runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2017-10-27:
Fru Kirsten Normann Andersen har jo meget mere erfaring med ældrepleje, end jeg har – det må jeg medgive.
Men man kan jo godt forestille sig ældre, der f.eks. er sengeliggende, men som ikke har behov for, at der kan komme en kørestol ud på badeværelset.
Det tror jeg man kan forestille sig.
Og det vil sige, at det måske er ældre, der kommer hjem fra et hospital efter at have været i behandling, som nu er sengeliggende, og hvor der ikke er nogen forventning om, at den sengeliggende tilstand vil ophøre.
En sådan ældre går jeg ud fra ikke har brug for kørestolsegnede værelser.
Men det er bare min overvejelse, og det er i erkendelse af, at fru Kirsten Normann Andersen har meget mere forstand på ældrepleje, end jeg har.
Men det kommer, fordi kommunerne har efterspurgt den her mulighed for mere fleksibelt at kunne indrette ældreboliger.
Og regeringen har tillid til, at kommunerne kan vurdere behovet for ældreboliger og deres handicaptilgængelighed – også i det fremtidige byggeri.
Jamen det er jo for tidligt at sige, fordi alle de ting, som kommunerne fastholder at de har en aftale med regeringen om, og som de ønsker at fastholde en aftale med regeringen om, skal være med.
Men hvis kommunerne f.eks. siger, at de slet ikke ønsker den mere fleksible anvisningsret, jamen så er det ikke regeringens formål at pålægge kommunerne den fleksible anvisningsret.
Vi ser det sådan, at det var et ønske fra kommunerne at få den, og derfor er det selvfølgelig heller ikke rigtigt, når hr. Kaare Dybvad siger, at det her ligefrem skulle være imod regeringens politik.
Alt det her kan rummes inden for regeringens politik.
Altså, politik fører man ofte for at tilgodese nogle mennesker, i det her tilfælde for at tilgodese nogle kommuner.
Men hvis disse mennesker ikke ønsker det, hvis der ikke er nogen, der beder om det, så kan regeringen da også godt have en anden politik.
Kaare Dybvad (S), 2017-10-27:
Jeg vil sige helt generelt, at hvis regeringen er sådan et stempelkontor, hvor man fremsætter andres forslag, som man ikke selv er enig i, så vil jeg da foreslå, at man lader være med det og så bare kun fremsætter de forslag, som man selv synes er en god idé – i stedet for, som ministeren udlægger det, at tage et forslag fra KL og så bringe det frem, når så KL ikke er for.
Men altså, det er jo den interne proces.
Men generelt i politik synes jeg at man kun skal stå for det, man egentlig mener.
Men jeg vil gerne spørge ministeren efter den forhandling, der har været her: Hvis nu ministeren skulle gøre det her lovforslag om, eller hvis der måske kommer en revideret version af det, hvad for nogle ting skal så være med i det, og hvad for nogle ting skal ikke være med i det?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-10-27:
Det er ikke regeringens forslag.
Regeringens forslag er at give kommunerne mulighed for at bygge ældreboliger mere fleksibelt og give kommunerne mulighed for at vurdere, hvor mange af ældreboligerne der er behov for at gøre egnet til kørestolsbrugere, og hvor mange der ikke er behov for at gøre egnet til kørestolsbrugere.
Men det vil stadig væk udgøre en mindre besparelse, altså hvis bare 10 pct. ikke behøver at blive indrettet sådan.
Og hvis det er kommunernes vurdering, at det vil svare til kommunens behov for kørestolsegnede ældreboliger, så har vi i Liberal Alliance og i regeringen tillid til, at kommunerne kan vurdere deres behov for handicapegnede ældreboliger.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-10-27:
Tak for det.
Jeg vil spørge lidt mere ind til den her tilgængelighed, for jeg kan godt forstå, hvis borgere med handicap synes, at regeringen gør livet surt for dem i forhold til tilgængelighed, ikke mindst fordi ministeren jo også har udsendt en bekendtgørelse, som har gjort op med tilgængelighedskravet i forhold til almindeligt byggeri af parcelhuse – en bekendtgørelse, som KL i øvrigt også har været kritisk over for – og nu også i forhold til de ældreboliger. Så jeg vil spørge ministeren: Uanset at kommunerne vælger, at det kun er en procentdel af boligerne – hvis de nu gjorde det – som ikke skal være handicapegnede, altså med den øgede tilgængelighed, hvad forestiller ministeren sig så der skal ske med de borgere den dag, hvor de alligevel får brug for hjælpemidler, der forudsætter tilgængelighed?
