runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jette Gottlieb (EL), 2021-01-12:
Tak for det.
Jeg vil starte med konklusionen, og den er, at Enhedslisten støtter det her forslag.
Men – og der er næsten altid et men – der er mange huller i den måde, vi laver de her forlængelser på.
De bliver lavet med forskellige perioder – nogle 1 måned, nogle 1½ måned, nogle 2 måneder og nogle 3 måneder – og de overlapper ikke altid på den rigtige måde.
I det her system, hvor der nu er et dagpengehul på 2 måneder, rammer det selvfølgelig de mennesker, der er blevet fyret i foråret eller i midten af året, på samme måde, som det hele tiden har gjort, så de er i klemme.
Det er på samme måde med suspenderingen af optælling i forhold til at få karens, der er også et hul på 2 måneder.
Ved supplerende dagpenge er der også et hul på 2 måneder osv. osv.
Samtidig ved vi, at der er alle mulige forventninger om, at de her forlængelser af nedlukningerne kommer til at føre til, at vi skal lave endnu en forlængelse af den her lovgivning.
Ville det ikke snart være en rigtig god måde at tænke på, at man sagde: Nu tager vi det en gang for alle, og så går vi hen til den 31. maj eller den 30. juni eller et eller andet og siger, at nu suspenderer vi alle de her tællemekanismer på en gang samlet og samtidig?
Det ville efter min mening være meget besparende, hvad angår arbejdskraft i ministerierne, og det tror jeg de ville være glade for.
Det ville være meget besparende i hele administrationen i jobcentrene, i a-kasserne og alle sådanne steder, og først og fremmest – og det er selvfølgelig det vigtigste – ville det betyde en stor tryghed for de arbejdsløse, som er underkastet de her regler, og som ikke har skyggen af chance for at overskue, hvornår de er omfattet, og hvornår de ikke er omfattet.
Jeg er glad for, at forlængelsen af sygedagpengene fungerer, og at man får mulighed for at få en ny bedømmelse, hvis ens behandling er blevet udskudt og den slags ting, og jeg er også glad for, at 12-månedersperioden i 225-timersreglen bliver forlænget tilsvarende.
Men helt konkret vil jeg altså spørge om noget, som jeg næsten opfatter som en teknisk fejl – det må det være.
G-dagene suspenderes ind i marts.
Det er fint nok, men hvorfor suspenderes i det mindste ikke udbetalingsreglens minimum tilsvarende?
For det er jo afhængigt af, om G-dagene udbetales eller ikke udbetales.
Mig ikke forstå.
Nu er det selvfølgelig upassende at kigge appellerende ned på ministeren for et svar, så det vil jeg ikke gøre, men jeg vil formentlig stille det som et spørgsmål, inden vi skal anden- og tredjebehandle forslaget.
Men Enhedslisten støtter forslaget.
Jeppe Bruus (S), 2021-01-12:
Men bare for at følge op på det, som fru Pernille Vermund var inde på, så forstår jeg måske ikke helt det dér element omkring skattestoppet.
For sådan som det bliver fortolket her, også fra Venstres gruppeformands side, så betyder det, at der ikke er en eneste afgift, der kan stige.
Og så forstår jeg simpelt hen ikke det, Venstre har været ude at melde, f.eks. i forhold til afgifter på cigaretter og tobak.
For hvis det er det samme princip, ville man vel heller ikke kunne indtage det synspunkt.
Så kan der være et andet synspunkt i forhold til fortolkning af skattestoppet, og derfor har der været noget forvirring omkring, hvad det egentlig er, Venstre mener, nemlig at det er skattetrykket , der ikke må stige.
Og det vil sige, at hvis man hæver det ét sted, skal man sænke det et andet sted.
Det argument kunne man jo også have brugt, hvis man gerne ville have været med i den politiaftale, som man jo – for at være helt ærlig – var en del af lige indtil allersidste sekund, og som jeg tænker man var lige så begejstret for som alle os andre.
Så jeg forstår simpelt hen bare ikke helt, hvad det egentlig var, der var argumentet.
Er det så, fordi Venstre har ændret politik, så skattestoppet nu er ultimativt, og at det vil sige, at der i fremtiden ikke vil være en eneste afgift, der kan stige med Venstres støtte?
