runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2020-01-07:
Det er sådan set bare i forlængelse af hr. Kristian Hegaards bemærkning om, at der ikke er fundet skydevåben: Det er faktuelt forkert.
Der er fundet skydevåben.
Der er så fundet skydevåben, som åbenbart ikke i situationen kunne skyde, men der var både skydevåben – 2 stykker – og ammunition i en bil, som blev fundet for nylig.
I øvrigt kan jeg meddele, at på det her tidspunkt sidste år har grænsekontrollen efter 3 års grænsekontrol udløst 5.479 sigtelser, og at 801 våben er blevet beslaglagt.
Så at man er så fokuseret på skydevåben, må jo stå for Radikale Venstres regning, men kan ordføreren ikke medgive, at 801 våben, som er beslaglagt, dog trods alt må siges at være en del på 3 år?
Jeppe Bruus (S), 2020-01-07:
Jeg må tilstå, at jeg står heroppe og er papirløs, og jeg kan simpelt hen ikke vurdere, om det er det ene eller det andet tal, der rammer fuldstændig præcist.
Men jeg medgiver da gerne, at hvis det er antallet, bekræfter det jo sådan set bare det, jeg tidligere har sagt.
Jens Rohde (RV), 2020-01-07:
Jamen jeg føler jo trang til både at komplimentere SF's ordfører og Enhedslistens ordfører for nogle gode, begavede, substantielle, retvisende taler om grænsekontrol, men jeg rejser mig ikke bare for at stille støttespørgsmål – så god er verden ikke, hr. Peder Hvelplund.
Jeg bliver nødt til at spørge, om den her tale så betyder, at Enhedslisten bakker op om Schengensamarbejdet i EU.
Peder Hvelplund (EL), 2020-01-07:
Tak for det, formand.
I 1954 fik vi den nordiske pasunion, som indebar, at statsborgere i de nordiske lande kunne rejse frit over grænserne mellem Nordens lande uden at skulle vise pas.
Den ordning var velbegrundet og i mere end 60 år meget velfungerende. De nordiske lande ligner hinanden på så mange områder, hvad angår historie, kultur, levestandard og styreform, og de fleste af landene er bundet sammen af nært beslægtede sprog.
Samme dag indførte Danmark paskontrol på grænsen mellem Tyskland og Danmark, hvor paskontrollen ellers havde været ophævet siden 2001 som følge af Schengensamarbejdet.
Paskontrollen ved den tyske grænse har mildest talt
ikke været gratis.
Den har alene frem til maj 2019 kostet mere end 1 mia. kr., ved vi fra Danmarks Radios Detektor.
Men, siger tilhængerne af paskontrollen, den er vigtig for at afsløre kriminalitet.
Mandag Morgen gjorde sig i januar 2019 den ulejlighed at kigge på, hvad det er for strafbare forhold, der bliver afsløret ved paskontrollen.
Borgere, der har glemt deres pas eller har læsset for mange dåsebajere på traileren, fylder rigtig godt i statistikken.
Til gengæld var der ifølge Mandag Morgens opgørelse ikke beslaglagt skydevåben.
Spørgsmålet er, om de mange, mange millioner kunne være brugt mere fornuftigt, hvis formålet var at bekæmpe kriminalitet.
Paskontrollen ved den dansk-tyske grænse er først og fremmest symbolsk.
Den er mere eller mindre konstant til stede ved de store grænseovergange.
Til gengæld er den mildest talt
sporadisk ved alle de mindre grænseovergange.
Så hvis man gerne vil ubemærket ind i Danmark, kan man let komme det, hvis man bare har et minimalt kendskab til grænselandets geografi.
Politiets efterforskning af en eksplosion ved Skattestyrelsens bygning i København i august 2019 pegede på, at gerningsmændene i den konkrete sag var kommet over Øresundsbroen.
Det fik i oktober regeringen til at indføre periodisk grænsekontrol ved indrejse fra Sverige.
Også dette initiativ må desværre betegnes som symbolpolitik.
Hvis formålet er at forhindre svenskere i at rejse ind med bomber eller dynamit for at sprænge offentlige bygninger i København i luften, er chancen for at forhindre det ved at bede om at se folks pas ret ringe.
Hvis man skal finde bomber og dynamit, kræver det grundige og konsekvente ransagninger af køretøjer, altså en helt anden og langt mere tidkrævende kontrol i en helt anden udgiftsklasse.
