runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-02:
Tak for ordførertalen, som jeg i store træk er fuldstændig enig i.
Men i forhold til det med, at vi skal se på de strukturelle og de forebyggende tiltag: Det er jeg også fuldstændig enig i, jeg kan bare ikke se, hvorfor det skulle stille sig i vejen for, at vi giver den mulighed her.
For det her er jo ikke noget, der styrker kampen for forebyggelse og de strukturelle ændringer.
Det her er bare en mulighed, vi kommer til at kunne give til nogle kvinder, og det er noget, de selv vælger, præcis som andre kvinder gør.
Men de gør det ud fra de forudsætninger, de nu har, og det, som de vurderer vil være det bedste valg for dem.
Så hvorfor skal vi fratage dem den mulighed?
Altså, hvorfor skal de ikke have det valg?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-12-02:
Det er sådan set ikke, fordi jeg vil tage valget fra nogen.
Så derfor synes jeg egentlig, at det er vigtigere, at samfundet er indstillet på, at børn skal fødes på det tidspunkt, hvor kvinden er allermest fertil.
Og det kunne godt give mening, at man så netop også kiggede på nogle strukturelle forhold i stedet for.
Så det er sådan set ikke, fordi jeg gerne vil forhindre nogen i at træffe nogle valg.
Jeg kan også sagtens få øje på nogle situationer, hvor det kunne give mening.
Men i takt med at vi i højere grad kan være med til at styre lige præcis familieforøgelse, vil der også blive lagt et væsentligt større pres på kvinder for, at de skal vente.
Simon Kollerup (S), 2020-12-02:
Men det er fuldstændig rigtigt, at det er vores ønske.
Jeg tror, vi deler ønsket om at få skabt flere private arbejdspladser i vores landdistrikter.
Og det er derfor, jeg glæder mig rigtig meget til at se, hvad de her regionale vækstteams kan.
De vil have et bredere regionalt fokus, men skal selvfølgelig sørge for, at der inden for de regioner, f.eks. Nordjylland, hvor Læsø jo hører til, bliver skabt nogle nye arbejdspladser, så der også er jobs.
Det er der allerede i dag, men det handler om, at der skabes endnu flere jobs, og at man kan omskole sig i forhold til at komme videre i livet, både hvad angår en selv og sin familie.
Så det handler om ikke bare sådan at lave en one size fits all-erhvervspolitik på ryggen af coronakrisen, men om at gå mere regionalt til værks.
Det tror jeg på er en opskrift, som man kan bruge til noget, også i de områder, hvor f.eks. minkbranchen har fyldt meget, men jo så ikke gør det længere.
Trine Bramsen (S), 2020-12-02:
Ingen soldater har været udsendt på ulovlige missioner.
Ingen soldater har været udsendt på ulovlige opgaver.
Og derfor vil jeg på det kraftigste opfordre til ikke at turnere rundt med påstande, der ikke er rigtige.
For det er jo det, der i givet fald kan blakke forsvaret og soldaternes ry.
Der er heller ikke nogen soldater, der kan have været i tvivl om beføjelserne i forhold til de opgaver, de har løst; de står beskrevet i soldatens kort, og derfor kan jeg opfordre til, at man stopper med at turnere med noget, der simpelt hen ikke er rigtigt.
Der har været fuld lovhjemmel til de opgaver, som forsvaret har udført: forsvarslovens § 7.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-12-02:
Mener ministeren, at man har reageret hurtigt nok, når man først i sidste uge har sat Kammeradvokaten i gang med at undersøge, om ISS overholder kontrakten med Forsvaret om servicelevering?
Trine Bramsen (S), 2020-12-02:
Ja, det mener jeg.
Og jeg vil gerne korrigere den vildfarelse, at der først er sket noget i denne sag med inddragelsen af kammeradvokaten, for det er ikke rigtigt.
Ejendomsstyrelsen har siden kontraktstart i 2018 arbejdet for at få kontrakten med ISS til at fungere.
Senest er der etableret et kontor i Ejendomsstyrelsen, hvor der på daglig basis og i koordination med ISS iværksættes tiltag til forbedring af ISS' serviceleverancer.
Ejendomsstyrelsens struktur har ikke været god nok, og derfor ændrede jeg den i foråret.
Det indebærer, at der placeres lokale medarbejdere på tjenestestederne, der følger op på bestilte og leverede ydelser.
