runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-04-05:
Altså, det var lidt på den ene side og på den anden side.
Ordføreren talte lidt om, at medierne kun tager de ekstreme synspunkter, og at det egentlig ikke fylder så meget.
Nej, det gør det måske ikke så meget i medierne.
Jeg bliver også tit stillet spørgsmål af journalister om, om det egentlig ikke er helt overstået.
Men nej, det er det ikke, og det er også derfor, at vi har den debat i dag.
Og tallene siger jo noget ganske, ganske andet end det, man prøver at få dem til at gøre.
Nu nævnte ordføreren, at det mange gange er svært at have et udenlandsk klingende navn, og at man eksempelvis bliver afvist i forhold til at finde et arbejde.
Og det synes jeg er så ærgerligt for dem, som kan og vil.
Men man stempler dem jo, fordi der er så mange, som arbejdsgiverne udmærket godt ved at de får problemer med.
Hvis de skal begynde at skændes med en kvindelig ansat om, hvorvidt hun skal bære tørklæde eller ej, eller hvis nogen påberåber sig, at man skal bede tre gange om dagen, eller noget i den stil, så kan jeg godt forstå det, hvis arbejdsgiverne holder sig tilbage, ligesom jeg udmærket godt kan forstå den anden holdning, der også har været, nemlig i forhold til at der er flere, der bliver stoppet rundtomkring i trafikken.
Men til det vil jeg sige: Det er ikke hr. og fru Olsen i en Fiat Uno, der har været til banko, men det er en BMW eller en Audi med tonede ruder, og dem forstår jeg godt at politiet nogle gange stopper.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-05:
Det er jo helt sikkert, at hvis vi ikke gør noget, vil behovet for beskyttelse blive ved med at være der, for antallet af mennesker, som har den dagsorden, vokser i antal i Danmark.
Jeg er udmærket klar over, at det ikke er noget, der løses om 2 uger, om 3 uger eller om ½ år, men hvis vi ikke handler på det, går problemet ikke væk.
Derfor spørger jeg til, hvad SF's konkrete forslag er til, hvordan vi sikrer, at jøder ikke også om 5 år og om 10 år oplever det, som de oplever nu, for udviklingen gør jo bare, at lige nu bliver der flere af de mennesker, som har det syn på jøder.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-04-05:
I første omgang, som jeg sagde, handler det om beskyttelse og om at sikre, at der bliver slået hårdt ned på det her, både i offentligheden og i institutionerne.
Når man f.eks. ser på undervisningsinstitutioner, at antisemitisme om ikke fremelskes, men så i hvert har lov at være der og har grobund, så er det noget, som skal sanktioneres.
Jeg har ikke alle løsningerne, men det er jo noget, som vi er enige om, tror jeg, herinde i Folketinget.
Jeg tror bare ikke, det er realistisk at sige, at vi kan komme et sted hen lige nu, hvor jøder ikke har brug for beskyttelse.
Tværtimod tror jeg de har brug for mere lige nu.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-05:
Tak for det.
Nu følte jeg lige, jeg var nødt til at tage ordet, for SF's ordfører sagde til hr. Morten Messerschmidt, at hun er enig i, at tilhængere af Hizb ut-Tahrir skal ad helvede til.
Kort tid forinden sagde ordføreren, at hun mente, at hvis man var født i Danmark, skulle man automatisk have statsborgerskab i gave, når man fyldte 18 år.
Det er der, jeg er lidt nysgerrig på, om det også gælder medlemmer af Hizb ut-Tahrir.
Altså, skal de også automatisk have statsborgerskab, når de fylder 18 år?
Så der er jeg lidt nysgerrig på, hvad det egentlig er, SF mener på det her område.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-04-05:
Når vi siger, at man skal have et statsborgerskab i gave, er det, under forudsætning af at man f.eks. ikke har begået alvorlig kriminalitet, planlagt terror eller andre ting, som bryder med opfattelsen af, hvad man skal opfylde for at have et statsborgerskab.
Vi konstaterer bare, at der er en lang række unge mennesker i dag, som ikke har gjort noget galt, og som er under uddannelse, har et job og kommer til at være en gevinst for det danske samfund, og dem kan vi sagtens give et statsborgerskab, synes jeg.
