runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-10-30:
Det er jo så en lov om ændring af en lov om ændring af en lov om ændring.
Og jeg håber virkelig, at vi ikke står her igen og får en ny lov om ændring.
For det er presserende, at vi på det her område får løst det her, både i forhold til taxametertilskud og elevfordeling.
Som det er blevet sagt flere steder, har vi et faldende elevtal, i hvert fald hen imod 2030, flere yderområder er pressede, og samtidig har vi nogle kæmpe udfordringer på en 10-12 gymnasier med en ret skæv elevfordeling.
Vi er nødt til at tage et politisk ansvar og få løst det her.
Så det er jo rigtig ærgerligt, at vi ikke er kommet længere.
Vi havde et sættemøde for snart – ja, jeg ved ikke – en måned siden eller mere, og der er ikke noget i kalenderen lige foreløbig.
Så hvis vi kommer helt over i januar, kan det være, vi skal have et nyt sættemøde, for ellers kan vi ikke huske, hvad vi har sagt på det første sættemøde, fordi der i mellemtiden også er andre ting, der kører indover.
For det er vores ungdom, vi snakker om, og vi har altså en kæmpe udfordring med at få vores unge ind i uddannelsessystemet.
Omkring 140.000 unge har ikke nogen ungdomsuddannelse.
Det er jeg virkelig bekymret for.
Så vi skal altså have taget hånd om de her vigtige problematikker, vi har, og også sikre, at der bliver et uddannelsestilbud til de unge over hele landet.
Så når vi nu ikke har en løsning på det lige nu, må vi jo bakke op om en lov om ændring af en lov om ændring af en lov om ændring.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-30:
Nu siger ordføreren det her med øget polarisering.
Der vil jeg bare høre, om ordføreren har noget at bygge det på, altså hvorfor det nødvendigvis skulle være godt, at man får blandet de her ting.
Vi er altid i Nye Borgerlige superklar til at gå ind og lave noget god politik, der gør, at man i langt højere grad har mulighed for at bosætte sig i vores rigtig dejlige landdistrikter.
Der kan man eksempelvis se, at man – og det er hovedsagelig i Jylland – betaler en rigtig, rigtig høj registreringsafgift.
Så SF kan jo være med til sammen med Nye Borgerlige at fjerne registreringsafgiften, så man har mulighed for også at pendle i langt højere grad som familie, hvis man vil bosætte sig i de egne.
Men det empiriske grundlag og faglige grundlag for at tro, at den her fordelingsmodel virker, mangler jeg stadig at få svar på fra SF's side.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-10-30:
Det er jo præcis derfor
, vi skal have en langsigtet løsning, for ad hoc-løsninger har bl.a. også givet sig udtryk i Aarhus, hvor ministeren intervenerede og oprettede et gymnasietilbud på Dollerupvej, selv om der ikke var elever til det, og hvor vi har en diskussion om, at både det, der tidligere hed Langkær Gymnasium og nu er en del af AARHUS TECH, og Viby Gymnasium er institutioner, som er udfordret.
Det ændrer ikke på, at der altid – også inden for det eksisterende fordelingssystem og det frie valg, vi har i dag – har været institutioner, der er overansøgte, og institutioner, der har været underansøgte.
Og derfor er det også naivt at tro, at der vil være kapacitet til, at man bare fuldstændig underkender, at der er behov for nogen former for fordelingsmekanismer.
Det er der i dag, det var der også for 10 år siden, og det vil der også være fremadrettet.
Men det er nødt til at være nogle bedre løsninger end dem, vi bl.a. har set omkring Aarhus, men også den mangel på løsninger, vi bl.a. ser på den københavnske vestegn, og som betyder, at vi har fået nogle institutioner, som er blevet enormt polariseret, og som grundlæggende næsten kun består af elever med en anden etnisk baggrund og dermed er med til at forstærke billedet af parallelsamfund i Danmark.
Og det nytter ikke noget, og det er sådan set derfor, vi ønsker en langsigtet aftale, som står oven på det frie valg og elevernes ret til at vælge den uddannelse, der er rigtig for dem.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-30:
Igen vil jeg sige: Det lyder jo rigtig godt med det frie valg, når Venstre siger det, men det er bare ikke det, som Venstre så gør.