Karsten Lauritzen (V), 2021-01-12:
Der er jo også tale om, at unge mennesker, og mange af dem er blandt dem, der har de mindste indkomster i det her land, som skal til en køreprøve, skal betale for at medfinansiere politiet.
Det synes jeg egentlig ikke er rimeligt.
Hvis det var sådan, at vi ikke havde nogen penge, kunne jeg godt forstå fru Pernille Vermunds indlæg, men regeringen bruger jo penge på alle mulige mærkelige ting.
Og hvis de borgerlige partier havde stået sammen med Venstre, var det ikke blevet dyrere at være dansker, så var der ikke kommet stigende gebyrer, for så havde vi fundet en anden finansiering.
Det synes jeg at fru Pernille Vermund og Nye Borgerlige skulle tænke over, for hvis vi borgerlige vil rykke Danmark i en mere borgerlig retning, skal vi starte med at stå sammen om den politik, vi er enige om.
Det var indtil den her aftale, at vi havde et skattestop, men det bakker man så ikke længere op om i Nye Borgerlige.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-12:
Det er absolut ikke Socialdemokratiet, der vinder på, at vi har et godt politi, at vi får politiet ud i hele landet, at vi får en udrejsekontrol, der skal forhindre, at tyvebander kan rejse ud af landet med tyvekoster uden at blive stoppet på vejen, og at vi får en specialenhed mod socialt bedrageri.
Det er danskerne, der vinder på det.
Til gengæld bliver danskerne måske også lidt usikre, når Danmarks p.t. største borgerlige eller nominelt borgerlige parti gør det til noget ultimativt, at man ikke vil hæve afgifter på eksempelvis våben for at være med i noget, som er så essentielt for vores samfund som en politiaftale.
Kan ordføreren ikke se det?
Karsten Lauritzen (V), 2021-01-12:
Jeg er måske belastet af, at jeg på trods af min unge alder har været i Folketinget i, nogle vil sikkert sige for mange år, men jeg kommer til at tænke på – og det vil jeg godt fortælle fru Pernille Vermund – hvordan man koger en frø.
Det gør man ikke ved at sætte den i en gryde med kogende vand.
Det gør man ved at sætte frøen i en gryde med lunkent vand, og så skruer man stille og roligt op for det.
Det er jo den strategi, Socialdemokraterne har for at pelse danskerne, nemlig ved stille og roligt at skrue op for at hæve skatter og afgifter.
Jeg er ked af, at Nye Borgerlige er hoppet lige i, jeg vil ikke sige fælden, men jeg kan godt forstå, at justitsministeren sidder og trækker på smilebåndet, for det er jo regeringen og justitsministeren, der vinder.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at Nye Borgerlige ikke vil stå ved den politik, fru Pernille Vermund fortæller om til vælgerne, nemlig at vi skal have sænket skatter, afgifter og gebyrer, og at vi ikke skal gøre det dyrere at være dansker.
Der bliver stille og roligt skruet op.
Men sådan er det, og så må vælgerne jo belønne os, når det kommer til den tid.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-12:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi er et af de partier, som er meget forundret over, at Venstre står uden for den her aftale.
Vi havde et supergodt forhandlingsforløb, men i sidste øjeblik var der åbenbart et ultimativt krav fra Venstres side, som gjorde, at Venstre ikke kunne komme med i aftalen.
Jeg kan nu forstå, at det her ultimative krav om skattestoppet er noget, man kommer til at stå ved.
Jeg har også i det forgangne år erfaret, at skattestoppet ikke er så vigtigt, når det kommer til afgifter på eksempelvis plastikposer eller cigaretter.
Så kan ordføreren fortælle, hvad vi som borgerlig opposition kan regne med det her skattestop indebærer?
For vi taler altså her om en aftale, hvor mindre end 4 pct. af finansieringen er noget, som man som borgerlig ikke rigtig bryder sig om, og så må man bare sige, at med et så massivt stort rødt flertal og med en vanvittig god politiaftale er det altså lidt svært at forstå, at afgifter på våben eksempelvis for Venstre er noget af det, der ultimativt ikke må sættes op og indeksreguleres.
Kan ordføreren sætte et par ord på det?
