runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-13:
Men det afholder jo ikke hr. Søren Gade fra, altså 4 år efter fru Ulla Tørnæs mener hullet er blevet lukket, at kalde reglerne for et tag selv-bord.
Sidst jeg tjekkede det, var hr. Søren Gade og fru Ulla Tørnæs medlem af det samme parti, men det kan selvfølgelig være, at man fører to forskellige politikker afhængigt af, hvilket land man befinder sig i; jeg ved ikke, om det ligesom er det, der er lagt op til.
Det er i øvrigt interessant, at fru Ulla Tørnæs mener, at hun selv har været med til at vedtage reglerne, al den stund at hun henviste til en dom fra EU-Domstolen fra 2013.
Jeg har ikke nogen erindring om, at fru Ulla Tørnæs eller nogen i Venstre for den sags skyld har været dommere ved EU-Domstolen, og derfor vil jeg stille det samme spørgsmål afslutningsvis til fru Ulla Tørnæs, som jeg stillede hr. Kasper Sand Kjær tidligere: Hvornår har danskerne fået lejlighed til at tage stilling til det her?
En halv milliard er trods alt en del hvert år.
Så hvornår har fru Ulla Tørnæs fortalt danskerne, at det var konsekvensen ved at stemme ja til en EU-traktat?
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-13:
Jeg forstår på de svar, som ordføreren giver her, at Socialdemokratiet ikke er optaget af det, der står i forståelsespapiret, nemlig at man rent faktisk vil fjerne de værnsinitiativer, som ordføreren står her og lovpriser og siger er det skridt, vi har taget, og at det virker, og at det vil man ikke fjerne.
Er det ikke korrekt forstået?
Kasper Sand Kjær (S), 2020-05-13:
Det er helt korrekt forstået, at vi står ved su-forliget.
Samtidig er vi enige med de tre partier, som vi har indgået aftale om forståelsespapiret med, om, at kan vi finde andre veje til at overholde su-forliget og aftale det med su-forligskredsen, så vil vi gerne fjerne det loft, der er, over engelsksprogede uddannelser – og jo helt ærligt, fordi det er en smule klodset og en lidt ærgerlig måde med et meget simpelt greb at begrænse de udenlandske studerende på.
Jeg vil håbe, at vi i fællesskab kunne finde en klogere måde at gøre det på, men før vi har det redskab, så må vi jo stå ved den måde, som det er på nu.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-13:
Altså, nu spurgte jeg sådan set ikke til su-forliget.
Det ville også have været noget af en overraskelse, hvis den socialdemokratiske ordfører stod her på Folketingets talerstol i forbindelse med behandlingen af et beslutningsforslag fra Nye Borgerlige og opsagde su-forliget.
Så det var naturligvis ikke det, jeg spurgte til.
Jeg spurgte derimod til det fælles forståelsespapir mellem regeringen og venstrefløjen, hvoraf det klart og tydeligt fremgår, at regeringen har aftalt med venstrefløjen, at man vil fjerne de værnsinitiativer, som jeg nu hører den socialdemokratiske ordfører stå her og lovprise.
Og derfor er det jo meget logisk, at vi spørger: Skal det så forstås sådan, at Socialdemokratiet sådan set skrotter den del af forståelsespapiret?
Kasper Sand Kjær (S), 2020-05-13:
Nej, det skal jo forstås sådan, at vi inden for de næste 3 år håber, at vi i fællesskab kan finde bedre redskaber i kassen end det loft, der er i dag, over de engelsksprogede uddannelser.
Så længe vi ikke kan det, står vi ved det su-forlig, men vi håber, at vi kan finde nye veje i løbet af den her regeringsperiode.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-13:
Tak, formand, og tak for, at Venstre blæser til kamp.
Det er jo rart, hvis vi i hvert fald i fællesskab her kan reducere antallet af velfærdsydelser, som de danske skatteydere skal finansiere til andre landes borgere.
Dog synes jeg ikke helt, at jeg hører kampråbet lige så klart fra fru Ulla Tørnæs som fra andre Venstrefolk.
Jeg har bl.a. set hr. Søren Gade den 6. februar i år i Jyllands-Posten kalde den nuværende indretning af su-reglerne for et regulært tag selv-bord.