Jeg har dog vurderet, at vi nu er kommet til punkt, hvor der er behov for at eskalere sagen yderligere, og derfor skal der findes løsninger, som rækker ud over den kontraktstyring, som Ejendomsstyrelsen har foretaget indtil nu.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-12-02:
Mange tak.
Vi hører jo historier om døde dyr i sengeskuffer, og vi hører historier om dårlig mad, dårlig rengøring og sæd på lagener.
Vi ved også, at der i kontrakten er beskrevet et servicelevel, altså et serviceniveau, et rengøringsniveau, som hedder, at der skal se rent ud, men at der ikke nødvendigvis skal være rent.
Hvordan forholder ministeren sig til det i en coronatid, og hvad har ministeren gjort for at udbedre dette?
Trine Bramsen (S), 2020-12-02:
Kontrakten med ISS er indgået under den tidligere regering, som jeg husker at Konservative selv var en del af.
Kontraktens juridiske og økonomiske vilkår er komplekse og er bindende for såvel ISS som for Ejendomsstyrelsen.
Det, som jeg synes er vigtigt at huske på her, er, at hvis ikke der er et ordentligt juridisk grundlag, risikerer regningen for en mulig løsning at havne hos vores soldater og frivillige, og det synes jeg ikke er i orden.
Det er derfor, at jeg i sidste uge gav Ejendomsstyrelsen et indledende mandat til sammen med Kammeradvokaten at afdække de juridiske og økonomiske forhold ved forskellige løsninger.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-12-02:
Kan ministeren bekræfte, at der den 3. september indgik et tilbud fra ISS om, hvorledes man eventuelt kunne komme ud af kontrakten, og et tilbud på, hvordan man kunne løse samarbejdet fremadrettet?
Trine Bramsen (S), 2020-12-02:
Der er jo gjort rigtig mange øvelser for at løse de samarbejdsvanskeligheder, som der jo åbenlyst er.
Der er gjort rigtig, rigtig mange forsøg på det, men klagerne bliver ved med at være der, og det synes jeg ikke er rimeligt over for vores soldater og frivillige, som løser rigtig, rigtig vigtige opgaver.
Det er jo baggrunden for, at jeg har givet mandat til, at Ejendomsstyrelsen sammen med Kammeradvokaten kan få afdækket de juridiske forhold.
Men lad mig sluttelig sige, at regningen altså ikke må ende ved vores soldater.
Regningen må ikke ende ved vores soldater, og man kan jo ikke bare hoppe ud af en kontrakt midt i det hele, hvis det så betyder, at det er de penge, vi skal bruge på materiel til soldaterne og yderligere kolleger til soldaterne, der så skal ind at dække det slip, der måtte være.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-12-02:
Hvornår anser ministeren det her problem for løst?
Vi har 20.000 soldater, som får dårlig mad, har døde dyr i deres sengeskuffer osv.
Derudover har vi omkring 1.000 ISS-medarbejdere, som jo også går og frygter for deres job.
Kan ministeren eventuelt give en tanke eller en status på, hvornår ministeren mener det her problem kan være løst?
Trine Bramsen (S), 2020-12-02:
Lad mig starte med at sige, at der er meget stor forskel på tjenestestederne.
Nu har jeg besøgt rigtig mange af dem, faktisk stort set dem alle sammen, og der er meget, meget forskel på niveauerne rundtomkring.
Det kan vi også se på klagerne.
Der er nogle steder, hvor det fungerer godt, og nogle steder, hvor det fungerer dårligt.
Men det afgørende er jo selvfølgelig det juridiske grundlag, for en kontrakt er jo bindende, og det er også derfor, at det er så væsentligt, at vi har et ordentligt juridisk grundlag og ikke baserer det her på »synes« eller »mener«, eller om man kan lide maden eller ikke kan lide maden, men baserer det på jura og svigt i opfyldelsen af kontrakten.
Det er derfor, at det juridiske grundlag er så afgørende her.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-12-02:
Jeg tænker, om ministeren kan forstå, hvis nogle af hendes soldater måske står med opfattelsen af, at de har bidraget til noget ulovligt her.
Og hvad vil ministeren gøre, for at denne tillid opbygges, og at ministeren ikke i fremtiden er med til at sende sine soldater ud på ulovlige missioner?
Trine Bramsen (S), 2020-12-02:
Forsvaret har ikke deltaget i nogen ulovlig ordre.
Det arbejde, som forsvaret har udført, er under forsvarslovens § 7, og det eneste, der er nyt her, er, at spørgeren får det til at fremstå, som om det er forsvaret, der har bidraget til aflivning af mink.
