runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2018-12-12:
Ministeren var selv inde på, at der også var problemer med sterilcentralen, hvor man nu må udskyde en masse operationer, som ellers var planlagt, fordi man ikke havde lavet beregninger over, hvordan det blev sikret, at der kom personale nok med, eller fordi der var nogle, der sagde op, fordi man flyttede.
Altså, mange af de her ting kunne jo have været forhindret, hvis man havde planlagt det bedre.
Hvordan skal man tage ved lære af det her i de andre regioner, og vil finde ministeren følge op – ikke bare forvente, at det sker – og hvordan?
Ellen Trane Nørby (V), 2018-12-12:
Jamen jeg har sagt det tidligere, og jeg gentager det gerne: Jeg har en klar forventning om, at Region Midtjylland, også på højeste politiske niveau, tager ansvar for situationen og også tager hånd om de patienter, der er kommet i den situation, at de ike kan få den operation, som de sådan set så frem imod eller måske for nogles vedkommende frygtede, men i hvert fald havde i kalenderen.
Det betyder også, at man må sørge for at informere kommunerne.
Jeg synes ikke, det er okay, at man bare sender et brev om, at operationen er udskudt indtil 2021, som vi har set eksempler på.
Jeg har en klar forventning om, at Region Midtjylland håndholdt tager fat på patienterne og sørger for, at de kommer godt videre, og hvis man ikke har kapaciteten på regionens egne hospitaler, må man jo sørge for at få indgået aftaler, der gør, at man har tilstrækkelig kapacitet i den situation, man nu står i, hvor man har en nedgang i kapaciteten i forbindelse med indflytningen på Aarhus Universitetshospital.
Liselott Blixt (DF), 2018-12-12:
Mange tak.
Jeg er rigtig glad for, at ministeren også ser, at det her ikke er rettidig omhu.
Jeg mener, når man som region ved, at man skal bygge noget nyt og skal samle nogle afdelinger et sted, må man jo forvente, at der vil være en nedgang i nogle af de operationer, som man ellers havde planlagt.
Nogle af de her kvinder har ventet i 8-10 måneder på en operation efter et langt forløb, hvor de har været ramt af kræft og fået fjernet et bryst og nu skal se at få genoprettet deres liv.
Nogle af dem skulle have være opereret her i januar måned, men har så fået et brev fra regionen om, at de har fået en ny tid i 2021.
Hvordan vil ministeren sikre, at der bliver taget godt nok hånd om de her kvinder, at de får et andet tilbud, at man sikrer, at der fra regionens side er aftaler med privathospitaler, der kan tage over her?
Vi ved jo, at det kun er de privathospitaler, som regionen har lavet aftale med, som man kan søge operation hos, men hvad med de andre privathospitaler, som man måske ikke har en aftale med?
Ellen Trane Nørby (V), 2018-12-12:
Tak for spørgsmålet.
Aarhus Universitetshospital har jo hen over de seneste 2 år været i gang med at samle driften fra fire matrikler til en matrikel i Skejby.
Det er en stor og omfattende proces, som også indebærer, at hospitalet i en periode ikke har kunnet holde fuld tempo i driften.
Det er selvfølgelig noget, som Region Midtjylland har vidst på forhånd, og som man også har skullet planlægge sig ud af, og som det også fremgår af den pressehistorie, som har givet anledning til det her spørgsmål, men sådan set også til en række pressehistorier i den seneste tid, har der jo i høj grad været problemer både med udstyr og personale, hvilket også har ledt til en række aflyste operationer på Aarhus Universitetshospital.
En del af dem har at gøre med de problemer, der har været på Sterilcentralen, og som også har fået tæt dækning i medierne de seneste par uger.
Men helt grundlæggende handler det jo om, hvorvidt regionen har taget tilstrækkelig højde for de udfordringer, der kan opstå i forbindelse med en flytning.
Selvfølgelig er det klart, at man ikke kan forudse alt, men jeg synes ærlig talt godt nok, at det er uacceptabelt, at patienter, der i forvejen har ventet længe på en operation, nu får udsat deres planlagte operationer til efteråret 2021, og at de problemer, vi har set i forbindelse med universitetshospitalet, ikke har været håndteret langt tidligere og er blevet taget i opløbet, men at de har fået så store konsekvenser for patienterne.
