runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (KF), 2017-12-12:
Regeringen og især Konservative har i regeringsperioden kæmpet for at øge retfærdigheden og forbedre ofres retsfølelse i sager om grov kriminalitet.
Med aftalen om en styrket kriminalforsorg styrker vi sikkerheden for de ansatte i fængslerne.
Dette kombinerer vi med hårdere og mere retfærdige straffe for grov vold, sexkrænkelser, hærværk og vidnetrusler.
1 pct. af en ungdomsårgang begår 44 pct. af årgangens kriminalitet, heraf er 65 pct. sigtet for grov vold.
Det er altså en hård kerne af unge, som begår størstedelen af kriminaliteten, og som udgør grundlaget for en kriminel løbebane i banderne.
Unge kriminelle skal mødes af en hurtig og konsekvent indsats fra myndighedernes side.
Vi skal kunne forebygge disse tendenser og vise unge, at deres handlinger har konsekvenser.
Her er der fokus på både forebyggelse og konsekvens gennem en tværfaglig og målrettet indsats på tværs af myndigheder.
Dertil kommer, at vi som samfund også har et ansvar over for borgere, der bliver udsat for kriminalitet.
I dag er det muligt at blive varetægtsfængslet i eget hjem, når man er under 18 år.
Det betyder, at den forurettede risikerer at møde sin overfaldsperson i nabolaget i dagligdagen, selv om dommeren har vurderet, at det har været hensigtsmæssigt at varetægtsfængsle den sigtede.
Et er, at voldspersonen kan sidde i hjemmet og hygge sig, mens han er varetægtsfængslet, men det betyder også, at offeret potentielt ikke kan føle sig tryg i sit lokalområde, før den endelige dom er afsagt.
Varetægtsfængsling skal stå mål med forbrydelsen.
Vi skylder ofrene at ændre reglerne, og derfor skal det ikke længere være muligt at sidde varetægtsfængslet i eget hjem, når man er under 18 år og man er sigtet for grov vold.
Karsten Hønge (SF), 2017-12-12:
Sådan lige umiddelbart kunne forslaget egentlig godt virke som en god idé, for det kan jo godt opleves som en provokation, hvis forurettede, som ministeren skriver, kort tid efter forbrydelsen blev begået, kan risikere at møde en surrogatfængslet sigtet på gaden i lokalområdet.
Men det er jo i virkeligheden heller ikke det, der sker, for den tiltalte er jo netop fængslet.
I langt, langt de fleste tilfælde foregår surrogatfængslingen i en ungdomsinstitution.
I helt særlige tilfælde kan retten beslutte, at fængslingen af unge førstegangskriminelle kan foregå i det her såkaldte surrogatfængsel i eget hjem.
Det er så sket i fire tilfælde.
Men har der været problemer i de fire tilfælde?
Så er det for løst, at man argumenterer for at lave en ny lov med henvisning til nogle eksempler, som ikke engang er underbygget, og til nogle situationer, som sandsynligvis aldrig er opstået.
Så hvad er baggrunden egentlig overhovedet for det her lovforslag?
Der kan være helt særlige tilfælde med helt særlige personlige forhold, der taler for, at unge i surrogatfængsling afsoner i eget hjem.
Zenia Stampe (RV), 2017-12-12:
Det bliver nævnt, at det er i meget få tilfælde, hvor man har anvendt surrogatfængsling i eget hjem.
Har hr. Preben Bang Henriksen indsigt i de, så vidt jeg kunne forstå, fire tilfælde og de konkrete forhold, der er blevet lagt til grund for anvendelsen af surrogatfængsling?
Så kan jeg bruge ordet kendskab, men jeg må tilstå, at jeg heller ikke har kendskab til dem.
Men jeg synes, det kunne være rigtig interessant at undersøge det – og det er så mere en kommentar end et spørgsmål – så vi ved, hvad det er for nogle forhold, der kan blive lagt til grund.
Det kunne jo nuancere forslaget og sådan set også oppositionen mod forslaget en smule.
Så jeg har ikke længere nogen spørgsmål.
Henrik Dahl (LA), 2017-12-12:
Tak for det.
Helt grundlæggende er ideen med surrogatfængsling en fin og progressiv idé.
Det giver mulighed for, at man under visse omstændigheder kan sidde varetægtsfængslet under mindre indgribende forhold, end det er at sidde i et fængsel.
