runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Roger Courage Matthisen (ALT), 2017-12-08:
Tak for det.
Vi er i gang med B 14, som er et forslag til folketingsbeslutning om en statslig tilskudspulje, der skal fremme opførelsen af almene ungdomsboliger 2018 og 2019.
Og det er klart, at når de unge ligger derhjemme med svedige håndflader, hjertebanken, usikkerhed og tankemylder, og det ikke engang er bundet op på studierne og eksaminer, men bare det at have et sted, en tryg base, i forhold til at klare de studier, som man er så heldig at være kommet ind på, så er det noget, vi skal have dæmmet op for.
Et af de gode redskaber, vi har til det, er at fremsætte beslutningsforslag i Folketinget, og det her forslag er jo, som jeg ser det, lige så meget et oplæg til debat fra forslagsstillerne, som dermed også siger, at de er åbne for finansieringen og for at tale udmøntningen.
Derfor er Alternativet som udgangspunkt positive.
Der er i stigende omfang boligmangel for studerende i Danmark, og det er helt klart, at der er en sammenhæng mellem et godt sted at bo og så et meningsfuldt studieliv, hvor man har mulighed for at performe på det bedste niveau, man nu kan.
Det er et kommunalt ansvar, og her er der så en løftestang til kommunerne.
Finansieringen synes jeg vi skal tale videre om i udvalget.
Det er egentlig det, Alternativet har at sige.
Britt Bager (V), 2017-12-08:
Jeg kan sige, at uanset hvad beløbet måtte være, går vi i Venstre ikke ind for at afskaffe forældrekøbsordningen på nogen som helst måde.
Om det så kan indbringe 125 mio. kr. eller 250 mio. kr., synes vi, det er en fremragende ordning.
Vi synes, at man langt hellere skal kigge på nogle de andre muligheder, der er.
Bl.a. kunne man jo i Københavns Kommune starte med at ophæve kravet om, at en gennemsnitlig almen bolig skal være 95 m2.
Det spænder ben for at få opført nogle små boliger til de studerende med en lav husleje.
Det er i hvert fald et sted, hvor Enhedslisten kan starte med kigge på det her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-12-08:
Det bliver jo spændende at se det regnestykke i udvalgsbehandlingen.
For hvis det er fordelt over 40 år, er det jo godt 100 mio. kr. om året, og ved at afskaffe virksomhedsordningen vil det give et provenu på mellem 125 mio. kr. og 250 mio. kr. Og så ser det jo ikke så slemt ud; så hænger det jo sådan set sammen.
Jeg undrer mig over det regnestykke, men sådan er det jo tit, når man stiller gode forslag: Så forsøger ministerierne at finde et eller andet hår i suppen, som gør, at det ikke kan hænge sammen.
Men uanset hvad står Enhedslisten jo ved, at der er et problem, der skal løses.
Og jeg er helt med på, at vi skal diskutere det videre og finde politiske løsninger på det.
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-08:
Jamen, altså, så længe det foregår inden for en ansvarlig økonomisk ramme, og så længe vi er sikre på, at det her rent faktisk kan føre til noget, også inden for de anlægslofter og makroøkonomiske rammer, vi arbejder for, så tager vi gerne den drøftelse, for vi er sådan set enige i, at der er behov for at gøre noget; vi vil bare være sikre på, at det er det rigtige, inden vi siger ja.
Villum Christensen (LA), 2017-12-08:
Jeg tror ikke, det ville være hjælpsomt for de nuværende forhandlinger at smække yderligere 0,5 mia. kr. oveni.
Nu kan jeg se, at finansministeren er kommet, og han ser ikke ud til at være uenig i det synspunkt.
Det er muligt, at det var sådan.
Men i vurderingen af, om der er behov, synes jeg, det er lidt vigtigt at høre, hvad borgmestrene mener om det.
Og jeg er ret sikker på, at man ville have gjort sine krav gældende, da der blev forhandlet i forbindelse med kommuneaftalerne, frem for at vi herindefra siger, at det er lige præcis den metode, der er den afgørende.
Som jeg sagde i min tale, er der rigtig mange faktorer, der er afgørende for, hvordan det her problem kan løses, og vi har jo hørt rigtig meget om, hvordan København spænder ben for sig selv.
