runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2018-11-09:
Jeg synes, at jeg gjorde meget godt rede for det i mit svar til hr. Karsten Hønge.
Jeg vil gerne prøve igen: Det er en ordning, der forudsætter to ting.
Den ene er, at man har været det krævede antal år på arbejdsmarkedet, og den anden er, at man har betalt til sin a-kasse i et givet antal år.
Det er det, som den ordning går ud på.
Det er en meget interessant udlægning af lovens tekst, ordføreren kommer med der, og i øvrigt tak for indlægget.
Det fremgår jo krystalklart af den lovgivning, at det er stigningen i den gennemsnitlige levealder, der afgør, hvor høj pensionsalderen skal være, og allerede i 2015, da man vedtog, at den skulle stige til 68 år med virkning fra 2030, kan man læse i bemærkningerne, at den egentlig burde have været hævet til 69 ½ år på grund af stigningen i den gennemsnitlige levealder, men da der i loven også er en mekanisme, der siger, at den kun må stige med 1 år ad gangen, så blev det kun 68 år.
Deraf følger, at i 2020 kommer Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet og de øvrige forligspartier til at stemme for en forhøjelse af pensionsalderen til 69 år, for det niveau har den gennemsnitlige levealder allerede nået.
Eller vil Dansk Folkeparti sige, at selv om stigningen i levealderen er, som den allerede var i 2015, og som betinger en stigning til 69 år, så vil Dansk Folkeparti stemme imod?
Leif Lahn Jensen (S), 2018-11-09:
Man får mig ikke til sige noget nyt ved at stille de samme spørgsmål igen og igen.
Altså, hvad Alternativet vil, skal hr. Torsten Gejl nok fortælle, når han kommer op.
Men jeg er bare nødt til sige, at det, vi kan tilbyde, er, at vi simpelt hen kan sige til folk: Vi vil ikke være med til at blive ved med at forhøje pensionsalderen ud over det, vi har aftalt, og der er vi simpelt hen nødt til at gøre noget i forhold til de nedslidte.
Vi er nødt til at komme med løsninger, og det synes jeg da vi alle skal sige.
Det kan jeg også høre at resten af de røde siger, men der mangler, at også regeringspartierne siger det.
Christian Juhl (EL), 2018-11-09:
Hvor meget er bare snak, og hvor meget er konkret handling?
Altså, hvis arbejderne i Danmark skal overveje, om vi skal have en ny regering nu her til marts, når der bliver valg, så er de da nødt til at vide, hvad alternativet er.
Hvad er det, de kan regne med at der kommer af nye toner?
Eller skal de bare regne med, at slagteriarbejderne i 2030 skal arbejde, til de er 68 år, og at Socialdemokratiet vil køre videre ad den vej?
Så tror jeg, de er ligeglade med, om vi skifter regering.
Det er da derfor, det er vigtigt, at vi er konkrete.
Hvad er Socialdemokratiets nedslidningspolitik?
Hvad skal vi gøre over for nedslidningen?
Leif Lahn Jensen (S), 2018-11-09:
Jamen nu vil jeg sige om mine gode venner her fra Enhedslisten og alt muligt andet, at jeg godt ved, de er rimelig skarpe.
De forstår det godt, men de får det til at lyde, som om de ikke forstår en pind.
Det gør de jo udmærket.
Når vi siger lige så tydeligt, at vi anerkender, at der er et problem i forhold til nedslidning – og det er vi nødt til, os, der har været med i velfærdsaftalen; og jeg står sådan set bare her og tager det ansvar – og når vi har været med til i velfærdsaftalen at sige, at pensionsalderen skal stige, så er vi også nødt til at gøre noget ved det problem.
Og når vi så også samtidig siger, at derfor vil vi ikke være med til at lade pensionsalderen stige mere, som Venstre foreslår, ud over det, vi aftalte, så er det da ikke svært at forstå.
Hvordan løsningen skal være, har jeg simpelt hen ikke et svar på, men det svar skal vi finde.
Og når jeg står her og indrømmer, at der skal findes nogle løsninger, er det faktisk også, fordi jeg er begyndt at lytte meget, når der tales om nogle forskellige løsningsmodeller.
Der er alle mulige løsningsmodeller.
Jeg har slet ikke styr på, hvilken en der er den rigtige, men vi er nødt til at sige til alle dem, som har arbejdet, siden de var 17 år, og har haft et hårdt job, at vi skal finde en løsning, for de kan ikke arbejde, til de er langt over 70 år.
