runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2016-11-23:
Jeg mener, at ministeren tager alt for let på det her.
Jeg er udmærket klar over, at man nu vil ændre magtbeføjelserne i forhold til at gribe ind, men det er jo udelukkende, hvis den unge giver lov til, at man griber ind.
Derfor synes jeg også, det er lidt ærgerligt, at ministeren ikke som ansvarlig minister vil sikre et meget bedre fokus på det her område.
For sagen er jo den, at de ansatte skal kunne løfte den her opgave.
Men ministeren har jo, før man overhovedet har givet de ansatte kompetencerne til at løfte den her opgave, sådan set godkendt, at de skal løfte en opgave, som de reelt ikke magter.
Christian Langballe (DF), 2016-11-23:
Det er bare ikke det, der er sagen.
For jeg er sådan set enig i, at det ville være en god løsning, og det ville det på mange måder, hvis folkekirken kunne overtage ansvaret og sige, at så bygger vi nogle kirker i forbindelse med hospitalerne.
Det ville jeg synes var en god og mindelig løsning, som jeg selv ville være tilhænger af.
Men det, jeg bare spørger om, er om noget rent praktisk.
Nu har vi haft hospitaler rundtomkring i Danmark, som traditionelt har haft nogle gudstjenesterum, som så i øvrigt også er blevet lånt ud til andre.
Det synes jeg sådan set er i sin gode orden.
Det, jeg ikke finder er i sin gode orden, er, at man fra regionernes side går ind og laver sådan nogle religionensneutrale refleksionsrum, som det hedder, hvor man ikke engang vedkender sig, hvad der er forudsætningen for, at de overhovedet er der, nemlig at Danmark er en gammel kristen nation.
Det er deri, jeg synes at problemet ligger.
Jeg synes, det er en politisk korrekthed, der går ud over alle grænser, og hvor man egentlig fornægter sit eget for så slet ikke at stå på mål for noget som helst.
Bertel Haarder (V), 2016-11-23:
Jeg tror, spørgeren er orienteret om, at når det gælder det nye store hospital i Gødstrup ved Herning, er der faktisk et kirkeprojekt, som er godkendt i Kirkeministeriet.
Det er et projekt, som selvfølgelig bygger på lokale initiativer.
Jeg har også selv været inde i kirken på Rigshospitalet ved flere lejligheder.
Så vi har altså kirker på nogle af vores store hospitaler.
Og så har jeg ikke noget mod, at vi til gengæld, hvor der er brug for det, også har et religionsneutralt bederum, hvis der er en efterspørgsel efter det.
Det er vel det, vi næsten skylder, til gengæld for at det store flertal har lov at have religionen med i det offentlige rum i skolerne, i undervisningen, på hospitalerne.
Så er vi til gengæld storsindede og siger, at hvis der er efterspørgsel efter det, vil vi også godt tillade bederum.
Det synes jeg egentlig er en meget god balance.
Christian Langballe (DF), 2016-11-23:
Jeg kan oplyse, at min kone sidder i regionsrådet.
Jeg vil godt prøve at nuancere standpunktet lidt, for jeg synes, det er lidt væsentligt.
I forhold til bederum i det hele taget rundtomkring på skoler og undervisningsinstitutioner osv. synes jeg at man i høj grad godt kunne spørge, om der overhovedet skulle være bederum.
Der vil jeg jo nok være tilhænger af, at man i hvert fald eftertænkte, hvad det er, man har, og eftertænkte problemstillingen.
Men med hensyn til hospitalerne forholder det sig altså anderledes.
Og vi har så at sige haft almindelige gudstjenesterum.
Og i løbet af de seneste år har man så i den politiske korrektheds navn blæst højt og flot på det forhold, at Danmark er et gammelt kristent land.
Der synes jeg jo sådan set at regeringen trods alt har en forpligtelse, idet man også har vedkendt sig det forhold, at Danmark er et kristent land.
Jeg synes sådan set, at problemstillingen kræver eftertanke, i forhold til om det er rimeligt, at man laver religionsneutrale bederum rundtomkring i regionerne, hvor man jo så egentlig bare ser stort på det forhold, at Danmark er et gammel kristent land.
Bertel Haarder (V), 2016-11-23:
Jeg forstår godt, at spørgsmålet kan rejses og bliver rejst.
Jeg husker, at der på Vestre Borgerdyd Gymnasium – det tror jeg det var – var en nyansat rektor, der lukkede bederummet og oven i købet smed en muslimsk elev ud, fordi han agerede politi over for dem, der ikke ville bruge bederummet.
