runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2016-10-26:
Kontanthjælp skal jo ikke være en permanent forsørgelsesordning.
Kontanthjælpsloftet er indført for at sikre, at det bedre skal kunne betale sig at arbejde, og jeg synes sådan set, det er fuldstændig legitimt at indføre sådan en regel.
Hvis man som kontanthjælpsmodtager finder sig et arbejde på normale vilkår og dermed får en arbejdsindkomst, behøver man slet ikke at kigge efter en billigere bolig.
De reducerede ydelser vil selvsagt medføre, at nogle mennesker i en periode må leve for færre penge, og når man oplever en forandring på sin privatøkonomiske front, er det også naturligt, at man tilpasser sit forbrug og herunder jo boligforbruget.
Sådan er det for os alle sammen og ikke kun for kontanthjælpsmodtagere.
Der findes ganske mange lejemål til under 7.000 kr. om måneden.
Der er rundt regnet 850.000 af dem i hele landet, og også i de større byer findes der boliger til en overkommelig husleje.
Udenfor de store byer er der jo så også ofte en kortere venteliste, og det gør det i hvert fald relativt nemmere at finde en bolig, der passer bedre til ens behov.
Bor man i forvejen alment, har man særlige gode muligheder for at finde en bolig.
Den gør, at man kommer foran eksterne ansøgere i køen til en ønsket bolig.
En lejer i en privat udlejningsbolig kan bruge sin bytteret, og der er sikkert også mange små boliger, der byttes imellem hinanden og også til større boliger.
Jeg kan ikke love, at det, som der bliver spurgt til, er ligetil for kontanthjælpsmodtagere at finde en billigere lejlighed, men der er muligheder for at tilpasse boligforbruget til indkomsten, og det er nu engang den enkelte borgers ansvar selv at finde en bolig, som svarer til den indkomst, man har.
Endvidere har kommunen selvfølgelig også mulighed for at tildele et beboerindskudslån.
Jan Johansen (S), 2016-10-26:
Tak for svaret.
Jeg mener ikke, det er så enkelt, som ministeren fremstiller det her.
Vi ved jo, at det er problematisk med nogle familier.
Det er sårbare familier, der nu må flytte fra deres bolig; de har børn, og man ved jo, at når børn bliver flyttet et andet sted hen, så er det ikke trygge omgivelser længere.
Man kan også godt se, at der er mange familier, kontanthjælpsmodtagere, der flytter udenfor de store byer for at finde en billigere bolig, men de flytter jo væk fra arbejdet, de flytter væk fra at kunne finde arbejdspladserne.
Så vi ved jo, at det bliver sværere.
Så vil ministeren svare på, om det er let f.eks at finde en bolig i København til under 7.000 kr., hvis man har børn og skal bruge et par børneværelser?
Er det så let f.eks. at finde det i København?
Inger Støjberg (V), 2016-10-26:
Jeg har aldrig nogen sinde sagt, at det var let at finde en bolig, men jeg har sagt, at det er overkommeligt at finde en bolig.
Man må sådan set godt finde sig et arbejde i København og så bo udenfor København.
Sådan er verden jo, og det er der masser af mennesker der gør – mennesker, der pendler hver eneste dag.
Jeg begriber ganske enkelt ikke Socialdemokratiets stillingtagen i den her sag, altså at det næsten er et formål at holde nogle mennesker udenfor arbejdsmarkedet, og det gør man ved at give meget høje ydelser, så det ikke længere kan betale sig at arbejde.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Det er sådan, at hvis man begår alvorlig form for kriminalitet, kan det jo få indflydelse på ens asylansøgning.
Jan Johansen (S), 2016-10-26:
Jeg vil nu sige til ministeren, at selv kommunerne ikke havde overblik over, hvem det var, hvad de skulle betale, og hvem det var, der skulle gå ned i kontanthjælp.
København er jo et af de steder, hvor der er den dyreste husleje, og vi ved, at hvis folk skal finde sig et andet sted at bo, skal det være ude i landdistrikterne, så jeg vil gerne spørge ministeren: Mener ministeren, atter en gang, at det er socialt rigtigt, at man flytter folk fra København ud i landdistrikterne, på baggrund af at de har en meget mindre indkomst til at betale husleje med, sådan at man faktisk på en eller anden måde får smidt de mennesker ud af København, hvorefter de kan flytte andre steder hen, hvor der er billigere boliger, i landsbyer, landdistrikter, eller hvor det nu kan være?