Christian Juhl (EL), 2018-11-09:
Tak for det.
Jeg kan godt forstå, der er mange, der er i tvivl om, hvad Socialdemokraterne mener.
Ordføreren siger nu, at vi er nødt til at ændre det, hvis folk bliver nedslidt, og så kommer næste sætning: eller i hvert fald anerkende, at der er et problem.
Ja tak, er det ikke sådan, at de fleste danskere har anerkendt, at der er et problem?
Det behøver politikere vel ikke at vente på at anerkende.
Man kan jo sagtens bare kigge sig omkring og blande sig i den debat, vi har haft f.eks. om ekspertudvalgets arbejde og arbejdsmiljøets udvikling, hvor det går ad Pommern til, jævnfør undersøgelsen sidste år, jævnfør undersøgelsen i år fra arbejdsgiverne.
Det ved vi jo, det behøver vi jo ikke have en ny anerkendelse eller erkendelse af.
Hvad er svaret til de mennesker, der i dag og i morgen og de næste 10 år bliver nedslidt, for det har vi jo ikke fået stoppet i forbindelse med arbejdsmiljøet?
Hvad er svaret til dem fra Socialdemokratiet, ud over at man følger de borgerlige hvert femte år og anerkender, at der er et problem?
Der skal da være nogle løsningsmuligheder, for at vi kan forandre de her ting.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-11-09:
Hvad er det, hr. Hans Andersen ikke forstår, når jeg siger »yderligere« i forhold til det aftalte?
Så er det jo det, som hr. Hans Andersens eget parti selv forsøgte, nemlig at ud over det, vi aftalte i velfærdsforliget, vil man lade det stige yderligere.
Det vil sige, at man siger til alle de nedslidte: I skal bare arbejde endnu længere, selv om I er nedslidte.
Så skærer vi også lige ned på arbejdsmiljøet, og vi skærer ned på Arbejdstilsynet, for I kan sagtens arbejde, selv om arbejdsmiljøet er dårligt.
Det vil vi ikke være med til, det går bare ikke, og derfor er jeg bare nødt til sige til hr. Hans Andersen, at Venstre simpelt hen må vågne op.
Hans Andersen (V), 2018-11-09:
Det skal vi bestemt drøfte med hinanden, ingen tvivl om det.
Men jeg var bare lidt på jagt efter, at Socialdemokraterne måske modererede retorikken omkring det her, for hr. Leif Lahn Jensen brugte igen ordlyden, at man ikke vil være med til at sætte pensionsalderen op.
Men så skal man jo sige det klart og også gøre det konkret ved at opsige forliget.
Ellers er det jo bare snak, og det tror jeg sådan set vælgerne er trætte af.
Tak for det.
Jeg er lidt nysgerrig på Socialdemokraternes, hvad skal man sige, økonomiske politik, altså hvad forudsætningerne er for de forslag, Socialdemokraterne har stillet.
Det kunne være, hvilke forudsætninger der er lagt til grund for jeres økonomiske politik, når man kigger på årene fremover.
Er det, at pensionsalderen så i 2030 er 68 år?
Er det en forudsætning, der ligger i Socialdemokraternes politik?
Bare til oplysning
Leif Lahn Jensen (S), 2018-11-09:
Jamen jeg har prøvet at forklare det, men det ser ikke ud til, at hr. Finn Sørensen vil forstå det.
Og det skal vi gøre igen i 2020 og i 2025, og jeg kunne så blive ved, hvis hr. Finn Sørensen er i tvivl om det.
Og det, jeg så sagde, var, at ud over det vil vi ikke være med til mere.
Vi kigger hvert femte år på, om det passer i forhold til det, og så laver vi det aftalte.
Men ud over det vil vi ikke være med til mere, og så vil vi først løse de nedslidningsproblemer, som vi anerkender der er.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-09:
Hr. Leif Lahn Jensen kan vel ikke benægte, at det forlig, der blev indgået i 2015, bygger på principperne i VKO-partiernes tilbagetrækningsreform: en kortere efterlønsalder og en fremrykning af pensionsalderen, der går ud over det, som man aftalte i velfærdsaftalen.
Det er jo lidt vigtigt.
Jeg synes ikke, jeg får noget klart svar.
Vil hr. Leif Lahn Jensen, som det er beskrevet i loven at man skal, i 2020 stemme for en pensionsalder på 69 år?
