Peter Seier Christensen (NB), 2020-12-17:
Tak for det.
Nye Borgerlige mener, at danskerne skal høres ved en folkeafstemning om Danmarks tiltrædelse af EU's genopretningsplan.
For første gang skal vi danskere og vores børn hæfte for et lån, som EU optager.
Fælles gældsstiftelse vil øge presset på behovet for EU-skatter.
Danmarks forpligtelse over for EU vil med genopretningsplanen stige betydeligt.
Europa-Kommissionen har længe arbejdet for, at EU skal have egne skatteindtægter, og der vil blive skabt en unødig præcedens.
Der er ingen garanti for, at de medlemsstater, der modtager tilskud eller lån, vil foretage de nødvendige reformer, der kan forhindre, at landene igen havner i en uredelig økonomisk situation.
750 mia. euro, ca. 6.500 mia. kr., skal danskerne tilbagebetale vores pæne del af i perioden fra 2028 til 2058.
Med konservative mandater blev det sikret, at regeringen kunne rejse til Bruxelles med et absurd mandat – et mandat til historisk gældsættelse af danskerne.
Med EU's genopretningsplan forpligtes danskerne ikke alene til en stigning i betalingerne til EU, statsministerens tilslutning til genopretningsfonden er også et eklatant brud på et tidligere løfte om ikke at sende flere penge til EU.
Der skal herfra lyde en tak til Venstre for ikke at være gået med til at give regeringen det mandat.
I Nye Borgerlige mener vi ikke, at danskerne skal trælbindes til EU.
2,5 mia. kr. ekstra om året vil det koste de danske skatteydere i 30 år.
Hertil kommer, at Europa-Kommissionen i aftalen sort på hvidt erklærer, at de vil arbejde for nye indtægter og en reform af indtægtsgrundlaget.
Det er et stort demokratisk problem, at Folketinget og regeringen forærer penge væk – penge, som danskerne tillidsfuldt har betalt i skat, naturligvis i forventning om, at skattekronerne ville gå til vores eget velfærdssamfund, til sygehuse, skoler, ældrepleje osv. til gavn for os i Danmark.
Samtidig nægter EU at spare på de løbende udgifter, tværtimod.
Storbritannien har jo meldt sig ud, men det ser EU aldeles bort fra.
De øger blot udgifterne for de tilbageværende lande.
EU fortsætter, som om intet var hændt.
Sammen med det forslag om en genopretningsfond, som er på bordet, står Danmark til at skulle øge udgifterne til EU med 23 pct.
Den danske grundlov forpligter desværre ikke Folketinget til at afholde en folkeafstemning om denne øgede gældsforpligtelser, men enhver rimelig og demokratisk tanke taler for, at danskerne bliver hørt frit og direkte i denne sag, for danskerne er aldrig blevet spurgt.
Danske borgere har aldrig fået mulighed for at tage stilling.
Vil vi og vores børn virkelig beskære vores eget velfærdssamfund for at understøtte f.eks. de sydeuropæiske lande?
Tilhængere vil måske sige, at omfordelingen er nødvendig i lyset af corona.
Den tanke må afvises.
Pengene skal målrettes tiltag, som betoner alt muligt andet end økonomisk genopretning, f.eks. klimatiltag.
Det er tvivlsomt, at hjælpepakken vil virke efter hensigten.
Ingen af disse ekstra coronapenge kan ændre på, at de sydeuropæiske økonomier selvforskyldt lider.
Danskerne betaler således ikke for genopretningen af EU; danskerne betaler for tidlig pension, sort arbejde og manglende mådehold i Sydeuropa.
Den genopretning, EU ønsker, er en genopretning af EU's image – et image der har lidt skade under coronakrisen, for tilliden til EU har igen lidt et knæk.
EU blander sig igen uanmodet, EU forplumrer igen de nødvendige nationale tiltag.
National selvbestemmelse, decentralisering og nærdemokrati er de facto uforeneligt med EU's ånd og bogstav.
Penge, der går fra dansk velfærd til centralstyret i Bruxelles og til Sydeuropa, kan ikke ligge længere væk fra borgerne.
Nærhedsprincippet er skamskudt med denne centralistiske genopretningsplan.
EU ønsker altid mere centralisering og magt i Bruxelles.
Det er overraskende, at regeringen og særlig De Konservative går med på den.
Hvis danskerne skal hæfte for en enorm låntagning i EU, bør Folketinget nu spørge danskerne, om danskerne er enige i denne gældsætning.
Det er derfor, vi i dag behandler dette beslutningsforslag, mens tid endnu er.
Alle lande har nemlig en vetoret, når det kommer til genopretningsplanen.
Danskerne skal høres, når de spændes for EU's gældsunion.
Det er de ikke blevet.
Tak for ordet.