runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Carøe (SF), 2024-03-19:
Også på det her lovforslag har jeg æren af at være vikar for vores retsordfører, Karina Lorentzen Dehnhardt, som desværre ikke kunne være her.
Offentlighedsloven, som vi debatterer her i dag, er jo som bekendt blevet kritiseret sønder og sammen i adskillige udredninger og af kommissioner, Folketingets Ombudsmand og senest Dybvadudvalgets omfattende og grundige rapport.
Problemerne med offentlighedsloven er utallige og meget velbeskrevne.
Det er derfor SF's holdning, at vi bør tage mere resolut fat og give loven en grundig overhaling frem for at se på et lille hjørne af loven, som regeringen lægger op til med det her forslag.
Problemerne med offentlighedsloven er nemlig mange og fortsat uløste.
Regeringen har godt nok varslet et lovforberedende udvalg, men vi synes i SF, at det indtil videre mest af alt ligner en syltekrukke mere.
Der er i hvert fald ingen, der kan påstå, at vi ikke ved, hvad der er galt med den lov, nemlig at der er alt for meget lukkethed.
Ser vi på det konkrete forslag, som vi behandler her i dag, vil jeg gerne slå fast, at man som offentligt ansat aldrig skal frygte for sit privatliv, fordi man passer sit arbejde.
Ulykkeligvis er det et stigende problem, at aktindsigter misbruges til at chikanere politibetjente, fængselsbetjente, sygeplejersker, socialrådgivere og andre offentligt ansatte, og derfor er der også brug for at få set på, om de nuværende regler er gode nok.
Da Fængselsforbundet undersøgte sagen tilbage i 2020, svarede mere en fjerdedel af de adspurgte medlemmer, at de havde oplevet chikane i deres fritid begået af tidligere indsatte.
Mere end halvdelen af de adspurgte havde oplevet, at deres navn var blevet udleveret til en indsat i forbindelse med en sag om aktindsigt, og mange oplevede anmodninger om aktindsigt fra indsatte som et stigende problem.
Det er dybt bekymrende.
Offentligt ansatte skal til enhver tid kunne føle sig trygge både på arbejdet og i fritiden, og det er fuldstændig uacceptabelt, at reglerne om aktindsigt udnyttes til chikane og intimidering.
Når det er sagt, er der samtidig behov for at træde varsomt og tænke sig godt om, når man nu vil gøre det nemmere at afvise anmodninger om aktindsigt.
De mange kritiske høringssvar til lovforslaget tegner et tydeligt billede af, at der er helt grundlæggende hensyn, der her skal afvejes.
Heldigvis virker det, som om regeringen har lyttet og præciseret forslaget på en række punkter, og det har trukket tingene i den rigtige retning.
Vi bemærker, at forslaget ikke ændrer på pressens eller forskeres adgang til at søge aktindsigt i den offentlige forvaltning, og det mener vi er et helt centralt hensyn, hvad der også er flere høringssvar der peger på.
Det er også godt, at initiativet her ledsages af en ny vejledning til offentlighedsloven.
Alt i alt er vi i SF positive over for det her forslag, men hvis I spørger os, er det hele offentlighedsloven, der trænger til en overhaling.
Der er ingen grund til at lægge resten af processen i den syltekrukke, som det ligner at regeringen har gjort.
Tak for ordet.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
Skal jeg forstå på ordførerens tale, at ordføreren mener, at det her forslag ikke kommer til at omhandle journalister og forskere?
Det er rigtigt, at der er nogle formuleringer om, at det ikke i udgangspunktet skal have handle om forskeres og journalisters begrænsning af aktindsigt.
Men det er jo netop det, der står, altså at det kun er et udgangspunkt.
Hvis der er nogle personer, der i særlige tilfælde har en følelse af et behov for at få lukket en sag, gælder det også, selv om det er en journalist eller en forsker, der ansøger om den her aktindsigt.
Er ordføreren klar over det?
De siger, at det her jo de facto kan blive en total nedlukning af alle muligheder for aktindsigt i det her land.
Er ordføreren klar over det?
