland og i Danmark.
Det er da bare for at blive klogere af det.
Aki-Matilda Høegh-Dam (N), 2025-02-28:
»Taakku uteqattaarneqartartut aamma uparuartorneqareerput ilisimatuuniit kisianni aamma SF-minngaaniit miserratiginnikkusukkussi ilumut aallaqqaataaniilli tapersersorsimanerlugu immikkut ittunik soorlu fku inerteqqutaalissasoq kalaallinut ilaana miserratiginninniarsiuk, kisianni pissutsit eqqortut eqqaamavagut, aamma nassaarisinnaassavagut oqallittoqarsimappat qanoq oqariartuuteqarsimanersusi«
[Ovenstående er en helt uredigeret gengivelse af talerens eget manuskript som modtaget af Folketingets Administration tirsdag den 18. marts 2025.
Der tages således forbehold for mulige fejl og mangler].
»Disse gentagelser er også blevet påpeget af forskerne, men hvis SF, stik imod sandhenden, vil fortsætte med at påstå at I støttede sær forbud af FKU testen til grønlændere, fra starten, værsgo.
Vi husker tydeligt fakta og vi kan sagtens finde hvad der er blevet sagt under debatterne og hvad I har sagt der.«
[Ovenstående er en helt uredigeret gengivelse af talerens eget manuskript som modtaget af Folketingets Administration tirsdag den 18. marts 2025.
Der tages således forbehold for mulige fejl og mangler].
Det er jo løgn, det, du siger.
Katrine Daugaard (LA), 2025-02-28:
Det er ikke for at gentage ordførerens spørgsmål eller kommentarer lige før til mig, da jeg var på talerstolen, men tak selvfølgelig for det gode samarbejde på tværs af hele socialområdet og ikke kun i den her sag.
Men jeg blev egentlig nysgerrig på, om ordføreren har kendskab til, at man enten fra Grønlands side eller fra Socialministeriets side har igangsat ting, der kan sikre flere grønlandske plejefamilier til de her børn.
For det synes jeg jo er utrolig vigtigt, også i forhold til de konventioner, vi jo er en del af, og som gerne skulle sikre, at de her grønlandske børn netop bliver tilbudt plejefamilier, som har kendskab til Grønland og til det grønlandske sprog.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-02-28:
Mange tak for spørgsmålet, og igen også tak for indsatsen fra Liberal Alliances side.
Mig bekendt er der ikke iværksat noget i forhold til at kigge på, om der kunne være flere grønlandske familier, eller om der kunne være familieanbringelser.
Det er selvfølgelig noget af det, som vi fra IA's side vil blive ved med at presse på for, så der også kommer til at være et fokus på det.
Der er ingen tvivl om, at jeg synes, man skal holde fast i fagligheden, både i sagsbehandlingen, man sådan set også i selve anbringelsen, for målet for os alle sammen må jo være at sikre, at barnet har det bedre, såfremt man vurderer, at barnet ligesom er truet på den ene eller den anden måde, altså at der er en bekymring for barnet, som er reel.
Der kan vi jo bare konstatere, at nogle af de her sager ser ud til at være behandlet på et forkert grundlag.
Og det er jo det, som det her lovforslag skal forsøge at rette op på.
Der synes vi, det er vigtigt, at man også har fokus på selve anbringelsessituationen.
Katrine Daugaard (LA), 2025-02-28:
Det er jeg meget enig i, og derfor er jeg også nysgerrig på, om ordføreren med det kendskab, ordføreren kommer med, har idéer til, hvordan vi skal gå videre med det.
Er ansvaret udelukkende dansk, eller skulle det være i et samarbejde med Grønland eller hvordan?
Har ordføreren nogle idéer til, hvordan vi kommer videre med at sikre det?
Aaja Chemnitz (IA), 2025-02-28:
Mange tak.
Og ja, jeg synes, at man i forhold til grønlandske plejefamilier eller familieanbringelser selvfølgelig bør afsøge, hvad det er for et netværk, der er.
Der skal man huske på, at man i Grønland også har meget mere kollektivistisk i sin tilgang til tingene, så fællesskabet, familien, som jo ofte også er lidt bredere end i en snæver dansk kontekst – forstå mig ret – er ekstremt vigtige.
Aki-Matilda Høegh-Dam (N), 2025-02-28:
»Ukiuni kingullerni uunga suleqatigiilersimanitsinnut.
Imaattoq isumaqatigivara una naammaginanngittoq, eeh sumi inunngorsimaneq aallaavigissallugu kina kalaaliunersoq.
