runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-05:
Nej, det kan jeg ikke genkende, men jeg kan genkende, at flere på hinanden følgende amerikanske administrationer har bedt Europa om at tage et større ansvar for sin egen sikkerhed.
Og der er jo en ganske stor forskel på netop EU og Europa.
Men jeg kan genkende amerikanernes ønske om, at vi i Europa tager en større del af vores ansvar for nærområder.
Det synes jeg skal ske inden for NATO, og det er der jo ikke noget til hinder for.
Fru Sofie Carsten Nielsen vil være bekendt med, at bl.a. de første operationer i Bosnien var NATO-operationer uden USA's deltagelse.
Så der er intet til hinder for, at et øget militært bidrag kan ske inden for NATO, men bestående af de europæiske lande.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-04-05:
Hr. Morten Messerschmidt anerkender simpelt hen ikke, at amerikanske administrationer mener, at det også kan ske gennem en styrkelse af EU's forsvars- og sikkerhedspolitisk, og at det er derigennem, at den styrkelse skal ske.
Mener hr. Morten Messerschmidt, at amerikanske administrationer tror, at det vil splitte NATO, hvis EU's styrker sin forsvars- og sikkerhedspolitik og Danmark bliver en del af det?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-05:
Jeg tror i virkeligheden, at amerikanerne vil afholde sig rimelig meget fra den slags institutionelle debatter.
Jeg tror også, at amerikanerne vil betakke sig for, at vi begynder at råde dem til, hvordan de skal indrette deres forfatning.
Det, amerikanerne er interesserede i, er, at vi i Europa i højere grad militært bliver i stand til at håndtere konflikter, der er tættere på os end på amerikanerne.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Der var mange ting i hr. Morten Messerschmidts indledning, jeg faktuelt er uenig i, men det får vi rig lejlighed til at diskutere.
Det, jeg egentlig synes er bemærkelsesværdigt, er, at Dansk Folkeparti slet ikke finder anledning til at nævne det, når vi har været igennem en weekend med så voldsomme overgreb på en civilbefolkning i Ukraine og en så brutal fremfærd af Putin.
Altså, vi står med en krig på vores eget kontinent og bestræber os på i forskellige sammenhænge at gøre alt, hvad vi kan, fra dansk side for at hjælpe Ukraine bedst muligt – og i øvrigt styrke NATO og styrke NATO's beredskab, så vi kan håndtere den her situation.
Det fandt formanden for Dansk Folkeparti slet ikke anledning til at nævne med bare ét ord.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-05:
Nu har statsministeren jo været sådan ind og ud af salen i løbet af debatten og har måske derfor ikke haft lejlighed til at høre, hvad jeg har sagt i spørgsmål til nogle af de andre partiledere.
Men det har jeg nævnt i mange andre sammenhænge.
Når jeg her vælger at bruge min tid på forsvarsforbeholdet og den, vil jeg sige uklædelige fremfærd, som statsministeren også i den sammenhæng har valgt, skyldes det selvfølgelig, at det her – som jeg forstår det – er den første og sidste gang, vi mødes som partiformænd i Folketingssalen inden den 1. juni.
Altså, statsministerens parti har jo allerede været med til at blokere for, at vi kunne have en hasteforespørgsel om forsvarsforbeholdet.
Derfor er jeg da lidt forundret over det, men jeg bemærker dog alligevel, at statsministeren synes, det er underligt, at jeg bruger min taletid på det.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Jeg synes, det er mere bemærkelsesværdigt, at man slet ikke føler trang til og har noget behov for at gå ind i den diskussion, der handler om Ukraine.
Det synes jeg er bemærkelsesværdigt.
Det er den ene ting, som jeg i virkeligheden har svært ved at begribe i den meget, meget særlige tid, vi er i Europa, og den anden er, at man har behov for at bruge voldsomme ord og komme med så voldsomme påstande.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-05:
Ord betyder jo noget, og derfor belægger jeg selvfølgelig også mine ord med den alvor, som jeg mener det er, at man rent faktisk prøver at vildlede den danske befolkning til at tro, at de ikke stemmer om afskaffelsen af et EU-forbehold, men om et europæisk samarbejde, der lige så vel kunne være NATO.
