runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-06:
Lad os tale lidt om retssamfundet.
Igennem flere år har EU kritiseret lande som Polen og Ungarn af forskellige årsager og også med en vis ret.
Folketinget er fulgt trop, og den danske regering ligeledes.
Så har der været et valg i Polen, og der er kommet en ny regering til.
Som noget af det første valgte den nye polske regering at storme, hvad der svarer til DR i Polen.
De sendte politibetjente ind og begyndte en voldsom udrensning, faktisk i et omfang, som ikke engang den tidligere regering havde stået for.
Der har været total tavshed fra EU, fra Folketinget og fra den danske regering.
Hvorfor har man ikke sagt noget?
Kim Valentin (V), 2024-02-06:
Bagtæppet er jo, skal vi lige huske, hr. Alex Ahrendtsen, at den tidligere regering gjorde de statsejede medier til en del af deres presseberedskab, kan man næsten sige, altså deres medievirksomhed.
Så det, der skete, da der kom en ny regering til, var, at der skulle ryddes op, sådan at man kunne få lavet en uafhængig presse i Polen.
Det kan godt være, at det var en lille smule for hårdt.
Det skal jeg ikke kunne sige; jeg bor ikke selv i Polen.
Men det vigtige er, synes jeg, at der skabes en uafhængig presse i Polen, og at man får ryddet op i de strukturer, som der var under den tidligere regering.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-06:
Det er jo konklusionen.
Synes Venstres ordfører virkelig, at det var i orden, at den nuværende polske regering sendte politibetjente ind på en mediestation for at rydde op?
Alexander Ryle (LA), 2024-02-06:
Vi skal jo ikke gøre forskel på lande som Polen og Ungarn eller andre lande.
Der skal være de samme høje standarder.
Jeg må så indrømme, at jeg ikke sådan er superskarp lige på det der, for jeg har ikke, tror jeg, fulgt nok med.
Men vi er jo nødt til at være lige så kritiske nu, som før der var et valg.
Det skal jo ikke ændre sig, bare fordi der kommer en ny i præsidentstolen.
Så ja, jeg tror, jeg vil lade det være mit svar, og så vil jeg lige læse op på det og så give et bedre svar bagefter.
Henrik Møller (S), 2024-02-06:
Nu kan jeg ikke huske den endelige formulering, som kom ind, men det var det der med, at vi blev enige om i forbindelse med den europapolitiske aftale, at vi skulle følge det her område for at se, hvad det kunne give af problemer og udfordringer i forhold til det her.
Som jeg har forstået det, er der en oversigt under udarbejdelse, hvor vi ligesom kan se, hvor det er, udfordringerne og problemerne for Danmark er i forbindelse med det her.
Igen vil jeg sige, at samarbejdet ikke er statisk.
Altså, nogle gange udvikler tingene sig i en retning, som gør, at de positioner, man har, giver det mening at rykke ved.
Men vi har jo ikke lagt skjul på, at vi som udgangspunkt synes, at vi ikke på nuværende tidspunkt kan se for os, at vi skal ud og have en folkeafstemning om den del.
Det er måske ikke nødvendigvis kun i forhold til indholdet, men det er lige så meget, i forhold til om vi har den danske befolkning med med hensyn til sådan en kommende afstemning.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-06:
Tak for det, og tak for en fin gennemgang.
I den europapolitiske aftale blev vi jo enige om, at vi skulle stirre stift på retsforbeholdet – holde øje med det tror jeg vi skrev.
Derfor har jeg selvfølgelig en forventning om, at hr. Henrik Møller siden aftalen har holdt meget øje med retsforbeholdet, og så vil jeg bare høre ordføreren: Hvad ser ordføreren?
Tak for det.
Det var jo, fordi hr. Alex Ahrendtsen sagde, at jeg ikke kunne lide ordføreren eller budbringeren, og det udtalte jeg mig på ingen måde om.
Jeg udtalte mig bare om, hvorvidt det var den rigtige budbringer, og det mener jeg ikke det var.
Derfor vil jeg bare høre hr. Alex Ahrendtsen, om man ikke erkender, at man måske kunne have tilgået et sådant beslutningsforslag på en lidt anden måde og have søgt en bredere tilslutning i Folketinget og opbakning fra landsstyret på forhånd, sådan at vi kunne have samledes om det her budskab, som mange jo er enige om.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-06:
Dansk Folkeparti stod til søs, fordi vi havde et mål.