Kisianni taakkuninnga aamma inatsit marseraanni soorl periuutsit assiginngitsut peqataatinneqartaramik, soorunami nammineq taakkununnga kinaassutsimut imminut isigisinnaaneq, kisianni kombinererneqartarput FN malillugu soorlu aamma inuiaaninngaaniik aamma akuerisaaneq, tassa taanna eeh anerkendelse som en del af gruppen, qallunaatut taallugu.
Taavalu kulturikkut oqaatsikkut oqaluttuarisaanikkullu aamma qanissuseqarneq.
Taava taakkua arlaatigut suliarilerutsigu inatsisissatut eh qanoq takorloorsinnaaneripput naaperiaaffeqarsinnaalluta uku Naalagaaffiit Peqatigiit aallaavigalugit malittarisassai.«
[Ovenstående er en helt uredigeret gengivelse af talerens eget manuskript som modtaget af Folketingets Administration tirsdag den 18. marts 2025.
Der tages således forbehold for mulige fejl og mangler].
»Tak for at vi er begyndt at samarbejde omkring emnet.
Jeg er enig i, at det ikke er tilfredstillende defineringen af hvem der er grønlænder baseret på hvor man er født.
Her blev foreslået at man under FN regi kan man lave en egen vurdering.
Men når man også kigger på de love er der flere metoder der tages i brug, selvfølgelig herunder hvordan du ser dig selv, men i henhold til FN kombinerer om man er godkendt af folket, her som det kaldes på dansk – anerkendelse som en del af gruppen.
Ligesom kultur, sprog og hvor tæt man er historisk er med.
Når vi så begynder på at lave selve loven hvordan ser vi hvor vi kan indgå kompromis på baggrund af de retningslinier udstukket af FN.« [Ovenstående er en helt uredigeret gengivelse af talerens eget manuskript som modtaget af Folketingets Administration tirsdag den 18. marts 2025. Der tages således forbehold for mulige fejl og mangler].
Zenia Stampe (RV), 2025-02-28:
Vi stemmer også for det her.
Det er forbedringer af – lad os nu være ærlige – den fuldkommen elendige dyrevelfærd i de store danske dyrefabrikker.
Nu er der jo nogle på tilhørerpladserne i dag, så jeg kan prøve at forklare det lidt, så almindelige mennesker også kan forstå det.
Og det siger sig selv, at det er lidt svært for en morgris at passe 20 pattegrise, når hun nu kun har 14 patter.
Der er så også bare det forhold, at hver femte pattegris dør, fordi morgrisen ikke kan tage sig af hver femte pattegris, og den bliver simpelt hen for svag til at overleve.
Det er i øvrigt hver sjette so, der dør, fordi livet som so i den danske griseproduktion er så hårdt.
Det her er små forbedringer, ja, men det gør jo ikke grundlæggende op med den industrielle måde, vi behandler dyr på.
Vi behandler dem jo faktisk ikke som levende væsener – vi behandler dem som ting.
Og derfor spørger jeg nogle gange mig selv: Hvem er egentlig den største dyremishandler i det her land?
Er det de få brodne kar, som vi er enige om vi skal straffe hårdere?
Eller er det i virkeligheden Folketinget, som har vedtaget så dårlige krav til behandling af dyr, at der er mange af dem, der systematisk bliver syge og dør af det?
Det her er forbedringer, og derfor stemmer vi for dem.
Vi har indgået en aftale om dem.
Men jeg vil også være helt ærlig og sige, at vi arbejder for et grundlæggende opgør med den måde, vi behandler dyr på i Danmark.
Jeg synes godt, vi kan stå ved dyrevelfærden i den økologiske dyreproduktion.
Men når det gælder den konventionelle dyreproduktion, synes jeg godt nok, det er svært at snakke om dyrevelfærd.
Jeg synes snarere, at det har karakter af systematisk, statsautoriseret dyremishandling.
Leila Stockmarr (EL), 2025-02-28:
Tak for det.
Jeg vil helst ikke have siddende på mig, at Enhedslisten synes, at det her lovforslag er et skridt i den rigtige retning som sådan, og jeg understregede også, at vi er uafklarede og afventer udvalgsarbejdet.
Jeg er også helt med på, at det her lovforslag ikke handler om avlsarbejde, men jeg skitserede såmænd bare i min tale de helt grundlæggende udfordringer, der er med den her industriproduktion.
Men jeg vil gerne stille ministeren et spørgsmål.
Vi ser jo ind i, at vi siden 1990 har haft en firdobling af dødeligheden, når det kommer til søer.
