runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2019-02-21:
Tidligere i debatten har vi jo været inde på, at beskæftigelsesministeren ikke har kunnet fremlægge nogen som helst dokumentation for, at fattigdomsydelserne har haft en effekt på, at folk går fra forsørgelse til beskæftigelse.
Der er muligvis en effekt; man har ikke kunnet dokumentere den indtil nu.
Men det, som vi i hvert fald kan se, er egentlig et ret interessant svar til Folketingets Beskæftigelsesudvalg, og det er svaret på spørgsmål 7, alm. del, til økonomi- og indenrigsministeren, og det er stillet af Finn Sørensen.
Og der bliver stillet spørgsmålet: Hvor mange personer findes der i dag, som ikke vil få mere end 2.000 kr. ud af at gå fra forsørgelse til beskæftigelse?
Og der kan vi se, at det er lige omkring 44.000 mennesker.
Men det interessante er jo så at se på, hvor mange blandt dem, der er fuldt beskæftigede, der er i arbejde alligevel.
Det er faktisk 91 pct.
Siger det ikke også noget om, at selv om der faktisk ikke er et meget snævert økonomisk incitament til at tage et arbejde, så gør folk det alligevel, fordi der jo er udviklingsmuligheder, fordi man kommer ind på arbejdsmarkedet, fordi man jo så også får mere i pension på et tidspunkt?
Siger det ikke også noget om, at det der med bare at ramme folk på pengepungen og skabe øget fattigdom skaber mere fattigdom, men det har heller ikke nødvendigvis nogen effekt på at flytte flere folk fra forsørgelse til beskæftigelse?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-21:
Jeg vil gerne forsøge at give et svar til hr. Rune Lund.
Det spørgsmål var svært at forstå.
Det var mere en kommentar, men lad det nu være.
Altså, hr. Rune Lund er jo optaget af at sige, at det ikke gør nogen forskel, hvorvidt man har den ene form for ydelse eller den anden, og at det er ligemeget, om den er høj eller lav.
Selvfølgelig gør det en forskel, og jeg må sige til hr. Rune Lund, at hvis det måtte være så vigtigt for Enhedslisten at lave om på ydelserne
, stiller man det så som et ultimativt krav for at støtte fru Mette Frederiksen?
der er svaret jo: Det er vigtigt at tale om, men når det kommer til stykket, bliver det et tak – men nej tak.
For man tør jo ikke stå fast på sin politik – trist!
Rune Lund (EL), 2019-02-21:
Vi har givet os selv muligheden for at stille ultimative krav, både i forbindelse med en regeringsdannelse og efter, men jeg tror også, jeg vil sige, at hvis vi ender med at gøre det, er beskæftigelsesministeren nok ikke den første, der får det at vide.
Men så er det jo bare utrolig interessant, hvor mange af dem der så er fuldt beskæftigede.
Og det er der rigtig mange af dem, der er, og det siger jo bare noget om, at selv blandt dem, hvor det snævert set ikke økonomisk kan betale sig – og det er jo i virkeligheden dagpengemodtagere, vi taler om her – er 91 pct. af dem alligevel i arbejde, når vi snakker om gruppen af fuldt beskæftigede.
Det synes jeg da er en væsentlig information at få frem her, og det må da også underbygge pointen om, at det i hvert fald ikke kun er økonomi, der får folk til at tage et arbejde.
Men får man flere i beskæftigelse af den grund?
Nej, tilsyneladende ikke, ikke særlig mange i hvert fald.
Jamen det, der irriterer mig grænseløst i de her debatter, er, at det bliver fremstillet, som om det er en enormt stor økonomi, man har, når man er på kontanthjælp i vores samfund.
Men det, som man jo også skal huske på, er, at når man er på kontanthjælp i vores samfund, må man ikke have nogen værdier.
Har man værdier på over 10.000 kr., kan man risikere, at man skal sælge sin bil, eller at man skal tage lån i sin lejlighed, før man overhovedet kan få kontanthjælp.
Men industriens mindsteløn ligger jo på over 22.000 kr. om måneden.
Så alt det her med, at det ikke skulle kunne betale sig at gå fra kontanthjælp til arbejde, er jo bare forkert.
Det var det med det kontanthjælpsloft, vi har nu, men det var det så sandelig også før.
Kan ordføreren ikke bare bekræfte det?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-21:
Jeg vil gerne forsøge igen.