Og det har forsvaret ikke.
Forsvaret løser mange forskellige opgaver, også i forbindelse med corona, bl. a. i forhold til transport, hjemmeværnet, bemanding af callcentre, smitteopsporing osv., og her er der altså tale om et fuldt legitimt arbejde under forsvarslovens § 7.
Så jeg kan ikke genkende, at forsvaret skulle have udført opgaver, som der ikke er lovhjemmel til.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-02:
Tak til den højtærede formand.
Ligesom jeg tidligere i øvrigt med støtte fra Venstre sendte 57,2 mio. kr. ud til fgu, jo, så har vi mulighed for at forhandle og sætte ekstra penge af og lave ekstra støtteordninger.
Det vil sige, at det ikke nødvendigvis er bundet op på en finanslovsforhandling; det kommer an på omstændighederne.
Så man kan sige, at tidligere på året i år – det er jo ganske få måneder siden – har vi også sat et ret stort ekstrabeløb af til fgu.
Så jo, det kan man.
Jeg vil gerne sige til Venstre, og nu har vi det på mødet her den 8. december, at når vi sådan med relativt jævne mellemrum er inde og kigge på det og også har sendt ekstra penge af sted, er det jo, fordi vi har et ønske om, at fgu kommer ordentligt i vej, og vi mente, det beløb, de havde fået, var for lille.
Det var derfor, vi satte ekstra penge af.
Hvis man skulle gå ind og skære SPS'en selvstændigt ud, som der lægges op til i det her spørgsmål, ville jeg være ærgerlig, hvis det så samtidig betød, at man mistede de penge, man allerede havde fået til det.
Og derfor er jeg ikke sikker på, at det er den optimale løsning.
Men det synes jeg da vi må drøfte.
Stén Knuth (V), 2020-12-02:
Tak for det.
Jeg tror faktisk, at man oplever derude, at det er et paradoks, at fgu-elever ikke kan få SPS-hjælp, men når de så kommer på en erhvervsuddannelse, kan de faktisk godt få det.
Det er det ene.
Det andet er, at jeg faktisk tror, der er behov for, at vi kigger på, at det taxameter, der ligger på det her område, enten skal forhøjes separat i forhold til SPS, eller at taxameteret generelt skal forhøjes, for de har en svær målgruppe derude.
Det ved ministeren forhåbentlig også via de undersøgelser, som FGU Danmark selv har lavet.
Så jeg håber, at ministeren vil tage det her op ret hurtigt.
Jeg tror, der er brug for, at vi også hjælper på det her område.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-02:
Jamen det er jo en lille smule pærer og bananer her, for når en elev, der kommer fra fgu, kommer over på eud, ja, så kan vedkommende få SPS-støttetimer. Men det er jo, fordi der er meget færre lærerkræfter pr. elev på eud.
Det er jo regnet ind i fgu'ens økonomi, at der netop skal være flere lærerkræfter, fordi de elever, der er der, som udgangspunkt har brug for ekstra støtte.
Derfor kan man ikke rigtig sammenligne de to.
For den ekstra støtte kommer jo netop, fordi den ikke er bygget ind i deres økonomi i forvejen og der derfor ikke er de kræfter til eleverne på eud, uden at der kommer ekstra støtte ind.
Men det er dermed ikke en afvisning af, at det godt kan være, vi skal gå ind og kigge på fgu-økonomien.
Det har vi givet tilsagn om fra regeringens side at vi gerne vil, og vi har det på mødet allerede nu her den 8. december.
Jeg er derfor også glad for, at vi får mulighed for at drøfte det her i salen.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-12-02:
Mange tak, formand.
Anerkender ministeren, at forsvarets indsættelse i den såkaldte operation minkaflivning har kunnet opfattes på en beordrende måde blandt minkavlerne, på trods af at statsministerens ordre viste sig at være ulovlig?
Trine Bramsen (S), 2020-12-02:
Lad mig starte med at slå en ting fast: Forsvaret har ikke aflivet mink.
Ingen soldater har været indsat for at aflive mink, og der har ikke været en operation minkaflivning.
Forsvarets involvering har bestået i støtte til fødevaremyndighederne.
Forsvaret kan med kort varsel stille med mandskab og ressourcer, et mandskab, der er uddannet til at optræde korrekt og ordentligt over for andre.
Forsvaret og forsvarets soldater har ikke beordret nogen til noget i denne sag.
