runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sikandar Siddique (UFG), 2021-01-28:
Jeg hører ordføreren sige: Selvfølgelig skal alle overholde dansk lovgivning.
Så forstår jeg ikke, hvorfor Dansk Folkeparti ikke stemmer for en rigsretssag imod Inger Støjberg.
Frie Grønne har jo netop været ude at sige, også i forhold til minkskandalen, at der selvfølgelig skal være samme standarder.
Og hvis vi har nedsat en Instrukskommission, skal der selvfølgelig også nedsættes en kommission i forhold til minkskandalen.
Men det er lidt, som om man diskuterer noget med, at fordi den ene lyver, skal den anden også have lov til at lyve, eller fordi den ene ikke overholder ministeransvarlighedsloven, skal den anden også have lov til at slippe af sted med det.
Alle, både den politiske elite og folket, er lige for loven, og det skal være de samme konsekvenser, der gælder for alle.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-28:
Prøv bare lige at tage et kig rundt i salen.
Hvis det var sådan, at man sagde, at enhver risiko for smitte skulle sætte folkestyret ud af kraft, så kunne vi sidde hjemme nu og kigge ind i en skærm og have den her debat virtuelt.
Det ville jo ikke du.
Selvfølgelig skal vi samles her og have den her debat.
Selvfølgelig skal vi også kunne stemme om tingene, når vi stemmer.
Så tilvejebringer man selvfølgelig en procedure, og Folketinget har, ved jeg, massevis af gode diskussioner om, hvordan man gør det i praksis, for at det kan afvikles på en hensigtsmæssig måde.
Det synes vi selvfølgelig er supergodt, men at Folketinget træder i karakter og agerer som Folketing og viser danskerne, at vi kan samles, og at vi kan stemme om tingene, er jo helt naturligt.
Rosa Lund (EL), 2021-01-28:
Tak for det.
Jeg kan forstå på hr. Kristian Thulesen Dahl, at man i Dansk Folkeparti godt kunne have tænkt sig, at vi ikke stod i den her situation, og at vi havde undgået den her situation.
Det kunne vi også godt have tænkt os i Enhedslisten.
Men hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti har jo vidst i lige så mange år som alle os andre, at fru Inger Støjberg løj for Folketinget, at fru Inger Støjberg administrerede loven forkert.
Og hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti valgte ikke at reagere, selv om I havde masser af muligheder for at reagere, masser af muligheder for at sige til regeringen, at I ikke længere støttede den daværende udlændingeminister, masser af muligheder for at sige: Ja, vi støtter Enhedslistens forslag om, at den her sag skal undersøges.
Men det gjorde I ikke.
Derfor, hr. Kristian Thulesen Dahl, står vi i den her situation, vi står i nu, med ombudsmandsudtalelser, med advokatudtalelser med kommissionsberetningen.
Det er derfor, hr. Kristian Thulesen Dahl, at vi står her i dag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-28:
Altså, i sin iver kommer fru Rosa Lund til at bekræfte mine bange anelser.
For det, hun i virkeligheden kommer til at vise her, er jo, at hvis man som minister muligvis forbryder sig mod reglerne – det kommer jo nu for en rigsret, og så må det jo afklares – men er sådan lidt ydmyg og lige agerer på en bestemt måde, så behøver man ikke at ende i en rigsret.
Men hvis man ikke har den karakter eller det karaktertræk, at man agerer på den rigtige måde, så ender man for en rigsret.
Det er jo det, fru Rosa Lund siger, og jeg blev også bekræftet i det, da jeg for et par uger siden var i Aftenshowet med fru Rosa Lund.
Der var det nøjagtig den samme opfattelse, jeg gik ud af studiet med, og jeg synes egentlig, det er lidt mærkværdigt, må jeg sige.
Altså, på den ene side taler man om, at det her er kold jura, og at det slet ikke er noget med politik, for vi er alle sammen enige om, at barnebrude ikke skal finde sted; det er kold jura.
Og på den anden side kan man alligevel godt fornemme, at det også har lidt at gøre med, hvordan ministre agerer i situationen, altså at det afgør, om de skal ende for retten eller ikke skal ende for retten, og om de eventuelt skal have en bøde eller ikke skal have en bøde osv., ikke?
Det er en sjov form for retsfølelse, der kommer ud af det, tror jeg.
