runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-11:
Jeg har godt nok svært ved at skulle sluge, at vi er ved at have sådan en krænkelseskultur, hvor man ikke må grine ad noget, der bliver sagt på en humoristisk måde, selv om det er et alvorligt emne.
Altså, hold nu op!
Der er ingen, der ikke tager seksuel chikane og sexisme alvorligt.
Hvis man var til forespørgselsdebatten sidste uge, hørte man også, at det her emne blev taget dybt alvorligt.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til det her med det indirekte objektive ansvar, for, som jeg nævnte i min ordførertale, så kunne man jo godt udvide det her til andre områder.
Peter Skaarup (DF), 2020-12-11:
Der så vi de her tilstande, som var fuldstændig uacceptable.
Så er der nogle talere, der er inde på, at alt er godt nu, og at alt er løst.
Det er måske en overdrivelse.
Der kan være andre årsager – eksempelvis corona – til, at problemet ikke har været så stort i år, så vi skal fastholde indsatsen for at sikre, at vi ikke skal opleve, at udenlandske statsborgere rejser til Danmark for at leve på de her alternative måder, hvor man besørger i parker og på grønne arealer og skæmmer byerne med utryghed, uhumske forhold og en generel uhensigtsmæssig adfærd til følge.
Man ser meget tit, at de her grupper, typisk romaer, ernærer sig ved at rode i skraldespande, samle flasker og begå kriminalitet for at få penge til at leve i Danmark og måske tage penge med hjem eller sende penge hjem til hjemlandet.
I bemærkningerne til forslaget kan vi læse, at ud af de 231 zoneforbud, der er givet, er langt størsteparten givet til udenlandske statsborgere, og at der er givet 6 til danske statsborgere.
Det er ikke mange, men det er dog efter vores opfattelse 6 for mange.
Så vi har et behov for at diskutere, hvad man gør i forhold til danske hjemløse, der kommer ud i den situation, at de bliver ramt af et zoneforbud.
Men regeringen fortæller os jo tit – og det gjorde den tidligere regering også – at vi ikke har mulighed for at diskriminere mellem danske og udenlandske statsborgere.
Men der må vi altså bare sige fra Dansk Folkepartis vedkommende, at det da ville være det mest fair at gøre, altså at man netop her kunne diskriminere og sige, at hvis man kommer som udlænding og ikke er dansk statsborger og udøver de aktiviteter, der er meget utryghedsskabende for borgerne f.eks. i København, så gælder der særlige regler for ikkedanske statsborgere.
Så selvfølgelig skal der være forskel på egne borgere og udlændinge i den her lovgivning.
Så har vi omvendt, kan vi heldigvis sige, nogle gode danske politifolk, der udviser en vis form for konduite i forhold til vurderingen af de her zoneforbud.
Man kan i det store hele godt skelne – og det kan vi også se på tallene – mellem danske Daniel og rumænske Dragos, og det er helt fint for os, for vi kan åbenbart ikke skrive det direkte ind i loven, og så må vi gøre det på andre måder.
Går man en tur igennem de større danske byer, er der samlet set, når vi skal vurdere den her lov, forskel på, hvordan det er nu, og hvordan det var for nogle år siden, hvor der var langt flere romaer, der havde den her utryghedsskabende adfærd, og det er nok ikke kun på grund af coronaen, men det er nok også derfor, at man ikke ser de her rumænske lejre, hvor en større gruppe rumænere har fundet sammen om at bebo et grønt område midt i byen, som, efter de har forladt det, ligner en losseplads.
Det er nok ikke kun på grund af coronaen, men det kan også godt være på grund af coronaen, at man har set den her udvikling.
Så loven har virket, zoneforbuddet er godt – vi støtter det, og vi synes, man skal fortsætte med det, og derfor støtter vi også regeringens forslag, men håber altså på, at man vil sikre, at man kan diskriminere, så det ikke på nogen måde rammer de få danskere, som ellers er blevet ramt af det her forbud.
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-11:
Ordføreren siger, at det ville være meget nemmere, hvis der gjaldt ét sæt regler for én gruppe og et andet sæt regler for en anden gruppe.
Men noget af det, der jo virkelig karakteriserer vores retsstat og vores retssamfund, er, at der er lighed for loven.
Så jeg vil bare høre, om Dansk Folkeparti med ordførerens tale mener, at der ikke skal være lighed for loven.