Men der er masser af eksempler på Hizb ut-Tahrir-tilhængere, som samtidig udgør et stort problem på nogle af de parametre, der måler, hvorvidt man er egnet til et statsborgerskab, som begår kriminalitet, som laver social kontrol, og som udviser en stor disrespekt for religionsfrihed og de her ting, og det skal man jo have med i sine betragtninger; det er klart.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-05:
Jeg skal bare lige forstå det korrekt: Hvis man er medlem af Hizb ut-Tahrir, men ellers overholder lovgivningen fuldstændig, så skal man have statsborgerskab i 18-årsfødselsdagsgave, hvis det står til SF?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-04-05:
Hvis man er en ordentlig samfundsborger, og det tror jeg ikke at de fleste af Hizb ut-Tahrir-tilhængerne er, hvis man ikke begår kriminalitet, hvis man er under uddannelse, og hvis man ikke udviser disrespekt for danske værdier, f.eks. ved at ytre sig offentligt om, at demokratiet er en dårlig konstruktion, ved at udøve social kontrol mod kvinder eller ved at underminere beskyttelse af seksuelle minoriteter, ja, så mener jeg, at man er egnet til at få et statsborgerskab.
Men der er mange eksempler på, at det ikke er tilfældet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-05:
Det er helt vildt.
SF's tidligere ordfører på posten har været ude at sige, at det er en forskruet tankegang, og at vi skal give Hizb ut-Tahrir kamp til stregen.
Den nuværende siger så, at de, lige så snart de bliver 18 år, bare skal være en del af samfundet, bare de kan finde et job nede i brugsen.
SF har simpelt hen ikke forstået problemstillingen her.
Det er ellers endda blevet sagt fra Socialdemokraternes side.
Problemstillingen er ikke, at de ikke kan snakke sproget, og at de ikke er integrerede, men at de ikke tror på systemet, og at de vil undergrave systemet og have lov til at undertrykke deres kvinder, bortgifte dem ulovligt og straffe dem med skilsmissekontrakter, som Københavns Universitet har påpeget.
Så siger SF's ordfører, at uanset om de tilbeder Hizb ut-Tahrir, skal de naturligvis som 18-årige være danske statsborgere.
Så har vi da givet dem et stempel i bogen, der sikrer, at så kan vi i hvert fald ikke smide dem ud.
Er det ikke fuldstændig korrekt fortolket fra min side?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-04-05:
Nej, det mener jeg ikke.
Jeg er enig i, at hvis man udøver social kontrol, begår kriminalitet og udviser disrespekt for det danske samfund på alle de her konkrete måder, som ordføreren fremhæver, så har man ikke fortjent et statsborgerskab.
For en sjælden gangs skyld tror jeg faktisk, jeg er fuldstændig enig med spørgeren.
Antisemitisme er aldeles uacceptabelt, og jeg tror, det kommer bag på mange, at omfanget er så voldsomt, især i lyset af det sidste halve års begivenheder.
Desværre vil jeg gerne udfordre præmissen for spørgsmålet, for jeg tror ikke, det er realistisk, at jøder inden for nærmeste fremtid ikke vil have behov for beskyttelse, og at der ikke vil være behov for mennesker, som bevogter og beskytter jødiske institutioner og jødiske familier og børn.
Det er helt grotesk, at det er sådan, men jeg tror snarere, vi lige nu skal snakke om, hvordan vi beskytter jøder bedre, i lyset af situationen, og at vi så skal have et opgør med den del af ekstremistisk islam og med minoritetssamfund i øvrigt, som mener, at antisemitisme er i orden.
Der skal slås hårdt ned på det på en lang række måder – i institutioner og i offentligheden.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-05:
Ordføreren nævner selv de grupper, der demonstrerede herude, og det er tydeligt, at der er en massiv antisemitisme blandt de grupper.
Hvad vil SF gøre, for at vi sikrer, at jøder kan færdes frit i Danmark?
Hvad vil SF gøre, for at vi ikke længere har behov for at have maskinpistoler ude foran steder, hvor jøder gerne vil samles?
Jeg synes, det er den største skamplet på vores moderne samfund, at vi tillader det.
Det er en revidering af alt, hvad vi står for i det danske samfund.
Så hvad vil man helt konkret gøre for at sikre, at jøder ikke har behov for maskinpistoler ude foran de steder, de gerne vil mødes?
Frederik Vad (S), 2024-04-05:
Tak for det.