Det er ikke altid mest hensigtsmæssigt at sætte unge mennesker i et almindeligt fængsel, fordi det kan være en meget voldsom oplevelse, som i høj grad kan præge ikke mindst et ungt menneske.
Men der er jo tale om en afvejning, for på den anden side må varetægtsfængsling i et egentligt fængsel være udgangspunktet i visse af de her meget grove sager, som vi har hørt om.
Det er også nødvendigt at tage et hensyn til ofrene for personfarlig kriminalitet og til den generelle retsfølelse ved ikke at lade voldsmænd sidde varetægtsfængslet i deres eget hjem.
Derfor støtter vi i Liberal Alliance lovforslaget.
Zenia Stampe (RV), 2017-12-12:
Tak for det.
Andre har jo været inde på, hvad forslaget handler om, nemlig kort fortalt, at man fjerner muligheden for at surrogatfængsle unge i eget hjem i forbindelse med anklager om grov vold.
Nu er det jo sådan, og det er også blevet sagt heroppefra, at det er noget, der sker yderst sjældent og efter en helhedsvurdering af alle sagens omstændigheder, herunder den unges, altså barnets forhold.
Det er altså ikke reglen, men den sjældne, sjældne undtagelse, når surrogatfængsling anvendes i tilfælde af grov vold, og det sker efter en helt konkret vurdering af dommeren, hvis denne vurderer, at det er forsvarligt, og at helt særlige forhold gør sig gældende.
Det kunne jo f.eks. være, at den unge er ved at afslutte sin 9. klasse eller kan miste sin læreplads.
Hvis nogen bliver forhindret i det, kan det jo give et langt dårligere udgangspunkt for resocialisering og forebyggelse og øge risikoen for ny kriminalitet.
Det kunne jo også være, at domstolene vurderer, at den unge er sårbar og meget påvirkelig over for et hårdt kriminelt miljø.
Her er vi også på linje med rigtig mange høringssvar, som vi har modtaget både fra Socialpædagogerne, Dansk Socialrådgiverforening, Landsforeningen af Forsvarsadvokater, Det Kriminalpræventive Råd, Institut for Menneskerettigheder og Advokatrådet, som alle anbefaler, at domstolene bevarer muligheden for at kunne vælge surrogatfængsling ud fra en konkret vurdering.
Så samlet set kan man jo godt høre, hvor vores konklusion ligger, nemlig at vi er imod forslaget.
Men vi synes sådan set, det kunne være interessant nok at undersøge de tilfælde, der har været – så vidt, jeg kunne forstå, var det fire forhold – for at se, hvad det er for nogle konkrete forhold, som har været udslagsgivende for, at en dommer har valgt at bruge surrogatfængsling i eget hjem.
Det kunne også være interessant at se, hvilke vilkår der så knytter sig til surrogatfængsling.
Der må vel være et vilkår, der også handler om, hvor man må opholde sig.
Det kan godt være, at man må gå til skolen, men altså ikke opholde sig på gaden.
Så ved jeg heller ikke, om sådan noget som risikoen for rent faktisk at møde offeret i gadebilledet også er en del af det grundlag, der bliver vurderet ud fra.
For man kan sige, at hvis offeret bor i Aarhus og man selv bor i København, er der måske ikke så stor risiko for, at man møder hinanden, hvis man i øvrigt kun har lov til at gå til og fra skole.
Sådan nogle ting synes vi at det kunne være rigtig interessant lige at få på det rene i løbet af lovbehandlingen.
Men som udgangspunkt, og jeg er også ret sikker på, at det er der, det ender, så kan vi ikke støtte forslaget.
Eva Flyvholm (EL), 2017-12-12:
Hvis ikke ordføreren kan være sikker på, at flyvetimerne holder, og at det holder med piloterne, er det så et holdbart grundlag at vedtage den her beslutning på?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-12:
Jeg er ikke overbevist om, at vi får det antal flyvetimer, som der stod i beslutningsgrundlaget, men det ændrer ikke på, at vi har brug for flyene.
Det, som jeg kan være i tvivl om, er, om vi får lige så mange flyvetimer, som det er blevet estimeret af regeringen.
Hvis ikke vi gør det, så burde vi købe flere fly, ikke færre, og det er i hvert fald ikke nogen begrundelse for at lade være med at købe de 27 fly, som vi om et øjeblik stemmer igennem.
Christian Juhl (EL), 2017-12-12:
Ordføreren siger, at det er nødvendigt at have kampfly i det danske forsvar.