Karsten Lauritzen (V), 2021-01-12:
Det er jo for mig ikke så overraskende, at Jeppe Bruus ikke er enig i Venstres skattestop.
For hr. Jeppe Bruus repræsenterer et parti, som jo ikke har problemer med, at skatter og afgifter stiger.
Og jeg siger bare, at den der frø, der sidder oppe i den socialdemokratiske gryde, kommer til at koge, og det er der nogle borgere, der kommer til at betale for, og på et eller andet tidspunkt siger de vel stop.
Men indtil videre må man tage det ned, at man jo ikke kan se det på Socialdemokratiets opbakning, og at danskerne gerne vil betale en masse mere i skat, men jeg håber nu, at de kommer til fornuft.
Jeg kan sige, at Venstres skattestop er formuleret af hr. Anders Fogh Rasmussen, og der ligger – både på Venstres hjemmeside og faktisk også på Skatteministeriets hjemmeside, tror jeg – en fin formulering af skattestoppet.
Der er så nogle undtagelser for skattestoppet, og det er i forhold til EU og så det miljømæssige og det sundhedsmæssige.
Men ingen af de ting gør sig gældende, og derfor er der intet nyt.
Altså, ingen kan være i tvivl om, at den her finansiering kan Venstre ikke gå med til.
Det er netop, fordi vi ikke har ændret vores politik, at vi ikke kan gå med.
Jeppe Bruus (S), 2021-01-12:
Tak for det.
Det her er et lovforslag, som vi har glædet os rigtig, rigtig meget til, fordi vi jo kort før jul indgik en meget bred aftale om rammerne for de næste 3 års arbejde med politiet – en aftale, som blev indgået af stort set alle Folketingets partier, og som jo betyder, at vi får flere betjente, markant flere betjente.
Vi får flere politistationer over hele landet, både på den her side af Storebælt og på den anden side.
Vi får en markant stærkere indsats over for alt det, der er svært: bedrageri, bander, økonomisk kriminalitet, terror, social dumping.
Vi styrker indsatsen og ikke mindst i forhold til vold og voldsofre, herunder også dem, der bliver udsat for voldtægt, som hænger sammen med den nye lovgivning, vi lavede omkring samtykke.
Det er samlet set en positiv aftale, som er utrolig stærk, og som styrker dansk politi, styrker anklagemyndigheden, skaber øget tryghed, større retfærdighed, bedre muligheder for at opklare kriminalitet – jeg var inde på voldtægt, vold, men jo også indbrud, som påvirker rigtig mange mennesker – en lang række gode ting, som virkelig kommer til at gøre en forskel.
Det er klart, at det hele ikke er gratis, fordi vi sådan set også sætter flere penge af og flere ressourcer af til politiet.
Det er 650 mio. kr. til politi og anklagemyndigheden allerede i år i 2021.
De penge skal jo findes et sted, og det lovforslag, vi nu behandler, omhandler fire elementer.
To af elementerne handler, hvis man skal sige det sådan, dybest set om at prøve at spare nogle af de ressourcer, der bliver brugt på administration – både i forhold til at få adgang til konti m.v. i forbindelse med hvidvask og i forhold til bortskaffelse af værdier i forbindelse med hittegods, som har en meget, meget lille værdi.
Det er to mindre bidrag, som bidrager til at finansiere det, vi nemlig gerne vil have meget, meget mere af, nemlig politi, indsatsen mod vold og voldtægt, flere politistationer, der også skal kigge på det forebyggende arbejde, og som samlet set skal gøre, at vi øger trygheden.
Derfor vil jeg bare slutte af med sige, at vi naturligvis bakker op om det her lovforslag, og igen kvittere for, at stort set alle Folketingets partier med undtagelse af Liberal Alliance og Venstre stod sammen om at lave en meget, meget stærk aftale før jul, hvor det her så også var et af elementerne.
Tak for ordet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-01-12:
Tak for det, og tak til jer alle sammen for bemærkninger og for at acceptere hastebehandlingen af det her forslag.
Både smittetal, antal indlagte og flere dødstal peger i retning af, at det er en alvorlig situation, vi står i, og for at undgå, at det forværres, er der iværksat en række restriktioner.
Vi er på mange måder lukket ned som land lig det, vi så i foråret, og på den baggrund – og tak for det – har et bredt flertal i Folketinget sammen med regeringen den 16. december indgået en aftale om dels at forlænge en række hjælpepakker, dels at indføre nye.