I dag behandler vi så et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, der, uden at omfanget af den foreslåede grænsekontrol konkretiseres, må forstås sådan, at man vil bruge endnu flere penge på grænsekontrol mellem Sverige og Danmark.
Et flertal i Folketinget har en for mig uforståelig forkærlighed for symbolpolitisk og dyr paskontrol, som gennemføres i en tid, hvor politiet har mange andre udfordringer og presserende arbejdsopgaver.
Hvis det handler om at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet og terrorisme, er svaret ikke at opstille politifolk på grænsen og tjekke pas.
Det er et tæt og koordineret samarbejde med politiet i vores nabolande.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-01-07:
Nu har vi jo efterhånden haft en lidt længere debat om grænsekontrol her i dag, og jeg får derfor lyst til at skille tingene lidt ad.
For når man taler om grænsekontrol, taler man faktisk om to ting.
Der er indrejsekontrollen, som jo handler om, at man står på den fysiske grænse og kontrollerer pas og rejsende.
Den har vi i dag på grænsen mod Tyskland på tre udvalgte steder.
Den er ret omkostningstung og resultatet står i min optik ikke mål med indsatsen, men der er et flertal, som har valgt at fastholde den, og sådan er det.
Jeg ville meget hellere, at politiet fleksibel kunne vælge, hvornår det er smartest at lave sådan en kontrol, og derfor er jeg faktisk også rigtig tilfreds med, at det, justitsministeren har indført på grænsen mod Sverige, er en stikprøvekontrol.
Det synes jeg faktisk er en hel del klogere end kontrollen mod Tyskland, for formålet med den kontrol er at blive klogere på trafikken over grænserne, ikke nødvendigvis at kontrollere revl og krat, som bevæger sig hen over den.
Det er faktisk baggrunden for, at jeg og SF bakker ministerens model op og ikke den, som Dansk Folkeparti her i dag har fremlagt.
Men grænsekontrol kan ved siden af en indrejsekontrol også bestå af en kriminalitetskontrol, og den er jeg faktisk langt mere begejstret for.
Den kan foregå på grænsen, men den kan også foregå inde i landet og have et overraskelsesmoment og bestå af mange myndighedsindsatser på en gang.
Det giver rigtig god mening, og det synes jeg skal bakkes op.
Det, der er afgørende her, er, at politiet ud fra efterretninger og ud fra samarbejde med andre landes myndigheder selv planlægger, hvornår og hvordan de slår til imod den grænseoverskridende kriminalitet.
Det er klogt, og det er også klogt, at man opretter sådan et samarbejdscenter sammen med svenskerne, som ligner det, som man har så god erfaring med og har afprøvet sammen med tyskerne.
Jeg har rigtig stor fornøjelse af de mange pressemeddelelser, som Syd- og Sønderjyllands Politi udsender om alle deres fangster.
Afslutningsvis vil jeg så sige, at det også gør en forskel for mig, at politiet selv har bakket grænsekontrollen mod Sverige op, mens de faktisk var mere kritiske over for indrejsekontrollen ved den tyske grænse.
Så i SF siger vi nej til Dansk Folkepartis forslag, men vi siger ja til justitsministerens model, fordi det f.eks. er vigtigt at blive klogere på, om der er forbindelser mellem den danske og den svenske bandekriminalitet.
For der er ingen tvivl om, at vi ikke skal have svenske tilstande med daglige eksplosioner.
Tak for ordet.
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-07:
Der er ingen tvivl om, at Radikale Venstre er interesseret i et tæt samarbejde mellem politienheder, både når det gælder de nordiske lande, og når det gælder EU, hvor retsforbeholdet jo medfører enormt store indskrænkninger i politiets arbejde.
Så jeg kan kun bekræfte, at vi i Radikale Venstre er meget optaget af det og støtter de intentioner, der ligger bag samarbejdet mellem danske og svenske politimyndigheder om det her center, som er foreslået.
Det er et af de bedre forslag i trygheds- og sikkerhedspakken
Jeppe Bruus (S), 2020-01-07:
Tak for det.
Det er jeg glad for en klar tilkendegivelse af, for det udgør cirka halvdelen af den midlertidige grænsekontrol, vi indførte på den dansk-svenske grænse.
