Peder Hvelplund (EL), 2020-11-27:
Tak for det, formand.
De hjerteskærende billeder fra TV 2's dokumentar tror jeg gjorde et dybt og uudsletteligt indtryk på os alle sammen.
Det viste et billede af en uværdig behandling af nogle af vores ældre medborgere.
Bagefter stod forklaringer i kø: Det var dårlig ledelse.
Det var inkompetent ansatte.
Det var mere tilsyn.
Der er ikke nogen tvivl om, at ledelse og kompetence spiller en rolle, men det her er ikke et problem, vi kan fyre os ud af.
Det handler om et reelt løft af ældreplejen, både i forhold til antallet af ansatte, men også i forhold til uddannelse, kompetencer og efteruddannelse.
Vi skal have tillid til, at de kan bruge deres kompetencer; at de selv kan styre og planlægge en stor del af deres opgaver i samarbejde med de borgere, de er ansat til at hjælpe; tid til, at de kan bruge deres relationelle kompetencer; og selvfølgelig en ledelse, der kan sikre genkendelighed og overskuelighed for både borgere og ansatte.
Det er derfor, det er så vigtigt, at vi også har uddannet personale.
Derfor er det også et hovedkrav fra Enhedslisten til finanslovsforhandlingerne, at vi sikrer et permanent løft af ældreområdet.
Konkret foreslår vi at ansætte 2.000 flere i ældreplejen: 500 husassistenter, der kan gå ind umiddelbart og løfte hygiejnestandarden, og 1.500 flere ansatte i ældreplejen.
I første omgang skal de 1.500 gå ind og afløse 1.500 ufaglærte, der så kan få en uddannelse som sosu i mellemtiden.
Så får vi både flere hænder og et konkret løft.
Samtidig ønsker vi at afsætte midler til faglig sparring, så de ansatte har muligheden for at dele både erfaring og viden.
For vi har i de seneste mange år set en udsultning af ældreplejen.
Det blev klart dokumenteret i VIVE's rapport fra 2019, hvor man bl.a. kunne læse, at andelen af svage ældre, der får hjemmehjælp til praktiske opgaver som eksempelvis rengøring, er faldet fra 43 pct. i 2007 til 25 pct. i 2017.
Der har været et fald i antallet af hjemmehjælpstimer på omkring 13,5 mio., hvis vi bare skulle være på samme niveau som i 2008.
Det er indlysende, at den udvikling ikke kan fortsætte, medmindre vi mener, at vi bliver så rehabiliteret, at vi til sidst er fuldstændig selvhjulpne eller måske nærmere hjælpeløse.
Derfor er det også positivt, at det med den her regering er lykkedes at få en binding på, at midlerne skal følge med det stigende antal ældre.
Det demografiske træk skal dækkes.
Under tidligere regeringer har opskriften ellers været, at kommunerne ikke fik midler svarende til det stigende antal ældre, hvorefter man i en finanslov legede julemand og delte gaver ud – bare ikke for tilsvarende af, hvad man havde skåret ned med over årene.
Men det har vi heldigvis fået ændret; det manglede da også bare.
Men det er ikke tilstrækkeligt, at ældreplejen blot kan holde skindet på næsen.
Der er brug for konkrete løft, også for at kunne tiltrække nyt personale, for det bliver der brug for med 150.000 flere plus 80-årige i de næste 10 år.
Derfor vil vi i Enhedslisten arbejde for konkrete løft som i år på finansloven.
Det er også særdeles glædeligt, at FOA og Ældre Sagen i samarbejde fik etableret ældretopmødet, som kunne give nye konkrete bud på en fremtidig organisering af ældreområdet, for der er brug for at se på både organisering, boformer, selvvisitation og rekruttering.
Vi står over for en kæmpe opgave, og derfor er det helt nødvendigt, at både brugere og ansatte sætter deres tydelige præg på løsningerne.
Vi har en fælles forpligtelse til at sikre rimelige vilkår, også for vores ældre medborgere.
De første skridt i en rigtig retning er taget med løftet om, at pengene følger med det stigende antal ældre, og ved at FOA og Ældre Sagen har sat sig i spidsen for at bidrage til arbejdet med at organisere fremtidens ældrepleje – forhåbentlig med et konkret løft til ældreplejen på næste års finanslov.
De første skridt er taget, men det er på en lang vej. I
Det vil vel faktisk grundlæggende være nyt, hvis det er sådan, at vi begynder at betale for, at der kommer flere ældre.
For at der er forsvundet 13½ millioner hjemmehjælpstimer siden 2008, taler ligesom sit tydelige sprog.
Det kan godt ske, at der er ansat flere, men der er til gengæld også kommet flere ældre.
Altså, der er slet ikke nogen tvivl om, at vi har oplevet en ældrepleje, der har været under pres.
Demografien har ikke været dækket i de økonomiaftaler, som borgerlige regeringer har indgået.
Det har vi så heldigvis fået ændret nu.
Så det her handler
både om, at vi erkender, at der er brug for flere hænder til det stigende antal ældre, og om, at vi viser mere tillid, frem for at alting skal gøres op i skemaer, fordi det skal kunne udliciteres.