Skal de flytte fra boligen, eller skal kommunerne betale for ombygninger?
Og bliver det i virkeligheden ikke i den sidste ende meget dyrere end at løse tilgængelighedsproblemet fra starten af?
Daniel Toft Jakobsen (S), 2017-10-27:
Tak for det, formand.
Baggrunden for det her lovforslag er et EU-direktiv, hvis formål er at fremme en bred udvikling af markedet for alternative drivmidler og minimere afhængigheden af olie og dermed også mindske de miljømæssige virkninger af transport.
Lovforslaget bemyndiger ministeren til administrativt at fastsætte regler om gennemførelse eller anvendelse af internationale konventioner og EU-regler om forhold vedrørende infrastruktur for alternative drivmidler.
Det gælder ikke bare i forhold til det konkrete EU-direktiv, som har foranlediget det her lovforslag, det gælder også i forhold til nye EU-regler og standarder, som måtte komme i fremtiden inden for lovens anvendelsesområde, dvs. offentligt tilgængelige ladestandere, offentligt tilgængelige tankstationer samt optankningsfaciliteter til strømforsyning fra land til søfartøjer.
Det fremgår dog af lovforslagets bemærkninger, at det ikke er en hvilken som helst type af ny EU-regulering inden for det her anvendelsesområde, som ministeren vil fastsætte regler om administrativt.
Formålet med loven er, at det er EU-regler af mere teknisk karakter, som ministeren kan implementere via bekendtgørelser.
Der står således i lovforslagets bemærkninger, at retsakter, som bærer ikke ubetydelig politisk vægt, vil blive forelagt Folketinget.
Vi synes grundlæggende, at det giver rigtig god mening at have nogle EU-regler og -standarder på det her område.
Vi synes også, at det giver god mening med en dansk rammelov på området, sådan som der lægges op til her.
Vi undrer os en lillebitte smule over, at formuleringen af lovforslaget er ændret noget fra det udkast, der blev sendt i høring, til det, som der fremlægges nu, uden at det egentlig har så meget med høringssvarene at gøre.
I høringsversionen af lovforslaget var der heller ikke nævnt noget om muligheden for administrativt at fastlægge regler om straf og bøde, hvilket derimod er kommet med nu.
Der er med andre ord et par elementer i det her lovforslag, som høringsparterne dårlig har kunnet forholde sig til, fordi de ikke fremgik så tydeligt af det udkast, der blev sendt i høring.
Ikke desto mindre mener vi, at det ser fornuftigt ud, hvad der ligger nu.
Vi synes, at det kunne være værd at overveje i udvalgsbehandlingen, om der i lovforslaget skal indskrives en form for evaluering af den her nye rammelov, når der er gået nogle år.
En evaluering kunne f.eks. samle op på, hvor meget og hvor ofte der så er kommet ny regulering til i regi af den her lov, hvor meget er det, der så er sket via bekendtgørelser, og hvor meget af det der er blevet implementeret via lovgivning i Folketinget – og så måske også noget om, hvordan man konkret har foretaget den her afvejning mellem, hvad der har teknisk karakter, og hvornår noget så, som der står i lovforslaget, bærer ikke ubetydelig politisk vægt.
Men den overvejelse over, om vi skal have sådan en evaluering ind i lovforslaget, kan vi tage sammen i udvalgsarbejdet.
Merete Dea Larsen (DF), 2017-10-27:
Med lovforslaget gives der en række bemyndigelser til transport-, bygnings- og boligministeren, og derudover skabes den fornødne hjemmel til diverse implementeringer med henblik på efterlevelse af Danmarks EU-retlige og internationale forpligtelser.
Eftersom det er en lang række beføjelser, har jeg et ønske fra vores sædvanlige ordfører, hr. Kim Christiansen, om, at reglerne bliver forelagt for Transport-, Bygnings- og Boligudvalget inden ikrafttrædelse.
Det er blot et ønske, og så ministeren kan jo vælge at efterkomme det eller ej.
