runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2020-11-11:
Nu har vores holdning jo været ret klar hele vejen.
En af de ting, vi fik som begrundelse, også fra regeringen på pressemødet i starten, var, at der kunne være risiko for – måtte man forstå ud fra de ord, der blev brugt – at Danmark kunne gå hen og nærmest blive et nyt epicenter, ordet et nyt Wuhan blev brugt, og at det kunne have en eller anden større konsekvens og betydning også globalt set.
Så får vi også at vide på mødet her forleden, at smittetrykket jo ikke er stigende for nærværende.
I forhold til cluster-5 har man ikke fundet nye tilfælde.
Så der er noget der, der ikke hænger helt sammen.
Er det ikke i sidste ende sådan en lidt forhastet hovsabeslutning?
Mogens Jensen (S), 2020-11-11:
Jeg har selvfølgelig bemærket mig under hele coronakrisen, at Venstre har haft forskellige holdninger til mink – så skulle de aflives, så skulle de ikke aflives.
Regeringens udgangspunkt har været helt klart hele vejen igennem: Vi lytter til sundhedsmyndighedernes og Seruminstituttets anbefalinger.
Der er en klar risikovurdering om, at fortsat minkavl i Danmark giver en betydelig risiko for smitte og i øvrigt også en risiko i forhold til, om vores vacciner kommer til at virke.
Det er på den baggrund, der er truffet beslutning om at aflive alle mink i Danmark.
Erling Bonnesen (V), 2020-11-11:
Tak for det.
Spørgsmål lyder: Vil regeringen afvise forslag fra venstrefløjspartierne om lukning af minkproduktionen i Danmark?
Mogens Jensen (S), 2020-11-11:
Tak for spørgsmålet.
Det er klart, at regeringen selvsagt er bevidst om, at det er en meget alvorlig situation, som minkbranchen nu befinder sig i.
Covid-19 er dog først og fremmest en alvorlig trussel mod samfundet som helhed, og hensynet til folkesundheden må derfor have førsteprioritet.
Ligeledes må vi erkende, at udviklingen i covid-19-situationen er en stor ubekendt, og det er et forbehold, som vi jo må tage, når vi diskuterer fremtidsudsigter, ikke bare for minkbranchen, men også for mange andre brancher.
Regeringen besluttede den 3. november 2020, at alle mink i Danmark skal aflives, og det skal ske hurtigst muligt af hensyn til folkesundheden.
Som følge heraf har regeringen jo fremsat et lovforslag med henblik på implementering af den beslutning, og lovforslaget om aflivningen af alle danske mink og midlertidigt forbud mod at holde mink i 2021 har jo til formål at standse udbredelsen af covid-19.
Mens der kun er tale om et midlertidigt forbud, er regeringen selvfølgelig bevidst om, at aflivningen af alle mink i Danmark de facto vil betyde en nedlukning af den danske minkbranche, i hvert fald i en årrække.
Dansk Veterinær Konsortium har den 10. november på baggrund af en forespørgsel fra Fødevarestyrelsen udsendt en risikovurdering vedrørende muligheden for at bevare minkavlsdyr på en sundhedsmæssigt forsvarlig måde.
Af den risikovurdering fremgår det, at det kan lade sig gøre på en sundhedsmæssig forsvarlig måde at bevare avlsdyr til genetik, så man på et senere tidspunkt kan genstarte en ny produktion i Danmark.
Minken skal så enten opdeles i flere lukkede biosikrede enheder eller spredes på mange mindre eksisterende farme med eksempelvis 500-3.000 dyr pr. enhed med god afstand mellem dyrene og med tilstrækkelig smittekontrol.
Samlet set kan der så udvælges 56.000 avlsdyr på tværs af farme for at sikre så bred en genetisk base som muligt, og den mulighed er altså til stede.
Erling Bonnesen (V), 2020-11-11:
Tak for det.
Spørgsmålet er kort og enkelt.
Hvad er regeringens holdning til minkproduktion i Danmark?
