Marie Bjerre (V), 2024-05-22:
Kunstig intelligens rummer store og positive potentialer, og kunstig intelligens kan skabe vækst og udvikling og forbedre velfærden til glæde for både borgere og virksomheder.
Vi skal bruge kunstig intelligens til at løse nogle af de store samfundsudfordringer, vi står over for.
Men det er afgørende for regeringen, at brugen af kunstig intelligens sker etisk ansvarligt og sikkert med mennesket i centrum.
Brugen af kunstig intelligens må ikke rokke ved den tillid, som borgerne har til vores myndigheder, og den må ikke rokke ved borgernes retssikkerhed.
Derfor skal myndighedernes beslutninger og afgørelser være gennemskuelige og kunne forklares.
Og vi har en vigtig opgave i forhold til løbende at regulere udviklingen og brugen af kunstig intelligens balanceret og ansvarligt.
Forordningen om kunstig intelligens er formelt vedtaget og udgør de første bindende regler om kunstig intelligens i verden.
Forordningen er et afgørende instrument til at sikre, at udviklingen og brugen af kunstig intelligens i EU er troværdig og sikker.
Regeringen har i forhandlingerne om forordningen lagt stor vægt på at sikre etisk og sikker brug af kunstig intelligens, bl.a. ved at stille krav om øget transparens og forklarlighed.
Forordningen stiller både krav til udviklere af kunstig intelligens-systemer og til anvendere af dem, eksempelvis myndigheder.
Og det sker på EU-niveau, hvor reguleringen af denne type teknologi for alvor har effekt.
Forordningen tager en risikobaseret tilgang og stiller klare krav til anvendelser af kunstig intelligens, som er risikofyldte.
Myndigheder, der anvender højrisikosystemer til eksempelvis at registrere i en offentlig database, hvilke højrisikosystemer de anvender, skal lave konsekvensanalyser vedrørende grundlæggende rettigheder.
Borgere får også ret til at få en forklaring på, hvordan kunstig intelligens-systemer konkret har indgået i beslutningsprocessen i deres sag.
Og på den måde vil forordningen bidrage til, at borgere får indsigt og begrundelse, hvis algoritmer har indgået i behandlingen af deres sag, som forslagsstillerne efterlyser med det her beslutningsforslag.
Jeg er ikke i tvivl om, at forordningen vil bidrage mærkbart til at fremme en gennemsigtig og ansvarlig brug af kunstig intelligens i den offentlige sektor.
I forhold til forslagsstillernes ønske om at opdatere forvaltningsloven vil jeg gerne slå fast, at loven er teknologineutral.
Forvaltningslovens regler og principper gælder derfor, uanset hvilken teknologi der indgår i offentlige myndigheders sagsbehandling.
Det er altså underordnet, om man bruger skrivemaskine, kugleramme eller kunstig intelligens i sin sagsbehandling; forvaltningslovens regler er gældende.
Det betyder, at myndighederne bl.a. er forpligtede til at overholde reglerne om partshøring, vejledningspligt og begrundelsespligt.
Samtidig skal databeskyttelsesreglerne også altid overholdes, når brugen af kunstig intelligens-løsninger indebærer behandling af personoplysninger.
Reglerne omfatter en række generelle principper om bl.a. dataminimering og formålsbegrænsning.
Der er også krav om, at behandlingen af personoplysninger skal ske lovligt, rimeligt og på en gennemsigtig måde i forhold til den registrerede.
Desuden følger der af databeskyttelsesforordningen et krav om udarbejdelse af konsekvensanalyser i tilfælde, der vil indebære en højrisiko for fysiske personers rettigheder og frihedsrettigheder, som skal overholdes ved udviklingen og brug af kunstig intelligens.