runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-04:
Det er flotte ord, når man siger det der med, at det er et spørgsmål om balancer, og at vi er imod balancer i Danmarksdemokraterne, når man lige de facto har lukket jomfrufiskeriet på Læsø, hvor der er masser af jomfruhummer – meget belejligt for Socialdemokraterne, der er fuldstændig ligeglade med, at de dybest set de facto lukker det ned.
Det er superfint.
Men ordføreren bliver altså også bare nødt til at høre efter, hvad der bliver sagt fra Danmarksdemokraternes side.
Vi siger ikke, at der skal overfiskes ål i Danmark.
Vi beder bare om, at Peter ikke behøver at fiske på sin fars licens.
Så hvorfor er det, at Peter skal fiske på sin fars licens?
Hvorfor kan man ikke bare flytte det?
For det, jeg hører Socialdemokraterne sige, er: Vi snakker jer efter munden, og så lukker vi jer, ligesom vi gjorde med jomfruhummerfiskeriet.
Kris Jensen Skriver (S), 2025-02-04:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo sådan, som jeg også indledte med i min tale, at som socialdemokrat handler det om at finde balancerne.
Derfor siger jeg, som jeg gør i min tale, og derfor handler det også om, når vi snakker generelt om fiskeriet, at finde den balance, så vi også fremover kan have et fiskeri i Danmark, også i forhold til ål.
For hvis vi ikke sikrer, at den bestand er der, vil det her fiskeri altså stoppe på et tidspunkt.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-04:
Jeg bliver lidt trist på ålefiskernes vegne med det i mente, der kom i går fra regeringens side, hvor man dybest set lukkede Læsø for jomfruhummerfiskeri, og når man så hører det her med, at Danmarksdemokraterne lige skal huske, at det godt kan være, at der er masser af ål her, men at hvis det er skidt for branchen og alle mulige andre, bliver det jo sådan, at danskere ikke kan få lov at fange ål.
Men alligevel kommer man med det her lirumlarum om, at vi også skal kunne fiske ål i fremtiden, og at det skal danske ålefiskere kunne se at de kan fremover.
Det, som forslaget går på, er dybest set, om ikke det i forhold til de fiskere, der fisker ål i dag, og som ikke har kunnet lave generationsskifte siden 2009, gav god mening, at du skrev Peter i stedet for Hans på den rettighed.
Og så bliver jeg nemlig bekymret, for det, som regeringen har vist i forhold til fiskeriet, er, at de jo er villige til at slå det hele ihjel, bare i skiver.
Vil ordføreren lige forklare mig én ting: Hvordan kan man være imod, at den, der fisker, er den, der har licensen, i stedet for at far skal have licensen for den, der fisker?
Hvad er logikken i det?
Henrik Frandsen (M), 2025-02-04:
Nej, det kan jeg så ikke lige svare helt konkret på.
Da ville nok kræve, at jeg lige havde sat mig ned og kigget nogle statistikker igennem.
Kris Jensen Skriver (S), 2025-02-04:
Tak for det.
Det er korrekt, at det i dag kun er nogle steder i Danmark, vi monitorerer, og ikke alle steder, som ordføreren også refererede til.
Det, jeg tror der er vigtigt for, at den unge fisker kan fortsætte med det her erhverv, også om mange år, er netop, at vi kigger på det her i sin helhed.
Derfor handlede min tale også om de balancer, der skal være i det.
For hvis vi ser på tingene i en helhed og får lavet en helhedsplan for ålefiskeriet, kan vi netop være med til at sikre, at bestanden og erhvervet kan gå hånd i hånd, også i fremtiden.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-04:
Tak for det.
Jeg har egentlig to spørgsmål, som jeg meget gerne vil have lov at stille her.
Det ene er, om ordføreren mener, at vi får et retvisende billede af, hvor mange ål der er i de danske farvande, hvis ikke vi måler både ferskvand og saltvand, og hvis ikke vi monitorerer begge steder.
For det er sådan, det er i dag.
Vi monitorerer ikke begge steder.
DTU Aqua og ICES siger: Det er for dyrt, det kan man ikke, det er helt galt.
