runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2019-11-26:
Tak for ordet.
Fra den ene yderlighed til den anden: I februar 2018 fremlagde statsministeren som formand for Socialdemokratiet sin ambition om at afskaffe spontant asyl og indføre et nyt asylsystem i Danmark.
Flere journalister spurgte ind til hvornår og hvordan, og dengang var svaret fra den nuværende statsminister, at det kunne man ikke svare på, før man selv sad med regeringsmagten og hånden på styrepinden.
I morgen er det 5 måneder siden, at Regeringen Mette Frederiksen præsenterede sig selv for danskerne, og det forekommer mig derfor ganske rimeligt i dag at spørge ind til, hvordan og hvornår vi får et nyt asylsystem.
Jeg er enig i, som statsministeren selv siger, at det nuværende asylsystem er inhumant.
Jeg er også enig i, som statsministeren sagde helt tilbage i 2016, at politikerne har taget fejl i udlændingepolitikken –
det var ordene, statsministeren brugte, da hun ved samme lejlighed kaldte integrationspolitikken for forfejlet.
Vi er altså enige i diagnosen: Politikerne har i årtier ført en forfejlet udlændingepolitik, som er inhuman over for reelle krigsflygtninge, og som gør stor skade på det danske samfund.
I februar 2018 lovede statsministeren danskerne, at uanset om andre lande ville være med, så var det så vigtig en sag, at Danmark må gå forrest.
Tillad mig at citere fra DR: »Sigtet er at få flere lande med, men jeg er klar til at gå forrest fra dansk side.
Det skal vi gøre, fordi vi kan lave et flygtningesystem, der er mere humant, og som er bedre for vores eget samfund end det, vi har i dag.«
Mit spørgsmål til statsministeren lyder derfor: Agter regeringen at holde løftet til danskerne om i den her valgperiode at indføre et nyt asylsystem i Danmark, der udelukker spontant asyl, uagtet andre lande vælger samme løsning på samme tid?
Mette Frederiksen (S), 2019-11-26:
Tak for spørgsmålet og ikke mindst for lejligheden til at diskutere asylsystemet.
Jeg tror egentlig, at vi på mange måder deler analysen af, at det nuværende flygtningesystem ikke fungerer.
Det har jeg jo ikke ændret holdning til, fordi vi er kommet i regering.
Jeg synes, at det er helt åbenbart, både set med danske briller og med europæiske briller.
Jeg er også glad for, at spørgeren hæfter sig ved det, jeg også sagde dengang, nemlig at sigtet selvfølgelig er at få flere lande med, og det er det arbejde, vi er gået i gang med.
Jeg har ikke på noget tidspunkt sagt, det er let.
Jeg har sagt, at jeg synes, det er den rigtige vej at gå.
Det mener jeg stadig væk, men det ville være rigtig godt, hvis vi kunne finde allierede i Europa, der tænker det på samme måde, og det er det, vi er i gang med.
Der arbejder vi på flere niveauer og i flere spor.
Dels er udenrigsministeren involveret i det, dels er udlændinge- og integrationsministeren involveret i det arbejde, de to respektive ministerier foretager.
Så er vi i gang på embedsmandsniveau både i forhold til den nye Kommission og i forhold til UNHCR, og så er jeg selv meget involveret i spørgsmålet.
Jeg var i Paris i sidste uge og diskuterede det med præsident Macron.
Jeg havde lejlighed til at byde den kommende rådsformand, Charles Michel, velkommen til Danmark i fredags.
Det her var et af de emner, vi brugte allermest tid på at diskutere.
Så med andre ord er vi i gang.
Og det skal vi også være, for det her er en rigtig, rigtig vigtig diskussion.
Tingene hænger jo sammen, og jeg er ikke sikker på, at alle EU-lande kommer til at se på det her på samme måde, som Socialdemokratiet eller regeringen gør.
Det er jeg nok ret sikker på ikke kommer til at være tilfældet.