Den her rapport fra Sverige, som jeg talte om i min tale, og som viser, at der ikke findes en eneste branche i Sverige, der ikke er infiltreret af de 60.000 mennesker, som bidrager til den her infiltrering, hvilket jo er ret vildt, beskriver, at der i høj grad er tale om ansatte, der kan flydende svensk og udadtil har et godt liv kørende for sig og er fuldt integreret, men indadtil opfører sig anderledes.
Vi har jo haft en debat her på det sidste, hvor bl.a. Isam B., den her musiker, som bliver omfavnet meget af instagrammiljøet, synes jeg, har været ude at sige, selv om han bl.a. har et meget problematisk kvindesyn, at islam er en usynlig religion i Danmark og i Skandinavien.
Det har han bl.a. sagt med henvisning til, at vi ikke i det offentlige rum fejrer de her muslimske højtider.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-04-05:
Jeg synes da godt nok, at den er meget synlig.
Jeg har i øvrigt aldrig været Isam B.-fan.
Frederik Vad (S), 2024-04-05:
Det er jeg meget glad for.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren ikke er enig i, at forudsætningen for, at vi kan gøre op med den her infiltrering, er, at vi mindsker antallet af mennesker, der kommer hertil.
Vi har haft en debat her i Folketingssalen for nylig, hvor SF var inde på, at nogle af de særregler, der er for ukrainske flygtninge, burde bredes ud til de generelle flygtninge- og asylregler.
Det undrede mig lidt, at SF stod på det synspunkt, så jeg vil bare gerne have bekræftet fra SF's ordførers side, at opgaven er at få så få hertil som overhovedet muligt.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-04-05:
Opgaven er at få dem hertil, som har reelt krav på det og mest brug for hjælp.
Antallet betyder noget, det er klart, og det anerkender vi, og det gælder især i den situation, som jeg fremhævede før, hvor så mange mennesker er på flugt, og hvor vi bliver nødt til at prioritere.
Er der dermed sagt ikke problemer i, hvordan vores lovgivning er skruet sammen, og hvilke muligheder man har?
Jo, det er der.
Jeg er jo f.eks. meget frustreret over, at det ikke altid er dem, der har mest krav på det og mest brug for hjælp, som kommer hertil.
Det undrer mig egentlig lidt, for vi har jo egentlig fremsat mange forslag sammen, så Enhedslisten burde være bevidste om, hvad vi mener på en lang række områder.
Nu fremhæver ordføreren f.eks. statsborgerskabsdiskussionen, hvor vi jo mener, at man skal have et statsborgerskab, idet man fylder 18 år, er under uddannelse og dermed også har vist, at man vil det danske samfund.
Samtidig mener vi jo, at udvisning af kriminelle udlændinge er noget, vi skal gøre alt, hvad vi kan for at gøre i en højere grad, samtidig med at vi beskytter konventionerne og efterlever dem.
Selvfølgelig er vi uenige med regeringen en gang imellem, ligesom vi er det med Enhedslisten.
Tak til hr. Morten Messerschmidt for spørgsmålet og for at live debatten lidt op.
Det er stadig SF's synspunkt – og for mange er kommet hertil, og for mange er her stadig.
Udfordringen er jo, hvordan vi skiller fårene fra bukkene.
Modsat ordføreren har vi en generel respekt for internationale konventioner og mener, at det er rigtigt, at man skal have nogle fælles spilleregler, for at vi kan sikre både Europas grænser og vores sikkerhed, men også at folk bliver behandlet retfærdigt.
Det ved ordføreren alt om, og det tror jeg også debatten her afspejler med al tydelighed, også hvad angår, hvad der kan lade sig gøre i praksis.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-04-05:
Jo, det er enormt nemt.
Altså, forbryderne har alle fordelene i de der konventioner, som I elsker.
Men spørgsmålet drejede sig om Hizb ut-Tahrir-tilhængere, altså folk, der har en fascistisk-islamistisk tilgang til tilværelsen og mener, at Danmark skal omdannes til et kalifat.
Der har SF tidligere markeret, at de i hvert fald ikke skal være i Danmark; så kan vi altid få gps-koordinaterne for Helvede på plads på et andet tidspunkt.
Men de skal ikke være i Danmark.
Hvornår ser vi et forslag fra SF om at få Hizb ut-Tahrir-tilhængere ud af Danmark?
Ser vi et forslag om at få nedlagt Hizb ut-Tahrir i Danmark?
