Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-06-12:
Nu er det jo en energidebat og en forespørgsel om, hvad regeringens fremtidige energipolitiske initiativer er set i lyset af den energipolitiske redegørelse.
Indtil nu har jeg så fået et enkelt svar fra ministeren, som ikke var helt klart, for vi har jo en energiaftale, som definerer, at vi skal have to havvindmølleparker mere, end vi har sat i gang.
Derudover har vi så det teknologineutrale udbud for 2020, hvor det er lidt uvist, hvad der sker.
Det er rigtig ærgerligt, for den billigste energiudbygning er sådan set at holde et teknologineutralt udbud og få nogle lave priser for nye anlæg for energi fra sol, landvind og kystnære møller.
Og hvis det er sådan, at det er svært at gennemføre det på grund af et helligt tal i energiaftalen, som Dansk Folkeparti måske vil holde fast i, må man kunne holde et teknologineutralt udbud, som så rummer solceller, kystnære møller, bølgekraft eller andet.
Det synes jeg at vi skal nå inden sommerferien, for hvis man skal holde et udbud i 2020, skal der jo snart laves en tidsplan for det.
Så jeg synes, der ligger en bunden opgave i at få det konkluderet inden den 26. juni.
Ellers vil jeg sige, at Enhedslisten er meget glade for, at det her mål om en CO 2 -reduktion på 70 pct. inden 2030 er kommet så langt.
Det var noget, Enhedslisten valgte at tage med i sin klimaplan.
Vi lyttede til de grønne organisationer, og så har vi så efter et klimavalg fået det forhandlet igennem og har fået det ind i forståelsespapiret, og så har det fået endnu større opbakning efterfølgende i form af klimaloven.
Vores version af en 70-procents-CO 2 -reduktion er beskrevet på en måde, så det er socialt afbalanceret, så hvis de mennesker med de laveste indtægter bliver ramt af noget, kan vi hæve den grønne check.
Så vi har sådan set en afbalanceret måde at gøre det på, så regningen ikke ender hos de fattigste.
Hovedfokus i de her forhandlinger om klimahandlingsplanerne bør jo være CO 2 -reduktioner, forsyningssikkerhed; det bør være borgerne, det bør være hensynet til det samlede energisystem i stedet for en liberal tilgang.
Når vi skal i mål med CO 2 -reduktioner på 70 pct., løses den samlede opgave lettest, hvis det er sådan, at energiområdet bidrager med rigtig meget, og at det bliver en hurtig omstillingen til vedvarende energi.
Derfor er det sådan set vigtigt at få nogle måltal frem, som ligesom indikerer, hvad energiområdet skal løfte, og bliver det ikke meget højt, ender vi jo med, at landbruget og transportsektoren skal bidrage med rigtig meget.
Og der tror jeg, at det bliver sværere at nå i mål i enighed med regeringen end på energiområdet.
Derfor er energiområdet og de kommende forhandlinger enormt vigtige, og det kunne være rart at få lidt flere tal frem om, hvor det er, vi skal hen.
Det er 19 mio. t CO 2 -reduktioner inden 2030, og vi står nu med nogle forhandlinger om affald, hvor det måske er 2 mio. t, der kan nås der.
Det kunne måske også være et højere tal.
Og vi kan jo opnå meget, hvis vi laver den hurtigst mulige omstilling til mere vedvarende energi.
Hvis vi ser på fjernvarme, er der et meget stort potentiale for omstilling.
Vi skal nedbringe den danske mængde af affald, der forbrændes, vi skal stoppe for import af affald, og vi skal have udfaset den importerede biomasse.
Danmark har kørt alt for langt ned ad en blind vej.
Danmark er et foregangsland med hensyn til fjernvarmesystemer, men vi er ikke foregangsland, når vi ser på varmekilderne.
Enhedslisten kræver en ambitiøs klimahandlingsplan for fjernvarmen, hvor store varmepumper og geotermi bliver højt prioriteret, hvor fjernvarmeområdet bliver større, og hvor fossil gas fortrænges i de områder, hvor man har gasfyring.
Vi skal samtidig finde en eller anden balance mellem en bæredygtig CO 2 -neutral fjernvarme og reduktioner i bygninger og boligers energiforbrug.