runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-11-07:
Det er simpelt hen ikke godt nok, hr. justitsminister, jeg beklager.
Jeg har prøvet på 117 forskellige måder at spørge ind til forskellige temaer omkring halal, herunder afgifterne.
Den afgift, som nogle virksomheder betaler, opkræves mig bekendt primært af Islamisk Kulturcenter her i Danmark, som har en eller anden form for relation til World Muslim League, som er Saudi-Arabien-baseret, og især den sidstnævnte organisation er en, som man meget, meget nødig vil sættes i forbindelse med.
De promoverer hårdkogt islam, den saudiarabiske version af islam, de er meget konservative, der er udtrykt støtte til dødsstraf til homoseksuelle, bekæmpelse af demokrati, kvindeundertrykkelse og generel shariapropaganda.
Er der overhovedet nogen?
Hvor mange penge bliver der overført?
Hvad bliver de brugt til?
Forsvinder pengene så, når de først er kommet til Saudi-Arabien?
Eller hvad sker der?
Jeg har godt læst ministerens besvarelse, og jeg må indrømme, at man kommer med en række generelle beskrivelser af, hvad PET's opgaver er og ikke er, men så får den lov at hænge der, og så vil ministeren ikke besvare mere.
Jeg er lige ved at sige, at der da ikke går røg af en brand, uden at der er ild, og jeg må tilstå, at jeg synes, jeg lugter røg i den besvarelse, som ministeren kommer med.
Man må da kunne sige et eller andet som: Kære Claus Kvist Hansen, alt er under kontrol, du behøver ikke at bekymre dig, vi har styr på hver eneste transaktion, der foregår.
Eller hvad?
Jens Joel (S), 2018-11-07:
Tak for det.
Reguleringen af bilernes CO2-udledning er helt afgørende for, at EU og Danmark kan nå i mål med klimaindsatsen.
Og jeg er sådan set også enig med regeringen i, at det kræver en helt særlig indsats.
Jeg er så en lille smule forundret over, at regeringen har haft meget travlt med pressefortællingen og fortællinger om, hvor meget man egentlig gjorde her – jeg nævner i flæng, at man ifølge Ritzau har erklæret klimakrig mod EU's bilindustri, man har udsendt en pressemeddelelse fra ministeriet, hvori der står, at Danmark vil kæmpe for markant grønnere biler i EU frem mod 2030.
Og så vælger ministeren alligevel ikke at dukke op til det afgørende møde i EU, med henvisning til at man præsenterer regeringens klimaudspil, som man jo strengt taget selv bestemmer hvornår man vil præsentere.
Derfor kan man sige, at det jo kunne have ligget en anden dag end på den dag, hvor man efter regeringens opfattelse vedtager det allervigtigste i EU.
Så kunne man jo tænke, at det måske førte til, at ministeren havde lidt lavere cigarføring, men det havde han ikke, for dagen efter mødet var ministeren skuffet over det resultat, der var kommet ud af mødet.
Og når man siger, som ministeren gør dagen efter, at man er skuffet, og at man skal sende et meget klart signal til den europæiske bilindustri om, at bilerne skal være grønnere, synes ministeren så, at det klare signal sender man ved, at Danmark ikke sender sin klimaminister til mødet, men derimod bliver væk?
Spørgsmålet lyder: Når regeringen herhjemme forsøger at overbevise danskerne om, at klimaindsatsen er afgørende, er det så en klog prioritering, at ministeren blev væk fra det rådsmøde, hvor EU's forhandlingsposition for klimatopmødet og EU's fremtidige regulering af bilernes CO2-udledning skulle aftales?
Når regeringen herhjemme forsøger at overbevise danskerne om, at klimaindsatsen er afgørende, er det så en klog prioritering, at ministeren blev væk fra det rådsmøde, hvor EU’s forhandlingsposition for klimatopmødet og EU’s fremtidige regulering af bilernes CO2-udledning skulle aftales?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-11-07:
Er ministeren enig i med Joachim B. Olsen, når han i Debatten på DR2 den 25. oktober 2018 siger, at »hvis du laver et system, hvor du smider guld på gaden, så skal du ikke være overrasket over, at der kommer nogen og samler det op«?
nr. S 185
Bjarne Laustsen (S), 2018-11-07:
Jeg tror, at kommunalbestyrelsen på Læsø vil sige, at det er en helt ekstraordinær situation, at de er nødt til at aflevere et budget med så stort et underskud.