For i det frie valg ligger altså også det, at man kan vælge noget fra, og jeg synes, det er en meget mærkelig holdning at have som et liberalt parti, at man går ind for, at nogle børn skal tvinges ind på et indvandrergymnasium, og at nogle af de her uopdragne indvandrerdrenge – for at sige det, som der er – som måske aldrig nogen sinde skulle have været i gymnasiet, så bliver tvunget over på et velfungerende gymnasium.
Mener Venstre reelt set, at det er den rigtige vej at gå?
Og hvad bygger Venstre det på?
Ellen Trane Nørby (V), 2020-10-30:
Det, der er virkeligheden, er jo, at fru Mette Thiesen og Nye Borgerlige har meldt sig ud af forhandlingerne om, hvordan man får taget et opgør med de parallelsamfund, der er, og med de ghettogymnasier, der desværre er forskellige steder i landet.
Det er sådan set lige præcis derfor, vi er gået ind i et forhandlingslokale – det er, fordi vi både skal have sikret, at de institutioner ikke består af en majoritet af unge med ikkevestlig baggrund, som grundlæggende ikke møder det danske samfund og får danske venner på deres ungdomsuddannelse.
Men opgaven består også i at sikre, at der er ungdomsuddannelser over hele landet, og der er det sådan, at der rigtig mange steder er en fordelingsmekanisme, der grundlæggende handler om at sikre, at de 80 pct., der er tilbage i et område, ikke lige pludselig står helt uden et uddannelsestilbud, fordi der er 20 pct., der søger ind til den nærmeste storby.
Og de balancer skal der også tages hånd om inden for respekten af det frie valg.
Marie Krarup (DF), 2020-10-30:
Men det har ordføreren så fuldstændig misforstået; ordføreren har åbenbart ikke sat sig ind i tingene.
For det er jo ikke det, det drejer sig om.
Det, det drejer sig om, er, at det frie gymnasievalg bliver brugt til, at muslimske elever rejser forbi rigtig mange gymnasier for at samles på ét gymnasium, hvor vi så kan få en mellemøstlig dominans, sådan at det går ud over de danske elever.
Så det er simpelt hen ikke rigtigt, hvad der bliver sagt.
De færreste muslimsk dominerede gymnasier ligger i områder, hvor der er en mellemøstlig eller muslimsk dominans.
Man kan i høj grad styrke gymnasiestrukturen ved at sige, at man skal vælge det gymnasium, der ligger i nærheden, for de såkaldte ghettogymnasier er ikke muslimsk dominerede, fordi de ligger i ghettoer.
Det er ikke sådan, det hænger sammen.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-30:
Og tak til fru Marie Krarup.
Det, som fru Marie Krarup siger at Dansk Folkeparti ønsker, er jo principielt et opgør med det frie valg, hvis man skal lave de her distrikter.
Da jeg talte med eleverne på Niels Brock, var der faktisk en ung mand, der fortalte, at han netop boede i et område med et af de her ghettogymnasier, og at han gerne ville have en ordentlig uddannelse.
Han var ambitiøs, han var handlekraftig, og derfor havde han søgt noget længere væk for at få et gymnasium, hvor det faglige niveau var i orden, og hvor man ikke blev forstyrret af alle det her – som jeg sagde før – uopdragne indvandrerdrenge.
Den historie gjorde rigtig stort indtryk på mig, og det er sådan set det, jeg kan høre Dansk Folkeparti vil gøre op med.
Mener Dansk Folkeparti virkelig, at vi skal have et opgør med det frie valg på gymnasieområdet?
Marie Krarup (DF), 2020-10-30:
Altså, når jeg hører ordførerens mange spørgsmål her i Folketingssalen i dag, sætter jeg spørgsmålstegn ved, om ordføreren egentlig har forstået, hvad det drejer sig om.
Det drejer sig jo om, at vi forsøger at bevare en gymnasiestruktur i Danmark.
Mener ordføreren virkelig, det er en god idé?
Det er det jo ikke.
Altså, vi er jo nødt til at lave gymnasiestrukturen på en måde, så vi ikke får nogen gymnasier, som bryder sammen.
F.eks. i Hvidovre er der ca. 60 pct. indvandrere på gymnasiet, mens der i området kun er 20 pct.
Det vil sige, at folk flokkes på et gymnasium, fordi de ønsker en mellemøstlig kultur.
Det skal vi sætte en stopper for det, fordi de danske elever flygter – dem, der har ressourcer til det.