Astrid Carøe (SF), 2024-03-19:
Som jeg også startede min tale med at sige, er jeg vikar for vores retsordfører.
Derfor er det altså Karina Lorentzen Dehnhardt, der er mere inde i det her.
Men det er det, jeg har forstået på Karina Lorentzen Dehnhardt, altså at regeringen har trukket i en efter vores mening mere positiv retning i forhold til at sikre, at pressen og forskere stadig har adgang til aktindsigt.
Og selvfølgelig skal de have det i vores land.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
Det er selvfølgelig fair nok.
Men så vil jeg bare spørge, om SF vil være med til at støtte et ændringsforslag, der præciserer og gør det helt tydeligt, at det her lovforslag aldrig nogen sinde kan bruges i forhold til en journalist eller en forsker, der søger aktindsigt.
Astrid Carøe (SF), 2024-03-19:
Det må vi kigge på i udvalgsarbejdet.
Steffen Larsen (LA), 2024-03-19:
I Liberal Alliance forstår vi godt det problem, der kan være med chikane af offentligt ansatte, og det er der ingen der ønsker.
Vold, overfald, chikane og den slags hører ingen steder hjemme, og borgerne burde jo helst gå i retten med sager, hvor de føler sig ramt af den udøvende magt.
Men det er samtidig skadeligt, hvis man som borger ikke kan se, hvem der har behandlet ens sager – så er det ud fra en eller anden fornemmelse af, om der kunne være et ønske om chikane.
Hvordan skal sådan et ønske om chikane på forkant bevises?
Hvordan skal en sådan regel bruges, uden at det risikerer at være tilfældigt, hvem den bruges imod?
Den kan reelt også bruges mod journalister og forskere, selv om der som udgangspunkt står, at den ikke kan bruges imod dem, hvilket også er et alvorligt problem.
Det er altså et principielt spørgsmål om borgernes retssikkerhed i den her sag, for hvordan er det for eksempel med den situation, hvor en borger opdager, at sagsbehandleren i vedkommendes sag er borgerens eksmands nye kone?
Ja, det er jo en situation, som ikke er taget fra fantasien, men fra den virkelige verden.
At en borger har kunnet finde det via en aktindsigt, vil man jo kunne blokere for med den her lovgivning.
Så der er nogle principielle spørgsmål, som vi er nødt til at drøfte meget indgående her.
Er der virkelig ikke andre metoder til at styrke beskyttelsen af de offentligt ansatte, end at man begrænser retten til aktindsigt?
I Liberal Alliance ønsker vi ikke, at offentlighedsloven indskrænkes yderligere, og vi bør se mere på offentlighedsloven i sin helhed.
Nu er der nedsat endnu en kommission til at se på offentlighedsloven, og jeg får næsten lyst til at sige, at den ikke er nedsat, men reelt er udsat, da vi jo allerede har flere kommissioners ord for, hvad det er, der skal laves om ved offentlighedsloven.
Ministeren skriver også i forslaget, at det her forslag ikke vil ændre retstilstanden, men i bemærkningerne til lovforslaget står der, at myndighederne i videre omfang vil kunne afslå at behandle sådanne anmodninger.
Begge dele kan altså ikke passe, og vi er derfor i Liberal Alliance imod forslaget.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
Jeg er glad for, at der endelig er et parti og en ordfører, der forstår det principielle spørgsmål i den her sag og er imod det her forslag.
Jeg er også glad for, at ordføreren netop har forstået det her med, at hvis der er et problem i forhold til offentligt ansatte, er det et helt andet sted, man skal løse det, netop ved at øge borgernes tillid til det offentlige system og i øvrigt forstå, hvorfor de er så vrede – f.eks. i forhold til ejendomsvurderinger kan man måske forstå, hvorfor de faktisk er meget vrede og frustrerede på grund af den givne lovgivning – og så netop sige, at det her slet ikke handler om aktindsigt.
I øvrigt er det også værd at bemærke, at kriminalforsorgen også nævner, at de slet ikke har særlig mange af de her sager.
Så det er et mærkeligt sted at skulle løse et problem.