Altså, vi er jo bare i bund og grund dybt uenige.
Enhedslisten har det princip, at større og højere offentlige ydelser er godt, fordi det tilskynder folk til at arbejde.
Jeg har den anden holdning, at jeg synes, der skal være en tilskyndelse.
Det betyder ikke, at man ikke skal have en offentlig ydelse.
Man skal have en fair offentlig ydelse, men man skal ikke have for lukrative offentlige ydelser.
Det er ikke vejen frem.
Der tror jeg bare man lige så godt kan sige ud til den undrende offentlighed, at Enhedslisten springer op og har meget, meget store tanker.
Men når man så skal nå frem til at støtte fru Mette Frederiksen, vil man jo alligevel ikke stille det som et ultimativt krav.
Men jeg vil gerne give hr. Rune Lund muligheden for at fortælle det til den danske befolkning her før et valg.
Det ville være interessant.
Hans Andersen (V), 2019-02-21:
Skal jeg forstå det således, at SF er af den opfattelse, at det er en forudsætning for at støtte en socialdemokratisk ledet regering, at man fjerner kontanthjælpsloftet, 225-timersreglen og integrationsydelsen?
Karsten Hønge (SF), 2019-02-21:
Ja, det er et krav fra SF's side for at kunne støtte en regering, at man får gjort op med de fattigdomsydelser.
Hans Andersen (V), 2019-02-21:
Det er et krav, bliver der sagt.
Er det et ultimativt krav?
For et krav kan jo godt forsvinde hen ad vejen under en forhandling i et sort tårn – det har vi jo set før i forbindelse med krav, der er blevet stillet.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-21:
Det kommer an på, hvad hr. Hans Andersen mener med at støtte.
Det her får helt afgørende betydning for den position, som SF vil få i forhold til en kommende socialdemokratisk ledet regering, og det betyder f.eks., at vi ikke kommer til at være det, som man så vil kalde et loyalt parlamentarisk støtteparti, hvis der ikke bliver lavet om på de fattigdomsydelser – det er fuldstændig rigtigt – men det fører da ikke til, at vi ikke peger på Mette Frederiksen.
Det kunne da være kønt – så kunne vi få Lars Løkke Rasmussen igen, og det gør det hele meget værre.
Rune Lund (EL), 2019-02-21:
Vi kan tage den højeste kontanthjælp, man kan få, og tage en forsørger over 30 år, som får ca. 15.000 kr. måneden før skat, og sammenligne med den laveste løn, vi ser inden for industrien, som er lidt over 18.000 kr. om måneden.
Dertil skal der også lægges feriepenge og andre ting, så industriens mindsteløn ligger i virkeligheden på omkring 23.000 kr. om måneden før skat.
Så kan ordføreren for Det Konservative Folkeparti ikke bare bekræfte, at allerede før man indførte kontanthjælpsloftet, var der en meget, meget stor økonomisk gevinst i at gå fra kontanthjælp til arbejde?
Anders Johansson (KF), 2019-02-21:
Jeg kender ikke præcis de tal, som hr. Rune Lund står og nævner.
Men jeg vil bare sige, at for os er det da også væsentligt, at der er en markant forskel på at gå hjemme på passiv forsørgelse og så at stå op hver morgen og gå på arbejde.
Der skal da være en forskel på det.
Altså, over for dem, der arbejder hårdt, er det da også et udtryk for respekt, at der er en forskel mellem at gå hjemme og ikke lave noget og være i arbejde.
Selvfølgelig skal der være en forskel.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-02-21:
Tak for det.
Jeg har haft fornøjelsen af lige at sidde og lytte lidt med hernede og blev så nysgerrig efter at spørge ministeren, hvor høj mon ydelsen skal være, før ministeren selv finder den lukrativ nok til, at han vil opsige sit job og gå på kontanthjælp.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-02-21:
I SF støtter vi også det her lovforslag.
Vi synes, der er rigtig mange gode elementer i det.
Der er nogle ting – flere af mine kolleger har også været inde på det – som vi gerne vil have afklaret, eksempelvis at konventionens bestemmelser i alt væsentligt er indarbejdet i OECD’s model for dobbeltbeskatningsoverenskomster, og at de hermed i vid udstrækning skal danne grundlag for fremtidige dobbeltbeskatningsoverenskomster.
Vi vil gerne have afklaret, hvad »i vid udstrækning« betyder.