Rosa Lund (EL), 2021-01-28:
Så skal jeg gøre et forsøg mere på at ændre hr. Kristian Thulesen Dahls opfattelse.
Det er heller ikke et spørgsmål om, hvordan ministeren agerer, hr. Kristian Thulesen Dahl.
Det er et spørgsmål om, hvordan Folketinget agerer, altså hvordan Folketinget agerer, i forhold til om en minister lyver.
Her har vi bare set, at hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti holder hånden under en minister, hvis det er en minister, de er enige med, og hvis det så er en minister, man ikke er enig med, så gør man noget andet.
Og der synes jeg, hr. Kristian Thulesen Dahl, at dobbeltmoralen er meget, meget tyk i Dansk Folkeparti.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-28:
Nej, altså, vi synes ikke, at ministre på nogen måde må lyve over for Folketinget.
Og vi er fuldstændig enige om, at hvis ministre lyver over for Folketinget, skal der være en sanktion.
Jeg henviser igen til hr. Morten Bødskov, der i sin tid kom med en fabrikeret løgn over for Folketinget; fuldstændig bevidst kom han med en løgn over for Folketinget.
Det endte jo ikke med en rigsret.
Det endte jo med en næse, og han sidder så som minister i dag.
Så det bekræfter jo bare vores tanker om, at det måske også er den måde, det enkelte menneske agerer på i situationen, der så afgør, om Enhedslisten synes, det skal ende på den ene eller på den anden måde.
Det gør jo egentlig bare, at jeg synes, at pilen kommer til at pege lidt tilbage mod fru Rosa Lund igen i stedet for mod mig.
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-28:
Jeg forstår ikke, hvad meningen er.
DF ved jo præcis, hvem der stemmer hvad.
Vi ved jo alle sammen godt, hvem det er, der kommer til at stemme hvad.
Det står i pressen, det står i medierne, det er blevet listet op fra talerstolen.
Der er intet nyt under solen, så er det ikke bare et teaterstykke, at vi pludselig skal i salen alle sammen?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2021-01-28:
Jeg synes, det virker ret tydeligt, at Dansk Folkeparti har en opfattelse af, at der ligesom er to sæt regler: Et, når det handler om udlændingepolitik, og et, når det handler om resten af lovgivningen.
Det er vel også derfor, at hr. Kristian Thulesen Dahl og fru Pia Kjærsgaard, dengang de var fremskridtsfolk, under tamilsagen havde fuldstændig samme argumentation som i dag.
Dengang mente man også, det var usandsynligt, at det ville føre til dom.
Dengang mente man også, at det ville ændre praksis, i forhold til at man nu ville se rigsretssager igen.
Intet af det blev rigtig til noget.
Erik Ninn-Hansen fik 4 måneders betinget fængsel; han blev kendt skyldig.
Hvis man virkelig mente, at man skulle behandle fuldstændig ens, så kunne man jo, som fru Rosa Lund så rigtigt sagde, bare have væltet den daværende integrationsminister på det tidspunkt, man gerne ville.
Men det, der er ens, er jo, at man gør noget.
Det gælder ikke det – med hr. Kristian Thulesen Dahls eget ord – redskab, man tager op af værktøjskassen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-28:
Man kunne jo også vende den om og sige, at det er tankevækkende, at de to sager inden for 30 år, som vi så diskuterer i forhold til rigsret, handler om udlændingepolitik.
Altså, man kan jo også vende den om og sige, at det jo er påfaldende.
Er det, fordi der inden for de tre årtier ikke har været ministre, som Folketinget på den ene eller den anden måde mener har forbrudt sig mod reglerne?
Nej, men de to sager, som Folketingets flertal så vælger at rejse en rigsretssag på baggrund af, handler om udlændingepolitik.
Man kan jo også vende den om, hr. Simon Emil Ammitzbøll-Bille, og sige: Det er da tankevækkende, er det ikke?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2021-01-28:
Det skyldes jo netop, at nationalt orienterede højrepopulistiske politikere tror, at der gælder særregler for dem.
Det er derfor.
Det er jo ikke, fordi udlændingepolitik er speciel; det er, fordi Dansk Folkeparti, Fremskridtspartiet, Nye Borgerlige og folk, som mener det samme som dem, i mere moderate partier tager for sig i forhold til lovgivningen.