Det er jo ganske, ganske voldsomt.
Kunne det ikke give mening, at regeringen tog udgangspunkt i de tal, vi har?
For 35 år siden var det 4 pct., og i dag er 16,5 pct.
Hvad mener ministeren helt konkret ville være en ambitiøs dødelighedsgrænse at sætte, hvis man overhovedet skal kunne tillade sig at kalde det her for et skridt i den rigtige retning, der vil tilgodese søernes liv og velfærd?
Jacob Jensen (V), 2025-02-28:
Jeg er da ked af det, hvis jeg har taget Enhedslistens ordfører til indtægt for noget, som Enhedslisten ikke mener, altså at det her skulle være et positivt skridt.
Så kunne jeg notere mig, at det var det så stort set alle andre, hvis ikke alle andre, partier, der gav udtryk for.
Nu refererer jeg så til SF, men det kunne også have været andre, og Dansk Folkeparti siger også noget tilsvarende.
Så jeg skal beklage, hvis jeg har taget Enhedslisten til indtægt for at synes, at de her elementer er positive.
Men lad det så ligge.
Jeg synes, det er væsentligt, at vi ser den ændring i, at vi får bragt dødeligheden i den nedadgående retning.
Jeg vil ikke stå her og sige, hvor mange det så er acceptabelt med, altså en bestemt procent eller et bestemt antal, men jeg vil have en retning på, at det skal falde.
Så når man kan se, at der er gode steder, altså stalde, hvor de kan håndtere det bedre end andre steder, med management og i det hele taget uddannelse af deres medarbejdere, og hvor de håndterer det på forskellig vis, og at der er andre steder, hvor det går dårligere, så synes jeg, det er nærliggende at tage fat i de steder, hvor det går dårligere, og sige til dem: Når I ligger der, så har I nu et krav om, at skal I skal have en uvildig rådgivning om at få bragt dødeligheden ned.
Det er det, som jeg ser i det her forslag der er godt.
Leila Stockmarr (EL), 2025-02-28:
Tak for det.
Djævlen ligger jo i detaljen her.
At få sat et konkret tal på må betyde, at man binder sig til masten i forhold til rigtigt at tage et skridt fremad i forhold til at få nedbragt dødeligheden.
Derfor synes jeg, det havde været hensigtsmæssigt, hvis man havde sat et konkret mål, også i forhold til at skabe vished og klarhed, også for de mange borgere, som bekymrer sig om dyrenes velfærd og liv.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren om noget konkret her til slut.
Begrebet anden aktør tror jeg er blevet brugt af både ministeren og den socialdemokratiske ordfører.
Hvad dækker det helt præcis over?
Hvem er det helt konkret, der vil få mulighed for at føre det her tilsyn?
Og vil ministeren garantere, at det som minimum er en, der har en dyrlægeuddannelse, og ikke er en person, der falder ind under den brede betegnelse fagkonsulent?
Jacob Jensen (V), 2025-02-28:
Altså, Enhedslisten siger, at vi skal tage nogle rigtige skridt i den rigtige retning, og jeg står og siger, at vi tager nogle skridt, som vil betyde, at dødeligheden falder.
Og der ved jeg ikke, om Enhedslisten så er uenig i, at det er et rigtigt skridt i den rigtige retning.
Det synes jeg det er.
Men det er jo sikkert sådan, at man ser på det lidt forskelligt.
Den rådgivning, der bliver givet, skal gives af en person, som ikke normalt kommer i besætningen.
Jeg tror også, Socialdemokraternes ordfører allerede har beskrevet det.
Det kunne f.eks. være en dyrlæge, og det kunne være en fagkonsulent med en naturvidenskabelig eller landbrugsfaglig uddannelsesbaggrund.
Så det er bare for at sige, at det skal være en med friske øjne og med den baggrund, man skal have, for at kunne se, hvordan man kan give nogle fagligt, hvad skal man sige, tunge forslag til at bringe dødeligheden ned.
Det er det, der ligger i det opdrag, som forslaget her giver.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-02-28:
Tak til ministeren for en meget grundig gennemgang af lovforslaget.
Jeg spurgte jo oppe fra talerstolen ind til, om ministeren ville dele lovforslaget op.
Så det kunne jeg godt tænke mig at ministeren lige svarede på, hvis ministeren allerede nu kan imødekomme det.
Derfor vil jeg høre ministeren, om ministeren har tænkt sig at begrænse det til kun at omhandle svin, eller om man ikke også vil udbrede det til alle dyr, som vi i Alternativet mener man lige så godt kan gøre det.
