runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2016-10-26:
Jeg tror, at alle os, der har beskæftiget os med kystsikring, i hvert fald i en årrække, udmærket godt ved, hvor husene falder i havet.
Vi ved udmærket godt, hvor problemerne er, og hvor der er oversvømmelser.
Derfor var jeg personligt meget skuffet over kystanalysen.
Noget af det, der undrer mig, og noget af det, som jeg i hvert fald lige vil spørge ministeren om, er, om der er en åbning i forhold til den måde, man kan kystsikre på.
Når jeg spørger, er det, fordi der jo er rigtig mange mennesker, som har bedt om og søgt om lov til at lave hård kystsikring, men som har fået afslag af Kystdirektoratet med begrundelsen, at naturen skal gå sin gang, eller hvad det nu måtte være.
Dermed har de set deres huse falde i havet.
Dermed ikke sagt, at man ikke nødvendigvis skal bruge sandfodring nogle steder, men der er altså forskel på kysterne.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at der er en historisk ting omkring det her kystsikring, nemlig at hele Vestkysten i Jylland får omkring 90 mio. kr. om året til sandfodring.
Den samme problematik gør sig egentlig gældende i Nordsjælland ifølge kystanalysen, men beboerne dér får altså ikke nogen penge.
Hvorfor ikke?
Og åbner man en mulighed for, at de måske også kan få penge i Nordsjælland?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-10-26:
Tak for spørgsmålet.
Lad mig starte med at sige, at spørgsmålet om skiltning jo er et komplekst område, hvorfor en tilbundsgående udredning af reglerne nok egner sig bedst til en skriftlig besvarelse, for der er virkelig mange forhold at tage hensyn til.
Det kan man se flere steder på motorvejsnettet.
Der er skilte til containerhavn, færge samt havn.
Det gælder f.eks. afkørsel 71 på den sønderjyske motorvej i sydlig retning, hvor der er skilte til Aabenraa Havn.
Jeg har forhørt mig hos Vejdirektoratet om den konkrete sag vedrørende Korsør Havn.
Vejdirektoratet har oplyst, at der ganske rigtig ikke blev givet tilladelse til at skilte til havn ved frakørsel 42.
Begrundelsen for Vejdirektoratets afgørelse var, at der kun er én frakørsel fra motorvejen til Korsør.
Hvis der skal skiltes ved en motorvejsafkørsel med skiltet »Havn«, er der to betingelser i forhold til de regler, der gælder i dag, der skal være opfyldt.
For det første skal der være flere frakørsler fra en motorvej til samme by, så man altså kan være i tvivl om, hvilken man skal vælge.
For det andet skal der være enighed mellem den lokale kommune og Vejdirektoratet om, at det er hensigtsmæssigt at lede trafikken til havnen via en bestemt af disse frakørsler.
Det gælder f.eks. Aabenraa, hvor der både er afkørsel 70, 71 og 72.
Der er derimod som nævnt kun én afkørsel til Korsør, og der er derfor ikke nogen risiko for, at man kører fra ved den forkerte afkørsel, hvis man skal til Korsør Havn.
Afslutningsvis kan jeg i forhold til den konkrete sag om Korsør Havn opfordre til, at man drøfter spørgsmålet med Slagelse Kommune med henblik på at forbedre skiltningen på det kommunale vejnet til Korsør Havn.
Henrik Brodersen (DF), 2016-10-26:
Den ene hedder 43 og er i Halsskov, og det er faktisk der, problemet ligger, i og med at hvis der er nogle af kunderne til Korsør Havn, der får taget den afkørsel, så kører de ind over Halsskov, som er en gammel bydel, og så belaster de faktisk nogle temmelig små veje.
Det gør vores kunder som regel kun den ene gang, fordi de godt kan se, hvor bøvlet det er.
Og vi gør også alt, hvad vi kan, for at fortælle dem om den primære vej, som de kan bruge.
Det er derfor, at der i sin tid blev taget det initiativ til at søge om at få sat dem her op.
Jeg mener jo, at når det kun drejer sig om, om den enten skal hedde M 9 eller M 11 containerhavn eller færge, så kunne man måske opfinde en anden, hvilket primært gjorde, at man kunne få dem.
Henning Hyllested (EL), 2016-10-27:
Man kan jo godt konstatere, at Enhedslisten ikke er en del af forligskredsen fra den her forhandling.
