runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-07:
De siger med deres egne ord, at da vi, børnene og ungdommen, har bedt, tigget og råbt om hjælp, fordi vi ved, at vores fremtid hænger i en tynd tråd, og vi er angste, vil vi ikke bede ministeren om at sige undskyld for at have prøvet at benægte, at regeringens nuværende klimaindsats langtfra er ambitiøs nok, som der står tydeligt i Klimarådets rapport, men i stedet spørge helt enkelt: Vil ministeren leve op til sit ansvar og love, at rapporten næste år vil vise et positivt billede af et Danmark, der lever op til sit klimaansvar, herunder om ministeren vil lave grønne genforhandlinger, følge eksperternes råd og anskueliggøre vejen til 70-procentsreduktionen i 2030 og dermed være med til at sikre vores fremtid?
Dan Jørgensen (S), 2021-04-07:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Jeg kan godt lide det her med, at det er stillet på vegne af nogle andre, bl.a. nogle af dem, der tit demonstrerer på gaderne.
Noget af det, der inden for det sidste halvandet år er blevet demonstreret for, har jo været, at vi skulle have verdens mest ambitiøse klimalov.
Det har vi fået med en reduktion på de 70 pct.
Så der er bestemt gode grunde til at være stolte af Danmarks klimaindsats.
Vi er et foregangsland.
Betyder det, at vi gør nok i Danmark?
Nej, vi er da langtfra i mål.
Derfor har jeg også sagt, at den rapport, som Klimarådet kom med, hvor de har en række anbefalinger til regeringen, hilser vi velkommen.
Vi er enige i de fleste af anbefalingerne og er også i gang med at implementere dem, f.eks. det om, at vi skal have en mere konkret strategi for, hvordan vi fanger og lagrer CO 2 i atmosfæren.
Den er vi i gang med at arbejde på.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-07:
Som ministeren sikkert også oplever, bliver klimaspørgsmålet taget helt utrolig seriøst, når man kommer ud blandt de unge i Danmark.
Men ligesom os i Alternativet møder ministeren sikkert også en blanding mellem angst og håb.
De unges reaktion på klimaødelæggelserne minder mig faktisk meget om min egen reaktion på den kolde krig, da jeg var ung.
Vi hørte i medierne, at der var atomvåben nok til at tilintetgøre jordkloden hundredvis af gange, og at Europa ville være det første sted, der ville blive ramt i en atomkrig mellem Rusland og USA.
Det spredte jo skræk og angst hos mig og mine venner for, at det hele ville ende i en katastrofe, men også et håb, når verdens ledere mødtes og prøvede at blive enige om nedrustning.
Vi skal forstå, at det er på samme måde for mange unge i dag.
Klimaangsten er en meget virkelig følelse for mange af de unge, som jeg og sikkert også ministeren snakker med.
De er bange for en klimakatastrofe, hvor isen smelter, golfstrømmen vender og havet stiger, og hvor millioner og måske milliarder klimaflygtninge søger mod Europa på flugt fra tørke og på flugt fra oversvømmelser.
Det skaber en angst blandt de unge.
Det er klart.
Men der er også et håb, og som ministeren selv sagde, tror jeg også, at mange unge følte et håb, da vi lavede en af verdens bedste klimalove med en 70-procents-CO 2 -reduktion i 2030.
Derfor tror jeg også, det er en kæmpe skuffelse, når Klimarådet går ud og siger, at det går alt for langsomt.
Så vipper balancen igen mellem angst og håb.
Når de unge stiller ministeren det her spørgsmål, er det jo ikke for at skælde ministeren ud.
Det er for at forfølge håbet helt op til landets klimaminister.
De unge fra Fridays for Future i Danmark har bedt mig om at høre, om ministeren kan blive mere konkret omkring de tiltag, som skal sikre, at vi når i mål med vores klimalov, f.eks. hvornår de klimaaftaler, som kritiseres af Klimarådet, bliver genforhandlet.
Det gælder ikke mindst aftalen om klimaskatter.
Hvornår kan vi præcis se frem til, at der indføres ensartede CO 2 -afgifter ude i virkeligheden – hvilket år, hvilket halvår, hvilken måned?
Dan Jørgensen (S), 2021-04-07:
Nu kunne spørgeren så referere til hans ungdom, hvor det var den kolde krig, der fyldte mest.