Og i andre kommuner kigger man selvfølgelig på struktur og forskellige andre ting, hvis man pludselig bliver udfordret af begivenheder – det kan vi se.
Så er der en kamp om, om man er nødt til at lukke skoler eller noget andet.
Hvad er det, ministeren forestiller sig man skal lukke?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-11-07:
Og derudover får Læsø, hvis vi kommer igennem Folketinget med vores ønske om at få den anden overgangsordning, også tildelt et beløb der.
Så der er faktisk to steder, hvor man får et ekstra beløb i 2019 i forhold til 2018.
Vi har foreslået overgangsordninger der, hvor der er noget ekstraordinært, der har forandret det fra 2018 til 2019.
Det er der, vi har lavet overgangsordningerne.
Bjarne Laustsen (S), 2018-11-07:
Jo, og det er da fint, men der har jo ikke været lydhørhed endnu, selv om der inden budgettets vedtagelse også var dialog mellem Læsø Kommune og Indenrigsministeriet, forstår jeg.
Og hvis det kan føre til, at ministeren kan finde nogle flere penge, skal han da være velkommen til det, for det er jo ikke holdbart i det lange løb, at landets mindste kommune er nødt til at aflevere et budget med et så stort underskud, som det er tilfældet her.
Derfor er det selvfølgelig fint med reglerne om øtilskud og alt muligt andet, men vi er altså i en helt ekstraordinær situation, og der er det, jeg gerne vil høre, hvad indenrigsministeren har tænkt sig at gøre ved, at man har et budget med så stort et underskud.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-11-07:
Jeg anerkender til fulde, at der er forskellige forudsætninger i de 98 forskellige kommuner.
Det følger jo på en eller anden måde også af, at vi har et kommunalt selvstyre.
Jeg vil også godt sige, at jeg da også er opmærksom på situationen på Læsø, da jeg har fået en henvendelse fra kommunen om den økonomiske situation.
Det er også derfor, at Økonomi- og Indenrigsministeriet er gået i dialog med Læsø Kommune om, hvordan vi kan hjælpe dem, i forhold til hvordan de kan prioritere ansvarligt og få vedtaget et budget i balance.
Først og fremmest er det vigtigt, at vi holder fast i det kommunale selvstyre og ikke laver en illusion for befolkningen om, at det er økonomi- og indenrigsministeren, der skal lave budget for de 98 kommuner.
Det er kommunalbestyrelserne, der skal gøre det.
Jeg har haft et møde med Læsøs borgmester og administrative ledelse og fået mulighed for at høre om deres situation.
Vi har tildelt et særtilskud, som er højere i 2019, end det var i 2018, og vi foreslår en overgangsordning, som Læsø Kommune også vil få glæde af.
Så er jeg jo selvfølgelig, ligesom hr. Bjarne Laustsen, oplyst om, at det er svært at spare en skole, hvis der kun er én – det anerkender jeg til fulde – men vi har jo fra Økonomi- og Indenrigsministeriets side sagt, at nu har vi en dialog med Læsø Kommune omkring at se på, hvad man egentlig kan gøre i forhold til budgettet, og det er så den dialog, der pågår nu.
Og så vil det jo være forkert af mig at drage konklusioner, inden den dialog er tilendebragt.
Bjarne Laustsen (S), 2018-11-07:
Synes ministeren, at det er helt fair og i overensstemmelse med barnets tarv, at Udlændingenævnet udviser børn som Mint og Aphinya med den begrundelse, at de ikke kan integreres, når de allerede er integreret i Danmark, og at de som konsekvens heraf ikke kan få lov til at leve sammen deres mor her i Danmark, men bliver udvist til Thailand eller må leve i landflygtighed i Tyskland?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-11-07:
Tak for det, og tak til hr. Jens Joel for spørgsmålet.
Det er det første samlede og mest ambitiøse og effektfulde klimaudspil uden for energiområdet, der endnu er set fra en dansk regering.
Det var en vigtig dag i dansk klimahistorie, en dag, jeg som ansvarlig klimaminister selvfølgelig måtte prioritere og være en del af.
For jeg er helt enig i, at det er afgørende at overbevise danskerne om vigtigheden af klimaindsatsen, og det er klimaudspillet jo netop med til at gøre.