Men der er andre, der godt kan finde ud af det.
Så vi får jo ikke det retvisende tal her.
De mængder af ål, der bliver landet i dag, er stigende, men de ikke er i nærheden af at lande det, de egentlig må.
Så tænker ordføreren ikke godt, at der kunne være plads til, at vi siger, at der er mulighed for, at den unge fisker, der allerede i dag er ham, der fisker, gør det på sin egen licens i stedet for at gøre det på sin fars licens?
Kris Jensen Skriver (S), 2025-02-04:
Tak for det, og tak til Danmarksdemokraterne for at rejse den her debat.
Det, vi diskuterer i dag, er fremtidens ålefiskeri i Danmark.
Det er nok ikke et emne, der har været omtalt så meget fra talerstolen, men det er rigtig godt at få fokus på det i dag.
For mig og for os i Socialdemokratiet er balancerne vigtige.
Det gælder også i den her debat.
På den ene side er der et erhverv, og på den anden side har vi et vigtigt hensyn til bestanden, og i virkeligheden skal de her ting jo gå hånd i hånd.
Hvis vi ikke også er opmærksomme på den del, der hedder bestanden, så risikerer vi, at der på et eller andet tidspunkt ikke er ålefiskeri i Danmark.
For at sikre, at vi har hånd i hanke med bestanden, og hvem der foretager ålefiskeri i Danmark, har vi i dag nogle licenser, og siden 2009 har det ikke været muligt at lave generationsskifte.
Baggrunden for det er netop, at bestanden er presset, også på europæisk niveau.
Det er stadig tilfældet i dag, og det skal vi være meget opmærksomme på, for vi ønsker i Socialdemokratiet, at der også i fremtiden er ål at fiske efter i Danmark.
På den måde kan vi få taget hensyn til de balancer, der er, og se tingene i deres helhed.
Hvis vi kun fokuserer på generationsskiftet, som forslaget her handler om, risikerer vi, at vi ikke tager det andet hensyn til bestanden med.
I sidste ende vil det heller ikke gavne erhvervet.
Jeg forstår sådan set godt den utålmodighed, der er derude, også med tanke på det historiske oprids, som ordføreren kom med i sin motivering, fordi man oplever, at der også bliver landet mange ål i de her år.
Derfor vil man gerne kunne fortsætte med det, også når en fisker f.eks. på grund af alder må forlade erhvervet.
Ligeledes forstår jeg godt, at man gerne vil se, at et erhverv, som man er stolt af, kan fortsætte.
Når det er sagt, er vi, som jeg sagde i min indledning, nødt til at have de rette balancer på plads her, når vi tager ansvar for ålefiskeriet i Danmark.
Det ansvar mener jeg at vi bedst tager ved at se ålefiskeriet i sin helhed for på den måde at sikre et bæredygtigt ålefiskeri i vores land, så vi også kan stå og snakke om den her historie om mange, mange år.
Det vil i sidste ende være til fordel for erhvervet og for bestanden, og jeg håber, at Folketingets partier vil gå konstruktivt ind i arbejdet med at udarbejde en helhedsplan, der netop vil sikre de balancer.
Det har jeg og mit parti i hvert fald tænkt os at gøre.
På den baggrund kan jeg meddele, at Socialdemokratiet ikke bakker op om beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Jacob Jensen (V), 2025-02-04:
Jeg kan i hvert fald referere til det samlede fiskeriudspil, vi kom med i går, hvor der ligger hele to konkrete forslag, som der skal arbejdes videre med i forhold til de forhandlinger, som målretter sig ålen.
Det siger jeg også, ud fra den betragtning af at ålefiskeriet økonomisk set måske fylder lidt, og derfor vil to direkte forslag mod et så lille fiskeri måske være uforholdsmæssigt mange.
Men det siger jo noget om, hvor vigtigt det er.
Det synes jeg, og det hører jeg også at Danmarksdemokraterne selv siger.
