runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DD), 2024-10-24:
Som sagt forstår jeg godt intentionen, men der er altså nogle bekymringer i forhold til det her lovforslag.
Derfor skal vi bare være sikre på, at det her er den rigtige model.
For det er netop sådan i dag, at det er Familieretshuset, der sidder og afgør sagerne, og så kan man være enig eller uenig i, at de gør det godt i Familieretshuset.
Her lægger man en kompetence over til kommunerne, og der er ingen klagemulighed.
Så man kan sige: Hvad får den modsatte part i forhold til at forsvare sig selv mod noget, vi ikke ved om der er – forstå mig ret – beviser for?
Altså, hvad skal der foreligge præcis i forhold til de skøn, som der også står noget om i lovgivningen?
Mattias Tesfaye (S), 2024-10-24:
Før det første vil jeg sige, at der fortsat skal være mulighed for aktindsigt og partshøring.
Når der ikke er lagt op til klageadgang, er det, fordi det er en parentes.
Det er en meget midlertidig afgørelse, der træffes, indtil Familieretshuset har truffet en afgørelse om forældremyndigheden.
I bemærkningerne til lovforslaget står der: »Afgørelsen vil skulle træffes på baggrund af en eventuel udtalelse fra det relevante krisecenter samt andre relevante oplysninger fra f.eks. politiet eller de sociale myndigheder om vold i familien mv.«
Det er jeg meget indstillet på.
Louise Mehnke (S), 2024-10-24:
Mange tak for ordet, formand.
Jeg er her som vikar for vores ordfører, fru Ida Auken, og her kommer altså ordførerens tale.
Verdens skove har enorm betydning for både klima, natur, miljø og biodiversitet.
Desværre er global skovrydning fortsat en trussel mod verdens skove.
Det frarøver ikke kun dyr og planter deres levesteder.
Det er samtidig en stor kilde til CO 2- udledning.
Ud over skovens store betydning for klimaet og biodiversiteten er skovrydning også et problem for de mennesker, som lever i og af regnskoven.
Det er folk, som i tusindvis af år har levet i harmoni med regnskoven, men som altså risikerer, at deres livsgrundlag bliver ødelagt i takt med den fortsatte globale skovrydning.
Derfor er det nødvendigt, at vi tager et nyt opgør med global skovrydning.
I Danmark har vi bidraget til at få vedtaget EU’s nye skovrydningsforordning, som har til formål at minimere EU's bidrag til den globale skovrydning og skovforringelse.
Forordningen er blevet kaldt både banebrydende og ambitiøs for netop det.
Disse råvarer er henholdsvis soja, palmeolie, kaffe, kakao, naturgummi, kvæg og træ.
Det skal sikre, at handel med disse varer ikke leder til skovrydning og skovforringelse.
Helt konkret skal virksomheder fremover kunne dokumentere, at produktionen af produkterne ikke har ført til skovrydning, og samtidig skal produktionen af råvarerne bl.a. overholde relevant miljølovgivning i producentlandet.
Med lovforslaget sikrer vi de nødvendige supplerende nationale bestemmelser til at implementere skovrydningsforordningen i Danmark.
Der er tale om en lovændring, som skal sikre, at der kan gennemføres en effektiv og effektfuld håndhævelse af skovrydningsforordningen.
Naturbeskyttelsesloven er nemlig i dag ikke tilstrækkelig set i forhold til skovrydningsforordningens tilsyns- og sanktionsbestemmelser.
For at sikre de nødvendige tilsyn og en effektiv kontrol vil lovforslaget ændre naturbeskyttelseslovens regler om tilsyn og regler for gebyr.
I Danmark er myndighederne klar til den oprindelige anmeldelsesdato, som er den 30. december 2024, og jeg ved, at der allerede er gjort rigtig meget for at klæde de danske virksomheder på til den nye forordning.
Europa-Kommissionen har foreslået at udskyde anvendelsesdatoen med et år.
Udsættelsen er dog ikke vedtaget i EU endnu, og selvfølgelig håber vi, at implementeringen sker hurtigst muligt.
Jeg har lovet Venstres ordfører at fortælle, at Venstre også støtter lovforslaget.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-10-24:
Ordføreren hæfter sig meget ved det her med det effektive tilsyn, og at det er det, der ligesom er det afgørende her.
Men hvorfra ved ordføreren at det kommer?