Det er jo derfor, man ender med en rigsret, når det handler om udlændingepolitik og ikke om noget andet.
Så måske man skulle se indad og se, at man tog fejl i 1993.
Det ville da være ærgerligt, hvis man lige om lidt fandt ud af, at man tog fejl igen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-28:
Det kan jo også skyldes, at Folketinget er enige om, at når det nu er de her fæle mennesker, det drejer sig om – som faktisk står op for danskerne i forskellige sammenhænge i forhold til en historisk forfejlet udlændingepolitik – så er de ret irriterende.
Og så ifalder de – apropos min diskussion med fru Rosa Lund for lidt siden – lidt nemmere at skulle for en rigsret, end man gør, når det handler om andre ting.
For jeg synes, at man argumentationsmæssigt er ved at prøve at finde en landingsbane, i forhold til at de ulovligheder, der notorisk har fundet sted i forbindelse med minkskandalen, ikke nødvendigvis fører til en rigsret.
Jeg synes, at jeg allerede kan høre det.
Jeg kan allerede fornemme det.
Men vi får jo syn for sagn på et senere tidspunkt, og så får vi forhåbentlig debatten om det.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-28:
Tak for det, og tak til Dansk Folkeparti for støtten til fru Inger Støjberg.
Det er bare ikke rigtigt.
Det er simpelt hen ikke rigtigt.
Så jeg bliver nødt til at læse noget op fra kommissionsrapporten og så spørge ordføreren, om ordføreren kan bekræfte, at det her er, hvad der står sort på hvidt.
I bind 1, side 66, står, at kommissionen ikke har fundet tilstrækkelig sikkert grundlag for at fastslå, at Inger Støjberg på de tidspunkter, hvor hun beskrev denne administration, var klar over, at beskrivelsen var urigtig.
Og på side 67-68 står: Kommissionen har ikke fundet grundlag for at konkludere, at Inger Støjberg direkte har udtalt en tjenestebefaling om, at ministeriets embedsfolk skulle iværksætte en administration i strid med loven.
Kan ordføreren bekræfte, at det her faktisk er ordlyden i en del af kommissionsrapporten?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-28:
Nu ligger et af bindene på mit bord dernede, så jeg kan på den måde ikke lige slå op, men jeg er fuldstændig sikker på, at det er korrekt gengivet.
Jeg er helt enig.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-28:
Det er jeg glad for at ordføreren kan bekræfte.
Der er også kommet et ministernotat frem i kommissionsrapporten, som vi ikke kendte før, og derfor er det for os i Nye Borgerlige meget, meget mærkværdigt, at man har partier, som for et år siden skrev under på en mindretalsudtalelse.
Her taler vi altså om Venstre, Konservative og LA.
De skrev under på en mindretalsudtalelse om, at der ikke var behov for en kommission, at alt var belyst.
Nu kommer der ting frem i den her kommissionsrapport, som fuldstændig klart indikerer, at der ikke er grundlag for at sige, at fru Inger Støjberg har gjort det her bevidst eller har udtalt sig fejlagtigt bevidst, og at der ikke er grundlag for at udtale, at fru Inger Støjberg har givet en direkte tjenestebefaling.
I det lys er det da mærkeligt, at man nu i de borgerlige partier er kommet til en anden konklusion.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-28:
Når vi ikke går ind for en rigsretssag her, er det simpelt hen, fordi vi overhovedet ikke synes, at sagen kan bære det.
Altså, vi kigger også på indholdet af sagen, altså hvad det drejer sig om.
Vi ser, at der er mennesker, der kommer fra udlandet til Danmark og bliver indkvarteret på vores asylcentre, og at de så i en periode på nogle måneder må leve adskilt, indtil de så kommer sammen igen.
Det er den brøde, der i virkeligheden så er begået her.
Har det en karakter, der kan berettige til, at danskerne nu skal opleve, at vi tager det største maskineri i brug, man overhovedet kan tage i brug i forhold til sanktionering?
Det synes vi ikke i Dansk Folkeparti.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-01-28:
Tak for ordet.
Jeg er jo ikke jurist, og derfor har jeg været nødt til at læne mig op ad de vurderinger, der er foretaget, alle de undersøgelser, der er foretaget af Instrukskommissionen, og den vurdering, der har været anlagt af de advokater, som Folketinget har hyret, og som siger, at der er grundlag for at rejse en tiltale.