Så mangler vi jo et svar på, om Det Radikale Venstre så vil være med til at finansiere den del, for det står heller ikke helt klart for mig i den debat, vi har haft.
For der blev det hele taget over en kam.
Så skal jeg tage det, at Det Radikale Venstre udtrykker støtte til det øgede politisamarbejde og centeret, som et udtryk for, at Det Radikale Venstre vil være med til at finde finansieringen til den del?
Tak for det.
Det står stadig væk ikke helt klart for mig, hvad Det Radikale Venstre egentlig mener, efter hr. Jens Rohde spørgsmål her tidligere i debatten.
Men hvis man skal tolke lidt ud fra det, handler det om, at Det Radikale Venstre støtter det intelligente grænseoverskridende forstærkede politisamarbejde.
Det er vel også det, som ordføreren her er inde på.
Altså, støtter Det Radikale Venstre den del af grænsekontrollen, som er indført, som handler om et styrket politisamarbejde mellem dansk og svensk politi med et center.
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-07:
Jeg kan bekræfte, at jeg har læst nøjagtig det samme svar som hr. Sikandar Siddique.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-07:
Tak for en god og saglig ordførertale.
Justitsministeren svarede for 2 måneder siden, altså den 12. november, på spørgsmålet, og svaret var, at der er blevet fundet præcis 0 skydevåben – 0 skydevåben!
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-07:
Vi har jo de politibetjente, vi har – dygtige politibetjente.
Jeg tror, det er i omegnen af 13.000, og folk må rette mig, hvis det er forkert.
Så selvfølgelig er der sammenhæng i, hvordan man vælger at bruge de ressourcer, som politiet har.
Alle steder er der jo begrænsede ressourcer til rådighed.
Man kan ikke bruge den samme politibetjent to gange, hvorend man gerne ville, så selvfølgelig er der sammenhæng i, hvor man vælger at bruge dem.
Vælger vi at bruge dem på grænsekontrol, hvor det ikke har den store effekt, eller skal vi bruge dem på rigtigt politiarbejde, hvor det skaber større effekt?
Peder Hvelplund (EL), 2020-01-07:
Nej, som bekendt var Enhedslisten jo også modstander af ophævelsen af retsforbeholdet, men vi går ind for et tværgående politisamarbejde mellem landene.
Det, der er afgørende for os, er, at vi får sikret den kriminalitetsforebyggende behandling af sagerne, og der skal politiet selvfølgelig have ressourcer til det, men det er jo ikke ensbetydende med, at vi bakker op om Schengensamarbejdet.
Der er jo en række væsentlige, store problemer i forbindelse med Schengensamarbejdet, og man kan sagtens lave kriminalitetsforebyggende arbejde uden at være medlem af Schengen.
Jens Rohde (RV), 2020-01-07:
Men så er vi der igen.
Jeg synes simpelt hen, det er tankevækkende, hvor mange der sætter sig mellem to stole og ikke forfølger deres egen argumentation.
Altså Schengensamarbejdet, hvad lige grænsekontrollen angår, som jeg kan forstå Enhedslisten er imod, har jo ikke noget med vores retsforbehold at gøre.
Det er jo ikke en del af det.
Det er jo selve asylpolitikken, hvor jeg ellers troede vi havde en fælles brudflader, hvor vi kunne blive enige, og hvor vi har brug for noget mere EU.
Men fred være med det.
Alt det, hr. Peder Hvelplund står og siger, burde jo tilsige, at Enhedslisten bakkede op om Schengensamarbejdet – med eller uden retsforbehold.
Og det er jo bare interessant, al den stund at man stadig væk argumenterer for, at Danmark skal ud af EU.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-07:
Tak for spørgsmålet.
Danskerne er helt klart det værd, og det er også derfor, at vi siger: Lad os sætte ind evidensbaseret, lad os sætte ind, hvor vi ved, at det virker.
Jeg vil gerne bede ordføreren om at prøve at forestille sig, at vi brugte de 1,2 mia. kr. på intelligent og målrettet efterforskning i forhold til de 2.200 bandemedlemmer, organiserede kriminelle, vi har i Danmark, i stedet for at vi massekontrollerer, altså at forestille sig, at vi brugte 2,3 millioner persontimer på ikke at massekontrollere, men på målrettet at kontrollere de organiserede kriminelle.
Det mener jeg at vi skylder danskerne.