Så jeg synes grundlæggende ikke, at det er udtryk for rettidig omhu, og jeg har også som sundhedsminister en klar forventning om, at regionen og sygehuset tager ordentlig hånd om de patienter, der oplever aflysninger, for det er jo også vigtigt, at de patienter så både bliver oplyst om, hvad deres rettigheder som patienter er i forhold til at sikre hurtig operation og behandling andetsteds, at de tages i hånden, og man sørger for fra regionens side, at de så bliver tilbudt behandling i Randers, Horsens eller Viborg, eller hvis det ikke kan lade sig gøre på regionens egne hospitaler, så i privat regi, så det ikke går ud over de patienter, der, som vi jo kan se af den artikel, som spørgeren henviser til, for nogles vedkommende allerede har ventet længe.
Liselott Blixt (DF), 2018-12-12:
Mange tak.
Jeg læser spørgsmålet op: Finder ministeren, at der er tale om rettidig omhu, når plastik- og brystkirurgisk afdeling på Aarhus Universitetshospital har udskudt omkring 100 operationer af ikkeakutte patienter op til 3 år, og når mange af disse operationer nu skal foretages på privathospitaler?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-12-12:
Der må hr. Peter Kofod så undskylde mig, men i fremlæggelsen af sagen, som hr. Peter Kofod kom med, fremstod det, som om sagen var mere sort-hvid, end den i virkeligheden er.
Derfor følte jeg behov for at fortælle, hvordan sagen i virkeligheden er.
Det kan jeg bare ikke tro at hr. Peter Kofod og Dansk Folkeparti i det hele taget synes skal være alternativet.
Peter Kofod (DF), 2018-12-12:
Jamen som det er nu, er der kun tabere i den her sag.
Det er der ingen tvivl om.
Der er kommunen på den ene side, som har en ny vej, som ligger på en andens jord, og der er på den anden side en borger, som har en vej liggende på sin jord, som ligger der ulovligt.
Så der er kun tabere i den her sag.
Nu er det så sket.
Og så er spørgsmålet jo dybest set, som jeg ser det, om man er på den borgers side i forhold til den private ejendomsret, eller om man er på myndighedernes side og siger: Så må den vej bare ligge der.
Så accepterer man jo inddirekte, at myndighederne begår fejl.
Myndighederne bliver jo sat på plads af Højesteret, men resultatet er så, at det så ikke gælder, fordi den vej alligevel ligger der.
Jeg vil egentlig gerne have ministeren til at forholde sig til, om det her er rimeligt.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-12-12:
Nu synes jeg, man skal være lidt påpasselig med at basere hele den økonomiske diskussion på hypotetiske situationer omkring, hvordan dansk økonomi kan udvikle sig.
Jeg synes, vi skal have et andet udgangspunkt, og jeg vil gerne starte med at slå fast, at vi ikke er i en situation, hvor vi er nødsaget til at bremse op, og det er ikke bare min vurdering.
Det var faktisk også det, de økonomiske vismænd sagde i sidste uge.
De sagde, at finanspolitikken er passende.
Aktuelt øger reformer arbejdsudbuddet år for år, og det har givet opsvinget styrke, så der har været et solidt fundament.
På den baggrund må det jo stå enhver klart, at det er reformsporet, der har gjort, at vi har et mere sundt opsving denne gang, end vi havde, sidst vi havde et opsving.
Dansk økonomi er gået ind i en højkonjunktur, hvor vi har et rekordhøjt niveau for beskæftigelsen.
Fremgangen på arbejdsmarkedet kommer også til udtryk på den måde, at der ikke har været færre offentligt forsørgede siden 1987, og sidste år nåede vi såmænd det højeste privatforbrug pr. indbygger nogen sinde.
Det går godt i Danmark.
Det er reformernes fortjeneste.
Det er jo så vigtigt, at vi sørger for at gå videre ad den sti, så vi ikke kommer i den hypotetiske situation.
Det synes jeg egentlig er det, vi burde koncentrere os om i forhold til det spørgsmål.
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-12:
Jeg læser spørgsmålet op: Vil ministeren bekræfte, hvorvidt hans udtalelser om vismandsrapporten på TV 2 NEWS tirsdag den 4. december 2018 skal tolkes sådan, at regeringen – i en situation, hvor den er nødsaget til at bremse økonomien op – foretrækker at skære i det offentlige forbrug frem for at udskyde skattelettelser?