Peter Skaarup (DF), 2020-12-11:
Man må godt i loven have lov til at diskriminere.
Vi diskriminerer jo i dag.
Altså, ældre får ældrecheck.
Det er ikke alle, der får ældrecheck.
Unge, der studerer, får su.
Danske statsborgere, der enten har fået dansk statsborgerskab eller har haft det hele tiden, nyder nogle særlige rettigheder i forhold til at stemme.
De kan blive politifolk.
Så vi diskriminerer jo alle mulige steder i lovgivningen i dag.
Hvorfor må vi ikke have lov til at diskriminere i forhold til danske og udenlandske statsborgere her?
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-11:
Nu er der jo forskel på, om man giver pension til unge studerende, eller om man giver pension til folk, der er færdige på arbejdsmarkedet.
Men det, jeg bare godt kunne tænke mig at høre ordføreren om, og som ordføreren ikke svarer på, handler om, at der i et retssamfund gælder det helt grundlæggende princip, at man, hvis man vil straffe mennesker, er lige for loven.
Derfor vil jeg høre ordføreren, om det så betyder, at Dansk Folkeparti ikke mener, at man skal være lige for loven i et retssamfund og i en retsstat, altså at de samme regler gælder for alle mennesker, når man vil straffe dem.
Peter Skaarup (DF), 2020-12-11:
Man skal være lige for loven, men man må godt have lov til at diskriminere i forhold til statsborgerskab.
Og stod det til Dansk Folkeparti, blev de romakriminelle, vi taler om her, udvist af landet på stedet.
Der har så været skiftende regeringer, som vi ikke har kunnet vride armen om på, i forhold til at det skete, men så har vi trods alt kunnet gennemføre nogle andre ting, f.eks. har vi lavet de her zoneforbud, hvor vi så dermed sender et signal om, at de godt må have lov til at tage hjem – helst med det samme.
Men vi må tilbage til spørgsmålet: Må vi have lov til at skelne mellem danske og ikkedanske statsborger?
Ja, det må vi – det må vi.
Og hvis man ikke er dansk statsborger og laver kriminalitet, er det ud af vagten.
Pernille Vermund (NB), 2020-12-11:
Tak for det, og tak for en god ordførertale, som jeg kun kan sige at jeg er meget enig i.
Danmark er jo danskernes land.
Danmark er danskernes land, Danmark er ikke nogen andres land.
Det er et ændringsforslag, som vi vil stille i forbindelse med lovbehandlingen, og ud fra, hvad jeg kan høre på ordførerens tale, lyder det, som om det er et forslag, som DF kunne tænke sig at bakke op om.
Det vil jeg bare høre om ordføreren vil bekræfte.
Peter Skaarup (DF), 2020-12-11:
Hundrede procent.
Vi er fuldstændig enige.
Så der er ikke et problem med Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige i forhold til det her.
Jeg tror, vi skal kigge over på Socialdemokraterne og sådan set også Venstre og Konservative, som vi boksede med under den tidligere regering, hvor vi ikke kunne vride armen om på dem.
Det var så nogle konventioner, man snakkede om.
Der er alle mulige bortforklaringer.
Men bundlinjen er bare, at den her lovgivning skal rette sig mod udenlandske statsborgere.
Den skal ikke rette sig mod danske hjemløse, og det er det, vi skal have slået fast.
Så al beskydning mod regeringen og de partier, som ikke har villet det her indtil nu, er nødvendig.
Pernille Vermund (NB), 2020-12-11:
Det er jeg rigtig glad for.
Det er nemlig rigtigt, at der er en forskel på partier, som anser Danmark for danskernes land, og partier, der synes, at internationale aftaler og konventioner skal stå i vejen for, at vi kan passe på vores land, og at vi kan have det som vores eget og sætte rammerne for, hvordan vi gerne vil leve her i Danmark.
Så tak til DF for at bakke op om Nye Borgerliges ændringsforslag.
Inger Støjberg (V), 2020-12-11:
I 2016 så vi en stigning i antallet af udenlandske borgere, der rejste til Danmark for at slå sig ned som tiggere i danske byer.
De samlede sig i såkaldte romalejre, og det stigende omfang skabte utryghed i rigtig mange områder, hvor der før var trygt at færdes.