Inger Støjberg (V), 2016-10-26:
Jamen det er så underligt at høre hr. Jan Johansen her i dag, for det er, som om hr. Jan Johansen slet ikke tænker den tanke, at de her mennesker skal i arbejde.
Det er jo det, det handler om.
Det handler om, at man skal i arbejde, så man kan forsørge sig selv og sine.
Det er det, kontanthjælpsloftet handler om.
Det handler ikke om, at man skal flytte ud af København.
Det handler om, at man skal finde sig et arbejde, og så kan det godt være, man bliver nødt til at flytte væk fra København, også for at finde det arbejde.
Lad mig så bare lige én gang mere minde om, at det ikke er alle danskere – det er langtfra alle danskere – der bor og arbejder i nøjagtig den samme kommune.
Folk pendler i dagens Danmark, hr. Jan Johansen.
Jan Johansen (S), 2016-10-26:
Jeg er fuldstændig enig i, at folk pendler mere end nogen sinde.
Men det er jo mennesker, der er i en sårbar situation lige her og nu, og det er også sårbare mennesker, som måske har gået der i mange år.
De har børn.
De her børn bliver revet ud af deres hverdag.
De her børn bliver flyttet et helt andet sted hen.
Vi vil jo gerne bryde den sociale arv, og vi synes, at det her gør det sværere, plus at man affolker København, så det faktisk kunne gå hen og blive en rigmandsghetto til sidst.
Inger Støjberg (V), 2016-10-26:
Altså, jeg ser ikke for mig, at København bliver affolket, det bliver jeg nok nødt til lige at konstatere bare sådan helt stilfærdigt.
Det er ikke det, det tyder på.
Nu siger hr. Jan Johansen så, at man bliver revet ud af alt, og taler om den situation, man er i.
Det ville dog styrke børnenes fremtid væsentligt.
Så det handler om, at folk skal i arbejde, og jeg kan simpelt hen bare ikke begribe – altså helt ærligt – at Socialdemokraterne jo direkte modarbejder, at folk skal i arbejde, ved at give så høje sociale ydelser, så det ikke kan betale sig at arbejde.
Det må dog være en værdi i sig selv, at man forsørger sig og sine, og det er kontanthjælpsloftet altså med til.
Liselott Blixt (DF), 2016-10-26:
Hvad er ministerens holdning til, at flertallet i Det Etiske Råd mener, at Sundhedsstyrelsen ligesom læger skal have et krav om at informere loyalt og retvisende om deltagelse i screeningsprogram, vaccinationsprogram el. lign?
Mange tak.
Hvad er ministerens holdning til, at flertallet i Det Etiske Råd mener, at Sundhedsstyrelsen ligesom læger skal have et krav om at informere loyalt og retvisende om deltagelse i screeningsprogrammer, vaccinationsprogrammer og lign.?
Sophie Løhde (V), 2016-10-26:
Tak for spørgsmålet.
Og lad mig først slå fuldstændig fast, at, ja, jeg mener, at Sundhedsstyrelsen altid skal informere loyalt og retvisende.
Det gælder også i forbindelse med tiltag, som er målrettet borgerne, naturligvis.
Det ligger klart i det myndighedsansvar, som jeg forventer, at Sundhedsstyrelsen løfter.
Et tilsvarende myndighedsansvar gælder i øvrigt alle sundhedsmyndigheder, som er ansvarlige for initiativer over for borgerne, eksempelvis landets regioner og kommuner.
Jeg er helt enig med Det Etiske Råd i, at en reflekteret stillingtagen er et rigtig godt ideal, også i forhold til sundhedsmæssige interventioner rettet mod borgerne, når interventionens konsekvens og betydning kan sidestilles med behandling.
Jeg er også helt enig med rådet i, at der skal ske en konkret og grundig afvejning af bl.a. hensynet til folkesundhed og selvbestemmelse, når det besluttes, hvordan en sundhedsindsats skal tilrettelægges.
Men ligesom Det Etiske Råds formand tror jeg ikke, det er vejen frem at lovgive om den afvejning.
Hvis vi ved, at vi hvert år kan redde i hundredvis af liv fra kræft, bør sundhedsvæsenet også have frihed til at fremme deltagelsen blandt dem, der ikke kan eller ønsker at sætte sig ind i sagen.
Sådan sagde jeg i Jyllands-Posten den 12. oktober, og det mener jeg også her i dag.