Og hvis svaret er ja, fordi man føler sig bundet af det, hvorfor kritiserer man så den borgerlige regering?
Hvorfor siger man så, at højere pensionsalder rammer skævt?
Leif Lahn Jensen (S), 2018-11-09:
Det er, som om der er lavet en ny aftale.
Det er der faktisk ikke.
Det, vi lavede i 2015, var faktisk en forlængelse af det, vi blev enige om i 2006 i velfærdsaftalen.
Der blev vi enige om, at vi fra 2015 første gang skulle se på, om pensionsalderen skulle forhøjes eller ej i forhold til den indeksering, og det blev vi så enige om at gøre hvert femte år og altså igen i år 2020.
Så det her er faktisk en forlængelse af den velfærdsaftale, der blev lavet i 2006, hvor man fra 2015 og så hvert femte år skal kigge på, om vi ud fra det, tallene siger, bliver ældre, og så skal vi så hver gang sætte os sammen og blive enige om: Gør vi så det?
Når jeg siger i forhold til yderligere aftaler, så holder vi selvfølgelig fast i det her, og hvis det fortsætter med den levealder, holder vi selvfølgelig fast i velfærdsaftalen og det, vi blev enige om dengang, og så skal vi så kigge på det næste gang i 2020.
Men når jeg siger yderligere, betyder det, at der ikke skal være noget ud over det, som regeringen forsøgte sidste gang, og som DF og Socialdemokratiet gik imod.
Det kan vi simpelt hen ikke acceptere.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-09:
Jeg vil gerne lige citere fra et debatindlæg, som hr. Leif Lahn Jensen havde i Altinget den 4. maj 2017, og jeg citerer: »Højere pensionsalder rammer skævt, er uretfærdigt og rammer dem, som i forvejen har mindst.«
Så præcist kan det siges – jeg er helt enig.
Men hvorfor har Socialdemokratiet så indgået et forlig, der bygger på VKO-partiernes tilbagetrækningsreform om forringelse af efterlønnen og forhøjelser af pensionsalderen ud over det, der blev aftalt i velfærdsaftalen?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-11-09:
Tak til hr. Jens Joel for bemærkningerne.
Jeg er meget optaget af, dels at vi selvfølgelig lever op til energiaftalen – det er vi enige om – og lever op til de statsstøtteregler, der er, også udløbet af den aftale, der er; dels at vi sikrer, at det her sker på en ordentlig måde.
Jeg er meget opmærksom på de bemærkninger, der er kommet fra en række af partierne i dag, og jeg synes, det er ganske fornuftigt, at vi inden andenbehandlingen får en drøftelse af konsekvenserne af lovforslaget.
Jens Joel (S), 2018-11-09:
Tak for det.
Jeg er sikker på, at vi kan få gode drøftelser af, også hvordan vi får mere geotermi ind.
Nu er det her primært et lovforslag, der retter sig mod elproduktionsdelen, og der er geotermien jo ikke så direkte relevant.
Derfor er det, der egentlig er vores budskab her, hvordan vi undgår, at det, der foregår i forhold til elproduktionen, kan få en uheldig effekt for de varmekunder, der skal aftage den varme.
Og derfor vil jeg egentlig – det var derfor, jeg tog ordet – kvittere for, at ministeren har lyttet til bl.a. vores ønske om at få en forhandlingsrunde mere.
Det vil vi selvfølgelig se frem til, og vi går konstruktivt ind i den forhandlingsrunde, men også med en ambition om at sikre en så fleksibel overgangsordning, så vi undgår uforholdsmæssig store varmeregninger til forbrugerne derude.
Erik Lund (KF), 2018-11-09:
Jeg tror ikke, at der er nogen, der kan være uenige i, at man som barn med adhd eller for den sags skyld alle andre diagnoser skal være sikker på at modtage den relevante sundhedsfaglige behandling i vores sundhedsvæsen.
Det er selvfølgelig uheldigt, som flere har sagt, at der til stadighed dukker sager op, hvor en region eller en kommune ikke lever op til sine forpligtelser om at udlevere de behandlingsredskaber, der er fundet sundhedsfagligt relevante, eller hvor økonomien spiller ind, og hvor man ikke kan finde ud af, om det er kommunen eller regionen, der skal betale.
Det er simpelt hen for dårligt, og det må ikke kunne ske.