Overordnet går jeg ud fra, at alle er interesseret i at nedbringe brugen af benzin og diesel, hvorfor vi mener det giver god mening at fastsætte en række regler for udbredelsen af infrastruktur for alternative drivmidler.
Dansk Folkeparti ser derfor frem til den fortsatte udvalgsbehandling.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-10-27:
Jeg beklager forsinkelsen.
Den del, der drejer sig om at blive opsagt i sin bolig, er jo faktisk en enormt vigtig meddelelse at være sikker på at få, hvis det er der, det ender, altså at ens udlejer opsiger en i den bolig, man har.
Jeg synes, det er fornuftigt, at den kommunikation fortsat kan ske pr. brev, men samtidig er vi så også i en tidsalder, hvor vi modtager mindre og mindre post, og det vil sige, at der sådan set kan være mennesker, som ikke har det som en vane at gå hen og åbne sin metalkasse, sin postboks, og tømme den.
Der er sådan set unge mennesker, der slet ikke er vant til at modtage breve fysisk, og som ikke tænker på, at de sådan jævnlig skal tømme deres postkasse.
Samtidig er der så andre generationer, som måske er koblet på alt det her med mailsystemer osv., men hvor vi jo ikke har vished for, om et spamfilter kan tage en eller anden vigtig meddelelse, eller at mennesker kan overse en vigtig meddelelse.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-10-27:
Først vil jeg sige tak til ordførerne for deres positive bemærkninger.
Det lovforslag, som vi behandler i dag, udspringer af et EU-direktiv fra 2014, som handler om infrastruktur for alternative drivmidler.
Infrastruktur for alternative drivmidler omfatter bl.a. ladestandere og optankningsfaciliteter til el- og gasbiler.
EU-direktivet har bl.a. til formål at fremme alternative drivmidler som f.eks. elektricitet, og skal understøtte etableringen af et sammenhængende net af infrastruktur for alternative drivmidler i EU.
Det sker ved at fastsætte fælles tekniske standarder for bl.a. offentligt tilgængelige ladestandere til elbiler.
Det giver tryghed og større rækkevidde for blandt andre elbilister, da de herved også kan lade deres elbiler op i andre EU-lande.
Med lovforslaget foreslås det, at transport-, bygnings- og boligministeren bemyndiges til at fastsætte regler om gennemførelse eller anvendelse af internationale konventioner og EU-regler om forhold vedrørende infrastruktur til transmission af alternative drivmidler.
Det skyldes, at de alternative transportmidler løbende udvikles, og det samme gør sig derfor gældende for de ladestandere eller andre optankningsfaciliteter, som disse transportmidler er afhængige af.
Det må således forventes, at der på EU-plan løbende vil blive vedtaget nye fælles tekniske standarder for opladnings- eller optankningsfaciliteter til de alternative transportmidler.
Sådanne nye regler må antages at være præget af mange meget tekniske forskrifter, som løbende skal ajourføres og opdateres, så de svarer til udviklingen på området.
Det er på den baggrund, at det foreslås, at transport-, bygnings- og boligministeren bemyndiges til at fastsætte nærmere regler i administrative forskrifter.
Det ville være uhensigtsmæssigt, hvis vi her i salen skal have en drøftelse, hver gang der kommer en ny teknisk standard for f.eks. stikkontakten på en ladestander til en elbil.
Det foreslås også, at transport-, bygnings- og boligministeren bemyndiges til at fastsætte regler om tilsyn og kontrol samt regler om meddelelse af påbud om lovliggørelse.
Dette gøres for at sikre, at der kan gribes ind, såfremt regler, der er udstedt i medfør af den foreslåede lov, ikke overholdes.
Endelig foreslås det, at der i regler, der udstedes i medfør af loven, kan fastsættes straf af bøde for overtrædelse af reglerne.
Jeg vil afslutningsvis takke for den gode og konstruktive debat.
Jeg ser frem til den videre behandling her i Folketinget, og jeg står naturligvis til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, der måtte opstå i den forbindelse.
Tak for ordet.
Marlene Borst Hansen (RV), 2017-10-27:
Radikale Venstres vision er, at alle fossile brændsler skal ud af vores transportsektor – jo før, jo bedre.