Radikale Venstre har så hægtet sig på og sidder i gummibåden og skælder ud, fordi vi stod til søs.
Det er muligt, at vi ikke skulle have stået til søs, men at vi skulle have stået inde på kajen og have råbt.
Men vi valgte at handle, og vi har så også fået en debat ud af det, og det har trods alt bevirket, at de færøske folketingsmedlemmer har haft en mulighed for at påvirke regeringen, så de kan gøre lidt mere, end de har gjort hidtil.
Om det er nok, vil tiden vise.
Så kan det jo være, at Dansk Folkeparti om et års tid vil prøve at søge Folketingets samlede opbakning til et eventuelt beslutningsforslag, hvis vi ikke er kommet videre.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-06:
Jo, og det andet, som hr. Alex Ahrendtsen så fremførte, var, at Dansk Folkeparti var det eneste parti, der ligesom gjorde noget her.
Anerkender ordføreren ikke, at en stribe af partier hernede i salen både i pressen, i forhandlinger om en europapolitisk aftale og i dialogen omkring den færøske handelsaftale med Rusland har fremført et stærkt ønske om, at man fra EU's side gik ind og tilbød færingerne en langt stærkere handelsaftale for netop at sikre en tættere tilknytning til EU?
Er det ikke rigtigt, at det har stort set samtlige ordførere her i salen udtrykt?
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-06:
Jo, men tidligere har det jo været et splittet Folketing, i og med at en række partier anklagede Færøerne for deres fiskeriaftale med Rusland.
Og derfor var det nok lidt svært for os at se det her enige Folketing.
Det er rart, at vi nu står bag Færøerne.
Det har den her debat trods alt vist.
Det glæder vi os over.
Vi håber, vi når resultatet, så vi om kort tid, gerne inden for et år, har en frihandelsaftale mellem Færøerne og EU.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-06:
Hvad er Socialdemokratiets holdning til flertalsafgørelser i EU?
Henrik Møller (S), 2024-02-06:
Jamen altså, som udgangspunkt er der jo i dag allerede flertalsafgørelser i EU på udvalgte områder.
Men der, hvor der har været diskussion, har været på det forsvars- og sikkerhedspolitiske område.
Der har vi sagt i forhold til nogle af de der sikkerhedsmissioner, hjælpemissioner osv., at vi godt kan være med til at åbne for, at man kan drøfte og diskutere den her del.
Men når vi snakker om delen om f.eks. at sende styrker ud osv., er det et nationalt anliggende, og der gælder vetoretten sådan set stadig væk.
Så jeg synes, at vi stadig væk har steder, hvor der er flertalsafgørelser.
Vi har ingen indvendinger.
Det skal være inden for de traktatmæssige rammer, når vi snakker flertalsafgørelser.
Vi er sådan set også åbne for det, som jeg tror at man kalder passarellebestemmelserne, altså det her med en konstruktiv afståelse.
Det er bare det her med, at vi på det udenrigspolitiske område oplever en anden verden, end der var tidligere, da de her systemer blev lavet.
Så der er vi åbne for, at man kan diskutere det her, men det er ikke en blankocheck.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-06:
Tidligere har Socialdemokratiet været modstander af flertalsafgørelser.
Nu har man så åbnet for det.
Ordføreren svarer ærligt.
Er det ikke sådan, at Socialdemokratiet efter europaparlamentsvalget vil være yderligere åbne over for flere flertalsafgørelser i EU?
Henrik Møller (S), 2024-02-06:
Altså, det er jo et hypotetisk spørgsmål.
Det er bare lige for at sige, at det, der har gjort, at forandringerne er kommet, jo er, at verden ændrer sig. Hvis verden var statisk, var det nemt at have nogle holdninger, der ikke rykkede sig eller flyttede sig, men verden er jo dynamisk.
I forhold til samarbejdet i EU og ikke kun om Ukraine – det var noget af det, jeg ikke kom ind på – med både Polens og Ungarns tilgang til både deres indenrigspolitik og udenrigspolitik er hele den blokering af noget af det, der kan være vitalt og centralt, problematisk, synes vi.
Så nej, jeg ser ikke, at vi åbner yderligere, men jeg kan ikke afvise, at det kan ske.
Det kommer an på, hvordan verden er.
Peter Kofod (DF), 2024-02-06:
Jamen det svar er jeg rigtig glad for, og det sætter måske også fingeren på et ømt punkt.