Jeg vil sige, at i de fleste af de tilfælde, hvor de har været i reel brug, har de gjort mere skade, end de har gjort gavn.
Det er selvfølgelig ikke flyenes skyld, det er de uforstandige politikeres skyld, som har besluttet, at de skulle af sted til betænkelige og problematiske aktioner rundtom i verden.
Ordføreren svarer ikke hr. Holger K. Nielsen på hans meget, meget centrale spørgsmål: Hvorfor i alverden skal Forsvaret have alle pengene nu?
Hvorfor skal vi ikke som forstandige og forsigtige politikere sige, at vi tager det ad nogle gange, ligesom man gør i Norge?
Der er der ingen problemer i det?
Hvorfor i alverden er der forskel på Danmark og Norge i det her spørgsmål?
Jeg forstår det ikke.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-12:
Det, der er baggrunden for Enhedslistens holdning her, er jo, at man ønsker senere hen at forhindre, at der bliver givet de penge, som Forsvaret skal bruge til at købe kampfly.
Jeg er tilhænger af, at vi med det samme får afsat det her beløb, så Forsvaret har sikkerhed om sin økonomi, og så vi ved, at der er penge til at købe kampflyene i fremtiden, og så vi ikke lige pludselig i forbindelse med forhandlinger om en eller anden finanslov står og skal prioritere mellem kampfly og ældrepleje eller folkeskole eller et eller andet, når vi ved, at Enhedslisten selvfølgelig vil nedprioritere kampflyene.
Jeg synes, det her er nødvendigt.
Jeg synes, de her ca. 2 mia. kr. om året, som det koster at få F-35-flyene fordelt over en 30-årig levetid, er pengene værd.
Jeg synes, det er pengene værd at sørge for, at vi har et stærkt dansk flyvevåben.
Christian Juhl (EL), 2017-12-12:
Jeg fik ikke noget svar på hr. Holger K. Nielsens spørgsmål.
Hr. Holger K. Nielsen har ikke sagt, at han ville bruge alle midler til at bekæmpe de her fly.
Han ville bare gerne være sikker på, at vi kan tage det trin for trin ligesom Norge.
Når man kan i Norge, kan man også i Danmark.
Men tusind tak for argumenterne om, at det er for at forhindre stigninger i de sociale udgifter, det var da en klar besked.
Men hvorfor kan vi ikke gøre ligesom i Norge, hvis nu der sidder nogle forsigtige mennesker som f.eks. hr. Holger K. Nielsen i salen?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-12:
Jeg synes, jeg svarede meget præcist på det, nemlig at jeg mener, det er klogest, at man afsætter pengene med det samme, så Forsvaret har sikkerhed for sin økonomi, og så vi ikke skal sidde i forbindelse med hver finanslov i fremtiden og diskutere, hvorvidt vi skal fortsætte kampflyprogrammet eller ej.
Det forstår jeg godt at man kunne ønske, hvis man er modstander af kampflyprogrammet, men som tilhænger af kampflyprogrammet ser jeg helst, at vi får skabt den økonomiske ramme, som gør, at vi er sikre på, at programmet kan fortsætte de næste 30 år.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-12-12:
Vi er ikke imod, at de gamle F-16-fly skal udskiftes, for det er vi sådan set enige i de skal, men vi mener bare, det er alt for mange penge, man bruger på det, og vi vil have mere styr på, hvordan pengene bruges.
Men i virkeligheden synes jeg, at De Konservatives ordførers tale var interessant, i betragtning af med hvilke bulder og brag han gik ud af forsvarsforliget, da man købte de her kampfly.
Dengang var der jo ikke grænser for, hvor store problemer der var i kampflyaftalen, og De Konservative var nogle af de største kritikere af det på det tidspunkt.
Hr. Rasmus Jarlov, hvad er der sket, siden Det Konservative Folkeparti i dag står og roser den her kampflyaftale, hvorimod man, da den blev indgået, var meget imod den?
Har det noget at gøre med Det Konservative Folkepartis placering i dansk politik eller hvad?
Eva Flyvholm (EL), 2017-12-12:
Men det, jeg gerne vil spørge om, er: Føler ordføreren sig tryg ved de beregninger, der ligger for regeringen nu, bl.a. om, hvor mange flyvetimer der kan komme ud af flyene, hvor meget piloterne kan arbejde?
Tror ordføreren, at det her kommer til at holde i virkeligheden?
