runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2021-10-12:
Altså, det må vi jo prøve at komme lidt nærmere.
Men i forhold til moderniseringsdirektivet ligger datoen den 1. januar fast, og så er det de fælles ikrafttrædelsesregler, som gør, at vi lader ting træde i kraft hvert halve år.
Jeg har det også sådan lidt: Hvad er der vundet?
Hvad er det egentlig, der er vundet ved at udskyde en beskyttelse af vores børn og unge ved at skubbe det endnu længere?
Det vil jeg gerne stille som modspørgsmål.
Men det er i hvert fald helt klart, at i forhold til moderniseringsdirektivet er det den 1. januar, der er datoen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-12:
Førte det her så frem til, at det er en beslutning, vi kan træffe her i Folketinget, eller er det noget, der kommer fra EU?
Altså, kan vi selv træffe beslutning om, hvornår vi starter det her?
Simon Kollerup (S), 2021-10-12:
Altså, det sidste vil jeg meget gerne være med til at bore ud skriftligt, for at vi får det rigtige svar.
Men i direktivet er det omsætningen, som indgår, og derfor også det, som vi tager afsæt i her.
Og jeg må altså sige, at jeg simpelt hen også synes, det er det klogeste at gøre her.
Nu bliver der spurgt præcist til, hvor fast direktivet er i forhold til procenter, og hvad der kan skrues på.
Det vil jeg meget gerne have lov til at vende tilbage med skriftligt.
Jeg ved heller ikke, om jeg helt køber det argument, jeg hørte lidt tidligere i debatten, om situationen, hvis der er planlagt store markedsføringskampagner osv.
Dels tror jeg godt, man kan nå at lave det om, dels vil jeg også sige, at så skal man jo stadig væk være inden for rammerne af, hvad der er ordentlig og redelig markedsføring, også over for vores børn og unge.
Vi skærper det bare, i forhold til at man også skal kunne ifalde en høj bøde, hvis man overtræder det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-12:
Jeg har to spørgsmål.
Skal det implementeres fra den 1. januar, eller er det muligt – jeg ved godt, at man har et ønske om det – for den danske nationalforsamling at udskyde det til et senere tidspunkt?
Altså, er det en fast dato, således at det er en beslutning, der bliver truffet her?
Derudover kunne jeg godt tænke mig at komme lidt tættere på det, som min gode kollega fra Kristendemokraterne nævnte.
Er det et krav, at det skal være omsætning, eller kan man gøre noget andet?
Altså, er der et specifikt krav om, at det skal være det, og er den procent så det, man kan skrue på?
Simon Kollerup (S), 2021-10-12:
Det er en del af direktivet, som det ligger nu.
Og i øvrigt må jeg også sige, at jeg synes, at det giver rigtig god mening i de her tilfælde.
Hvis vi vil have bødeniveauer, hvor den præventive effekt for alvor træder i kraft, så er vi også nødt til at turde se på omsætningsniveau.
Jeg synes, det giver god mening her, og så er det i øvrigt også en del af direktivet.
Jens Rohde (KD), 2021-10-12:
Men er det nødvendigt at kigge på omsætningen som størrelse?
Jeg ved, at det er normalt, at vi gør det; det er jo den måde, direktiverne udformes på.
Det er jo ofte den måde, man tilgår det på – stort set.
Når Kommissionen uddeler bøder, kigger den altid på virksomhedernes omsætnings størrelse.
Simon Kollerup (S), 2021-10-12:
Det er heldigvis nemt for mig at bekræfte, for det er fuldstændig rigtigt.
Det kan måske være min anledning til også at svare på noget af det, som hr. Hans Kristian Skibby rejste i en tidligere sammenhæng, om de mindre erhvervsdrivende.
Jeg vil bare sige, at som det fremgår af det lovforslag, vi står med her, sikres proportionaliteten, ved at man lægger vægt på overtrædelsens grovhed og omsætningen hos den erhvervsdrivende og så i øvrigt etablerer otte forskellige omsætningskategorier, mener jeg vi er oppe på – så kan man indplacere sig fornuftigt, i forhold til at vi netop sikrer den proportionalitet, som hr. Jens Rohde viseligt peger på.
Så jeg kan bare bekræfte det, der bliver spurgt om.