Det er jeg enig i.
Men der er i og for sig også skabt et dobbelt pres, for man har samtidig sluppet en stribe konkurrenter løs på postmarkedet, og der indgår jo ikke nogen som helst form for befordringspligt i de forsendelser, de ligesom prøver at tage sig af.
Og det er mange gange virksomheder, som anvender underbetalt, i bedste fald lavt betalt, arbejdskraft af forskellige typer.
Spørgsmålet er i virkeligheden, om man ønsker at opretholde et professionelt postvæsen og så egentlig betale det, det koster.
For vi snakker virkelig om at være i en overgangsperiode.
Det er jo ikke noget, der fortsætter for tid og evighed.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-10-27:
Jeg synes, det er sådan en frisk bemærkning fra Enhedslistens side at sige, at vi har sluppet en stribe konkurrenter løs.
Altså, det er heldigvis noget, markedet selv sørger for.
Vi opstiller nogle rammer herinde i Folketinget, nogle lovmæssige rammer, og fagforeningerne forhandler nogle overenskomster.
Og inden for de rammer kan man selvfølgelig starte alt mulig lovlig virksomhed.
I Venstre er vi sådan set ikke bange for konkurrence.
Vi har en holdning om, at det dybest set fører til mere effektivitet og bedre service; det ser vi inden for en lang række områder.
Men den er udfordret, det er der ingen grund til at lægge skjul på.
Nu har vi lavet en aftale, der rækker frem til og med 2019, men det er klart, at vi nok vil se en fortsat dalende brevmængde.
Og så må vi jo om et par år forholde os til, hvad vi så gør næste gang, for befordringspligten er udfordret.
Men vi ønsker jo også at skabe vished for, at alle husstande i Danmark kan få deres post, så det er det felt, vi arbejder i.
Og der kan vi måske fremadrettet alliere os med den private sektor i stedet for at se det private som fjenden, som nogle har en tendens til.
Så kunne man måske lave nogle spændende samarbejdsrelationer i fremtiden.
Jo, jo, men nu er brevposten jo ikke det eneste, vi taler om her.
Altså, der er også pakker og andre ting.
Eksempelvis har man fundet nogle rigtig gode løsninger på Fanø, som kunne inspirere andre dele af landet.
Så jeg ser ikke de private aktører som sådan nogle bussemænd, der nu kommer væltende ind og skraber til sig.
Og så noterer jeg også med tilfredshed, at Post Danmark jo er i fuld gang med at omdanne sig og forny sig, bl.a. for at få en større del af pakkemarkedet og andre ting.
Villum Christensen (LA), 2016-10-27:
I vores ordførers fravær skal jeg oplyse, at under de nuværende meget vanskelige tider for postvæsenet ser vi det som en fordel for selskabet, hvis man afskaffer A-brevet som befordringspligtigt brev og derefter gør det gamle B-brev til hovedprodukt, der skal leveres inden for 5 dage, som det er nævnt.
Med et fald på over 80 pct. for almindelige A-breve på få år vil det selvsagt være nødvendigt at lempe denne befordringspligt, så man i højere grad matcher den reelle efterspørgsel.
Det vil naturligvis kræve særdeles gode pædagogiske evner, hvis man skal italesætte det her som en serviceudvidelse.
Tiden er altså løbet fra snailbrevet, hvilket vi jo selv har lovgivet os til herindefra, når den offentlige sektor kommunikerer med borgerne.
Vi håber så selvfølgelig, at det gamle danske postvæsen kan gøre sig lækker og attraktiv på nethandel og pakkemarked.
Vi lægger vægt på, at omkostningseffektiviteten holder i postvæsenet og kan godtgøres på en transparent måde, og er derfor tilfredse med, at selskabet er forpligtet til at indhente godkendelse af taksten i Transportministeriet, når det gælder breve op til 50 g.
Det må være det næstbedste, når konkurrencen ikke er helt fri.
Med disse ord vil vi anbefale lovforslaget.
Henrik Brodersen (DF), 2016-10-27:
Jo, det kunne man jo godt have valgt.
Altså, så ligger det bare et helt andet sted, nemlig at vi så på finansloven hvert evig eneste år skulle finde noget i retning af ½ mia. kr., og der var Dansk Folkeparti altså ikke.
Vi mener stadig væk, at vi skal have et postvæsen, og vi mener også, vi skal gøre det muligt for dem at drive en virksomhed.
