runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-11-21:
Tak for det.
Jeg vil gerne kvittere for, at fru Pia Kjærsgaard har gjort en kæmpe indsats for ældreplejen igennem ganske mange år.
Jeg tog ordet, fordi ordføreren bliver ved med at tale om forebyggende hjemmebesøg som sådan noget, der jævnligt foregår.
Altså, hvad er ordførerens forestilling om, hvor ofte kommunerne skal tilbyde et forebyggende hjemmebesøg?
Kan vi ikke få et bud på det?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-21:
Det er så ofte, at de ældre ikke kommer til at sidde i deres eget skidt og møg, uden at der har været et konkret menneske forbi og sikret, at alting er i orden.
Selvfølgelig skal man da ikke kunne sidde i 14 dage eller mere, uden at der kommer et menneske forbi, hvis man er i gruppen af de absolut svageste ældre i samfundet.
Det synes jeg er et absolut minimum og kun helt rimeligt at sige.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-21:
Ja, og det her handler jo netop om krav om tilbud om de forebyggende hjemmebesøg.
Derfor ærgrer det mig, at regeringen og aftalepartierne i aftalen er med til at beskære den del.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-11-21:
Selvfølgelig er de forebyggende hjemmebesøg da vigtige, men nu får kommunerne jo mulighed for at tilrettelægge det på en måde, så det rent faktisk også giver mening ude lokalt.
For der er nogle ældre borgere, som det ikke giver mening for, altså nogle, der virkelig er friske, og som man tænker om, at de ikke har brug for det her tilbud.
Så er der andre, som faktisk kan være svære at nå, også med forebyggende hjemmebesøg, fordi de faktisk ikke ønsker at tage imod tilbuddet om hjemmebesøg.
For folk kommer altså ikke bare fra kommunen og banker på døren og siger: Luk mig ind; jeg vil se, hvordan du bor.
Man skal faktisk også tage imod tilbuddet.
Så igen vil jeg sige: Forebyggelse er rigtig, rigtig godt, og man vil stadig væk have mulighed for faktisk at have de her forebyggende hjemmebesøg fremover, hvis man vælger at prioritere det lokalt.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-21:
For at gentage min udveksling med fru Kirsten Normann Andersen vil jeg sige, at de forebyggende hjemmebesøg jo er et af mange initiativer, der sikrer, at de ældre får en værdig behandling, og at der også løbende kommer mennesker forbi og sikrer, at de ældre netop ikke ender med at sidde i deres eget skidt og møg.
Der synes vi bare ikke, det er hensigtsmæssigt, at man fjerner hjemmebesøg, der ifølge flere eksperter, herunder en forebyggelseskonsulent i Slagelse Kommune, er helt afgørende for de ældres trivsel, funktionsevne og mulighed for at klare sig selv.
Det synes vi i Dansk Folkeparti er vigtigt, og det havde jeg da håbet at Danmarksdemokraterne også havde syntes.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-11-21:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg er med på, at ordføreren jo ikke er ældreordfører til daglig og også er her som vikar i dag.
Jeg beklager meget, men Hr. Mikkel Bjørn roder altså rundt i nogle ting omkring det her med de forebyggende hjemmebesøg, og det her er virkelig i en god mening, så jeg sætter mig gerne ned bagefter og prøver at oplyse lidt nærmere omkring, hvad det er, de forebyggende hjemmebesøg går ud på.
Det er i hvert fald ikke nogen, hvor man kommer hver 14. dag.
Men hvis der er en ældre borger, der har meget, meget svært ved at tage sig af sig selv og har det, der hedder en manglende egenomsorg, så vil jeg gerne love, at man i ældreplejen, i hjemmeplejen, tilbyder hyppige besøg for netop at undgå, at nogen skal sidde i deres eget skidt og møg.
For sådan skal det ikke være.
Noget af det, der bliver styrket med den her lov, er jo det her med kontinuitet.
Det er, at det også skal være nogle faste medarbejdere, der reelt har en relation til den enkelte ældre, som kommer i de ældres hjem, og som netop holder øje med, at det går dem godt.