Nu er buffeter jo forbudt for tiden ude i virkeligheden, og så kunne man måske overveje også at få lukket for den her buffet, som de danske skatteydere altså i øjeblikket, trods alt med fru Tørnæs' velvillige accept, stiller til rådighed for alskens østeuropæere, der kommer hertil og får et lille job på 10 timer om ugen.
Kunne vi få lukket buffeten, fru Ulla Tørnæs?
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-13:
Som det klart fremgik af min ordførertale, mener vi, i modsætning til hr. Morten Messerschmidt og hr. Morten Messerschmidts parti, at Danmark hører hjemme i Det Europæiske Fællesskab.
Og vi vil under ingen omstændigheder være med til at vedtage lovgivning her i huset, som er i strid med EU-lovgivning, som vi har været med til at vedtage andetsteds.
Så det får hr. Morten Messerschmidt mig ikke til at gå i brechen for.
Når hr. Morten Messerschmidt til gengæld spørger, om ikke vi kan få lukket den her buffet, vil jeg bare minde hr. Morten Messerschmidt om, at tilbage i 2016 kom den daværende smalle Venstreledede regering med en plan, helhedsplanen for 2025, hvor der faktisk var indbygget en reform af vores su-system, og med den reform er jeg ret sikker på at det ikke ville være lige så attraktivt, som det er i dag, for vandrende arbejdstagere at komme til Danmark og at have su som mål for det at komme til Danmark.
Kim Valentin (V), 2020-05-13:
Tak for det, minister.
Jeg havde faktisk et håb om, at ministeren også var kommet ind på to andre områder i det første spørgsmål, men dem gemmer vi så her til sidst.
Vi har en rigtig, rigtig dygtig kulturbranche, som er virkelig, virkelig dygtig til at sælge dansk kultur rundtomkring i verden.
Lad mig bare nævne vores film, som bliver solgt overalt i verden, også selv om de er dansksprogede.
Hvordan ser ministeren vores kulturbranche der globalt?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-05-13:
Jeg synes, det er en helt nobel og fornuftig ting at arbejde for, at tingene ikke er bureaukratiske, at tingene ikke er bøvlede, at der er en tryghed omkring rammerne, og at hele indsatsen og det potentielle knokkelarbejde, der er med noget af det, ikke skal pålægges den enkelte gang på gang.
Det vil jeg meget gerne at vi arbejder for, og deraf jo også hyrdebrevet til institutionerne i forhold til at de de steder, hvor de unødigt beder de studerende med handicap om ting, så skal stoppe med det.
For vi har brug for, at det her er til at arbejde med, også for den enkelte studerende.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-13:
Jeg tror på, at vi er enige om, at det her er vigtigt.
Der er en ting, som kunne gøre en stor forskel derude.
Når man som person med handicap nu søger ind ét sted og måske skal skifte til et andet uddannelsessted, så skal man søge igen og igen og skaffe dokumentationen igen og igen.
Noget af det, der efterlyses, er – kunne man sige – en digital sagsmappe, som data kunne ligge indeni, og som den studerende så kunne sende videre, hvis man skal skifte uddannelse, eller hvis man skal videre, sådan at alle oplysninger er samlet og man ikke skal til at samle det hele igen, men at man faktisk har nogle rammer, der gør, at de dispensationer, der også er givet tidligere, kan ses, og at det er gennemsigtigt, så vi ikke lægger det hele over på den studerende med handicap, men egentlig siger, at vi har nogle rammer, som netop hjælper til at håndtere de her oplysningsting, som det jo meget er.
Kunne vi ikke blive enige om at arbejde videre med det?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-05-13:
Det har du mit fulde tilsagn om at jeg løbende meget gerne vil have input til og diskutere.
Det gælder også de konkrete eksempler.
For det er klart, at vi kan nogle ting med lovgivningen, men som jeg også siger i min tale, er vi her dækket ind af lovgivningen.