Med klimaudspillet har vi sat kursen skarpt mod opfyldelse af Danmarks klimamål i 2030 og samtidig lagt sporene mod et klimaneutralt Danmark senest i 2050.
Med udspillet sender vi desuden et klart signal til resten af EU og bilindustrien om, at Danmark er på vej mod en total grøn omstilling af transportsektoren.
Vi er derfor med til at vise vejen.
Lanceringen betød desværre, at jeg ikke kunne deltage i rådsmødet i Luxembourg, der blev afholdt samme dag.
Det er jeg selvfølgelig meget ærgerlig over.
Men det betød ikke, at vi ikke fra dansk side satte os på bænken under rådsmødet.
Jeg sendte min højest placerede embedsmand til mødet, og vi var helt i front, da der skulle skubbes på for høje ambitioner i forhold til standarder for lette køretøjer og mandatet til COP24 i Polen.
Der blev ikke sparet på krudtet fra dansk side.
Og vi stopper ikke her.
Vi fortsætter i forhandlingerne med Europa-Parlamentet med at arbejde benhårdt for et øget ambitionsniveau for lette køretøjer.
Inger Støjberg (V), 2018-11-07:
Jamen jeg kan i hvert fald sige, at jeg har forstået budskabet, og så må vi jo tage det derfra.
Vi har heldigvis lejlighed til at diskutere de her emner ofte, så budskabet er i hvert fald hørt.
Det var sådan set også derfor, jeg sagde, at jeg og regeringen mener, at det er helt naturligt, at hvis man vil virke som trossamfund i Danmark, så kan det ikke være meningen, at man f.eks. skal sende sine imamer på uddannelse i udlandet.
Det er jo netop et klart signal om, at hvis man bor i Danmark, så skal man tage det danske værdisæt til sig, og så skal man selvfølgelig ikke på en eller anden måde forsøge at pådutte nogen eller selv efterleve et værdisæt, der hører et helt fremmed land og en helt fremmed kultur til.
Så jeg tror sådan set ikke, at vi er så uenige om de her ting.
Marie Krarup (DF), 2018-11-07:
Jamen tak for svaret.
Altså, der bygges jo flere og flere tyrkiske moskeer i Europa, herunder også i Danmark.
Og bekymringen blev så italesat i Europarådets resolution for nylig, og det er anledningen til, at jeg stiller spørgsmålet.
For det er jo en sag, der har været i gang i lang tid; det er jo en lang udvikling.
For det har i lang tid været erkendt, mener jeg, i brede kredse, at der er integrationsproblemer forbundet med de her moskeer.
Der er bl.a. en fransk professor af tyrkisk oprindelse, tror jeg han er, for han hedder Samim Akgönül – det lyder ret tyrkisk.
Han har undersøgt fredagsprædikenerne i de tyrkiske moskeer i Frankrig – og de er de samme som i Danmark, for de bliver udsendt hver fredag fra det tyrkiske religionsministerium, så de er de samme over hele verden.
Og han konkluderer, at de her fredagsprædikener er præget af politiske og nationale budskaber samt af en meget konservativ tolkning af islam.
Der er dermed tale om et tydeligt forsøg på at præge de tyrkere, der bor i Europa, uden for Tyrkiet, med en form for islam og politisk overbevisning, som ligger tæt på den linje, som præsident Erdogan fører.
Og den ligner jo ikke så meget den danske eller franske linje.
Og man skaber dermed, mener jeg, forhindringer for integration.
Man kan sige, at moskeerne bruges til at fastholde tyrkiske muslimer i en tyrkisk og ortodoks islamisk identitet.
Samtidig bruges moskeerne også til at holde øje med herboende tyrkeres holdninger.
Den tidligere religiøse rådgiver ved den tyrkiske ambassade i København har sagt, at ambassaden indsamlede oplysninger om dansk-tyrkere i forbindelse med sagen om Gülenbevægelsen.
Det vil sige, at tyrkiske konflikter på en måde eksporteres til Danmark.
Det er også en måde at gøre det sværere på for herboende tyrkere at blive danskere, dvs. at blive integreret.
Mener ministeren ikke, at alt det her må påvirke integrationen af de tyrkiske minoriteter i Danmark?
