runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2021-05-04:
Enhedslisten er enig i, at vi skal understøtte unges trivsel, herunder også unges læring.
Når man ser på boligjobordningen og på, hvem der benytter sig af den, så har den en meget, meget skæv social profil, og der er ingen som helst grund til at antage, at en udvidelse af boligjobordningen på det her område skulle have en anden social profil.
Det her vil med stor sandsynlighed – og vi kan jo stille nogle spørgsmål om det i forbindelse med udvalgsarbejdet – være en støtte til den øvre middelklasses lektieundervisning betalt med nogle penge, som kunne have været brugt til at understøtte undervisningen i folkeskolen, hvilket ville have været Enhedslistens prioritet.
I øvrigt kan jeg jo sige, at vi generelt ønsker at afskaffe boligjobordningen som sådan.
Det er en mærkværdig ordning, som er socialt skæv, og de penge kunne vi bruge til at investere midler i den grønne omstilling eller til investering i genopretning af vores velfærd efter mange års nedskæringer og forringelser.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-05-04:
Ordføreren nævner det her med, at det så kun er de mest privilegeredes eller den øvre middelklasses børn, der får glæde af det.
Lad mig lige minde ordføreren om, at det er 15 mio. kr., vi snakker om, og vi kan så sige, at alle de børn, vi så kan hjælpe for de her små 15 mio. kr., kan vi tage ud af den her ligning i den her forfærdelige mistrivselsdagsorden, vi har, også i henhold til corona, men som jo egentlig var slem allerede før.
Der er det her faglige efterslæb, som vi ved bliver kolossalt, enormt stort og noget, som vi herinde skal tage stilling til.
Det skal jeg i hvert fald som ordfører på området – nu ved jeg, at de ordførere, der sidder herinde i dag, er ordførere på skatteområdet.
Men når man netop ved det og man kan tage de børn ud af ligningen, har ordføreren jo netop de flere midler til rådighed til at hjælpe de færre børn i folkeskolen.
Så på den måde kan man jo vende argumentet om mod ordføreren og sige, at vi for 15 mio. kr. kan hjælpe de her børn, og det er fair nok, at ordføreren så påstår, det kun er den øvre middelklasse, men så er de ude af ligningen, og så har vi de færre børn i folkeskoleregi, som vi skal yde en særlig indsats over for, og det bliver nødvendigt i forhold til det faglige efterslæb.
Tak for opbakningen.
Jens Rohde (KD), 2021-05-04:
Hr. Rune Lunds argumentation kan man da forstå.
Det er jo det, jeg så godt kan lide ved Enhedslisten, selv om jeg ofte ikke er enig med Enhedslisten, nemlig at argumentationen er konsekvent.
Det er nemlig fuldstændig rigtigt, hvad hr. Rune Lund siger.
Hvis man er imod boligjobordningen, enten fordi man synes, den er unødvendig, eller fordi den har en speciel profil, så er det jo fair nok at sige, at man selvfølgelig ikke vil være med til at støtte det her forslag.
Men jeg synes, det er en selvmodsigelse, at vi har en regering, der udvider boligjobordningen som følge af coronakrisen, vel vidende at det stort set er umuligt at få fat i en håndværker.
Det er ikke byggefagene, der har problemet i coronakrisen.
Men det vil man godt være med til at udvide.
Når det så handler om et forslag til 15 mio. kr., der i en midlertidig periode skal hjælpe nogle unge mennesker, som har fået frataget 1 års læring, så vil man ikke være med.
Det fører simpelt hen til en logisk brist i argumentationen, og jeg forstår den ikke.
I KD synes vi, det er et godt forslag.
Det er et sympatisk forslag, så længe det ikke er en vedvarende foranstaltning, for så er jeg enig i, at det er nogle andre ting, vi skal have fat i.
Men som en midlertidig hjælp oven på det, som vi har gennemlevet det sidste år, synes vi, det er et udmærket forslag, og derfor kommer vi til at stemme for det, når der skal stemmes om det.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-05-04:
Tak til hr. Lars Boje Mathiesen for den idé.
Den kan jeg bestemt ikke udelukke.
Man kan sige, at det jo som sagt lugter langt væk af, at man bare ikke vil stemme for, lige meget hvilke argumenter der kommer på banen.
Men lad os tage det i det efterfølgende udvalgsarbejde, for det kan jeg bestemt ikke udelukke.