Faktisk står det klart og tydeligt i den instruks, som soldaterne får forud for opgaveløsningen, det såkaldte soldaternes kort, at der ikke må anvendes nogen form for magt for at gennemtvinge opgaveløsningen.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-12-02:
Hvordan forholder ministeren sig så til, at forsvaret fortsatte med at, lad os så sige bistå aflivningen af mink, selv om det var blevet klart, at statsministerens ordre var ulovlig?
Trine Bramsen (S), 2020-12-02:
Forsvaret har ikke bidraget til noget ulovligt arbejde.
Forsvaret har ageret under forsvarslovens § 7.
Der er altså fuld hjemmel til de opgaver, som forsvarets soldater har udført.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-12-02:
Men vi er vel enige om, at ordren var ulovlig.
Vi er vel også enige om, at de soldater, som har været indsat i denne operation minkaflivning, har kendt til den manglende lovhjemmel.
Eller hvordan forholder ministeren sig til det?
Mener ministeren, at soldaterne har kendt til det her?
Stén Knuth (V), 2020-12-02:
Tak for det, formand.
Nu er jeg også belastet af at have været en del af produktionsskoleverdenen og kender jo den målgruppe eller de unge mennesker, der kommer der.
Og jeg har jo set, hvor kæmpestore problemer og udfordringer de har.
Jeg medgiver, at det, man har fået med over til at starte med på fgu af midler har været højere.
Det vil jeg da gerne kvittere for.
Men jeg tror også, vi simpelt hen bliver nødt til at hjælpe foreningen derude og lærerne, der står og kigger på en elevsammensætning, som er svært udfordret.
Så vil jeg gerne lige høre: Hvis nu det ikke lykkes via finanslovsforhandlingerne at hjælpe FGU Danmark med SPS-støtte, er det så ikke sådan, at ministeren har bemyndigelse til selv at kunne træffe den afgørelse?
Marcus Knuth (KF), 2020-12-02:
Mener ministeren, at det var den rigtige beslutning at indsætte danske soldater i den såkaldte operation minkaflivning, når det efterfølgende har vist sig, at statsministerens ordre om at aflive alle mink i Danmark var ulovlig?
Nu har vi jo en statsminister, der har erkendt, at hendes ordre ikke havde lovhjemmel.
Så der er ikke nogen tvivl om, at lovhjemmelen ikke var der.
Men mit spørgsmål er stadig væk det samme: Hvem var det?
Besluttede general Lollesgaard selv at pakke sine tasker, sætte sig ind i en lastbil med et par hundrede soldater og køre til Jylland ud på gårde, hvor der var raske mink?
Eller hvem gav den ordre?
Trine Bramsen (S), 2020-12-02:
Det er simpelt hen forkert, hvad hr. Marcus Knuth bliver ved med at sige, altså at der ikke skulle være lovhjemmel til forsvarets aktiviteter.
Forsvaret har haft lovhjemmel og har lovhjemmel til at udføre opgaver, der ligger inden for forsvarslovens § 7.
Og det er det, forsvaret har gjort.
Eksempelvis bidrager forsvaret også, når der er fugleinfluenza, som jeg nævnte før, til indsamling af døde fugle og til bortskaffelse af dem.
Hjemmeværnet bidrager, når der skal afskærmes, eller når der er aktiviteter rundtomkring.
Det er jo ikke sådan, at der, når man agerer inden for loven, så eksempelvis foreligger en ministergodkendelse, og det er jo dér, hr. Marcus Knuth går galt i byen.
For her agerer forsvaret inden for lovhjemmelen, så derfor skal der ikke gives en eksplicit ordre.
Selvfølgelig har både jeg og forsvaret da sikret os, at der var lovhjemmel til de opgaver, som forsvaret indgår i – selvfølgelig.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2020-12-02:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvordan har ministeren tænkt sig at rette op på de godt 6.000 mistede arbejdspladser i landdistrikterne som følge af regeringens ødelæggelse af minkbranchen?
Simon Kollerup (S), 2020-12-02:
Der er ingen tvivl om, at minkavlerne i Danmark har påtaget sig en rigtig stor opgave.
Det har de for folkesundhedens skyld, og derfor er det selvfølgelig også afgørende, at minkavlerne og alle de tilknyttede erhverv mærker, at vi hjælper dem.
I øjeblikket arbejder vi målrettet på at indgå en forhåbentlig bred politisk aftale, der sikrer, at minkavlerne og de meget minkafhængige følgeerhverv får den fuldstændige erstatning, som de selvfølgelig skal have.
