runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-10-22:
Det glæder mig da, at fru Lisbeth Bech Poulsen er datter af en bisse, men det ændrer jo ikke på, at vi også synes, at det er lidt bisset gjort over for Danmark og over for de danske skatteydere, at man åbenbart synes, at det er bedre og mere miljømæssigt korrekt at importere olie og andre fossile brændstoffer fra udlandet.
Hvis vi kommer i en situation, hvor vi ikke kan få nok op af den danske undergrund, så betyder det jo, at vi bliver nødt til importere det – hvis ikke vi altså er kommet i en situation, hvor vi er hundrede procent uafhængige af fossile brændstoffer.
Det betyder jo, at vi skal importere det fra Mellemøsten, det skal sejles herop, eller hvad det nu skal, og det medfører jo selvfølgelig en miljøbelastning.
Og det undrer mig, at SF går ind for det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Men kære hr. Hans Kristian Skibby: Den ottende udbudsrunde går ind i nogle år, hvor vi har lovet hinanden, at Danmark ikke skal være afhængig af fossil energi længere.
Og så giver det jo ikke mening, at vi selv skal grave det ud af undergrunden i Nordsøen – altså, det giver jo ingen mening, det er efter 2050.
Og jeg er bange for, at det her viser, at Dansk Folkeparti egentlig slet ikke tror på den 70-procentsmålsætning eller vores klimaløfter til hinanden, hvis man mener, at vi skal fortsætte efter 2050.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-10-22:
Jeg har brug for lige at vende tilbage til ordførerens svar på spørgsmålet om forenkling af vores skattesystem.
Jeg har brug for, at ordføreren uddyber noget mere, hvorfor SF ikke vil være med til at kigge på en forsimpling af skattesystemet, når det nu ikke har nogen fordelingsmæssige konsekvenser.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Nu har jeg været skatteordfører i mange år, og jeg har aldrig set et regnestykke, hvor den her ekstremt forsimplede måde at beskatte på skulle løse de ting, vi ønsker at løse.
Rigtig meget af det, der gør vores skattesystem kompliceret, er fradragsmuligheder, det er tilskud, det er 26 mia. kr. i erhvervsstøtte – det er alt muligt, som gør, at der er nogle forskellige incitamenter, at der er nogle fradrag, men også at der er nogle afgifter, f.eks. i forbindelse med at producere i en mere grøn retning.
Jeg har aldrig set et regnestykke, hvor vi skulle lave det så forsimplet, som jeg lidt hørte det fra hr. Rasmus Jarlovs side, men stadig væk leve op til de ting, vi ønsker af vores skattesystem.
Dermed ikke sagt, at der ikke stadig væk er masser af rum til forbedring og til afbureaukratisering.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Ja, det lykkes nok ikke for SF at blive det mest erhvervsvenlige parti, men jeg vil gerne give SF et forslag, som jeg faktisk synes at SF burde kunne tilslutte sig, nemlig at hjælpe os med at få forsimplet skattesystemet.
Vi har jo efterhånden det her ekstremt komplicerede skattesystem, hvor der først bliver trukket et arbejdsmarkedsbidrag, og så skal man betale nogle andre skatter bagefter, men der er også et beskæftigelsesfradrag og en grøn check osv.
Man kan gøre det her meget mere simpelt ved bare at give folk en simpel skatteprocent.
Det vil være provenuneutralt, men mere simpelt.
Kunne SF være med på det?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Det, jeg hører erhvervslivet efterspørger rigtig meget ud over det sædvanlige med lavere skatter og lavere afgifter, er nogle rammevilkår og noget forudsigelighed.
Hvis man f.eks. bare tager elbilområdet, har den zigzagkurs, der har været ført igennem flere år, jo gjort, at der ikke er blevet investeret nok i infrastrukturen.
Så den type rammevilkår er også rigtig, rigtig vigtige.
Vi vil rigtig gerne være med til at fjerne nogle afgifter, som ikke giver mening længere, og til gengæld sige, at der er nogle grønne afgifter, som både vil ramme borgere, men også virksomheder, men som er nødvendige for den grønne omstilling.
Så vi vil gerne omprioritere inden for afgifterne.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-22:
Selvfølgelig er der ikke skåret ind til benet i kommunerne.
Altså, alene Aarhus Kommune bruger over 100 mio. kr. på eksterne konsulenter hvert evig eneste år.