Det er et helt forkert sted, og det er at skære ind i vores demokrati og vores retsstat.
Mit spørgsmål til ordføreren handler om, at jeg vil gerne stille nogle ændringsforslag, der kan indhegne det her lovforslag.
Det er i sit udgangspunkt problematisk og bør stemmes ned, men hvis loven alligevel bliver indført, kunne man jo indhegne det og netop sige, at det her med forskere og journalister i hvert fald ikke skal være der, og så igen, hvis den er målrettet et frontpersonale, skal den jo ikke gælde en souschef i et ministerium, som der måske er nogle legitime habilitetsproblemer med, der skal undersøges.
Så er det noget, ordføreren også har lyst til at gå ind at arbejde med?
Steffen Larsen (LA), 2024-03-19:
Det er det absolut.
Jeg finder jo mange af de ting her, som jeg jo selv også nævner, problematiske.
Selv det her med, at man på forkant skal til at kunne sidde og formode, om nogle reelt set kunne finde på måske at chikanere ud fra deres aktindsigt, er jo elastik i metermål, om jeg nogen sinde har mødt det i en lovgivning, for det kan jo udmøntes fuldstændig forskelligt fra kommune til kommune, hvordan man vil se på det – eller fra styrelse til styrelse, eller hvad det nu kunne være for et sted.
Så jeg synes, der er nogle alvorlige problemer dér, og det skal vi selvfølgelig kigge på hvordan vi kan hegne ind.
Hvis vi kan begrænse skaderne, vil jeg også gerne være med til det.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
Det lyder rigtig godt, for ordføreren nævner netop også her et ekstra eksempel på det her med, at retstilstanden bliver usikker nu.
Det er jo dybt, dybt alvorligt, og det har masser af organisationer i øvrigt kritiseret os for.
Så det er faktisk dybt tragisk, at vi tager det her skridt, men lad os forsøge netop at gøre det mindst muligt slemt, så længe vi har en flertalsregering, der presser sådan nogle typer lovforslag igennem.
Steffen Larsen (LA), 2024-03-19:
Jeg er fuldkommen enig.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-03-19:
Jeg kan forstå, at LA mener, at man skal kunne få aktindsigt, også selv om det må antages, at anmodningen vil tjene et chikanøst formål.
Det er jo den ændring, vi laver nu.
Hvad så med den eksisterende lov, hvor der står, at man kan hindre aktindsigt, hvis det må antages at tjene et retsstridigt formål?
Ønsker Liberal Alliance også den bestemmelse ophævet, altså i den nuværende offentlighedslov?
Steffen Larsen (LA), 2024-03-19:
Nej, og inden for den ramme, som der også er for den nuværende lovgivning, er det faktisk muligt at stoppe det.
Hvis det viser sig, at folk yder chikane ud fra det, kan man jo stoppe aktindsigterne.
Altså, vi skal jo være enige om, at det at chikanere en offentligt ansat for at udføre sit arbejde allerede vil være en strafbar handling og dermed være i strid med den lovgivning, som i forvejen findes på området.
Så jeg ser ikke, at det nødvendigvis er her, vi skal stramme, hr. Jan E. Jørgensen.
Jeg synes jo hellere, vi skulle kigge på nogle af de regler, der er omkring, at man f.eks. overfalder eller yder vold mod offentligt ansatte.
Der kunne vi jo kigge på at lave nogle meget kraftige stramninger.
Det at gå hen at sige, at nej, nej, det er meget bedre, at vi begrænser aktindsigten, også for journalister og forskere reelt set, synes jeg er den forkerte vej at gå.
Jeg tager lige fat i dit første spørgsmål.
Du siger, at personen får aktindsigt og bagefter bruger den til at opsøge en politibetjent.
Kan vi være enige om, at det ville være retsstridigt, hvis han går ud og gør det, ud fra, at vi har en lovgivning om chikane af offentligt ansatte?
Og så må det også være således, at når han så beder om flere aktindsigter efterfølgende, må det, han har gang i, være retsstridigt – altså hvis vi kan antage, at han gør det for det.