Hvad angår jobsituationen, blev der i juni 2020, altså tidligere på året, indgået to opkvalificeringsaftaler, som både løfter ledige og beskæftigede.
Bl.a. har man som ledig dagpengemodtager ret til at tage en erhvervsuddannelse med 110 pct.s dagpengesats inden for fag, hvor der er mangel på arbejdskraft i år og næste år.
Samtidig er der i år og næste år afsat ekstraordinært mange midler til korte erhvervsrettede kurser, der giver ledige mulighed for en hurtig og fleksibel omskoling.
Jobcentrene har altså en række ordninger i værktøjskassen, som kan understøtte opsagte medarbejdere på minkfarmene og fra følgeerhvervene.
Sidst, men selvfølgelig ikke mindst,
har regeringen til forhandlingerne om finansloven også foreslået, at der afsættes midler til en egentlig omstillingsindsats, som er målrettet erhvervsliv og arbejdstagere i bestemte dele af landet.
Noget af det, vi foreslår, er bl.a. at nedsætte regionale vækstteams, som skal komme med anbefalinger til, hvordan der bedst kan investeres i lokale erhvervsstyrker, og det er også der, hvor minkbranchen har fyldt meget, men ikke gør det længere af naturlige årsager.
Så regeringen er altså klar til at investere lokalt for at styrke beskæftigelsen i de områder, som er hårdt ramt.
Tak for ordet.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2020-12-02:
Tak til ministeren for det.
Men for at de skal kunne arbejde i praksis, er det jo også nødvendigt, at der er nogle arbejdspladser derude, som de kan henvise til.
Og det, som bekymrer os i Dansk Folkeparti, handler om, at de arbejdspladser, som man har mistet ude i landdistrikterne som følge af den her minkmassakre, altså ikke bare gælder minkavlere og dem, der arbejder på minkfarmene.
Det gælder også dem, der sælger bure, det gælder dem, der sælger minkfoder, det gælder pelsningsfabrikkerne.
Det er alle sammen arbejdspladser, hvor de mennesker, der arbejder dér, har kompetencer inden for ét bestemt felt, ét bestemt område, og de har ikke længere nogen mulighed for noget alternativ.
Så kan man omskole dem.
Og er der nogen arbejdspladser, når man bor i et landdistrikt?
Hvilke arbejdspladser står klar i landdistrikterne til at gribe de her mennesker?
Det er det, jeg godt vil høre om regeringen har tænkt på.
Simon Kollerup (S), 2020-12-02:
Jeg er meget enig i spørgerens fokus på det her med følgeerhverv, for det er ikke alene de ansatte på farmene, det gælder, men også ansatte i de her mange følgeerhverv.
Det kan være pelserier, det kan være fodercentraler, og det kan også være samfundet i det hele taget: Et lokalområde, der har været oppebåret af, at der har været minkfarme, som skulle have elektrikere på besøg eller have andre ting.
Derfor er de regionale vækstteams jo også centrale her.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2020-12-02:
Skal jeg forstå det sådan, at regeringen er klar til at skabe nye private arbejdspladser i landdistrikterne?
For vi står altså i en situation, hvor man på Læsø har nogle minkavlere og ansatte i følgeerhverv til minkavlere, hvor man, uanset hvad man vil omskole dem til, kan spørge: Hvad skal man lave på en ø som Læsø med 1.800 beboere?
Hvad skal man lave?
Der er bare ikke jobs, og det er man bare nødt til at erkende.
Der er ikke jobs.
Trine Bramsen (S), 2020-12-02:
Det eneste, der er helt vildt her, er, at Konservative igen og igen jagter en problemstilling, der ikke er der.
Der har til fulde været lovhjemmel til forsvarets aktiviteter, og derfor skal man altså ikke indhente en eller anden ministeriel godkendelse, hver eneste gang forsvaret foretager sig noget, når det er inden for loven.
Og det her er inden for loven, og lige meget hvor mange gange Konservative spørger, ændrer det ikke ved, at de opgaver, som forsvaret og forsvarets soldater har løst, er inden for forsvarslovens § 7.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-02:
Jeg synes jo, det her er helt vildt.
Den 11. november står chefen for hæren, general Lollesgaard, i en facebookvideo og fortæller, hvordan flere hundrede soldater er i gang med, hvad han kalder operation minkaflivning.
Når jeg så spørger ministeren, hvem der har beordret soldaterne ud, kan jeg ikke få et klart svar.