Dan Jørgensen (S), 2020-11-11:
Ja, det gør jeg helt sikkert.
Jeg er nogle gange derude i debatten stødt på det standpunkt, at det der med energieffektivitet ikke er så vigtigt længere, eftersom al vores energi snart er grøn.
Jeg kan bare afvise, at det skulle være regeringens holdning, tværtimod.
Vi mener, at energien både skal være grøn, men også at vi skal spare på den.
Signe Munk (SF), 2020-11-11:
Så vil jeg håbe, at regeringen ser med velvilje på det forslag, SF har taget med til finanslovsforhandlingerne, om at stille energirenoveringskrav til kommunerne og regionerne, for det vil uomtvisteligt give et kæmpe bidrag til energieffektiviseringen her i Danmark.
Jeg vil bare afslutningsvis bede ministeren om at se på den pointe, der jo er fremført fra bl.a. energianalyseinstituttet EA, som siger, at vi kan få halveret vores regning til at nå 70-procentsmålet ved at nå maksimalt på energieffektiviseringsområdet.
Så ser ministeren det også som en vigtig brik i vores klimaomstilling, at vi altså ikke er ødsle med energien, men sparer endnu mere på energien?
Dan Jørgensen (S), 2020-11-11:
Vi kommer til at lave ting på transport, som også kommer til at tælle positivt på energieffektivitetsdagsordenen.
Og vi kommer selvfølgelig i det hele taget til løbende at overveje også de mange gode forslag, der har været fra klimapartnerskaberne, hvoraf mange af dem jo også centrerer sig om energieffektivitet og energieffektiviseringer.
Vi er, som spørgeren ved, også i gang med at implementere den aftale fra juni måned.
Og mange af de aftaler, der måtte komme ud af det, vil helt sikkert også føre til yderligere tiltag.
Så nej, vi er ikke i mål endnu.
Det bliver en kontinuerlig indsats også fremadrettet.
Erling Bonnesen (V), 2020-11-11:
Tak for det.
En ting er vi fuldstændig enige i, og det er, at folkesundheden er allervigtigst: mennesker først.
Nu er der jo så tale om en regeringsbeslutning om at nedlægge minkproduktionen i Danmark helt.
Men vi har også kunnet se, jo også nu her på det seneste, at eksperterne ikke er helt enige om meldingerne om det.
Nogle siger et, andre siger noget andet.
Der er så nogle, der siger, at der kan være en frygt, eller at der kan være en risiko.
Det svæver lidt i luften, hvor stærkt beslutningsgrundlaget egentlig er for regeringens beslutning.
Så kunne det ikke tyde på, at det er en sådan lidt forhastet beslutning, man er nået frem til i regeringen?
Skulle man ikke have gået mere målrettet efter kun de smittede besætninger og så været lidt mere sådan afventende fra starten af i forhold til de besætninger, som ikke er smittet?
Og så kunne man måske endda have nået at få inddæmmet smitten i tide.
Mogens Jensen (S), 2020-11-11:
Regeringen ønsker ikke og har aldrig ønsket at lukke minkproduktionen i Danmark.
Jeg har selv som handelsminister rejst rundt og lavet eksportarbejde til fordel for dansk mink.
Jeg ved, i hvilken enestående kvalitet vi producerer dem i i Danmark, og det er trist at se, at vi nu på grund af corona må aflive mink.
Det er jo en situation, der i den grad rammer minkbranchen hårdt, men det har også ramt andre brancher i Danmark.
Jeg føler med minkbranchen i den her situation, og det er et uvurderligt tab, vi her får.
Derfor har udgangspunktet for regeringen aldrig været og er det heller ikke nu, at man vil forbyde eller udfase minkproduktionen i Danmark.
