runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2024-05-17:
Nej, våbenhvile vil være starten på at nå frem til en fredssituation – hundrede procent – og derfor støtter regeringen sådan en og har jo længe arbejdet for det.
Jeg kan ikke se, at det står her, altså at det er en forudsætning for, at man mener, at der skal være en våbenhvile nu, at alle gidsler er frigivet, og at Israel ikke længere er under en trussel fra terror.
Jeg kan ikke se, at det står her nogen steder.
Man mener, at det skal standse uden videre.
Og ja, det skal standse på den måde, at der bliver en våbenhvile nu, og den kan forhåbentlig være vejen frem til, at ja, der bliver en varig våbenhvile, ja, faktisk, at der bliver en egentlig fredssituation.
Men der ligger en forskel her, og det er jo så derfor, at vi ikke kan ende med at stemme ens til det her forslag.
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-17:
På den ene side hører jeg ordføreren sige, at ja, vi vil gerne en varig våbenhvile, vi vil gerne en varig fred, vi vil gerne en tostatsløsning.
På den anden side siger ordføreren så, at vi ikke kan sætte konditionaliteterne i det her, og det kan vi ikke – det kan vi hverken i en varig våbenhvile eller i en humanitær våbenhvile.
Hvori består forskellen for ordføreren?
Jeg må ærligt indrømme, at jeg simpelt hen ikke kan høre forskellen imellem det ene og det andet fra ordførerens side.
Michael Aastrup Jensen (V), 2024-05-17:
Det synes jeg faktisk er et rigtig godt spørgsmål, og jeg tror, at alle kan se, at det er den humanitære våbenhvile, som vil sikre en hurtigst mulig våbenhvile.
Så det er helt klart version 1.
Jesper Petersen (S), 2024-05-17:
Hvis man gerne hurtigst muligt vil have et ophør af krigshandlinger for at kunne tage hul på en proces frem imod en fredsproces og jo få adgang til nødhjælp og mindre risiko for de nødhjælpsarbejdere, der er der, så må man nødvendigvis mene, at en humanitær våbenhvile, der kan indgås øjeblikkelig, er det bedste og mest realistisk opnåelige p.t. Sådan forstår jeg ordførerens svar.
Michael Aastrup Jensen (V), 2024-05-17:
Det er et klart ja.
Søren Søndergaard (EL), 2024-05-17:
Men uanset om vi snakker om en midlertidig eller varig våbenhvile, er det klart, at den kommer med nogle betingelser.
Altså, der skal være nogle betingelser for, at den bliver opfyldt.
Er det ikke korrekt, at en varig våbenhvile selvfølgelig må bygge på nogle betingelser, der går ud på, at parterne ikke angriber hinanden, og at den midlertidige våbenhvile ikke bygger på de betingelser?
Michael Aastrup Jensen (V), 2024-05-17:
Men nu er det jo ikke det eneste mål, som vi burde have.
Vi burde også have et mål, der, som der også står i forslaget, er en øjeblikkelig løsladelse af alle de fuldstændig uskyldige israelske gidsler, som Hamas stadig har, men samtidig jo også, at Hamas som terrorgruppe ikke skal have kapaciteten til at kunne gentage angreb som det, de foretog den 7. oktober.
Det her er en terrorgruppe.
Jesper Petersen (S), 2024-05-17:
Jeg er blevet lidt forvirret undervejs i diskussionen, og måske kan hr. Michael Aastrup Jensen hjælpe lidt med at få det afklaret.
Der, hvor knasten i vores diskussion har været, går jo på det her spørgsmål om øjeblikkelig og varig våbenhvile.
Regeringspartierne – jeg hører også Venstre sige det – går ind for en øjeblikkelig humanitær våbenhvile.
Når det så alligevel nu hedder sig, at det at have et krav om en varig våbenhvile fra start faktisk indebærer, at gidslerne er frigivet, og at der er den hele række betingelser, som vi er nogle der sådan har forsøgt at mane frem, og som jo er ret væsentlige spørgsmål i denne sammenhæng, tror Venstres ordfører så, at vi hurtigere ville få et stop for krigshandlingerne, hvis man krævede en humanitær våbenhvile, end hvis man krævede en varig våbenhvile, der skulle komme øjeblikkelig og indebære alle de her krav, inden den kunne indgås?