Det mener jeg at danskerne er værd, altså at vi går efter at opklare forbrydelser og opklare kriminalitet med noget, som vi ved virker.
Marie Krarup (DF), 2020-01-07:
Jeg havde egentlig tænkt, at jeg nu lige ville slappe af, for det er stort set de samme ting, man hører hele tiden.
Men når man siger, at det ikke er det værd, synes jeg nu alligevel, at jeg vil sige: Hvad med alle de folk, som i begyndelsen var modstandere af grænsekontrollen, men som efterhånden nu må erkende – især i grænseområdet mod Tyskland – at det har haft en fornuftig effekt?
Jeg tror, det er Aabenraas borgmester, der er ude at sige, at han har skiftet fuldstændig holdning til det; selvfølgelig støtter han det nu, fordi han kan se, at det er rigtigt, at man får stoppet noget, som man ikke vil have ind i Danmark.
Er danskerne ikke det værd?
Er det ikke vigtigt at få stoppet den form for kriminalitet?
Og for øvrigt, som jeg også sagde til den radikale ordfører, er det ikke et nulsumsspil det her.
Det er muligt at tilføje ressourcer fra andre steder.
Vi har haft forsvaret og hjemmeværnet til at hjælpe ved den dansk-tyske grænse.
Så det er ikke nødvendigvis den samme politimand, der skal stå to steder.
Sådan behøver man ikke tænke.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-07:
Tak for ordet, fru formand.
Jeg skal forsøge at gøre det kort nu, da vi har haft en debat, hvor vi har været omkring stort set det hele.
Mens grænsekontrollen har stået på, er politiets responstid steget i hele Danmark, og den gennemsnitlige sagsbehandlingstid fra anmeldelse til sigtelse for f.eks. tyveri er steget markant.
Så der er altså klare konsekvenser af grænsekontrollen, for de ressourcer, som man tidligere brugte på responstid, på sigtelser, på sagsbehandling hos politiet, bliver nu brugt på grænsekontrollen.
Jeg synes, at beslutningsforslagets bemærkninger er påstande, som der ikke findes belæg for i forhold til den store succes, man mener der har været ved at indføre dansk grænsekontrol mellem Danmark og Tyskland, og når man holder det op imod, hvad det har haft af konsekvenser pengemæssigt, ressourcemæssigt og sagsbehandlingsmæssigt for borgerne i resten af Danmark, som har brug for politiets ressourcer, mener jeg ikke, det har været det værd.
Det er klart, at vi skal gå langt for at forhindre terrorangreb i Danmark, men det er derfor, vi har vores dygtige efterretningstjenester.
Terrorangreb stoppes ikke med paskontrol.
Vi skulle hellere sikre, at dansk politi er til stede lokalt i Danmark, hvor der er brug for dem på gader og stræder og ikke bare ved Øresundsbroen, hvor de står og fryser.
Jens Rohde (RV), 2020-01-07:
Jeg brugte bare de referencerammer, som hele tiden bliver brugt i debatten.
Og en af dem er jo den der med 2015, og at der kunne vi bare se det hele bryde sammen osv.
Og der synes jeg bare, at man for historiens skyld skal huske på, at man i Venstre og Konservative jo allerede i 2011 begyndte at argumentere for, at der skulle være grænsekontrol, og dernæst indførte den.
Men når man nu er så begejstret for den her midlertidige stationære grænsekontrol, hvorfor gør man den så ikke permanent og går med på Dansk Folkepartis forslag, når man nu mener, at det virker, og at det er nødvendigt og vigtigt for danskernes sikkerhed?
For så kunne vi i det mindste ved den dansk-tyske grænse f.eks. lave flere baner, så det ikke generer borgerne, således som det gør i dag, hvor der kun er en bane at køre på.
Marcus Knuth (KF), 2020-01-07:
Nu har vi jo som sagt en fortid i det samme parti.
Men det lød lidt, som om hr. Jens Rohde stillede mig et spørgsmål som ordfører for Venstre.
Det er jeg jo altså ikke længere, så jeg vil nærmere bare konkludere, hvad De Konservative mener om lige præcis det her beslutningsforslag: Grænsekontrollen mod syd er absolut nødvendigt, og situationen i Malmø og Sverige taget i betragtning er en midlertidig grænsekontrol desværre også nødvendig mod Sverige.