Vil ministeren bekræfte, hvorvidt hans udtalelser om vismandsrapporten på TV 2 NEWS tirsdag den 4. december 2018 skal tolkes sådan, at regeringen – i en situation, hvor den er nødsaget til at bremse økonomien op – foretrækker at skære i det offentlige forbrug frem for at udskyde skattelettelser?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-12-12:
Vi lever op til direktivforpligtelserne, også i forbindelse med det her forslag, ja.
Simon Kollerup (S), 2018-12-12:
Tak for det.
Ja, så skal der ikke meget matematik til at regne ud, hvor forslaget er kommet fra.
Når sådan et forslag kommer på bordet i finanslovsforhandlingerne, sker det jo nogle gange, at forhandlingerne er i gang og der er kortere tid til behandlingen af forslaget, end der normalt ville være.
Regeringens saneringsudvalg siger, at det vil øge fosforbelastningen.
Ministeren siger i dag, at det efterlever direktivforpligtelserne.
Har regeringen i forbindelse med forslaget i finanslovsforhandlingerne sikret sig med EU, at man med afskaffelsen af afgiften fortsat lever op til direktivforpligtelserne?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-12-12:
Men jeg synes, at spørgeren også skal lægge lidt mærke til mit svar, for det er jo rigtigt, at jeg svarer direkte – hvilket jeg bestræber mig på så ofte, det overhovedet kan lade sig gøre for mig – og formulerer mig i korthed, og det er sjældent.
Jeg bestræber mig på at svare meget direkte på spørgsmålet, men jeg antyder også lidt mere i mit svar, nemlig at der er mere til spørgsmålet end bare som så, så spørgeren bedes også venligst tage resten af mit svar sådan til efterretning.
Men det er sandt, spørgeren kan jo se, hvad det var for en finanslov, regeringen lagde op til.
Så er der kommet indspil undervejs, og det lytter vi naturligvis til, som de gode samarbejdspartnere vi er, også på det område.
Simon Kollerup (S), 2018-12-12:
Jo, men det er jo ikke en distinktion, der er opfundet til lejligheden.
Det er ministeren selv og statsministeren, der har fremhævet, at regeringen skulle være grøn, at ministeren skulle være grøn, og som har talt om den nye grønne minister.
Det kan vi bare notere os, det er jo fair nok.
Jeg skulle bare have det bekræftet i dag.
Ministeren siger så, at det var et ønske, der kom ind i finanslovsforhandlingerne.
Er ministeren enig med skatteministerens saneringsudvalg i denne vurdering: »Sammenfattende skønnes afskaffelsen af afgiften at medføre, at der bliver udledt mere fosfor fra landbruget end med afgiften, og at dette vil medføre en stigning i fosforoverskuddet, især i de dyrerige områder«?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til https://www.skm.dk/media/1530967/bilagskapitel-2-delanalyser_.pdf.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-12-12:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er enig i, at dette isoleret set kan øge fosforoverskuddet på den helt korte bane.
Men jeg mener også, at en fjernelse af afgiften ikke skal ses sådan helt isoleret.
Afskaffelse af afgiften på mineralsk foderfosfat skal nemlig ses i sammenhæng med vedtagelsen af husdyrbrugloven i 2017, hvor man for første gang fastsatte generelle krav til landbrugets udbringning af fosfor i kraft af fosforlofter.
Afgiften har til formål at øge anvendelsen af fytase, der øger tilgængeligheden af det eksisterende fosforindhold, frem for at man tilsætter mineralsk foderfosfat.
Men de nye fosforkrav indeholder et nyt stærkt incitament til at øge anvendelsen af enzymet fytase.
En dokumenteret effektiv fodring, bl.a. gennem brug af fytase, indgår nemlig i fosforreguleringen, idet landmanden kan udbringe mere husdyrgødning pr. hektar inden for fosforloftet, hvis fosforindholdet i gødningen reduceres ved brugen af førnævnte fytase.
I forhold til fjernelsen af afgiften må jeg konstatere, at der i forbindelse med finanslovsforhandlingerne har været et ønske om at fjerne afgiften allerede nu, og det har vi imødekommet, da der ikke er nogen direkte direktivmæssige problemer med det, og da den nye regulering er ved at tage over.
Den miljømæssige udfordring er på sigt at få fosforoverskuddet nedbragt til et miljømæssigt acceptabelt niveau, og det er vi allerede i fuld gang med.