Men at det lige pludselig skulle gå hen og være noget, hvor staten finansierer det, når folk kommunikerer med hinanden via almindelige breve,
der var Dansk Folkeparti altså ikke.
Henning Hyllested (EL), 2016-10-27:
Det er jeg enig i.
Det er en udvikling, der finder sted, og der er selvfølgelig en eller anden overgangsordning, som man så er nødt til at finde noget finansiering til.
Derfor kunne man jo godt have drøftet muligheden, men jeg kan da godt regne ud, at det har man ikke ønsket i forligskredsen.
Men man kunne supplere med noget statsstøtte, det gør vi med andre virksomheder.
Altså, vi kunne jo ikke drømme om at fjerne al statsstøtte til f.eks. DSB og så alligevel bede dem om at leve op til befordringspligten døgnet rundt mindst én gang i timen på alle linjer.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-10-27:
Jamen det er jeg langt hen ad vejen enig med spørgeren i.
Og lad mig først svare på den del, der vedrører, om Post Danmark skal på finansloven.
Det mener jeg ikke at Post Danmark skal.
Jeg tror ikke, det ville gavne virksomheden på nogen måde.
Jeg tror, vi bliver nødt til at finde en facon, hvor der kan drives postvirksomhed under kommercielle vilkår på den måde, som man kender det i dag.
Men jeg er enig med spørgeren i, at det har været meget uhensigtsmæssigt, at regeringen ikke har taget et mere samlet ansvar for Post Danmark, i forbindelse med at man lavede den her ændring af momsudlægsreglerne.
Og vi har jo også sagt klart i postforligskredsen, at vi opfordrede regeringen kraftigt til, at der skulle være en dialog mellem Post Danmark og Skatteministeriet i forhold til at finde en løsning på problemet.
Roger Matthisen (ALT), 2016-10-27:
Tak, formand.
Tak for det.
Med hensyn til L 14 er der allerede kommet gode redegørelser fra ordførerne, så det vil jeg ikke gå så langt ind i.
Vi står med nogle udfordringer.
Der er, som vi lige har hørt, et fald i brevmængderne på op til 80 pct.
Det skal håndteres.
Jeg synes egentlig, at lovforslaget opstiller nogle gode parametre for en virksomhed, der er valgt til at skulle operere på markedsvilkår og ikke have statsstøtte eller være på finansloven.
Lad mig starte med småøerne.
Jeg synes, det er super dejligt og fornuftigt, at 23 af småøerne nu kan blive anerkendt med eget postnummer.
Det er glædeligt, for det viser, at vi er lydhøre og stadig væk prædiker om og ønsker en ligeværdighed i forhold til vores øer.
Post Danmark skal tilpasse sig.
Der er ikke noget gøre.
Jeg tror egentlig også, at vi snakker om en provisorisk lovgivning eller i hvert fald en lovgivning, der skal eksistere i en periode, fordi vores digitale udvikling heldigvis kommer til at levere, er jeg tryg ved, en masse gode platforme til vores seniorborgere og pensionister, i forhold til hvordan de så klarer deres kommunikation i fremtiden.
Det ser vi masser af gode udviklinger af.
Så kort sagt: Alternativet kan støtte lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2016-10-27:
Det er jo sjældent, at det kan lade sig gøre at opfylde to modstridende ønsker på samme tid, for på den ene side og af rigtig mange gode grunde er det godt, at vi får digitaliseret samfundet, og på den anden side ønsker vi også fortsat at have et godt postvæsen, men det, der er sket, er jo, at vi er gået hen og blevet naboer i informationssamfundet, og det er den situation, forligskredsen har valgt at tage udgangspunkt i.
For vi må jo bare konstatere, at det er meget sjældent i dag, at folk sender breve, og derfor er vi endt med den her aftale.
Det er en træls aftale, men den er nødvendig.
Vi har jo sådan set åbenlyst sagt, at vi har valgt et dyrere produkt og ladet det matche af en dårligere service, men det har været nødvendigt, fordi det er sådan, virkeligheden ser ud, og det har været nødvendigt for at kunne opretholde det, som også for SF var det vigtigste, nemlig at kunne opretholde befordringspligten.
Så vil jeg til gengæld sige, at jeg synes, at vi i de senere måneder lidt for ofte har fået meldinger fra ansatte i Post Nord om manglende inddragelse og manglende brug af de ressourcer og de ideer og den kreativitet, der jo også er blandt de ansatte i Post Nord.