For det fylder ikke noget i medierne mere, for nu er det jo de rigtige, der krænker retsstatsprincipperne.
Så er det ikke noget, der sådan rammer fladerne hos Danmarks Radio eller TV 2 eller andre indholdsløse mainstreammedier på EU-området.
Men det, jeg gerne vil vide, er, om man så, når det her show fortsætter i Polen efter europaparlamentsvalget og Liberal Alliance måske endda er repræsenteret i den gruppe, hvor Donald Tusks parti sidder, og man – os, der har siddet i Europaparlamentet – nørder stemmelister igennem, vil kunne se Liberal Alliance forfægte principperne, uanset om det er venner eller fjender, der sidder i regering i Polen?
Karin Liltorp (M), 2024-02-06:
Tak for det.
Der er jo nogle af os, der fik en frisk overraskelse i sidste uge, da Enhedslisten kom med et forslag om, at vi skulle arbejde for et EU-direktiv, hvor der blev indført lærlingeklausuler og arbejdsklausuler, og det viste sig, at Dansk Folkeparti bakkede op om det.
Jeg må indrømme, at jeg blev lidt overrasket, for jeg tænkte jo netop, at det var et område, hvor Dansk Folkeparti faktisk ville insistere på, at EU ikke skulle blande sig.
Derfor vil jeg bare gerne have opklaret, om Dansk Folkeparti har ændret holdning og i virkeligheden tager imod EU's indblanding i danske arbejdsmarkedsforhold med sådan større positivitet end tidligere.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-06:
Vi har egentlig altid støttet arbejdsklausuler, f.eks. ude i kommunerne.
Det er en god ting til at sikre lærlinge og arbejdstagere.
EU kommer jo også med forslag, som vi stemmer for, f.eks. i Europaudvalget.
Det er jo ikke sort-hvidt.
Men der, hvor vi er bekymrede, hvad jeg også gjorde rede for i talen, er selvfølgelig i forhold til større tab af selvstændighed og vejen mod unionen og føderationen; det er vi dybt bekymrede for.
Karin Liltorp (M), 2024-02-06:
Det, som min forundring kom af, var, at det her netop var et område, hvor de fleste af os andre var meget enige om, at EU bare skulle holde sig væk.
Men der mener Dansk Folkeparti faktisk, at det er afgørende, at EU ligesom går ind og pålægger de enkelte lande klausuler.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-06:
Altså, Rusland er stærkt land med en leder, der er gået i krig.
Og jeg tror på, at en værdig måde at hjælpe på er ved at handle og skabe indkomst og arbejdspladser.
Derfor engagerer jeg mig i det her, og det har jeg gjort igennem hele mit liv, og i min virksomhed laver vi grundig, grundig due diligence på samtlige virksomheder, og de er ikke koblet til nogen af de konfliktaktører, der engagerer sig i angrebene mod de danske skibe.
Niels Flemming Hansen (KF), 2024-02-06:
Mange tak for det.
Jeg kender jo ordføreren som en helt igennem ordentlig mand, som altid er meget velforberedt, og jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordførerens take på, hvad Dansk Folkeparti egentlig forestiller sig, hvis man, som I jo ønsker, ikke var medlem af EU og ligesom stod alene.
Hvad tanker gør man sig så i forhold til Danmarks rolle i verden?
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-06:
Det er vores vision.
Vi tror på nationalstaten, vi tror på, at nationalstater er gode til at samarbejde, når man f.eks. forpligter sig på det indre marked-aftaler.
Niels Flemming Hansen (KF), 2024-02-06:
Jeg har bemærket, at nogle af jeres opstillede til europaparlamentsvalget er ude at tale om et nyt nordisk samarbejde, som skulle kunne lave nogenlunde det samme som EU og også kunne have en magt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-06:
Jeg ved ikke, om det er forbundet med realisme.
Vi gør det på forsvarsområdet, og det er en kæmpestor glæde for Dansk Folkeparti, at der er så meget, der forbinder os historisk, kulturelt, politisk, demokratisk, værdimæssigt og velfærdsmæssigt i Norden.
Det ville være en styrke, hvis vi kiggede mod hinanden frem for at opgive vores selvstændighed i EU.
Nej, pointen er, at vi sagtens selv kan lovgive om det, og det skal vi også gøre.
At EU så foreslår det, kan vi jo kun sige er en god ting.