Jeg tænker, at det her med faste teams må Dansk Folkeparti da i hvert fald bakke op om.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-21:
Nej, men som fru Kirsten Normann Andersen selv nævner, er de forebyggende hjemmebesøg jo et af mange initiativer, der sikrer, at de svageste ældre i vores samfund får besøg af konkrete mennesker, så der tages hånd i hanke med, at vi ikke har svage og omsorgskrævende ældre, som sidder i deres eget skidt og møg, men som får en værdig behandling, som de selvfølgelig også selv har været med til at finansiere hele deres liv igennem skatten
Der synes vi ikke, at det er hensigtsmæssigt, at man nu fjerner et krav i serviceloven om, at der er de her forebyggende hjemmebesøg og der kommer nogle mennesker forbi indimellem og kontrollerer, at de ældre har en ordentlig og værdig behandling.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-11-21:
Jeg har bare lyst til at understrege, at forebyggende hjemmebesøg er et tilbud til ældre over 75 år en gang om året, som lovgivningen er i dag.
Altså, en gang om året får man det her tilbud, hvor der er nogen, der kan komme ud og tale med dig om, hvorvidt du har brug for noget hjælp.
Det er jo ikke det, der gør forskellen i ældreplejen.
Så er det jo ikke blevet forbudt for kommunerne selv at være opsøgende i forhold til borgere, som er blevet alene.
Der er rigtig mange kommuner allerede i dag, som altså selv og også på andre tidspunkter tager initiativ til at besøge ældre, som f.eks. lige er blevet alene eller har mistet en ægtefælle, fordi det giver mening, og fordi det kan betale sig.
Det er jo ikke afskaffet.
Maria Durhuus (S), 2024-11-21:
Tak for ordet.
Jeg skal bare forstå ordføreren ret.
Nu taler ordføreren meget om forebyggelsen, og at den forsvinder derude.
Jeg vil igen tillade mig at korrigere ordføreren.
Vi har jo ikke fjernet midlerne til forebyggelsesbesøg.
Vi har fjernet dokumentationskravet og kravet om, at det skal foregå på et bestemt tidspunkt.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-21:
Den tilkendegivelse er jeg sådan set glad for, men jeg tager det også, som at man er åben over for at se på, om kommunerne kan få en eller anden form for kompensation, hvis de kommer til at stå med en stor mængde af tomme ældreboliger, der ikke kan lejes ud, og som ikke kan konverteres til andre typer af boliger.
For det kan jo blive en meget, meget reel problemstilling for nogle kommuner i forbindelse med det her, fordi man ligesom mister muligheden for at kunne styre, hvor plejeboligerne skal ligge henne, og sikre en bred geografisk fordeling.
Hans Christian Schmidt (V), 2024-11-21:
Nu vil jeg sige, at en kommune jo har forskellige muligheder.
Jeg vil også sige, at en kommune jo godt, hvis den vil i hvert fald, kan lave nogle løsninger, som kan forhindre noget af det her.
Men jeg vil gerne sige, at man sagtens kan forestille sig, at det, som hr. Peder Hvelplund siger, kunne ske, nemlig at hvis man laver friplejeboliger ét sted, bliver der et overskud af boliger andre steder, for det er jo sket selv den dag i dag.
Altså, selv om man ikke har lavet friplejeboliger, er det sket.
Jeg mener – det er klart – at vi skal følge det meget, meget tæt.
Det må helst ikke udvikle sig sådan.
Men vi har jo tidligere givet hinanden håndslag på, at vi sådan set vil prøve at ordne det, hvis vi kan se, at nogle kommuner kommer i klemme, for det har jo ikke været hensigten.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-21:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg kunne godt høre, at hensigten er det med, at man skal kunne sikre en bedre geografisk fordeling af plejehjemspladser, men virkeligheden er jo også, at kommunen stadig væk har forsyningsforpligtigelsen i forhold til plejehjemspladser.