For det her er jo en bemyndigelseslovgivning, så meget af det er jo noget, hvor vi skal have tillid til, at det ligesom er noget, de ordner ovre i ministeriet
Jeg står her med en ny rapport fra Statsrevisorerne, som lige har lavet en rapport om tilsynet omkring kvælstof, hvor de har en meget, meget skarp kritik af lige præcis sådan en type forslag som det her, hvor man netop ikke evner at have et effektivt tilsyn med noget, der er meget vigtigt.
Louise Mehnke (S), 2024-10-24:
Det er et godt spørgsmål, fru Theresa Scavenius stiller, og jeg synes, at hun skal stille det til ministeren, som kommer på her senere, og så er jeg sikker på, at han kan give et fyldestgørende og godt svar på det.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-10-24:
Jeg vil godt spørge ministeren, men jeg vil da også gerne høre, hvad Socialdemokratiet, et stort grønt venstrefløjsparti, og ordføreren mener om den her sag.
Ordføreren siger, at det er meget vigtigt i forhold til miljø- og klimapolitik at få den her forordning håndhævet og administreret i Danmark, så jeg går ud fra, at ordføreren er meget optaget af det.
Og så er det lidt ærgerligt, at ordføreren henviser til ministeren i stedet for selv at svare.
Louise Mehnke (S), 2024-10-24:
Som fru Theresa Scavenius måske bemærkede, indledte jeg med at sige, at jeg er her som vikar.
Socialdemokratiet er et grønt parti, og vi støtter fuldt op om det her, men det er ministeren, som bedst kan give ordføreren svar.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-10-24:
Jeg ved, at jeg deler kritikken af bemyndigelseslovgivningen med ordføreren.
Det lagde jeg mærke til, da jeg læste nogle af høringssvarene, altså at der ligesom også var nogle høringssvar til bekendtgørelsen.
Der er faktisk nogle paragraffer om det her med, at man fjerner virksomheders klagemuligheder, og der kommer også en strafferamme på op til 1 år.
Det er jo interessant i forhold til et demokratisk perspektiv, at vi her skal diskutere en lovgivning, der bare bemyndiger ministeren til en hel masse, men at der faktisk allerede på bekendtgørelsesniveau kommer til at foregå nogle flere ting.
Så der er et eller andet med, at man har tømt meget af det, vi skal diskutere her, og i virkeligheden har lagt det et andet sted.
Min pointe er i virkeligheden bare: Jeg går meget op i borgernes retssikkerhed, men i det her forslag er det altså også virksomhedernes retssikkerhed, som bliver kompromitteret, og det synes jeg altså ikke at vi kan være bekendt over for virksomhederne.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-24:
Det er altid rart, når man som nordjyde kan blive belært om, hvordan virkeligheden er, af en ung mand herovre fra Sjælland.
Det er jo skønt.
Jeg synes, at hr. Frederik Vad skal tage med mig til Kærshovedgård, og så stiller vi os og kigger på Kærshovedgård sammen og siger: Nu er der i hvert fald et sted til den her problemstilling.
For som fru Zenia Stampe jo også spurgte hr. Frederik Vad om, hvad er så løsningen, hvis ikke man vil Kærshovedgård?
Hvad vil man så?
Da der ikke er kommet noget, kan jeg kun konkludere over for danskerne, at hvis ikke fru Inger Støjberg havde sørget for, at problemstillingerne kunne blive løst på bl.a. Kærshovedgård, så ville personerne bare kunne rende helt frit rundt, sådan lidt ligesom dem, der ikke melder sig deroppe, hvilket Socialdemokraterne har set igennem fingre med.
De får også bare lov til sådan at gå helt frit rundt.
Så skal vi ikke bare sige, at det aldrig er en optimal løsning at have folk, der ikke bliver sendt hjem, på et sted, hvor man ikke sørger for, at de er låst inde?
Det vil Dansk Folkeparti lige om lidt sige at det er.
De er fuldstændig enige.
Vi vil bare også sige, at vi har en regering, der i regeringsgrundlaget har lovet os den her ambassadør i forhold til at ændre konventionerne, og nu efter 2 år kommer der så et jobopslag.
Det er jo imponerende nok i sig selv, at det kan tage 2 år at skrive.
Jeg er helt sikker på, at en af de 12.000, man har ansat i den offentlige administration, kunne have gjort det inden for ganske kort tid.