Men det ændrer selvfølgelig ikke ved, at sundhedsmyndighederne skal oplyse borgerne om fordele og risici på en god og nuanceret vis.
Liselott Blixt (DF), 2016-10-26:
Det, som rådet siger, er, at det her er en afvejning af det etiske i, hvad det er, vi skal tilgodese.
Er det den generelle folkesundhed, eller er det det enkelte individ?
Det synes jeg er en rigtig god debat at tage, så jeg er rigtig glad for, at Det Etiske Råd har taget det op.
For det er jo hele tiden en afvejning af, at man risikerer nogle bivirkninger hos nogle for at styrke den almene folkesundhed.
Det, som Det Etiske Råd siger, er, at der ikke findes noget lovgivningsmæssigt, og spørgsmålet er, om det kan præciseres noget mere, så det sikres, at der er den tillid, der skal til hos det enkelte individ, til, at man bliver vejledt korrekt.
Sophie Løhde (V), 2016-10-26:
Jeg er enig i, at debatten er rigtig vigtig, også at vi har den her i Folketinget mellem hinanden som partier.
Det, som Det Etiske Råd påpeger i sin udtalelse, er jo, at der skal ske en konkret og grundig afvejning af bl.a. folkesundhed og selvbestemmelse, når det er, man beslutter, hvordan en sundhedsindsats skal tilrettelægges.
Den del er jeg fuldstændig enig i, men jeg er bare også samtidig enig med formanden for Det Etiske Råd, som påpeger, at han ikke mener, lovgivning på området er vejen frem.
Og et af de argumenter, som formanden bruger, er jo, at en lovgivningsmæssig præcisering af individhensyn kan stå i vejen for tiltag, som kan være for både samfundets og den enkeltes bedste.
Men selvfølgelig skal myndighederne sørge for at oplyse korrekt.
Liselott Blixt (DF), 2016-10-26:
Men det vil sige, at så kan man godt tilbageholde oplysninger for den enkelte, hvis det tilgodeser masserne.
Det er jo det, ministeren siger.
Der er forskellige holdninger netop i Det Etiske Råd, og det er det, der er så interessant, nemlig at man diskuterer det her blandt medlemmerne.
Og der, hvor man kommer til kort, er jo, at hvis man afholder sig fra at informere om bivirkninger eller risici, mister man tilliden hos folk – ministeren var selv inde på det i forbindelse med HPV-vaccinationerne – og man mister nogle, der ikke tør, fordi de er blevet forholdt nogle oplysninger.
Bjarne Laustsen (S), 2016-10-26:
Tak for svaret.
Jeg er helt enig med ministeren i, at både Hjallerup Marked og andre større begivenheder er ting, som skal understøttes.
Det kan også være vigtigt med en politimæssig indsats.
Og så kommer vi jo til uge 29, hvor Skagen bliver invaderet af folk, bl.a. her fra Københavnsområdet, og det er jo ganske fint.
Men i den forbindelse siger lokalbefolkningen så også: Ja, når københavnerne kommer til Skagen, så kan vi få en politimæssig dækning, men hvad med dagligdagen for os almindelige skagboer, når der er problemer?
Hvor er politiet så henne?
Vi kan også se det i forhold til ambulanceberedskabet, for man kan jo kun komme ad hovedvej 40 til Skagen.
De har de længste responstider.
Det vil jeg tro også bliver gældende, når der ikke er en nærpolitistation med fast bemanding i Skagen.
Hvor er det så, at den der indsats skal komme fra?
Det er fint nok, at den er der ved særlige begivenheder.
Det er der jo også en aftale om i forbindelse med sommeren, hvor Skagens befolkningstal bliver mangedoblet.
Det er jo kun godt alt sammen.
Men man efterspørger altså den her tryghed, og jeg tror, at Skagen Politistation nok er den i hele Danmark, der procentuelt er gået mest ned fra mere end 20 ansatte og en fast politistation til ingenting.
Det har skagboerne virkelig svært ved at forstå og også folk i Hirtshals, som har samme problematik.
Inger Støjberg (V), 2016-10-26:
Jamen det kan da godt være, det er så ukendt et fænomen for hr. Jan Johansen, at det, man går til valg på, og det, man siger i en valgkamp, rent faktisk også er det, man ønsker at gennemføre.