Dem, der ikke har ressourcer til det, bliver siddende og risikerer måske at få en dårlig oplevelse og en dårlig uddannelse
– dem skal vi beskytte.
Desuden vil jeg sige ... Nå, jeg kan se på uret, at jeg ikke kan nå videre her.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-30:
Det er bare ikke det, man gør med det forslag, som fru Marie Krarup kommer med.
For Nye Borgerlige er det frie valg rigtig vigtigt, og det frie valg ligger i både at kunne vælge til, men så sandelig også at kunne vælge fra.
Så kan man vælge de gymnasier fra, hvor der er en klar overrepræsentation af ikkevestlige indvandrere, og så kan man vælge dem til, hvor man ved det faglige niveau osv. er i orden.
Men vi er altid klar til at forhandle om, at man skal sætte niveauet op og alt muligt andet, for gymnasiet er ikke for alle.
Det har der desværre været en tendens til at man har troet igennem rigtig mange år, men den distriktsmodel, som fru Marie Krarup lægger op til, vil desværre ende med at straffe og ikke gavne danske elever.
Marie Krarup (DF), 2020-10-30:
Tak for ordet.
I Dansk Folkeparti er vi grundlæggende imod kvoter for elever på forskellige gymnasier.
Vi synes også, at den lov, som blev vedtaget sidste år – den her nødløsningslov, der skulle fylde et hul – var dårlig, men vi gik med til den, fordi vi kunne se, at det var nødvendigt med en midlertidig løsning, altså at en dårlig løsning var bedre end ingen løsning.
Men nu er vi kommet dertil, hvor vi synes, det er svært at blive ved med at sige ja til en dårlig løsning, for vi risikerer, at det bliver en sovepude; at det bliver en risiko for, at vi så ikke får en vedvarende og god løsning.
Så derfor ser vi det som et problem at skulle støtte den her ordning, som vi ikke på noget tidspunkt har ment var den rigtige.
Det, som vi mener er det rigtige, er at lave en løsning, som varer i lang tid, som kan beskytte de små landdistriktsgymnasier, og som kan stoppe den trafik, vi har i nogle byer, hvor vi ser mellemøstlige elever, muslimske elever, rejse forbi det ene gymnasium efter det andet for at samles på ét gymnasium, hvorefter alle danskere forlader gymnasiet og gymnasiet så risikerer at bryde sammen, fordi der ikke er nok ansøgere.
Det er jo det, vi så ske på Langkaer Gymnasium, og det ønsker vi ikke skal ske andre steder.
Vi ønsker at bevare gymnasiestrukturen.
Derfor har vi for lang tid siden fremlagt et forslag om distriktsgymnasier, hvor man sørger for, at eleverne kan få den uddannelse, de vil have, men ikke i alle tilfælde kan få lov til at bestemme, hvilken institution de vil gå på – kun i det tilfælde, hvor det er nødvendigt at søge længere væk for at få lige præcis den uddannelse, man ønsker.
Det vil sikre, at man ikke som muslimsk elev kan rejse forbi det ene gymnasium efter det andet for at komme frem til et bestemt gymnasium, som så kan blive domineret af en mellemøstlig kultur, hvilket vil gøre, at de danske elever ikke ønsker at være der, hvorefter gymnasiet så mister sit indtægtsgrundlag og man altså mister en del af gymnasiestrukturen.
Så for at bevare den danske gymnasiestruktur er vi nødt til at lave et langsigtet system.
Som sagt har vi foreslået distriktsgymnasier, og vi ser meget frem til, at der bliver indkaldt til forhandlinger, hvor vi kan tale videre om det og forhåbentlig meget snart finde en langsigtet løsning.
Men vi ser det som et meget stort problem at skulle blive ved med at støtte nogle ordninger, som vi aldrig nogen sinde rigtig har brudt os om.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-30:
Tusind tak.
Jamen det lyder jo rigtig godt, hvad Venstres ordfører siger.
I hvert fald noget af det, nemlig det her med, at Venstre går ind for det frie valg.
Det er bare ikke det, der er udmøntet i den aftale om de her lokale fordelingsudvalg, som Venstre også er en del af.
Og nu vil jeg igen referere til de er dygtige elever fra Niels Brock og til, at de faktisk har sendt mig nogle rigtig kvalificerede spørgsmål, for det er jo dem, som det her påvirker.