Det er kulturelt og historisk set et vigtigt fiskeri, som jeg synes også fortjener at have nogle gode og langsigtede rammebetingelser at arbejde ud fra, men således at der også er noget at fiske efter, og det er jo også en del af det her, at vi beskytter ålebestanden, også fremadrettet.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-04:
Alt, hvad der kommer ind af meldinger, tyder på, at ålebestanden er i markant fremgang lige nu, hvis bare man gider lidt lytte til dem, der rent faktisk er derude, og ikke kun kigger på en anbefaling.
Alle dem, der arbejder med det, siger, at der er markant fremgang.
Spørgsmålet går på, at man siger, at vi ikke kan beregne mængden af ål, vi må fange, og licenser ud fra landingstal inden for ålefiskeriet.
Er det så ikke mystisk, at man har den holdning, når man inden for stenfiskeriet godt kan sige, hvad man må, ud fra landingstallene?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-04:
Tak for det.
Hvis man skal anerkende ordføreren, kan man om selve forslaget sige, at jeg ikke hører nogen i Folketingssalen være imod, at resistens over for antibiotika er problematisk, stærkt problematisk.
Selvfølgelig er det det.
Jeg synes så også, det er en tilståelsessag, når ordføreren så bliver nødt til at sige, at vi godt nok har fået nogle tal i dag, der viser, at der i økologisk landbrug dør flere smågrise, og så slår man det hen med, at det er gamle tal.
Nu har ordføreren brugt hele sin tale på at fortælle, at det konventionelle grisebrug er skidt, men hvis vi skulle producere lige så mange grise økologisk i Danmark, som vi gør konventionelt, er virkeligheden jo så også, at så ville der dø endnu flere smågrise.
Ordføreren siger det selv i talen, så er det ikke bare en tilståelsessag?
Det her går ikke så meget ud på det, man skriver på tavlen.
Det går ud på, at man ikke kan lide konventionelt svinebrug, og det er fair nok, men så er virkeligheden jo bare, at så vil der dø endnu flere smågrise, som ordføreren selv siger det.
Jeg har hørt den her tale før, og at vi skulle have nogle nye tal.
Nu går vi ud fra de tal, ordføreren selv sagde her.
Er virkeligheden ikke, at hvis man skal producere samme mængde grise og det er økologisk, så vil vi have flere smågrise, som dør?
Er det ikke bare fakta?
Kris Jensen Skriver (S), 2025-02-04:
Tak for det.
Jeg tror, at når vi kigger på bestanden – og det er jo korrekt med de landingstal, som ordføreren refererer til – skal man også kigge på, hvordan det er på europæisk niveau, hvor vi får nogle anbefalinger fra, for hvis vi ikke får den del med, risikerer vi også, at der ikke vil være ål i Danmark i fremtiden.
Tingene hænger jo også sammen her.
Peter Kofod (DF), 2025-02-04:
Ja, det er ordføreren enig i.
Ordføreren er bare ikke enig i, at det er i Danmark, vi har de største problemer med det.
Hvis man går videre ad den her vej i et omfang, hvor man skubber dansk svineproduktion ud af Danmark, så gør vi det her problem større globalt.
Jo større en del af produktionen af svinekød, man skubber fra Danmark til andre EU-lande – minus Norge og Sverige, men det er så en helt anden produktionsform; det er noget andet; det er en anden mængde – jo mere vil situationen så være den, at man vil gøre lige præcis det problem større, som hr. Søren Egge Rasmussen mener er forfærdeligt.
For hvis man producerer noget dårligere svinekød, hvor der er brugt mere antibiotika, vil risikoen for resistens i menneskeheden være højere.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-04:
Tak for den relativt pæne modtagelse af vores forslag.
For hvis økologerne bare bruger det avlsmateriale, som bliver til alt for mange smågrise, så er det ikke egnet til de produktionsvilkår, der er i økologien.
Der er det en fordel, at man har en gris, der får nogle færre grise, nogle langt mindre kuld, og så har de en større mulighed for at overleve.
Så jeg synes, vi i udvalgsbehandlingen skal have de opdaterede tal for den økologiske griseproduktion, så vi kan få fakta på bordet.
Det er jo sådan set hele debatten, der vender tilbage til, at man bare sammenligner Danmark med andre steder, men vi står altså over for, at antibiotikaresistens er noget, som man på verdensplan kigger ind i og tror er noget, der bliver et voksende problem.