Men altså, det her kan jo ikke komme bag på nogen, for det har været heftigt debatteret, endda også, må man sige, med hr. Jan Johansens hjælp.
Jan Johansen (S), 2016-10-26:
Ministeren mener så, at kontanthjælpsmodtagerne, når de ser Venstres partiprogram, faktisk skal begynde at kigge sig om efter en anden bolig.
Det kan man da ikke forlange af mennesker, som midlertidigt er uden for arbejdsmarkedet og måske har andre problemer end bare det at mangle et arbejde.
Det kan ministeren da ikke mene.
Marie Krarup (DF), 2016-10-26:
Hvad agter ministeren at gøre, ifald Europa-Kommissionen ikke fremadrettet giver tilladelse til, at Danmark får indført grænsekontrol, og hvor længe agter ministeren at spørge Europa-Kommissionen om lov til at indføre grænsekontrollen?
Spørgsmålet lyder: Hvad agter ministeren at gøre, ifald Europa-Kommissionen ikke fremadrettet giver tilladelse til, at Danmark får indført grænsekontrol, og hvor længe agter ministeren at spørge Europa-Kommissionen om lov til at indføre grænsekontrollen?
Inger Støjberg (V), 2016-10-26:
Det er fortsat min holdning, at den nuværende midlertidige grænsekontrol bør forlænges, også efter den 12. november, og det var derfor også med tilfredshed, jeg i går kunne melde ud, at Kommissionen er enig i det, og at vi jo derfor må formode, at vi kommer til at forlænge grænsekontrollen i hvert fald yderligere 3 måneder.
Som jeg ser det, er den situation, som Danmark befinder sig i på nuværende tidspunkt, ikke væsensforskellig fra den, da regeringen i januar måned besluttede at indføre en midlertidig grænsekontrol.
Vi understregede bl.a., at der har været begået en række terrorangreb rundtomkring i Europa, og det giver altså efter min mening anledning til bekymring for, at terrorister netop vil forsøge at benytte hullerne i de ydre grænser til at komme til Europa og udøve deres ugerning.
For mig er der ikke tvivl om, at grænsekontrollen har været effektiv og nødvendig, og grænsekontrollen har altså efter min mening givet myndighederne langt bedre mulighed for netop at sikre ro og orden i Danmark.
Så er det selvfølgelig sådan, at vi følger sagen meget nøje, men indtil videre bliver grænsekontrollen jo så forlænget med 3 måneder.
Marie Krarup (DF), 2016-10-26:
Vi er jo i Dansk Folkeparti glade for, at den midlertidige grænsekontrol bliver forlænget, men vi synes også, at det er sådan lidt et komisk cirkus, at man skal blive ved med at bede om en midlertidig forlængelse i stedet for at arbejde målbevidst frem mod en permanent grænsekontrol.
Nu har jeg jo allerede i forbindelse med det tidligere spørgsmål fået belyst alle de bekymringer, vi har i forbindelse med suverænitet, befolkningssammensætning, mulighed for straksafvisning og alle de mange migranter, der ophobes i Italien i øjeblikket.
Så det har vi allerede fået diskuteret.
Men der er én ting, som også bekymrer os, og det er effektiviteten i den midlertidige grænsekontrol.
Det er sådan, at så længe den er midlertidig, kan man ikke lave faste installationer, og dermed har man ikke den samme mulighed for at have et virkelig fintmasket net ved kontrol.
Der er meget, der tyder på, at der er mulighed for at smutte uset over.
Nu henledte ministeren selv opmærksomheden på terrorangreb og terrorister, der kan smugle sig ind sammen med flygtningestrømmene eller migrantstrømmene fra den tredje verden.
Det vil jo sige, at der er en stor risiko for, at vi får terrorister og andre kriminelle ind i Danmark, selv om vi har en midlertidig grænsekontrol.
Derfor mener vi, at det er væsentligt, at grænsekontrollen bliver permanent, så man kan lave faste installationer, man kan skabe ordentlige arbejdsforhold og man kan skabe ordentlige rutiner og simpelt hen gøre kontrollen mere effektiv.
Så mit spørgsmål lyder: Mener ministeren ikke, at det for at gøre grænsekontrollen effektiv er nødvendigt at arbejde frem imod en permanentgørelse af ordningen?
Inger Støjberg (V), 2016-10-26:
Jeg kan i hvert fald sige – og det tror jeg vil være en trøst for fru Marie Krarup – at det ikke er første gang, jeg hører de argumenter fra Dansk Folkeparti.