Så Socialdemokraterne skal lade være med at bryste sig af andres præstationer og tage æren for, at det virker, uden selv at have nogen løsninger på, hvordan man vil gøre det bedre.
Frederik Vad (S), 2024-10-24:
Hr. Kim Edberg Andersen taler bare mod bedre vidende.
Folk bliver sendt hjem.
Danmarksdemokraterne snakker bare.
Det er bare snak.
Jeg synes, at hr. Kim Edberg Andersen, som nu har allieret sig med fru Zenia Stampe, så skal bruge tid sammen med fru Zenia Stampe på at finde en placering for et udrejsecenter.
Aftalen kunne jo være, at hvis hr. Kim Edberg Andersen og fru Zenia Stampe kan blive enige om en placering for et udrejsecenter, kan hr. Kim Edberg Andersen fremlægge det for regeringspartierne, og så kan vi jo tage en snak om det.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-24:
Nej, det behøves jo ikke.
For hver eneste gang vi snakker om det her, siger Socialdemokraterne jo, at det er fru Inger Støjberg, der har fundet en placering; så har vi jo fundet en placering.
Og som vi siger her, skal der da selvfølgelig kompenseres for det.
For uanset hvor du placerer det, vil du jo få problemstillingerne, når du vælger at have kriminelle udlændinge til bare at rende rundt og køre rundt og køre folk ned i området, uden at der er styr på dem.
Det er så bare dem, man så lige gider at sørge for overholder deres meldepligt.
Problemet er så, hvad man gør med de 250.000 overtrædelser af meldepligten.
Vil hr. Frederik Vad eller ministeren ikke forklare, hvor mange ulovligheder de personer så eventuelt har begået, hvor vi ikke havde styr på, hvor de var?
Thomas Jensen (S), 2024-10-24:
Jeg vil gerne bakke op om min dygtige og unge ordfører fra Sjælland.
Jeg bor tæt på Kærshovedgård, og vi har levet med det, der var konsekvensen af Inger Støjbergs placering af det på Kærshovedgård, nemlig at naboerne fik ødelagt deres tilværelse, togrejsende fik ødelagt deres togrejser og kontrollørerne fik ødelagt deres arbejde, og sådan kunne jeg blive ved, også i forhold til det lokale forretningsliv.
Så alt, hvad hr. Frederik Vad siger om, at Inger Støjberg kun placerede det der, men ikke løste nogen som helst problemer, hverken lokalt eller med at få sendt de her udlændinge ud, hvor de hører til, nemlig uden for Danmark, synes jeg bare at ordføreren må erkende i dag.
Det fik Inger Støjberg ikke løst.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-24:
Der var vel ikke et spørgsmål i det, og jeg har jo ikke fået et svar fra nogen af Socialdemokraterne på, hvor man ellers ville have lagt det.
Jeg stillede selv et spørgsmål om det tidligere.
Der sagde jeg, at der jo var en løsning med Lindholm.
Den var ikke bedre, men der var i hvert fald vand omkring.
Her er der kun et hegn, som de klipper i stykker.
Så det er fint, at Socialdemokraterne kommer rendende i salen for at give fru Inger Støjberg skylden for, at det lukkede, for nej, det er ikke perfekt, og jeg har også mødt de mennesker dernede omkring, men virkeligheden er jo, at den socialdemokratiske model åbenbart går ud på, at de bare skulle løbe frit omkring.
Der bliver jeg bare nødt til at sige: Så havde vi da haft endnu mindre styr på det.
Thomas Jensen (S), 2024-10-24:
Jamen så kan jeg godt formulere det som spørgsmål.
Synes ordføreren, at problemerne var løst, dengang Socialdemokratiet tog over i 2019?
Havde naboerne gode forhold?
Havde de togrejsende gode forhold?
Havde de handelsdrivende i Bording gode forhold?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-24:
Jeg er fuldstændig enig i, at der var kæmpe problemstillinger dernede allerede i 2019, og det tror jeg faktisk også at Venstre, som var regeringsparti dengang, er fuldstændig enige i.
Dansk Folkeparti arbejder også på det.
Men de var jo et sted.
Det eneste, vi ved med sikkerhed, er, at det i hvert fald ikke er blevet bedre, efter at Socialdemokraterne overtog magten, for det eneste, der er sket, er, at man for at løse problemerne dernede køber den første række huse og lige om lidt køber den næste række huse i stedet for at få ansat den ambassadør, man faktisk havde sagt man ville ansætte.