Om det så på sigt bliver nødvendigt at skrue op for den, håber jeg af hele mit hjerte ikke, for jeg går ind for et Norden og et Skandinavien, hvor vi er så tæt knyttet sammen som muligt.
Men altså, udviklingen i Sverige taler jo desværre sit eget sprog.
Jens Rohde (RV), 2020-01-07:
Tak for det.
Nu har vi jo sådan en fælles dunkel fortid – eller lys fortid, alt efter temperament – i det samme parti.
Og det, der sådan undrer mig lidt, er, at når man diskuterer grænsekontrol – og jeg ved jo, at hr. Marcus Knuth har været meget varm tilhænger af grænsekontrollen i den tid, han også var i Venstre – så er det, som om man altid refererer til år 2015, for der brød det hele sammen, og lige pludselig så vi dem.
Men sandheden er jo, hr. Marcus Knuth, at den første grænsekontrol så vi i 2011, fordi den daværende formand for Venstre, hr. Lars Løkke Rasmussen, skulle have solgt en efterlønsreform til Dansk Folkeparti.
Er det ikke rigtigt?
Marcus Knuth (KF), 2020-01-07:
Tak, formand.
Jeg synes, det her er et meget interessant forslag.
Dér, hvor vi har set, at der har været en udfordring de sidste par år, har jo primært været med migranter, asylansøgere osv., som kom vandrende op gennem Europa, primært fra Mellemøsten og Afrika osv. – det, vi nogle gange kalder asylshopping – for at søge asyl i Danmark eller prøve at krydse den danske grænse illegalt for at komme længere op i Skandinavien.
Derfor er grænsekontrollen mod Tyskland vigtig og nødvendig.
Men på den anden side har der i forhold til vores nordiske naboer jo ikke, i hvert fald ikke i samme omfang, været en stor udfordring og heller ikke det samme pres mod Danmark.
Som tidligere medlem af Nordisk Råd er jeg faktisk stor tilhænger af, at man især i Norden skal fjerne det, vi kalder grænsehindringer, både fysiske grænsehindringer, men også at det bliver så nemt som muligt at kunne bosætte sig i vores nordiske nabolande eller kunne bo i København og arbejde i Malmø eller omvendt.
Det sagt – og vi kender jo alle sammen udtrykket om, at vi ikke må ende som Sverige, vi må ikke ende som Malmø – er der jo desværre vokset enorme problemer op i Sverige, især i Malmø, og derfor ser vi kriminalitet på tværs af den dansk-svenske grænse.
Et af eksemplerne på, hvorfor vi skulle indføre den her grænsekontrol, var fra Dansk Folkepartis side bl.a. det attentat eller den bombe, der var ved Skattestyrelsen, og den sætter selvfølgelig også tingene lidt i relief.
Derfor bakker vi – om end vi ikke er glade for situationen – helhjertet op om den midlertidige grænsekontrol, som regeringen har indført.
Og jeg synes, vi skal bruge den grænsekontrol, som regeringen har indført, til at se, hvad der yderligere er af behov.
Vi er ikke bange for at sige, at hvis det er nødvendigt at opskalere den midlertidige grænsekontrol, vil vi gerne gøre det.
Hvis det er nødvendigt at gøre det på en klogere eller på en smartere måde, er vi også åbne over for det.
Så jeg synes, vi skal bruge situationen til at sige: Hvad gør vi fremadrettet?
Og som flere partier har konkluderet – af dem, som støtter op om den nuværende midlertidige grænsekontrol – så har den grænsekontrol et eller andet sted overhalet det her forslag og gjort det mindre nødvendigt.
Derfor så støtter vi ikke beslutningsforslaget, som det ligger her, men vi støtter den midlertidige grænsekontrol, som den ligger nu.
Peder Hvelplund (EL), 2020-01-07:
Nu er Enhedslisten ikke modstander af grænsekontrol.
Vi synes sådan set, at det kan være fornuftigt at kunne opretholde en form for grænsekontrol.
Det kan jo også dreje sig om f.eks. veterinære grænser.
Der kan også være andre tilfælde, hvor det kan være fornuftigt at indføre en form for grænsekontrol, og det er jo noget af det, der bliver ophævet af Schengen, som begrænser os i forhold til at indføre grænsekontrol i de tilfælde, hvor der kan være en god konkret begrundelse for at have det.