Man holder f.eks. fødselsdag for bygninger, og det kan vi tage en lang diskussion om.
Det har været støt dalende igennem rigtig, rigtig mange år, og det har det, fordi man pålægger dem mere bureaukrati og mere administration.
Hvis vi nu fjernede det og hævede tidsrummet, hvor pædagogerne var sammen med børnene ganske få procent – op til 5 pct. – ville man faktisk kunne finde, hvad der svarer til de her normeringer, også igennem en løsning, som ikke ville koste ekstra penge.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Arh, det sidste regnestykke synes jeg virker en lille smule hjemmestrikket.
Men jeg er fuldstændig enig med hr. Lars Boje Mathiesen i, at der simpelt hen stilles for store krav om papirarbejde, og der tror jeg vi kunne finde fælles fodslag.
Nu er Nye Borgerlige et nyt parti i Folketinget, men jeg tror, alle partier herinde har et ønske om at nedbringe bureaukratiet.
Man kan så for det meste ikke rigtig se det virkeliggjort, men det er fuldstændig rigtigt.
Det kræver jo så også bare noget tillid.
Man skal sige til daginstitutionerne, at man også vil vise dem den tillid, som gør, at der kan afbureaukratiseres.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-22:
Tak for det.
Det er vi ikke længere.
Vi er nemlig blevet overhalet af Slovenien, Tjekkiet og Slovakiet, sagde fru Lisbeth Bech Poulsen i sin tale.
Og større indrømmelse af, at lighed er ret så ligegyldigt for, hvor godt de svageste har det, er jo ikke blevet hørt fra nogen venstrefløjspolitiker tidligere.
For det er jo ikke sådan, at hvis man tilhører lavindkomstgrupperne i Danmark, vil man foretrække at tilhøre lavindkomstgrupperne i Slovenien, Tjekkiet eller Slovakiet, selv om de i de lande har større lighed, end vi ifølge fru Lisbeth Bech Poulsen har i Danmark.
Så hvorfor er det, at SF bliver ved og ved og ved med ikke alene at bekymre sig om, at vi får bunden op, men også at bruge rigtig mange kræfter på at få toppen ned, så der er større lighed i Danmark?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Ud over de tre nævnte lande er det bl.a. Norge og Finland og et sjette land, som jeg ikke kan huske, og vi er på ret få år kommet ned på en syvende plads.
Og når vi i SF bekymrer os om det skred, som vi synes det er, er det, fordi vi synes, at det, at der er en relativt stor grad af lighed, er et gode i sig selv, at det er med til at sikre den såkaldte sammenhængskraft.
Der er også lavet adskillige studier, der viser, at en relativt stor grad af lighed faktisk også er godt for den sociale kapital, for tilliden, kriminalitetsraten og mange andre ting.
Det er derfor, vi synes, det er problematisk, at vi på få år er gledet ned ad den rangliste og blevet overhalet af nogle lande, som jeg tror det for de fleste herinde måske er lidt overraskende at blive overhalet af.
Lighed er ikke et mål, der står alene.
Det skal kobles sammen med andre ting.
Men vi synes, at når vi har fået 64.000 fattige børn på relativt kort tid og vi samtidig ser, at der er lande, der stikker af, er det et problem i sig selv.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-22:
Vi går i Liberal Alliance op i, at der er en ordentlig omsorg over for dem, der ikke kan klare sig selv, samfundets svageste.
De skal løftes op fra det niveau, de ville være på, hvis de skulle klare sig selv, til et højere niveau med hjælp fra os andre.
Men vi går ikke op i, at dem, der klarer sig godt, skal pilles ned, at de skal trynes og i højere grad ligne en middelklassedansker, selv om de har gjort noget ekstraordinært og skabt virksomheder, arbejdspladser osv.
Jeg synes, det er en underlig tilgang til tingene.
Der er jo ingen som helst tvivl om, at det er bedre at være blandt de svageste i Danmark, hvor der er større ulighed, end det er at være blandt de svageste i Slovakiet, Tjekkiet og Slovenien, hvor der er mindre ulighed.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Men det at ville gøre noget godt for de allerallersvageste er en hattedamelogik, som i min optik hører 1800-tallet til.
Det her drejer sig om, at du som borger i det her land har nogle rettigheder.
Det begynder at skride, hvis der er al, al for stor forskel, hvor du får en elite, som alene har et økonomisk ståsted, fordi de er født med en forlomme, fordi de tilfældigvis er født ind i en meget velhavende familie og har arvet en masse penge.