Jeg synes virkelig, det er uklædeligt.
Men jeg er ked af, hvis statsministeren finder Shakespeares og Marcellus' ord for alvorlige til Folketingssalen.
Jeg synes, de er meget rammende og passende.
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
Der har jo været meget diskussion og polemik i forbindelse med ordlyden på den stemmeseddel, vi alle sammen skal krydse enten ja eller nej ved om blot et par måneder.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-05:
Det gør jeg i høj grad, og det er vi jo i øvrigt også med i på EU-plan, fordi forsvarsforbeholdet alene dækker artikel 42-46.
Og så er der jo meget, der kan betragtes som europæisk samarbejde, også om forsvar.
Jeg mener f.eks., at NATO er et europæisk samarbejde om forsvar – der er i hvert fald nogle europæiske NATO-lande, som jeg er rigtig glad for at Danmark står skulder ved skulder med, som f.eks. Storbritannien.
Man kunne også nævne OSCE og vel egentlig også Nordisk Råd – det er jo også europæisk samarbejde.
Det er jo derfor, det er så vildledende, at man, når man egentlig vil have en afstemning om at afskaffe EU-forsvarsforbeholdet, så hverken nævner EU eller forsvarsforbeholdet.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-04-05:
Qujanaq.
Det her er en udvidet partilederdebat
– jeg er jo ikke formand for partiet Siumut, men alligevel står jeg her og taler for mit parti, der har hovedsæde i Nuuk og i øvrigt er kommet i regeringskoalition igen efter et års pause og nu i samarbejde med Inuit Ataqatigiit.
Det viser den pragmatiske tilgang til politik i Grønland.
Hvor vi for blot et år siden stod stejlt over for hinanden, er vores to partier nu enige om at være uenige og stå sammen om Grønland i en svær tid i verdenshistorien.
Dette karakteriserer vort folk og vor kultur, og i det parti, som jeg repræsenterer i dag, Siumut, et parti med en socialdemokratisk ideologi, tror vi på, at ret og pligt går hånd i hånd.
Vi tror på medansvar, og at vi alle skal have styrke for at bevare det fællesskab, man har i sit land.
Det er derfor også meget relevant – mere end nogen sinde før – at vi også sikrer en styrkelse af demokratiet i det danske kongerige.
Da man f.eks. tilbage i januar 2019 skabte partilederdebatten, glemte man endnu en gang fra dansk side, i dansk politik, at trække de nordatlantiske realiteter med i skabelsen af denne udvidede partilederdebat.
Og jeg må desværre konstatere, at det er et symptom på et grundlæggende problem i form af manglende parlamentarisk inddragelse.
Vi står med en realitet, hvor det danske kongerige er utrolig komplekst, og før vi ender med at revolutionere det hele, må vi også give plads til den kompleksitet og give plads til de demokratiske processer – nu mere end nogen sinde før.
Alt det, som Siumut jo har kæmpet for, siden partiet blev stiftet, bliver mere og mere sat i fokus og ikke blot internt i kongeriget; det er holdninger, der bliver større på et globalt plan.
Vi har aldrig afveget fra den politik om mere selvbestemmelse eller vores tro på og tillid til det grønlandske folk.
Nogle grønlandske partier har sagt, at de havde samme tro, men har handlet anderledes, også her i Folketinget, men med den nye tidsånd og det nye koalitionssamarbejde i Grønland bliver det mere relevant end nogen sinde før at holde sig for øje, at den grønlandske befolkning kan og vil tale for sig selv.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-05:
Tak for talen, og især tak for gentagne gange at betone, at Danmark er et kongerige.
Det kan jeg godt lide.
Det, jeg bare vil spørge til, er den her antagelse om, at der skulle være tale om diskrimination eller en forskelsbehandling, derved at ordførerens partiformand ikke kan deltage i dag.
Jeg vil bare minde om, at der også var en periode, hvor Det Konservative Folkepartis formand – nu er han her ikke lige nu, han er lovligt undskyld – ikke var medlem af Folketinget, og han kunne jo heller ikke deltage.