Så hvornår kommer der et initiativ fra SF?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-04-05:
For det første er jeg uenig med ordføreren i, at konventionerne kun beskytter dem, som vi ikke vil have her.
De beskytter også rigtig mange af dem, som har krav på beskyttelse.
Men lad nu det ligge.
For det andet vil jeg sige, at når vi siger, som vi gør, eller når Villy Søvndal sagde, som han gjorde, så er det jo også et spørgsmål om substansen i, hvad Hizb ut-Tahrir står for.
Derfor har vi i SF jo bakket op om en lang række forslag til, hvordan vi begrænser social kontrol, hvordan vi udviser kriminelle udlændinge, og hvordan vi sørger for, at uskyldige børn bliver behandlet efter danske værdier og sikret deres egne rettigheder, altså i forhold til barnets tarv, og det er ikke nødvendigvis i overensstemmelse med Hizb ut-Tahrir – det er det ofte ikke – og derfor skelner vi på den måde.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-04-05:
Det lyder jo rørende, når man hører hr. Frederik Vad sige, at vi skal forhindre, at flere kommer hertil.
Vi kunne jo også kigge på det, der er det egentlige problem, nemlig de mange hundredtusinde, der aldrig burde være kommet hertil, og hvordan vi får dem ud igen.
Han foreslog, at de skulle ad helvede til.
Der vil jeg bare høre: Er det stadig væk SF's synspunkt, og hvor er Helvede henne, og hvor mange er der kommet dertil?
Lotte Rod (RV), 2024-04-05:
Er det virkelig at tage børnenes parti?
Altså, hvad tænker Socialdemokratiet om, at lærerne siger, at det her går ud over relationen mellem lærere og elever og forældre?
Sara Emil Baaring (S), 2024-04-05:
Men inden det her har der jo været et meget udvidet skole-hjem-samarbejde.
Der har været opstart og dialog fra skolens side og fra ledelsens side, så det her er den yderste konsekvens.
Det sker jo, når en familie vælger overhovedet ikke at samarbejde, og så synes jeg faktisk, at vi skal være på børnenes side.
Lotte Rod (RV), 2024-04-05:
Hvad tænker ministeren om, at alle skolefolk, herunder skolelærerne og skolelederne, synes, at det her er en virkelig dårlig idé?
Mattias Tesfaye (S), 2024-04-05:
I 2019 blev der indført en omfattende politisk pakke imod parallelsamfund i Danmark, som både vedrørte socialpolitik, beskæftigelsespolitik, boligpolitik og udlændingepolitik og også en politisk aftale i Børne- og Undervisningsministeriets regi, som handlede om obligatoriske sprogprøver med efterfølgende sprogstimulering for skoler i udsatte boligområder og et styrket forældreansvar ved elevers fravær.
Det blev besluttet, at loven skulle indholde en revisionsbestemmelse, og at der forud for den revision skulle gennemføres en evaluering af lovens virkning.
Evalueringen af lovens virkning blev offentliggjort i januar 2023.
Evalueringen skal læses med betydeligt forbehold, fordi den er foretaget i en periode med nedlukning, fjernundervisning og isolation.
Det er ikke noget, VIVE kan gøre noget ved; det var et generelt vilkår i de år i Danmark og i mange andre lande i verden.
Det ændrer ikke på, at resultaterne bestemt kunne være bedre, men formålet med reglerne har ikke ændret sig.
Vi skal løfte elever i udsatte boligområders dansksproglige kompetencer, så de får glæde af undervisningen i skolen, og så de føler sig som en del af fællesskabet.
Derudover skal alle børn have den undervisning, de har ret til, og der skal sættes ind så tidligt som muligt på skolerne for at nedbringe elevernes fravær og håndtere de bagvedliggende årsager.
Regeringen vil sikre, at indsatsen for bedre danskkundskaber lykkes bedre, bl.a. ved at styrke vejledningen om reglerne, både for elevernes sproglige udvikling og deres trivsel og egentlig også for hele samfundets skyld.
Vi skal reagere på fravær, også tidligere end i dag, og dårlige dansksproglige kompetencer bedre end i dag, ellers spænder vi ben for børns og unges fremtid i Danmark.
Vi foreslår, at den revisionsbestemmelse, der er i loven, ophæves, og det vil sige, at lovgivning kører videre uændret.
Vi forventer at iværksætte en øget oplysnings- og vejledningsindsats omkring begge de her to lovkomplekser for at styrke kendskabet til og implementeringen af reglerne, og vi vil fremover følge nøje med i anvendelsen af reglerne og udviklingen på området.