Og en af de ting er jo, at man netop i Aarhus lavede de her lokale omfordelingsregler, og omfordeling betød sådan set, at man afgav 40 elever fra de såkaldt udsatte boligområder til andre gymnasier i Aarhus, mens Viby Gymnasium fik 40 andre elever ind.
Men det var kun 18 af eleverne, der blev på Viby Gymnasium – over halvdelen ville væk.
Og det er, fordi de har stået på venteliste på andre gymnasier og så har taget pladsen, når der opstod en ledig plads.
Mener ordføreren for Venstre egentlig, at sammenhængskraften bliver styrket af, at eleverne får klassekammerater, som i bund og grund ikke har lyst til at være der?
Tak for talen.
For ikke så længe siden kørte Det Konservative Folkeparti en stor facebookkampagne med nogle billeder af et barn, så vidt jeg husker, der sidder sådan nærmest lænket til noget, og med teksten: Stop tvangsfordeling!
Nu stemmer Det Konservative Folkeparti så for en forlængelse af den her lovgivning, som i bund og grund åbner op for tvangsfordeling og giver mulighed for tvangsfordeling.
Hvad mener Det Konservative Folkeparti egentlig?
Går man ind for det frie valg, eller går man ind for tvangsfordeling?
For det bliver lidt usikkert, når man siger én ting og så nu gør noget andet.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-10-30:
Det synes jeg ikke vi gør.
Vi er jo i gang med forhandlinger, og der har vi også sagt, hvad vores position er, og den er jo, at vi meget ønsker det frie valg.
Vi går ikke ind for det, der er lagt op til i den rapport, der er lavet af eksperter, om en såkaldt klyngemodel eller helt ned på en distriktsmodel.
Det går vi ikke ind for.
Der er jo i dag ikke 100 pct. frit valg; der er jo i høj grad på flere gymnasier en begrænsning.
Man kan jo ikke allesammen søge frit.
Vi synes også, det er meget vigtigt, at vi holder et frit valg ud fra de profilgymnasier eller handelsskoler, som vi har, sådan at man, hvis man er Fatima fra Albertslund, kan få lov til at læse på hhx på Nørrebro, et elitested, eller tage en musikuddannelse på Aurehøj eller andre steder.
Jeg håber virkelig, at vi kan holde fast i de stærke profiluddannelsesinstitutioner, så når vi går videre i forhandlingerne, vil vi også, hvor det giver mening, holde fast i det stærke frie valg.
Men vi erkender også, at der er nogle steder, vi har nogle store udfordringer.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-10-30:
Tak for det.
Det var jo også baggrunden for den aftale, vi indgik med hinanden, om parallelsamfund, hvad angik daginstitutionerne og fordelingen dér.
Jeg er fuldstændig enig i, at det er afgørende vigtigt, at vi på kryds og tværs er sammen med hinanden, bl.a. for at undgå parallelsamfund.
Jeg har også været enormt bekymret over den sociale kontrol.
Vi har tidligere fået en rapport om social kontrol på Viby Gymnasium, og det mener jeg simpelt hen er enormt bekymrende.
Så det er jo både et spørgsmål om at lære hinanden at kende på kryds og tværs og netop også det, der blev sagt om parallelsamfund.
Og det kræver en mangfoldighed, som nogle af gymnasierne desværre ikke har i dag.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-10-30:
For Venstre er det frie valg helt fundamentalt i forhold til ungdomsuddannelserne, men også generelt i forhold til hele vores uddannelsessystem.
Nu lavede jeg en beskrivelse af det, vi desværre ser af parallelsamfund, som også spiller ind på ungdomsuddannelserne.
Er ministeren enig i, at der kan være institutioner, som er blevet så skæve i forhold til fordeling, at man er nødt til at starte forfra, måske endda helt lukke en institution, fordi man netop ikke skal ud i en situation med fordelingsreglerne, hvor man skal tvinge så mange ind på en institution mod deres frie valg?
Altså at konsekvensen i sidste ende må være, at institutionen så ikke skal være der, i respekt for at vi faktisk ønsker at støtte elevernes frie valg?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-10-30:
Nogle steder har man sammenlagt skoler for at kunne få det til at gå op på folkeskoleområdet.
Jeg er fuldstændig åben for at diskutere de forskellige redskaber, der skal til, for inde i hjertet af det her står for mig, at vi skal insistere på, at skolen netop har de to ben: det faglige og så det dannelsesmæssige, som ordføreren også lægger vægt på.