Inger Støjberg (V), 2018-11-07:
I Europarådets resolution 2237 opfordrer Rådet til, at man skaber en større åbenhed om udenlandsk støtte.
Og det er jo netop det, som regeringen har gjort.
Kirkeministeren fremsatte i december sidste år et nyt lovforslag om trossamfund uden for folkekirken, og et bredt flertal i Folketinget stemte for det, herunder jo også Dansk Folkeparti.
Loven forpligter anerkendte trossamfund i Danmark til at være åbne om deres økonomi og donationer til trossamfund.
Dansk Tyrkisk Islamisk Stiftelse er anerkendt som trossamfund i Danmark, og derfor er den jo også underlagt de krav om åbenhed om finansiering og tilsyn, der nu er fastsat i trossamfundsloven.
Tilsvarende er der ad flere omgange stillet skærpede krav til området med tilsynet med de frie skoler; det gælder jo åbenhed om donationer.
Regeringen har også besluttet, at almengørende foreninger skal oplyse om udenlandsk støtte på over 20.000 kr. for at blive godkendt af skattemyndighederne.
For regeringen er det afgørende, at man kan se, hvor anerkendte trossamfund, skoler og foreninger i Danmark får deres penge fra, så vi på den måde kan få klarhed over, hvem der i virkeligheden står bag dem.
Jeg synes helt personligt, at det ville være mere naturligt, at et trossamfund i Danmark, herunder tyrkiske, selv uddanner deres forkyndere, end at de udsendes til et fremmed land.
Jeg har ikke grundlag for at vurdere, hvordan bestemte trossamfund, skoler og foreninger påvirker integrationen, men vi kan og skal selvfølgelig kræve, at udenlandske forkyndere overholder dansk lovgivning.
Regeringen har da også tilkendegivet, at vi ser på, om der er behov for at regulere spørgsmålet om donationer yderligere.
Marie Krarup (DF), 2018-11-07:
Vil ministeren på baggrund af, at Europarådet netop har vedtaget en resolution, der opfordrer til stop for udenlandsk finansiering af politiske aktiviteter camoufleret som religion, herunder særlig tyrkiske aktiviteter i Europa, oplyse, om der ikke er en fare for, at de tyrkiske moskeer er en trussel imod integrationen og herboende kritikere af Erdogan?
Men jeg er lidt bekymret over at høre, at ministeren i sit første svar, altså det forberedte svar, sagde, at ministeren ikke havde grundlag for at vurdere, om de tyrkiske moskeer og den finansiering, de modtager, bidrager negativt til integrationen.
Der vil jeg godt spørge ministeren: Er ministeren så ikke interesseret i at finde ud af det?
Bør vi ikke skaffe den information?
Men bør ministeren så ikke forsøge at lave nogle undersøgelser, som kunne bruges som beslutningsgrundlag for en handleplan?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-07:
For hvis man sådan skal ind og have ting at vide omkring konkrete operationer, har vi ét sted til det, hvor også spørgerens eget parti er repræsenteret, og det er i Kontroludvalget.
Så derfor: Hvilke efterforskningsskridt PET måtte have eller ikke have taget, vil jeg aldrig kunne komme til at svare på, for det kan jeg ikke.
Det handler ikke noget om, om jeg ved noget eller ikke vil svare, men det kan jeg bare ikke, og det er altså spillereglerne.
Jeg beklager.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-11-07:
Jeg er dybt bekymret.
Vi lever i en tid med hvidvaskskandaler, vi lever i en tid med ulovlige pengestrømme fra vekselbureauer, vi lever i det hele taget i en tid, hvor der er fokus på pengestrømme, og jeg vil ikke sige, at det er dagligt, men det er jævnligt, at vi har grimme historier om, at penge er gået til forkerte formål og støtter, hvad skal vi sige, organisationer, som vi bare på ingen måde bryder os om.
Den her er oplagt at kigge på, og jeg ved ikke, hvad mit næste skridt skal være.
Skal det være at indkalde ministeren til et lukket samråd for at få svar på mine spørgsmål?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-07:
Men vi er bare ude i noget her, hvor det, PET måtte eller ikke måtte arbejde med, det, jeg som minister er orienteret om eller ikke er orienteret om, hverken kan eller må jeg stå her og svare på åbent i Folketingssalen.