De nye F-35-kampfly er simpelt hen det største enkeltstående indkøb i den danske stats historie.
Mindst 57 mia. kr. er der på spil her, og det er rigtig, rigtig mange penge.
Det er nok klart for de fleste af jer, at vi i Enhedslisten absolut ikke ønsker, at vi skal have de her kampfly.
Men selv de af jer, der gerne vil have dem, bør tænke sig rigtig godt om, for når først der er skrevet under på de her kontrakter, er det altså den næste generation, der er tvunget til at leve med konsekvenserne.
Og der har været så mange tegn på, at det her er et bundråddent projekt.
Den danske rigsrevision har kritiseret regeringens egne beregninger for at være alt for optimistiske.
Den amerikanske rigsrevision kommer hvert år med en sindssyg lang liste af problemer, der er med det her F-35-projekt.
Og vi har faktisk ingen mulighed for at sikre, at det her ikke løber helt løbsk, hvis ikke vi lige slår koldt vand i blodet nu.
Allerværst er det jo også, at den her kontrakt med den amerikanske våbenindustri vil binde os til en udenrigspolitik, hvor vi må ind i flere fejlslagne angrebskrige og er nødt til at følge typer som Donald Trump.
Det er heller ikke noget, jeg ønsker for dansk udenrigspolitik i fremtiden.
Som det seneste er det kommet frem – i løbet af de sidste uger – at der bliver kæmpe problemer med støj for beboerne i Skrydstrup, der skal være nabo til de her kampfly.
De her beboere har fået en elendig behandling og er ikke blevet inddraget i processen.
Det har også vist sig, at vi har fået direkte forkerte svar fra forsvarsministeren om de her støjproblemer, og oplysninger og vigtige rapporter om problemets omfang er derfor ikke kommet frem før nu, hvor det er for sent.
Det er simpelt hen ikke i orden.
Det er dybt useriøst at bede Finansudvalget om at bevilge penge til et kampflyprojekt med et økonomisk grundlag, der er så usikkert, at der kan ske milliardoverskridelser af budgettet.
Det er altså også forkert at nikke til et kampflyprojekt, før der er klarhed over, hvad der skal ske med den flybase, hvor flyene skal være, og hvordan det skal gå med de her mange mennesker, der vil blive berørt af støjen.
Det er jo derfor, at vi fra Enhedslisten, Alternativet og SF har bedt jer om i det mindste at udskyde underskriften af det her kampflykøb, til nogle af de her problemer er løst, eller opdele kontrakten i mindre portioner.
Det ville være det rimelige at gøre.
Jeg håber virkelig, at I, der sidder herinde, også vil huske på, at størstedelen af den danske befolkning er imod det her kampflykøb, og jeg håber, at hver og en af jer er meget bevidste om, at den beslutning, I træffer nu, har konsekvenser, at I er blevet advaret om, at det her kan komme til at gå rigtig, rigtig galt, og at I skal stå på mål for den her beslutning de næste 30 år.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-12-12:
Jeg er glad for justitsministerens bemærkninger igen.
Jeg vil bare spørge ind til, om ministeren mener, at vi er færdige med det her område.
Altså, er der mere, vi skal gøre på lige præcis det her område, hvis det står til regeringen?
Så vil jeg i øvrigt bare sige, at justitsministeren ikke skal lade sig afskrække af den retorik, der er her i Folketingssalen, for vi stiller gerne vores 37 mandater til rådighed for, at vi kan fortsætte det vigtige arbejde, der pågår på det her område.
Eva Flyvholm (EL), 2017-12-12:
Jeg vil bare lige høre ordføreren, om ikke det også ville være meget rimeligt og alle tiders, hvis forsvarsministeren ville komme op på talerstolen og redegøre for den kritik, der er kommet fra Rigsrevisionen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-12:
Det ville være fuldstændig rimeligt.
Men ministeren har travlt med andre ting.
Det her er det største enkeltstående indkøb.
Det har været ude, at det kan koste 87 mia. kr. – måske endnu mere.
Hvis man siger, at man passer på danskernes penge og forvalter dem ordentligt, uagtet de politiske uenigheder, vi kan have, så må man som minimum komme op og svare på den kritik, der har været.
Man kunne jo godt have forventet, at de partier, der står bag det her, i det mindste sendte en ordfører op for at forklare, hvorfor man vil stemme imod det her og stemme for i Finansudvalget.
Den her diskussion handler jo ikke om det politiske – om man er for eller imod køb af kampfly.