For så er det jo ikke noget med at indføre noget om chikane, men så er det, fordi det var retsstridigt.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
Jeg er på hele demokratiets vegne meget, meget ked af at høre, at Det Konservative Folkeparti står på den linje.
For at svare på spørgsmålet i forhold til konflikt handler det her jo netop om, at vi har borgere, der i det her samfund har en meget, meget lav tillid til politikere, men der er også undersøgelser, der viser, at de har en meget, meget lav tillid til de offentlige myndigheder.
Noget af det er jo rigtig interessant at undersøge nærmere, men noget af det handler jo også om, at der bliver lavet noget lovgivning lige nu, hvor borgerne på meget mystisk vis er i klemme.
Og her er ejendomsvurderingerne ét eksempel på, at der er nogle borgere, der er meget, meget i klemme.
Så jeg kan godt forestille mig, at der er nogle af de borgere, der ringer ti gange til den offentlige forvaltning, og der er jo blevet nævnt som eksempel, at hvis du ringer ti gange til den offentlige forvaltning, så kan det blive anset som chikanøst.
Og det mener jeg er helt uberettiget.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-03-20:
Først vil jeg sige, at det jo ikke er min opgave at prioritere det her.
Det er noget, der ligger i en aftalekreds med en række partier, som skal finde ud af, hvordan man gerne vil udmønte det.
Så vil jeg sige, at selv om noget er godt, kan der jo godt nogle gange være behov for, at man også skærer i tingene, sådan at det bliver mere skarpt, hvad det er, man præcis bruger pengene på.
Jeg har selv på mit ministerområde skåret ca. 10 pct. af medarbejderne væk det sidste års tid og frem mod sommeren.
Det er jo ikke, fordi de medarbejdere ikke gjorde noget godt, men nogle gange er det sundt, at man spørger, hvor mange der egentlig sidder og administrerer en opgave, og at man også kigger kritisk på det forbrug, som man har.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-03-20:
Men jeg hører ministeren sige, at de her organisationer faktisk gør et godt stykke arbejde.
Så har ministeren ikke interesse i at redde dem, om man så må sige, og skaffe nogle penge til dem, så de kan fortsætte deres gode arbejde?
Og hvis ministeren ikke vil kæmpe for det, hvad vil ministeren så sætte i stedet?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-03-20:
Jeg arbejder på at sikre, at de får det at vide så hurtigt som muligt.
Det er den mulighed, jeg har i den her situation, og det gør jeg alt, hvad jeg kan, for at få en afklaring på.
Og som jeg også sagde til hovedspørgeren, synes jeg, det er gode indsatser generelt.
Jeg har selv tidligere været med til at skære på de boligsociale midler, hvor jeg syntes der var brug for, at der blev skåret til.
Så det er ikke, fordi jeg har noget problem med at gøre det.
Men her synes jeg egentlig, at det er indsatser, som virker til at have en effekt de steder, hvor de er.
Men der er truffet en aftale, og den skal vi selvfølgelig udmønte.
Christina Olumeko (ALT), 2024-03-20:
Altså, helt ærligt, det står på finansloven.
Hvad er finansloven så egentlig værd, hvis man efterfølgende kan komme og lave om på de bevillingskonti, der ligger der?
Det synes jeg er et ret principielt spørgsmål, når det kommer til Folketingets kontrol med regeringen.
Synes ministeren, det er i orden, at de her civilsamfundsorganisationer stadig ikke kan få at vide, hvornår og om de kommer til at modtage de her bevillinger?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-03-20:
Hvad der er forhandlet i finansloven, har jeg svært ved at oplyse om, for jeg var ikke til stede under de forhandlinger.
Men jeg kan sige så meget, at fra min side handler det om at sørge for, at der så hurtigt som muligt kommer en afklaring på, hvilke besparelser der skal gennemføres, og hvilke der ikke skal, sådan at organisationerne har et overblik over, hvad der ligger her. Men det er klart, at det er en beslutning, som er truffet i forligskredsen vedrørende kriminalforsorgen, og det er de partier og ordførere, der sidder der, som skal træffe den beslutning om, hvor man gerne vil skære henne.