Jens Rohde (KD), 2021-10-12:
Det er jo rimelig fast praksis på EU-plan, at man går ind og kigger på omsætningen.
Man kan så have en mening om, hvorvidt det er en lidt tåbelig måde at give bøder på.
Men vil ministeren ikke bare bekræfte, at det, der er lagt op til, jo ikke er, at der altid skal være en 4-procentsårsomsætningsbøde, men at det er loftet?
Altså, det, der er sigtet, er, at bøden under alle omstændigheder altid skal være proportional med overtrædelsen, sådan som vi har almindelig retspraksis for i det her land – lige bortset fra når det handler om udlændinge, hvor der så gælder nogle andre regler og proportionalitet ikke er noget, der interesserer Folketinget.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-10-12:
Nu har jeg selvfølgelig lyttet til, hvad ministeren siger, og jeg tror simpelt hen, at ministeren er helt galt afmarcheret og blander to ting sammen i det her lovforslag.
Det ene er det, der kommer, og som skal implementeres nede fra EU – direktivet – og det andet er selve bødedelen inden for spamdirektivet og alt sådan noget, som vi går og snakker om.
Og de to ting er jo bare noget, som ministeriet har sat sammen i et lovforslag, og er ikke noget, som har så meget med hinanden at gøre.
Er det ikke korrekt forstået?
Eller hvordan skal vi lige forstå det her?
Simon Kollerup (S), 2021-10-12:
Jamen jeg prøver at sige det så tydeligt, jeg kan.
Moderniseringsdirektivet er ret firkantet, og det skal vi have vedtaget den 28. november.
Der er også bøder, og det handler om bøder, når der er en EU-dimension i det.
Så er der nationale bøder, som også er et element af lovforslaget, og jeg ved ikke helt, hvad det egentlig er, Venstre jagter her.
Jeg havde indtryk af, at der, når det handlede om produktsikkerhed, så næsten ingen bagkant var på, hvor ambitiøse man var fra Venstres side, og det var måske det, der spillede over i den ambitiøse tale, som var førsteudkastet fra ordføreren, altså at man også på det her område, når det handlede om vores børn og unges færden på de sociale medier, ville være ambitiøse.
Men nu synes jeg, jeg oplever et Venstre, som er blevet lidt bange for sin egen skygge og ikke rigtig tør være så ambitiøse alligevel, og hvis det er det, der ligger i, at man ikke kan være med på bødeniveauerne, og at man faktisk gerne vil have det hele til at træde i kraft senere, så ville jeg synes, det var synd.
Simon Kollerup (S), 2021-10-12:
Men måske for overskuelighedens og gennemsigtighedens skyld ville det være godt – jeg har i hvert fald noteret det her som et spørgsmål, jeg gerne vil svare på – at få skrevet noget ned til ordføreren, for så tror jeg, vi får en større klarhed i fællesskab over det, og det vil kun være godt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-10-12:
Det må man gerne oversende skriftligt, men jeg synes også godt, at ministeren må sige det her fra Folketingets talerstol.
Hvis det sidste er det, der er det væsentlige for erhvervsministeren, så synes jeg da, at erhvervsministeren sammen med justitsministeren skulle gå ind og kigge på de gebyrer, der er i forhold til Offerfonden, for de folk, der begår grov vold mod andre og betaler en eller anden klatskilling, f.eks. for at have slået andre folk til lirekassemænd.
Men jeg vil gerne stille ministeren et ganske konkret spørgsmål til det her lovforslag i forhold til gentagen, grov, bevidst overtrædelse af lovgivningen på markedsføringsdelen.
Det er jo der, hvor vi taler om den her procentsats på op til 4 pct. af en omsætning.
Jeg er helt med på, at der er lavere procenter på andre dele af det, men derfor må ministeren godt svare på, hvad man så gør i forhold til de her grove overtrædelser.
Altså, hvorfor skal procentsatsen være så høj for nogle, der gør noget for første gang?
Andre steder i lovgivningen har vi jo altid noget, der hedder skærpende omstændigheder, ved gentagelsestilfælde.
Simon Kollerup (S), 2021-10-12:
Jamen det er ikke nogen anklage.
Det er faktisk bare en stille og rolig konstatering af, hvordan jeg oplever Venstres holdning til – synes jeg – to sammenlignelige tilgange til forbrugerbeskyttelse.