Vi vil ikke have, at EU skal gøre det for os, vi vil hellere selv gøre det.
Peter Kofod (DF), 2024-02-06:
Det må hr. Christian Friis Bach jo selv stå på mål for.
Jeg vil sige, at det var et chok for os, der læste Ekstra Bladet den dag – det er vel nærmest beskrivelsen.
For Radikale Venstre er jo partiet, der ikke har noget imod at svinge sig op på moralens høje hest og belære os andre om, hvad der er rigtigt og forkert; hvad der er sort og hvidt; hvad der er rent og urent.
Men i den her situation synes jeg at ordføreren faldt totalt i vandet.
Og jeg elsker at dele sanktioner ud til forbrydere, og dem skal vi ikke støtte.
Men man kunne vel også, hvis man skulle følge ordførerens argumentation, sige, at der jo også er russere, som ikke kan lide Putin, og som vel også har mistet deres job, når vi ikke længere køber gas derfra.
Jeg støtter absolut sanktioner, fordi det er den eneste måde at slå ned på det på.
Men det undrer mig, at Radikale Venstre har sådan en blind plet.
Marianne Bigum (SF), 2024-02-06:
Mange tak.
Ordføreren har flere gange – også over for os andre –
bragt det her spørgsmål om afskaffelse af retsforbeholdet op, og SF mener også, at det skal afskaffes.
Men vi har jo ligesom haft en afstemning om det.
Ordføreren nævner så en masse udfordringer, dem ser vi også, og så siger ordføreren, at vi skal spørge danskerne til råds om de her ting, vi står over for.
Men dengang vi havde afstemningen i 2015, var verden jo heller ikke et sikkert sted, for der havde vi også ISIS, der havde vi også terror, og vi havde masser af gode grunde til at afskaffe retsforbeholdet; og det var også det, vi selv førte valgkamp for.
Vi mener jo ikke, at vi skal sætte det til afstemning endnu, fordi vi mener, at vi faktisk har spurgt danskerne til råds.
Hvad tænker ordføreren om det?
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-06:
Jamen det anerkender jeg jo fuldt ud.
Det var en kompliceret afstemning dengang, og der var jo spørgsmål, som kom til at dominere den afstemning, som måske ikke helt havde et fundament i det, man faktisk stemte om.
Migrationspørgsmålet kom til at fylde meget, i takt med at man lige præcis på det tidspunkt så store strømme af mennesker, der bevægede sig mod Europa.
Jeg er sikker på, at hvis danskerne for alvor forstår de barrierer, som retsforbeholdet sætter for os, hvis vi beskriver, hvordan det spænder ben for det grænseoverskridende samarbejde om at bekæmpe kriminalitet, og hvordan det i stigende grad står i vejen for, at vi også kan engagere os fuldt ud i at håndhæve retsstatsprincippet i forhold til de lande, som ikke opfylder det, hvis det bliver klart, så håber jeg, danskerne vil bakke op.
Der er gået 8 år, og jeg mener, at det er en vigtig samtale at genoptage endnu.
Marianne Bigum (SF), 2024-02-06:
Jeg vil bare spørge, om ordføreren er enig i – ordføreren nævnte selv miljøkriminalitet som noget af det – at der jo er mulighed for at anerkende, at vi har spurgt danskerne én gang og så samtidig sideløbende implementere noget af den her lovgivning, så vi kan stå imod de her udfordringer, vi står med.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-06:
Derfor synes jeg, det er en vigtig ting at diskutere og tage stilling til, for det kan komme, førend vi ved det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-06:
Hr. Christian Friis Bach svarede ikke rigtig på Morten Messerschmidts spørgsmål.
Vil hr. Christian Friis Bach støtte EU-sanktioner såsom f.eks. handelssanktioner mod det houthikontrollerede område?
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-06:
Altså, det er jo slet ikke noget, der er på bordet, og hvis houthierne optrapper deres konflikter, hvis de angriber nabolande, og hvis de bliver en i høj grad destabiliserende faktor, skal vi sætte ind, og så skal vi gå ind med alt, hvad vi kan, af sanktioner og tiltag.
Det er den situation, der fører til angrebene på de amerikanske baser, og som fører til houthiernes angreb på skibe.
Og det, der sker lige nu med vores tilgang houthierne, er jo, at vi kun har gjort dem stærkere, og at vi har gjort dem til folkehelte i det meste af den arabiske verden.