Christina Olumeko (ALT), 2024-03-20:
Vi synes, det er urimeligt, at civilsamfundsorganisationer ikke kan regne med det, som står på finansloven, og for os at se rejser det også et principielt spørgsmål, som handler om, om finansloven sådan set er til at stole på.
Kan vi regne med, at de bevillinger, som står på finansloven, bliver udmøntet?
Synes ministeren, det er god behandling af civilsamfundsorganisationerne, der løfter et kæmpe samfundsansvar, at ministerens styrelse ikke engang har advaret dem om, at de måske ikke kan få deres midler i 2024?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-03-20:
Rent regnskabsteknisk ville jeg synes, det var mere mærkværdigt, hvis man først udbetalte pengene og så efterfølgende kom og bad om dem igen, fordi der var truffet en politisk beslutning om at beskære de indsatser.
Jeg er ikke klar over, på hvilken finanslov man har prioriteret de her midler, men den aftale, der ligger for kriminalforsorgen, er lavet, før jeg selv er tiltrådt som minister for udlændinge- og integrationsområdet.
Men det er en prioritering, som ligger på statens integrationsindsatser, hvoraf nogle altså eksempelvis er Fonden for Socialt Ansvar og Dansk Flygtningehjælp og Røde Kors og andre organisationer, som driver et godt stykke arbejde.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-03-20:
Alternativet var med til at forhandle penge hjem til Baba fra SSA-reserven.
Nu bliver de penge ikke udbetalt.
Er det i orden, at penge, som vi som parti har siddet og forhandlet hjem på SSA-reserven, ikke bliver udbetalt til dem, der regner med at få dem?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-03-20:
Jamen jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at både Fonden for Socialt Ansvar, der bl.a. driver Bydelsmødrene, og sådan set også de andre organisationer, som får statslig støtte til integrationsindsatser eller social kontrol-indsatser, gør et godt stykke arbejde, og at man engagerer mange mennesker i det.
Nu er det jo ikke, fordi jeg har læst hver eneste evalueringsrapport, men mit indtryk er, at man også gør en forskel for mange mennesker.
Så det anerkender jeg fuldstændig.
Men nogle gange er der truffet beslutninger, som f.eks. handler om, at man har siddet og manglet penge til at prioritere.
Det har jeg selv været med til at gøre tidligere på boligsociale indsatser, og det er også det, vi gør her.
Pelle Dragsted (EL), 2024-03-20:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det er fair og fornuftigt at kaste borgere og familier ud i økonomisk deroute med de nye voldsomme regler for gældsinddrivelse, der betyder, at borgerne kan få en samlet trækprocent på op mod 100 pct. og de dermed ikke har en chance for at betale deres husleje, boligudgifter og andre faste udgifter?
Jacob Jensen (V), 2024-03-20:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne starte med at understrege, at vi har at gøre med en helt ekstraordinær sag, hvor man lukkede et helt erhverv ned, og jeg vil også gerne sige meget klart, at spørgeren og jeg helt deler et ønske om, at der er størst mulig tillid til kommissionerne og deres virke, og at jeg også ser frem til at komme et spadestik dybere i den kommende tid, bl.a. også på et samråd, som jeg er blevet indkaldt til i den her sag.
Udmålingen af erstatninger sker ved uafhængige erstatnings- og taksationskommissioner, der er sekretariatsbetjent af Minksekretariatet, som hører under Transportministeriets område.
Indsigt i minkproduktionen er i den forbindelse også afgørende for at løse opgaven med at værdisætte minkvirksomhederne.
Der er også andre kompetencer, som skal være repræsenteret, når sagerne skal behandles, eksempelvis juridiske kompetencer og revisions- og regnskabsmæssige kompetencer, og den ordning følger af reglerne om rammerne for kommissionernes arbejde og sammensætning, som et bredt flertal her i Folketinget jo står bag.
Reglerne afspejler således den aftale, som Socialdemokratiet, Venstre, Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti og Liberal Alliance netop står bag, om erstatning m.v. til minkavlere og følgeerhverv berørt af covid-19 dateret den 25. januar 2021.