Der er jo f.eks. også en anledning til at sende et hyrdebrev ud for at præcisere, hvordan den her lov faktisk skal implementeres og udføres i virkeligheden, sådan at det, som vi politisk har intentioner om i det lovgivningsarbejde, der ligger, også bliver den virkelighed, som vores studerende med handicap oplever, som vi i den grad har brug for at give nogle rammer, så de faktisk får noget uddannelse, som de kan bygge en tilværelse på.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-13:
Jeg fæstnede mig jo så ved den sidste kommentar om, at regeringen ikke kan støtte forslaget, som det ligger, for så hører jeg jo også, at der godt kunne være nogle justeringer, som vi kunne arbejde videre med.
For ministeren siger, at lovgivningen sådan set er god nok, og at rammerne er gode nok, og samtidig hører vi så om studerende – det hører jeg i hvert fald derudefra – der ikke oplever de rammer som gode nok, der oplever, at de igen og igen skal dokumentere det handicap, de har, at de igen og igen skal søge om dispensation.
Selv om man godt ved på forhånd, at de kun kan studere på trekvart tid – det er lidt ligesom hvis man kommer ud og skal have et fleksjob, så skal man altså bruge længere tid på det – kan de ikke få sikkerhed for, at den su, som de så har brug for, rent faktisk er der.
Altså, der er nogle rammer, som gør, at vi bare beder dem om at leve med nogle benspænd, som der ikke er nogen grund til.
For det er jo med til at gøre, at der er færre unge med handicap, der får den uddannelse, som jeg tror vi alle sammen synes de skal have.
Så derfor vil jeg gerne bede om ministerens tilsagn til, at vi kan bearbejde det her videre, så vi faktisk kan skabe nogle rammer for de studerende med handicap, som gør, at man fjerner nogle af de sten, der ligger på deres vej, som ikke er nødvendige, og som bare ligger der, fordi vi har nogle regler, som ikke helt er gode nok.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-13:
Jeg holder fast i, at vi stadig væk mener, at offentlige ydelser skal være for danske statsborgere.
Vi mener, at det at være dansk statsborger giver en en særlig status.
Så derfor mener vi, at det er det rigtige at gennemføre forslaget, som vi har fremsat det.
Kasper Sand Kjær (S), 2020-05-13:
Nu står vi så her og diskuterer det og må forholde os til, hvad konsekvenserne ville være af det her beslutningsforslag, hvis det blev vedtaget og blev til et lovforslag.
En af konsekvenserne ville jo være, at unge fra mindretallet i Nordtyskland ikke kunne tage en uddannelse her.
En anden ville være det, som fru Mai Villadsen fra Enhedslisten var inde på, nemlig at vi ville have masser af unge, som i dag er i Danmark uden et dansk statsborgerskab, som ikke ville kunne modtage su og dermed for langt størstedelens vedkommende ikke ville kunne gennemføre en uddannelse i Danmark.
Hvordan tror ordføreren at det ville påvirke sammenhængskraften, fællesskabet og integrationen i Danmark?
Mai Villadsen (EL), 2020-05-13:
Tak for det.
Der bliver talt meget om EU-borgere og om de såkaldt vandrende arbejdstagere, men det er jo et mindretal af dem, der vil blive ramt af det her forslag.
Dem, der vil blive ramt i størst omfang, er jo en anden gruppe.
Det er dem, som kom til Danmark med deres forældre, før de fyldte 20 år, eller som er født og opvokset i Danmark.
Det er unge, som læser og er en del af det danske mindretal i Sydslesvig; det er mennesker, som er kommet til Danmark, fordi de er blevet forelsket og er blevet gift med en dansk statsborger.
Det er dem, Nye Borgerlige vil fratage su'en og dermed for manges vedkommende muligheden for at uddanne sig.
Hvorfor siger ordføreren det ikke, som det er, nemlig at det er dem, Nye Borgerlige ønsker at fratage su'en med det her forslag?
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-13:
Vi har jo fremsat det som et samlet forslag om alle udlændinge, så det med su'en kun skal gælde for danske statsborgere.
Det mener vi.
Vi mener, at ydelser generelt skal være for danske statsborgere.
Nu har vi så haft en uansvarlig udlændingepolitik i mange årtier, som gør, at vi har rigtig mange i Danmark, som ikke er danske statsborgere, men de har jo mulighed for at søge dansk statsborgerskab.