Og nu handler det om beskyttelse af børn og unge i forhold til sociale medier – det, man møder af reklamer, og det, man møder af markedsføring på de sociale medier – og der skal vi da kunne have et højt ambitionsniveau sammen.
Og jeg er bare nødt til at sige – for vi skal også kunne være ærlige over for hinanden i det her Folketing – at de bødeniveauer, vi har i dag, virker ikke præventivt, og derfor skal vi også turde at tage skridtet derhen, hvor det skal virke præventivt.
Ellers får vi ikke den beskyttelse af vores børn og unge, som vi ønsker, og jeg håber, at vi i udvalgsarbejdet kan komme tættere på en fælles forståelse af det.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-10-12:
Og jeg synes måske, det er lidt underligt, at ministeren kommer med en anklage oppe fra talerstolen, bare fordi vi ligesom præciserer, at der er flere forskellige ting i det her lovforslag, og at ministeren muligvis har blandet det hele lidt sammen.
Og det er også okay – vi er i starten af året – men de her bødeniveauer er bare rigtig, rigtig høje.
Kan ministeren ikke fortælle om, hvordan man gør det i dag, og hvordan man gør det fremadrettet?
Jeg kan se, at min taletid er gået, så ministeren kan selv fortælle om forskellen mellem det, der bliver foreslået, i forhold til det, der hedder B-delen af det.
Simon Kollerup (S), 2021-10-12:
Jeg har to ting – og nu tror jeg, vi holder Offerfonden ude af det bare for en kort bemærknings skyld.
Det, som ligger i det her lovforslag, er jo en reaktion på, at vi i dag ikke er i stand til som samfund at beskytte vores børn og unge mennesker tilstrækkelig godt.
Det gør indtryk på mig, når jeg hører Forbrugerombudsmanden sige, at de bødeniveauer, vi har i dag, ikke er høje nok.
De virker ikke præventivt, vi får ikke den effekt, vi gerne vil have, og derfor skal vi op på de niveauer, som er foreslået her.
Så er der et andet element, som ligger ved siden af det, og jeg tror også, det var det, hr. Hans Kristian Skibby tog fat i undervejs i sin ordførertale, nemlig det, som der også er nogle af interessenterne der har peget på, i forhold til om der er noget uproportionelt i den måde, man udmåler de her konkrete bøder på.
Der er det, jeg siger, at der er gennemført en justering af loven, efter den har været i høring, og det tror jeg ville være rigtig godt at jeg fik sendt over og præciseret.
Det betyder bl.a., at når man udmåler bøder i den her type af sager, skal der lægges vægt på overtrædelsens varighed, og om det er et førstegangstilfælde; selvfølgelig skal der det, og det giver god mening.
Men det vil jeg meget gerne præcisere på skrift, sådan at det også er noget, man kan være tryg ved, også hos DF, hvis der er et ønske om det.
Rosa Lund (EL), 2021-10-12:
Jeg synes, jeg er mere heldig med udlændingeminister i dag, end jeg plejer at være, så jeg drister mig lige til at stille et spørgsmål til: Hvad med dem, som har fået humanitært ophold, altså dem, som er blevet evakueret fra Afghanistan humanitært, og som derfor ikke falder ind under den her særlov?
Eller vil ministeren også på en eller anden måde få dem ind i den her særlov?
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-12:
Jamen jeg kan måske endda være helt præcis og sige, at i formiddags fik jeg oplyst, at 136 af de mennesker, der er evakueret, allerede har søgt asyl.
Halvdelen af dem, der er evakueret, er børn – sådan i grove tal – halvdelen er voksne, og der er også nogle, som ikke burde være blevet evakueret, men det er trods alt en forholdsvis lille gruppe.
Udlændingemyndighederne begynder allerede om kort tid på en informationsindsats, hvor de evakuerede oplyses om, at de kan søge det her opholdsgrundlag, men det er klart, at Udlændingestyrelsen jo ikke kan meddele tilladelse eller give afslag, før Folketinget har tredjebehandlet lovforslaget.
Og som jeg også nævnte lidt tidligere, er det vores ambition, at de første vil kunne begynde at blive sendt ud til danske kommuner til januar.