Det mener jeg simpelt hen ikke at vi kan tilbyde i miljøer, hvor det er for skævt.
Erling Bonnesen (V), 2020-10-30:
Tak for det.
Vi er jo fuldstændig enige om, at det her er en ganske alvorlig situation, så spørgsmålet kunne også være, hvad ministerens kommentarer og korte forklaring er på, at regeringen kom så voldsomt, kan vi sige, bagefter i det?
have haft en forventning om, at man kunne have tacklet det anderledes.
Hvad er ministerens umiddelbare, samlede vurdering på nuværende tidspunkt af, at man er kommet så meget bagefter og løbende er kommet mere og mere bagefter?
Mogens Jensen (S), 2020-10-30:
Jeg tror også, at Venstres ordfører har observeret, at hele verden er kommet bagefter i forhold til coronasmitten.
Det er jo en smitte, der breder sig, og som vi ikke har alle svar på hvordan breder sig.
Jeg kan ikke sige, at der er nogen sektor eller nogen steder, hvor du ligesom kan sige, at du er på forkant med smitteudviklingen her.
Sådan gælder det også for håndteringen af smitten af mink.
Regeringen har gjort alt, hvad vi kunne i det tempo, som var muligt, for både at forebygge, men selvfølgelig også for at få standset smitten blandt mink.
Og det er også derfor, at regeringen jo fuldstændig følger de anbefalinger, som kommer fra sundhedsmyndighederne, i forhold til hvad vi gør for hurtigst muligt at få standset smitten, så den ikke breder sig til raske mink, men også – vigtigst af alt – så den ikke breder sig ud i befolkningen.
Carl Valentin (SF), 2020-10-30:
Tak for det.
Vi havde håbet, at det kunne nå at blive en hasteforespørgsel.
Det var ikke praktisk muligt, men vi er glade for, at vi får forespørgslen nu.
Den dag vi indkaldte, indkaldte vi jo efter netop at have været til et møde med Kåre Mølbak fra Statens Serum Institut, som havde understreget situationens alvor: Ikke bare bidrog smitten i de danske minkbesætninger til smitten i Danmark; der var også en mutationsrisiko, som kunne have betydning for fremtidige vacciners virkning.
Det tager vi meget, meget alvorlig i SF – det ved jeg også man gør i regeringen – og det var derfor, vi gerne ville drøfte det her.
Man må sige, at virus spreder sig med enorm hast.
Jeg får en lille notifikation ind på min telefon, hver gang der er nye smittetal, og i dag er det 182 farme i Danmark, som nu er ramt af covid-19, og det øger immer væk mutationsrisikoen for hver eneste farm, som bliver ramt.
Derfor vil vi rigtig gerne have den her forespørgselsdebat i Folketinget, og det ser vi meget frem til.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-10-30:
Tak for tilsagnet fra ministeren om, at vi samtænker taxameterforhandlinger og fordelingsforhandlinger, sådan som det har været ønsket, og som vi sådan set også aftalte lige inden sommerferien.
Bare også en kommentar: Lad os sige, at man vokser op i blokkene, hvor der aldrig tales dansk, og i en familie, hvor mor og far måske kun kan begå sig på et andet sprog end dansk og står uden for arbejdsmarkedet.
Derfor vil jeg bare sige, at jeg er enig med ministeren i, at når vi taler ungdomsuddannelser, taler vi ikke kun om uddannelsesinstitutioner, vi taler også om dannelsesinstitutioner – dannelsesinstitutioner, som danner unge mennesker for resten af livet. Og vi ved, at mange har de venskaber, de får i deres ungdomsuddannelsestid, med resten af livet.
Derfor betyder det noget – og det er ikke, fordi vi skal splitte alt op, og ikke fordi vi skal tvangsfordele , men hvis vi ønsker en bedre integration i Danmark og et opgør med parallelsamfundene – at vi også tager livtag med de institutioner i Danmark, der desværre er blevet helt skæve i forhold til elevfordelingen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-10-30:
Så der lægger ordføreren os ord i munden, og derfor er det jo lidt svært at svare på spørgsmålet.
Nu har jeg så fået afklaret, at spørgsmålet handler om, hvorvidt det virker på integration, faglighed og trivsel.