Men jeg mener principielt, at vi skal holde fast i, at offentlige ydelser skal ydes til danske statsborgere.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-13:
Tak for talen.
Jeg er sådan set enig i, at der er rigtig mange ting, som de kan, skal og bør gøre ude på institutionerne, men et simpelt eksempel handler om, at når man er ung med handicap og starter på en uddannelse, er det ganske, ganske typisk, at de ting, der skal være klar til studiestart, ikke er klar, fordi man af gode grunde på den enkelte uddannelsesinstitution først relativt sent i forløbet ved, hvem der er kommet ind hvor; de kan simpelt hen ikke nå det, efter at optagelsesforløbet osv. osv. er afsluttet.
Noget af det, der ligger i vores forslag, handler om at sige, at hvis du som ung med handicap har tænkt dig at søge ind på en uddannelse, kan du egentlig godt få lavet nogle af de vurderinger på forhånd.
Hvis du er blind og har brug for at få studiematerialet på en bestemt måde, burde det ikke være svært at vide det på forhånd, og det betyder jo, at det kan lægges ind, og de undersøgelser eller godkendelser, eller hvad der nu skal til, kan faktisk være lavet, før man når frem til, at du er optaget, sådan at man er sikker på – det kan være, det ikke er første eller anden, men tredje prioritet, du får – at det studiested med det samme har det materiale og de godkendelser, eller hvad der nu skal til.
Vil Socialdemokraterne være med på det?
Mai Villadsen (EL), 2020-05-13:
Det er paradoksalt, at ordføreren taler om en uansvarlig udlændingepolitik, når det forslag, som ordføreren kommer med i salen i dag, netop vil være uansvarligt.
Jeg synes, det vil være dybt uansvarligt, at unge mennesker, som kommer hertil som flygtninge, eller som er født og opvokset i Danmark, ikke kan få su, ikke kan uddanne sig, for det vil føre til skrækkelig dårlig integration.
Det vil føre til en kulmination i ungdomskriminalitet.
Det ville være rigtig skadeligt for Danmark.
Det er skadelig udlændingepolitik, og det er åbenbart det, mener jeg, som Nye Borgerlige med det her forslag så står for.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-13:
Jeg mener nu, at vi allerede har rigelige problemer med bl.a. udlændingekriminalitet, og det er jo netop, fordi vi har lukket en masse mennesker ind, som vi ikke skulle have lukket ind.
Det er det, der er den uansvarlige udlændingepolitik.
Hvis der er nogen af disse unge mennesker, der ønsker at søge et dansk statsborgerskab, så har de mulighed for at gøre det, hvis de i øvrigt opfylder de betingelser, der er.
Kasper Sand Kjær (S), 2020-05-13:
Tak for ordet.
Jeg vil bare gerne foreholde ordføreren, at konsekvensen af Nye Borgerliges beslutningsforslag ville være, at unge fra det danske mindretal i Nordtyskland, som ikke er danske statsborgere, ikke kunne tage en uddannelse i Danmark og modtage su.
Det ville jo være konsekvensen af beslutningsforslaget.
Det vil jeg bare gerne høre ordføreren forholde sig til.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-13:
Vi har jo været nødt til at fremsætte et forslag, som dækker alle udlændinge, fordi vi generelt mener, at ydelserne skal være til danske statsborgere.
Hvis vi ikke havde lukket så mange mennesker ind, havde vi nok ikke stået her og skullet diskutere det.
Kasper Sand Kjær (S), 2020-05-13:
Er der ting, vi kan gøre for at gøre det lettere for institutionerne at leve op til deres ansvar, så lad os drøfte det.
Jeg synes i hvert fald, det er afgørende, at vi holder fast i, at det skal være muligt for studerende med handicap, funktionsnedsættelser eller andet at gennemføre en uddannelse, og som udgangspunkt at gennemføre en hvilken som helst uddannelse, og derfor er det uddannelsesinstitutionerne, som har ansvaret for at sørge for, at der er de rammer omkring den enkelte studerendes uddannelsesforløb, som gør det muligt.
Jeg tror bare, det er vigtigt at holde fast i, at vi ikke her kan vælge én løsning, og så er det den, der gælder for alle studerende med et handicap på alle typer af uddannelser.