Vi vil i udvalgsarbejdet også gerne have afdækket, om den her tiltrædelse af konventionen på nogen måde svækker nogle af Danmarks muligheder for at sikre beskatning af indkomst.
Generelt er der jo tale om stramninger, gode stramninger – det kan vi tydeligt se – men vi ønsker også at få afklaret, om der er situationer, hvor man kan risikere lempelser, som vi ikke ønsker.
I lovteksten står der også, at man kan bruge bestemmelserne.
Vi ønsker, at regeringen lover, at der skal stå, at man vil bruge bestemmelserne aktivt.
Men vi er meget positive over for det, og jeg er sikker på, at vi kan få afklaret de spørgsmål, vi har.
Jens Joel (S), 2019-02-21:
Tak for det.
Det lovforslag, vi behandler nu, er en del af energiforliget fra sidste sommer.
Det er også det meget berømte/berygtede bilag 1 i elafgiftsloven, og det handler om, at vi med den her ændring giver en række liberale erhverv lov til at få den samme lave elafgift, som nogle typisk mere elintensive virksomheder har haft indtil nu.
Derfor kunne man risikere, at nogle af dem, der i lang tid og med god grund har haft en lav afgift, i virkeligheden ville blive tvunget til at hæve afgiften og betale mere, hvis de så kom i problemer.
Det ønsker vi selvfølgelig at undgå, samtidig med at det har været et stærkt ønske fra en række af dem, der ikke var omfattet af den lave afgift, at komme på en lavere afgift.
Derudover er der en række tilpasninger af miljø- og energibeskatningslovene, som følger af kravene om at statsstøttesikre eller fremtidssikre, anskueliggøre og måske i virkeligheden at gøre det mere gennemsigtigt, hvordan man undgår at komme i karambolage med EU's statsstøtteregler.
Socialdemokratiet støtter også som en del af energiforliget op om lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-02-21:
Det handler jo om at ophæve det her bilag, som var til elafgiftsloven, som gjorde, at liberale erhverv betalte en højere sats.
Det er jo sådan set udmærket, at vi gør det.
De får billigere strøm, men jeg synes egentlig, at baggrunden for, at vi tager det her tiltag, er ganske grotesk.
Det handler jo om, at EU har fortalt os, at har du virksomheder, der er i krise, må de ikke få en lavere sats, som andre virksomheder får, altså dem, som er på det her bilag, og det medfører jo så, at hvis der er en virksomhed, der er i krise, skal man simpelt hen hæve afgiften og så skubbe dem ud over kanten, så de helt sikkert ikke klarer den.
Det er da en underlig logik at have i EU, at kriseramte virksomheder simpelt hen skal have højere afgifter end en tilsvarende konkurrerende virksomhed, som fungerer, så man på den måde er med til at skubbe virksomheder det sidste stykke ud over kanten.
Det synes jeg da er helt fair og godt, at vi i Folketinget ikke synes, at det er måden, det skal være på, og det løser vi så ved at fjerne det her bilag 1 til elafgiftsloven.
Det er fuldstændig gak EU-lovgivning.
Men det er trods alt positivt, at vi her fra Folketinget så får rettet op på det, så vi ikke kommer i de her groteske situationer, hvor kriseramte virksomheder skal presses helt ud over skrænten.
Derfor støtter vi fra Dansk Folkepartis side det her lovforslag.
Louise Schack Elholm (V), 2019-02-21:
Tak for ordet.
I Venstre arbejder vi løbende på at få fjernet og lempet de afgifter, som vi mener er forvridende for Danmark og vores konkurrencevne, og derfor har vi afskaffet PSO-afgiften, vi har sænket NO x -afgiften for at reducere virksomhedernes produktionsomkostninger og fremme den grønne omstilling.
Det her lovforslag gennemfører, som tidligere ordførere også har sagt, en del af energiaftalen, og det er den del, der handler om elafgiften for de liberale erhverv som f.eks. advokater og arkitekter, der nu kan få det beregnet efter den lave sats, nemlig processtrømafgiften, ligesom andre momsregistrerede erhverv.
Derudover skaber lovforslaget klarhed, som den tidligere ordfører også sagde, om, at afgiftslempelserne kun kan opnås af virksomheder, der opfylder reglerne i Europa-Kommissionens statsstøtteretsakter.