De almindelige forvaltningsretlige regler om inhabilitet gælder for arbejdet i kommissionerne.
Efter forvaltningsloven er en person eksempelvis inhabil i forhold til en bestemt sag, hvis vedkommende selv eller andre nærtstående har en særlig personlig eller økonomisk interesse i den konkrete sags udfald.
Det er formanden for erstatnings- og taksationskommissionen, der udtager medlemmerne til den konkrete sag, og det er derfor i sidste ende også formandens ansvar at sørge for, at reglerne om inhabilitet overholdes i en konkret sag.
Det er en konkret og individuel vurdering fra sag til sag, som formanden skal foretage, og i henhold til forvaltningsloven påhviler det også de personer, der udtages til behandlingen af en konkret sag, at gøre opmærksom på forhold, der kan give anledning til inhabilitet, når vedkommende er bekendt med sådanne forhold.
Men vi har alle en interesse i at sikre, at der er den størst mulige tillid til et setup, som vi jo så politisk har aftalt med hinanden, i forhold til at håndtere en meget stor, en meget kompleks og en meget principiel sag, og derfor vil jeg også være åben over for forslag, der kunne komme til at styrke den tillid yderligere.
Carl Valentin (SF), 2024-03-20:
Mener ministeren, at det er helt uproblematisk, hvis man som nuværende eller tidligere minkavler er med til at afgøre sager om erstatninger, som man selv eller ens nære bekendtskaber har en økonomisk egeninteresse i?
Jeppe Bruus (S), 2024-03-20:
Jeg har gjort to ting.
Det ene er, at jeg har forlænget den frist til 1 måned, for jeg er enig i det om de 14 dage – det har altid været sådan – men jeg har også fundet ud af, at det kan jeg sådan set gøre uden at skulle lave lovgivning, men jeg har selvfølgelig vendt det med den aftalekreds, der er, og så forlængede vi det til 1 måned.
Det andet er, at der er noget sagsbehandlingstid, og der har Gældsstyrelsen sagt, at de først sagsbehandler dem, der ikke har nået at give sig til kende inden for den frist, mens dem, i hvis sager det så har haft opsættende virkning, må vente lidt længere, for at man faktisk tager hånd om de borgere, som ikke nåede at reagere inden for 14 dage, sådan at de ikke kommer bagest i køen, men kommer forrest i køen.
Pelle Dragsted (EL), 2024-03-20:
Det har været sådan, at folk har fået 14 dage til at reagere og til at få en personlig vurdering.
Det synes jeg er et meget voldsomt indgreb over for de her borgere, som ikke har nået at se, at de fik noget i e-Boks, men altså får ødelagt deres økonomiske tilværelse, kan man sige.
Så vil ministeren være med til at se på at give de mennesker, som ikke nåede den frist på de 14 dage, mulighed for alligevel at få behandlet deres sag og så i mellemtiden få stillet den meget voldsomme og høje gældsinddrivelse i bero?
Der ligger den mellem 30.000 og 35.000 kr.
Det er jo altså de grupper her, som pludselig bliver ramt af det her meget voldsomme og står tilbage med langt færre penge hver måned, end de havde i forvejen.
Jeg kan forstå, at ministeren ikke vil gøre noget ved selve fradragsprocenten.
Vil ministeren gøre noget ved, at de folk, der ikke har nået at reagere på det her, får lidt bedre muligheder for at få en revurdering, end de har i dag?
Jeppe Bruus (S), 2024-03-20:
Jeg er helt enig i, at hvis det ender med, at folk må gå fra hus og hjem og oplever en endnu større deroute, er det et kæmpe tab for de mennesker, det handler om, og der er intet vundet for fællesskabet.
Det er i øvrigt ca. 4 pct. af alle dem, der betaler af på gæld, der ligger i det spænd.
Det er jo mennesker, der har en nettoindkomst på 35.000 kr. om måneden, og når de 60 pct. så er indeholdt, vil de have ca. 14.000 kr. tilbage.
Det er jo det, vi taler om ...