Så er det ikke sådan, at der sådan set gælder de samme regler både for de nordatlantiske mandater og for de danske mandater, og hvordan kan det så være forskelsbehandling?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2022-04-05:
Det er ikke indeholdt i det her, dette er ikke en tilbagevendende udbetaling, det er en engangsting, vi står her og aftaler, på basis af en engangssituation, en unik situation – vi har jo heldigvis ikke set noget lignende.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-05:
Ja, der er en juridisk virkelighed, og der er en politisk virkelighed.
Jeg spørger til den politiske virkelighed, og hr. Rasmus Helveg Petersen svarer med den juridiske virkelighed.
Den juridiske virkelighed er, at lovforslaget her er et engangsbeløb.
Den politiske virkelighed, som jeg spørger til, er: Hvis gaspriserne gentager sig på et højt niveau i vinteren 2022-23, vil Radikale Venstre så betragte det her som en præcedens, der er sat for den politiske virkelighed, hvor man gentager at uddele en varmecheck, eller vil Radikale Venstre sige nej til den tid?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2022-04-05:
Dette er et engangsbeløb, og det siger jeg med velberåd hu, for det er meget vigtigt, at det her ikke kommer til at fremstå som et permanent arrangement, der netop giver det modsatte incitament til at skifte varmekilder end det, vi ønsker.
I den her aftale har Radikale Venstre jo altså betinget sig nogle politiske aftaler, der gjorde, at vi sagde ja til varmechecken.
Jeg vil ikke udelukke, at vi kunne indgå en lignende handel en anden gang, men det signal, jeg ønsker at sende nu, er, at vi hermed har opfyldt vores del af en aftale.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-04-05:
Ordføreren nævnte et ønske om en varmeplan inden sommerferien.
Det ønske deler vi i Enhedslisten.
Vi havde jo en deputation i KEF-udvalget i sidste uge fra Dansk Fjernvarme, som jo bl.a. på sin liste havde, at man skulle lave sådan en national screening af de områder, som har gasopvarmning, for at finde ud af, i hvilket omfang fjernvarmeområderne kan udvides.
Det var noget, som de italesatte som noget, der kunne ske på 2-3 måneder.
Er det element noget, som er med i De Radikales ønsker til en varmeplan inden sommerferien?
Og er der andre elementer, som ordføreren allerede nu kan se skal puttes ind i sådan en varmeplan, som kan give vished om, hvad det er for en omstilling, vi skal prioritere?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2022-04-05:
Ja, det er præcis et af de elementer.
Der er jo allerede på Aalborg Universitet lavet et udmærket forslag til varmeplan.
Der er det min holdning – baseret på økonomi og klima – at de, som kan få fjernvarme, skal have fjernvarme.
Det skal vi give dem en sikkerhed for.
Så vi fortæller folk – overvejende dem, der bor i et naturgasområde – at her vil vi altså komme med fjernvarmen inden for en overskuelig årrække.
Alle andre skal så vide: I bor i et område, hvor der formentlig ikke kommer fjernvarme inden for en overskuelig periode.
Og så kan vi begynde at udrulle varmepumper i højt tempo til dem, som sidder med gasfyr, men som ikke kan forvente at få fjernvarme.
Så den her vished i form af en varmeplan er nummer et, før vi for alvor kan begynde at fyre kanonerne af, om man så må sige, med henholdsvis varmepumper og fjernvarme.
Jeg beklager.
Det var overhovedet ikke meningen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-04-05:
Jamen det er rart at høre, at kanonerne skal fyres af de rette steder.
Nu står der jo her i vores sidste aftale, at aftaleparterne samtidig er enige om at mødes snart igen og forhandle om de konkrete tiltag for at komme af med gassen.
Så har vi en aftale om, at vi mødes allerede på fredag for at prioritere 250 mio. kr., som var i den sidste aftale.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren om noget.
Når man sådan skal mødes snart igen og der er udsigt til en ferie i næste uge, er det så ikke i den her uge, at »snart igen« skal tolkes i retning af, at vi også i dag ligesom kan komme frem til, at vi altså skal mødes i den her uge for snart igen at komme videre med de har grønne elementer i vores aftaler?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2022-04-05:
Jeg vil altid gerne mødes om det her emne, hellere før end siden.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-05:
Hvis gasprisen er høj i vinteren 2022 og 2023, synes Enhedslisten så, at der skal uddeles en varmecheck igen?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-04-05:
Nej, det synes vi ikke.