Carl Valentin (SF), 2021-05-04:
Tak for det.
Jeg er ikke pjattet med den her idé.
Og selv om det er rigtigt, at der er et fagligt efterslæb – det er der så afgjort – som følge af corona, mener jeg ikke, at privat lektiehjælp kan eller skal være løsningen på det problem.
Der er allerede rigeligt med privat lektiehjælp derude, der skævvrider vores uddannelsessystem.
Jeg oplevede det selv, da jeg gik på universitetet, hvor der var rigtig mange af mine kammerater, der fik studiejobs, hvor de var private lektiehjælpere for privilegerede børn og unge.
Og også i forbindelse med vores egne eksamener var det normalt, at dem, der havde råd, købte sig til hjælp, der skulle sikre dem bedre karakterer.
Hvis vi skal sikre bedre lektiehjælp, bør vi som udgangspunkt gøre det inden for rammerne af vores uddannelsessystem, og det synes jeg egentlig også at hr. Dennis Flydtkjær havde nogle ret gode pointer om.
For SF er dette særlig vigtigt, for at man ikke skaber et mere privat uddannelsessystem, hvor den sociale arv og forældrenes pengepung kommer til at betyde endnu mere.
Fradraget vil selvfølgelig gøre det billigere, hvorved lidt flere vil få råd til lektiehjælp, og det kan jo være okay i et lighedsperspektiv, men det vil formentlig stadig væk mest af alt være ressourcestærke familier, som har råd, der vil gøre mest brug af hjælpen.
Og SF kan ikke støtte forslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-05-04:
Nej, men det er måske også at lægge nogle ord i munden på mig, jeg ikke har sagt.
Jeg har jo ikke sagt, at det her er af det onde.
Altså, jeg har jo ikke noget imod, at folk køber lektiehjælp.
Hvis der var en lærer, der ringede til mig og sagde, at min søn eller datter kunne få virkelig meget ud af, at jeg selv prøvede at arbejde med dem, eller at jeg fik naboens datter til at hjælpe med at arbejde med dem, ville jeg da sikkert gøre det, men hvorfor skal det lige være et skattefradrag, der skal motivere det?
Det er mere den anke, jeg har.
Jeg synes, vi har et kompliceret skattesystem i forvejen, og jeg synes ikke, vi skal have alle mulige særfradrag til alverdens ting.
Jeg er med på problemstillingen, men at det lige skal være et skattefradrag i en boligjobordning, der løser problemet, køber jeg altså ikke.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-04:
Men kunne det ikke tænkes, at det er forældrene, der ved bedst?
Måske kan forældrene bedre mærke på deres børn, hvad de har brug for, og måske er der en grund til, at folk allerede i dag tilkøber lektiehjælp.
Malte Larsen (S), 2021-05-04:
Som ordføreren har jeg også haft en fortid i den danske folkeskole.
Som ordføreren har oplevet, har jeg også oplevet forældre, der tilkøber lektiehjælp.
Det har fungeret før.
Det fungerer i fremtiden.
Vi mener bare, at de offentlige midler til opgaven fungerer bedst med puljen på de 390 mio. kr., som gives ud til skolerne og deres vurdering af, hvor effekten vil være bedst.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-04:
Jeg bliver simpelt hen nødt til at anholde argumentationen om, at det er velhavende mennesker, som køber lektiehjælp til.
Nu har jeg arbejdet i den danske folkeskole on and off, siden jeg var 25 år gammel.
Der er masser af eksempler på folk, som har meget, meget lave indkomster, men alligevel vælger at prioritere og give noget ekstra hjælp til deres børn, fordi det er det, de har behov for.
Selv forældre, der har meget lidt, vælger som regel altid at sætte deres børn først, når det kommer til det.
Her er der mulighed for dem, som har lidt under den her coronakrise.
Snoldede, jeg siger snoldede, 15 mio. kr. kan være med til at gøre en forskel, og så sidder Socialdemokratiet og siger: Nej, det er ikke den måde, vi vil bruge pengene på i velfærdssamfundet.
Er det virkelig argumentationen?
Er det virkelig fortællingen derude til borgerne, at her har vi noget, der kan hjælpe også lavindkomstgrupperne, og så siger man bare nej?