Men vi skal jo også gå på nogle af de andre dagsordener, og det at få sikret Europas ydre grænse på en anden og mere markant måde end i dag er i mine øjne et afgørende skridt for at få et nyt asylsystem til faktisk at fungere – men vi er i gang.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-26:
Vi har her med et lovforslag at gøre, som vil slå to fluer med ét smæk, altså både gøre det nemmere at anmelde et nyt parti og indsamle underskrifter til partiet for at få lov til at stille op, men også forhindre, at man snyder på den måde, som vi har set det tidligere, med den eftertænksomhedsperiode, som loven pålægger et parti at have.
Det er jo desværre sådan, at nogle af dem, der stifter nye partier, er nogle utilregnelige typer – det har mange af os kendskab til fra det virkelige liv – og derfor skal det ikke være muligt for dem at snyde oven i al deres anden utilregnelighed, og derfor er det her et meget vigtigt lovforslag.
Vi stemmer for det.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-26:
Tak, formand.
Det her lovforslag er jo et spørgsmål om administrativt at lette det her med at indsamle vælgererklæringer, og det kan vi selvfølgelig godt støtte.
I udvalgsbehandlingen af det her vil jeg dog have svar på nogle forskellige spørgsmål om bl.a. det her med, hvilket fokus man vil have på det, når man overgår fra det gamle system til det nye, fordi der jo også har været nogle problematikker med det gamle, og at man, når man så overgår til et nyt, sikrer sig, at der ikke også her er nogle af de fejl og mangler.
Torsten Gejl (ALT), 2019-11-26:
Tak, formand.
Det her lovforslag gør det nemmere og mere fleksibelt at aflevere vælgererklæringer, og så sikrer det, at de regler om, at borgeren skal bekræfte sin erklæring efter 7 dage, ikke kan omgås.
Så vi glæder os over at støtte det her forslag.
Orla Østerby (KF), 2019-11-26:
Lovforslag L 55 er jo en udmøntning af den politiske aftale fra marts 2019, som vi allerede dengang igangsatte med den tidligere indenrigsminister, og det, vi jo her får gennemført, er, at vi får den der 7 dages eftertænksomhedsperiode, som der var nogle der var snedige nok til at drible uden om i de tidligere vælgererklæringer.
Det er vi forbi nu.
Der bliver lavet en selvstændig portal.
Det, der bliver spændende i lovforslaget her, er jo, som der står i teksten i andetsidste afsnit, at man går i gang, når den nye digitale løsning er klar til idriftsættelse.
Det er jo altid spændende, når det er nye portaler og it-løsninger, man skal gå i gang med, altså hvornår de så er klar, og jeg håber, at vi her i første hug kan lykkes med at få det kørt igennem, så vi forholdsvis hurtigt får det her på plads.
For det er meget, meget vigtigt, også for vores demokrati, at vi får partier godkendt til opstilling, uden at der bliver brug af snyd.
Så Det Konservative Folkeparti siger ja til L 55.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2019-11-26:
Tak for det.
L 55 har til formål at indføre en ny procedure for indsamling af vælgererklæringer til brug for anmeldelse af nye partier, som måtte ønske at stille op til folketings- og europaparlamentsvalg.
Det her er således også en del af en udmøntning af et tidligere forslag.
SF stemmer for forslaget, da det er et led i den politiske aftale, der skal sikre en lovlig indsamling af vælgererklæringer, hvor reglerne om bl.a. betænkningstid er imødekommet, hvilket er en rigtig væsentlig del.
Så skulle jeg sende en hilsen fra Enhedslisten og sige, at de også er for forslaget.
Kathrine Olldag (RV), 2019-11-26:
Tusind tak.
I Radikale Venstre glæder vi os over det her forslag, som jo er en udmøntning af en aftale, vi lavede sammen i foråret.
Vi glæder os rigtig meget over, at det nu bliver nemmere for borgerne at aflevere vælgererklæringer på en smidig måde, som minder om den måde, hvorpå man i øvrigt kommunikerer med det offentlige.
Så ja tak og gerne mere af det.