Ja, det betyder ikke, at alle vil komme ud til januar, det kan jeg allerede nu garantere at de ikke vil, men vores ambition er, at de første kommer ud til januar, og at man nogle få måneder derefter gerne skulle være kommet hele bunken igennem.
Rosa Lund (EL), 2021-10-12:
Tak for det.
Det er tydeligvis nødvendigt at få bekræftet, så kan jeg gemme det spørgsmål.
Så vil jeg gerne spørge ministeren, hvad man har tænkt sig at gøre for at sikre, at der er de tilstrækkelige ressourcer, at der er det tilstrækkelige antal sagsbehandlere til at lave en hurtig sagsbehandling af de her sager og af de sager, som kommer for Flygtningenævnet, som følge af at mange flere afghanere vil søge asyl.
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-12:
Jeg tror, at Dansk Folkepartis spørger skal passe lidt på med at konkludere for hurtigt, hvad danskerne ønsker.
Jeg har det i hvert fald selv sådan, at jeg ønsker at begrænse tilstrømningen til Danmark af asylansøgere fra landene i og omkring Mellemøsten, men jeg synes faktisk, at når det handler om de mennesker, der har hjulpet danske soldater, internationale organisationer som NATO og EU eller vores danske ambassade, så skal vi politisk gøre, hvad vi kan for at få dem evakueret.
Derfor synes jeg, at det, der står i det her lovforslag, er rigtigt, og jeg tror også, at ret mange danskere ville erklære sig enige med mig i det.
Hvis vi var et af de få lande i Europa, der ikke havde evakueret folk, så tror jeg, at det ville have været svært at være Danmark på den udenrigspolitiske scene fremover.
Marie Krarup (DF), 2021-10-12:
Jamen altså, min forventning er jo også, at det her lige præcis er en åbning for asylindvandring fra Afghanistan, og det kan man jo ikke være bekendt over for den danske befolkning.
Det er ikke det, den danske befolkning ønsker; det er heller ikke det, ministeren er gået til valg på; det er heller ikke det, nogen af de partier, der skriver under på aftalen, har sagt de ville gøre.
Og der er, som ministeren også siger, ikke nogen moralsk forpligtelse.
Jamen tillykke.
Jeg synes, det er sørgeligt.
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-12:
Jeg tror, jeg vil starte med at sige, at jeg ikke synes, der er nogen moralsk forpligtelse.
Jeg synes virkelig, man skal passe på med at blande moral ind i det, vi foretager os her i lokalet.
Men jeg synes, at vi har en politisk forpligtelse – og det er jo så trods alt det, vi beskæftiger os med her i Folketingssalen – fordi de har hjulpet danske styrker og den danske ambassade.
Norge har evakueret omkring 1.100, Sverige har evakueret omkring 1.100, Tyskland har evakueret godt 5.000, og Danmark har evakueret knap 1.000.
Altså, det er jo ikke sådan, at vi stikker helt ud.
Det er jo noget, rigtig, rigtig mange lande, som har været i Afghanistan, har gjort.
Jeg har simpelt hen intet grundlag for at vurdere, hvor mange af dem der vil være i Danmark om 10 år.
Det aner jeg simpelt hen ingenting om.
Der er vel, hvis man kigger sig over skulderen, efter vedtagelsen af det, der er blevet kaldt § 7, stk. 3 og efterfølgende paradigmeskiftet, særlig blandt somaliere og syrere flere, der er blevet hjemsendt, men det er stadig væk mindretallet af dem, der er kommet hertil.
Det er jo svært at vurdere, om Flygtningenævnet kommer til at opretholde deres beslutning om at berostille afgørelser i asylsager for ansøgere fra Afghanistan, så allerede der er vi jo lidt på gyngende grund.
Men det er under visse betingelser, som jeg ikke kan på fingrene her.
Så jeg vil nok opfordre spørgeren til at stille et skriftligt spørgsmål, og så vil jeg prøve at gøre det lidt mere tydeligt, under hvilke betingelser det gælder.
Kathrine Olldag (RV), 2021-10-12:
Jeg er optaget af spørgsmålet om den hverdag, som de afghanske evakuerede står over for.