Så det er et gammelt stridsemne: Skal vi have sådanne rum, eller skal vi ikke have dem?
Jeg har jo hele tiden sagt, også som integrationsminister, at jeg ikke tror, det er klogt, at staten fastlægger en politik for, hvordan man håndterer alle disse spørgsmål om forskellig hensyntagen til den ene og den anden religion.
Jeg tror, det er klogt at lade sygehusledelsen eller de demokratisk valgte regioner, regionsforsamlingerne afgøre det – hvis politikere overhovedet skal blande sig i det.
Det er nok mit råd.
Men som sagt forstår jeg udmærket spørgerens bevæggrund, og hvis han var medlem af det pågældende regionsråd, havde han jo et sted at komme af med det – måske har han partifæller i det pågældende regionsråd, som kan rejse sagen, og måske har de gjort det allerede.
Det kan jeg se på spørgerens smil er tilfældet.
Christian Langballe (DF), 2016-11-23:
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder som følger: Finder ministeren det hensigtsmæssigt, at regionerne i stigende grad opretter religionsneutrale bederum på hospitalerne?
Finder ministeren det hensigtsmæssigt, at regionerne i stigende grad opretter religionsneutrale bederum på hospitalerne?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-11-23:
Der bliver
samlet set flere penge til energiforskning til næste år, end der er i år.
Der er bevilget flere penge i forbindelse med uddeling af forskningsreserven, og så er ForskEL-pengene kommet oveni.
Og det er også regeringens mål at nå de 580 mio. kr. i 2020 til »Mission Innovation«.
Hvis det skal lykkes, kræver det, at der fortsat er en fornuftig dialog her i Folketinget og også en velvillighed fra Folketingets side i forhandlingerne, både om forskningsreserven, men også i finanslovsforhandlingerne.
Jens Joel (S), 2016-11-23:
Anden konklusion er, at man har flyttet pengene fra en anden forskningsbevilling til energi over til EUDP.
Så er jeg nødt til at spørge ministeren, om den måde, hvorpå man har tænkt sig at leve op til de løfter, man har givet i udlandet, er at tage pengene fra andre energiforskningsprogrammer.
Og så vil jeg bede ministeren om at redegøre for, hvorfor det er en styrkelse af energiforskningen.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-11-23:
Det er en styrkelse af EUDP.
Det er det, der har været hensigten, og det er også det, der er regeringens hensigt i forhold til målsætningen om at nå de 580 mio. kr. i 2020.
Jeg er enig med spørgeren i, at det da kunne være rart at have fundet nogle nye penge, men det er jo således, at penge skal findes, og pengene skal også findes til forskning og udvikling.
Og jeg er meget, meget tilfreds med, at det kunne lade sig gøre i forbindelse med den aftale, der blev indgået i fredags, hvor også spørgerens parti var med, at få en styrkelse af EUDP-programmet.
Og det er også således, når man ser på det i forhold til finansloven, at der jo også her samlet set med forskningsreserven bliver flere penge til EUDP næste år, end der har været i år, og heldigvis kommer der så yderligere de 130 mio. kr. fra ForskEL-programmet.
Jens Joel (S), 2016-11-23:
Det er vi selvfølgelig også glade for at vi har kunnet indgå en aftale om.
Men der er to grundlæggende problemer med det her, og det bliver næsten for newspeakagtigt, når regeringen fremfører det her som en stor sejr.
For det første er det ifølge ministerens eget svar til mig jo et udgangspunkt, som regeringen tog i 2015-finansloven, hvor der var 400 mio. kr. til EUDP.
Nu er der så 321 mio. kr.
Så siden regeringen kom til, er der sket en reduktion.
For det andet bliver det fremhævet som en stor sejr, at man har flyttet pengene fra ForskEL over til EUDP.
Og der bliver jeg nødt til at spørge ministeren igen, for ministeren svarede ikke: Er det en opprioritering at give dem en ny overskrift?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-11-23:
Jeg deler fuldstændig spørgerens indgang til det, nemlig at EUDP er et meget velfungerende program, både i forhold til udvikling og forskning, men også i forhold til at udvikle nye arbejdspladser inden for energiområdet.
Det er det, der er målet i forhold til »Mission Innovation«.
Og jeg er meget tilfreds med, at det har kunnet lade sig gøre at indgå en aftale i forbindelse med PSO-aftalen, hvor vi overflytter de pågældende 130 mio. kr. fra ForskEL til EUDP.