Jeg er også overrasket over, at vi så ofte skal høre om problemer med quickbrevene, hvor folk betaler en meget høj pris, og hvor offentlige institutioner også betaler høje priser for at få sendt breve hjem til borgerne – det kan være om prøver fra hospitaler – og at de ikke kommer til tiden.
Det kan jeg være forundret over, og det er noget, som vi må have en rimelig forventning om at Post Nord får rettet op på.
Til sidst vil jeg sige, at SF deler Socialdemokratiets forundring over, at regeringen ikke har været bedre til at optræde som et kollektiv og på den måde få afklaret problemerne om ændringerne af fortolkningerne af momsreglerne.
Men som forslaget foreligger, stemmer SF for.
Henning Hyllested (EL), 2016-10-27:
Ja, sådan går det jo, når man gør virksomhederne til private virksomheder.
Så kan man ikke sådan bare gå og spørge i øst og vest og få en masse oplysninger.
Vi har jo sådan set det samme forhold på jernbaneområdet.
Vi kan heller ikke få de samme oplysninger hos Arriva, som vi kan få hos DSB.
Jeg er rigtig, rigtig glad for transportministerens svar på spørgsmålet om de ældre.
Jeg kunne selvfølgelig sige, at det jo kunne være, at vi kan skubbe lidt til Post Danmark, hvis vi nu kommer med et ændringsforslag i forbindelse med lovbehandlingen her om, at sådan skal det være.
Det kunne man jo godt forestille sig.
Men det er et rigtig godt svar, det er jeg rigtig glad for, og det tror jeg at der er rigtig mange i Dansk Blindesamfund og i det hele taget ude blandt de blinde i vores samfund som er glade for.
Så vil jeg om det der med moms sige: Jamen vi ændrer jo vilkårene for Post Danmark.
Det er det, der sker.
Jeg er da enig med ministeren i, at vilkårene skal være ens.
Der skal være fair vilkår, og det var sådan set også det, jeg sagde i min ordførertale.
Derfor synes jeg måske, at det, der kan kritiseres, er, at man ikke afventede en aftale, til man også, hvad skal man sige, havde Skatteministeriet med på det, så Post Danmark var klar over, hvad fremtiden bringer, også økonomisk.
Der er ikke ret mange private virksomheder, som vil finde sig i ikke at kende deres økonomi sådan 3-4-5 måneder eller ½ år frem i tiden.
Det er jo et Post Danmark på regulære markedsvilkår uden statsstøtte.
Har det aldrig strejfet Socialdemokraterne i de her forhandlinger, som man er indgået i, at det jo også kunne være en mulighed med statsstøtte for at have et professionelt postvæsen, der lever videre og kan levere en ordentlig – lad os kalde det det – befordringspligt? Jeg vil spørge lidt om det samme i forbindelse med momsproblemet, som ordføreren selv nævnte i sin tale og sagde: Hvad er det for noget, der sådan lige pludselig kommer ind ad bagdøren eller ind fra højre, eller hvad man skal sige?
Og der er jeg helt enig med ordføreren.
Men hvad har Socialdemokraterne i forhandlingerne ligesom gjort for at stoppe det her?
Har man opereret med muligheden for at sige: Jamen så skal vi ikke forhandle den her postaftale færdig, før vi ved, hvad vilkårene er for postvæsenet?
Det er jo en urimelig situation at sætte en virksomhed i, at man faktisk ikke kender sin fremtid økonomisk.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-10-27:
Nu vil jeg sige, at jeg altid bestræber mig meget på at svare alle folketingsmedlemmer godt og grundigt på deres skriftlige spørgsmål, herunder også hr. Kim Christiansen, så jeg skrev faktisk selv ved forelæggelsen, at jeg gerne ville vide, om jeg kunne instruere, altså give en instruktion om, at jeg ønskede tallet oplyst.
Det fik jeg så at vide at jeg ikke kunne.
Derfor skal jeg sørge for, at det også kommer på dagsordenen ved det møde, vi har med PostNord.
Kim Christiansen (DF), 2016-10-27:
Det var da et kort svar.
Men bør det være korrekt?
kan jeg så spørge ministeren om.
Burde der ikke være en vis åbenhed om det?