Vi lægger meget stor vægt på, at vi kan hjælpe flest mulige til at komme af med gassen, og vi er godt klar over, at vi ikke kommer i mål med alle.
Men i stedet for at udsende varmechecks igen tror jeg egentlig at jeg har det bedre med at give kommunerne en større pose penge, som dem, der er blevet ramt af høje energipriser, kan ansøge om.
Det synes jeg egentlig er en bedre løsning, så det er ikke vores hensigt at gentage det her til næste vinter.
Vi skal ikke have et system, hvor vi understøtter, at man kan fortsætte på de fossile brændsler ved ligesom at skabe en forventning om, at vi også kommer og hjælper til næste vinter.
Dem, der opstiller varmepumper, mener, at de kan installere 70.000 varmepumper om året.
Det er faktisk for lavt et tempo.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-05:
Men den her varmecheck var jo heller ikke Enhedslistens favoritidé.
Enhedslisten ville hellere have gjort noget andet allerede nu, f.eks. det, som hr. Søren Egge Rasmussen her omtalte.
Alligevel endte det med, at Enhedslisten gjorde det, som regeringen gerne ville have, nemlig stemte for en varmecheck i forbindelse med fossil gasafbrænding.
Vi hørte før den radikale ordfører sige, at han måske også var åben for en handel næste vinter.
Er Enhedslisten også åben for en handel næste vinter, hvis regeringen gerne vil give en varmecheck igen?
Og hvis svaret er ja, vil Enhedslisten så medgive, at Enhedslisten er trådt ind på en sti, som handler om at give tilskud til afbrænding af fossile brændsler?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-04-05:
Jeg hørte det, De Radikale sagde, fuldstændig anderledes.
Det, vi går ind i nu, er at lave en grøn aftale hurtigst muligt.
Vi skal jo mødes snart, som der står i aftalen, og så vil vi meget gerne være med til at prioritere og ændre på rammevilkår og finansiere det med tilskud, eller hvad det skulle være.
Det er vores tilgang til det og ikke at uddele flest mulige checks.
Marie Bjerre (V), 2022-04-05:
Jeg bemærker, at ordføreren er optaget af, at den her varmecheck kommer efter husstandsindkomst, at der er et socialt sigte med varmechecken, men hvorfor er man mere optaget af det fremfor at lave en simpel model, der hjælper de danskere, der rent faktisk har haft de største regninger, de danskere, der oplever de største varmestigninger?
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-05:
Hr. Rasmus Helveg Petersen hænger sin grønne hat på, at det er et engangsbeløb, for hvis det nu var et tilbagevendende beløb, ville det jo i endnu højere grad forhindre folks tilskyndelse til at skifte til en grønnere energikilde end gas.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2022-04-05:
Tak for det.
Dette er et lovforslag, der jo altså giver et engangsbeløb til de laveste husstandsindkomster med de dyreste varmekilder.
Den er ikke millimeter-, den er ikke engang centimeterretfærdig, men den gør én ting rigtigt for en lov af sin art: Hvis man skal give et fossilt subsidie, skal det være målrettet, og det skal ikke være generelt.
Det er en ulykkelig situation, vi står i, jo selvfølgelig udløst af den rædselsfulde situation i Rusland og Ukraine.
Der er folk, der har oplevet endog meget store prisstigninger på deres varme og deres gas.
Vi giver en lille kompensation, men med velberåd hu ikke en fuld kompensation og med velberåd hu ikke en kompensation til alle.
Det gør vi, for at priserne stadig væk kommer til at slå igennem og stadig væk kommer til at opmuntre folk til at spare på gassen, hvilket er godt både for klimaet og for egen pengepung og i modsat retning for eksporten fra Rusland af gas.
Jeg kan imidlertid ikke være i en sådan aftale her, hvis ikke den er koblet op med en politisk aftale,
og det er det her
Det er en politisk aftale, der lægger sig i tillæg til aftalen om den her varmecheck, der bestemmer, at vi helt skal udfase olie og gas i vores rumvarme i Danmark.
Det er noget, der nytter, både for klimaet og for varmeregningen og for gasimporten fra Rusland, og det er den betingelse, der har gjort, at vi er gået med til den her varmecheck.