Da De Konservative og Radikale Venstre ikke har mulighed for at være her, skal jeg sige på vegne af V, K og R, at vi støtter lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-21:
Enhedslisten støtter lovforslaget, fordi det er en del af energiaftalen, men det er jo ikke, fordi det er et godt lovforslag.
Der var nogle processer under de her forhandlinger op til energiaftalen, hvor Enhedslisten ikke var med i samtlige møder, og jeg tror, det er medvirkende til, at der er nogle ting i energiaftalen, som kunne have været væsentlig bedre.
Der ligger et rigtig godt høringssvar fra Det Økologiske Råd.
Det her lovforslag medfører så et provenutab på 350-400 mio. kr. om året for statskassen.
Altså, helt ærligt, hvordan kunne vi få mest muligt ud af de penge?
Kunne det ikke være bedre, at vi i Danmark satsede mere på f.eks. forskning?
Så er vi også der, hvor der ikke er det samme incitament til at lave energibesparelser, når man har lavere afgifter på el.
Det kunne også være en god ting at hjælpe erhvervslivet til at nedbringe deres energiforbrug.
Det ville jo sådan set nedbringe deres omkostninger.
Nu står vi så med et lovforslag, der nedbringer nogle afgifter, som så gør, at det ikke i så høj grad kan betale sig at lave energibesparelser.
Det synes vi i Enhedslisten er en kæmpe skam, for hvis man ser på, hvad der er af potentiale for energibesparelser i erhvervslivet, er de megastore.
Når man så gennemfører det her lovforslag, bliver det endnu mindre rentabelt at lave energibesparelser i erhvervslivet.
Jeg synes, det er en skam, at man er gået den her vej.
Jeg kan godt se, at man måske har et eller andet EU-problem i sagen, og det løser man så på en meget dyr måde.
Vi står ved, at vi er med i energiaftalen, men det her er altså en af de tidsler i energiaftalen, som vi ikke bryder os om, men vi støtter lovforslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-21:
Tak for det.
Vi støtter naturligvis også lovforslaget.
Der er tale om en skattelettelse her.
Vi forsøgte faktisk at få ophævet bilag 1 i elafgiftsloven ved de første forhandlinger efter sidste valg, da vi endnu ikke var i regering – jeg tror, det var i forbindelse med vækst- og erhvervspakken.
Dengang fik vi at vide, at det ikke kunne lade sig gøre, vistnok på grund af noget EU-retligt.
Men så kom det med i udspillet til energiaftalen, og det blev også aftalt og bliver nu vedtaget, og det er vi selvfølgelig rigtig glade for, fordi det betyder, at en lang række virksomheder skal betale lidt mindre i afgift.
Og det er altid godt.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-02-21:
Tak for det, formand.
Man kan jo næsten ikke undgå at blive smittet af det smil.
I Alternativet er vi måske mindre glade for det her lovforslag.
Som det også blev påpeget af Enhedslisten, kan nedsættelsen af en elafgift være problematisk i forhold til incitamentet til ligesom at omstille sig til grøn energi.
Men nu er det her, som det også er blevet påpeget, en del af en større aftale, som vi i Alternativet også er med i – energiaftalen – og derfor støtter vi selvfølgelig også op om det her lovforslag.
Tak for det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-02-21:
Det gælder også de bemærkninger, der har været om de manglende incitamenter til at lave energibesparelser.
Det giver sig selv.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-02-21:
Tak for det.
Jeg vil også gøre det kort.
Først vil jeg lige rose regeringen, som ordføreren for Venstre netop også lægger op til at man godt kunne gøre, når der er grundlag for at gøre det.
Og jeg synes netop, at på skatteområdet gør regeringen nogle rigtig gode tiltag og har lavet meget godt arbejde for at styrke skatteområdet og især haft fokus på det her med skattely og pengetransaktioner over grænser.
Så det synes jeg er rigtig positivt.
Det er også positivt, når vi kan arbejde sammen med andre lande, og det er jo det, der er tilfældet med det her lovforslag, nemlig at vi implementerer en aftale baseret på det arbejde, som OECD står for.
Og i Alternativet er vi rigtig glade, når vi kan arbejde internationalt og på tværs af grænser.
Og ligesom det også bliver påpeget af Dansk Folkeparti og Enhedslisten, er det jo noget, som man som menigt medlem af Folketinget måske kan have lidt svært ved at gennemskue konsekvenserne af – det har jeg i hvert fald.