Det handler om, at vi skal forvalte danskernes penge med respekt og ordentlighed.
Det her er noget, der varer 30 år ud i fremtiden, og som kommer til at have betydning for fremtidige generationer; det er det største enkeltstående indkøb, og i forhold til de informationer, vi har fået, kan det svinge med 30 mia. kr.
Processen har været en skandale, og nu har Folketinget, som vi jo gør, uddelegeret opgaven med at vende tommelfingeren op eller ned til Finansudvalget.
Ordførerne for regeringspartierne, Radikale, Socialdemokraterne og DF bliver da nødt til at komme op og kigge danskerne i øjnene og forklare, hvorfor man vil skalte og valte med pengene på den her måde.
Det handler ikke om for eller imod kampfly.
Det handler om en respekt for, at processerne skal være i orden, og for, at man ikke gang på gang i fremtiden skal tilbage i Finansudvalget og bede om flere penge.
Det er noget, vi diskuterer lige nu – i forbindelse med bl.a. it-projekter og bygninger – men i meget mindre økonomisk målestok.
Det her er jo et gigantisk beløb.
De partier, der står bag den her aftale, vil gerne putte prædikatet økonomisk ansvarlig på sig selv.
I bliver som minimum nødt til at komme op på talerstolen og sige, hvorfor man siger ja til det her i stedet for at trække aftalen tilbage og lave et ordentligt stykke arbejde og så sige ja til de kampfly, som et flertal beslutter sig for.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-12:
Jamen altså, der er ikke to holdninger til, om folketingsmedlemmer skal have korrekte oplysninger.
Det skal de.
Jeg ved ikke, hvad der er mere at sige til det.
Det er selvfølgelig ekstremt vigtigt, og det håber jeg at hele Folketinget vil holde fast i.
Jeg ved også, at det selvfølgelig er regeringens intention.
Hvorfor der ikke er blevet givet det her, ved jeg ikke.
Hvis vi stoppede beslutningen nu, ville det være for vores skyld.
Konsekvenserne for det danske flyvevåben, for forsvaret, for forsvaret af Danmark og for vores bidrag til NATO ville være meget alvorlige, for det ville betyde, at vi ville komme til at stå uden kampfly i en årrække.
Der er noget større på spil end bare, hvad vi lige synes er rart her i Folketinget.
Det her er en vigtig beslutning for flyvevåbenet.
Det er ikke rigtigt.
Vi står fuldstændig ved den kritik, som vi fremførte for 1½ år siden, da aftalen blev indgået, også den del, der handler om piloternes arbejdstid.
Det var også derfor, jeg før sagde til fru Eva Flyvholm, at jeg ikke er sikker på, at vi får det antal flyvetimer ud af de her blot 27 fly, som regeringen tror vi får.
Men igen, selv om vi holder fast i den kritik, at vi måske får et antal flyvetimer, som det bliver foregivet, er det jo ikke noget argument imod at købe de 27 fly.
Det er et argument for, at vi burde købe flere fly, men det ville også være et argument for, at vi bliver nødt til at afsætte flere penge, hvis vi skulle gøre det.
Der er ikke noget ved at købe flere fly, hvis ikke der er afsat penge til det, for så medfører det bare besparelser i resten af forsvaret.
Så derfor synes vi, at det er godt at købe 27 fly, men vi havde gerne set, at der var blevet afsat endnu flere penge, så vi kunne købe flere fly, men det her er i hvert fald en god beslutning.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-12:
Tak til hr. Rasmus Jarlov for i virkeligheden at være så ærlig at sige oppe på talerstolen, at ordføreren ikke nødvendigvis tror, at det antal flyvetimer holder.
Og det, jeg så bare skal minde om, er, at det her beslutningsforslag jo er et beslutningsforslag om at trække aktstykket i Finansudvalget tilbage.
Det, jeg bl.a. selv var oppe at fremføre på talerstolen, var jo lige præcis, at hele forudsætningsgrundlaget for det regnestykke, der er lavet, og som bliver fremlagt i Finansudvalget, er usikkert, herunder bl.a. antal flyvetimer, som ordføreren så selv er inde på.
Og det er jo det, jeg synes er meget, meget problematisk her, altså at vi jo er i gang med at vedtage køb af kampfly baseret på et meget usikkert regnestykke.