Og jeg kan også sige, hvis det er det, spørgeren henviser til, at det beslutningsforslag, der blev fremsat den 7. oktober, er taget tilbage den 10. november.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-11-11:
Jamen for mig er det vigtigt, at der er en balance i det: At vi på den ene side har internationale studiemiljøer, hvor både danske studerende kan rejse ud og udenlandske studerende kan komme hertil, og hvor der også er den værdi, der er i det, for vores virksomheder efterfølgende, men at vi på den anden side samtidig ikke pludselig bliver dem, der skal løfte uddannelsesforpligtigelsen for resten af det europæiske fællesskab.
Jeg er stor tilhænger af det europæiske fællesskab, men jeg er også stor tilhænger af, at man kan være en del af det fællesskab uden at skulle forpligte sig til at betale regningen for resten af EU.
Den balance er jo den, vi har forsøgt at ramme med det her forlig, den her aftale, vi har med hinanden, tilbage fra 2013, og derfor ligger det mig også meget på sinde, og det ligger regeringen meget på sinde, at vi håndhæver den aftale og står vagt om det, vi har aftalt med hinanden.
Så det er jo selvfølgelig min rettesnor.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-11-11:
Jeg vil igen sige, at vi bevæger os ret langt væk fra spørgsmålet.
Hvis der er tale om trusler på en lærers liv, vil jeg anbefale, at man i stedet for at kigge til ordensbekendtgørelsen kigger til politiet, for der er vi altså oppe at tale i en alvor, der er væsentlig større, end en ordensbekendtgørelse på en folkeskole kan leve op til.
Det ændrer ikke på, at der er problemstillinger omkring vold mod lærere generelt, som har været stigende i de senere år.
Det mener jeg bestemt at vi kan tage en drøftelse om på det næste forligskredsmøde, og der vil jeg gerne gå åbent til, hvad det er for nogle forskellige redskaber, man skal bruge.
Jeg vil gerne understrege, at hvis man bliver truet på sit liv på grund af sin undervisning, så er det altså politiet, man skal have fat i, og en ordentlig beskyttelse igennem politiet.
Det kan en ordensbekendtgørelse simpelt hen ikke nok i forhold til.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-11-11:
Det er nok ikke så langt fra spørgsmålet, for jeg spurgte ind til foranstaltninger, og jeg er da glad for, at ministeren vil tage det op på forligskredsmødet, for det er ret afgørende.
Noget andet, som ministeren kunne gøre, var jo at kigge på ordensbekendtgørelsen.
Altså, vil ministeren gøre noget for, at en elev, der truer en lærer, også mærker konsekvensen?
Det er jo det, man har ordensbekendtgørelsen til; den kunne man jo stramme op på der.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-11-11:
Altså, jeg må indrømme, at jeg synes, vi bevæger os utrolig langt væk fra det, som spørgsmålet egentlig handler om, men lad os endelig diskutere situationen omkring arbejdsmiljøet for lærere i den danske folkeskole.
Det gælder i øvrigt også for socialpædagoger, der arbejder på landets bosteder, og andre medarbejdergrupper, som jo desværre har stået ansigt til ansigt med stigende vold.
Jeg synes, det er lidt langt væk fra spørgsmålet, men jeg er åben over for at drøfte, hvordan vi griber det an.
Jeg har godt set nogle af de ting, min forgænger har arbejdet med, og er selvfølgelig villig til at drøfte – det kunne jo passende være i forbindelse med vores næste folkeskoleforligskredsmøde – hvordan vi kan gribe an at tage fat i problemstillingen omkring vold mod lærere generelt i landets folkeskoler.
Det er jo en hverdagsagtig ting, kan man sige.
Men jeg vil faktisk gerne give tilsagn om, at vi på næste forligskredsmøde kan tage en drøftelse af, hvordan vi kan gå videre med den almene diskussion om vold mod lærere.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-11-11:
Altså, det er jo glimrende at inddrage politiet og Justitsministeriet, men ministeren kan jo også gøre noget selv.
Jeg spurgte jo til foranstaltninger, som ministeren kunne tænke sig at tage.
Tidligere er der jo blevet foretaget en undersøgelse om vold mod lærere.