Jeg kunne godt tænke mig, at vi lige prøvede at italesætte det forhold
, at når særloven ophører og solnedgangsklausulen sætter ind, og hvis asylbehandlingerne stadig væk er sat i bero, så burde ansøgerne ifølge den logik, som ministeren gav udtryk for før, jo sådan set sidde på et asylcenter.
Det her eksempel går på, at de f.eks. søger begge ordninger, for jeg kan forestille mig, at næsten alle vil søge begge ordninger.
Jeg håber, at ministeren er med på spørgsmålet.
Kan vi i loven på en eller anden måde få lagt noget ind, der gør, at familierne kan fortsætte deres hverdag, uagtet om deres asylbehandling er sat i bero eller ej?
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-12:
Altså, uanset om de har boet i områder, hvor det har været regeringskontrollerede styrker eller Taleban, der har haft kontrollen, så kan vi ikke stå her nu i dag og konstatere, at så har de nok ikke haft noget behov for beskyttelse, for det kræver en individuel vurdering hver eneste gang.
Jeg vil også godt understrege, at de her mennesker godt kan søge asyl i dag eller i går.
De kan sagtens søge asyl, selv om de også får det her opholdsgrundlag.
Det her lovforslag gør bare, at de får et opholdsgrundlag, og at vi forhåbentlig allerede fra januar måned kan få de første ud i de danske kommuner.
De får en arbejdstilladelse, de kan blive en del af det danske samfund, og parallelt med det kan der godt foregå en asylbehandling.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-12:
Men hvis man anerkender, at der sandsynligvis er folk, som kommer fra et sted, hvor Taleban allerede havde magten, så må man sige, at de nok ikke var i umiddelbar fare.
Så er spørgsmålet også: Hvorfor skal de mennesker vente 2 år, inden de skal begynde på en asylproces?
Hvorfor går man ikke i gang med asylprocessen med det samme?
Hvorfor giver man et fripas, hvor man skal betale menneskers ophold i Danmark, som potentielt ikke har ret til ophold i Danmark?
Hvorfor går man ikke i gang med at asylbehandle de her mennesker med det samme, når man nu ikke har lavet den screening, som ministeren siger man ikke har lavet?
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-12:
Så det ville overraske mig meget, hvis der ud af en samling på mange hundrede afghanere ikke skulle være en eneste, der havde boet i et område, hvor Taleban havde kontrol.
Det kan jeg ikke sige med sikkerhed, men det ville bare overraske mig meget.
Derfor vil jeg også godt understrege, at der ikke er foretaget en asylretlig vurdering af de mennesker, der er blevet evakueret, før de kom om bord på flyet.
Altså, vi ved ikke, om de i en dansk udlændingeretlig sammenhæng faktisk har behov for beskyttelse.
Det vil vi først finde ud af, hvis de søger asyl, og der går en helt almindelig gængs asylprocedure i gang.
Det her lovforslag vil give folk en opholdstilladelse, uden at der er foregået en asylretlig vurdering.
I forbindelse med det her lovforslag vil man ikke interessere sig for, om de kommer fra den ene eller den anden provins.
Marie Krarup (DF), 2021-10-12:
I 2007 var Dansk Folkeparti med til at indgå en aftale om irakiske tolke, men det var en aftale, der omfattede under 200 personer inklusive familier.
Jeg tror ikke, at Dansk Folkeparti ville have støttet den aftale i dag – eller det er jeg ret sikker på at vi ikke ville have gjort – bl.a. på baggrund af forholdsvis dårlige erfaringer.
Det er jo ikke en forpligtelse at tage folk til Danmark fra et land, selv om der er dårlige forhold der.
Men det, som jeg vil spørge udlændingeministeren om, er: Hvor stor er sandsynligheden for, at de personer, som den her særlov nu giver et 2-årigt midlertidigt ophold til, er i Danmark om 10 år eller om 15 år?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-12:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt til, om ministeren er bekendt med, at nogle af de mennesker, som er kommet hertil, kommer fra områder, hvor Taleban allerede havde overtaget magten.
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-12:
Jamen særloven er egentlig for flere forskellige grupper.
Der er dem, vi kalder hovedpersoner, og det er dem, der f.eks. har været tolke eller arbejdet på ambassaden.
Så er der familiemedlemmer til hovedpersonen, de kan også godt få opholdstilladelse efter særloven.