Lovforslaget her medfører ikke mere vedvarende energi i transportsektoren direkte, men skaber rammen for det.
EU har besluttet at skabe et indre marked for alternative og klimavenlige drivmidler til vores biler, færger, fly, busser osv., og Radikale Venstre er meget positive over for det initiativ.
Lovforslaget her bemyndiger ministeriet til at implementere de love, som bliver vedtaget i EU i forbindelse hermed.
Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-10-27:
Mange tak.
Lovforslaget implementerer et EU-direktiv om regler for infrastruktur til transmissionen af alternative drivmidler, og ministeren bliver bemyndiget til at implementere direktivet, og det giver ministeren hjemmel til tilsyn og kontrol og bødestraf ved overtrædelse af reglerne.
Vi er glade for, at der kommer en rammelov.
Vi er også en smule forundret over bredden af de alternative drivmidler, men det, at der kommer en rammelov, som giver ministeren mulighed for at agere agilt på tingene fremover, synes vi grundlæggende er positivt.
Vi har selvfølgelig den lille bekymring, som gør, at vi vil følge ministerens ageren på området tæt, og det tænker jeg at vi vil gøre i udvalget i det hele taget for at se, om tingene bliver opdateret og implementeret i hastig udvikling.
Men som udgangspunkt støtter vi lovforslaget og regner med, at den tillid, der vises ministeren i det, vil han varetage bæredygtigt og fremsynet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-10-27:
Det synes vi i Enhedslisten er vigtigt, og det er også vigtigt i Danmark, selv om regeringen ikke gør noget for at fremme alternative drivmidler.
Dette lovforslag gennemfører så direktivets bestemmelser for ladestandere til elkøretøjer, for tankstationer med henblik på påfyldning af brint og forskellige former for gas, herunder både naturgas og biogas samt for forsyningen med el fra land til skibe.
Vi har et par kritiske bemærkninger til forslaget.
Lovforslaget omfatter direktivets artikel 2 og 4-6.
Det skulle ifølge bemærkningerne være den p.t. eneste kendte EU-retslige regulering på området, men et andet sted nævnes, at artikel 7 fastsætter nærmere regler om kravet til brugerinformation.
Vi er heller ikke trygge ved, at man med lovforslaget ikke udmønter den bemyndigelse, som ministeren får til at fastlægge regler om tilsyn og kontrol, til at udstede påbud og til at fastsætte muligheder for straf ved overtrædelser af de bestemmelser, der udstedes som følge af denne lov.
Der vil kun blive udmøntet regler på disse områder, såfremt det måtte vise sig nødvendigt.
Men hvordan konstaterer man det, hvis man ikke fører tilsyn og kontrol?
Det må ministeren kunne svare på.
Tillid er virkelig godt, men kontrol og sanktioner i baglommen er nu et meget godt middel mod de mere tungnemme inden for et givet erhverv.
AFI-direktivet skal løbende implementeres frem mod 2025 og kan i medfør af denne lov gennemføres ved bemyndigelsesbestemmelser til ministeren, og selv om man i bemærkningerne til lovforslaget bedyrer, at det kun handler om at gennemføre tekniske, administrative foranstaltninger og opdateringer som følge af den teknologiske udvikling, er det dog meget udbredt anvendelse af bemyndigelsesbestemmelserne, der lægges op til.
Bemyndigelsen gælder jo også, hver gang den EU-retslige regulering på området udvikler sig ud over rammerne for AFI-direktivet.
Læg dertil, at Europa-Kommissionen jo kan gennemføre AFI-direktivet ved anvendelse af delegerede retsakter og sikkert også retsakter, der går ud over rammerne for AFI-direktivet.
Så vi er ved at være der, hvor Enhedslisten vil betegne det som på gyngende grund, og hvor man mangler en demokratisk kontrol og indflydelse på den lov, som Folketinget er ved at vedtage.
Det sidste, der så er kommet i sagen, er, at der den 25. oktober er omdelt en orienteringsskrivelse, hvor Trafikudvalget oplyses om, at Europa-Kommissionen har fremsendt en begrundet udtalelse vedrørende AFI-direktivet.
Selve udtalelsen er ikke vedlagt
, så jeg vil gerne have, at ministeren, når han får ordet, løfter sløret for, hvad der står i udtalelsen fra Kommissionen.