Nu efter 2 år laver man et opslag om det, og så får vi muligvis en, der kan ændre konventionerne – hvilket vi alle sammen ved er det, der skal til – så vi kan få lov til enten at smide dem ud eller beholde dem.
Men virkeligheden er jo bare, at man som socialdemokrat ikke kan blive ved med at give fru Inger Støjberg skylden for noget, der skete for 6 år siden, og sige, at der har været problemer siden 2019.
I har 90 mandater.
Så få det da løst.
Frederik Vad (S), 2024-10-24:
Hr. Kim Edberg Andersen og jeg har jo diskuteret det her en del gange, nemlig hvordan virkeligheden er skruet sammen.
For hr. Kim Edberg Andersen er nødt til at anerkende, at fru Inger Støjberg, hans partileder, efterlod 1.200 mennesker på udrejsecentrene i Danmark, at hun ikke havde lavet noget som helst arbejde i dybden, der handlede om at få lavet en hjemrejselov og en Hjemrejsestyrelse, som kunne sikre, at de mennesker, der kommer hertil, bliver taget i hånden og skridt for skridt får at vide, hvad muligheden er for at rejse ud, og sikre, at man har et system rundt om de lande, som vi får folk ind fra, der presser de landes regeringer og samarbejder med dem om at tage imod deres egne borgere.
Alt det blev bygget op af hr. Mattias Tesfaye og er blevet videreført af hr. Kaare Dybvad Bek.
Hr. Kim Edberg Andersen bliver ved med at sige, at det var fru Inger Støjbergs opfindelse.
Nej, hr. Kim Edberg Andersen, fru Inger Støjberg efterlod 1.200 på udrejsecentre.
Det bliver du simpelt hen nødt til snart at anerkende.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-24:
Det er, fordi præmissen om, at man har en løsning ved at sige, at der bare skal lås og slå på, render ind i den lille problemstilling, at vi også bliver nødt til at forholde os til konventionerne.
Man kunne jo eventuelt teste det ved en domstolsprøvelse, ved EU-Domstolen eller sådan noget.
Men indtil man kan være tryg ved, at vi overholder konventionerne, er konventionerne på godt og ondt bare noget, vi som lille land bliver nødt til at forholde os til.
Det er der, hvor præmissen i Dansk Folkepartis løsning ikke rigtig holder.
I forhold til det med, at vi som Folketing har en pligt til at sikre, at danske statsborgere ikke bliver terroriseret af folk, som vi ikke ønsker at have her, deler jeg fuldstændig Dansk Folkepartis frustration.
Jeg tror bare ikke, løsningen er, at vi uden ændringer af konventionerne sætter en hængelås på derovre.
Jeg tror, det bliver kortvarigt, og jeg tror, det nok ville skade os mere, end det ville gavne os, hvis vi gjorde det uden at få ændret konventionen.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-24:
Jeg er glad for, at hr. Kim Edberg Andersen nævner konventionerne, for det illustrerer jo virkelig forskellene på Dansk Folkeparti og Danmarksdemokraterne, nemlig at Dansk Folkeparti til enhver tid sætter danskernes tryghed og sikkerhed i deres eget land over hensynet til internationale konventioner, og, som hr. Kim Edberg Andersen bekendtgør her, sætter Danmarksdemokraterne altså hensynet til konventionerne over vores muligheder for at sætte de her udvisningsdømte kriminelle bag lås og slå.
Det ærgrer selvfølgelig os i Dansk Folkeparti, men jeg synes, det er vigtigt at formidle til befolkningen, at Dansk Folkeparti er det eneste parti, der ønsker at låse de her udvisningsdømte kriminelle inde bag lås og slå.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-24:
Nej, jeg tror bare, at Dansk Folkeparti er det eneste parti, som lukker øjnene for, at resultatet af ikke at holde konventionerne ville være, at der ville komme flere udlændinge til og ikke færre.
Det er jo det, som Dansk Folkeparti gør.
For hvis du sætter lås på og bryder konventionerne, så bliver vi endestation for alle dem, som ikke får plads andre steder.
Det er selvfølgelig ikke så nemt at kommunikere på fire linjer ud til sine vælgere, men virkeligheden er, at det, som Dansk Folkeparti gør, er at svigte deres vælgere mere, end de gavner dem.
De lover dem guld, men de får ingenting.
Virkeligheden er, at løsningen findes i konventionerne, og det behøver Dansk Folkeparti bare at være med til at finde en løsning på.