Vi ønsker en varmeplan inden sommerferien, så vi får givet folk en sikkerhed for den fremtidige varmekilde og vi får sat superturbo på udrulningen af fjernvarme og varmepumper.
Det er det, der langsigtet både kan gøre noget ved det ene og det andet og det tredje af vores problemer.
Radikale Venstre støtter forslaget.
Signe Munk (SF), 2022-04-05:
Mange danskere har i længere tid set på varmeregningen blot for at konstatere, at den er blevet dyrere og dyrere.
Det skete allerede før jul, at priserne på energi steg, og det er kun blevet forværret, siden Putin invaderede Ukraine og bragte krig til Europa.
Særlig naturgassen har drevet priserne op, og jeg er jo egentlig grundlæggende optaget af, at vi får sendt naturgassen på pension og får grøn varme, både for klimaets skyld, for pengepungens skyld og også for den sikkerhedspolitiske situations skyld.
Men samtidig er det også helt nødvendigt, at vi giver en økonomisk håndsrækning til dem, der rammes ekstraordinært hårdt af de stigende priser på energi.
Så nu giver vi en økonomisk håndsrækning dér, hvor prisstigningerne rammer hårdest, og hvor indtægterne er lavest.
Det er en økonomisk håndsrækning, som vil komme 419.000 danske hjem til gavn, og lad os være ærlige: Det løfter ikke hele byrden af den stigende varmeregning.
Det er en økonomisk håndsrækning til det.
Det betyder, at vi nu sender 2 mia kr. ud i varmehjælp.
Samtidig løfter vi også de hjælpeordninger, der er i kommunerne, til at hjælpe danskere på overførselsindkomster akut med f.eks. varmeregningen eller elregningen.
Der putter vi 200 mio. kr. i ordningerne til at hjælpe med at dække de stigende udgifter.
Det er et bedre valg end uigennemtænkte sænkelser af energiafgifterne, der bliver smurt ud i et tyndt lag, og som også vil gå til dem med de højeste lønninger i det her land, og jo også til dem, hos hvem varmeregningen ikke nødvendigvis er steget mest.
Samtidig er det ikke det værktøj, som situationen tilsiger lige nu.
Det er et instrument, der kan bruges med andre begrundelser, og vi har faktisk også i aftalen »Danmark kan mere I« jo sænket elafgiften per 1. juli.
Det er en sænkelse og en aftale, de fleste blå partier faktisk ikke er med i – på trods af at der bliver talt meget om sænkelse af elafgiften.
Der kan siges mangt og meget om at lave nye udbetalingsmodeller.
Det korte af det lange er, at det ikke er nemt, og at det ikke er simpelt, og der er allerede sket mange forsinkelser i processen, hvilket jo er frustrerende.
Når vi er flere, der har afsat milliarder til varmehjælp, har vi jo kun én interesse, og det er, at de kommer ud og hjælper dér, hvor de er tiltænkt.
Og derfor hastebehandler vi også lovforslaget i dag.
Når varmehjælpen er vedtaget, stopper indsatsen ikke her.
I SF holder vi stadig fast i, at der skal ske en gennemgribende grøn omstilling af danskernes varme, samtidig med at vi sparer på energien, og vi må jo også erkende, at med de stigende priser i samfundet er der også brug for at komme flere danskere med de laveste indkomster til undsætning.
Marie Bjerre (V), 2022-04-05:
Tak for det.
SF's ordfører siger, at man gerne vil hjælpe danskerne i den her situation med de ekstraordinært høje varmepriser.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om SF mener, at det er tilstrækkeligt, at man har afsat 2 mia. kr. nu med tillægsaftalen, eller om SF mener, at man burde bruge mere.
Signe Munk (SF), 2022-04-05:
Vi er glade for, at vi kan sende 2 mia. kr. ud i varmecheck til 419.000 husstande.
Det er en check på 6.000 kr.
Det er jo en del af den aftale, som de partier, der gerne ville være med i aftalen, kunne blive enige om.
Hvis du spørger, om varmehjælpen og varmechecken her i sig selv er nok i den situation, vi oplever nu, hvor priserne generelt stiger i samfundet, er svaret nej, og vi er også klar til at se på anden hjælp til lavindkomstgrupperne i det her samfund.