Det skal jeg ikke gentage.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-12-08:
Jeg har tidligere fået nogle tal af boligministeren, som klart indikerer, at hvis det er en lejlighed på 40 m², vil der være en forskel på 1.000 kr. i husleje om måneden, hvis det er en almen bolig i forhold til en privatejet bolig.
Så er vi altså ude i noget, hvor SU'en ikke kan dække huslejen, hvis boligen er privat opført –
Det hænger jo ikke sammen.
Det er derfor, at vi i det her forslag peger på, at der skal være en massiv tilgang af almene studieboliger.
Nu siger ordføreren, at kommunerne ikke har et behov, men det her er jo en pulje, og hvis kommunerne ikke synes, at de har behov for at opføre flere ungdomsboliger, søger de selvfølgelig ikke puljen.
Så enkelt er det jo.
Men man har bare kunnet konstatere, at de flygtningeboliger, som der var mulighed for at kommunerne kunne opføre, og hvor der var en ramme på 10.000 kr. pr. styk, blev der altså opført godt 8.000
Så det er jo tidligere blevet afprøvet, at hvis man nedsætter grundkapitaltilskuddet, er der sådan set en mulighed for, at kommunerne søger ind og løser en lokal opgave.
Vil ordføreren ikke anerkende, at det var sådan med de boliger?
Villum Christensen (LA), 2017-12-08:
Tak for det.
Selv om vi naturligvis er enige i, at de store uddannelsesbyer har udfordringer på det her område, kan vi ikke støtte forslaget af mange af de grunde, som flere af ordførerne har været inde på.
Jeg skal ikke gentage spørgsmålet omkring den ret skrøbelige finansiering, men vil godt rejse en lille advarsel i forhold til det her med, at man herinde fra Folketinget går ud og siger, at nu har kommunerne behov for det og det.
Jeg tror, det var den radikale ordfører, der påpegede spørgsmålet: Jamen giver det her overhovedet nogen virkning?
Er det finansielle problemer i kommunerne, der skal afgøre det?
Jeg har ikke set 10 eller 20 borgmestre, der står og siger: Vi skal have det her grundtilskud ned; så er vi klar til at bygge.
Jeg tror simpelt hen ikke, der er sammenhæng mellem årsag og virkning, når det gælder det, der ligger i kortene i forhold til forslaget, som det er formuleret her.
Så det her med at gå ud og sige, at vi skal bruge så og så mange penge og blande os i det kommunale selvstyre, som jo egentlig er et aftaleforhold i forhold til sommerens kommuneaftaler, synes vi ikke er en måde gøre det på.
Og så er det jo voldsomt at tale om 10.000 boliger.
Der bliver slået med den store hammer herindefra, og det er rigtig, rigtig mange penge.
Jeg kan sige, at mit eget udvalg i Slagelse, som jo er sådan en mellemstor uddannelsesby, så sent som i mandags gav tilsagn om 48 kollegieboliger bygget på helt privat basis.
Så der er altså mange andre måder, at det her kan foregå på.
Så med de bemærkninger vil jeg sige, at vi er enige i, at der er en udfordring, men det her er altså ikke den rigtige metode.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-12-08:
Der står i forslaget, at Enhedslisten ikke er afvisende over for at forhandle om en alternativ finansiering af en ungdomsboligkickstart.
Og hvis det er sådan, at ordføreren her i løbet af eftermiddagen kan få det ind i den finanslovsaftale, som er så forsinket, at det nærmest er en danmarksrekord, er vi sådan set helt åbne over for, at det kunne være løsningen på det.
Det synes vi sådan set bare ordføreren skal gå videre med her i løbet af eftermiddagen, hvis det er sådan, at der bliver landet en finanslovsaftale i år.
Så den her debat er vigtig, fordi vi har et megaproblem.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-08:
Da SF's ordfører på området ikke kunne være her, holder jeg talen, men jeg tager selvfølgelig gerne imod spørgsmål.
I dag forhandler vi et forslag fra Enhedslisten om at opføre 10.000 almene boliger i 2018-19 via en statslig tilskudspulje på 570 mio. kr.
Det vil jo selvfølgelig være til gavn for de mange studerende, som har svært ved at finde studieboliger, og kommunerne vil få halvt så store udgifter, da man skal yde 5 pct. frem for de nuværende 10 pct. Jeg synes egentlig, der er en dobbelthed i det her forslag.
På den ene side er det et meget sympatisk forslag om at gøre det billigere at finansiere boliger, og på den anden side er der også den positive effekt, der vil være ved at afskaffe skattefordelene ved forældrekøb, altså den her såkaldte virksomhedsordning.