Det er alt sammen rigtig godt.
Men vi ved jo også nogle gange, hvordan it-systemer og især måske i en offentlig kontekst har det med at arte sig, så derfor glæder vi os også over, at der allerede nu er lagt en evaluering ind, og ligesom Venstres ordfører er vi også spændte på at se tidsplanen.
Men alt det skal vi jo snakke mere om, når vi rammer udvalgsarbejdet.
Det er jo allerede også lagt ind i det her forslag, som fortsætter den gode kadence med både at fremme smidigheden og fleksibiliteten for borgeren, men også dæmmer op for dem, der er lidt for kreative.
Så alt i alt er vi jo i Radikale Venstre varme tilhængere af det her forslag og glæder os til arbejdet.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-26:
Hele debatten om vælgererklæringer kom jo op tidligere på året, da det viste sig, at flere nye partier ikke fulgte retningslinjerne for indsamling af erklæringerne, og at der ikke var hjemmel til at stoppe det eller straffe for det.
På den baggrund indgik et samlet Folketing en aftale om en ny procedure for indsamling af vælgererklæringer.
Første del af aftalen blev vedtaget her i salen tilbage i august, hvor det blev besluttet, at der kunne gives forskellige sanktioner, hvis man ikke fulgte reglerne.
Nu kommer så det næste delelement, som handler om en ny procedure og et nyt digitalt portalsystem for vælgererklæringer til brug for anmeldelse af nye partier, der ønsker at stille op til folketingsvalg og europaparlamentsvalg.
Det handler kun om proceduren, der ændres i denne sammenhæng, ikke om reglerne om godkendelse og reglerne om, hvor mange erklæringer der skal samles for at blive godkendt til at stille op.
En detalje i lovbemærkningerne er en diskussion af, at man ifølge databeskyttelsesforordningen ikke må behandle eller offentliggøre oplysninger om specifikke personers politiske overbevisning.
Det er generelt også en meget passende regel, men heldigvis når man frem til, at man lige i den her sag godt kan oplyse, hvem der er ansvarlig for det enkelte parti, og der må jo også forventes en vis politisk sympati for det parti, som man er ansvarlig for.
Men selvfølgelig skal det være offentligt kendt, hvem der er ansvarlig for et givet parti, som søger opstilling til Folketinget eller Europa-Parlamentet.
Det glæder os i Dansk Folkeparti, at det understreges i lovforslaget, at tilgængeligheden til den nye digitale løsning sikres i forbindelse med udviklingen, og vi synes også, det er godt, at der er mulighed for at afgive vælgererklæringer på papir for dem, som i forvejen er fritaget for obligatorisk tilmelding til digital post.
I høringssvarene problematiseres en række risici i forhold til datasikkerhed og anonymitet i systemet.
Ministeriets svar er generelt imødekommende over for at tage hånd om eventuelle problemer, men da det er et rigtig vigtigt element i det nye system, vil vi i Dansk Folkeparti i udvalgsbehandlingen gerne have uddybet svarene på de spørgsmål, der er kommet ind i forbindelse med høringsprocessen.
Men med en forventning om gode uddybende svar forventer vi i Dansk Folkeparti at kunne støtte lovforslaget.
Anni Matthiesen (V), 2019-11-26:
Tak for det.
Tak for ordet.
Med lovforslaget, som vi behandler nu her i dag, udmønter vi en politisk aftale tilbage fra 22. marts 2019 om en ny procedure for indsamling af vælgererklæringer til brug for anmeldelse af partier, der ønsker at stille op til folketingsvalg og til europaparlamentsvalg.
Det er en aftale, der blev indgået mellem alle Folketingets partier dengang.
Med lovforslaget foreslås en ny procedure for den måde, man indsamler vælgererklæringer på til nye partier.
Den nye procedure vil omfatte alle, der måtte ønske at stille op til folketingsvalg og for den sags skyld også til europaparlamentsvalg.
