runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2025-06-03:
Det helt operationelle og militærfaglige er forsvarschefens gebet, og jeg har fuld tillid til, at forsvarschefen udøver det forsvar af Danmark og kongeriget, som er nødvendigt.
Jeg tror, jeg lægger mit lod mere i NATO-skålen end i DF-skålen, for jeg tror, det er der, jeg kan beskytte Danmark mest, og jeg er rigtig glad for, at vi har intensiveret samarbejdet i NATO omkring det høje nord og Arktis.
Det er der, hvor vi reelt kan forsvare kongeriget.
Det kan vi ikke selv.
Det er i øvrigt heller ikke meningen.
Det er en af grundene til, at vi er en af grundlæggerne af NATO.
Det er, fordi vi ønsker at være i en forsvarsalliance.
Jeg er rigtig, rigtig glad for, og jeg har også brugt meget tid og meget energi på at understøtte, at NATO nu kommer til at prioritere den her del af NATO's forsvarsområde i langt højere grad.
I mine øjne er det det, der skal til.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-06-03:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti vil militarisere kongeriget, ikke bare Færøerne, men også Grønland.
Vi vil indføre værnepligt for alle rigets borgere efter samråd med Færøerne og Grønland.
Vi har konkret foreslået, at man sender et kompagni soldater til Grønland med panserværnssystemer, så vi viser vilje til at forsvare os selv.
Vores krigsskibe, der sejler rundt deroppe, har det svært.
Vi får forhåbentlig bygget nogle nye.
Der er også indgået et fantastisk samarbejde om droner og overvågning, hvilket er godt.
Mit spørgsmål til statsministeren og regeringen er: Hvad vil hun gøre for konkret at forsvare Grønland mod fjendtlige stater og deres planer om at overtage øen?
Vil man være med til at militarisere?
Og vil man også indføre værnepligt for hele rigets borgere?
Tak for det.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-06-03:
Tak for det, formand.
Det er en rigtig stor glæde, at jeg står her og skal annoncere, at vi skal i gang med den årlige både forespørgsel, men også redegørelse om rigsfællesskabet.
Derfor skal jeg sige og spørge: Hvad kan statsministeren oplyse om rigsfællesskabets muligheder og udfordringer?
Tak, formand.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-06-03:
Tak for det.
Jeg ser også frem til udvalgsarbejdet.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-06-03:
Så jeg vil bare igen appellere til og håber, at vi kan få en god diskussion efter det næste samråd og faktisk kigge på, om der er juridisk belæg for at stoppe det her lovforslag, og så eventuelt overveje netop en folkeafstemning i stedet for, eller at udenrigsministeren skal tilbage til Washington og forhandle.
Karina Adsbøl (DD), 2025-06-04:
Ja, det var mange spørgsmål.
Men minister, vi kan jo ikke vente med at sætte initiativer ind.
Spørgsmålet om talblindhed kan jo også have noget at gøre med, hvordan resultatet ser ud i matematik.
Så jeg tænker også, at tingene måske kan hænge sammen, så det må ministeren godt svare på.
Hvor er det arbejde henne i forhold til også at få udviklet prøver, ligesom vi har på ordblindeområdet?
Så spurgte jeg også vedrørende Schweiz.
Der kan man se, at der er meget få, der står uden en uddannelse.
Hvad kan vi lære fra dem?
Mattias Tesfaye (S), 2025-06-04:
For mig er det ikke enten Gentofte eller Lolland.
Det skal gerne være både-og.
Vi skal have en folkeskole, der rummer hele landet, og i dag kan vi konstatere, at vi ikke får støttet skolevæsenet på Lolland, i Ishøj, Odsherred og andre steder, og at der er for mange elever der, som ikke lykkes med at bestå dansk og matematik.
Det er også en af årsagerne til, at nogle af de særlige indsatser, der bliver sat i gang, bl.a. efteruddannelse af dansk- og matematiklærere, går til de kommuner, hvor vi kan se at der er flest, der ikke består.
Så der er en geografisk skævvridning af de investeringer, og det mener jeg er helt på sin plads.
Jeg har selv været inspireret af Schweiz igennem mange år.
For mange år siden skrev jeg faktisk en bog, hvor der var et helt kapitel om erhvervsuddannelsessystemet i Schweiz, som jeg mener er et eksempel til efterfølgelse.