For mit eget vedkommende var det i min egen ungdom faktisk også klimaet og naturen, og det var noget, jeg blev optaget af, allerede da jeg gik i folkeskole, og det var hundrede procent sikkert det, der fik mig ind i politik.
Så jeg kan godt forstå de unge mennesker, for jeg har selv været præcis der, hvor de er i dag.
Jeg har så aldrig forladt det, for det har været et gennemgående tema i det, jeg har beskæftiget mig med lige siden, så jeg har meget stor forståelse for det, selvfølgelig både bekymringen og håbet.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-07:
Som jeg sagde før, er de unge i Fridays for Future stærkt optaget af, om de her lidt middelmådige aftaler, der er lavet for at opnå vores klimamål, bliver genåbnet, genforhandlet og forbedret, og her vil jeg gerne springe til bilaftalen.
Den såkaldt grønne bilaftale tillader, at der kommer 600.000 flere biler på vejene i 2030, og selv om flere af dem er elbiler, er det jo slet ikke nok, for halvdelen af CO 2 -udledningen fra biler foregår i produktionen.
Hvornår vil ministeren genåbne den aftale og sikre, at der kommer færre biler på vejene i 2030, sikre mere delebilisme, så vi kører sammen i stedet for at sidde og kukkelure i hver vores bil, og sikre mere kollektiv transport?
Dan Jørgensen (S), 2021-04-07:
Hele grundlaget for, at vi kan gøre en forskel i verden, er, at vi er et foregangsland.
Vi står kun for 0,1 pct. af verdens drivhusgasudledninger, og det vil sige, at selv hvis vi bare lukkede Danmark i morgen, ville man næppe kunne måle det på klimaet nogen steder i verden.
Men hvis vi sætter ambitiøse mål, kan vi gøre to ting.
For det første kan vi inspirere andre lande til at følge vores eksempel, og for det andet kan vi udvikle nye teknologier, nye løsninger, som andre kan bruge.
Det er den måde, vi gør en forskel på.
Derfor skal vi også tænke os lidt om, og derfor tror jeg ikke, det f.eks. er nogen særlig god strategi at sige, at vi skal transportere os selv mindre i Danmark, at vi skal være mindre mobile i Danmark, når hele verden sådan set går i den modsatte retning, nemlig at man skal være mere mobil og transportere sig selv mere.
Derfor handler det om at lave grøn transport, og det er det, der er regeringens strategi.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-07:
Et af de initiativer, der kunne sikre dette, var, at vi sætter et ambitiøst reduktionsmål, altså delmål, i 2025.
Vil ministeren arbejde for, at det reduktionsmål, vi sætter i 2025 som et delmål på vej mod CO 2 -reduktionsmålet på 70 pct., bliver inden for Klimarådets spænd på 51-54 pct. eller måske helt oppe på Greenpeaces forslag på 55 pct., som er nødvendigt, hvis vi skal lave en lineær linje frem mod en CO 2 -reduktion på 70 pct.?
Nick Hækkerup (S), 2021-04-07:
Det er fuldstændig rigtigt, at vi med den politiaftale, der er lavet, over de kommende 3 år øger vores samlede antal politibetjente med 150 betjente om året, altså 450 over perioden, hvilket betyder, at vi i forhold til den tidligere politireform tilbage i 2007 får det højeste antal politibetjente overhovedet, hvilket jo alt andet lige skulle give en bedre dækning og mere tryghed.
I forhold til det konkrete brev er det altid lidt problematisk, hvis brevet er sendt til den lokale politienhed og man har en dialog kommunen og politienheden imellem, hvis jeg så går ind og blander mig i det, men jeg interesserer mig selvfølgelig levende for bl.a. patruljeringen i området.
Det kan jeg godt, men det vil jeg ikke, fordi det er noget af det, som vi sidder og forhandler om nu – og det er ikke for at være uhøflig.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-07:
Tak, formand.
Kan ministeren forklare, hvorfor ministeren i undtagelsesbestemmelsen vedrørende, hvornår asylansøgere skal sendes til et tredjeland for at få deres sag behandlet, ikke har omtalt de internationale konventioner, når ministeren under spørgetiden den 17. marts har sagt, at det er dem, ministeren har haft i tankerne som undtagelser fra hovedreglen, og er ministeren enig i, at den undtagelsesbestemmelse, ministeren har foreslået, på ingen måde er begrænset til tilfælde, hvor det handler om internationale konventioner?