Og vi har jo desværre for nylig set eksempler på uregelmæssigheder, som har gjort den her lovændring strengt nødvendig – altså en lovændring, som fremover vil sikre, at lovens ord også bliver fulgt i praksis.
Og det håber og tror jeg også at der vil være bred enighed om, når vi skal tage stilling til det her lovforslag.
Med lovforslaget indføres der en ny portalløsning til indsamling af vælgererklæringer for både vælgere og partier.
Løsningen vurderes samlet set at betyde en administrativ lettelse for både vælgere og partier, og det kan vi jo egentlig kun glæde os over alle sammen.
Det skal nemlig være bekvemt at engagere sig i demokratiet, men selvfølgelig skal man også overholde reglerne.
Med dette lovforslag sikrer vi, at nye partier konkurrerer på lige vilkår.
Jeg kommer til at stille nogle spørgsmål i selve udvalgsbehandlingen om nogle ting, som vi fra Venstres side har brug for at få helt styr på.
Bl.a. kommer jeg nok til at stille nogle spørgsmål om selve tidsplanen, altså hvornår man rent ud sagt forventer at kunne igangsætte den her nye portalløsning.
Men det kan vi jo komme tilbage til imellem første og anden behandling.
I hvert fald kan jeg runde af med at sige, at Venstre støtter lovforslaget.
Camilla Fabricius (S), 2019-11-26:
Tusind tak for ordet, hr. formand.
Lovforslag nr. 55 om ændring af lov om valg til Folketinget og om valg af danske medlemmer til Europa-Parlamentet skal indføre en ny procedure for indsamling af vælgererklæringer til brug for anmeldelser af nye partier, som stiller op til folketingsvalget og europaparlamentsvalget.
I 2018 kunne det tidligere Økonomi- og Indenrigsministerium og nuværende Social- og Indenrigsministerium konstatere, at der blev indsamlet vælgererklæringer ved hjælp af den digitale løsning, hvor man simpelt hen ikke fulgte den procedure, som den var tiltænkt, og som var en forudsætning for lovgivningen.
Den daværende regering indgik i marts 2019 en aftale med Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Radikale Venstre, Enhedslisten, SF og Alternativet om, at man skulle påbegynde en ny procedure for indsamlinger af vælgererklæringer til brug for netop anmeldelse af nye partier, som stillede op til henholdsvis Europa-Parlamentet og Folketinget.
Da vi jo lever i en digital tidsalder og hele tiden skal have fokus på at gøre tingene nemmere, samtidig med at vi selvfølgelig også skal sikre, at loven og dens intentioner bliver overholdt, så skal man have en afspejling heraf.
Lovforslaget, som er en udmøntning af den politiske aftale, vil skabe det nødvendige lovgrundlag, så vi rent faktisk kan komme i land med at få lavet den her nye portal, som giver vælgerne denne digitale mulighed.
Det er altså et ganske glimrende forslag, og Socialdemokratiet støtter derfor den videre behandling.
Astrid Krag (S), 2019-11-26:
Jeg vil gerne takke ordførerne for opbakningen til lovforslaget og en utrolig god, præcis og konstruktiv debat her i dag.
I Folketingets sommerferie fremsatte jeg som bekendt det første af to lovforslag om vælgererklæringssystemet, hvor vi som noget nyt indførte sanktioner for retsstridig indsamling af vælgererklæringer.
Lovforslaget her gennemfører den politiske aftale fra foråret om en ny procedure for indsamling af vælgererklæringer.
Tilsammen vil de to lovforslag skabe nogle meget robuste rammer for vores fremtidige vælgererklæringssystemer.
Når vi så har fået juraen på plads, mangler vi kun teknikken, og jeg kan hilse og sige, at mit ministerie allerede er godt i gang med at forberede, hvordan den nye vælgererklæringsportal kommer til at se ud.
Derfor svarer vi også meget gerne på yderligere udvalgsspørgsmål om det.
Jeg kan på Venstres spørgsmål svare her fra talerstolen, at tidsperspektivet er i løbet af 2020 og meget gerne inden sommerferien.