Jens Joel (S), 2016-11-23:
Jeg tror, at ministeren er bekendt med de evalueringer, der ligger, og som jo bl.a. peger på, at der er rigtig mange arbejdspladser og rigtig mange eksportindtægter i eksempelvis EUDP og energiforskningsprogrammerne.
På den baggrund er vi selvfølgelig glade for, at regeringen også satser på det her program.
Men der er to ting, som jeg godt kunne tænke mig at få bekræftet her, for virkeligheden har faktisk overhalet spørgsmålet en lille smule.
For jeg forstår, at regeringen nu ser den ændring, der skete med PSO-aftalen, som vi jo selv var en del af, hvor man tog nogle midler, som kom fra det, der hedder ForskEL, som var et forskningsprogram i energi, og som var PSO-finansieret, og flyttede det over til EUDP.
Så vil jeg bare spørge ministeren, om ministeren mener, at det, at man giver det en anden overskrift og flytter det fra ForskEL, som er energiforskning, til EUDP, som er energiforskning, er en opprioritering i sig selv.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-11-23:
Tak til hr. Jens Joel for spørgsmålet.
Regeringen har som bekendt fået Danmark med i det internationale initiativ »Mission Innovation«.
Det betyder, at regeringen vil arbejde for, at der afsættes 580 mio. kr. i 2020 til forskning og udvikling af rene energiteknologier.
Midlerne skal hovedsagelig udmøntes gennem EUDP.
EUDP's bevilling i 2017 bliver på i alt 321 mio. kr.
Jeg mener derfor, at vi er godt i gang med at indfase »Mission Innovation« i et fornuftigt tempo, så vi kan nå målet i 2020.
Den samlede bevilling for 2017 er opnået i et samarbejde med et bredt flertal i Folketinget, og jeg er glad for det gode samarbejde på området.
Midlerne til EUDP i de kommende år vil efter vanlig praksis blive fastsat i de årlige forhandlinger om finansloven og forskningsreserven, og jeg håber også, at vi i de kommende år kan finde en løsning på tværs af partierne, der sikrer en fortsat indfasning i et fornuftigt tempo.
Jens Joel (S), 2016-11-23:
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at regeringens EUDP-bevilling for 2017 lever op til ministerens tidligere udtalelser om, at EUDP-midlerne over de kommende år skal øges i et »fornuftigt tempo, så vi når målet i 2020«?
Bertel Haarder (V), 2016-11-23:
Jeg tror, jeg bedre forstår spørgsmålet nu.
For det, spørgeren siger, er, at i de tilfælde, hvor der er en kirke, som der er på nogle hospitaler, så har han ikke nogen indvending imod, at der også er et bederum.
Men det at sige nej til at have en kirke til fordel for et religionsneutralt bederum er det, spørgeren er betænkelig ved, og det forstår jeg udmærket.
Det ville jeg også være imod
Jeg kan godt lide den model, at vi folkekirkekristne må være i det offentlige rum og på de offentlige institutioner med vores religion.
Til gengæld skylder vi så, at andre også lige kan være der.
Christian Langballe (DF), 2016-11-23:
Ja, men det er sådan set bare at konstatere, at når vi siger, at Danmark er et gammelt kristent land, så holder vi fast i det, og så må man så begå sig rundtomkring på hospitalerne ud fra det.
Det er jo klart nok, at en muslim også skal kunne få besøg af en imam – det vedkender jeg mig fuldstændig – men jeg vedkender mig ikke det forhold, at man fornægter sit eget i en sådan grad, at det bliver fuldstændig ukendeligt på hospitalerne, at vi faktisk er et gammelt kristent land.
Det er deri, jeg synes at det store problem ligger.
Det er den der politiske korrekthed, der vælder ud alle steder, hvor man fornægter sin egen arv og sin egen kultur og sin egen tro.
Orla Hav (S), 2016-11-23:
Jeg siger ikke ministeren imod, når han siger, at det er godt at sprede tingene ud til hele landet.
Befolkningen bor trods alt spredt over hele landet.
Det, der bekymrer mig, er, at kommunerne og landsdelene i høj grad har fået at vide, at hvis de skal skabe nye arbejdspladser, hvis de skal tiltrække nye, spændende mennesker, der har mod og engagement og viden, til at etablere nye arbejdspladser, skal de også sørge for, at der er stor diversitet, både hvad angår oplevelsessiden og jobsiden.
