Kaare Dybvad Bek (S), 2020-04-28:
Jeg vil først sige tak for debatten.
Vi er jo kommet vidt omkring med, hvem der må eje boliger, hvad vi mener om andelsboliger, Huset på Christianshavn og mange andre gode temaer.
Regeringen har som ambition, at alle skal kunne bo i vores største byer, uanset om man kører bus, eller om man er direktør.
I de senere år har vi så oplevet, hvordan en ny gruppe af meget aggressive boligspekulanter er gået på opkøb i de private lejeboliger i vores storbyer, ikke mindst i København.
Med en relativt begrænset investering har man kunnet opnå et meget stort afkast, men desværre også ved hjælp af metoder, som vi normalt slet ikke kender i Danmark: Lejere har fortalt om chikane, trusler, penge under bordet og bagefter om fordobling, tredobling af huslejen.
Det skal vi selvfølgelig ikke acceptere, og derfor vil regeringen med de her lovforslag sætte ind over for udlejere, som ikke kan opføre sig ordentligt, og sikre de billigste lejeboliger i vores store byer.
Lovforslagene er en udmøntning af den politiske aftale fra 30. januar om initiativer mod kortsigtede investeringer i private udlejningsboliger, som blev indgået mellem regeringen, SF, DF, Enhedslisten og Alternativet.
For det første foreslår vi spekulantstop, som består af en karensperiode, hvorefter der ikke kan udlejes lejemål med en husleje efter boligreguleringslovens § 5, stk. 2, i 5 år efter ejendommens overtagelse.
For at undgå omgåelse aktiveres karensperioden ved enhver form for kontrolskifte, hvor 50 pct. eller mere af kontrollen skifter hænder.
Disse undtages af karensperioden.
For at undgå tab for andelshavere undtages andelsboligforeninger, som er stiftet før lovens ikrafttræden.
På den måde vil de andelsforeninger ved et salg af deres ejendomme ikke være omfattet af karensperioden.
Senere salg af disse ejendomme vil heller ikke omfattes.
Det er desuden som led i den grønne omstilling foreslået, at hvis ejendommens energimærke løftes tre niveauer eller forbedres med mindst 3.000 kr. pr. m 2 inden for en periode på 2 år, skal karensperioden ikke finde anvendelse.
Det er forhåbningen, at langsigtede investorer vil kunne se fordelen i at medvirke til den grønne omstilling.
For det andet foreslår vi at styrke det grønne energikrav.
Det betyder konkret, at energikravet til ejendommen, hvor udlejeren ønsker at benytte den favorable lejefastsættelse efter § 5, stk. 2, forhøjes fra D til C.
I tilknytning hertil er det foreslået, at det alternative energikrav, som i dag kan opfyldes, ved at lejeren udfører energiforbedringer på 430 kr. pr. m 2 , erstattes med et krav om, at ejendommens energimærke forhøjes to niveauer.
Der er dermed foreslået en ordning, som omfatter de muligheder for at opfylde energikravet i § 5, stk. 2, så der tillige gives ejendomme, som har vanskeligt ved at opnå en energiramme C, en alternativ mulighed for at opnå de skærpede energikrav.
Hvis vi skal i mål med målsætningen om en CO 2 -reduktion på 70 pct. i 2030, er vi nødt til at indtænke den grønne omstilling, så den går på tværs af alle politikområder.
Det gør vi derfor også i dette indgreb mod kortsigtede spekulanter.
De foreslåede ændringer giver udlejeren et stærkt incitament til at energirenovere de ældste private udlejningsejendomme, hvilket vil reducere energiforbruget i det private udlejningsbyggeri.
I 2030 forventes energibesparelserne at udgøre i størrelsesordenen 190 mio. kWh.
Det vil med de nuværende energipriser give lejerne en varmebesparelse på i størrelsesordenen 125 mio. kr.
For det tredje foreslår vi at indføre en huslejebremse.
Efter den gældende ordning i boligreguleringslovens § 5, stk. 2, kan huslejen for gennemgribende forbedrede lejemål fastsættes til et beløb, som ikke væsentligt overstiger det lejedes værdi.
Regeringen foreslår at afskaffe det væsentlighedskrav, så huslejen for boliger efter § 5, stk. 2, ikke længere må overstige det lejedes værdi.
Det indebærer, at huslejen højst kan udgøre det lejedes værdi og dermed ikke ligger over det lejedes værdi med en størrelsesorden på 10 pct., som er den gældende praksis.
Væsentlighedskravet har reelt virket som en prisspiral, der har været med til at drive huslejen i vejret på de gennemgribende renoverede og moderniserede boliger til et niveau, som nogle steder er helt urimeligt.
Huslejebremsen vil derfor sikre, at den stigning i huslejeniveauet, som vi har set, vil blive dæmpet fremover.
Regeringen ønsker også at tage et opgør med den utryghed, som mange lejere naturligt oplever, når deres udlejer pludselig forsøger at presse dem ud af deres private hjem – eksempelvis når man bliver tilbudt meget store pengebeløb under bordet.
Derfor skal det være forbudt at tilbyde lejere penge for at bringe lejemålet til ophør.
På den måde vil det tillægges større vægt, når der sammenlignes lejemål, som har en leje, der allerede har været prøvet i et nævn eller ved en domstol.
Vi foreslår også, at lejerne får et større kendskab til afgørelser afsagt om lejeforhold i ejendommen, og det sker, ved at udlejer pålægges at oplyse beboerorganisationen eller lejere om afgørelser, hvor lejeren får helt eller delvist medhold.
Jeg kan ikke huske den præcise ordlyd af, hvad min departementschef sagde, men jeg husker det også, som om det var noget i den boldgade, som hr. Jens Rohde nu fremlægger.
Essensen er jo, at vi arbejder med en DCF-model.
Det er ikke os, der har bestemt, at man skal arbejde med den; det er den ekspertgruppe, som alle partier i Folketinget, så vidt jeg husker, stod bag, der har besluttet, at det er den måde, man opgør det på.
Og der er det altså ikke muligt, sådan som jeg har fået det fremlagt, at kombinere det.
Det kan man være utilfreds med, men essensen for mig er, at det, der har været stor diskussion om, nemlig karensperioden, som vil stoppe kortsigtede spekulanter fra at få et lige så stort overskud, ikke har en betydning, og det synes jeg er centralt.