Jeg vil også bare kvittere for Dansk Folkepartis bemærkning om, at det lader til, at vi faktisk har fået justeret i lovforslaget i forlængelse af de indvendinger, der har været fra Datatilsynet, men det uddyber jeg meget gerne i udvalgsbehandlingen, og naturligvis svarer jeg også meget gerne på de spørgsmål, der måtte komme fra Nye Borgerlige, om overgangen fra det gamle til det nye system.
Så alt i alt tak for en utrolig god førstebehandling.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen.
Anni Matthiesen (V), 2019-11-26:
Nu kan jeg måske indlede med at stille et spørgsmål her i salen, og så kan jeg følge op med nogle skriftlige spørgsmål senere.
Tak for, at ministeren bekræftede, at det er i løbet af 2020, at det her kommer til at køre.
Kunne ministeren måske løfte sløret lidt mere for, hvor langt man er?
For der er jo nogle gange, hvor de her kære it-systemer ikke altid lige fungerer fra dag et.
Så kunne ministeren måske sætte lidt flere ord på, om man har udvalgt, hvem der skal levere portalen – eller hvad?
Jakob Sølvhøj (EL), 2019-11-26:
Med lovforslaget her lægges der op til en forbedring af retsstillingen for borgere med handicap og deres nærtstående, når de indgår en aftale om at overdrage arbejdsgiverfunktioner til private virksomheder eller foreninger i henhold til hjælpeordninger, både efter servicelovens § 95 og 96.
Jeg tror, det må virke åbenlyst urimeligt for enhver, at borgere, der har fået bevilget tilskud til ansættelse af en hjælper, kan komme i den situation, at de selv kommer til at hæfte for udgiften, hvis de i uvidenhed indgår en aftale om at overføre tilskud af arbejdsgiveransvar til en forening eller en virksomhed, som viser sig ikke at være godkendt af socialtilsynet, og som kommunen derfor ikke må udbetale tilskud.
Det er en urimelig retsstilling, der hurtigst muligt må rettes op på, sådan som det også foreslås her i forslaget.
Jeg tænker, at det er helt indlysende, at en aftale fremover ikke skal være bindende, hvis den pågældende forening eller virksomhed ikke er godkendt; det giver næsten sig selv, når man ikke kan modtage tilskuddet fra kommunen.
Og jeg synes i virkeligheden også, at det er så oplagt, at man måske skulle have fulgt KL's anbefalinger i deres høringssvar, så man ikke gør det til en betingelse, at det kun er, hvis den pågældende virksomhed ikke har gjort borgeren opmærksom på, at det var sådan.
Og når jeg tænker sådan, er det, fordi de borgere, vi her taler om, jo kan være borgere, som lige præcis i kraft af deres handicap kan komme i klemme, fordi de faktisk ikke har forstået den tilkendegivelse, der er kommet fra den pågældende virksomhed eller forening.
Nu deltager vi jo ikke i forliget, så derfor vil jeg undlade at stille ændringsforslag til forslaget.
Jeg synes, det er et glimrende forslag, men hvis der i det videre udvalgsarbejde skulle være en fælles opfattelse af, at man egentlig også godt kunne imødekomme den del af KL's høringssvar, så ville jeg synes, det var fornuftigt at være med til at betrygge borgernes retsstilling en smule mere.
Så det vil jeg egentlig anbefale, men jeg vil som sagt appellere til, at de, der nu har lavet forliget, overvejer, om ikke de skulle lave sådan en ændring.
Det ville jeg være vældig tilfreds med.
Men Enhedslisten kan støtte forslaget, også som det ligger.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2019-11-26:
Tak for det.
Hjælpeordningerne i henhold til § 95 og § 96, de såkaldte BPA-ordninger, har over tid været en succes for rigtig mange borgere med handicap, fordi det har betydet mere frihed og selvbestemmelse i deres hverdag.