Og som ordføreren for Dansk Folkeparti siger: I forhold til alle de eksisterende aftaler, vi har, hvad bliver lige præcis konsekvenserne af, at vi siger ja til det her?
Men overordnet virker det positivt, og det kunne være interessant netop med en gennemgang af det.
Men vi støtter forslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-21:
Jeg skal gøre det hurtigt.
Vi støtter lovforslaget.
Man gennemfører MLI-konventionen som dansk lov, og det gør det nemmere at opdatere dobbeltbeskatningsoverenskomster.
Det er grundlæggende helt fornuftigt, og det bakker vi op om.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-21:
Ja, det var et meget alternativt spørgsmål.
Nu kan man jo regne ministervederlag ud på mange måder.
Jeg vil hilse og sige, at hvis jeg regner min timeløn ud, tror jeg godt, at jeg kunne finde et andet tilsvarende arbejde, som faktisk ville være bedre lønnet.
Det mener regeringen ikke.
Vi synes faktisk, at det er sund fornuft, og vi synes, det er fornuftigt, at der er en forskel på at være i ydelsessystemet og så at have et arbejde.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-02-21:
Jeg er med på den uddybning.
Så var jeg bare nysgerrig efter at høre, hvad der så skal til, for at ministeren i sit job måske kunne slippe for at arbejde så meget og stadig have en fair ydelse.
Det var ligesom for at udfordre den der tankegang om, at det kun er økonomien, der betyder noget.
Nu skal jeg ikke lægge noget i ministerens mund, men – sådan har jeg det i hvert fald selv – der er andre til grunde til at ønske at gå på arbejde end netop økonomien.
Det er ikke kun ydelsens størrelse, der betyder noget.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-21:
Jeg tror ikke, at jeg kommer det nærmere end det svar, jeg gav tidligere.
Jens Joel (S), 2019-02-21:
Tak for det.
Hr. Rune Lund er en høj mand – det er ikke så tit, jeg skal sætte pulten længere ned, inden jeg går i gang.
Det her forslag er et led i bekæmpelsen af skatteunddragelse.
Vi ved desværre, at statskasserne i Danmark, det øvrige Europa og andre lande i verden går glip af millioner af kroner, fordi der spekuleres i at flytte overskud eller placere penge uden for skattemyndighedernes rækkevidde.
Det lovforslag, vi behandler i dag, handler om at muliggøre, at man kan integrere og bruge en international konvention i vores dobbeltbeskatningsaftaler, og den internationale konvention er udviklet i det internationale regi af OECD og handler om at bekæmpe det her med at flytte overskud rundt til, hvor det skattemæssigt er mest fordelagtigt, og udhule skattebasen.
Dobbeltbeskatningsaftaler er også en god idé.
Det er ofte nemmere for erhvervslivet, at vi har den slags.
Det er også for at sikre, at man ikke betaler skat to steder, eller – hvad der for statskassen er endnu værre – at man ikke betaler skat nogen steder.
Derfor er det vigtigt at have dobbeltbeskatningsaftaler, og det vil vi sådan set gerne have, men når man har dem, skal de selvfølgelig også være robuste over for udnyttelse og skattespekulation.
Vi glæder os over, at der er damp på kedlerne i forhold til at sætte ind over for den internationale skatteunddragelse, og vi glæder os også over, at det også på vores og de øvrige oppositionspartiers initiativ er lykkedes at få regeringen op i gear med den aftale, som bl.a. i 2017 førte til, at der blev sat yderligere gang i indsatsen mod skatteunddragelse.
Men det er selvfølgelig klart, at en del af opgaven også består i at sikre skattemyndighederne det nødvendige mandskab, og det har vi i Socialdemokratiet også et bud på, nemlig at der er behov for flere hænder.
Jeg synes, at det, ud over de ting, vi kan gøre herhjemme, er positivt, at den internationale konvention nu inddrages i vores dobbeltbeskatningsaftaler.
Socialdemokratiet kan støtte op om det fremsatte lovforslag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-02-21:
Jeg vil starte med en mindre korrektion, for det, der satte gang i, at vi for et par år siden lavede en aftale omkring skattely, var faktisk et fælles forslag til vedtagelse her i Folketinget af Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti og ikke en samlet opposition.
Det endte så med, at hele Folketinget faktisk gik sammen og lavede en aftale.
Det var ganske positivt, at vi kunne stå sammen om det.