Så er der nogle, der ikke er hovedpersoner og heller ikke er familiemedlemmer til hovedpersonen, men alligevel af uransagelige årsager er kommet om bord på flyet.
Det var det, jeg sagde.
Det er ikke så mange, men der er nogle, og til dem må man jo sige, at de godt kan søge det her opholdsgrundlag, men at de ikke kan få det, og at de må, hvis de har lyst, se, om de kan søge et andet opholdsgrundlag i Danmark.
Men punkt 1 er det ikke sikkert, de kan få det, og punkt 2 vil det, selv om de får det, selvfølgelig også være et midlertidigt opholdsgrund, som vil skulle fornyes løbende.
Og lige nu træffer myndighederne som sagt ikke afgørelser omkring asyl, så vi kan heller ikke stille dem noget i udsigt om, hvornår den afgørelse vil kunne træffes.
Men selv om det var en kaotisk situation i Kabul, vil jeg dog sige, at det altså er et ret lille mindretal af dem, der var om bord på flyene, som vi ikke ønskede skulle være om bord på flyene, trods alt.
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-12:
Tak for det.
Jeg vil godt starte med at sige tak for den gode behandling af lovforslaget om en særlig adgang til Rigsarkivet for ansøgere til tidlig pension.
Vi er i regeringen stolte over, at det er lykkedes at få indført sådan en ret til tidlig pension, og vi er glade for, at de første borgere, der har slidt igennem et langt arbejdsliv, allerede den 1. januar 2022 kan gå på tidlig pension.
Det har vi ventet på længe.
Men det er faktisk også gået stærkt, for helt præcist er det i dag 1 år og 2 dage siden, vi fra regeringens side sammen med Dansk Folkeparti, SF og Enhedslisten indgik en aftale om ret til tidlig pension.
Jeg vil godt kvittere for det gode samarbejde, vi har haft i den forbindelse, og glæden over, at vi er kommet så langt, deler jeg med jer.
Det har været vigtigt for regeringen, at der med tidlig pension er tale om en ret – en ret, som folk kan stole på de har.
Det synes jeg vi er lykkedes ret godt med.
Hvis vi alene fokuserer på de ansøgere, der kan overgå til tidlig pension i 2022, kan vi se, at hele 73 pct. har fået tildelt den maksimale ret til tidlig pension.
Med lovforslaget vil vi særlig hjælpe netop de ansøgere, som har mulighed for at overgå til tidlig pension i 2022, men som lige nu mangler konkret dokumentation om deres tilknytning til arbejdsmarkedet.
Ret til tidlig pension baserer sig på objektive kriterier i form af antallet af år på arbejdsmarkedet.
Ordningen er konstrueret, så beregningen af anciennitet i videst muligt omfang er baseret på konstaterbare data fra offentlige registre.
Men ikke alle oplysninger er tilgængelige i registeret tilbage i tid.
Nogle ansøgere mangler lige den sidste anciennitet for at kunne overgå til tidlig pension, mens andre mangler mere.
Borgeren kan derfor i nogle situationer få behov for at indsende supplerende dokumentation til en ansøgning om tidlig pension.
Jeg er derfor rigtig glad for, at vi med lovforslaget giver mulighed for en særlig adgang til Rigsarkivet, hvis borgeren mangler dokumentation til en ansøgning om tidlig pension.
Jeg ser frem til udvalgets gode behandling af lovforslaget, og jeg vil også godt sige her, at jeg er glad for, at vi, uanset om man repræsenterer et parti, der har bakket op om det oprindelige lovforslag om tidlig pension eller ej, så kan være enige om, at når der nu er etableret sådan en rettighed, skal borgeren selvfølgelig også have mulighed for at kunne indhente den dokumentation, der er behov for.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-12:
Det var også en af grundene til, at vi i Nye Borgerlige ikke kunne støtte det, fordi det reelt set ikke løste det problem, som der reelt set var derude.
Nu handler det så om, at man skal have adgang til at finde ud af, hvem det er, der kan komme på Arnepension, og hvordan de kan komme det, og det kan vi selvfølgelig godt støtte, for nu ligger lovgivningen der, og så skal det selvfølgelig være sådan, at borgerne reelt set kan få det, som Folketinget har besluttet, selv om vi ikke var enige i måden, det blev gjort på.