Man kunne jo godt forestille sig, at der i en kommune kunne være særlige områder, der var særlig attraktive at bo i, og at der derfor ville ske en ophobning af plejehjemspladser dér, når man etablerede friplejehjemmene, og at der kunne være andre dele af kommunen, som måske var mindre tæt befolkede, og hvor der måske heller ikke var så høj en økonomisk ydeevne.
Det kan jo godt medføre en skævvridning.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre Venstres tilgang til, om man, hvis en kommune nu har ældreboliger, altså kommunale ældreboliger, som ikke kan lejes ud, så vil være villig til at gå ind at kompensere kommunerne for det tab, de så får, med baggrund i at man, når der bliver oprettet friplejeboliger andre steder i kommunen, så kan have svært ved at udleje eksisterende ældreboliger i en anden del.
Hans Christian Schmidt (V), 2024-11-21:
Det er jo ingen hemmelighed, at i Venstre er vi glade for friplejeboliger, og ligesom det er noget, vi er glade for, er det også en mærkesag for Venstre, at vi skal styrke de ældres valgmuligheder.
Med dette lovforslag styrker vi bl.a. de ældres valgmuligheder og sikrer, at der i fremtiden vil komme flere friplejeboliger.
Derudover sikrer vi nu også, at der skal være bedre rammer for at oprette nye friplejeboliger i landområderne, hvor det tidligere har været svært at få finansiering til at oprette de her nye friplejeboliger.
Vi vil med dette forslag oprette en ny finansieringsordning med 100 pct. statsgaranti for lån til statsstøttede friplejeboliger, men vi er ikke færdige.
For udover at vi har en ny finansieringsordning, foreslår vi også at forhøje den årlige kvote for støtte til friplejeboliger fra 245 boliger årligt til 400 boliger årligt.
Sidst, men ikke mindst, foreslår vi at sikre mere transparens i afregningspriser.
Vi vil indføre en fast overheadsats for kommunens beregning af overheadomkostninger.
Ud over det skal kommunerne for fremtiden mindst en gang om året genberegne sine afregningspriser.
Herefter kan der så laves en efterbetaling af forskellen mellem afregningspris og de faktiske omkostninger.
Der er altså tale om et forslag, som både sikrer bedre afregninger til de private friplejehjemsleverandører, sikrer flere friplejeboliger og sikrer bedre muligheder for finansiering af friplejeboliger i landområderne, så flere kan blive boende i deres nærområde, også når de bliver ældre, og ikke mindst giver vi med det her forslag de ældre et bedre frit valg til at vælge, hvor de vil bo.
Venstre støtter forslaget.
Tak for ordet.
Maria Durhuus (S), 2024-11-21:
Tak, og tak for ordet.
Så er vi fremme ved det sidste af vores fem forslag, som skal implementere ældreaftalen.
Forslaget indeholder en række forskellige ændringer af loven om friplejeboliger.
De bunder alle i ældreaftalen, og jeg skal ikke gå i dybden med dem alle, men jeg vil gerne fremhæve et par stykker af dem.
For Socialdemokratiet er lige adgang helt centralt.
Frit valg må ikke kunne blive til frit valg for dem, der har mange ressourcer.
Derfor er jeg glad for, at vi med lovforslaget nu gør det klart, at friplejehjem ikke må afvise borgere, medmindre der foreligger nogle helt særlige omstændigheder.
For skal borgere have et reelt frit valg, nytter det ikke noget, at en privat virksomhed kan fjerne den mulighed, fordi den af den ene eller den anden grund måtte mene, at det ville være for besværligt med den pågældende borger.
Samtidig vil det være en skæv konkurrence, hvis de private plejehjem kan afvise borgere, som de kommunale plejehjem ikke kan afvise.
Med bestemmelsen her styrker vi altså borgerens rettigheder i forhold til det frie valg og indfører en mere ligelig konkurrence mellem det offentlige og de private plejehjem.
Støtte til friplejeboliger vil blive omfattet af ordningen med 100 pct. statsgaranterede lån og obligationer, som gælder for de almene boliger.