En af årsagerne til, at jeg er gået så meget op i, at der skal investeres nogle flere penge i handelsskoler, social- og sundhedsskoler, landbrugsskoler og tekniske skoler, er, at jeg tror på, at hvis vi har kvalitet de steder, vil mange af de unge, vi står og taler om her i dag, også kunne gennemføre de uddannelser, de faktisk starter på.
For mange af de unge, vi står og taler om i dag, starter faktisk på en erhvervsuddannelse, men de dropper ud, og der har vi behov for mere kvalitet og mere støtte til de unge, så de kan gennemføre de uddannelser.
Karina Adsbøl (DD), 2025-06-04:
Vi kan bare se, at der er rigtig store forskelle mellem land og by.
Jeg ved godt, at folkeskoleaftalen sætter penge af til en intensiv undervisning målrettet ca. 10 pct. af eleverne med de svageste faglige forudsætninger på hver folkeskole.
Men spørgsmålet er, om det er hensigtsmæssigt, at alle skoler får det samme, når vi kan se, at der tydeligvis er store udfordringer i forhold til land og by.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-06-04:
1 pct., siger man.
I Billund lufthavn drejer det sig om ca. 1,2 millioner passagerer eller en tredjedel af de passagerer, der kommer gennem Billund lufthavn, og det er noget, der ligner 33 pct.
Ministeren fremhæver, at det er 30 kr., det drejer sig om.
Fakta er, at der er fyret 22 ansatte deroppe, at der er 100 sommerjobs, der ikke bliver aktuelle, og at der er hoteller, restauranter, turisme, taxaer osv., der allerede nu kan mærke nedgangen.
Det, der foregår i Billund lufthavn, er voldsomt.
Der bliver henvist til den grønne omstilling, og retfærdigvis bliver ældrechecken også nævnt.
Passagerafgiften var jo et oplæg til grøn omstilling.
Vi ser bare ikke ret meget grøn omstilling.
Fakta er, at hvis den grønne omstilling skal gennemføres, som branchen gerne vil, så skal der langt mere brændstof til, end der reelt set er til stede i dag.
Derimod har man jo valgt at tage over 50 pct. fra passagerafgiften til ældrechecken.
Vi har ikke noget imod at støtte de ældre med en ekstra stor ældrecheck, men vi har noget imod, at der er en udvalgt del af befolkningen, der skal betale den.
Og vi har især meget imod, at det bliver gjort på grundlag af, at det skal være til grøn omstilling, når man ikke bruger pengene til grøn omstilling.
Den grønne omstilling bliver reelt set ikke til noget.
Vi kan se, at den flyrute, der skulle have været fløjet på i 2025, ved udgangen af i år, ikke bliver til noget, fordi man holder fast på dråbe til dråbe-princippet i stedet for at bruge massebalanceprincippet.
Så anerkender ministeren ikke, at det her udgør kæmpe udfordringer for især området omkring Billund lufthavn og det midtjyske i forhold til ansatte?
Rasmus Stoklund (S), 2025-06-04:
Som en del af aftalen om grøn luftfart i Danmark blev der indført en passagerafgift på flyrejser, som skal være med til at finansiere den grønne omstilling i indenrigsluftfarten og en forhøjelse af ældrechecken.
Det er forventningen, at flyselskaberne vil overvælte den her passagerafgift i billetprisen, og at prisen på en flybillet derfor, når det er til en destination i Europa, vil være ca. 30 kr. højere i 2025.
Som følge af dette har Skatteministeriet vurderet, at der ved passagerafgiften vil være en afledt virkning på efterspørgslen efter flyrejser, hvor der for udenrigsluftfarten under ét skønnes en nedgang i efterspørgslen svarende til knap 1 pct. i 2025 og godt 1 pct. i 2030.
Den effekt kan så variere på tværs af forskellige ruter.
På den baggrund er det min vurdering, at passagerafgiften har en begrænset effekt på efterspørgslen efter flyrejser ind i og ud af Danmark, og det udgør jo så grundlaget for aktiviteten og beskæftigelsen i de danske lufthavne.
Mattias Tesfaye (S), 2025-06-04:
Det er lidt mange spørgsmål, der stritter i mange retninger.
Men hvis jeg skal starte ét sted, så mener jeg, at tallene fra Schweiz jo viser, at vi ikke kan være tilfredse med situationen i Danmark.
Det bør være sådan, at markant flere danske unge er i uddannelse eller arbejde, og vi skal hjælpe de unge noget mere.