Det var den tidligere undervisningsminister Merete Riisager, som satte det i søen, og det var jo ret overraskende for nogle, at der var så megen vold i skolerne mod lærere af elever.
Derfor ville det jo være på sin plads, at ministeren igangsatte en undersøgelse blandt danske folkeskolelærere og gymnasielærere, der simpelt hen kortlægger omfanget af de problemer, som der kan være med undervisning i demokratiske principper i Danmark og især med hensyn til ytringsfriheden, som jo visse steder og nogle gange er under pres, især når det bliver lidt kontroversielt.
Det kan hun jo gøre ret hurtigt: Redskaberne er der, apparatet er der.
Jeg er sikker på, at der er mange lærere, der ville føle sig hørt, hvis man kortlagde problemet.
For når vi så har noget faktuelt at forholde os til, kan vi jo også gøre noget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-11-11:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Både folkeskoler og gymnasier skal forberede eleverne til at leve i et samfund med frihed og folkestyre.
Her indgår undervisning om ytringsfrihed efter regeringens mening som et naturligt element.
Men det er også helt centralt, at vores skolevæsen fungerer på den måde, at det er den enkelte skole, der selv bestemmer, hvordan de tilrettelægger undervisningen, og dermed hvilke undervisningsmaterialer der gøres brug af i undervisningen.
Den praksis hviler på en lang tradition i Danmark, som vi fra regeringens side ikke ønsker at bryde med.
Men når det kommer til trusler mod lærerne, hverken kan eller vil jeg acceptere, at lærerne mødes med trusler, når de passer deres arbejde.
Og som hr. Alex Ahrendtsen godt ved, er det en politimæssig opgave at stå for at beskytte landets lærere – i øvrigt fuldstændig ligesom alle andre borgere – og det vil sige, at i forhold til selve den politimæssige opgave vil jeg opfordre til, at det bliver en drøftelse med justitsministeren.
Det, jeg har fået oplyst, er, at regeringen og altså herunder justitsministeren i øjeblikket ser på, hvordan vi kan skærpe straffen for trusler, som skal forhindre andre i at ytre sig.
Selve den politimæssige opgave ligger ovre hos Justitsministeriet, men jeg vil gerne sige, at ytringsfrihed er en helt grundlæggende værdi i det danske samfund, og demokrati handler jo simpelt hen om at kunne ytre uenigheder frit uden brug af vold og magt.
Det er nødvendigt at stå sammen, også på tværs af religioner og politiske overbevisninger i kampen for ytringsfrihed.
Men den politimæssige opgave, det er at beskytte lærere og også resten af borgerne imod trusler og imod vold, er selvfølgelig helt afgørende for, at man har den tryghed, man som borger skal have, i forhold til den ytringsfrihed.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-11-11:
Tak, formand.
Har ministeren i sinde at sikre en fri, demokratisk undervisning i danske folkeskoler og gymnasier, og hvilke foranstaltninger vil ministeren tage i brug for at beskytte lærere og elevers undervisning om ytringsfrihed, set i lyset af at en dansk lærer er blevet truet til tavshed efter at have undervist i sagen om Muhammedtegningerne?
Mogens Jensen (S), 2020-11-11:
Jeg konstaterer, at sundhedsmyndighederne åbner op for muligheden og mener, at det er sundhedsmæssigt forsvarligt også i forhold til smitte med corona, at der bevares et mindre antal dyr i Danmark, så der på et tidspunkt er genetisk materiale til at genoptage minkavl.
Det er så en mulighed, som erhvervet har.
Men jeg håber ikke, jeg skal forstå det sådan, at hr. Erling Bonnesen nu som god liberal mener, at det er staten, der skal til at være minkavler i Danmark.
Det synes jeg er en dårlig idé.
Det tror jeg ikke at staten vil være særlig god til.
Erling Bonnesen (V), 2020-11-11:
Det vil sige, at regeringen siger: Ja, det må I gerne.
Men der vil jo være væsentlige omkostninger forbundet med det, men det er ikke noget, regeringen vil deltage i.
Det synes at være ganske lidt.