Der er gennemført skærpelser i 2018, der er aftalt skærpelser i både 2019 og 2020, og i 2022 skal der fastsættes nye fosforlofter inden for en samlet ramme.
I 2022 bliver det derfor muligt fuldt ud at tage højde for den fjernede afgift.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-12-12:
Jamen så må jeg jo svare igen: Hvis kommunen fra starten havde benyttet vejloven, ville der formentlig ikke være et eneste mandat i det her Folketing og heller ikke hr. Peter Kofod, som ville synes, det var urimeligt, for vi accepterer jo generelt alle sammen, at en kommune kan benytte vejloven til at anlægge nye veje ved brug af ekspropriationsinstrumentet.
Derfor er spørgsmålet, som må besvares af hr. Peter Kofod: Hvis kommunen ikke nu skal benytte vejloven til at ekspropriere vejen, som man kunne have gjort fra starten uden nogen som helst problemer, ønsker hr. Peter Kofod så, at kommunen skal rive vejen op, sådan at de millioner, som Vejen Kommunes borgere har brugt på at anlægge vejen, skal være spildt?
Simon Kollerup (S), 2018-12-12:
Tak for det.
Det anede mig, at det var husdyrbrugloven, der skulle være forsvaret i den her sag, men jeg synes jo, det er lidt interessant med den her afgift.
For på det tidspunkt, hvor den blev indført – jeg tror også, det var en Venstremand, der indførte den, Venstreminister hr. Svend Erik Hovmand – mente man, at man kunne halvere fosforforbruget ved at indføre afgiften.
Nu har den siddende skatteministers saneringsudvalg sagt, at hvis man afskaffer den, vil det kunne medføre en øget fosforbelastning særlig i de områder, hvor der er mange dyr, altså et rigt dyrehold.
Og nu står ministeren – der, som jeg husker det, i en anden sammenhæng har sagt, at man skulle sætte miljøet før lempelser til landbruget – så her i dag og vel nærmest argumenterer for, at det dårligt nok kan spores derude.
Kan ministeren forstå, hvis der i befolkningen er en undren over, at man siger, at man sætter miljøet først, men samtidig afskaffer en fosforafgift, når regeringen, og nu ministeren her i dag, erkender, at det vil øge fosforbelastningen på vores jorder?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-12-12:
Det hviler sådan lidt på den der lidt ærgerlige nulsumsspilpræmis om, at det ene udelukker det andet.
Jeg er miljø- og fødevareminister, i den rækkefølge, men jeg er begge dele, og jeg skal tage hensyn til begge dele.
Det er rigtigt, at den lempelse, som vi taler om her, i første omgang tager hensyn til erhvervet, og det er derfor, jeg prøver at redegøre for, hvorfor hensynet til miljøet sådan set også er tilgodeset med de andre initiativer, som vi har taget på det her område.
Men jeg er sådan lidt ked af den der sort-hvide eller brun-grønne betragtning, som altid kommer op til overfladen, når vi taler om miljø og fødevarer.
Det er to ting, og vi skal passe på begge ting.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2018-12-13:
I Socialdemokratiet har vi ikke noget behov for at slå hegn omkring os.
Karsten Hønge (SF), 2018-12-13:
Så vil jeg da gerne bede ordføreren om at svare på den anden halvdel af spørgsmålet: Hvorfor har man så ikke benyttet lejligheden til at invitere Folketingets partier til et fælles forslag til vedtagelse?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2018-12-13:
Nu er det jo sådan, at sådan et forslag til vedtagelse kommer fra ministeriet og ministeren.
Og vi synes, det er helt naturligt, at det er på den måde.
Christian Juhl (EL), 2018-12-13:
Jeg er lidt nysgerrig, og jeg kan jo se, at vi nu her i næste uge skal tage stilling til nogle forslag til finanslovsændringer, og der har Dansk Folkeparti tilsyneladende været med til at sikre, at der kommer ekstra 13 millioner til Arbejdstilsynet.
Det synes jeg da er prisværdigt.
Men hvad er grunden til, at det ikke lykkedes?
For som hr. Bent Bøgsted tidligere har sagt, skal vi i hvert fald sørge for, at der ikke sker forringelser næste år, for der skal man jo op på et noget større tal for at sikre, at Arbejdstilsynet kan køre uændret videre – der slår 13 millioner jo ikke til?
Christian Juhl (EL), 2018-12-13:
Det tror jeg ikke på.
Men det kan vi jo få opklaret.