Det er bl.a. en af årsagerne til, at vi ligesom Schweiz nu begynder at investere meget mere i vores erhvervsskoler og vores erhvervsuddannelser.
Der er blevet afsat næsten 1 mia. kr. ekstra til det.
I forhold til 10. klasse vil jeg sige, at de unge, der ikke består dansk og matematik, jo i fremtiden får ret til at starte på fgu.
Det er noget nyt.
Det er et meget dyrere tilbud end 10. klasse, men jeg tror, der er behov for, at vi investerer i den her gruppe af unge.
Karina Adsbøl (DD), 2025-06-04:
Tiden her passer ikke helt med, hvornår formanden rejser sig, så jeg bliver lidt forvirret, i forhold til hvor meget tid jeg har.
Til ministeren vil jeg sige, at det jo er sådan, at i Schweiz er det kun 5-7 pct. af en ungdomsårgang, der står uden uddannelse.
Jeg ved ikke, om ministeren har kigget på Schweiz.
Hvad er det, de gør anderledes?
For jeg synes ikke, vi kan vente med at sætte initiativer ind i forhold til den her dagsorden.
Noget andet, vi også haft en drøftelse om tidligere, og som jeg egentlig ikke ved hvor ligger henne nu, er talblindhed.
Vi har haft meget fokus på ordblindhed, men for lidt fokus på talblindhed.
Så måske ministeren også kan oplyse om, hvordan det går med det arbejde.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-06-04:
Nu har vi for nylig lavet nogle opfølgende aftaler, hvor vi fik justeret nogle beløb op, men der er en mulighed, der ikke er blevet udnyttet endnu.
Det er sådan, at økologerne kan få et tilskud, hvis de kører en landbrugsdrift, hvor de bruger mindre end 60 kg kvælstof pr. ha.
Og det beløb, de får for at gøre den samfundsgavnlige gerning, kunne man jo hæve.
Så kunne vi sådan set være med til at prioritere, at økologer havde en bedre økonomi i at bruge mindre gødning på nogle arealer, hvor vi sådan set ønsker, at der skal bruges mindre gødning.
Er det noget, som ministeren vil tage med videre til regeringen, altså at vi kunne hæve det beløb, der er til landbrug, der kører med en lav kvælstofnorm?
Rasmus Stoklund (S), 2025-06-04:
Det er jo ikke sådan, at der er indført en passagerafgift i Billund og ikke i resten af landet.
Jeg har ikke noget grundlag for at fortolke på, hvorfor Ryanair har besluttet at gøre, som de har gjort, men jeg kan jo konstatere, at det ikke ændrer på, at der er andre flyselskaber, som ønsker at overtage nogle af de ruter, som Ryanair har lukket.
Her henviser jeg bl.a. til, at DR for nylig rapporterede, at der allerede er andre selskaber, der har budt ind på at overtage nogle af ruterne mellem Billund lufthavn og bl.a. London, Spanien og Østeuropa, som Ryanair har lukket.
Der var bl.a. et bidrag fra kommunikationsdirektør Jesper Klausholm, som citeres for at sige: Vi får ni nye ruter i løbet af sommeren og efteråret, og vi glæder os til at se, hvor meget det kan løfte passagerantallet i år.
Magnus Heunicke (S), 2025-06-04:
Jeg kan sige, at i takt med vi er i gang med den her kortlægning af hele fladen og undergrunden i Danmark netop for at kunne få identificeret, hvor det er, vi har de sårbare grundvandsdannende områder, arbejder vores embedsværk også med forskellige modeller til, hvordan vi økonomisk og regulatorisk skal kunne beskytte det vand.
Altså, hvad er truslen?
Er det nitrat? Er det pesticider?
Er det forurenet jord?
Eller er det en fjerde ting?
Vi har mange modeller i spil til præcis at nå de mål her.
Karina Adsbøl (DD), 2025-06-04:
Tak for det.
Jeg skal lige have mikrofonen ned i højde.
Mattias Tesfaye (S), 2025-06-04:
Det er skidt, at mere end en fjerdedel dumper i Lolland.
Det er godt, at næsten alle består i Allerød.
Jeg ser med stor alvor på andelen af folkeskoleelever, som forlader folkeskolen uden at have bestået dansk og matematik, og jeg ser særlig alvorligt på de geografiske og sociale forskelle.