Det er bare virkeligheden, når vi har med det her at gøre, altså alt, hvad der handler om PET's virksomhed, eller når vi kigger på, hvordan man behandler islamisk ekstremisme og pengestrømme i det.
Det, der måtte være der, har PET meget fokus på, men det kan jeg ikke som minister stå her og svare på.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-11-07:
Skal jeg simpelt hen forstå det sådan, at ministeren ikke selv kender svaret?
Så bliver jeg faktisk først bekymret.
Vi lever i en tid – og nu prøver jeg at nedtone min kritik af halalkonceptet lidt – hvor man af en eller anden årsag har et system, hvor der skal betales en religiøs afgift på en lang række, formentlig de allerfleste, kødproduktioner i den danske fødevaresektor.
Det er slemt nok i sig selv.
Altså, kender ministeren ikke selv svaret?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-07:
Det kommer jeg i hvert fald ikke til at stå og sige, og spørgeren sagde jo også, at der tilsyneladende ikke føres kontrol med pengestrømmene osv.
Det, der bl.a. er PET's opgave, er jo at se på sådan helt generelt: Er der pengestrømme, der går forkerte steder hen?
Og hvad bruges de til?
Og det er ikke, fordi jeg som justitsminister sådan er særlig modstander af at sige noget som helst, men det er simpelt hen, fordi vi her er inde på noget, jeg ikke kan svare på.
Vi har jo et organ i Folketinget, når det handler om efterretningstjenestens arbejde, og det er der, vi kan tale om den slags ting, og det er ikke, fordi jeg ikke vil det, men det er, fordi jeg ikke kan.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-11-07:
Mener ministeren, at det er en formildende omstændighed for økonomisk svindel, når myndigheder gør det nemt at svindle med f.eks. udbytteskat?
nr. S 194
Inger Støjberg (V), 2018-11-07:
Det vil jeg sådan set slet ikke afvise at man kunne gøre.
Jeg tror mere, at det er et spørgsmål om, hvordan man skal gøre det, så man er sikker på, at man også får et retvisende billede.
For der er jo ingen som helst tvivl om, at når man er i Danmark, så skal man også efterleve dansk lovgivning, og det betyder også, at der er en grænse for, hvad vi skal lægge dansk jord til.
Det er jo bl.a. også derfor, vi har lavet en hadprædikantliste.
Der er ganske enkelt mennesker, vi slet ikke vil have inden for dørene til f.eks. at prædike i moskeerne.
Marie Krarup (DF), 2018-11-07:
Jamen det er jeg glad for.
Jeg synes, det er vigtigt at få sat sådan en undersøgelse i gang, og jeg synes ikke, det nødvendigvis behøver begrænse sig til de tyrkiske moskeer.
Jeg ville anbefale, at man også så på andre.
Vi ved, at der også betales meget store beløb fra Saudi-Arabien, og at der er en stærk wahabistisk indflydelse i mange europæiske lande, herunder formentlig også i Danmark.
Inger Støjberg (V), 2018-11-07:
Ja, det er jeg fuldstændig enig i, og det er bl.a. også derfor, vi har vedtaget flere opstramninger på det her felt, altså både for at følge pengene i højere grad, end man gjorde tidligere, og også for at sige, at der ganske enkelt er folk, vi slet ikke vil lukke ind i Danmark.
Det har så indtil videre været vores skridt hen imod det, fru Marie Krarup ønsker, og så må vi jo se, om der skal mere og andet til.
Det var også derfor, jeg afsluttede min besvarelse i første runde med at sige, at vi jo hele tiden er på jagt for at se, om der skal andet til, og om vi gør det godt nok.
Jeg kan også godt have mine tvivl om, om vi gør det godt nok på det her område, så jeg er ikke uenig.
Jeg er mere bekymret for, om vi kan finde metoden, men det kan vi jo så tage en diskussion om på et senere tidspunkt.
Marie Krarup (DF), 2018-11-07:
Det er udelukkende et spørgsmål om metode, og det kan selvfølgelig klares, vil jeg mene, hvis man tænker sig om og sætter dygtige mennesker i gang.
Altså, det tror jeg ikke ministeren kan være uenig med mig i, for nu er ministerens titel jo udlændinge- og integrationsminister, og så kan man vel ikke lade et område ligge, som modarbejder integration.