Men selvfølgelig er overskrifter nemmere.
Serdal Benli (SF), 2024-10-24:
Tak for ordet, formand.
I dag behandler vi et lovforslag, der handler om ændring af regler som følge af EU-samarbejdet om Schengen og Dublinforordningen, afskaffelse af opholdstilladelse som udsendelseshindret og ændring af nabokompensationsordningen.
I øvrigt støtter vi tiltag, der bringer danske procedurer i overensstemmelse med EU-Domstolens praksis.
Af den grund kan SF bakke op om ændringen, der vil udvide klageadgangen til Flygtningenævnet i sager om Dublinoverførsel, og ovenikøbet er det også afgørende for os, at unge, der kommer til Danmark som asylansøgere, føler sig trygge og har mulighed for at være sammen med familiemedlemmer i det land, hvor deres asylsag i udgangspunktet bliver behandlet.
Derudover støtter vi også, at det bliver en betingelse for indrejse i Danmark, at en udlænding afgiver de nødvendige biometriske oplysninger.
Det vil gøre det nemmere for os at sikre vores nationale sikkerhed osv.
Vi ser positivt på, at kortvarige ophold på Færøerne og i Grønland inkluderes i beregningen af et kortvarigt ophold i Danmark, når man ansøger om et visum til Danmark uden opholdstilladelse eller langtidsvisum til Danmark eller et andet Schengenland.
Vi er så også i den sammenhæng glade for at se, at denne ændring betyder, at der bliver skabt mere lighed i rigsfællesskabet.
En ændring i loven handler om afskaffelsen af muligheden for at få opholdstilladelse som udsendelseshindret.
Jeg vil gerne bemærke, at det er vores opfattelse, at mennesker med ulovligt ophold i Danmark, som ikke er dækket af beskyttelsesbehov, skal sendes hjem.
Samtidig er det vigtigt at understrege, at vi tidligere har sagt, at vores udlændingepolitik skal være stram, men den skal ikke være skør.
Det gælder især børn.
Derfor mener vi i SF, at børn slet ikke skal bo på asylcentre.
Det er for så vidt uden for dette lovforslags fokus, men når jeg nævner det, er det selvfølgelig, fordi vi er noget skeptiske over for bortfaldet af muligheden for opholdstilladelse som udsendelseshindret.
Vi mener slet ikke, regeringen lever op til sit eget credo om at føre en stram, men ikke skør udlændingepolitik, når den ikke præsenterer en alternativ løsning, samtidig med at den lader muligheden for opholdstilladelse bortfalde.
Sluttelig støtter vi en ændring af betingelserne for kompensation til naboer omkring Udrejsecenter Kærshovedgård, da det i forbindelse med behandlingen af de ansøgninger, som allerede er indgivet, har vist sig, at der er visse uhensigtsmæssigheder, som utilsigtet udelukker enkelte naboer fra kompensation.
Alt i alt ser vi i SF positivt på det her lovforslag.
Men jeg er igen ked af, at halvsløje idéer som bortfaldet af muligheden for opholdstilladelse som udsendelseshindret er en del af sådan et bunkeforslag her.
Med disse ord vil jeg sige tak for ordet.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-24:
Jeg er lidt usikker på, om ordføreren siger, at ordføreren vil stemme grønt til hele det her bunkeforslag, eller om ordføreren vil støtte, at vi får delt forslaget op og bl.a. får adskilt den her del om afskaffelse af ophold som udsendelseshindret.
Vil SF så stemme imod den del, hvis vi lykkes med at få delt lovforslaget op?
Serdal Benli (SF), 2024-10-24:
Som jeg også siger, støtter vi samlet set lovforslaget.
Vi har dog nogle betænkeligheder, som vi jo sådan set vil forfølge i den videre udvalgsbehandling.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-24:
Det synes jeg ikke var et særlig klart svar.
Er SF for eller imod, at man fjerner § 9 c, stk. 2, tror jeg det hedder, eller er I ikke imod det?
Så vil jeg egentlig også høre om noget andet, for jeg anerkender fuldt ud, hvad angår Kærshovedgård, og at man giver kompensation til naboerne, at der kan være noget utryghed osv. ved at bo forskellige steder og tæt på f.eks. åbne fængsler eller Kærshovedgård; det anerkender jeg.
Men pointen er jo netop, at hvis man bor tæt på et åbent fængsel, får man heller ikke kompensation.