Folkeskolen skal sende alle godt videre i uddannelse og job uanset bopæl og familiebaggrund.
Dansk og matematik er i øvrigt kernefag med stor betydning for, at eleverne også lykkes i andre af skolens fag, og vi har derfor fra regeringens side igangsat flere initiativer, som netop skal styrke undervisningen i dansk og matematik.
Med aftalen om folkeskolens kvalitetsprogram fra sidste år blev der afsat 0,5 mia. kr. årligt fuldt indfaset til indsatser for de ca. 10 pct. af eleverne, der har de største udfordringer i dansk og matematik, i alle kommuner.
Det gør vi for at løfte udfordrede elever i hele landet.
Men den udfordring, skoler og kommuner står over for, er ikke lige stor i hele landet, og derfor har regeringen også sidste år afsat 40 mio. kr. til efteruddannelse og flere læse- og matematikvejledere i de 20 kommuner, der har den højeste andel elever, som ikke består dansk og matematik.
Det handler bl.a. om Lolland Kommune.
Med den nye læreruddannelse er der også fokus på at styrke lærernes muligheder for at undervise elever med forskellige forudsætninger, ligesom regeringen har igangsat et omfattende arbejde med at udvikle nye fagplaner, der skal give dem mere plads til variation og faglig fordybelse i undervisningen, særlig til glæde for de børn, der i dag slår sig på skolen.
Fagfornyelsen kalder vi det, og over 100 skoler kommer til at deltage i udviklingen af de nye fagplaner.
Samtidig bliver der fra næste skoleår indført en juniormesterlæreordning, der bl.a. skal give nogle af de elever, der kæmper med motivationen, i de sidste skoleår mulighed for at komme ud i en virksomhed og se, hvad det er, man laver, og hvordan det, man laver i skolen, kan bruges i praksis, samtidig med at de kan fokusere på kernefagene, dansk og matematik, i de resterende skoledage.
Så der er meget sat i gang, og der er måske behov for endnu mere.
Det hele handler om at hjælpe unge i hele landet med at bestå afgangseksamen og komme godt videre i livet.
Tak for ordet.
Karina Adsbøl (DD), 2025-06-04:
Tak for ministerens besvarelse.
Jeg lytter mig til, at ministeren ser med alvor på det.
Jeg lyttede mig også til, at der ikke kom et svar på, hvordan ministeren vil sikre, at vi løfter det her og nu.
Det er mere i forhold til fremtiden og i fremtidige aftaler, end hvad der kommer til at ske her og nu.
Det er sådan, at halvdelen af en ungdomsårgang i dag søger 10. klasse, og det kan være et år, hvor elever løftes fagligt og desuden bliver mere afklarede med hensyn til job og uddannelse.
Nu sløjfer regeringen jo så den mulighed for de unge fra 2030.
Jeg tænker bare på, hvordan ministeren kan forsvare det og forsvare den beslutning set i lyset af de tal, vi kan se her.
Vidner det ikke netop om, at der er brug for, at vi ikke her lukker dørene til et fagligt og et socialt frirum for de unge, men sørger for, at de faktisk får en chance, selv om de ikke har fået de bedste forudsætninger med fra folkeskolen?
Og er ministeren ikke enig i, at 10. klasse i dag kan være et frirum, der giver mulighed for faglig, personlig og social udvikling?
Mattias Tesfaye (S), 2025-06-04:
I forhold til tiltag på lang og kort sigt anerkender jeg, at den nye læreruddannelse jo er noget, der først vil virke på lidt længere sigt, al den stund at den først er trådt i kraft sidste år.
Men på kort sigt betyder det noget at efteruddanne flere læse- og matematikvejledere, altså skoleledere på de enkelte skoler, som bliver efteruddannet i, hvordan man underviser i dansk og matematik og kan hjælpe kollegerne med at hjælpe eleverne med at bestå.
I forhold til 10. klasse er det, der gennemføres nu, jo meget, meget bedre for dem, der ikke består dansk og matematik, end den eksisterende lovgivning.
Peder Hvelplund (EL), 2025-06-04:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Jeg synes, at ministeren er inde på noget centralt her.
Ministeren siger selv, at det giver mulighed for de adopterede for selv at lægge sag an mod staten.
Men er det virkelig det syn, vi skal have, når staten systemisk har begået fejl gennem de seneste årtier i adoptionssager?