Vi er også nødt til at sørge for, at der er en lokal frihed, så det kan passe til den enkelte studerendes behov, samtidig med at vi holder meget klart fast i at holde uddannelsesinstitutionerne op på deres ansvar.
Astrid Carøe (SF), 2020-05-13:
Jeg er helt enig.
Der er som sagt mange problemer for studerende med handicap med hensyn til at tage en videregående uddannelse, og vi vil gerne kigge på det og synes, at det kunne være rigtig godt med en beretning i udvalget.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-05-13:
Vi sætter stor pris på, at DF har fokus på, hvordan vi styrker de studerende med handicaps betingelser for at gennemføre en uddannelse ved at fremsætte det her forslag om en helhedsorienteret studieplan for studerende med handicap.
Jeg var også sammen med fru Astrid Carøe ude hos Danske Handicaporganisationer, hvor de fremlagde deres anbefalinger fra den her undersøgelse fra tænketanken Perspektiv, som jeg også tror meget af det her forslag bygger på.
Det var rigtig godt at komme ud og møde de unge mennesker, som har et handicap, høre om de forskellige typer handicap, de har, og om, hvordan det påvirker deres studieforløb.
Jeg tror ikke, at vi får færre med handicap.
Det er jo mange forskellige typer, asperger, ADHD og andre typer handicap, som flere af dem gjorde opmærksom på gør, at de har svært ved at følge et fuldt forløb på vores uddannelsesinstitutioner.
Det er alt mellem 4-6 måneder til 1 år.
Det er jo også en stor gruppe, nemlig 7.500 unge mennesker.
Jeg er også glad for at høre fra de øvrige talere her og også fra ministeren, at det er et område, vi alle sammen rigtig gerne vil sætte fokus på.
Det giver også mening at foretage helhedsorienterede vurderinger – også for at se, om vi kan komme af med noget administrativt bøvl, ansøgninger om dispensation m.v., som ikke er nødvendige, og som jo også koster ressourcer.
Det Konservative Folkeparti vil rigtig gerne indgå i en dialog om, hvordan vi bedre kan hjælpe studerende med handicap til at gennemføre deres uddannelse og styrke deres trivsel, for mere end hver femte ung med handicap føler sig isolerede på universiteterne.
Det er et meget høj tal for, hvor mange der på mange måder føler sig ekskluderet fra det sociale liv.
Det er også meget vigtigt for ens evne til at lære, at man trives.
Så vi synes, det er en bredere diskussion.
Vi har også lidt svært ved at støtte det her forslag med et så konkret budget, nemlig 175 mio. kr.
Det er ikke, fordi det lyder urealistisk.
Jeg regnede på det, og det er ca. 23.000 kr. pr. person.
Det er jo ikke voldsomt mange penge, hvis man ser det i det perspektiv, og slet ikke hvis det hjælper dem til at gennemføre uddannelsen, og hvis man ser på, hvad de kan bidrage med på længere sigt samfundsøkonomisk, men også ser på glæden ved at forsørge sig selv.
Men den drøftelse af et sådant budget, mener vi hellere skal ligge i en finanslovsforhandling til efteråret.
Vi vil meget gerne indgå i en dialog og i en arbejdsgruppe, hvor vi kan se på, hvordan vi bedre kan støtte de studerende med handicap, og også bredere se på, hvilke udfordringer de har – ud over en økonomisk hjælp.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-13:
Nu talte ordføreren jo egentlig så længe og fik stort set sagt alle de ting, jeg kunne finde på at spørge om.
Det, jeg egentlig gerne ville frem til, er, at jeg hører, at vi er meget enige om, at der er en problemstilling her.
Der er nogle ting, der ikke fungerer godt nok.
Det bliver nævnt, at det kan løses ude på institutionerne, men der ligger jo det konkrete problem, at når man ved, hvilken institution man kommer ind på, så er det måske for sent, i forhold til at alting kan være klar til studiestart.
Derfor er det vigtigt at kunne rykke noget frem og få gang i det.