Malte Larsen (S), 2021-05-04:
Præcis som jeg svarede før: Det, som har fungeret hidtil, vil også kunne fungere i fremtiden, men de offentlige kroner målrettes anderledes.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-05-04:
Jeg tror også, at 390 mio. kr. er rigtigt.
Mit forslag rammer, og det har jeg jo selv spurgt om ovre i ministeriet, 15 mio. kr.
Hvorfor bliver man ved med at tale om en pulje på knap 400 mio. kr., men man vil ikke prioritere en, kan man kalde det pulje på 15 mio. kr.?
Malte Larsen (S), 2021-05-04:
Som vi foreslår her, er der 390 mio. kr. til rådighed til f.eks. styrkelse af det faglige efterslæb eller trivsel, eller hvad der nu måtte virke bedst i den her sammenhæng, og vi tror på, det er den bedste måde at anvende midler på til opgaven.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-05-04:
Allerede inden corona blev der lavet en undersøgelse i forhold til lektiehjælpsordningen, der jo er i folkeskoleregi, og den viste, at den ikke fungerede optimalt, og at eleverne ikke fik det ud af det, som de skulle.
Så står vi nu 1 år efter corona og ser ind i nogle ret triste, tunge tal på det her trivselsområde, og det faglige efterslæb er enormt.
Hvordan Søren – nu skal jeg passe på ikke at bande; jeg kan også mærke, det her er blevet sent – kan man så bruge det som argument?
Når vi kan se allerede nu, at den lektiehjælp, der er i skolerne, ikke fungerer – det gjorde det heller ikke før corona – og ressourcerne er bare knappe, hvorfor er det så, at det er et argument for ikke at bruge det her?
Malte Larsen (S), 2021-05-04:
Det tror jeg også ministeren var omkring.
Det her vil være en mulighed, som folk bare kan vælge, men jo altså uden skattefradrag.
Der er jo ikke noget, der forhindrer folk i at tilvælge og tilkøbe lektiehjælp, det bliver så bare ikke en offentlig opgave.
Vi tror på, at den målrettede indsats, der kan ydes, når skolerne får lov til at vurdere, hvordan man bedst anvender midler til et fagligt løft og trivsel, er en bedre vej at gå.
Jens Rohde (KD), 2021-05-04:
Der er det jo så, at den enkelte lærer tager fat i forældrene og beder forældrene om at læse nogle lektier og gøre en ekstra indsats osv. dér.
Og det er ikke altid, at der lige er den mulighed, og her vil dette så kunne være en hjælp, ligesom hele boligjobordningen jo er en hjælp til andre ting.
Altså, det er jo jordens største selvmodsigelse, at man synes, at boligjobordningen er en fantastisk idé, men at det her kun er af det onde.
Det forstår jeg ikke – jeg forstår det simpelt hen ikke.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-05-04:
Jo, men jeg taler jo heller ikke imod, at man skal være fleksibel – det tror jeg da helt bestemt også man er på de forskellige skoler.
Jeg tror, vi alle sammen ret tydeligt kan se, at f.eks. folk, der er ordblinde, måske har haft noget sværere ved at følge med i undervisningen end folk, der bogligt er rigtig stærke.
Altså, det er jo ret åbenlyst, at de svage elever nok er blevet endnu svagere, og de stærke elever er måske ikke blevet stærkere, men de har i hvert fald klaret sig bedre.
Og dem kender læreren jo godt og kan lave individuelle løsninger efterfølgende og lave fleksible løsninger for at finde ud af, hvor man skal sætte ind i forhold til de forskellige elever.
Men jeg tror på det lokale demokrati, altså at man lokalt på skolerne kan finde ud af at lave nogle løsninger, som kan dække det her efterslæb ind, også nogle fleksible løsninger for den enkelte elev.
Jens Rohde (KD), 2021-05-04:
Jeg har i hvert fald ikke set nogen finansiering til det.
Kan hr. Dennis Flydtkjær ikke se, at lige netop i den situation, vi står i, er det måske den fleksible løsning, der også vil være den billigste?
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-04:
Jeg synes, det er lidt utroligt at høre, at Socialdemokraterne argumenterer imod at give et fradrag for lektiehjælp her i en tid, hvor der er så mange børn, der virkelig har det svært, på grund af at de har haft en meget ringe skolegang det sidste år, og så bruge argumentationen, at det kun vil gavne rige mennesker.
Jeg var lige inde at kigge på det.