Det er jeg nødt til at læne mig op ad.
Jeg har ikke grundlag for at tilsidesætte de vurderinger.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvad er Dansk Folkepartis grundlag for at tilsidesætte de vurderinger?
For Dansk Folkeparti beskylder os andre for at være politiske.
Det mener jeg faktisk ikke vi er, men jeg mener, at Dansk Folkeparti er politiske, når man tilsidesætter det grundlag, som advokaterne rent faktisk har lagt frem.
Så på hvilket grundlag er det, at Dansk Folkeparti tilsidesætter de her vurderinger?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-28:
Det er simpelt hen, at vi prøver at gå tilbage i historien og se på de situationer, hvor der har været kritik af ministre for ikke at have forvaltet deres embede rigtigt og for muligvis at have forbrudt sig mod ministeransvarlighedsloven, og hvor Folketinget ikke har valgt at rejse en sag.
Og det er fuldstændig rigtigt, at når man som Folketing vælger ikke at nedsætte en undersøgelseskommission eksempelvis, får man jo heller ikke en efterfølgende advokatvurdering på baggrund af undersøgelseskommissionen, som leder frem til, at man så kan læne sig op ad nogle advokaters skrivelse.
Det har man så ikke, fordi man jo har valgt slet ikke at gå i gang med det forløb.
Der er en lang række sager i historien, hvor man ikke har valgt det.
Min pointe er bare, at det jo danner retspraksis.
Altså, det fortæller jo noget om, hvornår Folketinget har ment, at man ikke skulle gå i gang med øvelsen, der eventuelt kunne lede frem til en rigsretssag.
Det er Folketingets ansvar, og man stemmer ud fra sin egen overbevisning, og det gør spørgeren jo også.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-01-28:
Jeg lytter mig til, at Dansk Folkeparti så ikke har et juridisk grundlag for at tilsidesætte de vurderinger, der er lagt frem.
Så vil jeg gerne stille et andet spørgsmål, for jeg har jo set hr. Peter Skaarup citeret for at sige: Nu vil vi gerne spørge befolkningen om deres holdning til den her sag.
Mener hr. Kristian Thulesen Dahl virkelig, at en underskriftsindsamling og befolkningens holdning skal afgøre spørgsmålet i en sag, hvor der ligger en klar juridisk indstilling om, at her er en sag, at der er grundlag for at rejse tiltale, og der er endda en rimelig formodning om, at den sag også vil føre til en domfældelse?
Det synes jeg faktisk ikke er rimeligt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-28:
I forhold til det første er jeg slet ikke enig i.
Det, jeg sagde, ledte netop frem til juridiske overvejelser, i forhold til hvornår Folketinget ikke har igangsat rigsretssager historisk.
Det er også et juridisk ståsted, i forhold til hvornår man så skal gøre det i fremtiden.
Og det leder egentlig frem til svaret på det andet spørgsmål, der handler om det med en underskriftsindsamling osv.
Altså, når vi tager sådan nogle initiativer, er det selvfølgelig, fordi vi håber, at det også kan påvirke folk herinde i Folketinget.
Det, at vi har en livlig debat, det, at danskerne engagerer sig i det her – og det sker i ganske mange sager – er da selvfølgelig et udtryk for, synes vi, noget positivt i vores demokrati, altså at det kan finde sted.
Og når vi har den holdning, vi har, håber vi selvfølgelig også at kunne påvirke andre herinde i salen til at stemme ligesom os.
Altså, jeg er helt overbevist om, at Folketinget formår at administrere det, så man selvfølgelig ikke har en øget smitterisiko ved det.
Jeg tror også, det er vigtigt for danskerne at vide, at Folketinget er arbejdsdygtigt også under en epidemi, som vi har nu med coronaen.
Så selvfølgelig kan det bringes i stand, og vi synes da, at det er helt rimeligt, når vi taler om så stort et spørgsmål som det her om at rejse en rigsretssag imod en tidligere minister, at alle folketingsmedlemmer tilkendegiver, hvad de mener.
Det gør man jo altså i praksis – det er den måde, vores demokrati fungerer på – ved at komme her i salen og stemme enten for eller imod eller undlade at stemme.