Det er noget, som jeg også selv som skatteordfører har været meget kritisk over for – altså, vi statsfinansierer egentlig, at dem, der i forvejen har råd til at kunne købe lejligheder til deres børn, endda får skattefordele ved det.
Det er en udvikling, som vi især kan se i de store byer, og som betyder, at kapitalstærke forældre er med til – om de vil det eller ej – at skubbe boligpriserne i vejret.
Der er en kæmpestor social ulighed i det her, fordi man jo selvfølgelig skal have muligheden for at kunne lave forældrekøb.
Og det er med til at presse boligpriserne op, specielt i de store byer.
Der er en kæmpestor social slagside ved det.
Og så mener jeg simpelt hen, det er urimeligt, at man via nogle fiksfakserier både skal kunne tjene penge på boligmarkedet og samtidig få det understøttet af nogle urimelige skattefordele.
Så uanset om det her beslutningsforslag var kommet eller ej, har SF selv foreslået og mener stadig væk, at vi som minimum skal have revideret virksomhedsordningen, men også gerne have den afskaffet helt.
Så i sig selv støtter vi den del.
Og det at bruge provenuet til det her forslag kan vi som udgangspunkt også godt støtte.
Vi vil gerne i udvalgsarbejdet se nogle af de beregninger, og som fru Britt Bager var inde på, er der måske lidt uenighed om tallene.
Men hensigten med beslutningsforslaget og også finansieringsdelen kan vi fra SF's side godt støtte med den viden, vi har nu.
Men vi ser frem til at diskutere det i udvalget.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-12-12:
I det her tilfælde vil det jo selvfølgelig være i overgangsperioden, og så er Det Konservative Folkeparti så klar til at sige til virksomhederne, at de skal finde 70 mia. kr. ekstra det år.
Er det også det, jeg hører?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-12:
Altså, nu laver vi jo ikke feriepengesystemet om på den måde, som vi gerne ville.
Nu laver vi sådan en teknisk ændring, og vi er nødt til at finde en finansiering af den regning, der er her.
Men vi vil gerne afskaffe systemet, og det vil selvfølgelig betyde, at man får pengene udbetalt med det samme, og det vil så selvfølgelig også betyde, at der, ja, på kort sigt er en likviditetsudfordring for virksomhederne.
Men det kunne man så finde en løsning på, en eller anden overgang, er jeg sikker på.
Det ville spare en masse administration, og der er mange små virksomheder, der ville blive enormt glade for, at de ikke skulle sidde og administrere så tåbeligt et system.
Bent Bøgsted (DF), 2017-12-12:
Det er lidt mærkeligt at lytte til, at hr. Rasmus Jarlov siger, at Konservative er så meget imod det her forslag, men at man stemmer for.
Jeg vil bare gerne have at vide af hr. Rasmus Jarlov: Når Konservative er så meget imod det her forslag – og det er fair nok – er grunden til, at man stemmer for, at det er en aftale, som regeringen har indgået, og at man så selvfølgelig som en del af regeringen skal stemme for de forslag?
Er det det, der er årsagen til, at man stemmer for det her forslag?
Og hvis ikke man havde været i regering, havde man stemt imod, men fordi det er en aftale, regeringen har lavet, som Konservative også er en del af, stemmer man selvfølgelig for og bakker op om de ministre, man har?
Er det sådan, det skal forstås?
Finn Sørensen (EL), 2017-12-12:
Jeg opfattede ministeren på den måde, at han sådan set principielt er enig med Enhedslisten i, at den danske model ikke kan udlægges sådan, at Folketinget er et ekspeditionskontor for, hvad arbejdsmarkedets parter måtte indgå af aftaler.
Vi skal lytte til det – og det gør vi alle sammen – men vi har også som medlemmer af Folketinget vores pligt til selv at forholde os til de enkelte elementer, og det er sådan set bare det, mine spørgsmål har drejet sig om, nemlig at få afklaret, om den enkelte ordfører havde en konkret holdning til lige nøjagtig det element i hele pakken, som Enhedslisten synes er problematisk.
Det vil jeg så ikke spørge ministeren om.
Jeg vil spørge ministeren om noget helt andet.