Det kan ikke være rigtigt, at en borger, et barn, skal komme i klemme, fordi en kommune eller region ikke kan finde ud af det her.
Jeg tror også, at ministeren har sagt, at man skal finde ud af, hvordan det ikke sker fremover.
Jeg er dog glad og tilfreds med, at regeringen allerede har meldt ud, at der skal ske en opdatering af reglerne, og at der skal ses på en omorganisering på området, for det trænger til en justering.
Men Det Konservative Folkeparti kan ikke stemme for det beslutningsforslag, der er fremsat.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-11-09:
Op imod 40 pct. af den medicin, der udskrives i børne- og ungepsykiatrien, er enten ikke godkendt til børn eller til de sygdomme, som børnene har.
Det fremgik af en videnskabelig artikel i Ugeskrift for Læger i 2016.
Jeg har tidligere indkaldt til samråd om, at så mange børn får voksenmedicin, som man faktisk ikke ved hvordan virker på børnene, og hvilke bivirkninger og langtidseffekter det har.
På 5 år skete der eksempelvis en fordobling i antallet af børn og unge, som fik udskrevet sovemedicin.
Børn med særligt søvnbesvær kunne tidligere få støtte til en kugledyne, der i mange tilfælde er hjælp til at få børnene til at sove.
Som jeg nævnte i mit spørgsmål til ministeren, traf ankestyrelsen en beslutning i 2015, som ude i systemerne opleves som at have sat en stopper for, at man vælger kugledynen som et førstevalg.
Børn bliver derfor, i modsætning til hvad der egentlig står i lovgivningen, behandlet med medicin, før de får tildelt en kugledyne, og det virker meget forkert, at vi som samfund bruger medicin som førstevalg til børn.
Det er efter min mening hjerteskærende, at vi i vores sundhedsvæsen på den måde gambler med vores børns helbred og fremtid ved at give dem voksenmedicin, og det er skræmmende, at vi giver børn medicin, som vi ikke kender langtidseffekterne af, fordi det er beregnet til voksne, men altså uden at vi kender effekterne. Så et af vores mål i Alternativet er også, at vi får udviklet nogle flere ikkemedicinske behandlingsmetoder i børne- og ungdomspsykiatrien og gør flere forebyggende tiltag, som kan gribe ind over for de tidlige symptomer hos børn og unge, også inden de får en egentlig psykiatrisk sygdom.
Det har vi også hørt ministeren slå fast i dag, og det glæder mig rigtig meget, at ministeren har understreget det så tydeligt, fordi der åbenbart er en stor uklarhed derude.
Det er også skræmmende, at vi har læger, der som førstevalg udskriver medicin, som vi ikke kender langtidseffekterne af, fordi det er beregnet til voksne.
Det skal der sættes en stopper for, for børn skal ikke bruges som ufrivillige testpersoner af voksenmedicin, og vi skal, som jeg lige har nævnt, i højere grad bruge ikkemedicinske metoder i forhold til børn.
Der er lovgivning på det her område, men vi mener, der i praksis er uklarhed, og derfor vil jeg også takke SF for at have fremsat det her beslutningsforslag, og at vi skal have fundet ud af de her to lovkomplekser, som på en eller anden måde skaber uklarhed, i forhold til hvordan man skal handle i praksis.
Vi kan ikke alene støtte en beretning, men vi vil også kunne støtte Enhedslistens forslag om at sætte det til afstemning.
Det glæder mig, at ministeren også sætter det på dagsordenen som noget, der er meget vigtigt at få løst.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-11-09:
Tak for det.
Jeg tror, at alle politiske partier kan støtte, at man kan bevilge en kugledyne eller en kædedyne til ADHD-ramte børn, hvis dynen kan løse søvnproblemer.
Det er en rigtig god ambition, og man skal ikke fylde unge med medicin, medmindre det er strengt nødvendigt for barnets udvikling og velvære.
Når der har været store problemer på det her område, og det har der jo, så skyldes det først og fremmest en siloproblematik mellem region og kommune, der gør, at patienterne havner i et tomrum.
Men løsningen kan ske inden for eksisterende regler, og det skal det også blive, og regioner og kommuner må simpelt hen holde op med den kassetænkning og silotænkning, som går ud over patienterne.
Så jeg er enig med SF i problemstillingen, og det skal bestemt håndteres bedre, men som sagt er der allerede regelsæt til det, og derfor støtter Liberal Alliance ikke forslaget, selv om vi altså er enige i, at problemet er der, men blot ikke i, at det her forslag er løsningen.