Det, ministeren med den anden hånd gør, hvad angår de udmærkede ting, der bliver gjort med at placere ting rundtomkring, er jo at gå ind og lave nogle rammebesparelser, som er med til at fjerne nogle af de jobs, som er med til at give oplevelser, som er med til at give diversitet i de muligheder, der er for at blive ansat rundtomkring i landet.
Vi ved jo, at med nogle af de der vidensarbejdspladser, specielt hvor de krydser feltet med andre fagområder, er der gode muligheder for at skabe et nyt og spændende grundlag.
Hvordan hjælper det, at ministeren beskærer de i forvejen eksisterende budgetter, man har rundtomkring i landet?
Det er den kombination, jeg godt vil have ministeren til at forholde sig til.
Bertel Haarder (V), 2016-11-23:
Jeg har i det forløbne år ved flere lejligheder haft mulighed for at drøfte omprioriteringsbidraget med hr. Orla Hav.
Det vil sige, at besparelsen altså ligger 60 pct. i hovedstadsområdet og 40 pct. uden for.
Det er heller ikke så mærkeligt, når man tænker på, at hovedparten af de store nationale kulturinstitutioner er placeret i København.
Ser man på det store billede, kan man se, at denne regering i det forløbne år helt bestemt har bidraget til at skabe en bedre balance.
Den store udflytningsplan udflytter jo næsten 4.000 statslige arbejdspladser.
På kulturområdet er det Dansk Jagt- og Skovbrugsmuseum, der flyttes til Djursland, og en del af Kulturstyrelsen flyttes til Nykøbing Falster.
Og bare det sidste vil i år 2024 have løftet Aalborgs bevilling til små storbyteatre med 2,3 mio. kr.
Så sig ikke, at der ikke flyttes noget ud.
Nu har vi lige fået et finanslovsforlig med ekstra penge til Den Gamle By i Aarhus, Gammel Estrup, koldkrigsbunkeren Regan Vest i Nordjylland, »Fregatten Jylland« og en arkæologisk undersøgelse af Grathe Kapel og tilhørende kirkegård – alt i alt 85,6 mio. kr., hvoraf næsten 90 pct. er landet uden for København.
Det er et bevis på, at vi spreder pengene.
Orla Hav (S), 2016-11-23:
Tak for det.
Mener ministeren, at regeringens omprioriteringsbidrag understøtter de decentrale bestræbelser landet over for at skabe et alsidigt kulturudbud som grundlag for udvikling af nye job og produktioner?
Bertel Haarder (V), 2016-11-23:
Hvem er »man«?
Det ville altså være rart at vide, hvem »man« er.
For det, jeg står og siger, og det, jeg har aftalt med Giordano Bellincampi, er, at vi nu skal prøve at få udnyttet de muligheder, der er, for at få mere og bedre musik for pengene.
Det drejer sig både om nye koncerter med store orkestre og selvfølgelig også om masser af koncerter, hvor man så at sige er sig selv.
Orla Hav (S), 2016-11-23:
Jamen jeg er bestemt lige så optaget af, at vi får fuld valuta for pengene, men når ministeren har en forventning om, at der kan skæres ned, og ressourcerne kan bruges på noget andet, og måske bruges andre steder, så kan det jo ikke undre ministeren, at man er bekymret for, om det så går ud over det, der nu er veletableret rundtomkring, og hvor man ved hjælp af det overskud, der nu er, har et godt samspil på kryds og tværs af landet.
Bertel Haarder (V), 2016-11-23:
Nu må jeg desværre ikke stille spørgsmål til Kulturudvalgets formand, men jeg kunne have frygtelig lyst til at spørge: Hvem er det, der har udtrykt de bekymringer?
Kunne det være nogen, som varetager personalets interesser frem for borgernes interesser?
Kunne det tænkes?
Det skal de bestemt blive ved med at være.
Orla Hav (S), 2016-11-23:
Jamen jeg har bestemt ikke noget imod, at der er et godt samarbejde og også gerne et godt samspil mellem orkestrene, bestemt ikke.
Men sandheden er jo, at med den bestykning, vi i dag kender fra orkestrene, så er det jo noget, de kan, oven på den bestykning, og så er det jo ikke noget, de nødvendigvis også er i stand til at kunne løfte i det omfang, at man måtte skære til det ene sted og forudsætte supplement fra det andet sted.