I og med at vi jo her i Folketinget sådan set er enige om, hver med lidt forskelligt temperament, at når vi behandler de her lovforslag, så er det i en erkendelse af, at vi ikke har været i overensstemmelse med EU's arbejdstidsdirektiv, så er mit spørgsmål: Hvad nu, hvis der er en eller anden lønmodtager, der mener, at han er blevet snydt for en rettighed, som fremgår af det direktiv, der jo blev vedtaget for rigtig mange år siden?
Hvor skal vedkommende så rette sine krav hen?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-12:
Jamen vi synes ikke, der er noget galt i forslaget.
Vi vil bare hellere afskaffe feriepengesystemet.
Men det er jo ikke det, vi stemmer om.
Altså, vi stemmer om, om vi skal lave en lille forbedring af systemet, eller om vi skal lade være med at lave en lille forbedring af systemet.
Vi stemmer jo desværre ikke om, om systemet skal afskaffes.
Så vi synes da, det er en lille forbedring, og vi stemmer også for små forbedringer.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-12-12:
Tak for det.
Hvis jeg nu skal starte med den danske model, kan jeg jo sige, at den danske model aldrig nogen sinde kan udvikle sig til, om man så må sige, en flæskestegsmodel, som man får sat på bordet og skal spise, og som man så ikke må bestille asier eller rødkål til.
Nu er jeg jo generelt ikke enig med hr. Finn Sørensen om så meget – i hvert fald ikke ned i detaljen – men overordnet set har Folketinget selvfølgelig den lovgivende magt, og den kan man jo ikke udlicitere.
Men omvendt synes jeg også, at man, hvis man skal have en dansk model, så også skal tro på, at hr. Finn Sørensen ikke står i køkkenet og rører i de forkerte gryder.
Det kan jo også være dræbende for, at der er nogen, der så overhovedet vil servere en flæskesteg.
Der tror jeg nok at man skal være lidt påpasselig med at lade hr. Finn Sørensen stå i det køkken, for det kan blive en rigtig græmmeroplevelse, som faktisk ikke bærer noget sted hen.
I forhold til det andet spørgsmål tror jeg, det er bedst at svare skriftligt på det.
Hele det EU-retlige spørgsmål vil jeg gerne vende tilbage til skriftligt.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-12:
Der er jo andre udgiftsposter, hvor det er endnu værre, hvis man ikke får sparet op.
Det er jo også ret katastrofalt, hvis man ikke får sparet op til sin husleje f.eks., eller hvis man ikke har råd til tøj eller julegaver eller noget andet.
Skal man så også ifølge SF lave ordninger, hvor man har en særlig julegavekonto eller tøjkonto, hvor man tager en procentdel af folks løn og sætter dem ind, og så lader dem få det udbetalt, hvis de går ned på kommunen og får bevist, at de rent faktisk holder jul?
Finn Sørensen (EL), 2017-12-12:
Jeg skal ikke forlænge debatten.
Det vigtige er, at vi er enige om, at vi som medlemmer af Folketinget har en forpligtelse til selv at tage stilling til de aftaler, arbejdsmarkedets parter måtte komme med og forelægge for os, af den simple grund, at det altså er de 179 medlemmer af Folketinget, der laver lovgivningen, og at man altså så har en forpligtelse til det.
Jeg må jo så vende tilbage med et skriftligt spørgsmål, selv om det undrer mig lidt, at ministeren ikke kan svare på det.
For vi har jo tidligere fået svar på den slags spørgsmål, hvor svaret er, at det er staten, der hæfter for kravet indtil det øjeblik, hvor man har fået lavet en lovgivning, hvor kravet måtte placeres et andet sted.
Det er jo så det, man gør her, i form af en fond og alle de regler, man laver.
Men er ministeren ikke enig i, at EU-reglerne er sådan, at det altså er den danske stat, der har ansvaret for, at EU-direktiver bliver implementeret korrekt, for at sige det på den måde, og at det jo dermed også må være staten, som en lønmodtager, som oplever en forurettelse, skal rette et krav til i den forbindelse?
Karsten Hønge (SF), 2017-12-12:
Jeg synes egentlig ikke, at der er nogen grund til, sådan som jeg fornemmer hr. Rasmus Jarlov gør her, at gøre nar af familier, der kan være hårdt spændt for økonomisk, sådan håne dem lidt, som jeg hører hr. Rasmus Jarlov gøre ved at sige: Æv, bæh, I kan ikke finde ud af at spare op til tøj i løbet af en måned.