Det er jo de muligheder, man har, og så må hver enkelt gøre op med sig selv, hvad man mener er rigtigt at stemme her.
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-28:
Tak for det.
Den største skandale i den her sag er jo, at et borgerligt flertal har blokeret for at undersøge den her sag igennem 3½ år.
Hr. Kristian Thulesen Dahl har opremset en lang række næser, og derfor vil jeg spørge, om hr. Kristian Thulesen Dahl kan bekræfte, at der i ingen af de her næser har været en ombudsmandsudtalelse forinden, har været en afgørelse fra Københavns Byret og har været en klar delberetning fra en undersøgelseskommission, som har sagt, at der foregik en ulovlighed, og som så efterfølgende ifølge uvildige advokater ikke bare handler om vildledning af Folketinget, men som handler om ministeransvarlighedsloven § 5, stk. 1, nemlig embedsforseelse.
Kan ordføreren bekræfte, at ingen af de næser, som han opremser, har samme indhold?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-28:
Altså, det er jo fuldstændig åbenbart, at hvis Folketinget ikke igangsætter f.eks. en undersøgelseskommission, og hvis Folketinget ikke har nogen advokater, der derefter vurderer kommissionens vurderinger, osv. osv., er der jo en masse af de ting, som hr. Kristian Hegaard her remser op, som ikke findes i tidligere sager.
Men det er jo, netop fordi Folketinget har valgt at løse de påståede ulovligheder, der er sket fra ministres side, på anden vis.
Det er derfor, at vi beder om, at der bliver vedtaget et forslag her i Folketingssalen – vi har jo stillet det – om, at man laver en kulegravning af praksis, for så vil det i virkeligheden vise sig, om vi har ret, eller om hr. Kristian Hegaard og andre har ret.
Så håber jeg da bare, der er et stort flertal for at igangsætte det, for så får vi jo syn for sagn i forhold til den her uenighed, vi måtte have i dag.
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-28:
Men hvis Dansk Folkeparti er optaget af at undersøge mulige lovbrud eller ulovligheder, hvorfor blokerede Dansk Folkeparti så igennem 3½ år for at undersøge sagen til bunds, så man kunne behandle den på rette parlamentariske vis?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-28:
Det er jo altid en løbende diskussion, vi har herinde.
Der er masser af sager, vi er uenige om, politisk uenige om, og så er det altid en diskussion, hvad for nogle redskaber, man skal tage i brug.
Men altså, man må også omvendt sige, at den her sag jo faktisk blev undersøgt.
Så er det rigtigt, at efter regeringsskiftet nedsatte man en egentlig undersøgelseskommission, og det er jo baggrunden for, at vi står her i dag.
Jeppe Bruus (S), 2021-01-28:
Min bemærkning er af lidt mere faktuel karakter.
Der tales meget om praksis, og Dansk Folkeparti har også brugt meget energi på at sammenligne med tamilsagen.
I den vurdering, der er fra de to uafhængige advokater, står der nederst på side 4: »Vi har fundet, at forhold 2« – altså de urigtige oplysninger over for Folketinget – »har en nær sammenhæng med vurderingen af instruksen og den ulovlige administration og som følge heraf, at de urigtige oplysninger og misvisende oplysninger efter vores vurdering bør indgå som skærpende omstændigheder til belysning af forhold 1 på samme vis, som det skete i Rigsrettens dom fra 22. juni 1995.
« Det var jo det, der foregik med Rigsrettens dom i 1995, og det er det, der på samme vis ligger i den beretning, vi nu debatterer.
Så vi har faktisk brugt noget energi på at drøfte det spørgsmål og er netop endt på, at det er den samme praksis som i tamilsagen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-28:
Det er jo rigtigt, at det står på side 4, og det er fuldstændig rigtigt, at man dér har en henvisning til Rigsrettens dom af 22. juli 1995, og det er så et af de steder, hvor man synes, at der er en sammenhæng.
Men jeg synes i virkeligheden, at den interesse, som også hr. Jeppe Bruus udviser i forhold til lige præcis det her historiske spørgsmål – altså spørgsmålet om, hvordan praksis i tidligere sager har været, eller hvordan de sager har været, hvilket har udviklet sig til, at vi har den praksis, vi så har – begrunder, at vi har brug for at dykke ned i det som Folketing, så vi også i fremtiden har noget at stå på i forhold til vores påstand om, at den her sag, man rejser nu, i virkeligheden skaber et andet niveau for, hvornår man går i Rigsretten med en påstået ulovlighed fra en ministers side.