Lotte Rod (RV), 2024-04-05:
Jeg og vi i Radikale Venstre vil gerne have, at skolerne har ressourcerne til at finde ud af, hvad problemet er.
Altså, hvorfor kommer børnene ikke i skole?
Er det, fordi børnene føler sig uden for fællesskabet eller de føler sig inkompetente, fordi de ikke kan sproget?
Er det, fordi de ikke får den hjælp, de har brug for?
Det skal skolen jo kunne, og det kræver, at vi har en god skole, hvor der er tid til, at man jo også har muligheden for at kunne tage hjem til eleverne og være der for dem.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-04-05:
Jeg er helt enig i, at vi skal have lavet de rammer om.
Vi ser måske lidt forskelligt på, hvordan rammerne skal laves om.
For jeg synes godt, at man kan have gode, faste rammer, som børn har brug for, og hvor der er konsekvenser.
Men jeg vil gerne spørge Radikale, ligesom jeg spurgte Enhedslisten, om, hvad man så vil gøre for at hjælpe de børn, hvis forældre ikke tager ansvar og sender dem i skole.
For jeg synes virkelig, at det er synd for de børn, at der måske ikke er overskud hjemme i familien til at få dem sendt af sted, eller at der generelt bare er manglende ansvar.
Lotte Rod (RV), 2024-04-05:
Det kan godt være, at politikere ikke siger det direkte, at problemet er inde i barnet.
Jeg synes, at vi skylder dem det.
Når det er en tredjedel af alle lærere, som oplever, at der er elever, som slår og sparker, fordi de ikke kan være i rammerne, så har vi ansvaret for at lave de rammer om, sådan at skolen kan være god for alle børn.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-04-05:
Tak for det.
Nu refererede den radikale ordfører selv til den debat, vi havde i onsdags, og jeg hørte altså ikke nogen ordførere her – lige meget hvilket parti de var fra – tale om, at problemet var inde i barnet.
Det tror jeg ikke og det håber jeg heller ikke at der er nogen herinde der mener.
Ordføreren og jeg mener begge to, at det er rammerne, den er gal med, og så synes vi måske, at det er nogle forskellige ting ved rammerne, der er forkerte, men jeg synes, at det er ærgerligt, at ordføreren får det til at lyde, som om vi er nogle partier, der mener, at der er noget galt inde i børnene.
Det vil jeg i hvert fald bare gerne have mig frabedt.
Mattias Tesfaye (S), 2024-04-05:
Jeg tænker »deja vu« fra min tid som udlændingeminister.
Jeg har stået på den her talerstol ufattelig mange gange som udlændingeminister med en bunke høringssvar fra alverdens mennesker, der mener, at det, Folketingets store flertal vedtager, er helt hat og briller og det værste, vi nogen sinde kan gøre ved vores samfund.
Jeg konstaterer også bare, at den pakke omkring parallelsamfund er, hvis du spørger mig, noget af den vigtigste og bedste lovgivning, jeg har været med til at vedtage i den tid, jeg har været folketingsmedlem, siden 2015.
Jeg kunne høre, at Enhedslistens ordfører har et indgående kendskab til Gellerupparken.
Jeg kommer selv fra Aarhus og kender udmærket området, og jeg mener selv, at det, man har sat i gang fra Aarhus Kommunes side i Gellerupparken, er noget af det bedste, der er sket for det område i mange, mange år.
Men der er vi så politisk uenige.
De enkelte elementer i parallelsamfundspakken har været meget, meget udskældt, men samlet set mener jeg at det har været med til at løfte nogle socialt udsatte boligområder helt enormt meget – noget, som jeg tror at Peter Sabroe ville være stolt af.
Det er derfor, jeg bruger lidt tid på at diskutere det, for jeg tror faktisk, at det også har betydning, hvad Enhedslistens ordfører siger i Folketingssalen og i offentligheden – altså hvad formålet og intentionerne er, sådan som Enhedslistens ordfører spørger.
Hvis vi nu havde lavet en lovgivning, der gav dobbelt straf for at stjæle en bil på Strandvejen, mon så ikke Enhedslisten ville sige: Hvad er det for noget, hvorfor skal de beskyttes særligt?
Nu har vi faktisk lavet en lovgivning, der giver dobbelt straf for kriminalitet i udsatte boligområder.
