Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2019-03-01:
Tak til ordførerne for nogle gode indlæg.
Det er jo sådan, at Storbritannien efter planen træder ud af EU den 29. marts i år, og det er lige om lidt.
Det eneste sikre, der kan siges om det, er, at det er fuldstændig usikkert, hvad der kan ske, og det er jo baggrunden for, at vi står med den her diskussion i dag.
For selv om der er tale om en skilsmisse, skal skilsmisser jo håndteres så ordentligt og så pænt som overhovedet muligt, og fra regeringens side vil vi derfor gerne sikre, at de briter, der bor i Danmark, behandles ordentligt.
Alle skilsmisser har jo ofre, og hvor børn ofte er ofre for deres forældres skilsmisse, kan borgere være ofre for landes skilsmisse.
Regeringen ønsker i en overgangsperiode som udgangspunkt at videreføre alle rettigheder efter EU-retten for de briter, der bor i Danmark på udtrædelsestidspunktet, og derfor har udlændinge- og integrationsministeren fremsat lovforslag nr. L 166, der behandles senere i dag.
Og jeg har fremsat det lovforslag, vi behandler her, og som sikrer, at briter, der bor i Danmark på udtrædelsestidspunktet, fortsat kan stemme og stille op til kommunal- og regionalvalget i 2021 efter de betingelser, der gælder for EU-borgere.
Dertil kommer, at det også sikres, at disse briter fortsat kan stemme og stille op til europaparlamentsvalget som alle andre EU-borgere.
Det skal jo afholdes den 26. maj dette år.
Så er der, som hr. Christian Juhl rigtigt var inde på, også en enkelt teknisk justering, som er med i lovforslaget, fordi der var en ren forglemmelse i et lovforslag fra justitsministeren tidligere i denne samling.
Så skal man være opmærksom på, at der er lidt forskel på situationen omkring det store brede forslag og det forslag, vi har her, for uanset om Storbritannien udtræder af EU med en aftale eller uden, er det nødvendigt med en lov på valgområdet, hvis briter, der bor i Danmark på udtrædelsestidspunktet, fortsat skal have de samme rettigheder til at stemme og stille op til valg som i dag.
Det skyldes, at valgområdet ikke er en del af den udtrædelsesaftale, der har været på bordet mellem EU og Storbritannien.
Det vil sige, at lovforslaget tager højde for de situationer, at Storbritannien udtræder med en aftale; at Storbritannien udtræder uden en aftale; at udtrædelsestidspunktet udskydes; eller for så vidt at Storbritannien tilbagekalder udmeldelsen af EU, måtte det ske.
Lovforslaget er således et udtryk for ordentlighed og rettidig omhu, og jeg takker for den endog meget brede tilslutning i Folketinget, nemlig fra otte ud af ni partier.
Og det er vel sådan set et godt sted at starte.
Jeg hørte også en flig af åbenhed i hr. Christian Langballes ordførertale, for der blev sagt, at Dansk Folkeparti hælder, måske endda meget stærkt, imod et nej, men da man jo alene hælder, men ikke er væltet endnu og derfor ikke har truffet beslutningen, så er der vel en åbenhed over for, at det kan blive hele Folketinget, der står bag dette forslag.
Og da det ifølge ordføreren er udvalgsbehandlingen, der vil være afgørende for den endelige afklaring, så står jeg fuldstændig som vanlig til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, som udvalget måtte ønske at få belyst under udvalgsbehandlingen, og i særlig grad til rådighed for hr. Christian Langballe, som jeg gerne inviterer til både kaffe og frokost, hvis det er det, der kan gøre, at der kan være en god stemning, hvor vi kan tale om tingene, og hvis jeg kan svare sig godt på spørgsmålene, at jeg får overbevist ordføreren.
Tak for ordet.