Lige om lidt skal vi sikkert også se cykelløb igen, hvor Post Danmark er storsponsor for Post Danmark Rundt – nu kan være, det kommer til at hedde Post Norden Rundt, det bliver noget af en cykeltur, men lad det ligge.
Men som storaktionær i den her statslige virksomhed, hvor der bliver fyret medarbejdere derude, der er mennesker, som mister deres arbejde, må der da være en mulighed for at finde ud af, hvad de har brugt på de her foreteelser, og hvad de ønsker at bruge på dem i fremtiden.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-10-27:
Ja, det er korrekt.
Kim Christiansen (DF), 2016-10-27:
Tak for det.
Det, jeg kunne tænke mig at høre ministeren om, og jeg har stillet et skriftligt spørgsmål til ministeren om det, er det, at Post Danmark selv i lyset af deres dårlige økonomi alligevel mente, man havde midler nok – nu hører vi også, at man sparer på blindeforsendelser osv. – og man havde dog økonomi til at føre en storstilet reklamekampagne i de danske medier og på tv osv., og det er jo ikke nogen billig foreteelse, for at fortælle hele den undrende befolkning, at nu skulle postbuddene ikke være røde mere, nu skulle de være blå fremadrettet.
Det har man altså åbenbart midler til, sådan noget – jeg kalder det tant og fjas.
Oven i købet mener jeg, at der er lidt urent trav i forhold til den aftaleperiode, og hvornår det egentlig blev besluttet, at de ikke skulle være røde mere – men det kan jeg spørge om en anden gang.
Men jeg har fået det svar fra ministeren, at det ønsker Post Danmark ikke at oplyse.
Det vil sige, at Post Danmark ikke ønsker at oplyse en af deres store aktionærer om, hvor mange penge de har brugt på den markedsføringskampagne.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-10-27:
Det vil jeg være imødekommende over for at sætte på dagsordenen, når vi mødes med PostNord.
Henrik Brodersen (DF), 2016-10-27:
Jeg er meget glad for ministerens imødekommenhed, for det er jo vigtigt, at det her fungerer, ikke bare af samfundsmæssige hensyn, men da i særdeleshed også af hensyn til den, der måske går glip af en operation, som kan have betydning for førligheden eller andet.
Så jeg er meget opmærksom på, at vi får snakket os til rette, så vi er sikre på, at produktet bliver leveret.
Jeg vil gerne starte med at kvittere ministeren for at tage hånd om det her.
Det var jo ikke et spørgsmål om, at det skulle gøres; det var et spørgsmål om, at det blev gjort.
Og det var fem minutter i tolv, for ellers havde vi måske stået i en situation, hvor vi slet ikke havde haft noget postvæsen, hvis det var væltet, og dermed også havde haft en forpligtelse over for de tusindvis af tjenestemænd, som blev berørt af det.
Mit spørgsmål lyder sådan: Nu er det blevet tilkendegivet fra flere steder, at det, efter de her nye regler er blevet indført – og jeg er fuldstændig bevidst om, at man selvfølgelig også lige skal lære produktet at kende osv. osv. – kan ske, at eksempelvis en offentlig myndighed som f.eks. et sygehus sender et brev til en ældre og bekoster det, det koster at sende et quickbrev, og det så ikke når frem, så det ældre menneske ikke får sin indkaldelse til sygehuset, og der derved måske også står et helt lægehold og venter på vedkommende.
Har ministeren en dialog med PostNord om, at der bliver strammet op på det her?
Karsten Hønge (SF), 2016-10-27:
Altså, helt nyt på området er det nu ikke, at vi har andre operatører.
Vi har jo haft budcentraler i Danmark i 100 år, hvor vi har haft private, der kører rundt med pakker, så det er jo ikke usædvanligt.
Men jeg synes bare ikke, at det er svaret på udfordringen at sige, at fordi vi synes, det ser svært ud – hvad det gør – fordi vi kan have gode grunde til at have stærke følelser for folk, der kommer fra gode, vellønnede, velordnede forhold, og som nu kommer ud på et meget mere usikkert marked, så putter vi statspenge ind i at opretholde arbejdspladser mere eller mindre for arbejdspladsernes skyld.
Det synes jeg ikke er en linje, der holder.
Svaret må være, at vi stoler på, at de faglige organisationer er stærke nok til at kunne forsvare ordentlige arbejdsforhold.