Hvornår får vi efter Venstres mening hurtigst en våbenhvile, afhængigt af hvilket af de to perspektiver man stiller op?
Søren Søndergaard (EL), 2024-05-17:
Nu kan lande også udføre terror – bare se på Rusland.
Så det er fuldstændig muligt.
Derudover vil jeg bare spørge: Mener hr. Michael Aastrup Jensen virkelig, at det er realistisk at forestille sig – det er sådan set også i forlængelse af det, hr. Jesper Petersen spurgte om – at Hamas vil gå med til en midlertidig humanitær våbenhvile, som betyder, at de løslader alle gidslerne, og at de stopper kampene i 14 dage eller 3 uger, hvorefter kampene bliver genoptaget igen med fuld styrke?
Michael Aastrup Jensen (V), 2024-05-17:
Helt ærligt, hvis Hamas virkelig mener det, de påstår, nemlig at de ønsker den palæstinensiske befolkning det bedste, så er der jo et eneste svar på det, og det er, at den civile befolkning i Gaza mangler så meget humanitær hjælp og mangler at få sårede og civile ud og alt muligt andet, at en humanitær våbenhvile nu i dag ville hjælpe de civile i Gaza.
Charlotte Munch (DD), 2024-05-17:
Tak for ordet.
Beslutningsforslaget opfordrer regeringen til fire ting: at kræve en øjeblikkelig og varig våbenhvile i Gaza; at bidrage til efterforskning af brud på folkeretten i Gaza og Israel; at øge humanitær bistand til Palæstina; og at arbejde for en politisk tostatsløsning.
Det fremgår af bemærkningerne til forslaget, at det er inspireret af borgerforslaget B 84 fra november 2023 med samme tema.
Modsat B 84 fremgår det af forslaget her, at terrorangrebet udført af Hamas den 7. oktober 2023 fordømmes på det kraftigste, og Israels ret til at forsvare sig anerkendes, ligesom der opfordres til, at gidslerne løslades øjeblikkeligt og betingelsesløst.
På det punkt er forslaget langt bedre end B 84.
Alligevel stemmer Danmarksdemokraterne imod forslaget, fordi vi ikke vil spændes for en vogn, hvor kritikken hurtigt vil blive rettet mod Israel med krav om undersøgelser af mulige brud på folkeretten og begåede krigsforbrydelser.
Vi må håbe, at en våbenhvile snart falder på plads.
Det ville være godt for alle parter og ikke mindst for det palæstinensiske folk, der i den grad er offer for Hamas.
En våbenhvile er selvfølgelig begyndelsen til enden på konflikten, men det er nok at overvurdere regeringens indflydelse i det internationale samfund at tro, at en folketingsbeslutning i Danmark kan sikre en varig våbenhvile i Gaza.
Man fristes til at sige, at forslaget er ren symbolpolitik, for selv om det blev vedtaget, ville det næppe have nogen indflydelse på konflikten.
Efterforskningen af brud på folkeretten er allerede en sag for Den Internationale Domstol i Haag, men her er fokus dog kun på Israel og ikke på det brud på folkeretten, som Hamas begik den 7. oktober 2023, hvor de uprovokeret angreb Israel og myrdede 1.200 israelere og tog mere end 240 gidsler.
Regeringen opfordres også til at øge den humanitære bistand og til at arbejde for en politisk tostatsløsning.
Regeringen har allerede øget støtten til UNRWA, hvilket vi i Danmarksdemokraterne ikke støttede, fordi det skete på et tidspunkt, hvor organisationen ikke var endeligt undersøgt for deres rolle i terrorangrebet på Israel den 7. oktober.
Skiftende danske regeringer har gennem årene støttet en tostatsløsning – det er der ikke noget nyt i.
Danmarksdemokraterne støtter naturligvis en våbenhvile, der kan accepteres af begge parter, og bakker fuldt ud op om en tostatsløsning på et tidspunkt, men vi støtter ikke beslutningsforslaget.
Jeg skulle hilse fra Dansk Folkeparti og fra Konservative og sige, at de heller ikke støtter forslaget.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-17:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg studsede bare over en formulering, og det kan være, at jeg har misforstået det, og så kan ordføreren jo rette mig.
Vi er alle sammen enige om, at de krigsforbrydelser, som det formentlig vil ende med at blive konkluderet at Hamas har begået, skal efterforskes, eller de forbrydelser skal i hvert fald efterforskes, og de ansvarlige skal dømmes og straffes.