Det kunne jo være, at det har betydning for behandlingen af dette lovforslag.
Britt Bager (V), 2017-10-27:
Lovforslaget, som vi behandler i dag, har til formål at skabe hjemmel til at implementere et EU-direktiv, så Danmark efterlever EU-forpligtelserne.
EU-direktivet har til formål at fastsætte og harmonisere udviklingen af infrastruktur for alternative drivmidler i EU.
Direktivet omhandler bl.a. ladestandere og optankningsfaciliteter til alternative drivmidler til både el- og gasbiler.
Det er vigtigt med den udvikling, som vi ser der sker inden for brugen af grønne løsninger til biler.
I Venstre har vi fokus på, at vi i fremtiden skal gøre brug af grønne løsninger, når det gælder infrastruktur.
Vi er optaget af teknologineutrale løsninger, som er med til at fremme den grønne transport, så grøn omstilling er teknologineutrale løsninger, som gælder både brint, biogas og el.
Derfor støtter vi også lovforslaget, som kan give bemyndigelse til at implementere EU-direktivet, som er med til at fremme infrastrukturen for flere typer alternative drivmidler.
Venstre støtter lovforslaget.
Og jeg skal på vegne af Liberal Alliance meddele, at de også støtter lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-10-27:
Jamen der er jo ikke nogen kommuner, der ved, hvor mange ældre der får en blodprop i næste måned og måske mister deres førlighed og skal have rollator eller sidde i kørestol.
Så jeg synes ikke, det er rimeligt bare at sige, at det ved kommunerne bedre.
Jeg synes, at der skal være nogle overordnede regler, som vi bør fastlægge herinde i Folketinget, sådan at kommunerne bagefter kan udmønte dem, men der må være en vis minimumsstandard.
Og jeg synes altså, at det er meget rimeligt, at vi gør noget handicapegnet tilgængeligt, at man kan komme ind ad døren og ud igen, at man kan komme på toilettet, at man kan have gæster, som sidder i kørestol.
Jeg synes faktisk, det er en rimelig præmis, at man ikke er tvunget til at flytte fra sin bolig, hvis ens ægtefælle får en blodprop.
Finanslovsforhandlinger er jo vigtige, og når regeringen vil bruge 66 mia. kr. på nye kampfly, så er der i hvert fald ét sted at tage pengene fra – sikring af boliger til almindelige mennesker.
Altså, jeg synes egentlig, at Folketinget har en forpligtelse her.
Når et flertal i Folketinget har indført kontanthjælpsloftet, 225-timersreglen og lav integrationsydelse, hvordan sikrer man så boliger til de mennesker, som skal forsøge at overleve på en meget lav ydelse?
Derfor synes jeg, det er relevant at få inddraget, hvad alternativet til det, regeringen foreslår, er.
Regeringens forslag er, at man skal forringe vilkårene for mennesker med handicap, så vi får et samfund, der ikke er handicapvenligt.
Det synes jeg ikke er rimeligt, og jeg synes, vi skal gå en anden vej til fremtidens samfund.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-10-27:
Det ligger jo uden for det her lovforslags rækkevidde at behandle forslag, der vil medføre så væsentlige udgifter for statskassen, som det, hr. Søren Egge Rasmussen her foreslår.
Det må høre til i finanslovsforhandlinger, og der vil jeg da opfordre Enhedslisten til at gå konstruktivt ind i finanslovsforhandlingerne og der fremme deres forslag.
Sådan er det jo med enhver udgift: Den skal afvejes, i forhold til hvad man i øvrigt ønsker at bruge penge på, og man kan ikke bruge penge på både det ene og det andet og det tredje.
Enhedslisten har jo mange udgiftsforslag, og de kan vist ikke afholdes alle sammen på en gang, selv om Danmarks bnp var dobbelt så stort.
Kaare Dybvad (S), 2017-10-27:
Nu fik jeg ikke selv nævnt det i min ordførertale, fordi man jo har en begrænsning, men jeg synes, at ordføreren har en rigtig god pointe i forhold til det, at det her lovforslag modsat de to andre lovforslag, som er meget små og specifikke ting, koger man en masse faktisk ret store beslutninger sammen.
Jeg synes, at det kunne være relevant f.eks. have den samme diskussion af det med ældreboliger og handicapadgang.