Vi har opnået præcis det modsatte af, hvad vi ønskede, og det er jo derfor, vi har været betænkelige ved den strategi, vi har valgt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-06:
Jeg hører mange hvis'er, og jeg hører uld i mund.
Kan det skyldes, at ordføreren har økonomiske interesser i området?
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-06:
Jeg tænkte nok, at spørgsmålet ville komme før eller siden.
Jeg vil først sige, at hvis jeg skulle pleje mine økonomiske interesser, ville jeg jo i den grad gå ind for, at man skulle skabe sikkerhed for skibsfarten, og det mener man jo i den amerikansk ledede koalition indebærer, at man bomber inde i Yemen.
Så kan man skabe sikkerhed for skibsfarten, og så ville min handel med Yemen kunne blive endnu nemmere Jeg vil også stilfærdigt nævne det faktum, at dem, jeg handler med, er ismailier, som faktisk er en gren af yemenitter, som historisk overhovedet ikke har involveret sig i konflikter, men tværtimod har talt for fredelige løsninger.
Peter Kofod (DF), 2024-02-06:
Jamen så vil jeg gerne spørge om en ting, når vi taler om sanktioner.
Hvad er egentlig mest moralsk forkasteligt: at købe gas af Putin eller at købe kaffe fra de houthikontrollerede områder?
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-06:
Nu vil jeg gentage, at jeg ikke køber kaffe af houthierne.
Men jeg tror inderligt på, at handel mellem lande kan bidrage til fred, indkomst og arbejdspladser, og hvis der er én ting, som der er brug for, er det præcis dét.
Derfor har jeg, siden jeg var ganske ung, engageret mig i fairtradebevægelsen og har engageret mig i at skabe samhandel mellem grupper i verden, som kan bidrage til netop dét, nemlig fred, indkomst og arbejdspladser, og de ting hænger snævert sammen.
Der er ikke krig i Rusland, men Rusland har angrebet et andet land med brutal militær magt og slået hundredtusinder af mennesker ihjel, og der skal vi stå op imod det, og der skal vi stå klar, og det har jeg bakket op om fra første færd.
Og hvis houthierne tager yderligere tiltag til at destabilisere en hel region, vil jeg også stå bag, at vi gør en indsats dér.
Men det, jeg gør i mit eget firma, er at handle for fred.
Alexander Ryle (LA), 2024-02-06:
Mit spørgsmål kommer faktisk også lidt i forlængelse af det, for jeg synes nogle gange, det er lidt svært at vide, hvor Dansk Folkeparti står, i forhold til om man skal være med i EU eller man ikke skal være med i EU.
Men er det Dansk Folkepartis politik, at Danmark skal melde sig ud af EU, eller er man bare sådan lidt uenig i, at der skal være en union?
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-06:
Vi vil gerne ud af EU på sigt, selvfølgelig efter at vi har spurgt folket, dvs. danskerne, og hvis danskerne siger ja til at blive i Den Europæiske Union, så må vi jo acceptere det.
Men vores politiske holdning er, at vi skal arbejde os hen imod en udmeldelse og så have en tilknytning, som f.eks. Schweiz eller Norge har, og en adgang til det europæiske indre marked, som vi støtter.
Marianne Bigum (SF), 2024-02-06:
Mit bud vil være, at det har noget med landbrug og fiskeri at gøre.
Men jeg vil sende et skriftligt spørgsmål over i stedet for.
Alexander Ryle (LA), 2024-02-06:
I min ordførertale var jeg rigtignok inde på det her med vigende støtte til Ukraine.
Jeg nævner jo som eksempel USA, men jeg nævner også andre EU-lande.
Vi har jo lige været i USA, hvor det i hvert fald var mit klare indtryk fra den tur, at hvis Trump kommer til, vil man stoppe med at sende penge til Ukraine.
Og i den nuværende situation med Biden i kontoret har man jo også meget svært ved at få sendt penge af sted til Ukraine.
Så nævner udenrigsministeren Tyskland og Holland, og på den seneste oversigt, jeg har set, var Tyskland oppe på at give 0,42 pct. af bruttonationalproduktet, og Holland 0,26 pct., hvor Danmark var på 0,93 pct.
Så er der ikke – set i lyset af at Trump måske kommer til, og at de andre lande ikke giver så meget – behov for, at de måske giver en lille smule mere?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-02-06:
Det korte svar på det spørgsmål er jo: Jo.