I det første link, der kommer op, når man søger på lektiehjælp, koster lektiehjælp 289 kr. i timen.
Med et fradrag er vi så nede på, at det så koster cirka det halve efter skat.
Er man sådan urimelig rig?
Er man så rig, at Socialdemokraterne ikke vil hjælpe en, hvis man bruger omkring 150 kr. i timen på lektiehjælp til sit barn, fordi man synes, at det er det bedste, man kan gøre med sine penge?
Malte Larsen (S), 2021-05-04:
Tak for den lille forbedring, og det var faktisk noget i den retning, jeg havde en mistanke om at det var.
Men det ændrer stadig væk ikke på, at vi mener, at pengene er bedst anvendt, ved at det er skolerne, der vurderer, hvordan de mange penge, der er afsat, virker over for de enkelte elever.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-04:
Så skal jeg da gerne gennemgå det lidt mere detaljeret.
Om vi lige lander på 150 kr. – det gør vi nok faktisk ikke; det vil jeg så medgive, fordi i boligjobordningen er fradraget mindre end den fulde skatteberegning.
Så det har ordføreren nok faktisk ret i.
Det ændrer ikke på det principielle i mit spørgsmål: Er man så for rig til, at Socialdemokraterne vil være med til at give en håndsrækning, så børn kan få lektiehjælp?
Malte Larsen (S), 2021-05-04:
Nu vil jeg ikke ret gerne måles på den beregning, som ordføreren laver her.
Jeg kan godt være i tvivl om, om det regnestykket er korrekt stillet op.
Jens Rohde (KD), 2021-05-04:
Nå, jamen jeg har vist udtrykt mig lidt skævt så.
Jeg er absolut ikke imod skattelettelser, altså på beskæftigelsesfradraget.
Noget af det vil vi selv.
Når jeg siger det der med at trykke nogen ned, er det i forhold til de fattigdomsydelser, som man gennemfører over for dem, der er på kanten af arbejdsmarkedet, med begrundelsen, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Jeg synes jo, det var lidt sjovere, hvis man kom med det positive og sagde, at vi vil beskatte arbejde væsentlig mindre, og på den måde sagde, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Det var blot det, jeg mente.
Louise Schack Elholm (V), 2021-05-04:
Nu synes jeg ikke, at en skattelettelse for de lavestlønnede er at trykke dem ned.
Jeg synes faktisk, det er at løfte dem op.
Og det er jo, fordi jeg synes, det har så stor en værdi at være en del af det arbejdende fællesskab, og jeg tror ikke, at det lige er noget, Venstre ændrer holdning til, altså at man skal være en del af det arbejdende fællesskab, og at det har en værdi, for vi kan se på mennesker, hvilken betydning det har, at de kommer i arbejde.
Så det er noget, vi stadig vil forfølge i Venstre.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-04:
Så er spørgsmålet så, når man ikke kan sige, at der er rimelighed i, at der er beskatning på den ene, men ikke beskatning på den anden, om ordføreren så erkender, at det er afgifter, der er taget ud af den blå luft, fordi man vælger at give det på en iPhone, men ikke på en iPad.
Malte Larsen (S), 2021-05-04:
Det forsøgte jeg før at svare nej til.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-04:
Der er beskatning på en iPhone, men ikke beskatning på en iPad.
Spørgsmålet er så, om ordføreren kan redegøre for, hvad forskellen er på de to, og om ordføreren synes, der er rimelighed i, at der er beskatning på den ene, men ikke på den anden.
Malte Larsen (S), 2021-05-04:
Nej, for med den argumentation, som jeg anvendte før, synes jeg ikke, det er noget, der er grebet ud af den blå luft, i og med at det er noget, der er set som anvendelse som en substitut i stedet for løn, og som er specielt målrettet den høje indkomstgruppe.
Vi synes, det er helt fair, at man betaler skat af den lønindkomst, man måtte have, og at vi her, hvor det specielt er topskatteydere, der ligesom får stillet det her arbejdsredskab til rådighed til privat anvendelse, så selvfølgelig beskatter det, som vi også lovede før valget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-05-04:
Man det er jo ikke meget anderledes, end hvis du får stillet en iPad eller en computer til rådighed af en arbejdsgiver.
Dem må du godt bruge privat, og du må sågar sidde og se TV 2 play eller Netflix på dem.
Det er noget, der slet ikke har noget med din arbejdsgiver at gøre, men det bliver du jo ikke beskattet af.