Jeg tror, vi alle sammen kan huske billederne fra Trinitatis Kirke ved Rundetårn, hvor der var opslået en stor romalejr på kirkens område.
Her var det ved at gå helt galt.
Lejren var til stor gene for omgivelserne, og dens beboere skabte støj og uro for de forbipasserende.
Tilmed flød det med affald og ekskrementer fra lejrens beboere, og kirkens medarbejdere blev til sidst nødt til at lade sig vaccinere mod hepatitis, fordi de skulle gå og rydde op hver evig eneste dag.
For mig er der ingen tvivl om, at det skal vi ikke tilbage til, og derfor er det vigtigt, at vi fortsat slår hårdt ned på udenlandske tiggere, der kommer til Danmark.
Der har tidligere været sager fremme om danske hjemløse, som det også lige blev nævnt her, som jo ikke var målet for den her lovgivning, men som alligevel især i begyndelsen blev ramt af zoneforbuddet.
Det har jo været forfærdelig trist at følge med i, og derfor synes jeg også, det er glædeligt, når man ser lidt ind i tallene, for kun 6 ud af de 231 zoneforbud siden 2017 er blevet meddelt til danske hjemløse.
Dertil kommer, at der slet ikke er blevet meddelt zoneforbud eller advarsler i hele 2020.
Det er selvfølgelig dels på grund af coronanedlukning, dels især også, fordi zoneforbuddene har virket præventivt.
Antallet af meddelte zoneforbud er kun faldet siden 2017, og det er jo rigtig godt.
De udenlandske tiggere slår sig ikke længere ned her, og de problemer, vi stod med i 2016 og 2017, ser vi slet ikke længere i samme omfang.
Romalejrene er væk, og den tidligere regerings politik har dermed også virket.
Når det nu virker, skal det så ikke blive ved?
Det synes jeg helt bestemt, og derfor stemmer vi i Venstre for at fjerne den udløbsklausul, som der ellers lå i det her, så politiet også efter den 1. marts næste år kan bruge zoneforbuddet som et værktøj til at sikre danskernes tryghed.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-11:
Jeg kan ikke tallene på stående fod, men jeg erindrer at have læst, at de domme, der er faldet, at de lejre, der er ophævet eller fjernet, at de zoneforbud, der er meddelt, primært retter sig mod udlændinge.
Jeg skal ikke kunne afvise, at der er enkelte danske hjemløse imellem også, men det er primært udlændinge, det her har rettet sig mod.
Danske hjemløse har ikke haft tradition for at opstille sådanne store permanente lejre, hvor man netop indretter sig på en måde, der har mere permanent karakter, og det er jo så også derfor, at det ikke har været danske hjemløse, der har været ramt af den her lovgivning.
Pernille Skipper (EL), 2020-12-11:
Hr. Lars Boje Mathiesen må have mig undskyldt, men jeg ønsker ikke at deltage i en diskussion om ikkevestlig indvandring, som jeg kunne høre på ordførerens indlæg at han forsøgte at gøre den her debat til.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-11:
Nej, jeg forsøger at gøre det her til en debat om indirekte objektivt ansvar, som Enhedslisten selv har bragt på bane.
Og når vi kan se, at ikkevestlige indvandrermænd er dobbelt så kriminelle, så burde politikerne vide, at hvis man tillader, at der kommer flere af dem ind i landet, så vil det betyde, at flere danskere også vil blive ofre for den vold, og det burde politikerne vide, for det viser statistikkerne.
Og så burde politikerne vel også på samme måde, som Enhedslisten nu vil holde de selvstændige erhvervsdrivende ansvarlige for noget, som de burde have vidst, kunne holdes ansvarlige af danskerne for noget, de burde have vidst?
Det er vel også rimeligt?
Så det handler om det indirekte objektive ansvar, som Enhedslisten nu vil lægge ud på et lovområde.
Pernille Skipper (EL), 2020-12-11:
For det første forstår jeg ikke hr. Lars Boje Mathiesens lyst til øjensynligt at bruge en hvilken som helst debat i Folketingssalen til at få sig selv et godt facebookklip, og det her minder ærlig talt om endnu en af de situationer fra hr. Lars Boje Mathiesens side.
Dernæst må jeg for det andet belære ordføreren om den danske grundlov, hvorefter hver eneste politiker kan stilles til ansvar ved valg for præcis det, vi gør, uanset om vælgerne føler, at det er et indirekte eller et helt fuldstændig objektivt ansvar.