Folk er jo enten fjortendagslønnet eller månedslønnet.
Det tror jeg nemlig godt de fleste familier kan, hvorimod det er en meget dramatisk ting, hvis en familie står over for, at nu er ferien der, og så mangler man bare penge hen over året til 5 uger.
Jeg synes ikke helt, at man kan sammenligne det.
Måske er man blevet smittet lidt af Enhedslistens lidt bedrevidende facon, og det bryder mig egentlig ikke specielt meget om, over for de folk, der i øvrigt kan være hårdt spændt for økonomisk.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-12:
Grundlæggende er feriepengesystemet noget juks; det er en bureaukratisk, formynderisk ordning, som er til besvær for både borgere og virksomheder.
Den er udtryk for, at man ønsker at tage nogle af folks penge, sætte pengene ind på en konto, og så kan de få udbetalt pengene, hvis de går ned på kommunen og kan bevise, at de holder ferie.
Tænk, hvis vi brugte den tankegang over for andre udgifter også.
Tænk, hvis vi sagde til folk, at det er vigtigt, at I sørger for at have råd til julegaverne, eller at det er vigtigt, at I har råd til jeres tøj eller jeres husleje, og så må vi oprette en konto til julegaver, tøj og husleje, og så kan I kun få udbetalt den del af de penge, som I ellers selv har tjent, hvis staten tillader det, og hvis I kan gå ned og udfylde en ansøgning, som retfærdiggør, at jeres penge går til lige præcis det formål, som vi politikere synes pengene skal gå til.
Det vil være meget mærkeligt, og derfor er det også meget mærkeligt, at folk her i Folketinget ikke kan se, hvor formynderisk og underligt det er, at vi er så bedrevidende over for folk, at vi mener, at vi skal tage 12½ pct. af deres løn, sætte det ind på en særlig konto, og så kan de kun få udbetalt pengene, hvis det går til lige præcis det, vi synes det skal gå til.
Efter min opfattelse er det her en af de værste ordninger, og det burde være åbenlyst, at den burde afskaffes, for det ville være til gavn for borgerne, og det ville være udtryk for respekt for, at folk selv kan administrere deres egne penge bedre, end vi politikere kan.
Det ville også lette virksomhederne for en masse besvær, så de ikke skulle sidde og holde øje med, hvor meget de skylder i feriepenge, fordi betalingerne ligger forskudt.
Så ville man også komme ud over det problem, som Enhedslisten har rejst, nemlig at man i virkeligheden giver virksomhederne et gratis lån på lønmodtagernes bekostning, hvilket der sådan set ikke er nogen speciel rimelighed i.
Det kan vi så ikke få flertal for, og så må vi jo stemme for den her lillebitte forbedring af et bureaukratisk monster, og det ser vi som en nødvendighed, men grundlæggende synes vi, at systemet skulle nedlægges.
Finn Sørensen (EL), 2017-12-12:
Det forstår jeg ikke.
For hvis man skal sige noget godt om det kompromis, der er lavet i ferielovudvalget – og det vil jeg da gerne gøre; virkeligheden er jo nuanceret – er det jo, at den enighed, der er opnået i ferielovudvalget, vil gøre, at den ordning, der bliver lavet her, kommer til at stå i rigtig, rigtig mange år, hvilket jo betyder, at De Konservative sandsynligvis aldrig nogen sinde får mulighed for at pille ved det.
Så hvor er forbedringen for De Konservative, som gerne vil afskaffe det hele?
Okay, så det hele snævrer sig altså ind til, at De Konservative, der ellers i mange forhold gennem de seneste år har været meget kritiske over for EU – f.eks. i forhold til noget med børnepenge; det kan jeg huske at vi diskuterede ret heftigt i Folketinget for et par år siden – nu retter ind.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-12:
Ja, det er hovedbegrundelsen.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-12-12:
Det er jo fint, at vi diskuterer det her, og så kan vi også diskutere det lidt mere, nu i forhold til L 117.
Det vil sige, at De Konservative jo så gerne vil have, hvis det skulle følge De Konservatives ønske, sådan som jeg hører det, at alle lønmodtagerne i overgangsordningen bare skulle have deres penge, og så var det fint.
Er det det, jeg hører den konservative ordfører sige, altså hvis det skulle være perfekt i forhold til De Konservatives holdning?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-12:
Det perfekte ville være, at man fik udbetalt 12½ pct. af sin løn med det samme, i stedet for at det bliver sat ind på en feriekonto.