Vi mener ikke, at det skal detailstyres herinde på Christiansborg.
Vurderingen skal foretages af fagpersoner, og hvis det vurderes, at barnet har bedst af en kugledyne, skal barnet selvfølgelig have det, også med sig hjem, hvis det er det, der er vurderingen, og medicin skal aldrig bare per automatik være førstevalg.
Hvis der er stemning for en beretning, som jeg hørte fru Jane Heitmann nævne det, synes jeg, det er en rigtig god idé, og det vil vi gerne bakke op.
Stine Brix (EL), 2018-11-09:
Tak for det.
Det er utrolig nedslående at høre, at børn med adhd og deres forældre oplever, at de bliver kastebold mellem kommuner og regioner, i forhold til hvem der skal betale en kugledyne, når det er det, der er den rette hjælp eller den rette behandling for barnet.
Det skal bare løses, og derfor stor ros til SF for ikke bare at fremsætte det her beslutningsforslag, men i det hele taget at forfølge den her sag med stor ihærdighed, og selvfølgelig også til andre, der også har bidraget til det.
Jeg er for så vidt enig med ministeren, når hun siger, at det ville være lidt mærkeligt, hvis man lavede en meget specifik lovgivning om lige præcis kugledyner i forbindelse med behandling af børn med adhd, som lider af søvnløshed.
Jeg synes ikke, at man behøver at læse forslaget på den måde, for der står ikke noget i forslaget om, at det skal være en lovgivning, der står, at Folketinget pålægger regeringen at fremsætte et forslag.
Jeg forstår det som værende bredt.
Det kan også være et forslag, der løser det her problem på en anden måde end lovgivning – og på den måde er der egentlig et spillerum for at løse det her problem, som jeg hører at alle Folketingets partier er enige om skal løses.
Jeg synes, det ville være et rigtig stærkt signal at sende, hvis et flertal i Folketinget vedtager det her forslag, et stærkt signal til de forældre og de børn, som står med de her problemer, et stærkt signal til de kommuner og regioner, som slås om, hvem der skal betale regningen.
Og det kræver selvfølgelig så et efterfølgende arbejde for de partier, der er her i Folketinget, og for regeringen for at finde ud af, hvad det så er, der konkret skal til, for at vi sikrer, at man så også har en garanti for, at man får den kugledyne, som man har brug for.
Så lad os hurtigt mødes og få talt om, hvordan det kan udformes.
Vi er ikke bange for at stemme for det her forslag, hvis det kommer i salen.
Jeg synes, at det rummer en stor grad af fleksibilitet til at finde en rigtig løsning, og som sagt synes jeg også, at det ville være et rigtig, rigtig stærkt signal at sende.
Jane Heitmann (V), 2018-11-09:
Jeg vil bare understrege igen over for den socialdemokratiske ordfører, at jeg synes, det er usympatisk at lægge mig ord i munden, jeg ikke har sagt.
Vi anerkender fuldt ud fra Venstres side, at der er en udfordring.
Vi anerkender også fuldt ud, at når patienter falder mellem to stole, er det ikke i orden.
Det er patienten, der er taberen.
De problemstillinger skal løses.
Det anerkender vi fuldt ud.
Jeg glæder mig over, at sundhedsministeren har stået her på talerstolen for et øjeblik siden – det vil jeg gerne gentage – og rakt hånden frem til en løsning.
Vi deltager gerne fra Venstres side i en fælles beretning, som kan pege i den rigtige retning, i forhold til at vi forhåbentlig sammen, også med regeringen, kan finde en løsning.
Så vil jeg bare gerne understrege igen, at jeg er fuldstændig tryg ved, at når regeringen giver udtryk for i et sundhedsudspil, »Sundhed, hvor du er«, at man vil finde en løsning på problematikken, så er det det, der er ambitionen.
For ingen patienter skal falde mellem to stole.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-11-09:
Snitfladeproblematikker kan godt lyde pænere end problemer.
Af borgerne bliver det her ikke opfattet som en snitfladeproblematik, men som et problem i hverdagen.
Og jeg kan ikke gøre andet end at tolke det sådan, at Venstres ordfører siger, at det her ikke er løst tilstrækkelig hurtigt.
Jeg kan i hvert fald huske, hvilke tilsagn jeg fik fra både socialministeren og sundhedsministeren, da jeg havde begge ministre i samråd den 24. januar 2016, for der gav begge ministre på det tidspunkt udtryk for, at det her problem skulle løses, og det er ikke blevet løst endnu.