Det er jo den bekymring, der er, for, om det går ud over den anden kvalitet, man jo også kan måle på i forhold til orkestrenes virke, nemlig om man er i stand til at give oplevelser til store grupper, som ellers ikke ville få oplevelser med symfonisk musik.
Jeg er ikke i tvivl om, at den formand, som kulturministeren har fundet, i høj grad kender til kvalitet, men kvalitet måles vel også på, hvilke oplevelser man giver andre, og er man i stand til også at kunne fortsætte med det?
Bertel Haarder (V), 2016-11-23:
Det sidste er jeg da meget interesseret i.
Men jeg er ked af, at Folketingets Kulturudvalgs formand straks begynder at snakke om, at hvis nogle symfoniorkestre skal samarbejde, så er der nogen, der skal bruge tid på vejene.
Undskyld, det er da en ufrugtbar vinkel at anlægge på det.
Det er helt oplagt, at orkestrene, som de jo allerede gør, kan lave fælles opførelser, fælles koncerter i de tilfælde, hvor der er tale om moderne symfonier, som kræver større orkestre, end Mozart og Beethoven gør.
Lad os dog få den fleksibilitet.
Jeg tror, at spørgeren kan være helt tryg, for det er jo altså Giordano Bellincampi, som er sat i spidsen for det.
Og det er altså borgerne, kvaliteten, og det er det, der kommer ud af orkestrene, der er vigtigt, og ikke, hvem der skal bruge tid på vejene.
Undskyld, jeg siger det.
Orla Hav (S), 2016-11-23:
Når jeg stiller spørgsmålet om landsdelsorkestrene, er det jo, fordi de i høj grad er en integreret del af de regionale og kommunale kulturpolitikker, der findes rundtomkring.
Det er jo sådan, at samspillet mellem musikskoler og koncertoplevelser for skolebørn og unge er en del af det stykke arbejde, som landsdelsorkestrene også påtager sig.
Hvordan forestiller ministeren sig, at dette kan finde sted, hvis tiden skal bruges på landevejen mellem orkesterbyerne?
Jeg kan jo høre, at det er det, som ministeren sådan lidt har i baghovedet, nemlig at man må kunne slå noget sammen.
Min bekymring går på: Slår man så ikke også noget i stykker, nemlig det stykke arbejde, som er lokalt, der, hvor man er, og har man taget tilstrækkelig med, at når man alene ser på de fem landsdelsorkestrene?
Eller er der andre dele af landet, hvor mængden af symfoniorkestre er tættere, og hvor man måske i lige så høj grad kunne kigge lidt på, om der var potentialer, man kunne udnytte bedre?
Bertel Haarder (V), 2016-11-23:
Tak for spørgsmålet.
Jeg går ud fra, at det vedrører de fem landsdelsorkestre i Aalborg, Aarhus, Odense, Sønderjylland og på Sjælland.
Jeg har nedsat en orkestertaskforce med den internationalt anerkendte dirigent Giordano Bellincampi i spidsen, som skal komme med forslag til, hvordan landsdelsorkestrenes udfordringer kan håndteres, og hvordan vi kan få mere og bedre musik for pengene.
Han er en højt estimeret kapacitet, som i dag er chefdirigent ved flere udenlandske symfoniorkestre og samtidig har en lang praktisk erfaring med den klassiske musik i Danmark; han kender samtlige orkestre.
Giordano Bellincampi og den øvrige taskforce, som består af gode folk fra Kulturministeriet og Slots- og Kulturstyrelsen, er for tiden i dialog med orkestrene om nye strategier og ideer til, hvordan orkestrene kan tilpasse sig.
Den skal også se på, om det kan være fordelagtigt at differentiere og specialisere orkestrene – det er der eksempler på i andre lande, som taskforcen også skal undersøge.
Et tredje vigtigt punkt er, om orkestrenes overenskomster og aftaler om arbejdstilrettelæggelse sikrer tilstrækkelig fleksibilitet og smidighed.
Jeg forventer, at taskforcens rapport vil foreligge i det tidlige forår 2017.
Og jeg vil understrege, at den taskforce ville jeg have nedsat, uanset om der havde været disse omtalte rammebesparelser eller ej.
For under alle omstændigheder er det en god idé at se på orkesterstrukturen; at se på, om der gennem samarbejde og ændrede aftaler kan fås mere og bedre musik for pengene.
Orla Hav (S), 2016-11-23:
Mener ministeren, at det er muligt for landets fem symfoniorkestre at leve op til det sparekrav, ministeren har pålagt orkestrene, på 2 pct. pr. år frem til 2020, uden at orkestrene går på kompromis med det kunstneriske og kulturelle virke?