Støtten målrettes de områder af landet, hvor det i dag er svært at få finansiering til at etablere friplejehjem på almindelige markedsvilkår.
Samtidig hæver vi rammen for støtte til friplejebolig fra de nuværende 225 til 400 boliger om året.
Ni ud af ti vil ligge uden for de større byer.
Et andet område, som har fyldt meget i debatten, er afregningen med private plejehjem: Får de for lidt, for meget eller lige tilpas i forhold til kommunale plejehjem?
Under alle omstændigheder mener jeg, at det er godt, at der kommer mere gennemsigtighed og åbenhed om, hvad der ligger til grund for beregningerne.
Derfor indfører vi med lovforslaget faste overheadtakster.
Det vil ske ud fra et grundigt analysearbejde, hvor det gøres klart, hvilke af kommunens indirekte udgifter der skal indgå i opgørelsen af overheadtaksterne.
Derudover forpligtes kommunerne til at foretage efterberegning af taksterne mindst en gang om året i forbindelse med årsregnskabet.
Med lovforslaget forbyder vi også de såkaldte sale and lease back-modeller – må man sige det? – altså det, at man kan få offentlig støtte til at bygge friplejeboliger og bagefter sælge dem og i stedet leje sig ind i lokalerne.
Endelig indeholder lovforslaget en revision af friplejeboliglovens regler for prisfastsættelse af støttede friplejeboliger, hvis de sælges og ikke længere skal bruges som friplejeboliger.
Alt i alt er det en række ændringer, som følger det, vi har aftalt i ældreloven, og som vi som socialdemokrati selvfølgelig kan stemme for.
Tak for ordet.
Mette Kierkgaard (M), 2024-11-21:
Jeg deler fuldstændig ordførerens optagethed af retssikkerhed.
Det er jeg også meget optaget af, og jeg synes, at det klæder os samlet som Folketing at være det.
Så tak for det.
Den konkrete begrundelse er, som jeg var inde på før, at det er en afvejning mellem retssikkerheden, og at man får brugt sin tid fornuftigt derude.
Det er ikke helt korrekt, når ordføreren siger, at der ikke ville kunne være flere besøg.
Hvis der er konkrete problemer på et plejehjem, er der sådan set ingen grænser for, hvor mange reaktive tilsynsbesøg man kan få.
Det er jo netop for at målrette energien derhen, hvor man har problemer.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-21:
Ja, men der er noget, jeg ikke helt forstår.
Jeg kan jo høre, at der er en bekymring både hos Ældre Sagen og FOA, altså både hos ansatte og dem, der skulle repræsentere borgerne på plejecentrene.
Vi har det også på socialområdet.
Jeg hører ikke rigtig nogen konkret begrundelse for det, andet end at man forhåbentlig ikke finder noget, og at der har været rigtig mange tilsyn, hvor der ikke har været noget.
Men stadig væk er det at gå til hvert femte år meget.
Hvad er den faglige begrundelse for, at det præcis er hvert femte år, man så er endt på, og ikke f.eks. hvert tredje år?
Mette Kierkgaard (M), 2024-11-21:
Tusind tak for spørgsmålet.
Jeg er jo glad for, at ordføreren kan se sig selv i hele den lærende tilgang.
I forhold til den konkrete kadence er det jo grundlæggende en afvejning mellem på den ene side selvfølgelig en sikring af borgerens retssikkerhed, som jeg også hører er det, spørgeren er meget optaget af, og så på den anden side ikke at belaste mere end højst nødvendigt, idet man jo bruger tid på tilsynene.
Det, vi kan se ud fra undersøgelser på området, er, at medarbejdere oplever, at de bruger utrolig meget tid, og hvis man bare tager nogle eksempler fra 2023, var der 89 pct. af de tilsyn, som blev foretaget med en fast kadence, hvor der var ingen eller meget få problemer.
Så det er en afvejning mellem at sikre borgernes retssikkerhed, og at man simpelt hen bruger tiden fornuftigt og ikke bruger den på dokumentation, som er det, medarbejdere tilkendegiver er det, som de først og fremmest bruger tid på i forbindelse med tilsynet.