Henning Hyllested (EL), 2016-10-27:
Hvorfor ligger det SF så fjernt at tænke den tanke, at det godt kunne være, at staten skulle investere i, at vi fortsat opretholder en professionel postvirksomhed med gode ansættelsesformer og gode lønninger for de ansatte, vel vidende at tingene selvfølgelig ændrer sig, og at digitaliseringen skrider frem, men at man jo investerer i en overgangsperiode, så vi ikke får en unfair konkurrence fra postfirmaer, pakkefirmaer, eller hvad det alt sammen hedder, som i vid udstrækning anvender underbetalt arbejdskraft?
Det er det ikke dem alle der gør, men en del.
Karsten Hønge (SF), 2016-10-27:
Jeg tror, det er en reel bekymring, ansatte i Post Nord kan have.
Vi har jo et arbejdsmarked, der på bestemte områder er i opbrud, og hvor lønarbejderne ser en noget utryg fremtid i møde, fordi de ansættelsesformer, der har været i stabile firmaer som Post Danmark tidligere, ikke på det her område fremover kan levere den type arbejde, som de har gjort indtil nu.
Men det skyldes jo, at virkeligheden har forandret sig, og at der derfor kommer nye ansættelsesformer frem.
Men svaret er bare ikke, at vi så laver en aftale, hvor vi poster statspenge ind i at opretholde et firma, der har de gode ansættelsesforhold.
Svaret må jo være, at vi stoler på, at de faglige organisationer er i stand til at tilkæmpe sig ordnede og regulerede overenskomstmæssige forhold, også i de firmaer, der kommer ind på markedet.
Henning Hyllested (EL), 2016-10-27:
Jeg bliver selvfølgelig nødt til at spørge ordføreren, som jo også er arbejdsmarkedsordfører for SF, om, hvad han siger til, at tillidsrepræsentanter for de ansatte forudser, at den aftale, som her er indgået, og som SF deltager i, har en indbygget fare for, at det fremtidige Post Danmark eller Post Nord, eller hvad det hedder, bliver baseret på midlertidigt ansatte, på vikarer og timelønnede.
Det er jo ikke nogen rar udvikling, og det er måske lige nøjagtig det, der er problemet: Man kommer faktisk fra en virksomhed med gode, vellønnede fuldtidsstillinger, og fordi man fra statens side ikke er parat til at betale det, det måske koster i en overgangsordning at bevare et godt postvæsen, også for de ansatte, så bliver man nødt til at ty til de her ansættelsesformer.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-10-27:
Jamen jeg vil bare sige, at når jeg sammen med ordførerne her laver et lovforslag, der jo retter op med hensyn til de muligheder, som Post Danmark har for at drive en god forretning – for det er jo det, vi gør – og vi samlet i forligskredsen påtager os, at vi godt ved, at vi forringer nogle forhold for folk, så har jeg det sådan, at hvis jeg laver nogle aftaler med folk – og jeg oplever, at jeg har lavet en aftale med Post Danmark – så lever man selvfølgelig op til at levere den vare, man udbyder, og jeg har ingen forståelse for, at man ikke gør det.
Så på baggrund af spørgsmålet her skal jeg nok sørge for, at der bliver afholdt sådan et møde; så kan vi sammen drøfte den sag.
Sophie Løhde (V), 2016-10-27:
Det her lovforslag handler jo om at sikre borgerne en bedre tilgængelighed til lægemidler.
Det gør vi jo, dels ved at vi sikrer en god vagttjeneste, så borgerne også har adgang til at kunne købe lægemidler på de skæve tidspunkter, dels ved at vi foreslår at indføre øget selvvalg af håndkøbslægemidler.
Det er også derfor, at lovforslaget bevidst er fremsat samlet og ikke som en ændring af apotekerloven og en ændring af lægemiddelloven hver for sig.
Så synes jeg jo også, at det her handler om at bruge Folketingets ressourcer på en fornuftig måde, og derfor synes jeg, det giver god mening, at det er et samlet lovforslag.
Og derfor ser jeg heller ikke nogen umiddelbar grund til at dele det.
Man kan sige, at den skepsis, som nogle partier giver udtryk for i dag, havde de ikke før folketingsvalget.
Roger Matthisen (ALT), 2016-10-27:
Jeg kan høre, at der er en række ordførere, som siger, at de godt kan støtte op om den første del af lovforslaget, men ikke den anden del.
Kunne ministeren være interesseret i at dele lovforslaget op i to?