Det er exceptionelle tider, og jeg er glad for, at vi kan enes om at holde hånden under en bred kreds i vores land.
Det er de fire initiativer på Beskæftigelsesministeriets område fra den aftale, vi i dag behandler.
Som sagt er den nuværende situation og nedlukning meget lig den, vi så i foråret, og derfor er de fire initiativer, vi behandler i dag, også magen til dem, vi indførte i foråret.
Uagtet hvad der i øvrigt bliver sagt her i dag, kan det uden tvivl være en svær tid for ledige at være på jagt efter et nyt job i.
Det har stor betydning for alle dagpengemodtagere, ikke mindst dem, som står på kanten af at miste deres dagpenge.
Med lovforslaget sættes alle lediges forbrug af dagpenge på pause i januar og februar i år.
På den måde holder vi hånden under samtlige dagpengemodtagere, også personer på supplerende dagpenge.
Situationen har også stor betydning for de kontanthjælpsmodtagere, som kan risikere at få nedsat deres ydelse, hvis ikke de opfylder 225-timersreglen.
Det betyder, at personer i kontanthjælpssystemet, som er omfattet af 225-timersreglen, samlet set får op til 4 måneder ekstra til at opfylde det her beskæftigelseskrav.
Derudover forlænges sygedagpengeperioden med endnu en måned for personer, der ikke kan få forlænget deres ret til sygedagpenge efter de almindelige regler.
Det betyder, at ingen sygedagpengemodtagere vil overgå til jobafklaringsforløb til og med den 28. februar.
Jeg er sikker på, at den her række af initiativer vil hjælpe til at skabe større tryghed både for dagpengemodtagere, kontanthjælpsmodtagere og sygedagpengemodtagere i den kommende tid.
Derudover står mange virksomheder også lige nu i en svær situation med at fastholde medarbejdere, og med forslaget suspenderer vi derfor i en 2-månedersperiode arbejdsgivernes betaling af dagpengegodtgørelse for første og anden ledighedsdag, de såkaldte G-dage, ved ordinære arbejdsfordelinger og hjemsendelser.
Sammen med de øvrige vedtagne hjælpepakker vil det være med til at afbøde nogle af de store konsekvenser, som pandemien uden tvivl har og har haft på beskæftigelsesområdet.
Endnu en gang mange tak til det brede flertal i Folketinget, der står bag den her aftale om at udvide hjælpepakkerne.
Jeg ser frem til den videre behandling af forslaget.
Tak for ordet.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-12:
Vi har jo nogle regler for, hvor lang tid man må være på dagpenge, og hvad man skal gøre for at leve op til kravene om at stå til rådighed for arbejdsmarkedet som kontanthjælpsmodtager, og de regler er faktisk ikke sådan nogle, der kun er sat til højkonjunktur eller normalkonjunktur; det er faktisk nogle, der gælder hen over en konjunkturcyklus.
De partier benytter så enhver anledning til at sige, at lige nu kan de ikke være så stramme, for nu er vi i den her situation.
Men det er ikke sådan, reglerne er tænkt, altså at de kun gælder, når det går godt i økonomien.
Udgangspunktet er, at de også gælder, når der er nedgang i én branche som f.eks. i dag, hvor der er nogle brancher, der er hårdt ramt af coronasituationen – turisme, fly, lufthavne, restauranter osv. – mens andre brancher jo kører helt normalt eller endda oplever positive tal på grund af corona.
Så vi går ikke ind for, at man på den måde skal sjakre med reglerne for at stå til rådighed, og hvad der skal til for at få dagpenge osv., som regeringen har aftalt med et flertal af partier i Folketinget.
Vi synes, det er en ret usaglig politik, som er udtryk for, at man helt generelt på rød fløj ikke bakker op om, at der skal være ordentlige tilskyndelser til at søge et arbejde.
Så rummer lovforslaget her også en mulighed for, at man som arbejdsgiver kan udskyde betalingen af G-dage, og G-dage, som arbejdsgiverne skal betale, er ikke noget, der er opfundet hos os, og det er ikke noget, vi sådan kan se logikken i.