Mette Thiesen (NB), 2021-04-07:
Hvad tænker ministeren om den seneste tids knivstikkerier og voldsepisoder i Nordsjælland?
Nick Hækkerup (S), 2021-04-07:
Det er et behageligt kort spørgsmål, må man sige, og tak for det.
Jeg regner med, at det er stillet i lyset af de historier, der desværre har været fremme om knivstikkerier og voldsepisoder i Nordsjælland.
Og i hvert fald ud fra den beskrivelse, som der har været i pressen, er der grund til at slå fast, at det er fuldstændig uacceptabelt.
Der er ingen, som skal føle sig tvunget til at slå blikket ned, fordi de frygter at blive mødt af voldsmænd på gaden, og vi må aldrig nogen sinde acceptere hverken vold eller knivstikkeri eller anden utryghedsskabende adfærd som en del af hverdagen.
Jeg har det mål, og det tror jeg vi deler, at danskerne skal føle sig trygge, og derfor har vi jo også taget en række initiativer til, at det skal ske.
Regeringen har lavet et udspil, der hedder »Tryghed for alle danskere«, hvor vi sætter ind med en række forskellige initiativer.
Den del af det, som kaster lovforslag af sig, er førstebehandlet, og det er bl.a. forslaget om, at politiet kan udstede tryghedsskabende opholdsforbud, hvis en gruppe personer udviser utryghedsskabende adfærd over for beboere eller forbipasserende i et område.
Oven i det kommer, og det synes jeg i virkeligheden er nok så vigtigt, den store flerårsaftale, som vi har lavet om politi og anklagemyndighed, som dækker årene 2021, 2022 og 2023, som vi i øvrigt er fælles om sammen med en række andre partier, hvor der bliver lavet 20 nye nærpolitistationer, og det er, for at blive mere konkret i forhold til spørgsmålet, værd at notere sig, at to af dem jo falder i vores eget område, det nordsjællandske område, bl.a. i Gribskov Kommune, hvor to af de omtalte sager har været, men også i Fredensborg Kommune, ligesom vi skal sikre flere beredskabspatruljer – altså dem, som kommer, når man ringer efter politiet – og flere lokale politibetjente.
Tror jeg så, at problemerne er løst?
Mette Thiesen (NB), 2021-04-07:
Tusind tak.
For få uger siden blev en 50-årig mand stukket ned på Frederikssund Station med et dybt knivstik i maven nær leveren, så han var tæt på at forbløde.
En 16-årig af anden etnisk herkomst sigtes i forening med en 14-årig kammerat, også af anden etnisk herkomst, for drabsforsøget.
Samtidig er de i Gribskov Kommune plaget af lokale grupper.
De har været i meget voldsomme opgør med hinanden, bl.a. ved Helsinge Station og den lille og normalt meget hyggelig by Blistrup.
Større maskerede grupperinger angriber enkeltstående personer med slag, spark og brug af redskaber, som Nordsjællands Politi formulerer det.
Jeg bor nu i Hillerød, men jeg er opvokset i Fredensborg i 1980'erne, er gået meget i byen i Helsingør i 1990'erne, og når jeg tog hjem om natten, frygtede jeg ikke noget.
Men som årene er gået, oplever jeg, at der er sket en kedelig udvikling.
Det er blevet mere usikkert, det er blevet mere utrygt, og jeg ser helt ærligt ikke frem til, at mine to drenge begynder at gå i byen.
Er det en opfattelse, som ministeren deler?
Nick Hækkerup (S), 2021-04-07:
I virkeligheden er spørgsmålet formuleret rigtig godt, for jeg har selv et par drenge, som netop er i den alder, hvor de går i byen, og jeg kan ikke frigøre mig for, når de tager i byen, lige at tænke en tanke: Bare der nu ikke sker noget.
I virkeligheden er det lidt kontrafaktuelt, for hvis vi ser på tallene, er den generation af unge mennesker, som vi står med nu, de mest lovlydige, vi har haft.