Jeg kan også uden at røbe alt for meget fra 2025-forhandlingerne sige, at det ligger meget godt i tråd med Dansk Folkepartis ønsker og indvendinger og krav, når vi taler om 2025-forhandlingerne.
Så der er man i hvert fald meget på linje, må man sige, i partiet.
Det er jo godt.
Men når jeg ser grænsekontrollen, ser jeg ikke, at vi har permanent grænsekontrol, men at vi har grænsekontrol, lige så længe det er nødvendigt, og det er nødvendigt med grænsekontrol nu, og det er det af de årsager, som jeg allerede tidligere har nævnt.
Jeg kan sige så meget, at jeg både har hørt det før, men at jeg også har forstået Dansk Folkepartis ønsker.
Marie Krarup (DF), 2016-10-26:
Det, som jeg så må bede om, er selvfølgelig, at ministeren bærer det videre frem, sådan at man også får det gennemført på europæisk plan, så det ikke bare er Danmark, der kan nyde godt af at få en permanent grænsekontrol.
Jeg mener også, at vi som land bør være interesserede i, at andre lande får den samme mulighed.
Inger Støjberg (V), 2016-10-26:
Som sagt – det tror jeg alle ved – er der mange ting, jeg er enig med Dansk Folkeparti i, men der er også nogle ting, vi ikke enige om, og heriblandt jo, om der skal være permanent grænsekontrol eller ej.
Min holdning er den, at vi skal have grænsekontrol, lige så længe det er nødvendigt, og det er det i hvert fald nu, fordi der ikke er styr på EU's ydre grænser.
Der er risiko for ophobning af flygtninge og migranter.
Og så er der den her bekymring for, om terrorister kan bruge de huller, der er i de ydre grænser, til at rejse ind i Europa.
Derfor mener jeg, at det er nødvendigt med grænsekontrol for øjeblikket.
Jan Johansen (S), 2016-10-26:
Hvornår mener ministeren, at kontanthjælpsmodtagere i Danmark burde have forstået, at de skulle have kigget sig om efter en billigere bolig?
Tak for det.
Inger Støjberg (V), 2016-10-26:
Altså, hvis jeg skal være helt ærlig, synes jeg faktisk, der har været god tid til at se sig om efter en billigere bolig for de kontanthjælpsmodtagere, der bor for dyrt.
For processen med ændringen af kontanthjælpsloftet har jo strakt sig over mindst halvandet år.
Allerede under valgkampen i foråret 2015 gjorde Venstre det klart, at hvis man vandt valget, ville man efter valget genindføre loftet over de sociale ydelser til kontanthjælpsmodtagere, fordi vi mener, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Det fremgår endvidere klart af regeringsgrundlaget, at der ville blive gennemført en jobreform, som skulle ske i to faser, den første fase i efteråret 2015, hvor der skulle indføres et kontanthjælpsloft, som netop skulle sætte loft over, hvor meget man kunne modtage fra det offentlige.
Loftet skulle omfatte størstedelen af de offentlige ydelser, som man får som kontanthjælpsmodtager.
I november 2015 indgik regeringen så aftalen om et kontanthjælpssystem, hvor det kan betale sig at arbejde, jobreform fase 1, med Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti.
Forslaget blev fremsat i februar 2016 og vedtaget i marts med virkning fra den 1. oktober 2016, altså et halvt år efter vedtagelsen.
Der har desuden været en heftig debat, må man sige, i medierne om netop det lovforslag, så for mig at se kunne det ikke komme fuldstændig bag på en som kontanthjælpsmodtager, at der blev skåret i kontanthjælpsydelsen.
Endvidere vil jeg understrege, at det altså er den enkelte borgers ansvar at bosætte sig efter sin indtægt.
Det er ikke samfundets ansvar.
Marie Krarup (DF), 2016-10-26:
Spørgsmålet lyder: Hvordan vil ministeren sikre, at Danmark ikke skal gå tiggergang i Europa-Kommissionen for at få lov til at forlænge grænsekontrollen, men at man i stedet indfører en permanent grænsekontrol, ud fra hvad Danmark ønsker for at sikre egne grænser og suverænitet?
Jeg er meget glad for, at det ikke er første gang, ministeren hører det her spørgsmål berørt af nogen fra Dansk Folkeparti.
Jeg kan så sige, at det helt sikkert heller ikke bliver sidste gang.