Inger Støjberg (V), 2018-11-07:
Jeg tror sådan set lige så godt, man kan være ærlig og sige, at vi alle sammen godt ved, at der er nogle moskeer, der bidrager meget negativt til integrationen og direkte understøtter parallelsamfund og også parallelle opfattelser af, hvilket værdisæt man skal leve efter i Danmark.
Det er jo derfor, at vi bredt gik ind for ganske enkelt at prøve at få mere styr på, hvad det er for nogle donationer, der kommer til de her moskeer.
Det synes jeg lige så godt bare man kan være ærlig om.
Det er mere et spørgsmål om, hvordan man skal sikre, at den også er valid, så man ikke bare får de svar, som deltagerne kan regne ud er klogest at give, hvis de vil undgå indblanding fra vores side, men så man får et helt reelt og retvisende billede.
Marie Krarup (DF), 2018-11-07:
Tak for svaret.
Europarådsresolutionen opfordrer jo simpelt hen til, at det bør være muligt at stoppe udenlandsk finansiering af religiøse samfund, hvis de modarbejder integration eller de i virkeligheden påvirker politisk.
Derfor mener jeg, at vi bør undersøge, om det samme kan gøres i Danmark, og jeg mener, det er temmelig oplagt, at de tyrkiske moskeer – også andre moskeer, vil jeg sige – arbejder imod integration af indvandrere eller flygtninge, der er kommet hertil.
Der er nogle lande, der er begyndt at gøre noget.
Østrig har lukket en række moskeer efter en skandalesag i sommer med en ortodoks tyrkisk forening.
Men allerede før det har man i Østrig forbudt udenlandsk finansiering af religiøse trossamfund.
I England har man vedtaget regler om meget grundigere oplysning om, hvor religiøse samfund får deres penge fra, og vi har også selv strammet op på lovgivningen om pengestrømme til religiøse samfund i Danmark.
Jeg mener, der er nogle spørgsmål, der stadig udestår, om anonyme donationer osv., og hvor man måske godt kan stramme op.
Men spørgsmålet er vel, om det ikke ville være bedre helt at stoppe trafikken med penge fra udlandet, hvis man kan påvise, at det modvirker integration.
Og der vil jeg så godt gribe tilbage til det spørgsmål, vi havde før.
Jeg er jo på en eller anden måde lidt overrasket over, at vi ikke har undersøgelser, der viser, om det har positiv eller negativ påvirkning på integration, at man har de her udenlandsk finansierede og direkte udenlandsk styrede trossamfund. Så vil ministeren ikke sætte sådan en undersøgelse i gang på min opfordring – og sikkert på hele mit partis opfordring – så vi kan se, om der er et grundlag for, at vi kunne gå videre med en handleplan om eventuelt at finde muligheder for at stoppe det?
Inger Støjberg (V), 2018-11-07:
Der siger jeg, at det synes jeg sådan set umiddelbart kunne være en god idé.
Så skal vi bare prøve at finde ud af, hvordan vi gør det.
Jeg vil sige, at vi jo har haft et eksempel.
Nu var det så ikke en tyrkisk moské, men vi havde jo et eksempel, hvor TV 2 afdækkede, hvad der foregik i moskeer i Danmark, og det må jeg sige var nedslående udsendelser, de sendte.
Jeg må indrømme, at jeg måske ikke var så overrasket, men det var nedslående alligevel.
Det har forhåbentlig gjort, at der også var nogle, der fik øjnene op for de her problemer, som ikke før har haft øjnene slået op og haft fokus på det her problem.
Så jeg vil ikke afvise, at man kan prøve at komme det her nærmere.
Jeg tror, problematikken mest af alt handler om, hvordan man gør det, så man får et retvisende billede, så man ikke bare får nogle svar, der ser godt ud, men så man får nogle reelle svar.
Marie Krarup (DF), 2018-11-07:
Det er selvfølgelig rigtigt, at det er helt afgørende, at man overholder dansk lov, når man er i Danmark, og at det også er en vigtig del af integrationen, men vi kan vel også sige, at der er flere aspekter i det.
Og hvis der er organisationer, der med meget stærke midler fastholder folk i en national religiøs identitet, som er i stærk modsætning til den danske tradition, så mener jeg, at man bør kunne indse, at det ikke bidrager positivt til integrationen.
Og så mener jeg, at det må være vigtigt at få afdækket, i hvor høj grad der er tale om det her.