Det, der er årsagen til, at vi mener, det er vigtigt, at man skal sørge for, at der er en sund elevsammensætning, er, at vi gerne vil have et samfund, hvor man kender hinanden på kryds og tværs.
Det mener vi er vigtigt for sammenhængskraften i et samfund, og vi mener, det er vigtigt for at undgå parallelsamfund.
Og vi mener, at uddannelsessystemet skal to ting: Lære børnene at læse og regne, de faglige ting, og så skal det danne os i forhold til at kunne begå os i det samfund, som vi alle sammen skal være en del af.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-30:
Ja, og det er jo rigtig fint.
Problemet er bare, at man nu stemmer for at forlænge en lov, som tvangsfordeler.
Så man siger altså én ting og gør noget andet, og det synes jeg er rigtig ærgerligt.
Man så til en anden ting: Ordføreren nævner også det her med, at man ligesom skal blande eleverne for at gøre op med de her ghettogymnasier.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-10-30:
Det, vi har set, er jo, at visse gymnasier på det faglige niveau er kørt helt ned, og at der faktisk har været elevflugt fra nogle.
Derfor er der nogle gymnasier, f.eks. Viby Gymnasium og Langkaer Gymnasium, som nogle elever bliver tvunget til at gå på – gymnasier, hvor de ikke engang kan få de faglige linjer, de ønsker.
Det er vi jo ikke interesserede i.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-30:
Det var egentlig også bare, fordi det undrede mig lidt, fordi den konservative ordfører jo netop nævner nogle eksempler, som hun så godkender med det her lovforslag – altså, det her med, at man ikke får det gymnasium ...
Nå, det er så, hvad det er.
Med det her lovforslag ønsker aftalepartierne, dvs. alle Folketingets partier, undtagen Nye Borgerlige, at udskyde solnedgangsklausulen og dermed forlænge den midlertidige lov om lokale fordelingsregler i gymnasiet.
I Nye Borgerlige er vi stærkt imod, at de elevfordelingsregler, som man vedtog for snart et år siden, nu skal vare et år mere.
Det er vi, fordi det er en åbenlys afskaffelse af det frie valg, man nu vil forlænge.
Årsagen til, at man i første omgang overhovedet har indført muligheden for lokale elevfordelingsregler, er, at man ønsker, at gymnasier skal fungere som en eller anden form for integrationsredskab for uintegrerbare udlændinge.
Man ønsker simpelt hen fortsat, at børn eller unge skal tvangsfordeles rundt på gymnasierne, og det er trist, at det sker.
Især er det trist, fordi der ingen evidens er for, at det skulle løse noget som helst hverken at fordele indvandrerdrenge ud på velfungerende gymnasier eller at fordele velfungerende danske elever ud på indvandrertunge problemgymnasier.
Jeg har tidligere haft børne- og undervisningsministeren i samråd, hvor jeg har efterspurgt, hvilken evidens idéen om tvangsfordeling bygger på, og ministeren måtte være svar skyldig.
Faktisk er det sådan, at den evidens, der foreligger, peger på det modsatte.
Vi ved også fra undersøgelser, at indvandrerelever segregerer selv på gymnasierne.
Det er altså ikke sådan, at man bare kan proppe unge mennesker ind en bestemt gymnasieklasse, og så løser problemerne sig automatisk, tværtimod.
Ved at få delt problemerne ud på flere gymnasier skaber man ikke løsninger, men man skaber flere problemer.
Man belaster de velfungerende gymnasier og de velfungerende elever.
Og udlændingeproblemerne er jo politikernes skyld, det er ikke danske unges opgave at løse dem.
Det er simpelt hen ikke rimeligt, at fremtidens danske gymnasieelever skal betale prisen for årtiers fejlslagen udlændingepolitik.
I Nye Borgerlige står vi fast på, at danske gymnasieelever skal have et reelt frit valg til at vælge til og vælge fra, når de vælger gymnasie.
Derfor støtter vi selvfølgelig ikke en forlængelse af den her lov og en udskydelse af solnedgangsklausulen.
Tak for ordet.
Tusind tak for det.
Og tak for ministerens tale.
Jeg kunne bare godt tænke mig en sidste gang at spørge ministeren, om ministeren nu har fundet det empiriske grundlag for at tro på, at den her fordeling af elever vil virke positivt.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-10-30:
Altså, jeg bliver nødt til – igen – at spørge: Virker på hvad?