Og når jeg valgte at tage afsæt i hr. Alexander Ryles indlæg, var det såmænd ikke for at gå i rette med det; det var bare for at nuancere billedet.
Det er jo helt åbenlyst, at vi afventer, at der kommer en amerikansk pakke, som desværre er blevet et gidsel i et indenrigspolitisk spil og koblet op på hele grænsespørgsmålet.
Og man kan sidde med en fornemmelse af, at der måske er en potentiel republikansk præsidentkandidat i baggrunden, som af taktiske grunde måske slet ikke har nogen stor ambition om, at det der grænsespørgsmål, som kunne løse Ukrainespørgsmålet, bliver løst.
Nu har vi jo ikke nogen direkte indflydelse på amerikansk politik, men på vores egen, og det bedste gensvar på alt det er selvfølgelig, at Europa viser handleevne.
Den mulighed, Danmark har for at påvirke det, er, at Danmark viser handleevne, hvad vi også gør.
Det er klart, at når vi ikke bare pro rata, men også akkumuleret overgår Frankrig og Spanien og lande ude i Europa, som har en volumen, der er større end vores, skal det selvfølgelig bruges til over for de lande at argumentere for, at de skal til lommerne, og de skal ind på depothylderne, og de skal understøtte Ukraine.
Alexander Ryle (LA), 2024-02-06:
Så til et lidt andet spørgsmål, for der er jo så også meget snak om, at hvis Ukraine skal med i EU, bliver det hele dyrere.
Der skal sendes flere penge til Ukraine.
Er det regeringens holdning, at de kan findes inden for EU's eksisterende budgetrammer, eller er det regeringens holdning, at prisen for EU-medlemskabet skal stige?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-02-06:
Vores udgangspunkt er jo, at man for at kunne optage nye lande bliver nødt til at revidere sine egne mekanismer, for så vidt angår de lande, der allerede er i EU.
Betyder det så, at jeg kan stå og garantere, at der ikke kommer en ekstraregning?
Nej, det kan jeg ikke – det kan jeg ikke.
Det beror jo også på de andre landes parathed til at reformere landbrugspolitikken og strukturpolitikken m.v.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-06:
Tak for det.
Jeg kunne jo forstå, at udenrigsministeren prøvede at give mig et hint om, at nu skal vi holde op med at snakke om den traktat, for vi er lige blevet enige om en europapolitisk aftale.
Og der henviste jeg jo til, at det er adskillige måneder siden, at vi lavede den aftale.
Men jeg kunne godt tænke mig så at høre udenrigsministeren, om det bliver aktuelt.
Hvad er analysen?
Hvad er det for en situation, vi kan komme til at stå i, hvor en traktat bliver nødvendig?
Kan vi sige noget kvalificeret om det?
Hvad er det, der vil kunne gøre, at man begynder at se på det?
Jacques Delors sagde som sagt i 1992, at med 35 lande skal vi have en helt anden måde at gå til de grundlæggende elementer i EU-samarbejdet på, som stadig væk består den dag i dag.
Så det er jo ikke, fordi vi ikke har fået et varsel.
Men hvad ser udenrigsministeren som de ting, der kan komme til at gøre, at vi bliver nødt til at starte samtalen?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-02-06:
Se, nu har jeg jo allerede én gang i den her debat i fuld offentlighed afsløret, at der er grænser for min viden.
Og når jeg nu bliver spurgt til at give en kvalificeret analyse af, hvornår der kunne komme en traktatændring på tale igen, så kunne jeg jo trække det samme kort og sige: Det kan jeg nok ikke.
Men jeg vil nu svare anderledes.
Altså, regeringens position, som vi så i øvrigt deler med et meget, meget bredt flertal i Folketinget, er, at den eksisterende Lissabontraktat sådan set er designet, med henblik på at den også kan rumme en udvidelse, under forudsætning af, rimeligvis, at man så også bruger nogle af de virkemidler, der er i traktaten.
Det kræver jo så enstemmighed at bruge de virkemidler, hvor man overgår til flertal på en række områder.
Det bliver ikke let.
Men hvis det ikke er let, må man jo spørge sig selv retorisk: Ville det så være lettere at starte en helt ny traktatændringsproces, som også ville hvile på, at der var enstemmighed om både at sætte processen i gang og i øvrigt afslutte den?
Og det er vel sådan set det, der samlet set fører til, at vi har den konklusion, at vi har den traktat, vi har.