Men det lød næsten på ordføreren, som om det, som i virkeligheden er en af pindene i beslutningsforslaget her, nemlig det om de mulige krigsforbrydelser på også den israelske side, ikke skal efterforskes.
Er det korrekt forstået?
Charlotte Munch (DD), 2024-05-17:
Men jeg sagde jo allerede tidligere, at naturligvis skal alle på begge sider i den her krig undersøges, og de skal også følge de love og regler, der nu engang er.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-17:
Men når nu vi alle sammen er enige om og har konkluderet og konstateret i mange andre dialoger, at Hamas' forbrydelser skal efterforskes, og at de ansvarlige skal dømmes og straffes, hvad er der så i vejen for at støtte et beslutningsforslag, som i virkeligheden siger, at det også skal gælde for den israelske side?
Altså, selv om man vælger at stemme imod beslutningsforslaget, vil ordføreren så bekræfte, at også mulige krigsforbrydelser på Israels side skal efterforskes og straffes?
Michael Aastrup Jensen (V), 2024-05-17:
Det er jo rigtig, rigtig svært for mig at være dommer over, hvad der konkret foregår på jorden, når vi ikke har den rigtige, neutrale vurdering af det.
Der mener jeg, at det skal være domstolen, jævnfør også den sag, vi har behandlet før, som skal gå ind og vurdere, om der er sket eventuelle krigsforbrydelser eller ej.
Hvis der er en uafhængig domstol, der kommer frem til, at de ikke gør det, skal det have en konsekvens.
Jesper Petersen (S), 2024-05-17:
Jeg synes jo, at fru Sascha Faxe her igen forsøger at gøre noget mere enkelt og sort-hvidt, end det er.
Hvorfor er det, at vi ikke bare beslutter os for, der skal være fred?
Hvorfor er det ikke forslaget?
Jamen det er da, fordi det ikke er så enkelt.
Vi støtter, at der skal være en humanitær våbenhvile nu, og det har vi ment længe.
Og den kan forhåbentlig være starten på ikke bare et ophør af de lidelser, der er der nu, men også på genopbygning, fred og en varig tostatsløsning.
Men man kan jo ikke bare stille sig op og sige, at uden videre er der ikke noget yderligere pres, at der ikke er nogen yderligere krav, at gidslerne ikke skal være givet fri, eller hvad det er for ting, der er nødvendige, for at den situation kan opstå.
Michael Aastrup Jensen (V), 2024-05-17:
Tak for det.
Terror må aldrig være ubesvaret, og det gælder også for Hamas' forfærdelige angreb på Israel.
Med så mange dræbte og tilfangetagne kender næsten alle israelere nogen, som har mistet.
Vi taler altså her om det største drab på jøder siden anden verdenskrig, og at Israel selvfølgelig skal gøre deres for at minimere den fremtidige trussel om konflikt, er for mig helt forståeligt.
Men Israel skal selvfølgelig også overholde folkeretten, og terrorangrebet har ikke givet dem carte blanche til at gøre, hvad de har lyst til i Gaza.
Der er ikke lukket nok nødhjælp ind, og de civile palæstinensere har lige så meget ret til hjælp og liv, som vi har her.
Vi giver netop et seriøst bidrag til den humanitære hjælp.
Jeg synes også, at det er rigtigt godt, at den amerikanske administration netop har færdiggjort nødhavnen ved Gaza, så der kan blive fragtet endnu mere nødhjælp ind.
Derudover har vi også fra dansk side vedtaget en lang række humanitære hjælpepakker, sådan at vi kan hjælpe så meget som overhovedet muligt i forhold til den civile indsats.
For situationen i Gaza er alvorlig, og der er i den grad brug for en humanitær våbenhvile.
De civile skal have mulighed for at komme ud af krigszonen omkring Rafah, som nu er under angreb fra israelerne.
Der skal mere nødhjælp ind, og jeg har også som formand for Det Udenrigspolitiske Nævn gentagne gange fremført bekymringen om angrebet på Rafah, både over for højtstående israelske politikere og også over for vores kollegaer i Knesset.
Så i Venstre støtter vi altså op om en humanitær våbenhvile, som på sigt skal hjælpe til at skabe fred.
Men en øjeblikkelig og varig våbenhvile kan vi ikke støtte op om.