Så derfor er jeg glad for tilsagnet om, at vi kan give en opfordring til ministeren om at få lavet en – gerne hurtigarbejdende – arbejdsgruppe, og at vi efterfølgende kan få nogle forhandlinger om, hvordan vi får det her til at lykkes på en måde, så det rent faktisk fungerer for de studerende med handicap.
Det tror jeg er det, vi alle sammen gerne vil.
Tak for talen.
Jeg vil gerne høre, om Nye Borgerlige ikke anerkender, at der er nogle udfordringer for de studerende, at de skal søge igen og igen.
Anerkender Nye Borgerlige ikke også, at personer med handicap kan have brug for længere studietid?
Og det kan man godt vide på forhånd.
Er der så nogen grund til, at man skal have usikkerheden i hele sit studieforløb, i forhold til om man kan få den ekstra su, der gør, at man kan gennemføre sit studie?
Det gør jo, at mange falder fra.
Vi kan se, at der er alt for få unge med handicap, der får en uddannelse, selv om de egentlig er kvalificerede til det.
Så er det ikke et problem, vi skal tage alvorligt, og bør vi ikke have en plan for, hvordan vi hjælper dem bedre og sikrer, at de kommer bedre igennem?
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-13:
Jeg synes, det lyder rigtig fornuftigt, som det er blevet foreslået vel nærmest af alle ordførerne, at vi prøver at se på det her område og ser, hvad vi kan gøre – også så vi udnytter de eksisterende ordninger bedre.
Selvfølgelig kan jeg da godt forstå, at en studerende kan have behov for at have længere studietid, og der må vi også se på, om vi kan gøre noget for at hjælpe med rådgivning til den studerende, så det bliver nemmere for vedkommende at vide, hvilke muligheder han har.
Henrik Dahl (LA), 2020-05-13:
Som jeg tror alle ordførere har sagt, er det her jo et rigtig godt beslutningsforslag, når man ser på det problem, som det påtager sig at løse, fordi handicappede personer skal selvfølgelig også have en uddannelse, hvis de ønsker det, og der skal ikke være unødvendige hindringer lagt i vejen for det.
Så stor ros til Dansk Folkeparti for at fremsætte det her forslag.
Men som ministeren og flere ordførere også har været inde på, kan man sige, at formålet med beslutningsforslaget sådan set allerede er opfyldt med den eksisterende lovgivning, nemlig med den lovgivning, vi har om forskelsbehandling.
Der synes jeg også, man skal være opmærksom på, at vi har et stort problem i Danmark med væksten af love og regler.
Det er blevet til genstand for en videnskabelig undersøgelse.
Fra ca. 1990 og frem til i dag er der altså sket en tredobling i mængden af love og regler, hvis man tæller det sproglige omfang op.
I den situation, og når vi altså har en eksisterende lov, der sådan set opfylder formålet, så skal vi ikke berige verden, havde jeg nær sagt, med yderligere lovgivning.
Så synes jeg, det er en bedre idé at sende et hyrdebrev ud, som ministeren har været inde på, eller som fru Ulla Tørnæs har sagt, at lave et eller andet brobygningsforløb imellem Folketinget og regeringen, sådan at vi kan få præciseret, hvordan de gældende regler rent faktisk er.
Så alene derfor kan vi altså ikke bakke forslaget op, selv om det har et rigtig godt formål.
Jeg synes også, det er sådan principielt lidt betænkeligt – og det er ikke kun det her forslag, men det er flere andre forslag, som er forslag, der rummer offentlige udgifter på et trecifret millionbeløb – at der ikke er anvist finansiering til forslaget.
Det synes jeg også godt man kan gøre i det format, der hedder beslutningsforslag, fordi det jo kunne gå så galt, at det blev vedtaget, og så skal pengene jo findes, og derfor bør man altså efter min opfattelse tage stilling til de her spørgsmål, når man fremlægger et forslag.
Men altså, det er et rigtig relevant og væsentligt problem, som der jo findes løsninger på, og som jeg også hører en stor vilje til at arbejde for med en betænkning eller et møde, hvor man sætter sig ned og får drøftet tingene igennem, og jeg hører, at ministeren gerne vil sende de hyrdebreve ud, der skal sendes ud.
Det synes jeg er rigtig godt.
Så ros til intentionen, men ikke opbakning til forslaget.
Tak for ordet.