Hvorfor skal naboer til Kærshovedgård så have kompensation?
Hvorfor mener SF det?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-24:
Det er jo altid lidt som at være vidne til sådan et loppecirkus at høre på Socialdemokratiet og Danmarksdemokraterne skubbe ansvaret rundt, i forhold til hvem der har ansvaret for, at de udvisningsdømte på Kærshovedgård, eller hvorend de nu måtte sidde, terroriserer lokalsamfundet og civilbefolkningen på daglig basis.
Altså, er det ikke sandt, at det kun er Dansk Folkeparti, der har en reel løsning til, hvordan vi sikrer, at de her mennesker ikke kan terrorisere lokalbefolkningen, nemlig at vi sætter lås og slå på de her udrejsecentre?
Hvorfor er det, at vi står og har en stor, forkromet debat om kompensationsordninger til naboer, der bliver terroriseret i dagligdagen, i stedet for bare at sige, at hvis du er terrordømt, hvis du er voldtægtsdømt, hvis du er bandedømt, skal du ikke have ret til at vade frit rundt i Danmark?
Hvorfor er det, at Danmarksdemokraterne ikke bakker op om Dansk Folkepartis løsning, nemlig at sætte lås og slå på det her udrejsecenter?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-24:
Tak for ordet.
Ligesom da vi behandlede L 34, har vi så her et af de famøse samlelovforslag, hvor vi så lige samler en flok lovforslag sammen.
Så stemmer vi for det, og lige om lidt går vi ud og bryster os af, at vi nærmest ikke har behandlet nogen love i år.
Sky is the limit, altså, der er jo ingen grænse for, hvor højt man kan flyve og for, hvordan man kan ændre på de ting.
For lige pludselig mødes vi jo bare den første tirsdag i oktober, og så har vi ét lovforslag, der så bare indeholder det hele, og så har vi løst alting – det er jo imponerende.
Det her er en uskik, også selv om det nogle gange giver mere mening end andre, og det her er ikke det værste eksempel på det problem.
Men det er en uskik, for vi kommer ikke ordentligt i detaljen, og det er der mange lovforslag der godt kunne bruge.
Lovforslaget indeholder jo en række ændringer, som udspringer af bl. a udviklingen i antallet af lande i Schengen, implementeringen af det kommende ind- og udrejsesystem, altså EES'en, og der er en opfølgning på en af EU-Domstolens domme, samt manglende kompensationer til en gruppe beboere tæt på Kærshovedgård.
I Danmarksdemokraterne finder vi det meget fornuftigt, at lovforslaget indeholder regler, der pålægger udlændinge at afgive biometriske data, hvis de er forpligtet til det ifølge EES-forordningen ved indrejse til Danmark.
Det er vigtigt, at vi har sikkerhed for, hvilke udlændinge der opholder sig i Danmark, og at det er let at identificere dem, hvis det skulle blive nødvendigt.
Derfor støtter Danmarksdemokraterne denne del af lovforslaget.
Derudover mener vi, at det både er ret og rimeligt at kompensere de naboer, som hver eneste dag lever med den usikkerhed, som de kriminelle udlændinge skaber.
Derfor støtter vi, at de borgere, der utilsigtet ikke har fået kompensation, nu bliver berettiget til det.
Endelig mener vi, det er forkert, at man i Danmark kan have en opholdstilladelse som udsendelseshindret.
Derfor er det simpelt hen en uskik, at man kan have en opholdstilladelse som udsendelseshindret.
På den baggrund håber vi i Danmarksdemokraterne, at afskaffelsen af opholdstilladelse som udsendelseshindret – selve ordet giver jo ikke engang mening, hvis man kigger på det – ikke medfører, at flere udlændinge får opholdstilladelse i Danmark på baggrund af f.eks. udlændingelovens § 9 b om humanitært ophold.
Derfor vil vi følge Udlændinge- og Integrationsministeriets arbejde nøje – det kommer nok helt bag på udlændingeministeren at vi vil det i Danmarksdemokraterne, men det har vi tænkt os.
Vi vil faktisk agitere for, at de her udlændinge, som ikke har ret til ophold i Danmark, bliver sendt ud af landet.
På den baggrund vil vi støtte regeringens lovforslag, såfremt vi kan få ministerens forsikring om, at dette lovforslag ikke medfører, at færre udlændinge, som ikke har ret til ophold i Danmark, udsendes.