Jeg synes jo, at det er lidt vigtigt, for hvis man skal køre uændret i forhold til 2018, skal der i hvert fald lægges 25 millioner i Arbejdstilsynet til næste år, og dem er vi nødt til at prøve at hjælpe med at finde.
Jeg ved ikke, hvornår vi skal finde dem, men vi skal vel også have fundet et passende niveau, og der synes jeg da, at vi skal tage udgangspunkt hos de organisationer, der har forstand på det, nemlig LO, FTF og alle de andre, der har udtalt sig.
De siger jo, at der er brug for en ordentlig opskrivning på ca. 100 mio. kr.
Bent Bøgsted (DF), 2018-12-13:
Det, det drejer sig om, er grundbevillingen.
Der er, hvis jeg husker rigtigt, en pulje, der er udløbet, og det er nok den, hr. Christian Juhl hentyder til.
Men de 13 millioner plus de 2 millioner mere er det, der var i grundbevillingen, der lå til at blive beskåret, men som vi har sikret ikke bliver skåret væk.
At der så måske er en pulje, der udløber, og at der dermed er nogle penge, der forsvinder, er så en anden sag.
Karsten Hønge (SF), 2018-12-13:
Jeg lagde mærke til, at hr. Lennart Damsbo-Andersen startede med at udtrykke sin glæde ved, at vi nu skulle diskutere arbejdsmiljø.
Jeg har egentlig et spørgsmål – det er en detalje, men alligevel interessant at få opklaret: Hvad skyldes det egentlig, at man ikke har haft lyst til at inddrage alle partierne i forslaget til vedtagelse, altså, hvis man nu synes, at det med arbejdsmiljøet er meget vigtigt?
Vi står lige foran et forhandlingsforløb.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2018-12-13:
Jamen jeg har meget stor tiltro til, at parterne – også med lidt pædagogisk hjælp fra politikerne – kan nå til nogle rigtig gode resultater.
Jeg synes netop, at det resultat, der er kommet af ekspertudvalgets arbejde, viser, at parterne, når de bliver sat sammen og får lov til at blive inde i rummet, indtil der kommer hvid røg op, også er i stand til at komme med løsninger, som peger mere fremad end det, som ordføreren for Enhedslisten her skitserer.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-12-13:
Jeg glæder mig over SF's tilgang, altså at man synes, at det er klogt at lave en 4-årig aftale, og det vil jeg sådan set også gerne kvittere for, for skiftende regeringer har jo ført stop and go-politik, og det skal vi jo væk fra.
Det ikke for, at vi skal have en lang diskussion om det – det er jo forhistorisk viden.
Jeg er helt åben over for også at diskutere, hvordan vi kan styrke Arbejdstilsynet ud fra to ting: først og fremmest om vi kan bruge ressourcerne i Arbejdstilsynet mere fornuftigt, og det tror jeg godt vi kan – dvs. at man kan få mere arbejdstilsyn for pengene.
Men jeg er af den klare opfattelse, at vi også bliver nødt til at diskutere Arbejdstilsynets økonomi, og der har jeg trods alt endnu ikke hørt nogen partier, der har foreslået, at man skal skærpe i forhold til Arbejdstilsynet.
Så det er jo en diskussion om, hvordan Arbejdstilsynets bevillinger skal være, og der må siges at være presserende spørgsmål, der melder sig i den forbindelse.
Det er jo ikke mere end nogle få uger siden, at ikke mindst Dansk Folkeparti jo med den aftale, der blev indgået om finansloven, var årsagen til, at indsatsen for ordnede forhold internt i Arbejdstilsynet nu er blevet løftet, og det er jo bl.a. på baggrund af nogle triste og alvorlige eksempler.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2018-12-13:
Men det, jeg godt kunne tænke mig at spørge om, er: Nu ligger der jo også 18 forslag fra ekspertudvalget – hvilken værdi tillægger ministeren de 18 forslag, og hvilken værdi tillægger ministeren de 2 forslag, som også er blevet stillet fra arbejdsmarkedets parter, i forhold til de fremadrettede forhandlinger?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-12-13:
Jeg tror, man vel kan konstatere, at arbejdsmarkedets parter jo ligesom har ladet forstå, at de har opnået en enighed om de anbefalinger, der nu er givet, og derfor er deres signal til det politiske system her på Christiansborg vel: Tænk nu meget grundigt over, hvordan I kommer til at påvirke de anbefalinger, der er givet, for vi har ligesom diskuteret det meget indgående.