Det hedder demokrati, hr. Lars Boje Mathiesen.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-11:
Tak, formand.
I løbet af 2016 og 2017 så vi et stigende problem med udenlandske tilrejsende til Danmark, som oprettede og bosatte sig i lejre på offentlige arealer.
Derfor vedtog Folketinget i 2018 en lov, der gav justitsministeren bemyndigelse til at fastsætte regler om zoneforbud for en kommune.
Som følge heraf kan politiet i dag i henhold til ordensbekendtgørelsen meddele zoneforbud for en kommune til personer, der overtræder forbuddet mod at etablere og opholde sig i utryghedsskabende lejre.
På grund af en udløbsklausul i loven står denne bemyndigelse imidlertid til at blive ophævet den 1. marts 2021.
Lovforslaget, som vi behandler her, ophæver den udløbsklausul, så justitsministeren også i fremtiden vil kunne meddele zoneforbud.
Det mener vi i Socialdemokratiet er fornuftigt.
Vores parker, veje, boldbaner og øvrige offentlige arealer skal være tilgængelige for alle, men de skal bruges til det formål, som de er tiltænkt.
Hvis vi trygt skal kunne sende vores børn ned på den lokale fodboldbane eller på legepladsen i parken, nytter det ikke noget, hvis faciliteterne danner rammen om udenlandske tilrejsendes lejre.
Lejrene skaber utryghed for borgerne i nabolaget, de kan skabe uro og støj, og de sanitære forhold omkring lejrene er uhygiejniske.
Lejrene er ganske enkelt til gene for omgivelserne, og de hører ikke hjemme i et samfund som det danske.
Danskernes tryghed og frihed til at færdes trygt på offentlige arealer bør altid være i højsædet.
Loven her og ministerens bemyndigelse til at meddele zoneforbud har vist sig at være et effektivt værn mod de utryghedsskabende lejre.
Lader vi bemyndigelsen udløbe, får vi igen problemer med lejrene.
Derfor mener vi, at det er rigtigt at videreføre justitsministerens bemyndigelse til at meddele zoneforbud – og på den baggrund støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Pernille Vermund (NB), 2020-12-11:
Tak for det.
I Nye Borgerlige deler vi sådan set en del af bekymringen, som ligger til grund for det her lovforslag, nemlig bekymringen over udenlandske hjemløse, som samler sig i utryghedsskabende lejre rundtomkring i Danmark.
Det, vi ikke deler med flertallet her, er ønsket om, at det også skal gå ud over de danske hjemløse, for det er jo desværre det, vi ser.
Rigtig mange danske hjemløse frygter i dag at indlogere sig på et herberg.
Det gør de, fordi der er udlændinge, som de selv siger, der tager deres ting.
Det gør de også, fordi hvis de har en hund med sig, er den ikke velkommen på alle herberger.
Derfor er der danske hjemløse, som foretrækker at leve på gaden, og som som konsekvens af det her zoneforbud nu bliver truet af politiet til ikke at kunne være sammen og dermed udsættes for en mere utryg situation, end de havde behøvet at blive udsat for, hvilket er årsagen til, at vi i Nye Borgerlige faktisk i princippet gerne vil støtte op om den ene del af lovforslaget, nemlig det, der handler om udlændinge, som jo er intentionen i forslaget, men vi vil så gerne stille et ændringsforslag, som handler om at give danske hjemløse ret til at leve i det fri – altså knytte retten til at leve i det fri til det danske statsborgerskab.
Er det noget, som Socialdemokratiet kunne bakke op om?
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-11:
Nej, jeg tror, man rammer lidt forbi skiven her, for jeg mener ikke, det er rigtigt gengivet, når man siger, at det skulle forholde sig sådan.
Det er jo sådan, at det drejer sig om permanente lejre, og her foretager politiet jo individuelle vurderinger.
Permanente lejre er altså noget, hvor det har indtryk af, at man har etableret sig på en fast måde.
Det er ikke et spørgsmål om, at man bare lægger et liggeunderlag og en sovepose ud og så opholder sig et sted.
Tallene viser jo ret klart, at det er ganske få danske hjemløse, der er blevet ramt af det her.