Louise Schack Elholm (V), 2019-10-22:
I forhold til det vil jeg så spørge lidt ind til finansieringen.
En ting er, at man lægger en masse skatter og afgifter på erhvervslivet, men en anden ting er: Hvordan vil man sikre, at erhvervslivet rent faktisk stadig væk producerer noget, som er værd at beskatte?
For det har det jo med at være sådan, at når man lægger skat på noget, så får man mindre af det.
Så hvis man pålægger erhvervslivet så store byrder, som SF lægger op til, hvordan vil man så sikre, at der fortsat er noget at beskatte hos erhvervslivet?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Altså, i virkeligheden er vores finanslovsudspil rimelig moderat.
Vi prøver i hvert fald i første omgang at rette op på noget af den skade, som er sket de seneste 4 år.
Vi har tillid til, at erhvervslivet rigtig gerne vil bidrage til gengæld for at være i et samfund, hvor der er en god infrastruktur, en veluddannet befolkning, børnepasning og meget andet, så de ikke står med regningen for sundhedsforsikringer og andet.
Jeg tror også, at erhvervslivet sætter rigtig meget pris på, at vi nu endelig kommer med en klokkeklar grøn retning, så de også kan se, hvad det er, de skal være med til at producere i fremtiden.
Rigtig mange af vores store industrivirksomheder lever jo af, at der er en ambitiøs klimaretning, om det så er pumper, solceller, eller hvad det er.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Tak for ordførertalen.
Jeg vil godt diskutere lidt videre inden for det, der blev spurgt til før, altså om SF har nogle forslag til initiativer, som vil gavne erhvervslivet.
Jeg synes, at fru Lisbeth Bech Poulsen slap lige lovlig nemt om det spørgsmål ved at sige, at erhvervslivet også er rigtig glade for, at der bliver brugt flere penge på velfærd.
Det er ikke det, erhvervslivet efterspørger.
Det er ikke sådan, at der, når man læser erhvervsorganisationernes ønskeliste, står: Vi vil rigtig gerne beskattes mere, og kommunerne skal have et større budget.
Så kan ordføreren svare på sådan en lidt mere seriøs måde, om der er noget forslag fra SF, som rent faktisk er noget, erhvervslivet efterspørger for at kunne styrke konkurrenceevnen?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Det kan I selvfølgelig.
Og skulle det ikke, vil jeg sige til hr. Morten Messerschmidt, vise sig, at de ældre får den ekstra hånd håndsrækning i kommuneaftalen i forhold til, hvad der kan udmøntes deri, jamen så vil vi gerne give håndslag på, at det skal de have ekstra i finansloven.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-22:
Jo, men det meget spændende med kommuneaftaler osv.
Nu interesserer vi os lidt for det, som Socialistisk Folkeparti agter at sikre på finansloven, ikke sandt?
Det er det, debatten i dag her handler om.
Og det er sådan, at på DR udtalte altså ordførerens formand umiddelbart før folketingsvalget, at SF – sammen med Dansk Folkeparti – ville kræve en milliard mere til de ældre.
Altså, selv om vi måske ikke bliver inviteret til alle de møder, som Socialistisk Folkeparti gør for tiden, så vil vi gerne bakke op om det her krav.
Kan vi også regne med Socialistisk Folkeparti?
Tak, formand.
Jeg noterede mig, at ordføreren bekendtgjorde, at 2020 bliver børnenes år, altså at dette er børnenes finanslovsforslag.
Og det er jo på mange måder godt.
Jeg tror, vi alle sammen ønsker at gøre noget godt for de små.
Det, der måske kan være en lille smule skuffende, er, at de ældre – som jeg kan forstå det på ordførerens tale og de prioriteter, hun fremlægger – altså er fuldstændig glemt.
Måske er man så optaget af at gøre noget godt for børnene, at de ældre bliver skubbet helt til side.
Og det, jeg selvfølgelig tænker på, er, at vi jo ikke skal mange måneder tilbage, før der blev indgået en pagt imellem ordførerens parti og mit parti, Socialistisk Folkeparti og Dansk Folkeparti, om, at der skulle en ekstra milliard mere til de ældre.
Og ordførerens partiformand, fru Pia Olsen Dyhr, var meget eksplicit i sit ordvalg dengang.