Det er helt almindelige mennesker, som dags dato har været i fangenskab i 223 dage.
Samtidig vil det undergrave Israels helt legitime forsøg på at beskytte deres folk og bekæmpe en terrorgruppe som Hamas.
Der skal komme en løsning på krigen og konflikten, og på sigt skal vi have en tostatsløsning – det kæmper vi alle for – hvor de to folk kan leve fredeligt side om side med respekt for hinanden uden et terrorregime, uden ulovlige bosættelser og uden frygt for voldsomme terrorangreb.
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-17:
Tak til ordføreren.
Jeg vil bare igen dvæle ved det her med, at ordføreren ser en varig våbenhvile som en indrømmelse til Hamas.
En varig våbenhvile er jo entydigt et krav til Hamas om at nedlægge våbnene og undgå at angribe Israel og undgå at skyde og fyre raketter af og anerkende, at Israel skal have ret til at leve i fred.
Det er jo et entydigt krav til Hamas.
Og en varig våbenhvile er et stærkere krav til Hamas, for et brud på den våbenhvile vil jo netop give Israel ret til at angribe.
Så jeg forstår ikke, at en varig våbenhvile bliver tolket som en kritik eller en særlig betingelse i forhold til Israel.
Det er et stærkt signal til begge parter, og hvis Danmark arbejder for en øjeblikkelig og varig våbenhvile, siger vi, at nu skal der være fred.
Vil ordføreren ikke anerkende det?
Michael Aastrup Jensen (V), 2024-05-17:
Nej, det vil jeg på ingen måde, og hvorfor vil jeg ikke det?
Det er jo, fordi den ene part er Hamas, og hvis man tager Hamas' leders egne ord for gode varer, så har Hamas sagt, at de gerne vil fortsætte og gentage angrebet den 7. oktober igen og igen.
Så det vil sige, at så længe man har en terrorgruppe som Hamas, som stadig væk har en militær kapacitet til at lave gentagne terrorangreb, så har en stat selvfølgelig også en legitim ret til at bekæmpe den terrororganisation.
Og så glemmer hr. Christian Friis Bach de helt uskyldige civile israelere, som har været gidsler hos en terrorgruppe i 223 dage.
Selvfølgelig har Israel al lov til at prøve at befri de gidsler.
Alt andet ville være forkert.
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-17:
Vi glemmer på ingen måde gidslerne.
Der står i resolutionen, at de skal løslades øjeblikkeligt og betingelsesløst.
Der er ingen, der glemmer gidslerne.
Der er rigtig mange gidsler, der er blevet slået ihjel som følge af de fortsatte bombardementer og krigen.
Det største antal gidsler, der er blevet frigivet, er i forbindelse med en våbenhvile, og en varig våbenhvile skal selvfølgelig indebære, at alle gidslerne skal sættes fri, og en varig våbenhvile skal monitoreres, gerne af en FN-styrke, som Den Arabiske Liga sagde det i går.
Er det noget, som ordføreren vil bakke op om?
Michael Aastrup Jensen (V), 2024-05-17:
Jeg synes, det er meget interessante tanker, der kommer fra Den Arabiske Liga i forhold til det langsigtede perspektiv.
Jeg havde selv lejlighed til at tale med PA-regeringen i Ramallah i sidste uge om, hvad vi gør på den lange bane i forhold til at få opretholdt en eller anden form for sikkerhed i Gaza, når krigen er slut.
Og der synes jeg, at Den Arabiske Ligas forslag er rigtig interessant, og det kunne absolut være en konkret mulighed.
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-17:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Mener ordføreren ligesom sine kollegaer i Socialdemokratiet og Moderaterne, at det forslag, som vi er kommet med, taler om en betingelsesløs våbenhvile?
Michael Aastrup Jensen (V), 2024-05-17:
Jeg mener, at forslaget er det, som forslaget beskriver.
Så vidt jeg ved, er Moderaternes ordfører her ikke, så jeg ved ikke, hvad Moderaterne mener, andet end hvad der blev sagt klart, altså at vi selvfølgelig er på linje i regeringspartierne, men jeg har ikke hørt Jeppe Søe sige noget konkret i den her sag.
Jeg er selvfølgelig hundrede procent med på, hvad der står i forslaget, for jeg har faktisk læst det.