For jeg er helt sikker på, at vi vil blive ved med at følge op på den her sag.
Det vil vi af alle de praktiske årsager, som allerede er nævnt, men også fordi det simpelt hen er helt afgørende for at fastholde sin suverænitet.
For at man stadig væk er en stat, der kan kontrollere sin egen befolkningssammensætning, så er grænsekontrol helt, helt afgørende.
Hvordan vil ministeren sikre, at Danmark ikke skal gå tiggergang i Europa-Kommissionen for at få lov til at forlænge grænsekontrollen, men at man i stedet indfører en permanent grænsekontrol, ud fra hvad Danmark ønsker for at sikre egne grænser og suverænitet?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-10-26:
Tak for det, formand.
Og tak for den sidste opfølgende bemærkning.
Ja, det er jeg med de ting, der er mig oplyst.
Og det er klart, vi har en opgave i at følge tingene til dørs, og det vil styrelsen naturligvis også gøre.
Pia Adelsteen (DF), 2016-10-26:
Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt, at blot én klage fra en husejer kan stoppe et kystsikringsprojekt, der involverer flere kommuner og et halvt tusinde husejere, med den konsekvens at den næste stormsæson kan medføre nye stormskader for de berørte husejere?
Tak for det, formand.
Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt, at blot én klage fra en husejer kan stoppe et kystsikringsprojekt, der involverer flere kommuner og et halvt tusinde husejere, med den konsekvens, at den næste stormsæson kan medføre nye stormskader for de berørte husejere?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-10-26:
Tak for det, formand, og tak til spørgeren for at rejse den her problemstilling.
Jeg har fuld forståelse for, at borgere i områder, der er truet af oversvømmelse, ønsker hurtig myndighedsbehandling, så de kan gå i gang med at beskytte deres huse.
Det har vi også set i den aktuelle sag ved Roskilde Fjord.
Kommunernes arbejde med helhedsløsninger for kystbeskyttelse skal ikke vanskeliggøres af unødig tunge processer, og derfor fremsætter jeg også inden længe et lovforslag, der skal forenkle processen.
I lovforslaget foreslår regeringen bl.a., at klageadgangen samles til det tidspunkt, hvor kommunen har truffet endelig afgørelse, og at kommunerne får mere frihed til selv at tilrettelægge den slags processer.
Med lovændringen vil vi derfor undgå klager over kommunernes delafgørelser, samtidig med at borgere stadig væk har den retssikkerhed, der er forbundet med, at de kan klage over afgørelsen til et uafhængigt nævn.
Når så en borger klager over kommunens afgørelse, skal der også kunne træffes afgørelse i sagen inden for en rimelig tid, og vi vil desuden gennemføre en række nye initiativer i relation til den nye styrelse, Nævnenes Hus, i Viborg under Erhvervs- og Vækstministeriet.
Det sker for at reducere sagspuklen i Natur- og Miljøklagenævnet.
For det her er noget, der optager regeringen, og jeg ved, at det er noget, der optager spørgeren.
Vi ønsker ikke, at folk skal leve i utryghed, når landet går vinterstorme i møde, men vi må også være ærlige og sige, at vi lever i et demokratisk land med klageinstanser og lignende.
Det er nu det, vi ændrer nogle ting i, så tingene kan glide bedre, for de få skal ikke kunne tage de mange som gidsler.
Pia Adelsteen (DF), 2016-10-26:
Tusind tak for svaret.
Jeg er også glad for at høre, at regeringen og ministeren tager initiativ til at forenkle nogle processer.
Når jeg spørger, er det selvfølgelig med udgangspunkt i en sag omkring Roskilde, men der er også andre sager, bl.a. i Slagelse, hvor man ser, at meget få klager kan have en opsættende virkning, og hvor man på trods af ministerens intervention, kan vi vel kalde det, stadig skal vente et halvt års tid på at få en afgørelse over det, jeg opfatter som procesklager.
Det er meget bekymrende, når folk samtidig står i en situation, hvor de ved, at nu kommer efterårsstormene, og at det er nu, problemerne dukker op.
Men jeg er glad for, at ministeren tager initiativ til noget.
Jeg håber så bare på, at initiativet også gør, at man selvfølgelig altid skal have lov til at klage, men at der skal være en relevans, og at sagsbehandlingstiden bliver så kort som overhovedet muligt.
Det håber jeg ministeren kan bekræfte.