Så derfor vil jeg bare høre: Kan vi regne med den milliard til de ældre i den kommende finanslov?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Ej, undskyld, men hold nu op med det pjat!
Vi bruger 26 mia. kr. om året i erhvervsstøtte.
Jeg synes, det er alle tiders, at vi har erhvervsstøtte, også for 26 mia. kr., men jeg synes bare godt, at vi kan bruge pengene lidt klogere og spørge: Hvad er det, vi skal leve af i fremtiden?
Og så vil vi også rigtig gerne understøtte vores erhvervsliv, som gør en masse fantastiske ting, ved at have en rigtig god infrastruktur, en rigtig god børnepasning og et rigtig godt sundhedsvæsen.
Tak for spørgsmålet, og det mener jeg faktisk – det er ikke polemisk.
De ældre har jo – og det vil jeg gerne rose Dansk Folkeparti for – været et fokus for Dansk Folkeparti.
Det er det også for SF, for det er nogle af de mennesker, som har arbejdet et helt liv, bidraget på den ene eller den anden måde, og som nu har brug for både et skulderklap, men også økonomisk tryghed, uafhængig af om det er folkepension, om det er ekstra tillæg, om det er ældrepleje, omsorg osv.
Og den finansiering af ældreplejen ligger ude i kommunerne, og derfor er det så afgørende, at der er en ordentlig kommuneaftale.
Det lyder jo lidt kedeligt, men hvis der bliver skåret dér, hvis kommunerne ikke har det økonomiske råderum til at prioritere, jamen så skærer de.
Det har vi jo set mange steder.
Så skærer man bredt, så skærer man på børnepasning, på ældrepleje osv.
Og derfor har det været afgørende for os, at der kom en ordentlig kommuneaftale i år.
Og det har vi gjort.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Fordi det handler om, hvad man relativt har med at gøre, og om, hvilke udgifter der er.
Det må hr. Ole Birk Olesen da være enig i.
Der er børn og familier, der ikke har adgang til helt basale ting i Danmark, som ikke kan deltage i fællesskabet, og som ikke engang kan få tøj og mad.
Det har vi set i en lang række undersøgelser.
Det bekymrer mig.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-10-22:
Tak, fru formand.
Jamen jeg vil gerne kvittere for ordførerens tale, for jeg synes, det går rigtig godt for Lisbeth Bech Poulsen i dag.
Men jeg synes nu, at der er et sted, hvor vi skal fæstne lidt opmærksomhed, nemlig at når man er så god til at bruge penge, skal man jo også være god til at tjene penge.
Et af de steder, hvor Danmark har været god til også at få penge i kassen, har jo været i forbindelse med Nordsøaftalen om udvindingen af gas og ikke mindst olie fra den danske undergrund.
Der har jeg også noteret mig, at SF ikke synes, det er en god idé at åbne for nye licenser og dermed for udvindingen af de store værdier, der ligger i Nordsøen.
Dermed går vi glip af ganske, ganske mange milliarder kroner og også mange danske arbejdspladser, når man ikke skal bruge ressourcer på at udvinde gas og olie.
Der vil jeg gerne spørge ordføreren, om man så har en strategi for, hvor de penge fra nordsøaktiviteter, vi så at sige går glip af i Danmark, skal komme fra?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-22:
Jeg er fuldstændig enig med min leder, hr. Alex Vanopslagh, i, at det primære problem i de familier, vi taler om her, ikke er mangel på penge, men mangel på evne til at organisere familielivet på en fornuftig måde.
Og så er spørgsmålet bare: Hvorfor skal vi ikke tale om det i stedet for at påstå, at de familier er fattige?
Nu vil jeg stille spørgsmålet helt konkret til fru Sofie Carsten Nielsen, så hun ikke igen kan svare udenom: Er 15.100 kr. til en enlig forælder med et barn under kontanthælpsloftet fattigdom ifølge fru Sofie Carsten Nielsen?
Og hvis det ikke er fattigdom, hvorfor bliver fru Sofie Carsten Nielsen så ved med at omtalte det som fattigdom?
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Vi er meget åbne over for, at der skal være et passende antal personaler, også i daginstitutioner.
Jeg vil bare gerne sige – og det ved spørgeren jo også ganske udmærket – at hvis man tager den model fra BUPL, så koster det altså 3,3 mia. kr. om året.
Det er det, det koster.
Det kommer også til at ske for SF.