Og derfor har det jo betydning, hvordan vi behandler vores husdyr.
Er ordføreren enig i det?
Per Larsen (KF), 2025-02-04:
Jamen der er jo mange måder at holde grise på.
Nogle holder dem økologisk, og nogle holder dem konventionelt.
Og jeg må bare sige, at når man slår op, ser det ikke ud, som om økologerne har større held med at få grisene til at overleve i forhold til de konventionelle.
Og det synes jeg også man er nødt til at have med i regnestykket, altså at der rent faktisk dør forholdsvis mange af de økologiske grise, inden de bliver 7 uger.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-04:
Altså, hvorfor ikke bevæge sig ind i noget, som er et fremskridt?
Det ville det jo være, hvis man f.eks. sagde, at fravænning tidligst må ske ved den fjerde uge, og man skelede til, hvad der sker i Sverige.
Og så kunne man tage et skridt ad gangen.
Jeg er godt klar over, at vores forslag er vidtgående.
Sådan er det jo nogle gange, når man er utålmodig og har vidtgående politik.
Kan ordføreren ikke se, at der kunne være nogle store dyrevelfærdsmæssige fordele ved at have en senere fravænning?
Jamen ville det så ikke være enklere bare at lade soen beholde sine smågrise en uge længere, end der er normen?
Altså, i stedet for at have alt det bøvl med at fodre med mælk, kunne man jo bare lade soen klare det.
Per Larsen (KF), 2025-02-04:
Der er ingen tvivl om, at når man laver den der tidlige fravænning, skal man selvfølgelig sikre, at dyrene trives og har det godt.
Og jeg husker fra min tid i foderstofindustrien, at når man kom ud til de soholdere, som producerede smågrise, var der også rigtig mange af dem, der bl.a. tilbød grisene mælk, når de fravænnede dem, så de kunne blive ved med at få noget af den der gode mælkeprotein og dermed have en god mave, hvis man kan sige det sådan.
Det er jo en af de ting, som man gør, hvis man vil fravænne tidligt, altså sikre, at deres maver bliver ved med at være på et fornuftigt niveau, så de ikke får diarré.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-04:
Nu sagde ordføreren, at jeg skyder på fødevareindustrien.
Det tror jeg nu aldrig jeg har gjort.
Og jeg synes egentlig, mit fokus har været på primærproduktionen og en kritik af, hvad der foregår ude i staldene, frem for hvad der foregår i fødevareindustrien.
Så det synes jeg er en forkert kritik.
Nu har ordføreren lagt vægt på, at der ikke er så meget at komme efter, hvis man bare skal måle os i forhold til andre EU-lande.
Men man kunne jo også måle det op i forhold til dyrevelfærd, og jeg tror altså, at der ville være et plus dyrevelfærdsmæssigt, hvis man havde en senere fravænning.
Det er sådan set det, der er årsagen til, at vi har fremsat vores forslag.
Og så har vi kigget på, hvad det kunne have af konsekvenser med hensyn til anvendelsen af antibiotika, og ud fra nogle tal fra Sverige ser det ud til, at man kan komme frem til noget, hvor man bruger en mindre mængde antibiotika, end man gør i Danmark i øjeblikket.
Så det er derfor, vi har fremsat det her beslutningsforslag, hvor vi både kigger på dyrevelfærd og på folkesundhed.
Kan ordføreren ikke se, at det kunne have nogle plusser dyrevelfærdsmæssigt at lave en senere fravænning af smågrisene?
Henrik Frandsen (M), 2025-02-04:
Det er nok et sted mellem et og ti, og mere fornemmelse har jeg ikke for det tal.
Så der fangede fru Helene Brydensholt mig på et ben, jeg ikke lige havde vist jeg skulle stå på.
En anden gang skal jeg nok undersøge den slags ting også.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-02-04:
Har ordføreren en fornemmelse af, om det er 1 eller 2 eller 10 eller 20 andre lande i EU?
Per Larsen (KF), 2025-02-04:
Tak for det, formand.