Er ordføreren ikke enig i, at der mangler et ordentligt, gennemarbejdet grundlag for i virkeligheden at kunne tage stilling til, hvad det så er, vi skal betale for de her kampfly?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-12:
Nej, det er jeg ikke enig i.
I forhold til økonomien, som er det, man skal tage stilling til i Finansudvalget, har jeg ikke mødt nogen indvendinger, som får mig til at tro, at der ligger forkerte estimater til grund for beslutningen.
Flyvetimer er én ting; det er, hvor meget kapacitet vi får.
Men i forhold til økonomien, som er det, det her handler om i forhold til Finansudvalget, er der selvfølgelig usikkerhed, men jeg mener, at de beregninger, der ligger nu, virker retvisende.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-12:
Så har jeg nok mere en kommentar.
Så vil jeg minde ordføreren om den særdeles store kritik, der har været, fra Rigsrevisionen, i forhold til at der ikke ligger et ordentligt, gennemarbejdet materiale, som vi kan tage stilling til.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-12:
Hvis man læser det grundigt, kan man se, at Rigsrevisionen bekræfter, at der faktisk ligger et meget, meget grundigt arbejde bag ved det her – utrolig grundigt endda, et voldsomt grundigt arbejde.
Men der er nogle usikkerheder om bl.a. flyvetimer, men det er ikke det samme som at sige, at det ikke er grundigt gennemarbejdet.
Det er det i den grad.
Søren Søndergaard (EL), 2017-12-12:
Grunden til, at jeg tager ordet, er, at jeg blev overrasket over, at hr. Rasmus Jarlov ligefrem roste F-16-flyet.
Er det mig, der husker forkert, eller var det sådan, at da F-16-flyet blev introduceret, var der ganske alvorlige problemer, og mange piloter mistede livet, først og fremmest i Tyskland – mange flere, end der er døde i krige med nogen – fordi flyene bare skvattede ned?
Så en anden ting: Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Rasmus Jarlov, om hr. Rasmus Jarlov finder, at det er i orden, at korrekte oplysninger ikke blev givet på spørgsmål fra Forsvarsudvalget, bl.a. fra fru Eva Flyvholm, før beslutningen blev taget?
Er det ikke en skandale, at den her beslutning er blevet taget, mens der lå ukorrekte oplysninger på bordet?
Det burde jo være noget for Præsidiet at gå ind i.
Det er jo en fuldstændig skandaløs sag, at man giver forkerte oplysninger, før man træffer en beslutning til så mange milliarder kroner, og først efter at beslutningen er truffet, kommer de korrekte oplysninger på bordet.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-12:
Så vidt jeg husker, har Enhedslisten også et medlem af Præsidiet.
Der kan man jo tage det op, hvis man mener, det måtte være en sag for Præsidiet.
Det er ikke noget, jeg selv har mulighed for at gøre.
Men jeg synes selvfølgelig ikke, det er i orden, at der er blevet givet forkerte oplysninger til fru Eva Flyvholm.
Det synes forsvarsministeren jo heller ikke, og han har været ude at beklage.
Jeg ved ikke, hvad der mere er at sige til det.
Det er rigtigt, at der var nogle udfordringer med F-16-flyene.
Der var nogle af dem, der faldt ned.
Sådan tror jeg det vil være med højteknologiske projekter.
Der er nogle børnesygdomme, og det vil der også være med F-35.
Men jeg må sige, at det lever vi med.
Vi lever med, at ved højteknologiske projekter er der børnesygdomme.
Jeg tror også, at vi vil overkomme dem.
Og så vil jeg i øvrigt undskylde over for Folketinget, at det kom til at tage så meget tid.
Jeg havde ikke forudset den her byge af spørgsmål.
Søren Søndergaard (EL), 2017-12-12:
Må jeg udtrykke min enighed med formanden i den sidste bemærkning.
Jeg vil bare sige, at der er et eller andet galt med proceduren her.
Et folketingsmedlem gør sit arbejde og stiller nogle meget relevante spørgsmål.
Folketingsmedlemmet bliver så fyldt med – hvad skal vi kalde det? – usandheder.
Så træffer man en beslutning på baggrund af usandhederne, og bagefter går forsvarsministeren ganske rigtigt ud og beklager.
Er det den måde, Folketinget ønsker at arbejde på?
Først lyver man over for Folketinget og træffer beslutningerne, og bagefter beklager man.
Og så kan det godt være, når man kommer frem til den konklusion, at det er der ikke, at man kan konkludere et eller andet.
Men det her er uacceptabelt.