Man kunne jo godt følge den strategi, at man skulle forsøge at gøre systemet så dårligt og kaotisk som muligt for så at håbe, at det på et tidspunkt brød sammen.
Det er ikke en strategi, vi bruger hos Konservative.
Der tager vi de forbedringer, vi nu kan få, og her er det nødvendigt at lave den her lille forbedring af systemet for at bringe det i orden i forhold til EU-reglerne.
Så derfor gør vi det.
Og vi arbejder stadig væk for, at vi får afskaffet systemet.
Bent Bøgsted (DF), 2017-12-12:
Tak for det.
Jeg er egentlig glad for, at hr. Peter Hummelgaard Thomsen siger noget i retning af det, som jeg også havde forventet der ville komme fra Socialdemokratiet.
Det skal I have tak for.
Vi synes også, at det er unfair, at vi skal ligge under for, hvad EU siger.
Det er også derfor, at vi skrev, at vi godt ved, at der er nogle problemer med EU-retten.
Derfor er det også meget betimeligt at spørge, om vi så kan lave en beretning, der strammer op over for regeringen, og hvad den skal arbejde med.
Det vil vi gerne være med til at arbejde videre med.
Vi kan godt se, at vi ikke får det her forslag vedtaget, som det er, men hvis vi kunne blive enige om at lave en beretning og så stramme op over for regeringen og sige, hvad den skal arbejde med, så ville det være fint.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-12-12:
Det gode ved politik er jo, at der aldrig er noget, der er så godt som at stille et spørgsmål, som man kender svaret på, og når der ikke er nogen grund til at spørge om det, og derfor har jeg sådan set ret stor respekt for, når hr. Finn Sørensen stiller spørgsmål.
For det er lidt ligesom at bevæge sig ind i en zoologisk have, hvor der kan være nogle farlige dyr, og det er sådan set derfor, jeg tænker, at det er en god idé at svare hr. Finn Sørensen skriftligt.
Og det er det, jeg vil gøre.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-12-12:
Altså, jeg ved ikke, om det er mig, der har udtrykt mig forkert, eller om det er ordføreren, der ikke hørte det rigtigt, men jeg sagde det i sammenhæng med, at hvis der er for stor urimelighed eller snyd, så kan det erodere opbakningen til velfærdssamfundet og til den danske model.
Og en af årsagerne til, at vi f.eks. i hvert fald er skeptiske over for den del af Kommissionens oplæg til en revision af forordning 883/04, er, at vi simpelt hen mener, at det er for lang tid, at udenlandske lønmodtagere skal kunne tage dagpenge med sig ud af landet uden egentlig at stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det mener vi bryder med et rimeligsprincip.
Jeg ved ikke, om det er opklarende for spørgeren.
Finn Sørensen (EL), 2017-12-12:
Altså, hvis vi kun lige diskuterer det spørgsmål, om de 3 måneder skal udvides til 6, så tror jeg, at ordføreren ved, at det er vi sådan set enige om er urimeligt, men det er ud fra Enhedslistens synspunkt, ikke ud fra en eller anden mistanke om, at de ledige, kun er ude på at snyde, og hvad ved jeg.
Så er det simpelt hen ud fra, at 3 måneder jo må være nok til at finde ud af, om man kan skaffe sig arbejde i udlandet.
Så hvis det ikke er en generel holdning hos ordføreren, er jeg selvfølgelig glad for at det ikke er det, og at vi kan diskutere det konkret.
Men jeg vil bare lige pege på, at alt det her med optjeningsprincipper, når vi taler EU-borgere, jo ikke har den store effekt, for i de fleste tilfælde vil EU-borgerne jo være omfattet af nogle forsikringsperioder af forskellig art, ligesom de er omkring dagpenge.
Det kan man så diskutere rimeligheden af, fordi dagpenge er en a-kasse-forsikring, man selv skal melde sig ind i, så hvorfor kan anciennitet fra helt andre systemer tælle med der?
Men ellers er det jo sådan, at der for EU-borgere jo faktisk ikke bliver nogen forskel, fordi optjeningskravet bliver udlignet af, at de kan bruge det, der hedder sammenlægningsprincippet.
Det skaber – og det vil jeg gerne høre om ordføreren er enig i – jo virkelig et C-hold på det danske arbejdsmarked af udenlandske arbejdere.