Men jeg synes også, der er en tendens til, at ordføreren ofte skyder på Danmarks fødevareindustri, hvad enten det er landbrug eller fiskeri, mejerier, slagterier eller andre producenter, der sammen med følgeindustri jo beskæftiger i hundredtusindvis af medarbejdere.
Når det er sagt, skal vi selvfølgelig behandle dyrene ordentligt og samvittighedsfuldt, og det har vi jo bl.a. også lavet en aftale om for ikke så lang tid siden, hvor vi jo vedtog 31 initiativer, som skal være med til at forbedre dyrevelfærden ude omkring.
Det er gode initiativer, som vi også kommer til at høste frugterne af; det er jeg ret overbevist om.
Ud over at være fødevareordfører er jeg også, som ordføreren bemærkede, sundhedsordfører, og derfor er jeg selvfølgelig også meget opmærksom på risikoen for at udvikle antibiotikaresistens, for det er bestemt uhensigtsmæssigt.
Vi skal selvfølgelig have øje for udviklingen i brugen af antibiotika, og dertil har vi DANMAP.
DANMAP er det danske program for overvågning af antibiotikaforbrug og -resistens i bakterier fra fødevarer, dyr og mennesker.
DANMAP har overvåget antibiotikaforbruget hos mennesker og dyr og antibiotikaresistens i bakterier fra dyr, mennesker og fødevarer i Danmark siden 1995.
De skriver i deres seneste rapport, som jeg har kunnet finde i hvert fald, og den er den 3. oktober 2024, at Danmark har lavere forekomst af antibiotikaresistens end EU.
Jeg citerer: »På trods af øget antibiotikaresistens fra danske fødevareproducerende dyr ligger Danmark lavere, hvis man sammenligner med de fleste andre EU-lande.«
Jeg kan så ikke lige nøjagtig gøre rede for, hvad det er for nogle andre EU-lande, men der står i hvert fald »de fleste andre EU-lande«.
Især påvises resistens over for kritisk vigtige antibiotika enten sjældent eller slet ikke.
Resistens over for tredjegenerations Cefalosporin i E.coli fra dansk kvæg og grise er faktisk faldet i 2023.
Jeg kan så læse mig frem til, at det produkt var noget, der kunne bruges til at bekæmpe Klamydia med, og at det var resistent over for et eller andet carbapener-produkt, som ikke påvises.
Begge antibiotikaklasser er kritisk vigtige i behandling af mennesker.
Ministeren har jo også gjort rede for mange af de initiativer, der er taget, for at minimere risikoen for et stort forbrug af antibiotika, så det er jo ligesom sat i gang.
Så når vi i Danmark er et af de EU-lande, som har det mindste problem, vil jeg jo foreslå, at hr. Søren Egge Rasmussen kontakter partiets medlem af Europa-Parlamentet, hr. Per Clausen, for at løfte den her dagsorden i EU.
For sådan, som jeg læser det, er det faktisk et større problem i mange andre EU-lande.
Så vil jeg til gengæld love ordføreren at få Det Konservative Folkepartis medlem af Europa-Parlamentet, Niels Flemming Hansen, til at hjælpe med at løfte den problematik i EU.
Jeg synes med andre ord, at vi skal løfte i flok frem for at gå enegang, specielt når vi i Danmark ikke har så store problemer på den front, som man har i andre EU-lande.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2025-02-04:
Jo, men en af grundene til, at reglerne er, som de er i dag, er jo netop dyrevelfærd, som jeg har forstået det.
Altså, det er netop på grund af en situation, hvor man gerne vil forsøge at passe på soen, og så har man sat snittet her.
Hvis man så siger, at det skal være en uge mere eller det skal være 14 dage mere, alt efter hvor man vil sætte det snit, så er det klart, at det selvfølgelig kommer til at have en betydning både for soen, men selvfølgelig også for dansk landbrug, der skal have tid til at indrette staldkapaciteter efter det.
For det er jo rigtigt, at det selvfølgelig vil komme til at kræve nogle flere kvadratmeter, hvis man skal producere den samme mængde kød.
Derfor vil det selvfølgelig fuldstændig bremse den konventionelle produktion af svinekød i Danmark, hvis man vedtager det her fra dag til dag.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-02-04:
Altså, mig bekendt har Alternativet ikke fremsat et forslag om, at alle folk skal være vegetarer, eller at folk ikke må spise kød.