Men det er jo en bredere diskussion end bare den varmediskussion, vi har her.
Marie Bjerre (V), 2022-04-05:
Jamen det, jeg spørger til, er, om det er et tilstrækkeligt beløb, al den stund at staten jo nyder ganske godt af de stigende energipriser.
Bare i år sparer staten 5 mia. kr., og derfor vil jeg gerne spørge SF, om man synes, beløbet, der er afsat til den her varmehjælp, er tilstrækkeligt, eller om SF har presset på og fortsat presser på for, at man skal bruge yderligere midler til varmehjælp.
Signe Munk (SF), 2022-04-05:
Altså, jeg tror desværre ikke, fru Marie Bjerre har set den seneste vurdering fra Skatteministeriet af, hvad de samlede indtægter faktisk er i forhold til energiafgifter, moms m.v.
Og der er vurderingen jo, at staten ikke kommer til at tjene mere.
I forhold til om vi godt kan diskutere en øget hjælp, vil jeg sige, at det kan vi godt, men det er jo en aftale, der ligger her, på de 2 mia. kr., som vi kunne finde et flertal for, og jeg synes, det er ret centralt, at vi får sendt en økonomisk håndsrækning på 6.000 kr. ud, og det er jeg glad for.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-04-05:
Den her varmecheck er jo desværre ikke godt nyt for børnefamilierne.
Hvis man er sygeplejerske, får man et tillæg, og med pension oveni ligger man på 38.000 kr., og er man folkeskolelærer, er det ca. det samme.
Det vil sige, at dem, som arbejder i frontlinjen i vores velfærdssektor, dem, som har knoklet under corona og måske også har to børn, ikke får en krone.
Synes ordføreren, det er rimeligt, at børnefamilier, hvor forældrene arbejder i velfærdssektoren, ikke får glæde af den her varmecheck, selv om de har høje energiregninger?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-04-05:
Jamen jeg har ikke set den der simple model velbeskrevet, for hvis man skal lave det meget retfærdigt, skal man jo ind at se på, hvad det er for en gasaftale, den enkelte husstand har med den gashandler, om man har en fastprisaftale eller ej.
Og man skal ind at kigge på, hvad det er for nogle aftaler, de varmeværker, cirka 80 styks, som har gasfyring, har.
Vi er helt klar over, at den her check ikke er milimeterretfærdig, det er vi godt klar over, og vi synes egentlig, at den første aftale, vi lavede, hvor der var en lavere indtægtsgrænse, var bedre end aftale nummer to.
Men det var det, det blev til.
Jeg kan også godt se nogle argumenter for, at det, når vi har opfordret danskerne til at få deres feriepenge udbetalt, er rimeligt nok, at vi hæver den samlede beløbsgrænse, så der er færre, der bliver ramt af det.
Signe Munk (SF), 2022-04-05:
Jamen altså, indkomstgrænsen er jo sat for en husstand, og der kan der jo være forskellige kombinationer af, hvordan indkomsten er sammensat, og den er så sat til 650.000 kr. før arbejdsmarkedsbidrag.
Det er rigtigt, at der ikke bliver taget hensyn til, hvorvidt det er en børnefamilie eller ej, men til, hvad den samlede indkomst for husstanden er.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-04-05:
Man kan sige meget om den her model, men det er bare overraskende, at det skulle tage 4 måneder at lave noget, der er med så bred pensel, når vi i de indledende drøftelser havde mange flere faktorer med, da det blev drøftet, hvordan man egentlig kunne gøre det.
Men man har valgt en meget, meget enkel løsning med et meget, meget lavt niveau.
Men det, jeg så vil spørge ordføreren om, er: Hvis man nu skal beregne den her check, hvilken varmeregning tager man så?
Eller hvilken periode tager man?
For det er der jo også forskel på.
Tager man de sidste 3 måneder, op til man kan få varmechecken, så er ens energiforbrug sikkert faldet, fordi det er blevet varmere.
Noget andet er jo også i forhold til indtægt.
Sidste år var der rigtig mange, der fik deres feriepenge udbetalt.
Hvordan forholder ordføreren sig til det?
Er der nogen, der har en kunstigt højere indtægt, end de normalt har?