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-17:
Grunden til, at jeg tog Moderaterne med ind i den her – vil jeg gerne lige sige til salen – er jo, at Socialdemokratiet sagde, at man skulle hilse fra Moderaterne og sige, at de bakker fuldt op om det, som Socialdemokratiet sagde, så derfor tænker jeg, at det var på linje.
Jeg takker for, at der er en forståelse fra ordførerens side for, at vi ikke taler om betingelsesløs våbenhvile.
Tak for det.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-17:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Noget af det, vi har prøvet med det her beslutningsforslag, er at fjerne de knaster, der var, da vi i december diskuterede borgerforslaget, hvor der ikke var en klar afstandtagen fra Hamas' terrorangreb.
Vi er også enige om, at gidslerne skal frigives betingelsesløst.
I virkeligheden hører jeg lidt, at den eneste knast er det her lille ord varig.
Alt det andet er vi faktisk enige om, også det langsigtede, der skal komme efter våbenhvilerne.
Jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren om det vise i politisk at stemme et beslutningsforslag ned, som rummer så mange ting, som Venstre i virkeligheden står for, når ordføreren også siger, at det, vi arbejder på, er fred.
Fred betyder jo ganske enkelt ikke bare fraværet af krig, men alt muligt andet.
En af forudsætningerne og en af byggestenene er jo et stop for våbenhandlingerne i Gaza.
Så ville det kloge ikke være at støtte det her beslutningsforslag?
Og så lad os arbejde videre på i fællesskab og i fælles front fra Danmark at presse parterne til den våbenhvile på de betingelser, der skal til.
Michael Aastrup Jensen (V), 2024-05-17:
Tak for det.
Jeg mener helt oprigtigt, at det klogeste ville være at bakke regeringens arbejde op.
Det gør jeg, fordi jeg faktisk mener, at det er den rigtige politik, nemlig en balanceret tilgang til, at Israel har lov til at forsvare sig og gøre, hvad de kan, for at befri gidslerne, men at de samtidig skal overholde alle internationale forpligtigelser.
Og det har Israel ikke været gode nok til i forhold til f.eks. nødhjælp og andet.
Det har man også fra både regeringens side og en lang række af os politikeres side påtalt gentagne gange.
Og ja, jeg hørte godt, at ordføreren sagde, at varig var et lille ord.
Det er det jo rent faktuelt, men der ligger bare noget mening i det ord.
Der er jeg bare ikke enig.
Der er vi ikke fra Venstres side enige i, at en varig våbenhvile er det skridt, der skal tages nu.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-17:
Nu prøvede vi med det her beslutningsforslag faktisk at fjerne de knaster, der var, da vi diskuterede det i december.
Nu er der så en knast mere her, som i virkeligheden ikke er en stor knast, al den stund at ordføreren står her og siger, at der selvfølgelig skal en afslutning af den militære del til, før der kan ske noget.
Så jeg vil gerne bare slutte af med at spørge ordføreren, om Venstres ordfører mener, at det, der foregår i Gaza, er en rimelig og proportional konsekvens af Israels udøvelse af retten til selvforsvar.
Charlotte Munch (DD), 2024-05-17:
Naturligvis gælder det da for alle, og det har jeg jo også netop sagt.
Så længe vores udenrigsminister står her på talerstolen og fortæller os, at man fra dansk side ligesom bidrager til det, der skal bidrages til, og opfordrer til det, der skal opfordres til, bakker vi naturligvis op om det.
Men det ændrer ikke på, at vi til enhver tid anerkender Israels ret til at forsvare sig mod en terrororganisation.
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-17:
Jeg er ikke sikker på, at jeg er helt klar på, hvor grænsen så går i forhold til det, når vi har en international domstol, som går ind og siger, at der er risiko for, at vi er i gang med et folkedrab.
Anerkender ordføreren udtalelsen fra Den Internationale Domstol, og anerkender ordføreren ICJ's mandat til at lave den her udtalelse?
Jeg beklager.
Ordføreren siger, at man ikke anerkender noget, før der er faldet dom.
I folkedrabskonventionen står der, at det handler om at forebygge.
Det er en del af den traktat, som ICJ arbejder på basis af.
Anerkender ordføreren ikke den traktat?
For den traktat siger faktisk, at man ikke må eller skal vente, til der er faldet dom.
Charlotte Munch (DD), 2024-05-17:
Jeg er glad for, at jeg lige hev hr. Michael Aastrup Jensens udtalelse frem før, for så kan jeg henvise til den endnu en gang.