Den anden del af det er så kvaliteten af de her uddannelser, og der lægges, så vidt jeg forstår det, op til onlinekurser.
Men det er jo blevet problematiseret af bl.a. Dyrenes Beskyttelse, fordi man mener, at det kvalitativt ikke er godt nok.
Der er også en problematik med, at der er mange mennesker fra udlandet, der arbejder i landbruget, og at et onlinekursus der ligesom ikke vil være fyldestgørende.
Vil ministeren sige lidt om det?
Jacob Jensen (V), 2025-02-28:
Det vil jeg meget gerne.
For det her handler om, at vi – kan man sige – nu laver et krav til, at der skal være et uddannelsesniveau.
Så skal vi selvfølgelig også vurdere, hvad der så skal til, og det er så det, der kommer til at ske i forbindelse med bekendtgørelsen og den høring, der kommer til at være.
Det er også rigtigt, at det, der bliver lagt op til, er et onlinekursus over nogle dage, og det er alt andet lige også klart, at jo mere uddannelse, jo bedre.
Men der er selvfølgelig også her dilemmaer, i forhold til hvad det så er for en økonomi, og hvad det er for nogle omkostninger, i forhold til hvad vi får ud af det.
Jeg kan med de erfaringer, der bliver givet mig, se, at det, at du i det hele taget har et uddannelsesniveau til alle medarbejdere, flytter rigtig meget, og man kan vel populært sagt sige de lavthængende frugter.
Men det er også derfor, jeg spørger, om det så er det sidste, vi gør.
Kan det gennemføres?
Virker det ikke?
Skal der lidt mere til, vil jeg også være åben over for at snakke videre om det i aftalekredsen og dermed også om kvaliteten.
Kan det her gælde andre dyrearter?
Det vil jeg da ikke udelukke, men nu starter vi med det her, og det er der, vi har sat ind, fordi vi kan se, at der er de største udfordringer.
Det er derfor, vi starter her.
Men skal vi også kigge på det andre steder?
Skal vi dele lovforslaget op?
Det vil jeg også godt lige drøfte med ordførerne efterfølgende.
For det her er selvfølgelig et samlet lovforslag, og jeg anerkender, at der er en del af det, der ligger uden for selve aftalen.
Men det er af mere tekniske art, og det var derfor, jeg antog det.
Zenia Stampe (RV), 2025-02-28:
Selv om vi måske har forskellige holdninger i forhold til dyrevelfærden i den danske konventionelle dyreproduktion, synes jeg, at det, at en minister fra landbrugets gamle parti ikke himler med øjnene og bliver forarget, når nogle af os holder den type indlæg, vi gør, hvor vi jo faktisk forsøger at gøre grundlæggende op med den her produktionsform, egentlig fortæller noget om, at vi er nået ret langt i debatten.
Så er vi måske ikke enige om, hvor vi skal ende, men det, at man overhovedet reflekterer på den måde, som ministeren gjorde, synes jeg faktisk er lidt af en milepæl.
Når det så er sagt, vil jeg gerne høre: Er det god dyrevelfærd, når der er så mange dyr, der simpelt hen dør af produktionsforholdene?
Jacob Jensen (V), 2025-02-28:
Fru Zenia Stampe kender mig jo igennem mange år, og jeg kunne aldrig finde på at himle med øjnene, for jeg respekterer fuldstændig de synspunkter, der er.
Det er jo det, der er styrken i vores demokrati, nemlig at vi netop kan have forskellige synspunkter, men alligevel finde sammen, som vi gør i det her tilfælde, og arbejde med nogle skridt, som, uanset om man synes, det er for lidt, for sent og sådan noget, går i den rigtige retning.
Så det vil jeg bare starte med at sige.
I forhold til om det er god dyrevelfærd, nævnte fru Zenia Stampe også i sine indlæg økologien, og det er overhovedet ikke for at udskamme økologien, men der er også udfordringer inden for økologien, eksempelvis med pattegrisedødelighed, altså med pattegrise, som dør på grund af kulde, eller hvad det nu kan være.
Og sådan kan man jo stille tingene op på forskellig vis.
Det, jeg er mest optaget af, er, at vi får bevæget os i den rigtige retning, sådan at dødeligheden blandt søerne og blandt pattegrisene falder.
Og det er derfor, at jeg er så optaget af, at de her skridt er noget af det, jeg i hvert fald har noteret mig i det arbejde, der er foregået i forbindelse med den aftale, vi indgik for et års tid siden, som virker bedst.
Og det er derfor, at jeg er glad for, at vi nu kan vedtage de her forslag og dermed også få dem implementeret.