Og det er derfor, jeg siger, at det ikke bliver den model på 3,3 mia. kr., SF får igennem.
Derfor er vi bange for, at man får lavet en model, der simpelt hen har et for lavt niveau, for så får man sådan et niveau, hvor man ude i kommunalbestyrelserne kan sige, at det jo lever op til det, som staten har vedtaget som minimum, så det kan være rigtig godt.
Men vi er sådan set enige med SF i, at der findes daginstitutioner, hvor normeringerne er for ringe.
De er for dårlige, og det er vi sådan set enige i, og det bliver vi nødt til at finde nogle løsninger på.
Og det er også vores ansvar, selv om vi sidder inde i Folketingssalen og ikke sidder ude i kommunalbestyrelserne.
Jacob Mark (SF), 2019-10-22:
Det var et skridt nærmere, og det var ret interessant, for
så siger hr. René Christensen jo, at det skal være minimumsnormeringer, som forbedrer tilstanden i daginstitutionerne rundtomkring i Danmark, og det vil jeg selvfølgelig gerne være med på.
Og det, som jeg egentlig er ude efter, er bare at finde ud af, hvad det egentlig er, Dansk Folkepartis politik er.
Når nu Dansk Folkeparti har sagt, at de gerne vil indføre minimumsnormeringer, hvad er det så, der skal til, for at Dansk Folkeparti er tilfreds med minimumsnormeringer?
Og er der noget, jeg vil elske, så er det at være i en overbudskrig med Dansk Folkeparti om, hvordan minimumsnormeringerne skal se ud.
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Jamen den har I vundet på forhånd, for I har jo fuldt ud finansieret de 3,3 mia. kr. årligt, og det har vi ikke i Dansk Folkeparti.
Så den har I allerede vundet.
Jeg vil bare sige, at det ikke er nyt for os.
Vi gjorde det også med værdighedsmilliarden.
Vi finansierede 1 mia. kr. fuldt ud.
Vi lagde den ud til kommunerne, og så sagde vi til kommunerne, at den skulle lægges oven i de budgetter, som de havde i 2016 – de skulle lægge pengene oveni, og de skulle gå til ældreområdet.
Så vi har været der før.
Vi sagde det bare, da vi havde finansieret det fuldt ud.
Man må ikke stille spørgsmål heroppefra, men det bliver interessant, når SF kommer herop på talerstolen og så siger, hvor de 3,3 mia. kr. kommer fra.
For de ligger ikke i regeringens forslag, så de må ligge i SF's forslag.
Jeppe Bruus (S), 2019-10-22:
Ordføreren sagde: Vi kan ikke kende Socialdemokratiet fra før valget nu efter valget.
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at prøve at spejle lidt over på Dansk Folkeparti i forhold til det der med det offentlige forbrug.
Vi har så lagt et forslag frem om 1,3 pct.
Dansk Folkepartis ordfører har så sagt: Jamen så der er ting, man bruger, herunder børneydelsen.
Så nu spørger jeg bare Dansk Folkepartis ordfører: Kan ordføreren ikke bekræfte, at børneydelsen ikke tæller med i de 1,3 pct., da der er tale om en overførsel og ikke offentligt forbrug?
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Det kan jeg, men jeg kan så også sige, at der kommer knap en halv milliard kroner til kvoteflygtninge – og så har man jo ikke regnet ind her, hvad de her yderligere ydelser giver af tilstrømning.
Det var jo sådan, at under den tidligere regering og med Dansk Folkepartis stemmer fik vi lavet et utal af stramninger i udlændingelovgivningen, og det gjorde jo bl.a., at det blev mindre attraktivt at komme til Danmark.
Vi frygter nu, at man sådan stille og roligt kommer med de her lempelser, og det gør jo, at det bliver mere attraktivt at komme til Danmark.
Så stiger udgifterne altså markant, og det gør de også ude i kommunerne.
Det er jo kun de første 3 år, de er fuldt finansieret; derefter er det en kommunal udgift.
Jeppe Bruus (S), 2019-10-22:
Tak for den bekræftelse.
Det var i hvert fald en del af det, der var svaret tidligere på det samme spørgsmål.
Og så lad mig bare stille spørgsmålet en gang til – uden om den diskussion: Er Dansk Folkeparti et andet sted i dag, end Dansk Folkeparti har været de seneste 4 år, forstået på den måde, at Dansk Folkeparti nu anerkender og støtter et forslag, der faktisk har et højere offentligt forbrug, altså en stigning på 1,3 pct., modsat det, Dansk Folkeparti lagde stemmer til før valget, nemlig en markant lavere stigning i det offentlige forbrug?