Det skiller sig bare ud: Altså, der er en meget, meget stor gruppe, som er utrolig lovoverholdende, og så er der en lille gruppe, som desværre begår en masse kriminalitet.
Jeg er fuldstændig enig i, at det er helt uacceptabelt og helt uholdbart både for de unge mennesker, som skal gå i byen, når der nu bliver mulighed for det igen, og have det hyggeligt og sjovt og more sammen, men også for de forældre og pårørende, som i øvrigt sidder hjemme.
Den konkrete placering og åbningen af de nye nærpolitistationer er noget af det, der arbejdes med i øjeblikket.
Det foregår bl.a. i dialog mellem politiet og kommunerne, sådan at man f.eks. i forhold til Gribskov Kommune finder ud af, hvor det vil være mest hensigtsmæssigt i forhold til det kriminalitetsbillede, der er, og den situation, der er, at den her nærpolitistation bliver placeret.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-07:
Tusind tak.
Så vil jeg sige, at jeg jo deler ministerens tilfredshed med den politiaftale, som vi i Nye Borgerlige også var med til at indgå.
Der styrker vi jo netop politiindsatsen over en bred kam og får taget hul på en decentralisering af politiet med genåbningen af 20 nærpolitistationer, som ministeren også nævnte.
Men vi ville som bekendt gerne være gået længere i den retning.
Nu får vi i hvert fald vendt retningen, så den evindelige centralisering brydes.
Hvad tænker ministeren om det åbne brev, som borgmesteren i Frederikssund efter flere ugers voldsomme hændelser har sendt til politidirektøren med ønsker om mere patruljering i kommunen?
Dan Jørgensen (S), 2021-04-07:
Det er i hvert fald et af de områder, hvor jeg med sikkerhed ved, at jeg ikke har nogen chance for at undslå mig kritik, for jeg kan ikke ikke gå imod Klimarådets anbefalinger, eftersom de anbefalede begge dele.
Klimarådet anbefalede oprindelig, at vi ikke skulle lave et delmål for 2025, for det mente de ikke ville være den bedste måde at tilrettelægge indsatsen frem mod 2030 på.
Så besluttede Folketinget, at det skal vi gøre, og så har de sagt, at okay, skal man det, så skal det være inden for et spænd, men jo altså vel vidende og ihukommende, at det ikke var deres oprindelige anbefaling.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-07:
TV 2/Lorry kunne berette, hvordan de seneste overfald skaber utryghed og bekymring hos flere borgere i Gribskov Kommune.
Er ministeren enig i, at det er helt uholdbart?
Svaret kan jeg næsten gætte mig til, da ministeren har været lidt inde på det tidligere.
Men kan ministeren så også løfte sløret for, hvornår den nye nærpolitistation, som ministeren selv nævner, i Gribskov Kommune forventes at være i drift?
Simon Kollerup (S), 2021-04-07:
Jeg vil fokusere på den del, der handler om EKF.
IFU har også en klimapolitik, men den hører under udviklingsministeren.
EKF er i verdensklasse, når det handler om grøn finansiering, og mere end 70 pct. af EKF's portefølje er grønne projekter som f.eks. vindenergi.
Men vi har endnu større ambitioner i regeringen, og i forhold til fossile brændsler har regeringen som et første skridt indført et stop for eksportfinansiering af kul, som er det mest skadelige fossile brændsel, og derudover er virkeligheden jo også, at vejen til virkelig at flytte noget går gennem internationalt samarbejde.
Hvis ikke vi får de andre lande med på vores grønne ambitioner, kan resultatet nemlig meget let blive, at eksportordrer på fossile projekter bare sendes videre til udenlandske virksomheder, som har ringere teknologier, og så får vi mere CO 2 -udledning.
Derfor er Danmark i de internationale forhandlinger blandt de mest aktive i EU og OECD for at sætte en international prop i finansieringen af fossiler, og samtidig presser vi på for bedre muligheder for at tilbyde finansiering af grønne projekter.
Så på den måde kunne svaret være kort på det indledende spørgsmål: Ja, Danmark vil gerne tage internationalt klimalederskab.
Så henvises der også i spørgsmålet til to kraftværker, og de tilsagn om finansiering er ydet i 2017 og 2018, og EKF har hverken i 2019 eller i 2020 udstedt garantier til fossil energiproduktion.