Det synes jeg i virkeligheden er en ret stor diskussion; og tilsvarende med anvisningen.
Der er nogle ret store beslutninger her, som er lagt sammen, og det er ikke hensigtsmæssigt.
Men hvis jeg kan lokke et svar ud af ordføreren, selv om han prøver ikke at gå for meget ned i det, drejer det sig i virkeligheden om det, jeg også spurgte hr. Søren Egge Rasmussen om tidligere, som angår kollegieboliger og ungdomsboliger og køkken og bad osv.
Hvor står Alternativet i forhold til den sag?
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-10-27:
Mange tak.
Jeg prøvede at finde et billede på det, og først kom jeg i tanker om en buffet, men faktisk er det helt store problem ved det her lovforslag, at det ikke er en buffet.
Jeg kan jo også godt tage dem fra en ende af.
En større fleksibilitet i anvisningsretten lyder godt, men hvem vil have den, og giver det bare en yderligere bureaukratisering.
Med hensyn til udslusningsboliger i ældreboliger kan det da være en god løsning at udnytte en overkapacitet, men der ligger jo også en risiko for, at vi stopper noget af udviklingen og nybygningen af udslusningsboliger, som bliver mere og mere nødvendige.
Nu bragte fru Kirsten Normann Andersen nemlig også det på bane, at det da godt kan være, at man har et statistisk materiale, men man ved jo ikke, hvem det kommer til at dreje sig om.
Til gengæld lyder det aldeles fornuftigt at lave nogle friere rammer for at bygge ungdomsboliger, men som hr. Søren Egge Rasmussen påpegede, får vi et problem i forhold til boligstøtten.
Kommunal dækning af skader forvoldt af visse lejere
lyder også på den ene side logisk, og på den anden side er der måske en risiko for, at der kommer en glidning i henvisningerne, hvor den bedste løsning havde været en anden form for tilbud.
Om afhændelse af almene boliger ved boligpolitiske hensyn må jeg ærligt og redeligt sige, at jeg ikke kan gennemskue konsekvenserne af den del af forslaget.
Jeg synes, at det er ærgerligt, at der er lagt så mange og så relativt forskellige ting sammen, hvor jeg er sikker på at nogle af de enkelte forslag kunne vi faktisk godt have forhandlet os frem til en fælles forståelse af.
Lad det være en generel opfordring.
Jeg ved godt, at så kommer vi til at komme i salen og på talerstolen lidt oftere; jeg gør det i hvert fald gerne for muligheden for at forhandle de enkelte dele i stedet for at spise denne sammenkogte ret.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-10-27:
Så er det netop, jeg siger, at hvis kommunerne alligevel ikke ønsker det her, må vi jo lave det om.
Så længere er den jo ikke.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-10-27:
Vi er meget åbne for det.
Som det også er blevet nævnt tidligere, kan det også være en måde at bo på, som mange ønsker.
Det kan være et fællesskab.
Det kan også være et generelt ønske om at bo så billigt som muligt, men det er et stort problem, hvis boligstøttereglerne ikke følger med, så vi måske risikerer at få nogle billigere boliger, altså billigere at bygge for dem, der bygger dem, men den reelle husleje for dem, der skal bo i dem, bliver ikke anderledes, og det var vel ikke det, vi ønskede.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-10-27:
Jeg vil tro, de ofte får brug for det.
Og det ved kommunerne også.
Det er jo ikke kun noget, vi ved.
Men som sagt er det jo også sådan, at det her lovforslag er lavet ud fra Kommunernes Landsforenings ønske.
Og hvis de alligevel ikke ønsker det sådan, eller hvis der er nogle misforståelser undervejs, må vi – som jeg også sagde i min ordførertale – se på det i udvalgsbehandlingen, altså om der er nogle ting, der skal ændres, eller om der er nogle ting, der alligevel ikke skal være, som det står beskrevet her.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-10-27:
Tak for det.
Altså, det bliver jo ligefrem spændende nu.
Jeg har bare lyst til at spørge ordføreren, om ordføreren mener, at beboere i ældreboliger, som jo selvsagt er til ældre, ofte får brug for hjælpemidler, som forudsætter tilgængelighed, eller sjældent får brug for hjælpemidler, som forudsætter tilgængelighed.