Det tror jeg da også at det kan ende med med det her lovforslag, som jo handler om at undgå skatteudhuling og overskudsflytning.
Et af de redskaber, vi bruger, er jo bl.a. vores dobbeltbeskatningsoverenskomster, og det er et rigtig godt redskab.
Vi bygger jo vores overenskomster på den standard, som OECD har, og med den her nye konvention har de så opdateret deres standard, som vi kommer til at bruge fremadrettet.
Men jeg synes, at noget af det, der er vigtigt i den her konvention, er, at man også ændrer det bagudrettet.
Hvis to lande i dag skal ændre på det, skal de forhandle hver især, og i og med at vi nok har aftaler med omkring 100 lande eller flere, er det noget, der tager rigtig mange år, men der er det her noget, der kan være med til, at det kommer til at gå lidt mere smidigt med at få nogle mere robuste dobbeltbeskatningsoverenskomster, sådan som den foregående ordfører også sagde.
Det er rigtig positivt.
Jeg synes, det er svært helt at gennemskue, hvilke konsekvenser det har nedad i kæden.
Man er derfor som folketingsmedlem på den måde nødt til at tage et eller andet forbehold.
Men jeg føler mig lidt betrygget af, at der er så mange lande, som ser ud til at sige ja til den her konvention.
Det er jo ganske positivt.
Vi støtter fuldt ud den internationale indsats, der er imod skatteudhuling og overskudsflytning, og vi synes også, det er rigtig godt, at det sker i regi af OECD, og at der ikke er så meget fokus på, at det skal være i EU-regi, med det argument, at OECD er et bredt forum, hvor der er virkelig mange lande med.
Det, der gør det stærkt, er, at man på den måde kan lave internationale aftaler med så mange lande som muligt.
Det synes vi er positivt.
Så vi støtter det her lovforslag.
Jens Joel (S), 2019-02-21:
Det er blot for at korrigere mig selv.
Jeg var så letsindig at inkludere Dansk Folkeparti i oppositionen, i og med at Dansk Folkeparti ikke er en del af regeringen, og jeg er fuldstændig enig i, at initiativet om at sætte hårdt ind over for skatteunddragelsen, også var et initiativ, Dansk Folkeparti var bag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-02-21:
Det er jo korrekt.
Louise Schack Elholm (V), 2019-02-21:
Mange tak.
Det er jo sjovt, som alle skal tage æren for, at der sker noget, når den her venstreledede regering i samarbejde med Konservative og Liberal Alliance nu har taget en hel del tiltag på skatteområdet.
Ikke bare har vi sat over 13 mia. kr. ekstra af til at genopbygge skattevæsenet, som var helt i knæ, da vi overtog det.
Der er blevet ansat væsentlig flere medarbejdere.
Jeg mener, hvis jeg husker rigtigt, at det er omkring 2.000 ekstra medarbejdere, der er blevet ansat.
Så der er foregået rigtig meget i den senere tid på skatteområdet, og det er altså under en venstreledet regering.
Så er jeg da glad for, at der er mange, der føler et ejerskab for de her ting, der gøres.
Vi forsøger jo også på at få brede flertal for det, og jeg synes, det vil være positivt, hvis vi alle sammen i Folketinget arbejder sammen om at undgå skattesvindel.
Nu til det konkrete lovforslag.
Venstre går også ind for, at vi hele tiden har fokus på at have nogle dobbeltbeskatningsoverenskomster, der sikrer, at vi har mulighed for at handle med andre lande, og at vi undgår svindel.
Derfor har vi jo gjort en indsats for at få udbygget vores dobbeltbeskatningsoverenskomster, få dem med flere lande og få moderniseret dem, der er.
Det, vi rent faktisk gør her, er, at vi ratificerer en multilateral konvention, som er lavet i OECD- og G20-regi for at undgå skatteudhulning og overskudsflytning.
Det tror jeg vil være rigtig positivt, og det vil være endnu et skridt ud af de mange, der er foretaget gennem de seneste snart 4 år på skatteområdet, der skal sikre, at vi undgår den skattesvindel, som vi har set alt for meget af på det seneste, og som vi i Venstre gør alt, hvad vi kan, for at komme til livs.
Jeg skal sige, at Konservative og Radikale ikke har mulighed for at være her, så på vegne af V, K og RV skal jeg sige, at alle støtter lovforslaget.