Jeg har så bedt EKF om at igangsætte en analyse af konsekvenserne både for klimaet, men selvfølgelig også for danske eksportarbejdspladser, hvis vi indfører et dansk stop for eksportfinansiering af flere typer fossile projekter.
Og når vi har resultaterne fra den analyse, vil vi selvfølgelig vurdere, hvordan vi bedst kan begrænse støtten til fossil energi yderligere og opnå størst mulig effekt for klimaet og samtidig passe på danske arbejdspladser.
Signe Munk (SF), 2021-04-07:
Det er jo helt rigtigt, hvad erhvervsministeren siger, nemlig at det, der er særlig relevant at fokusere på i det her spørgsmål, er Eksportkreditfondens tilsagn om støtte, bl.a. jo til de her to kraftværker på Bermuda og på Mali, og det handler om tung brændselsolie, som har samme udledning som kul.
Så galt kan det gå, når man bruger nogle rester fra olieproduktionen til energiproduktion.
Der har været en række artikler om de lokale borgeres reaktion og oplevelse af at bo ved sådan et kraftværk, der er støttet af Danmark, og de er ikke videre opløftende.
Der er historier om luft, som er stærkt forurenet af sod, historier om drikkevand, som også lider under forurening fra kraftværket, og der er sågar borgere, som har udtalt til Politiken, at de ikke har lyst til at drikke det vand mere.
Al den stund at dansk klimapolitik jo handler om at reducere klimaaftrykket i Danmark, men jo også give den omstilling videre til resten af verden, så har jeg tiltro til, at det også i erhvervsministerens ører lyder helt hul i hovedet, at vi i Danmark kæmper med næb og kløer for at få CO 2 -reduktioner og samtidig giver Eksportkreditfonden, som erhvervsministeren jo har under sig, investeringer i sort energi i udviklingslandene.
Så hvorfor vil ministeren ikke allerede nu sige: Vi tager globalt klimalederskab og tager den beslutning?
Simon Kollerup (S), 2021-04-07:
Jamen jeg vil også godt sige ja til, at Danmark ikke bare vil tage, men også tager internationalt klimalederskab, ved at vi i de forhandlinger, der er i gang i de internationale arenaer om lige præcis eksportkreditarbejdet, arbejder for at kunne sætte en prop i finansieringen af fossile brændsler og i øvrigt presse på for, at vi i bedre og højere grad kan finansiere grønne projekter.
Selvfølgelig skal vi det, for det er det, Danmark er kendetegnet ved, ikke bare i hjertet, men også i hjernen, fordi det også er der, der ligger gode danske arbejdspladser, gode danske eksportmuligheder.
Det er teknologier, vi er gode til, også på verdensmarkedet.
Så det vil vi gerne.
Men hvis man skal gå national enegang, skal man også bare tænke over konsekvenserne for lokale arbejdspladser i Danmark.
Signe Munk (SF), 2021-04-07:
Ministeren kan jo godt udlægge det at tage klimakampen meget alvorligt i dansk politik som at gå enegang.
Jeg synes i så fald, at det er en vigtig enegang.
Det er jo sådan, at erhvervsministeren ikke vil være helt alene i det arbejde med at stoppe offentlig støtte til fossil energi i udlandet, for England har jo netop meldt ud, at de som hovedregel vil stoppe med at investere i fossil energi via deres eksportkreditfond.
Og som i så mange andre sammenhænge kan man jo skabe alliancer med andre lande for at presse på i det internationale spor, men man kan også lave en alliance af lande, der går videre.
Så hvorfor ikke støtte England i den beslutning?
Simon Kollerup (S), 2021-04-07:
Der kom en ny formandsstemme.
Jo, der er meget godt at kigge efter hos briterne.
Nu sagde spørgeren også, at det var en hovedregel, og at der også er undtagelser fra det.
Danmark går til det på en anden måde.
Så jeg oplever ikke, at vi er forskellige, hvad angår ambitionsniveauet, men det er klart, at vi skal gøre det her på en måde, hvor vi også kender konsekvenserne for hjemlige danske arbejdspladser – og den balance skal vi iagttage nøje.
Signe Munk (SF), 2021-04-07:
Der er ingen tvivl om, at det er vigtigt at forfølge de spor, der ligger i OECD og i EU, men det er også væsentligt, at Danmark går foran og tager skridt på vejen alene.