For de virker jo ikke, før de er implementeret, og det er derfor, at vi har lidt travlt.
Zenia Stampe (RV), 2025-02-28:
Det er jo rigtigt, at der også dør dyr i økologien og jo især nemlig smågrise, som også bliver mast ihjel i økologien.
Men jeg har alligevel lyst til at kredse om det her igen, for kan man overhovedet opnå god dyrevelfærd, når man har en produktionsform, som gør dyr så syge, altså som gør så stort et antal af dyr syge?
Har ministeren det?
Jacob Jensen (V), 2025-02-28:
Nej, jeg har ikke accepteret nogen præmis om, at der skal være et bestemt antal dyr, der skal dø; det har jeg ikke.
Og det er også derfor, jeg siger: Vi bliver nødt til at arbejde med, at retningen går nedad i forhold til dødeligheden blandt dyrene, altså i det her tilfælde grisene.
Jeg anerkender bare, at hvis det var sådan, at man, om jeg så må sige, slap dyrene ud og de levede under normale vilkår i naturen, så var der også dødelighed.
Og det er ikke, fordi jeg sammenligner det ene med det andet; det gør jeg ikke, og det er også derfor, at vi skal gøre det her seriøst.
Jeg synes bare, at vi også har en forpligtigelse til at sige, at der er nogle dyr, som er produktionsdyr, og at vi i Danmark har styr på at lave nogle regler, som går i den rigtige retning.
Var vi ikke i Danmark, ville vi ikke have styr på det i samme omfang.
Vi kan selvfølgelig gøre noget på EU-plan, men ikke i samme omfang, som vi kan det i Danmark.
Det er den balance, jeg gerne vil finde, og den synes jeg vi har fundet med vores aftale.
Torsten Gejl (ALT), 2025-02-28:
Tak, formand.
Grunden til, at jeg står her, og at ministeren og ordførerne er i salen på det her punkt, er, at der er 49.000 spøgelsesgarn rundtomkring i danske farvande.
Et spøgelsesgarn er et garn, der er dumpet eller mistet fra for det meste en fiskerbåd – det kan også være forskellige fiskeredskaber – og som så er sunket til bunds eller flyder frit i havene og kvæler fisk og havdyr og så efterhånden lige så stille bliver til mikroplast, som fordeler sig i havene og ender i fiskene og ender på vores tallerkener.
Det er vi selvfølgelig nødt til at få stoppet.
Mange af garnene er faktisk dumpet.
Det var især en ting, man gjorde tilbage i tiden, da man nok ikke havde forstået, hvor meget vi kan ødelægge havet.
Men det sker desværre stadig væk; vi har konkrete eksempler på det.
Det skal vi naturligvis have stoppet, altså at nogle få brodne kar ødelægger det for de mange ved at lade deres garn synke ned i dybet med de konsekvenser, det har.
Det allervigtigste er, nu vi er i gang med fiskeriforhandlingerne, at spøgelsesgarn er en prioriteret del af fiskeriforhandlingerne og vi nu sørger for at få løst det her.
Dels skal vi selvfølgelig få alle de garn op, som vi kan – og det er der rigtig gode kræfter, der arbejder på – dels skal vi få stoppet yderligere dumpning og sikre, at hvis fiskerne mister garn, kan vi finde dem igen og få dem registreret og få dem på land.
Der er mange store miljøproblemer i vores tid.
Det her er faktisk et, vi kan løse.
Vi kan få garnene på land og få forebygget yderligere dumpning og det, og at nogen mister dem, og sige: Job done.
Så derfor er det ekstra interessant her midt i fiskeriforhandlingerne at få drøftet, hvordan vi gør det her klogest.
Mette Thiesen (DF), 2025-02-28:
Jeg er her for vores dyrevelfærdsordfører, fru Pia Kjærsgaard, og jeg har simpelt hen kun positive ting at sige om det her lovforslag.
Det kommer nok ikke bag på nogen, for i Dansk Folkeparti er dyrevelfærd helt ekstremt vigtigt.
Vi ser også den her aftale som en rigtig vigtig aftale.
På nogle punkter ville vi også gerne gå længere for at passe på dyrene, men den her aftale er god og bringer os et godt stykke af vejen.
Det her er som sagt implementering af nogle enkelte punkter, men dyrevelfærd er ekstremt vigtigt, og det skal vi huske på.
Det er vigtigt i vores stalde, det er vigtigt på rideskolerne rundt omkring, og det er også vigtigt for de dyr, vi har derhjemme, og som bliver vores rigtig gode venner.