For at citere direktøren for LOBPA, Steen Pihl Sørensen, er ordningen til for, at den enkelte borger »med hjælp i dagligdagen får mulighed for at leve et selvstændigt liv eksempelvis med arbejde eller uddannelse«.
Men på trods heraf oplever vi i disse år, at BPA-ordningen er under pres og flere og flere borgere får skåret ned på deres hjælp eller får afslag.
Beløbet, mange kommuner afsætter til administration af ordningerne, er også under pres, hvilket resulterer i, at branchen yderligere hjemsøges af mindre gode administrationsfirmaer.
Derfor er vi i SF glade for, at borgernes retsstilling nu styrkes med det her forslag, så brugerne ikke hænger på aftaler med firmaer, der ikke er godkendt af socialtilsynet.
Og derfor kan SF selvfølgelig stemme for forslaget og forventer i den forbindelse, at ministeren i vejledningen får klarlagt de spørgsmål, som KL har stillet i deres høringssvar.
Tak for ordet.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-11-26:
Det Radikale Venstre kan i lighed med de tidligere talere tilslutte sig det her forslag.
Vi er en del af forliget fra satspuljen 2019-2022, og vi står dermed allerede i fødslen bag dette forslag.
Vi ønsker at sikre, at de borgere, der har overdraget en arbejdsgiverfunktion til nogen, der ikke var godkendt, stadig væk har deres retssikkerhed i behold.
Jeg synes i lighed med de tidligere talere, at det er et vigtigt og fint forslag, og det bakker vi fra radikal side varmt op om.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-26:
Tak, formand.
Det her er et lille, men særdeles vigtigt lovforslag.
Det stammer fra aftalen om udmøntning af satspuljen fra 2019 til 2022 og handler om styrkelse af borgerens retssikkerhed i forhold til servicelovens hjælpeordning.
Det er sådan i dag, at det som udgangspunkt er borgeren, der får bevilget en hjælpeordning, uanset om det er § 95 eller § 96.
Om det er kontant tilskud til ansættelse af en hjælper eller en ordning med borgerstyret personlig assistance, er det borgeren, som har arbejdsgiveransvaret.
Det er så muligt i henhold til de gældende regler at overføre tilskud og arbejdsgiverfunktionen til en nær pårørende eller en forening eller en privat virksomhed.
For foreninger og private virksomheder gælder, at de skal være godkendt af socialtilsynet, for at de kan varetage arbejdsgiverfunktionen i ordningen.
Det er her, det her forslag kommer ind i billedet, for når vi har vedtaget det, vil en given aftale ikke være bindende for borgeren, hvis foreningen eller den private virksomhed ikke er godkendt af socialtilsynet.
Samtidig bliver socialtilsynet forpligtet til at oprette og løbende opdatere en offentlig tilgængelig liste over godkendte foreninger og private virksomheder.
Så som sagt er det et lille, men vigtigt forslag, som Dansk Folkeparti bakker fuldstændig op om.
Stén Knuth (V), 2019-11-26:
Tak for det, formand.
Jeg vil starte med at sige, at Venstre bakker det her lovforslag, L 56, op.
Det er også set i lyset af, at det er en udmøntning af en aftale, den tidligere regering indgik.
Jeg skal ikke stå og gentage, hvad forslaget går ud på, men blot konstatere, at det er nogle rigtig fine forslag.
I Venstre er vi glade for, at der kommer mere gennemsigtighed, i forhold til hvilke foreninger og private virksomheder der kan godkendes af socialtilsynet til at varetage de her arbejdsfunktioner.
Så er vi også tilfredse med, at borgerne og de nære pårørende fremover ikke skal være bundet økonomisk, hvis de indgår en aftale med en forening eller en virksomhed, der ikke er godkendt.
Vi har noteret os høringssvarene samt de bemærkninger, KL er kommet med i forhold til det her, og det har også ført til tilføjelser om underretning af alle kommuner i tilfælde af ophør af godkendelse, som jo skal koordineres igennem de fem tilsyn, vi har.
Så i Venstre støtter vi op om lovforslaget her.
Tak for ordet.