De to spor kan jo godt forenes.
Derudover er jeg jo glad for, at erhvervsministeren i det mindste har sat en analyse i gang.
Jeg kan oplyse erhvervsministeren om, at jeg nok ikke har skiftet holdning til den tid.
Simon Kollerup (S), 2021-04-07:
Det synes jeg heller ikke fru Signe Munk skal, for det her er vigtigt, og der skal være et løbende pres.
Vi skal bare også tage diskussionen på et godt oplyst grundlag, hvor vi både kan tage klimagevinsterne og de eventuelle udfordringer, det har for vores arbejdsmarked, og veje dem op mod hinanden, altså tage diskussionen om det.
Og vi gør det i de forhandlinger, der kører, for at presse på for en langt mere grøn retning.
Jeg kan ikke den præcise dato for, hvornår den analyse er færdig, men jeg ved, at spørgeren er interesseret, og jeg vil gerne give et tilsagn om, at der bliver orienteret, når analysen er færdig.
Signe Munk (SF), 2021-04-07:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Vil regeringen tage internationalt klimalederskab og stoppe for ny støtte til fossil energi gennem EKF og IFU?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-04-07:
Jeg oplever jo sådan set, at en af de vigtigste måder at få forskning og ny viden givet videre til samfundet og næste generation på er ved at undervise, og når ni ud af ti af vores bacheloruddannelser er på dansk, sker det i meget stor grad allerede. Men det ændrer jo ikke på, at det også skal ske i vores medier, og at forskere meget gerne skal fortælle om deres forskning til os alle sammen.
Det oplever jeg egentlig også et meget stort engagement i at gøre, og derfor deler jeg ikke den store bekymring for, at det danske sprog er ved at uddø på vores universiteter, tværtimod.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-04-07:
Tak for det.
Har ministeren tænkt sig at tage initiativer til at sikre, at det danske sprog bliver fastholdt og styrket som et videnskabeligt sprog på de danske videregående uddannelser, og hvis ikke, hvorfor?
Tak for det.
Det var jo ikke så forfærdelig meget et svar på, hvad ministeren vil gøre.
Det var mere et svar, der gik på, at ministeren ikke er bekymret.
Jeg står her med en beretning, som vi lavede i Uddannelses- og Forskningsudvalget tilbage i 2018, hvor et bredt flertal inklusive Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, Venstre, LA, SF og Konservative var enige i vigtigheden af at fastholde dansk som formidlings- og undervisningssprog såvel som videnskabeligt sprog på de videregående uddannelser.
Flertallet ser med bekymring på udviklingen med de mange engelsksprogede uddannelser og opfordrede derfor ministeren til i det dengang kommende udspil at tage højde for, hvordan det fremover sikres, at det danske sprog bliver fastholdt og styrket som videnskabeligt sprog både i undervisningen og formidlingen.
Udspillet skal endvidere tage stilling til spørgsmålet om, hvordan det sikres, at der fortsat undervises på dansk inden for alle videnskabelige områder, hvordan det sikres, at der stadig kommunikeres om forskningen og dens resultater på dansk, og hvordan det sikres, at der skabes begreber og benævnelser på dansk.
Flertallet opfordrer uddannelses- og forskningsministeren til, at der kommer en grundig drøftelse blandt Folketingets politiske partier om, hvordan det sikres, at færdiguddannede udenlandske kandidater tilegner sig det danske sprog og dermed bidrager til, at dansk også er et sprog, man kan begå sig på i videnskabelig og arbejdsrelateret sammenhæng.
Konklusionen på det er jo sådan set, at vi skal sikre, at der stadig væk findes mulighed for, at man på alle videnskabelige områder faktisk udfordrer og formidler og kan tale dansk og kan bruge dansk som formidlingssprog.
Og det, jeg egentlig spørger ministeren til i dag, er, hvad ministeren vil gøre for at sikre, at det kommer til at ske i udpræget grad.
Jeg ved godt, at ministeren siger, at det har hun så en oplevelse af at man nok gør.
I 2018 var vi i hvert fald et bredt flertal, der var enige om, at det gjorde man ikke godt nok.
Så jeg bliver nødt til at gentage spørgsmålet: Hvad vil ministeren gøre?