Jeg synes, det var rart at høre den vinkel på det.
Michael Aastrup Jensen er jo en meget kompetent herre på lige præcis det her område, og derfor synes jeg, det var rart at høre, at der faktisk var nogle ting, som jeg personligt ikke helt var klar over, men som vi fik præciseret her.
Det lægger jeg mig tæt op ad, for det har jeg stor tillid til.
Så vil jeg endnu en gang afslutningsvis sige, at jeg anerkender Israels ret til at forsvare sig mod et terrorangreb.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-17:
Det er bare, fordi vi har haft samtalen i forskellige variationer over de seneste måneder, men jeg kan ikke helt forstå, hvad Danmarksdemokraterne egentlig mener om Danmarks internationale forpligtelser og om det her med krigens love og international lov.
Gælder det for alle parter til alle tider i alle konflikter, eller gælder det kun for nogle?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-05-17:
Jeg skal starte med at beklage på vegne af hr. Karsten Hønge, som ellers normalt er SF's udenrigsordfører, at han ikke kan være til stede i dag, og derfor foretager jeg behandlingen af borgerforslaget på vegne af SF.
Danmark er i kraft af folkedrabskonventionen fra 1948 forpligtet til at forhindre folkedrab.
Historisk har vi med varierende langsigtede konsekvenser også været parate til med militærstyrke at forsøge at forhindre folkedrab.
Når vi historisk har gjort det, skyldes det, at vi i Danmark har forpligtet os til at følge folkeretten, og det er selvfølgelig ubetinget rigtigt.
Den israelske regering har fra allerførste dag i krigen været sin egen værste fjende, når det gælder mange af de anklager, som rettes imod den.
De ekstreme lidelser, som de civile palæstinensere har været og fortsat er udsat for, gør det umuligt ikke at væmmes ved de mennesker, som nærmest hånligt legitimerer overgrebet på dem.
Konklusionerne skal Danmark naturligvis følge, når de foreligger.
Men det her borgerforslag søger efter min opfattelse at konkludere på forhånd.
Borgerforslaget søger at sandsynliggøre, at Israel har begået et folkemord på palæstinenserne, selv om Den Internationale Domstol, ICJ, endnu ikke har dømt det.
Og når borgerforslaget bruger ICJ's begrundelser til at acceptere sagsanlægget og starte en undersøgelse som argument for, indirekte, at drage konklusionen på forhånd og behandle sagen, som om den allerede er afsluttet, så mener jeg, at man unødigt spænder ben for sig selv og for formålet.
Folketinget er, som det også tidligere er blevet sagt i debatten, et parlament – ikke en domstol – og det ønsker SF at respektere.
Det hører jeg også at langt de fleste herinde i salen gør.
Det afgørende i en retsstat som den, vi insisterer på at opretholde her i Danmark, og for den internationale retsorden og for vores muligheder for at håndhæve den, er, at vi respekterer domstolens arbejde og afgørelse, og det synes jeg at det her borgerforslag forsømmer at gøre med sin nuværende formulering, især med de bemærkninger, som er indskrevet.
Samtidig er det jo også nødt til at blive understreget, at vores forpligtelse til at undgå folkedrab skal og bør opfattes som en gennemgående permanent retstilstand for alle lande, også for Danmark.
Derfor skal vi selvfølgelig også gøre alt, hvad vi kan, for at forhindre folkedrab, samtidig med at vi respekterer domstolens arbejde og verserende retssager.
Tak for ordet.
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-17:
Tak for det, og tak til ordføreren for et godt indlæg.
Men konklusionen om ikke at stemme for det her forslag baserer sig på en analyse af, at forslaget konkluderer, og det har jeg svært ved at se, når jeg læser teksten.
Der står jo bare, hvad der er faktuelt rigtigt, nemlig hvad førende FN- og folkeretseksperter er enige om.
Der er også nogle, der er uenige i det, ja, men jeg ønsker ikke at konkludere, hvorvidt Israel på nogen måde har begået folkedrab, for det skal vi lade domstolene om.
Men kernen i den her tekst er jo de sidste tre linjer, nemlig at den danske regering bør anerkende risikoen for folkedrab i Gaza og arbejde aktivt for at forebygge det.
Er ordføreren og SF enig i de tre sidste linjer?