Langt hovedparten af dem, der bliver ramt af de her zoneforbud, har været folk med et europæisk statsborgerskab, og så har der været nogle fra tredjelande.
Derudover tror jeg, det er rigtigt, at det kan være relevant at diskutere det, fordi det er enormt svært at ramme – i forhold til dobbeltdiagnoser, og hvad ved jeg – hvordan vilkårene skal være på herbergerne, hvis den hjemløse har en hund, eller hvad ved jeg, men det er nok nærmere social- og indenrigsministeren, man skal have fat på der, eller i hvert fald have en anden samtale end den, vi har i dag.
Pernille Vermund (NB), 2020-12-11:
Når Socialdemokratiet siger, at det ikke er rigtigt, at danske hjemløse bliver ramt af den her lov, så svarer det i hvert fald ikke til, hvad SAND, De Hjemløses Landsorganisation, siger.
Den siger netop, at det her er et lovforslag, som havde til hensigt at ramme de her udlændingelejre, men at det rent faktisk rammer de danske hjemløse, og at de danske hjemløse føler sig mindre trygge, at man i højere grad kriminaliserer danske borgere, som lever på gaden, og at det er uhensigtsmæssigt.
Så hvad er det, Socialdemokratiet ved, som de hjemløse ikke ved?
Rosa Lund (EL), 2020-12-11:
Men så er faktum i forlængelse heraf jo også, at så gør man det her til et spørgsmål om udlændingepolitik.
Jeg synes, at når man putter udlændingepolitik ind i det her lovforslag, kommer man til at gøre det til et spørgsmål om noget, som det slet ikke handler om, fordi det, det handler om her, er strafniveauet.
Pernille Vermund (NB), 2020-12-11:
Nu er det jo sådan med lovgivningen i Danmark, at det handler om mange forskellige aspekter.
Det her handler om retspolitik.
Det handler om økonomisk politik, for det er jo også hjælpepakker.
Det handler om skattepolitik, fordi der er nogle, der skal finansiere det her.
Det handler naturligvis også om sundhed.
Det er det helt elementære og årsagen til, at vi overhovedet diskuterer det her.
Og så handler rigtig meget retspolitik selvfølgelig om udlændinge, fordi vi ved, at udlændinge i Danmark er voldsomt overrepræsenterede i kriminalitetsstatistikkerne, og hvis vi kan få bugt med det, kan vi også få bugt med en del af den kriminalitet, der bliver begået i Danmark.
Nick Hækkerup (S), 2020-12-11:
Tak for den brede opbakning.
Dem, jeg primært har kommentarer til, er Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti, hvis medlemmer så har forladt salen.
Det skal nu ikke forhindre, at I andre får glæde af det, jeg har tænkt mig at sige til dem.
Det fremstår mildest talt en anelse underligt, når Det Radikale Venstre angriber loven for de tilfælde, hvor den ikke er anvendt eller er blevet begrænset anvendt.
Nej, den er ikke anvendt særlig mange gange i forbindelse med tyveri af håndsprit, og det kan så være, fordi der ikke er stjålet så meget håndsprit, eller det kan være, fordi håndsprit ikke længere er en begrænset ressource, og at den derfor falder uden for lovens anvendelsesområde.
Og ved at pege på det prøver man ligesom at se væk fra de områder, hvor loven har virket.
Vi har 175 anmeldelser – det kan godt være, at der er kommet flere til, siden vi fik det her tal, men vi har i hvert fald 175 anmeldelser – om svig for 56 mio. kr. i forbindelse med vores hjælpepakker.
Er det så ikke lidt underligt at sige, at loven ikke har nogen værdi?
Det illustrerer vel netop, at loven har sin værdi.
Vi har blokeret 39 hjemmesider.
Det er folk, som har villet benytte coronakrisen til at svindle og typisk phishe via hjemmesider, og der har politiet været inde og stoppet de her hjemmesider og blokeret for, at det har kunnet finde sted.
Loven har virket.
For så vidt angår udlændinge, så har der været nævnt, at der er 11 sager, og det er også rigtigt, men der er en enkelt sag, hvor der er en, der er blevet udvist alene for at have brudt coronareglerne.