Jeg er ked af, at ministeren i så stor grad lægger ansvaret over på Sydkorea, for det er jo den danske stats ansvar at føre tilsyn, og det er den danske stats ansvar at føre kontrol.
Skal budskabet så være til de adopterede, som har været udsat for det her: Jamen I kan bare lægge sag an mod os, og så kan I måske vinde?
Bør det ikke være en ret entydig konklusion, at når vi har det billede af det, vi allerede har i dag, både fra Sandheds- og Forsoningskommissionen i Sydkorea og fra den svenske juridiske undersøgelse, så tager vi selvfølgelig det ansvar og siger, at det ansvar påhviler os, og at det er os, der skal lave undersøgelsen?
Det er ikke dem, der måtte have overskud og kræfter til at anlægge en sag, der skal gøre det.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-06-04:
Jeg tror, at det er rigtig vigtigt at holde fast i, at der er mange forskellige opfattelser af adoption, også blandt adopterede og familier her i Danmark.
For nogle er der helt klart mistanke om, og det blev også underbygget, bl.a. i noget af arbejdet i Sandhedskommissionen i Sydkorea og andre steder, at der har været både uregelmæssigheder og andre ting i den frigivelse af børn til adoption, der er sket i Sydkorea.
Jeg mener også, at det er vigtigt, at vi kommer til bunds i at se på, hvad de danske myndigheders rolle har været i den sammenhæng, og hvad de danske organisationers rolle har været i den sammenhæng.
Det vil vi gerne videre med, ikke kun i Sydkorea i 1970'erne og 1980'erne, men sådan set også i 1990'erne og i 00'erne, indtil lovgivningen blev ændret i 2016 og man lavede et meget mere fintmasket system.
Men jeg vil også sige, at det er rigtig vigtigt, at vi for de adopterede skyld også nu kommer i gang med at få afdækket det her i andre lande.
Det, vi gør nu, er, at vi afdækker det, og så stiller vi også juridisk hjælp til rådighed til dem, der måtte mene, at der i deres konkrete sag er sket ulovligheder.
Karin Liltorp (ALT), 2025-06-04:
Tak for det.
Det kan jo i virkeligheden lyde, som om det drejer sig om en lille ting.
Det er i virkeligheden ordet juridisk, vi snakker om, og det er jo det, vi er kede af herovre, altså at vi ikke kan få den her juridiske undersøgelse.
Jeg er faktisk ikke i tvivl om, at socialministeren gerne vil gøre det rigtige, men jeg forstår bare ikke regeringens position, og hvorfor de er så bange for det her juridiske ord.
For hvis der ikke er sket nogen fejl, er der jo ingen grund til at frygte noget.
Vi har i hvert fald ikke i Alternativet nogen som helst intention om, at den nuværende socialminister skal holdes ansvarlig for fortidens synder, men vi synes bare, at den her sag er så alvorlig, at det burde være lige til højrebenet at sige: Selvfølgelig skal vi helt til bunds i det her, og selvfølgelig er der nogen, der skal stilles til ansvar for det.
Så som jeg hører ministeren udtrykke sig nu, drejer det sig lidt om, at det er besværligt, hvis man skal til bunds i det her.
Ja, retssager er besværlige, men det er altså også nogle kæmpe overgreb, det drejer sig om, og så bliver vi vel nødt til at acceptere, at det er besværligt?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-06-04:
Regeringen vil meget gerne lave en omfattende uvildig undersøgelse, som skal hjælpe de adopterede med at få viden om det system, som de blev adopteret gennem, ikke bare fra Sydkorea, men også fra de øvrige 69 afgiverlande.
Jeg er rigtig glad for, at vi kan nå dertil.
Den tidligere undersøgelse, som man lavede i Ankestyrelsen for nogle år tilbage, har faktisk gjort, at flere adopterede har kunnet få viden om den baggrund, de har, og i nogle tilfælde også har kunnet gå længere i forhold til at få konkret viden om deres egen sag.
Men en juridisk undersøgelse, som skulle omfatte alle adoptioner, ville dels tage rigtig lang tid, dels skal man huske på, at den ville skulle bygge på data, som vi skulle indhente fra 70 forskellige lande.
Jeg tror, at ordføreren misforstår mig, hvis ordføreren tror, at jeg synes, at det er besværligt, og at det er derfor.
Faktisk er den her aftale og den her uvildige undersøgelse jo lavet, for at vi kommer i gang.