Vi har også lavet en lovgivning om særlig sprogstimulerende indsatser for skoler i udsatte boligområder.
Vi har lavet masser af lovgivning, der pumper økonomi ind i udsatte boligområder.
Lad os da fejre det i stedet for at omtale det som en straf mod de mennesker.
Det burde vi to som røde politikere være en lillebitte smule skamfulde over.
Anne Hegelund (EL), 2024-04-05:
Men kan ministeren ikke se, at man på samme måde kunne sige, at intentionerne måske er lige meget, hvis det af dem, man gerne vil hjælpe, bliver oplevet som straf og tvang og stempling?
Eller som mine naboer i Gellerupparken plejede at sige: Jamen det er ikke jo os, de vil gøre Gellerup bedre for; de vil gerne gøre Gellerup bedre for, at der kan bo nogle andre her end os, der bor her nu.
Det er jo ikke os, man vil lave et godt kvarter for.
Os vil man bare gerne smide ud af vores hjem, og allerhelst vil man have, at vi flytter et helt andet sted hen.
Men måske får vi tilbudt en bolig, hvor vi ikke har råd til at betale huslejen.
Mattias Tesfaye (S), 2024-04-05:
Hver gang jeg hører det nummer i radioen, tænker jeg, at det er noget af det bedste musik, der er lavet i Danmark i mange år.
Det handler om, at kriminalitet, der begås i bestemte boligområder, kan straffes dobbelt, ikke om, at du, hvis du bor i det boligområde, bliver straffet dobbelt.
Det er faktisk en måde at beskytte de mennesker, der bor i det boligområde, på – det er ikke et forsøg på at straffe dem.
På samme måde er det også med noget af det, vi har diskuteret, og som vi diskuterer i Folketinget i dag, altså at det også er nogle af de fejlagtige opfattelser af, hvad der står i lovgivningen, som har fået lov til at sætte sig, f.eks. at det er rettet mod flygtninge og indvandrere eller familier med lave indtægter.
Det her, f.eks. sprogstimuleringen, handler om, at på skoler, der ligger i udsatte boligområder, skal der gennemføres sprogprøver i 0. klasse.
Hvis ikke de taler alderssvarende dansk, skal der indsættes sprogstimulerende forløb, så man sikrer sig, at de taler alderssvarende dansk.
Det er der afsat en hel del millioner til at få til at lykkes.
Jeg er lidt i tvivl om, om de millioner faktisk er kommet ud til de børn, eller om de er forsvundet ud i de kommunale budgetter.
Det synes jeg vi skal interessere os noget mere for.
Det er jo lige meget med prøverne; altså, det kan de sagtens gennemføre på en ordentlig måde.
Det er sprogstimuleringen, vi skal interessere os for.
Anne Hegelund (EL), 2024-04-05:
I forhold til den folkeskoleaftale, der lige er blevet lavet, hvor det handler om frihed, og at beslutningerne skal rykke så tæt på folk som overhovedet muligt, og at det ligesom er fagligheden, der skal være det styrende, og ikke Christiansborg, der skal blande sig alt for meget, synes jeg bare, det er ærgerligt, at det her virker til, at hvis man har flygtninge- og indvandrerbaggrund, eller hvis ens forældre har en lav indkomst, så er det pludselig ikke helt det samme signal, man gerne vil sende inde fra Christiansborg.
Den forskelsbehandling undrer jeg mig bare meget over, altså at man lige for de her udsatte børns vedkommende tænker, at det er bedre med tvang og straf og – nu nævnte du selv Gellerupparken – at rykke rundt på folk i stedet for at prøve at flytte dem socialt og fagligt.
Jeg prøver bare at sige, at jeg forestiller mig, at ulovligt fravær kan være en alarmklokke, som siger, at der er noget, der ikke kører særlig godt i en familie, og at der mangler noget overskud, når man ikke får givet besked om, at ens barn ikke kommer i skole, og om, hvad grunden kunne være.
Det kan også være, at man ikke senere kan huske, hvad det var, der egentlig var grunden til, de ikke kom af sted den dag, eller at noget flyder sammen.
Det, jeg prøver at sige, er bare, at det ikke er nogen hjælp at tage penge fra familier, hvor de har svært ved at få deres børn sendt af sted i skole, eller hvor børnene ikke ofte nok kommer af sted i skole.
Det kommer børnene ikke mere i skole af.