I det konkrete tilfælde er det, som jeg husker det, sådan, at hvis man skal ind i Danmark, skal man have et anerkendelsesværdigt formål, og vedkommende havde så fået skrevet et papir om, at den, der skulle modtage papiret, skulle komme op og arbejde her i et job, som tilsyneladende ikke fandtes, hvilket jo er en overtrædelse af reglerne om, hvem vi i en situation, hvor vi har en pandemi om ørerne på os, kan lukke ind i vores land.
Jeg vil i øvrigt også sige om det med udlændinge, at jeg jo synes, at det var en rigtig ændring.
Jeg vil bare lige erindre om forløbet.
For det var sådan, at der faktisk var en bred forståelse blandt partierne i Folketinget, også inkluderende Enhedslisten, hvorefter Nye Borgerlige, som det er blevet sagt, jo rejste spørgsmålet om udlændinge, og en bred del af Folketinget syntes, det var fornuftigt at få det med.
Herefter appellerede jeg til, at vi kunne dele lovforslaget op, sådan at Enhedslisten kunne få lov til at stemme for den del af lovforslaget, som de gerne ville stemme for, og dermed den del, som handlede om de skærpede straffe, de blokerede hjemmesider osv. osv.
Men der var så lidt kollegialitet i Folketinget, at man ikke ville godtage den opdeling, og derfor endte Enhedslisten i den her sag på den forkerte side af hegnet.
Det er sandheden om det element.
Tak for støtten.
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-11:
Tak til ministeren for talen, og ikke mindst også tak for hilsnen i starten af talen.
Jeg kan forsikre om, at jeg hørte alle ministerens ord i talen – så tak for det.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ind til, er, om ministeren kan bekræfte, at de dele, der vedrører kriminalitet i forhold til værnemidler, ikke har kunnet anvendes de seneste mange måneder, på grund af at der jo ikke er tale om knappe ressourcer på den måde, som loven anfører det.
Nick Hækkerup (S), 2020-12-11:
Jeg er glad for, at hr. Kristian Hegaard hørte det, jeg sagde.
Og det var ikke for at skamme nogen ud, at jeg gjorde opmærksom på, at hr. Kristian Hegaard havde et andet ærinde, som helt sikkert var vigtigere end at høre min tale.
Sådan som konstruktionen i loven er, rammer den kun kriminalitet, som har baggrund i eller sammenhæng med coronaepidemien i Danmark.
Og hvis et værnemiddel ikke længere er en knap ressource, altså hvis der er håndsprit nok eller mundbind nok, så bevæger vi os jo over på det område, hvor det ikke har baggrund i eller sammenhæng med coronaepidemien i Danmark, hvis man stjæler håndsprit.
Derfor er det ikke længere lige så dadelværdigt, som det ville være, hvis der var tale om knappe ressourcer, som vi havde brug for i forhold til at beskytte de svageste i vores samfundet, som vi havde brug for i forhold til at beskytte hinanden, og som vi havde brug for at fordele på en bestemt måde.
Derfor har loven, kan man sige, den selvophævende, positive og indbyggede mekanisme, at den, hvis det er kriminalitet, som ikke har baggrund i eller sammenhæng med covid, ikke finder anvendelse.
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-11:
Tak til ministeren for at bekræfte, at store dele af loven ikke har kunnet finde anvendelse de seneste mange måneder, fordi de værnemidler her ikke længere udgør en knap ressource.
Så vil jeg godt supplerende til det spørge ministeren, om ikke ministeren kan bekræfte, at det var, relativt kort tid efter den her lov overhovedet blev vedtaget, at de her værnemidler, der er omtalt i loven, ikke længere udgjorde en knap ressource, altså så det var ret kort tid, det overhovedet var anvendeligt på den måde i forhold til dobbeltstraf ved kriminalitet i forhold til værnemidler.
Nick Hækkerup (S), 2020-12-11:
Jo, det er fuldstændig rigtigt.
Men med til det billede hører jo også, at vi stod i en situation, hvor vi ikke rigtig vidste, hvordan verden skulle se ud.
Vi kunne se, der var et problem der.
Heldigvis fik vi formuleret loven, så den også kom til at ramme de tilfælde, hvor der f.eks. bliver snydt med hjælpepakker, eller de tilfælde, hvor der er behov for at blokere hjemmesider.
Og det er underligt at sige: Fordi loven ikke er anvendt på ét tilfælde, vil man fra Det Radikale Venstres side ikke anerkende den gode effekt, loven har haft på alle mulige andre områder.