Bertel Haarder (V), 2016-11-23:
Men det er jeg fuldstændig enig i.
Og det gælder jo også i skolen, hvor der er nogle, der af et misforstået hensyn til muslimer mener, at man skal nedtone både kristendomsundervisning og salmesang og fadervor, og at man skal opgive julegudstjenester.
Det er fuldstændig meningsløst.
Vi skal ikke trække os tilbage, hverken kulturelt eller kristeligt.
Vi skal bare have gensidig frihed, så andre også kan være her.
Så skal vi huske: Muslimer har jo intet imod, at vi er kristne i Danmark, at der er kristendomsundervisning.
De går gerne til salmesang og julegudstjenester.
Så de, der har så travlt med denne politiske korrekthed, tager fuldstændig fejl.
De er som regel ateister, og det er dem, muslimerne ikke forstår – det er ikke folk, der som spørgeren og mig er kristne.
Jens Joel (S), 2016-11-23:
Mener ministeren, at regeringens EUDP-bevilling for 2017 lever op til ministerens tidligere udtalelser om, at EUDP-midlerne over de kommende år skal øges i et »fornuftigt tempo, så vi når målet i 2020«?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til følgende citat fra Folketingets spørgetime den 8. januar 2016: »Bevillingen til EUDP var i 2015 på 375,3 mio. kr.
Basisbevillingen til EUDP er i henholdsvis 2017, 2018 og 2019 på 52,7 mio. kr. pr. år, men efter vanlig praksis vil midlerne til EUDP blive fastsat i de årlige forhandlinger om forskningsreserven.
Der er endnu ikke taget stilling til indfasningen, men det er min forventning, at vi over de kommende år vil øge midlerne i et fornuftigt tempo, så vi når målet i 2020.
Realiseringen af »Mission Innovation« afhænger altså af, om andre partier deler regeringens ambitioner om flere penge til energiforskning.«
Orla Hav (S), 2016-11-23:
Tak for det.
Jeg skal læse spørgsmålet op: Mener ministeren, at det er muligt for landets fem symfoniorkestre at leve op til det sparekrav, ministeren har pålagt orkestrene, på 2 pct. pr. år frem til 2020, uden at orkestrene går på kompromis med det kunstneriske og kulturelle virke?
Carsten Kudsk (DF), 2016-11-23:
Tak, formand.
Jeg læser spørgsmålet op: Påtænker ministeren, at borgere, der kommer til Danmark som nomader – det kunne f.eks. være fra lande som Kuwait – bliver strakshjemsendt, eller mener ministeren, at disse sager skal igennem en langvarig asylbehandling?
Påtænker ministeren, at borgere, der kommer til Danmark som nomader – det kunne f.eks. være fra lande som Kuwait – bliver strakshjemsendt, eller mener ministeren, at disse sager skal igennem en langvarig asylbehandling?
Inger Støjberg (V), 2016-11-23:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at jeg har udtalt mig kritisk om præcis de forhold, der er set på Tullebølle, og jo i høj grad det faktum, at man netop ikke indberettede de ting, der skulle indberettes.
Det er jo derfor, at vi i fællesskab har præciseret det i finanslovsaftalen for 2017.
Carsten Kudsk (DF), 2016-11-23:
Så vil jeg spørge: Hvad mener ministeren så om, at ministeren udpeger en aktør til at operere i en bestemt kommunes område, og den pågældende kommune sådan set er utilfreds med nogle kontraktforhold og så bare ignorerer det, men sørger for, at Udlændingestyrelsen og ministeriet bliver indblandet?
Hvordan synes ministeren, at Langeland Kommune har håndteret det her i forhold til en kommune, der sådan set har været tvunget til eventuelt at bede om at få en problemstilling forelagt for Ombudsmanden?
Mener ministeren ikke, at det kunne være blevet håndteret på en lidt bedre måde?
Inger Støjberg (V), 2016-11-23:
Det har jeg ikke overvejet, men det kan jeg selvfølgelig sætte mig ned og gøre og vil også gøre det, hvis jeg fortsat er minister på det her område, når der er gået nogle dage – det ved man aldrig.
Men altså, jeg kan generelt sige, at for mig er det bare helt afgørende, at de ting, der skal indberettes, bliver indberettet.
Den kriminalitet, som måtte blive begået, skal selvfølgelig efterforskes, og så skal det have nogle konsekvenser.