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-28:
Ordførerens parti har foranlediget, at vi på tirsdag, når vi skal stemme om det her, alle sammen skal i salen.
Altså, 175 folketingsmedlemmer skal i salen for at stemme på tirsdag, fordi DF har foranlediget, at Folketingets clearingssystem bliver ophævet midt i en coronatid, på den sandsynligvis allerhøjeste top i hele coronakrisen.
Hvad er meningen med, at vi skal risikere, at det bliver en smitteevent på tirsdag, når vi alle sammen skal i salen?
Karsten Lauritzen (V), 2021-01-28:
Jeg tror ikke, jeg sagde »forventer«; jeg sagde »håber«.
Og det er jo, fordi det her er blevet en juridisk sag, hvor der er nogle uvildige advokater, der har lavet en vurdering, og som siger, at der er grundlag for en rigsretssag, og at det desværre også kan føre til dom.
Det er jeg ked af på fru Inger Støjbergs vegne og på mit partis vegne.
Men jeg har bare ikke grundlag for at tilsidesætte det.
Det kan der så være andre der har, og det respekterer jeg.
Men det har jeg og et flertal af Venstres folketingsgruppe ikke, og derfor kommer vi til – med tungt hjerte – at støtte den her rigsretssag.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-01-28:
Og hvis vi kan komme lidt videre ad den vej, synes jeg egentlig, det er godt.
Men jeg må bare sige, at jeg hørte ordføreren sige i sin tale, at han håber på en frifindelse af fru Inger Støjberg og faktisk også har en forventning om det.
Og så forstår jeg faktisk ikke, at man kan gå ind for den her rigsretssag, for det handler jo netop om ens egen personlige overbevisning, i forhold til om den her sag kan vindes eller tabes.
Vi tror, at den bliver vundet og falder ud til fordel for fru Inger Støjberg.
Og hvis man føler det, og hvis man tror det, skal man jo ikke gå ind for en rigsretssag.
Peter Skaarup (DF), 2021-01-28:
Tak for det.
Tak til ordføreren for en gennemgang af Socialdemokraternes bevæggrunde for at sige ja til en rigsretssag.
Jeg har jo lagt mærke til i medierne, at Socialdemokraterne nu er begyndt at snakke om, at man sådan set støttede den holdning, som fru Inger Støjberg havde som minister, til, at man skulle adskille barnebrudene fra de ældre mænd.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Jeppe Bruus om, hvordan hr. Jeppe Bruus tror danskerne opfatter den støtte, som Socialdemokraterne giver til den holdning, når man ser på, at Socialdemokraterne jo er med til – og jeg vil sige, at man er tungen på vægtskålen til – at lave en rigsretssag, der koster millioner af kroner?
Vi sætter advokater, vi sætter huslejer, vi sætter alle mulige kontorer og ting i gang for en rigsret, som kommer til at lamme Højesteret i en lang periode.
Hvordan tænker Socialdemokraterne at danskerne skal opfatte det?
Er det en støtte til det synspunkt, som Inger Støjberg havde?
Er det en støtte til den stramme udlændingepolitik, eller er det det modsatte?
Jeppe Bruus (S), 2021-01-28:
Jeg er nødt til at sige, at formuleringen »er begyndt« er lidt misvisende i den her sammenhæng.
Tilbage i januar 2016 mente vi det samme, og det mener vi fortsat.
Så der er sådan set ikke noget nyt i det synspunkt.
Nu er jeg med på, at det bliver udlagt, som om det er noget nyt.
Det forstår jeg egentlig ikke helt.
Det er også det, jeg sagde: Alle er imod barnebrude.
Så intentionen med, at man skulle adskilles, delte vi dengang, og den deler vi i dag, og det har vi sådan set også skrevet i den betænkning, der er.
Det er der ikke noget nyt i.
Men det ændrer jo ikke ved, at det skal foregå lovligt.
Det, der er udfordringen her, er jo, at der var en ulovlig indretning af det system, fordi der ikke var partshøring.