Så vi ser jo det her som sådan en lille imødekommelse af vores normale synspunkt om, hvorfor det egentlig er, at arbejdsgiverne skal betale for G-dage.
Det gør jo, at det er lidt svært for os at tage stilling til det her,
på den ene side er vi imod den ene halvdel af lovforslaget, men på den anden side synes vi, at den anden halvdel af lovforslaget trækker i den rigtige retning, så vi må overveje med os selv, hvad vi synes der vejer tungest, og så må vi meddele senere, om vi stemmer for eller imod.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-12:
Det er simpelt hen ikke faktuelt korrekt.
En hurtig søgning på Jobzonen viser, at der er 26.900 ledige jobs, og vi ved også, at et firma som f.eks. Nemlig.com, hvis vi kigger bare på dem, hyrer i stor stil.
Hvis vi kigger på tallene, kan vi også se, at der de sidste 6 måneder – hvis man tager tal fra Danmarks Statistik fra de sidste 6 måneder – efter den her store stigning i arbejdsløsheden faktisk har været et generelt fald frem til november.
Der kom et stort peak i ledigheden, men så har det altså været faldende derefter.
Så kan det være fornuftigt, at man hjælper nogle af de mennesker, som er dybt afhængige af nogle ydelser, altså til at de kan komme over den her periode, hvor det kan være sværere at finde et job, end det var i tiden før coronaen, hvor økonomien buldrede frem og der var endnu flere jobåbninger, end der er på nuværende tidspunkt.
Det, der er vigtigt, er, at vi så fra Folketingets side samtidig fører en politik, som skaber efterspørgsel, og som gør, at virksomhederne får mere brug for folk: at vi sænker skatter og afgifter.
Men hvis man samtidig fra Folketingets side fører en politik med stigende skatter og stigende afgifter, modarbejder man jo det, man gerne vil, netop at folk kan komme tilbage ud på arbejdsmarkedet.
Så det burde være en førsteprioritet, samtidig med at man vedtager sådan noget som det her, at sørge for, at man sænker skatter og afgifter, og dér synes jeg vi fejler lige nu i Folketinget.
Hvor er den økonomiske plan, som kigger fremad, så vi får flere folk i beskæftigelse?
Vi deler ønsket om at få det delt,
og så må vi se, om der bliver gjort det, under udvalgsbehandlingen.
Naser Khader (KF), 2021-01-12:
Tak, formand.
Bag os ligger et forår, en sommer, et efterår og en vinter – et helt år – hvor ledigheden i Danmark er steget.
Den største forklaringsfaktor er de mange nedlukninger, som har været en konsekvens af covid-19-spredningen.
Store som små virksomheder har ikke kunnet aflønne deres medarbejdere og har derfor været nødsaget til at afskedige deres ansatte.
Tallene er dystre, og vi har om nogen gjort en indsats for at holde hånden under dansk erhvervsliv.
For uden erhvervslivet, ingen arbejdspladser; uden arbejdspladser, ingen vækst; ingen vækst, ingen velstand; ingen velstand, ingen velfærd.
De store ledighedstal forsvinder ikke med et trylleslag.
De kræver de rette løsninger og rater .
Derfor støtter Det Konservative Folkeparti op om lovforslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-01-12:
Det er jo ingen hemmelighed, at det, der ligger til grund for forslaget, er højesteretsdommen i sagen om Morten Helveg Petersen, hvor Højesteret bl.a. anfører, at uanset at Morten Helveg Petersen som anført har været udsat for grove retsstridige krænkelse, så finder Højesteret, at disse krænkelser efter deres karakter og omfang ikke er egnet til at påvirke hans selv- og æresfølelse.
Nu er det jo nogle højtravende ord – selv- og æresfølelse osv. – men summa summarum forstår jeg også ministeren derhen, at ministeren sådan set er enig i, at det her i en kommende lovgivning burde udløse en eller anden form for tortgodtgørelse.
Det var den ene ting.
Den anden ting er, at ministeren siger, at økonomien også skal på plads.
Jeg kan sige, at jeg tror, at jeg taler på begge forslagsstilleres vegne, når jeg siger, at det såmænd ikke er det afgørende i den her relation, altså om man kan få penge af staten.
De fleste, der bliver omfattet af det her, vil være tilfredse, hvis de bare kan få penge af modparten.