Det synes jeg på mange måder er godt, og det gør jeg ikke, fordi man skal udlicitere den politiske beslutningskraft til arbejdsmarkedets parter – det er jeg sådan set lodret imod – men fordi det, at arbejdsmarkedets parter faktisk nu er gået ind i et rum, som man vel må sige at de har haft svært ved at gå ind i tidligere, er positivt.
Så noterer jeg mig selvfølgelig også, at arbejdsmarkedets parter jo ikke skal lave finanslov.
De har jo masser af ønsker, og det er vel også svært ikke at have ønsker, hvis man er en interesseorganisation; det ville jeg da også have, hvis det var mig, men jeg er ikke en interesseorganisation – jeg er jo noget andet – og jeg er jo heller ikke på vej til at blive en interesseorganisation.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2018-12-13:
Nu tænker jeg også, at der er gået så mange år siden 2011 og den tid, der ligger før, at den erkendelse, der må være alle steder, også hos arbejdsmarkedets parter, må være, at det ikke kan hjælpe noget med, hvis jeg må bruge udtrykket, fedtspil i det her.
Hvis vi virkelig ønsker, at der skal ske en forandring, er det også nødvendigt at have nogle målsætninger, der passer.
Og det, som der er lagt op til i det her, er jo netop, at de målsætninger, der skal laves, ikke er nogle, der bare skal besluttes herinde, og som kan stå som sådan en overskrift, men nogle, som skal ud og bruges direkte, både i brancherne og på virksomhederne.
Og derfor giver det forslag, der er, om, at man skal have en større nærhed til dem, der skal bruge de målsætninger, rigtig god mening for mig.
Og som sagt har jeg tiltro til, at arbejdsmarkedets parter vil have en anden tilgang nu, end de havde dengang.
Christian Juhl (EL), 2018-12-13:
Jamen jeg har 30 års erfaring med, at når parterne skal sidde og forhandle, kan det godt blive lidt for forsigtigt og lidt for små krav, der bliver stillet.
Vi så det også i forbindelse med asbest – der var det også parterne, der gik i stå, og vi var nødt til at hjælpe dem i gang.
Bent Bøgsted (DF), 2018-12-13:
Det tror jeg ikke jeg har sagt på noget tidspunkt.
Jeg sagde, at hr. Lennart Damsbo-Andersen talte om, at vi skal finde et fast i niveau for grundbevillingen til Arbejdstilsynet, og det har jo ikke noget med de her 13 millioner at gøre.
Når man så ser på, hvilke tal der sværmer rundt, skal man også passe på ikke at give et tal og sige: Det her skal vi give Arbejdstilsynet.
Hvis det så bliver et lavere tal og man ikke får det, man gerne vil, så står man jo egentlig som en, der ikke har fået det, som man har lovet udadtil.
Man skal passe på, hvad man siger i den forbindelse.
Karsten Hønge (SF), 2018-12-13:
Er Arbejdstilsynet virkelig ikke så alvorligt, at status quo langtfra er godt nok?
Uanset om man så har status quo eller ej – hvad jeg nu heller ikke rigtig kan forstå, man har med det beløb, men der er vi nede i en detalje – er status quo på Arbejdstilsynet så godt nok for Dansk Folkeparti?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2018-12-13:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om det samme, som jeg spurgte ministeren om i forhold til ekspertudvalgets rapport og de 18 forslag, som de er kommet med.
Hvilken vægt tillægger ordføreren de anbefalinger, som ekspertudvalget og arbejdsmarkedets parter ved siden af er kommet med, altså de 18 plus de 2?
Hvilken vægt tillægger ordføreren dem i de kommende forhandlinger?
Hans Andersen (V), 2018-12-13:
Jeg synes, at de anbefalinger, der er kommet fra ekspertudvalget, er et rigtig godt grundlag for at tage en politisk forhandling.
For jeg er helt overbevist om, at arbejdsmarkedets parter skal være en del af løsningen her, og når arbejdsmarkedets parter har været involveret i et arbejde over længere tid, har de også committet sig til at sige, at det her bestemt kan være en del af løsningen.
Så har jeg også noteret mig, at der er yderligere ønsker fra arbejdsmarkedets parter, og der er det jo noget, som jeg mener vi skal drøfte i forhandlingerne, hvor langt vi skal gå, bl.a. når det handler om økonomi.