Men har du en iPhone, hvor du er tilgængelig for arbejdsgiveren, men som du også kan bruge i din fritid til at se nyheder eller Netflix, eller hvad du vil, så skal du beskattes af det.
Hvorfor er der den her gakkede forskel?
Malte Larsen (S), 2021-05-04:
Jeg er ikke i stand til at redegøre for, hvad der foregik i 2012, men jeg konstaterer jo, at der ikke er tale om beskatning af et arbejdsredskab i nogen sammenhæng.
Der er blevet snakket om en beskatning af den private andel af en arbejdsgiverfinansieret telefon eller internetforbindelse.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-05-04:
Tak for det.
Socialdemokratiets holdning kommer jo ikke som en overraskelse – det er jo en diskussion, vi har haft mange gange før – men der er noget, der undrer mig.
Den daværende socialdemokratiske regering fjernede helt tilbage i 2012 – mener jeg det var – beskatningen af f.eks. computere og iPads, altså noget, som bliver brugt som et arbejdsredskab.
Hvad er forskellen, med hensyn til at man så ikke vil fjerne den på iPhones?
Altså, hvorfor skal en iPad være fritaget for beskatning, mens en iPhone skal være pålagt beskatning?
Er begge to ikke et nyttigt arbejdsredskab, som man specielt her i coronatiden har kunnet se værdien af?
Malte Larsen (S), 2021-05-04:
Som jeg var inde på tidligere, er det, vi har været opmærksomme på her, jo, at halvdelen af topskatteyderne får stillet et redskab til rådighed, som de kan bruge privat, og vi synes, det er rimeligt, at det bliver beskattet, fordi der er rigtig meget indkomst, der bliver kanaliseret den vej i stedet for at blive opgjort som lønindkomst.
Forskellen i forhold til de her teknikaliteter er jeg ikke i stand til at beskrive.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-04:
Det er fair nok, men det er bare, om man har en principiel beslutning om, at man ikke vil bruge det finansielle råderum til skattesænkninger.
Altså, det er jo det, jeg spørger ind til.
Man kan sige, at man hellere vil bruge pengene på noget andet, men hvis man siger det, med henvisning til at man ikke vil bruge det finansielle råderum til det, så undrer jeg mig lidt over principperne i det.
Louise Schack Elholm (V), 2021-05-04:
I Venstre har vi lagt beslag på en hel del af det finansielle råderum til den demografiske udvikling, så vi kan sikre, at danskerne stadig væk får et højt velfærdsniveau, og derfor er det økonomiske råderum ikke lige så stort for Venstre, som det er for Nye Borgerlige, som ikke har de samme ønsker til velfærdsudvikling i Danmark.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-04:
Det er jo fair, at Venstre ikke kan støtte forslaget.
Det, jeg er nysgerrig på, er sådan den principielle holdning fra Venstre, og om man ikke er villig til at støtte forslag, som bliver finansieret ved at henvise til det finansielle råderum.
Er det sådan en principbeslutning, at man ikke vil det, og at man ikke betegner det finansielle råderum som en mulig finansieringskilde?
Det er jeg lidt nysgerrig på hvordan Venstre ser på.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-04:
Hvis man får en mobiltelefon af sin arbejdsgiver til 200 kr. og et telefonabonnement til 10 kr. om måneden – det kan man faktisk få et telefonabonnement til – så bliver man beskattet af 250 kr. om måneden.
Så en ting er, at Socialdemokraterne insisterer på, at vi overhovedet skal have den her skat, men er det virkelig rimeligt, at man skal beskattes af 250 kr. om måneden for at have selv en helt, helt billig telefon, som på ingen måde repræsenterer en værdi på 250 kr.?
Malte Larsen (S), 2021-05-04:
Men det har jo stadig væk ikke noget med arbejdssituationen at gøre; det er jo den private andel, der kommer, når man kommer hjem fra arbejde, der er til beskatning.
Hvis arbejdsgiveren vælger at stille telefon til rådighed, er den jo ikke beskattet.
Det er jo den private andel, der bliver beskattet.