Jeg synes, at vi har brugt rigtig, rigtig lang tid på hverken at kunne give den rigtige støtte til de adopterede, der ønsker mere viden og indsigt i de lande, de er blevet adopteret fra.
Jeg synes, at vi skylder at give meget mere psykologfaglig støtte til dem, der har behov for det, for det ved vi fra Ankestyrelsen at der er efterspørgsel efter.
Jeg synes, at vi også skylder at sikre, at man får en ordentlig juridisk hjælp til at se sin sag igennem, og at det ikke kun er eksterne advokater, der skal gøre det, og det gør vi lige præcis med den aftale, regeringen nu har indgået med SF og Konservative.
Så jeg synes faktisk, at nu kan vi tage det her alvorligt og faktisk så alvorligt, at vi kommer i gang og vil gøre noget, frem for at vi skal tilbage og vurdere juridiske spørgsmål om det her helt tilbage i 1960'erne, hvor det er rigtig, rigtig svært at finde nogen, der var en del af det.
Mette Thiesen (DF), 2025-06-04:
Jeg synes, at det her er en gennemført ærgerlig sag.
Jeg tror ikke, at der er nogen, der rigtig kan sætte sig ind, hvor frygteligt der er at få stjålet sit barn og måske 30 år efter finde ud af, at det her barn er blevet løjet dødt, som vi har kunnet i et af de her eksempler, og er kommet til Danmark.
De her forældre har måttet lide en hjertesorg.
Altså, det jo er, hvad det er.
Det er menneskehandel.
Derfor synes jeg, at det er ret vildt, at man ikke ønsker at placere et juridisk ansvar.
Man tørrer den ligesom bare af på de her mennesker.
Så kan man lægge sag an, eller der kan være noget med Ankestyrelsen.
Ankestyrelsen fungerer jo så overhovedet heller ikke.
Det virker simpelt hen, som om man tørrer ansvaret af på dem.
Man vil ikke indse, og man vil ikke reagere på, at staten har begået massive fejl og overgreb mod andre mennesker.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-06-04:
Jeg ved godt, at der ad flere omgange er blevet talt om, at international adoption er handel med børn.
Men jeg synes også, at det er en meget skarp retorik at bruge i den her sammenhæng, når vi kigger på, hvad der egentlig foregik tilbage i tiden.
Det er også i den kontekst, at vi bliver nødt til at se nogle af de ting, der er sket.
Jeg er helt enig i, at det må være det mest forfærdelige – vi hørte bl.a. om det i den podcast, der handler om adoptioner fra Libanon – at man opdager, at man pludselig mange år senere har familie i Libanon, og at familien faktisk ikke engang anede, at man ikke ligger død i sin grav, men at man er i live.
Det er lige præcis derfor, at vi har brug for nu også at komme til bunds i det.
Hvad er det egentlig, der er sket i Libanon?
Hvad er det egentlig, der er sket i Indien?
Hvad skete der i Kina?
Den uvildige undersøgelse her kommer også til at se på det tilsyn, som Danmark førte med de organisationer, som formidlede den adoption fra de her forskellige lande.
Magnus Heunicke (S), 2025-06-04:
Ja, det kan jeg, og jeg mener, at det faktisk er en uomgængelig del af det.
Vi har også sat midler af i den grønne trepart – som spørgeren også ved, og som spørgeren følger tæt, selv om man ikke er med i aftalen – til en massiv skovrejsning i præcis de bynære grundvandsdannende områder.
Men selv det er ikke nok, så der skal også lægges mere til.
Og der er det jo åbenlyst, at skal man fortsat have noget landbrugsdrift på de arealer, hvor man ikke kan sprøjte og man ofte heller ikke kan bruge gødning, så har vi jo økologi som et oplagt alternativ.
Så for mig at se
ligger det her meget godt i tråd med de politiske aftaler og visioner, der er om en forøgelse af det økologiske areal.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-06-04:
Ja, det er ganske korrekt.
Billund lufthavn arbejder ihærdigt på at finde en afløsning for de manglende afgange.
Vi vil gerne komme tilbage til Billund, hvis passagerafgiften bliver sløjfet, siger Eddie Wilson, administrerende direktør, til CHECK-IN.dk.
Fakta er, at det er afgiften, der har gjort, at de har fravalgt Billund.
Så er det jo ikke en ret god undskyldning, at de stadig væk er i andre lufthavne, når de bare mangler 1,2 millioner passagerer i Billund.