Så er der jo også den væsentlige pointe, at vi arbejder risikobaseret og reaktivt, hvilket i øvrigt er en måde, man arbejder med tilsyn på på en række andre områder, bl.a. på arbejdsmiljøområdet.
Hans Christian Schmidt (V), 2024-11-21:
Jeg vil ikke udelukke, at det kan ske, men jeg ved bare fra min egen tid i et boligselskab, at meget ofte har det også noget at gøre med, om man indretter boligerne sådan, at de kan bebos af både ældre, men også andre borgere.
Så altså, vi må prøve at se på, hvad der er af muligheder, men det er helt klart, at det ikke er meningen, at kommunerne skal sidde tilbage med en regning.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-11-21:
Vi behandler dagens sidste lovforslag om den ældreaftale, som blev indgået i foråret 2024.
Nu har både Socialdemokratiets, men jo også Venstres ordfører så fint fortalt om, hvad lovforslaget reelt indeholder, så jeg tror, at jeg går lidt mere hurtigt til konklusionen nu, og det håber jeg man vil bære over med.
Der mangler pladser rundtomkring på landsplan, og har man behov for at flytte på plejehjem, skal der selvfølgelig kunne stilles en plejebolig til rådighed.
Når man bliver ældre, og når kroppen ikke længere kan det samme, som den kunne før, er det mindste, vi kan gøre, at sikre, at de ældre har en så høj grad af selvbestemmelse og valgfrihed som overhovedet muligt.
Det er kun i 50 ud af landets 98 kommuner, at de ældre kan vælge mellem et kommunalt plejehjem og et friplejehjem.
I Danmarksdemokraterne er vi meget optaget af, at de ældre får en reel valgmulighed, også når det gælder valg af plejehjem.
Med lovforslaget her forbedres rammevilkårene for etablering af friplejehjem i hele landet, men særlig uden for de store byer, hvilket vi i Danmarksdemokraterne er meget optaget af, og dermed er forslaget også et positivt skridt for de ældres frie valg i hele landet.
I Danmarksdemokraterne stemmer vi for lovforslaget, fordi det styrker de ældres muligheder for at vælge, hvor de vil bo, når de ikke længere kan bo i eget hjem, og dermed bidrager lovforslaget til en mere værdig alderdom.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-21:
Jeg skal bare lige have noget endeligt bekræftet.
Altså, hvis man er dømt terrorist, men har afsonet sin dom, mener Enhedslisten så, at man på et senere tidspunkt skal kunne søge om og få et dansk statsborgerskab?
Per Larsen (KF), 2024-11-21:
Tak for det, formand.
Flere ordførere har gjort grundigt rede for indholdet i forslaget, der jo hedder noget så voldsomt som: »Forslag til lov om ændring af lov om friplejeboliger og lov om almene boliger m.v.«
Og underteksten lyder: »Finansiering af støttede friplejeboliger, forhøjelse af årlig bevillingskvote, afhændelse af friplejeboliger, sale and lease back-aftaler, forbud mod afvisning af borgere, fastsættelse af afregningspriser, ændringer som følge af ældreloven m.v.«
Det er meget teknisk, men der er tale om en konsekvens af den nye ældrelov.
Lovforslaget indeholder også regler, som beskriver, hvordan støttede boliger kan overgå til andet formål, samt en række yderligere reguleringer.
Konservative er med i aftalen, og vi stemmer selvfølgelig for.
Rosa Eriksen (M), 2024-11-21:
Tak for ordet.
Jeg har også lige brug for at sige sale and lease back på Folketingets talerstol, især når det er hr. Karsten Hønge, der sidder i formandsstolen.
Vi er nu i gang med dagens sidste førstebehandling i rækken af meget væsentlige lovforslag, der skal styrke kvaliteten i ældreplejen.
Det er en dag, jeg er utrolig stolt af – en dag, hvor vi på tværs af mange partier kan bidrage til at føre ældrereformen ud i virkeligheden.