Marcus Knuth (KF), 2020-01-07:
Jeg er glad for, at os med en fortid i Venstre har det til fælles, at vi har et meget farverigt temperament, så det er jeg glad for.
Men jo, selvfølgelig går behovet for grænsekontrol længere tilbage end 2015.
Det går i høj grad også tilbage til årene op til 2015, da den socialdemokratiske regerings mange lempelser gjorde, at der kom flere og flere til Danmark.
Der valgte man så ikke at indføre det.
Men i forhold til bare at indføre en stationær grænsekontrol for en stationær grænsekontrols skyld synes jeg ikke, at det nødvendigvis er det rigtige.
Vi skal nærmere bruge den midlertidige grænsekontrol til at se, hvordan vi kan gøre det her på den klogeste måde fremadrettet.
Mads Fuglede (V), 2020-01-07:
Og det er en intelligent grænsekontrol, der har mange forskellige strenge.
Noget af det er mere eller mindre permanente installationer, noget andet er politisamarbejde, noget tredje er noget, der foregår i helt andre fora, nemlig efterretningssamarbejde osv.
Vi skal bruge mange redskaber for at sikre vores land, og grænsekontrollen er et af dem.
Jens Rohde (RV), 2020-01-07:
Jamen jeg gør bare stadig væk opmærksom på, at vi har 7.000 km kystlinje, og at det er meget, meget nemt at komme fra Tyskland til Danmark med de der få stationære grænsekontroller, som der egentlig er.
Men jeg er sådan set meget glad for, at hr. Fuglede bekræfter, at der altid har været grænsekontrol.
Nu var der jo radikalt nytårsstævne i denne weekend, hvor formanden for Venstre – Jakob Ellemann-Jensen – var på besøg, og der argumenterede han for, at grænsekontrol er nødvendig, men at den skal være begavet, og at den skal være en mobil.
Hvornår efterlever Venstre så det synspunkt i stedet for bruge en masse ressourcer på den stationære grænsekontrol?
Mads Fuglede (V), 2020-01-07:
Der har altid været grænsekontrol, og det er sådan en underlig form for ordkløveri at påstå andet.
Det er en diskussion om, hvordan der er grænsekontrol, og hvordan vi gør det på den klogeste facon.
Det ændrer sig løbende, fordi udfordringerne ved grænsen og for Danmark ændrer sig løbende.
Og i perioder er der brug for en meget nidkær og opmærksom grænsekontrol, især i perioder, hvor vi har været udsat for et pres på de danske grænser, fordi den ydre grænse i Europa ikke har været sikret, eller også i perioder, hvor terrortruslen har været meget stor – og det er den jo stadig væk.
Det gør, at jo større truslen er, des flere midler skal vi bruge for at sikre vores land.
Og et af de midler er en bedre grænsekontrol.
Jens Rohde (RV), 2020-01-07:
Jeg vil spørge hr. Mads Fuglede: Hvornår har grænsekontrollen egentlig været afskaffet, og hvad er det for en ændring, der er sket i trusselsbilledet med hensyn til kriminalitet, indvandring, som gør, at Venstre har skiftet standpunkt fra at være tilhænger af mobile grænsekontroller til stationær grænsekontrol?
Mads Fuglede (V), 2020-01-07:
Jamen vi mener alt det, jeg har stået og sagt her fra talerstolen, helt ind til benet, og det er den eneste grund til, at jeg sagde det.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-07:
Men når jeg nu interesserer mig lidt for den, hvad kan man sige, særlige affinitet, Venstre så har til Det Radikale Venstre i forhold til europapolitikken, skyldes det den måde, man ligesom disponerede sine talenter på, dengang man sad i regering.
Jeg husker f.eks. det seneste finanslovsforslag, som Venstre fra Finansministeriet fremsatte, og der havde man ikke afsat midler til grænsekontrollen.
Det havde man en forventning om så kunne etableres i løbet af forhandlingerne.
Og det er jo det, der gør, at sikkert ikke bare jeg, men ganske mange rundt i hele landet sidder og tænker: Mener de det nu alvorligt, eller er det der med grænsekontrol bare sådan en nødvendig biting, som man er nødt til at have, indtil det der kriminelle morads, som det indre marked har skabt, måtte drive over?
Vi er nødt til at vide fuldstændig klart, hr. Mads Fuglede, om Venstre mener det helt ind til benet, eller om det bare er spin.