Vi har bare en politik, der dikterer, at hvis vi skal have en animalsk produktion, skal vi reducere vores animalske produktion med 86 pct.
– det er det, vores politik siger.
Det, Alternativet siger, er, at hvis vi skal have en animalsk produktion, skal dyrene behandles ordentligt, og det bliver de ikke nu i det konventionelle landbrug.
Og så skal vi gøre det på en måde, hvor vi ikke skader natur, miljø og klima, og vi skal gøre det på en måde, hvor vi ikke risikerer, at der udvikles zoonoser og alt muligt andet, som er en trussel mod folkesundheden.
Det mener vi er ansvarligt.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-04:
Tak for det.
Jeg er bare nødt til bede ordføreren om rent faktisk at forholde sig til det, der bliver spurgt om.
Mennesker spiser kød, fordi de har lyst til at spise kød.
Det vil man gerne.
Så kan det da godt være, at man også siger: Jeg vil også gerne spise kød, fordi det er billigt.
Bevares, det må man vel gerne.
Men med det, Alternativet siger her, vil Alternativet diktere over for samtlige danskere og samtlige mennesker i hele verden: I skal spise grønt, for det er det, vi vil have, fordi det andet er noget griseri.
Hvorfor kan Alternativet ikke bare være ærlige og sige: Vi vil gerne have lov at bestemme, at alle mennesker skal være vegetarer?
For det er det, man siger.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-02-04:
Alternativets politik forholder sig i den grad til virkeligheden.
Vi forholder os også til den klimakrise, vi står midt i, og som den animalske produktion i den grad er skyld i og også er løsningen på, hvis vi omlægger den, biodiversitetskrisen, miljøkrisen, naturkrisen og en potentiel krise i forhold til fødevaresikkerheden, som den intensive animalske produktion bl.a. er et bidrag til.
Kød og animalske produkter er alt, alt for billige.
Hvis vi lavede en animalsk produktion, hvor dyrene faktisk havde det ordentligt og produkterne dermed også ville være dyrere, tror jeg også, vi ville sætte gang i en omstilling i forhold til folks madvaner.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-04:
Og det er der nogle eksempler på – det er jeg da helt med på – men i bund og grund vil Alternativet have lov at sige til os alle sammen: I skal være vegetarer, og det vil vi bestemme, for det mener vi er det bedste.
Så må mennesker ikke selv bestemme, om de spiser kød.
Det synes jeg bare er en helt forkert vej at gå.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-04:
Man hopper sådan lettere elefant hen over virkeligheden, altså at folk spiser koteletter, oksekød og dyreryg.
Nogle af dem kan finde på at skyde en fugl og spise den.
Det er fuldstændig korrekt, at det kan man godt måle på, men har Alternativet slet ikke nogen politik, som sådan forholder sig til virkeligheden?
Altså, virkeligheden er, at mennesker spiser kød, og virkeligheden er også, at hvis ikke vi producerer det kød, mennesker spiser, i Danmark, bliver den bare produceret et andet sted.
Er ordføreren uenig i det?
Hvis det stod til Alternativet, ville de gerne bestemme, at vi alle sammen spiste hvidkålssalat og springbønner, og det er jo fint.
For jeg bed mærke i, at ordføreren sagde i sin tale, at der slet ikke er nogen positive ting ved animalsk produktion, men er virkeligheden ikke, når ordføreren så siger, at den stiger og stiger i Danmark, at det jo ikke er, fordi vi spiser 59 kg koteletter hver om dagen, men at det er, fordi det bliver eksporteret til mennesker ude i verden og derved sørger for, at mennesker i hele verden får noget at spise?
Men vil ordføreren ikke bare sige, at der jo er en grund til, at vi producerer animalske fødevarer?
Det er, fordi der er et marked for det, og når danskerne producerer det, slipper vi for, at det bliver produceret i Polen, Spanien eller et eller andet andet sted, hvis ikke Alternativet har en forkromet plan for, hvordan vi får alle andre i verden til også at have lyst til kun at spise hvidkål.