Men hører jeg ministeren sige, og det skal så være spørgsmålet her, at det må de gerne, men at regeringen afviser at hjælpe med det?
Mogens Jensen (S), 2020-11-11:
Det er coronaen, der desværre har nedlagt minkbranchen i Danmark – i hvert fald i en overskuelig fremtid – og det er beklageligt.
Regeringen er fuldstændig åben over for muligheden for at bevare genetisk materiale på en måde, som jeg beskrev tidligere, sådan at minkproduktionen på et tidspunkt igen kan tages op i Danmark.
Men minkavl i Danmark er en privat opgave; det er ikke en statslig opgave.
Erling Bonnesen (V), 2020-11-11:
Jamen når regeringen siger, at det kan lade sig gøre, og at det ud fra de meldinger, man får nu, vil være sundhedsmæssigt forsvarligt, og at det egentlig også er regeringens holdning – det er jo regeringen, der har nedlagt branchen, sådan som vi har set det hidtil – er det så et projekt, regeringen vil gå ind i?
Og vil man sige, at på baggrund af at regeringen har fjernet branchen, som den er nu, kunne det være godt at give dem den her lille mulighed?
Det er jo ikke noget, der bare sådan lige kommer med et knips med fingrene.
Eller er det noget, man bare tørrer af på erhvervet selv?
Mogens Jensen (S), 2020-11-11:
Jamen der er ingen tvivl om, at det også på det her område er sådan, at vi i regeringen læner os op ad sundhedsmyndighedernes, Statens Serum Instituts, vurderinger.
Og nu har vi fået en vurdering, der tilsiger, at der kan bevares noget genetisk materiale, altså et begrænset antal levende mink i Danmark, for på et tidspunkt at kunne sætte mink i verden, når man igen kan gøre det.
Det afhænger jo af, hvordan coronaen udvikler sig, hvornår det igen måtte være muligt.
Det er jo også der, vi vil lytte til sundhedsmyndighederne.
Men muligheden er til stede, og det støtter regeringen.
Erling Bonnesen (V), 2020-11-11:
Tak for det.
Det er jo glædeligt, hvis det forslag er taget tilbage.
Så burde det jo være fejet af bordet, og så kan man følge op derfra og sige, at der i øjeblikket også pågår en diskussion om – det er også det, ministeren lige har forklaret på et samråd – at prøve at bevare eller i hvert fald i øjeblikket undersøge muligheden for at bevare en vis population, altså et vist antal avlsdyr.
Det er foreløbig for at bevare arvemassen, og så kan vi sige, at muligheden for det måske kan stå åben engang i fremtiden.
Er det noget, Socialdemokratiet ønsker, altså at der sådan på længere sigt igen skal opbygges en minkproduktion?
Det er jo ikke noget, man kan gøre fra den ene dag til den anden.
Det vil jo komme til at tage mange år.
Men er det holdningen, at det egentlig skal være springbrættet og afsættet til igen at komme i gang, selv om det ville være umådelig hårdt?
Signe Munk (SF), 2020-11-11:
Men det centrale spørgsmål til klimaministeren er jo så, om klimaministeren mener, at det er tilstrækkeligt, hvad der er gjort på energieffektiviseringsomådet, på energirenoveringer, med den klimaaftale, der er lavet i juni.
Eller mener ministeren, der skal gøres mere, f.eks. at man skal gøre det, som Europa-Kommissionen anbefaler, nemlig at vi bruger coronamidlerne til bl.a. at renovere regionale og kommunale bygninger?
Dan Jørgensen (S), 2020-11-11:
Jeg er ikke helt sikker på, hvad det var for en ekspert eller udsagn fra den pågældende ekspert, der blev refereret til der.
Men det er jo ikke noget, vi kan diskutere eller ikke diskutere, altså hvorvidt det bygger på en evaluering af noget, der var gældende politik sidste år, eller noget, der er gældende politik nu.