Og igen: Jeg gætter på, at i langt de fleste tilfælde – specielt for dem, der betaler topskat – er det ikke en telefon nede i den prisklasse, som ordføreren her taler om.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-04:
Nu vil jeg ikke beskyldes for at lure nogen, men jeg tror, at det sagtens kan være tilfældet i mere end 1 pct. af tilfældene, og jeg tror netop, når Socialdemokraterne selv påpeger, at det primært er højtlønnede, der får en mobiltelefon af deres arbejdsgiver, at det skyldes, at det er så dyrt, for det kan jo slet ikke betale sig at give en billig telefon til sin medarbejder; og det er der, problemet ligger.
Det er jo derfor, at almindelige socialdemokratiske arbejdere ikke får en mobiltelefon, selv om man i stort set alle jobs i Danmark skal bruge telefon for at kunne udføre sit arbejde.
Malte Larsen (S), 2021-05-04:
Lur mig, om det er tilfældet i mere end maksimalt 1 pct. af de tilfælde, der har været.
Louise Schack Elholm (V), 2021-05-04:
Tak for ordet.
Tak, fordi De Konservative har fremsat det her forslag.
Det er jo meget relevant, for det her er endnu et sted, hvor den her regering har øget skatter og afgifter.
Den har fjernet en aftalt skattelettelse i forhold til arbejdsgiverbetalt telefon og internet, for det havde vi aftalt i den tidligere regering.
Derfor synes vi også, at det er et meget positivt forslag.
Man kan sige, at der i øjeblikket, hvor alle danskere stort set er sendt hjem på hjemmearbejde, jo er en ekstra dimension i det her.
Det er også en dimension, som vi i hvert fald er opmærksomme på, fordi det her med, hvornår de forskellige ting er et personalegode, bliver jo presset i de her tider.
De fleste danskere arbejder hjemmefra, og det har de gjort et år.
Så det er en meget relevant problemstilling.
Når vi desværre ikke kan støtte forslaget, er det, fordi vi ikke har en finansiering, og vi kan ikke love noget, vi ikke kan finansiere, for så holder man ikke det, man lover – og vi går meget op i at holde, hvad vi lover.
Så vi er meget positive over for forslaget, men kan desværre ikke støtte det.
Grundlæggende mener vi, at man jo skal finde en finansiering, som er mere holdbar end bare altid at henvise til det finansielle råderum.
For det kan man gøre rigtig mange gange, men på et eller andet tidspunkt løber man jo tør for penge, og derfor skal man danne sig et samlet overblik over, hvor mange penge man rent faktisk bruger.
Vi har ikke plads på nuværende tidspunkt i vores økonomi til at kunne sætte penge af til det her, men vi synes, det er et positivt forslag, og vi vil gerne se positivt på det en anden gang.
Så det er jo ikke, fordi vi er imod forslaget.
Men vi har ikke pengene, og vi kan ikke foreslå noget, vi ikke kan finansiere, for så kan vi ikke holde, hvad vi lover.
Malte Larsen (S), 2021-05-04:
Mange tak.
Det Konservative Folkeparti ønsker at afskaffe beskatningen på privat rådighed over arbejdsgiverbetalt fri telefon og internet.
Det er jo som sådan ikke noget nyt forslag, for den tidligere borgerlige regering afskaffede netop denne skat.
Før folketingsvalget lagde Socialdemokratiet i sin 2025-plan op til, at skatten i stedet skulle fastholdes og pengene skulle bruges på at styrke velfærden.
Det var jo det, vi gjorde, da vi kom i regering.
Det synes vi i Socialdemokratiet er en retfærdig prioritering, fordi den borgerlige regerings afskaffelse af skatten reelt var en skjult topskattelettelse.
Som skatteministeren nævnte, skønnes halvdelen af alle topskatteydere at have fri telefon, mens det samme kun gælder for 6 pct. af ikketopskatteydere.
Mere velfærd, mindre indkomstforskelle – det mener vi stadig er en retfærdig prioritering.
Derudover har forslagsstillerne ikke anvist konkret finansiering.
Forslagsstillerne peger på arbejdsmarkedsreformer uden at specificere det nærmere.
Hvis forslagsstillerne hermed tænker på, at Konservatives forslag om at afskaffe den ny ret til tidlig pension skal finansiere afskaffelsen af skatten på privat rådighed over arbejdsgiverbetalt telefon, som helt overvejende betales af topskatteydere, er forslaget bare endnu mere skævt.
Derfor kan vi i Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.
Og jeg skal hilse fra Det Radikale Venstre og sige, at de heller ikke støtter forslaget.