Jeg kan ikke komme i tanke om et tidspunkt i danmarkshistorien, hvor soldater er blevet sendt ud på en opgave, hvor der ikke var nogen, der beordrede dem af sted.
De har simpelt hen bare pakket deres ting og draget af sted af sig selv.
Så nu spørger jeg ministeren for fjerde gang: Hvem gav ordren om at sende danske soldater ud på gårde med raske mink?
Trine Bramsen (S), 2020-12-02:
Forsvaret og hjemmeværnet kan støtte andre myndigheders opgaveløsning efter forsvarslovens § 7, mens Beredskabsstyrelsen kan støtte efter beredskabslovens § 8.
Den operative indsats i forhold til mink er blevet koordineret under Rigspolitiets ledelse i den nationale operative stab, men der har altså været fuld juridisk lovhjemmel til de opgaver, som er blevet udført fra forsvarets side, nemlig forsvarslovens § 7 og beredskabslovens § 8.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-02:
Det synes jeg jo er et rigtig ærgerligt svar.
Nu forsøgte jeg at stille nogle spørgsmål til ministeren i sidste uge, og ministeren svarede fuldstændig udenom.
Nu siger ministeren så, at Konservative turnerer rundt med falske anklager, men i den seneste uge har jeg talt med en lang række journalister, der har spurgt Statsministeriet, Justitsministeriet og Forsvarsministeriet, og hver gang er det det samme svar: Ingen kommentarer.
Så jeg håber, at ministeren klart og tydeligt vil besvare mine spørgsmål i dag.
Mit første meget simple spørgsmål er: Hvem gav ordren om at sende danske soldater ud på gårde med raske mink?
Trine Bramsen (S), 2020-12-02:
Forsvaret støtter Fødevarestyrelsen med hjemmel i § 7 i forsvarsloven, og at inddrage forsvarets soldater i denne diskussion, altså om det overordnede hjemmelsgrundlag til aflivning af mink, som forsvaret slet ikke har været en del af, er decideret at undergrave tilliden til en af vores samfunds kerneinstitutioner.
I det hele taget er jeg stolt over det, som forsvaret, beredskabet og hjemmeværnet har ydet her i krisen på alle mulige felter, men jeg vil gentage, at der har været fuld lovhjemmel til alle opgaver, som forsvaret, beredskabet og hjemmeværnet har udført, nemlig forsvarslovens § 7 og beredskabslovens § 8.
Derfor giver det ikke for forsvarets vedkommende mening at gå ind i en diskussion om, at der ikke skulle være hjemmelsgrundlag.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-02:
Helt ærligt, minister, mit spørgsmål var meget simpelt: Hvem gav ordren om at sende danske soldater ud på gårde med raske mink?
Jeg har selv, som ministeren siger, været i forsvaret.
Soldater tager ikke ud på en opgave, uden at der er et levende menneske, der giver en ordre.
Hvem gav den ordre?
Trine Bramsen (S), 2020-12-02:
Forsvaret har opereret efter forsvarslovens § 7 og beredskabet efter beredskabslovens § 8.
Sådan foregår det i rigtig, rigtig mange sammenhænge, når forsvaret skal ud og hjælpe med at løse opgaver.
Selvfølgelig bliver det sikret, at der er hjemmelsgrundlag, når forsvaret drager ud på opgaver.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-02:
Nu prøver jeg en tredje gang: Hvem gav ordren om at sende danske soldater ud på gårde med raske mink?
Trine Bramsen (S), 2020-12-02:
Jamen forsvaret har en bred lovgivning, der handler om, at forsvaret kan tage ud og hjælpe, når der er opgaver, hvor der er behov for bistand.
Det er fuldt hjemlet i forsvarslovens § 7 og for beredskabets vedkommende i beredskabslovens § 8.
Det kan forsvaret agere inden for, lige såvel som forsvaret kan tage ud og hjælpe, når der er fugleinfluenza og der ligger døde fugle.
Der kan de lave afskærmninger.
Det skal der altså ikke nødvendigvis en ministergodkendelse til, fordi forsvaret jo agerer inden for loven.
Så det her med at prøve at jagte, at der skulle have været foretaget ulovlige ordrer på Forsvarsministeriets område, er forkert.
Det er forkert, og jeg synes, det er urimeligt over for forsvaret at blive ved med at påstå det og blive ved med at jagte den her problemstilling.
Der er ageret inden for forsvarslovens § 7, og det står ikke til diskussion.