Det er et faktum, at den bygger på den indberetning, som var i 2019, lang tid før vi fik gennemført mange af de tiltag, vi har gennemført, hvor spørgerens parti jo heldigvis har været med.
Betyder det, at vi er i mål?
Nej, langtfra.
Vi kommer da til at skulle lave flere tiltag også på energieffektivitet i fremtiden.
Marie Bjerre (V), 2020-11-11:
Tak for det.
Er det fortsat regeringens holdning, at alle statslige arbejdspladser bør indføre obligatoriske vegetardage i deres kantiner?
Pause Pause (Pause), 2020-11-11:
Mødet er udsat.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-11:
Men det er jo klart, at hvis man kommer fra et ateistisk udgangspunkt, er det nok svært at forstå, hvad religion betyder for folk og for et samfund.
Det er jo nok derfor, venstrefløjen også har lagt stemmer til den totalt katastrofale indvandringspolitik i Danmark.
For man har jo ikke forstået, at det at lukke flere 100.000 muslimer ind, som tror på Koranen – for hvem troen rent faktisk betyder noget i modsætning til mange på venstrefløjen – betyder noget for den måde, de gebærder sig på i et dansk samfund, i et kristent samfund.
Jeg forstår godt, at venstrefløjen har sådan en ateistisk imperialisme i sin tilgang til tingene, fordi man så har svært ved at forstå, hvordan troende tænker.
Det er jo den eneste undskyldende omstændighed, man overhovedet kan finde på i forhold til venstrefløjens forræderi i indvandringspolitikken.
Søren Søndergaard (EL), 2020-11-11:
Jamen selvfølgelig.
Selvfølgelig er islam da ikke vejen.
Det er jo derfor, der er mennesker, der kæmper imod det, kæmper imod den udgave af islam, som Erdogan fremlægger.
Det er derfor, de kæmper for demokrati og menneskerettigheder.
Men det håb, som hr. Morten Messerschmidt giver dem – dem, der er blevet torteret, dem, der er blevet fængslet, dem, der bliver slået ned i gaderne – er, at det er ligegyldigt, hvad de gør; de bliver aldrig gode nok til os.
Altså, jeg må indrømme, at jeg synes, det er en besynderlig opfattelse, at man giver så lidt håb til folk.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-11:
Det er der mange årsager til.
Men det er rigtigt, at det ikke er de samme som dem, Tyrkiet og alle andre muslimske lande har.
Og ja, jeg er enig i, at det må være trist at bo i et muslimsk land.
Det kunne jo bl.a. være derfor, der er så mange, der flygter fra de muslimske lande.
Hvis de var så fuldstændig forrygende, effektive, demokratiske, transparente og sekulære, hvorfor i alverden flygter folk så en masse fra dem?
Nej, islam er – og der har Macron jo ret – i krise, som livsform, som styreform, som økonomi, som politisk filosofi og som religion.
Det synes jeg da vi skal være enige om at sige.
Jeg kan så sige det ud fra et bekendende kristent udgangspunkt, fordi jeg tror på Jesus Kristus som Guds søn, og hr. Søren Søndergaard kan jo så sige det ud fra sit ideologisk venstreorienterede manifest.
Men bare vi er enige om at sige, at islam ikke er vejen frem, så er vi da nået vidt.
Søren Søndergaard (EL), 2020-11-11:
Den udtalelse var da ikke særlig konkret.
Jeg havde da forestillet mig, at der var nogle af de konkrete ting med, som vi har diskuteret.
Men okay, det må hr. Morten Messerschmidt jo selv om – som i øvrigt lyder fuldstændig ligesom Erdogan.
Det er jo det sjove.
Den forklaring og den udlægning af, hvordan forholdene skal være, lyder fuldstændig ligesom Erdogans, altså hentet fra Gud, ikke?
Det er jo noget, der bliver brugt imod de sekulære kræfter, dem, der kæmper imod det.
Altså, det var dog en trist fremtid, hr. Morten Messerschmidt repræsenterer.
I øvrigt: Hvorfor har Polen så store problemer med demokratiet?