Det skal ikke hen over noget erstatningsnævn.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-01-12:
Det er jo ikke så lang tid siden, at vi diskuterede et beslutningsforslag om et forfatningsråd.
Og vi erklærede os jo også i SF positive over for idéen – men måske ikke helt i den form, som forslaget lå i.
Men det er jo godt, at vi så nu har en forespørgselsdebat om det samme tema, og at det også ser ud til, at vi når frem til, at vi skal undersøge den her idé nærmere.
Så kan alle de forbehold, vi havde, måske indgå.
Vi synes jo i SF, at det er væsentligt, hvordan et parlament kan sikres en uafhængig rådgivning og også en juridisk vurdering.
Justitsministeren har jo sine dygtige jurister i Justitsministeriet, men de er selvfølgelig først og fremmest til for ham.
Og medmindre man har sine egne gode kontakter at rådføre sig med, kan man jo godt være lidt på herrens mark i forhold til at udgøre en eventuel kritisk modpol til det, der bliver serveret.
Det er jo ikke sådan, at jura er hugget i sten; der kan være forskellige observanser af det.
Og jeg må sige, at der også i de seneste år har været et stort pres på konventionerne, og der har været en stor lyst til at udfordre dem.
F.eks. skulle vi jo i dag have behandlet en afskaffelse af racismeparagraffen, og det har skiftende justitsministre været noget lorne ved og sagt er i strid med vores internationale forpligtelser.
Det kunne være et spørgsmål, som man måske gerne ville have en ekstra vurdering af.
Vi har også af og til oplevet eksempler på, at der i hvert fald har været en øget lyst til at tage en procesrisiko, og det kan jo i sig selv betyde, at man kan have brug for at få en ekstra vurdering – ud over ministeriernes – af, om en lov lever op til grundloven eller vores internationale forpligtelser.
Et forfatningsråd var jo oprindelig en SF-idé, som er meget gammel.
Og derfor er vi også meget tilfredse med dagens forslag til vedtagelse, fordi vi nu kommer videre og får undersøgt ideen, og det kan vi jo så takke Dansk Folkeparti for, som har været noget mere vedholdende, end vi har.
Jeg synes, at det, der er stærkt ved et forfatningsråd, er, at det kan give den her ekstra vurdering.
Og der synes jeg faktisk også, at det kan give noget, som det ministerielle system måske ikke helt kan, nemlig åbent at fremlægge argumenter for eller imod et forslag.
Og det er jo nok så vigtigt, at man kender alle overvejelserne i processen hen imod et resultat og også de uenigheder, som der kan være i forhold til det.
Under alle omstændigheder vil der jo være tale om et råd, og i sidste ende er det jo så domstolene, der vil kunne afgøre, om en lov endeligt er lovlig.
Det er bare – som jeg tidligere har sagt – afgørende for SF, at hvis vi skal oprette et råd, så skal det ikke kun forholde sig til grundloven; det skal også forholde sig til menneskerettighederne og EU-retten, som jo fylder mere og mere i dag og er noget af det, som ligger bag den danske retstradition i dag.
Men det skal ikke stoppe os i at glæde os over, at det ser ud, som om vi har taget et lille skridt i retning af at få et forfatningsråd.
Nu får vi det undersøgt.
Så tusind tak til Dansk Folkeparti for at have rejst debatten her i dag.
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-12:
Det er godt at høre, at man kan finde fælles fodslag på tværs af partier i forskellige spørgsmål.
Jeg noterer mig bare også – det så jeg i morges i Politiken – at når det eksempelvis gælder retssikkerhed for mennesker med handicap, er der også en stor enighed blandt Dansk Folkeparti og Radikale Venstre.
Så der kan godt risikere at være enighed mellem os og de to partier, og det er jo glædeligt for det danske folkestyre, at det også kan opnås.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-12:
Jeg vil blot sige til hr. Kristian Hegaard, at jeg tror, at vi begge har draget den erfaring, at i politik handler det jo ikke om at have ret; det handler om at få ret.
Og for mit eget vedkommende gælder det, at hvis vejen dertil skulle gå et smut igennem Sverige, altså for at nå til hr. Kristian Hegaards mandater, så vil det ikke være fremmed for mig.