Med lovforslaget her understøtter vi de ældres mulighed for at vælge den bolig, de ønsker at tilbringe deres alderdom i.
Det gør vi ved at øge mulighederne for etablering af friplejehjem.
Det er mit håb, at kapaciteten styrkes, så endnu flere ældre borgere får mulighed for at vælge lige præcis det plejehjem, de ønsker at bo på, på tværs af landet.
Det er en mulighed, som skal styrkes yderligere, når kommuner fremover kan etablere de såkaldte lokalplejehjem.
Med dagens lovforslag styrker vi både kapaciteten og kvaliteten i ældreplejen, vi styrker de ældres selvbestemmelsesmuligheder, og vi giver dem forudsætninger for, at livsglæden kan vare ved langt ind i livets efterår.
Moderaterne stemmer selvfølgelig også for det her lovforslag.
Tak for ordet.
Louise Brown (LA), 2024-11-21:
Det er jo den tredje formand, jeg når at tale til i dag.
Det er helt fantastisk.
Og nu får jeg også mulighed for at sige sale and lease back fra Folketingets talerstol, selv om det slet ikke fremgår af min tale.
Men jeg tænkte, jeg lige ville benytte lejligheden til at få lov til at bruge et fremmedord, når nu jeg godt måtte.
Liberal Alliance er, som det nok er gået op for de fleste efterhånden,
jo en del af den her brede politiske aftale om ældrereformen, der også danner grundlaget for det her lovforslag.
Ældrereformen bygger på frisættelse, valgfrihed og en styrket ældrepleje, og det er en vision, som vi er stolte af at bakke op om.
Lovforslaget her sigter mod at forbedre rammerne for friplejeboliger, og friplejeboliger er et andet vigtigt redskab for at sikre, at de ældre og vi selv i fremtiden får større frihed til at vælge, hvor og hvordan vi vil bo og leve vores liv.
Med det her lovforslag sikrer vi bedre finansieringsmuligheder for friplejeboliger, især i landområderne.
Vi øger den årlige kvote for støttede friplejeboliger, vi indfører skærpede regler for afhændelse og prisfastsættelse, der skal sikre en mere bæredygtig økonomi for friplejeboliger, og vi styrker de ældres reelle valgfrihed ved at forbyde ubegrundede afvisninger af borgere, som tidligere ordførere også har været inde på.
Det er konkrete skridt, der gør det muligt for flere private aktører at bidrage til et mangfoldigt og kvalitetsfyldt ældreområde.
Vi ser friplejehjemmene som en mulighed for at bringe fleksibilitet, innovation og ikke mindst respekt for den enkelte ældres ønske ind i ældreplejen.
Vi deler visionen om, at friplejehjem skal være på lige fod med kommunale tilbud, så der er et reelt frit valg.
Men det er også vigtigt, at friplejehjemmene ikke bliver presset af uigennemsigtige økonomiske vilkår, som kan hæmme deres evne til at levere høj kvalitet og konkurrere på lige vilkår.
Derfor har det også været vigtigt for os med krav om gennemsigtighed i afregningspriser og med en fast overheadsats.
Jeg vil gerne anerkende de høringssvar, der er kommet, særlig det fra Alzheimerforeningen, som gør opmærksom på en vigtig problemstilling, nemlig at vi skal sikre, at mennesker med demens og andre særlige behov ikke bliver diskrimineret eller udelukket fra friplejeboliger.
Det er en bekymring, som vi tager alvorligt, og vi skal sikre, at lovgivningen tilgodeser sårbare grupper, så valgfriheden ikke bliver en luksus for de få, men en mulighed for alle.
Med L 93 tager vi et vigtigt skridt for at frisætte ældreområdet og styrke det frie valg, men det stopper jo ikke her.
Vi skal også sikre en god implementering, der lever op til alle intentionerne om lige vilkår og høj kvalitet.
Liberal Alliance støtter det her lovforslag og ser frem til den videre behandling, og vi vil til stadighed arbejde for, at vi får en ældrepleje, der sætter individet i centrum med respekt for dennes liv, ønsker og behov.