Og nu venter vi endnu en gang.
Jens Joel (S), 2018-11-09:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg sige, at Socialdemokratiet støtter lovforslagets overordnede sigte.
Vi synes, det er klogt, at elproduktion på biomasse støttes med et beløb, der svarer til de ekstra omkostninger, man har ved at bruge biomasse frem for eksempelvis kul, der skader klimaet langt mere.
Og så kunne man for så vidt sige, at det jo er relativt simpelt.
Derfor tror jeg også, at den diskussion, vi kommer til at have i dag, i højere grad vil dreje sig om, hvordan vi sikrer, at de ændringer, vi foretager nu, ikke kommer til at give uforholdsmæssigt store prisstigninger til varmeforbrugerne eller virksomhederne, som rammes af den ændring, der skal foregå.
For Socialdemokratiet er det afgørende, at man respekterer allerede foretagne investeringer.
Det er et godt politisk princip, at man ikke ændrer lovgivningen, så kommuner, virksomheder eller andre, der har investeret i den grønne omstilling, kommer i klemme bagefter.
Dertil er det selvfølgelig centralt, at varmeforbrugerne ikke skal betale for, at der bliver truffet nye politiske beslutninger.
Derfor er vi glade for, at ministeren allerede har lagt op til, at der kan laves noget fleksibilitet, som bl.a. på Fyn kommer til at hjælpe nogle varmeforbrugere, der ellers kunne være endt med en meget stor varmeregning.
Derfor har vi set med socialdemokratiske briller brug for en overgangsordning, der er fleksibel nok til, at man ikke sender meget store varmeregninger, ekstraregninger, videre til varmeforbrugerne.
Derfor mener vi egentlig, og det skal være min opfordring i dag, at der kunne være god brug for et forhandlingsmøde.
Jeg håber, at ministeren måske i dag kan give tilsagn om at indkalde til sådan et efter førstebehandlingen, fordi vi, hvis jeg skal sige det helt kort, er enige i den langsigtede vision om, at vi skal skrue ned for støtten til biomasse og kun give den forskel, der ligesom er i pris, når man producerer på mere klimavenlig biomasse end på kul.
Men vi vil også have en overgangsordning, som sikrer, at det ikke er varmeforbrugerne, der skal betale en uforholdsmæssig stor del af regningen for, at der bliver lavet om på de politiske signaler.
Sig har jeg lovet at hilse fra SF's ordfører, fru Pia Olsen Dyhr, som desværre ikke kunne være med i dag, og sige, at hun er enig i det udgangspunkt, Socialdemokratiet har.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-11-09:
Der er i hvert fald en klar erkendelse af, at regeringen ikke har gjort det godt nok – det kan jeg høre på Venstres ordfører – og det er i hvert fald rigtigt set ud fra en socialdemokratisk tolkning.
Vi har ventet flere år, og vi har også ventet flere år på en samlet plan for den nære sammenhæng i sundhedsvæsenet, og det er åbenbart her, regeringen vil løse det her.
Jeg har et spørgsmål til ordføreren om noget, som ministeren egentlig også var inde på.
Hvis nu det her skal ordineres, altså hvis en kugledyne skal ordineres som et hjælpemiddel, så handler det om serviceloven, men skal det ikke være sådan, at landets 3.400 praktiserende læger kan sige: Vi har et adhd-barn, der har søvnproblemer, og vi skal da prøve med en kugledyne?
Skal det ikke bare være fuldstændig almindeligt, at en praktiserende læge vil kunne gøre det, når han eller hun med sin faglighed vurderer, at her skal man gøre noget, frem for at en praktiserende læge skal henvise til en speciallæge på sygehuset, og at det så bliver regionen, der skal betale?
Jane Heitmann (V), 2018-11-09:
Jamen fra Venstres side arbejder vi gerne med på det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-11-09:
Jeg vil selvfølgelig også gerne anerkende, at jeg kan høre, at ordføreren står på talerstolen og siger, at man gerne vil tale videre om det her.
Det er bare rigtig vigtigt for mig at understrege, at vi har snakket rigtig længe – i flere år – og stadig væk ikke har fået løst problemet, så denne gang skal det bare lykkes.
Og hvis vi kan være enige om det, er jeg ligeglad med hvordan – blot vi løser det.