Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-21:
Tak for det, og også tak for muligheden for den her debat.
Og store hilsner til Finn Sørensen, der jo helt sikkert i sin iver efter den her debat sidder og følger den fra det sted, han nu er.
Men vi glæder os til debatten med bl.a. hr. Rune Lund.
Jeg synes, det er helt afgørende, at flest mennesker får de bedste muligheder for at få et job.
Et job er noget af det mest grundlæggende i livet.
Det at stå op til noget, det, at man har et arbejdende fællesskab, det at være en del af noget er fuldstændig afgørende.
Det, at man tjener sine egne penge, det, at man kan være med til at forsørge sig selv, og ikke mindst det, at man også kan være en god rollemodel for sine børn, er noget, vi skal være glade for, og det er også noget, vi skal tilstræbe at alle får mulighed for.
Derfor glæder det mig jo også, at beskæftigelsen måned efter måned sætter ny rekord.
Alene siden sommeren 2015 er der jo skabt næsten 160.000 private jobs.
Mange mennesker er kommet i arbejde og kan nu forsørge sig selv.
Det er en kæmpe gevinst for den enkelte borger.
Det er en stor gevinst for samfundet, fordi det frigør penge til velfærdssamfundet, som vi alle sammen nyder godt af.
Det kan være til skole og sundhed, ældre.
Ja, vi bruger færre penge på passiv forsørgelse og kan bruge dem anderledes.
Derfor skal der også være et økonomisk incitament til at tage et arbejde.
Der skal være en klar forskel mellem en arbejdsindkomst og en overførselsindkomst, også når det gælder lønindkomst i den lavere ende af lønskalaen.
Dermed ikke sagt, at økonomiske incitamenter er løsningen på alt.
Økonomiske incitamenter kan og skal ikke stå alene.
Nogle mennesker har brug for individuel hjælp til at komme i beskæftigelse, nogle har brug for uddannelse, og nogle har brug for en særlig håndholdt indsats.
Regeringen er stærkt optaget af, at alle borgere på en midlertidig offentlig forsørgelse får en indsats, der hjælper dem videre og forhåbentlig også sikrer dem et job.
Dagens forespørgsel bekræfter kun, at kontanthjælpsloftet, 225-timersreglen og integrationsydelsen optager mange meget, og med god grund.
For det handler om mange menneskers økonomi og deres muligheder for at komme i beskæftigelse og forlade et liv på overførselsindkomst.
Det handler om politik og en reel politisk uenighed om, hvor stor forskellen skal være på at gå på arbejde hver dag frem for at være på offentlig forsørgelse.
Det handler også om, hvad der er ret og rimeligt.
Regeringens holdning er klar: Når folk tager et arbejde, skal man også kunne mærke det økonomisk.
Det er kun rimeligt over for de mange mennesker, der hver dag står op og passer deres arbejde.
Derfor er det også afgørende, at vores ydelsessystem er indrettet efter, at der er et klart økonomisk incitament til at tage et arbejde.
At vi samtidig har et rimeligt forsørgelsesgrundlag for dem, der ikke er i arbejde,
er også vigtigt.
Regeringen er også optaget af, at færrest mulige skal søge asyl i Danmark, og at flest mulige af dem, der så måtte komme hertil, hurtigst muligt skal arbejde, være med til at bidrage til det danske samfund og også forsørge sig selv.
Med kontanthjælpsloftet, 225-timersreglen og integrationsydelsen har vi på en god og balanceret måde været med til at sikre, at det rent faktisk kan betale sig at tage et arbejde.
Det gælder også for nyankomne, mens de opholder sig i Danmark.
Det er gjort, uden at vi er gået på kompromis med det forsørgelsesgrundlag og det økonomiske sikkerhedsnet, som vi naturligvis skal have for de mennesker, der i en periode ikke har et arbejde.
Et typisk ægtepar over 30 år på kontanthjælp med to børn har ca. 15.100 kr. til rådighed om måneden, når vel at mærke både skat og boligudgifter er betalt.
Det synes jeg faktisk er et rimeligt rådighedsbeløb, som man godt kan leve for.
Jeg vil nu gå videre til, hvilke konsekvenser kontanthjælpsloftet, 225-timersreglen og integrationsydelsen har haft indtil videre.
Det, der er helt afgørende for mig, er jo, at det nu bedre kan betale sig at arbejde.
Kontanthjælpsloftet sikrer, at kontanthjælpsmodtagerne vil opleve en væsentlig økonomisk fremgang, også ved at tage et fuldtidsjob til den overenskomstmæssigt fastsatte mindsteløn, og at de allerfleste familietyper vil opnå en mærkbart større økonomisk gevinst end tidligere.
Et ægtepar med to børn, hvor begge er på kontanthjælp, får en samlet gevinst på ca. 3.200 kr. om måneden, hvis den ene får et fuldtidsarbejde til en løn på 18.700 kr.
Det er 1.100 kr. mere end uden kontanthjælpsloftet.
For en enlig kontanthjælpsmodtager med to børn er gevinsten ca. 2.900 kr.
Den enlige mor med to børn får med kontanthjælpsloftet en gevinst på ca. 4.600 kr. ekstra om måneden, hvis den pågældende kommer i arbejde.
Uden kontanthjælpsloftet var gevinsten kun 1.700 kr.