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Jeg vil gerne sige, at Dansk Folkeparti ikke ønsker, at vi bare bruger flere penge.
Vi synes ikke, det er interessant bare at kaste en milliard kroner ud ad vinduet – det kunne vi sådan set bare gøre – og så sige, at det offentlige forbrug er steget markant.
Vi ønsker at bruge det på det, vi synes er vigtigt, og vi synes bl.a., at sådan noget som ældrepleje er vigtigt.
Der er behov for mere, for vi får flere plejekrævende ældre.
Vi har faktisk en af verdens bedste folkeskoler – også en af de dyreste – og alligevel er det lige omkring 20 pct. af eleverne, som ikke får 2 i dansk og matematik hvert år.
Det skal vi da gøre bedre.
Derfor skal vi bruge pengene de rigtige steder, vi skal ikke bare bruge dem for at bruge dem.
Peder Hvelplund (EL), 2019-10-22:
Tak for det.
Men det må ordføreren gerne lige bekræfte.
Derudover har ordføreren jo sådan valset lidt rundt omkring det her med Dansk Folkeparti og finansieringen af velfærd.
Det er sådan, at der blev lavet nogle økonomiaftaler med kommunerne og regionerne tilbage i september måned.
Hvis vi tager regionsaftalen, var det jo ikke nogen prangende aftale, men regionerne fik trods alt dækket deres udgifter til det demografiske træk og de stigende udgifter til medicin, og der blev afsat 1½ mia. kr. i aftalen i år, hvor der i aftalen sidste år, som Dansk Folkeparti også var en del af, blev afsat 1 mia. kr.
Alligevel udtalte ordføreren dengang, at der var mange, der ville blive skuffede over den aftale.
Så vil jeg bare høre ordføreren, om ordføreren tror, at der er flere patienter, pårørende og ansatte, der er blevet skuffede over de 1½ mia. kr., end der var patienter, pårørende og ansatte, der blev skuffet over den ene milliard kroner, som Dansk Folkeparti var med til at afsætte.
Jeg synes, det er en acceptabel aftale, hvor regionerne præcis får dækket de ekstra udgifter, de har.
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Det er jo egentlig meget sjovt, vi skal diskutere det her nu, for man kan sige, at det jo ikke er en forhandling, hverken Enhedslisten eller nogen andre partier har været en del af.
Det er altid den til enhver tid siddende finansminister og KL, der har den her diskussion.
Og det er jo sådan, at når de har indgået aftalen, så stemmer flertallet for det her i Folketingssalen.
Sådan er det.
Så det er ikke et rum, vi har været inde i.
Ja, vi glæder os da over, at der er blevet målrettet penge bl.a. til, at man kan få en bedre folkeskole, der er målrettet penge til, at man kan få en bedre ældrepleje, og der er målrettet penge til, at man kan få et bedre sundhedsvæsen.
Det er vi godt tilfredse med.
Nils Sjøberg (RV), 2019-10-22:
Ordføreren gør opmærksom på, at man ikke bare fra Dansk Folkepartis side ønsker at smide 1 mia. kr. ud af vinduet.
Hvis man ser på, hvad Detektor har beregnet grænsekontrollen til at koste, så er det et pænt stykke over 1 mia. kr.
Jeg vil gerne høre ordføreren, hvordan han vil begrunde, at det er en god idé at bruge penge på grænsekontrol.
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Grænsekontrollen er en af de største sejre, vi har fået i Dansk Folkeparti.
Vi er en nationalstat, og vi skal selvfølgelig bevogte vores grænse.
Det er vigtigt for os.
Vi kunne også have haft en debat herinde om, at vi alle sammen stod og var forargede over, at der bliver solgt hash ude foran skolerne.
Allerede i 7. klasse kan de købe hash ude foran lågen.
Men hvorfor i alverden står vi så ikke nede ved grænsen og stopper dem og får det pillet ud af bilerne?
Hvorfor i alverden gør vi det ikke sværere for østeuropæiske bander, som tager til Danmark og laver kriminalitet?
Derfor har vi også fået sat penge af til at lave udrejsekontrol.
Der er ingen tvivl om, at de her penge er givet rigtig, rigtig godt ud.