runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-27:
Tak for det.
Og tak til ordførerne for de overvejende positive indlæg, vi har hørt.
Det er rigtig vigtigt, at vi værner om vores fælles institutioner og autoriteter – de er helt grundlæggende for vores samfund.
Som bekendt blev der tidligere på året indgået en bred politisk aftale mellem regeringen, Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Alternativet, Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti om strafskærpelser for trusler, chikane og hærværk mod personer i offentlig tjeneste eller hverv.
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, gennemfører den politiske aftale.
Formålet med lovforslaget er dermed netop at skærpe straffen på de nævnte områder.
Det er naturligvis helt uacceptabelt, at offentligt ansatte udsættes for sådanne overgreb, bare fordi de udfører deres arbejde.
Det er langt over grænsen, hvis en person f.eks. truer en lokalpolitiker på Facebook, bare fordi personen er uenig i lokalpolitikerens holdninger.
Det gælder også, når en politibetjent, der arbejder med bandekriminalitet, bliver passet op og truet af et bandemedlem, eller når socialrådgiveren bliver forfulgt på vej til og fra arbejde af en utilfreds borger.
Med lovforslaget understreger vi, at vi som samfund ikke vil finde os i, at offentligt ansatte bliver truet, chikaneret eller oplever hærværk, blot fordi de går på arbejde for fællesskabets skyld.
Med de bemærkninger skal jeg takke for indlæggene, og jeg ser frem til den videre behandling her i salen.
Det er ikke det, det her handler om.
Det handler lige præcis om, at man bevidst og med forsæt samarbejder med nogen.
Altså, hvis man skulle dømmes for det, ville det jo så kræve, at det i en retssal kunne bevises, at man vidste, hvem det var, man havde med at gøre.
Og det er rigtig vigtigt for mig, at man i bund og grund skal have lov til at mene hvad som helst; man skal have lov til, som det bliver nævnt her, at hade NATO og elske Putin – man skal have lov til det hele.
Men det, man ikke skal have lov til, er at ødelægge vores demokrati ved et direkte samarbejde med en efterretningstjeneste, hvor man lader sig bruge som redskab til påvirkningsvirksomhed på dansk grund.
Som jeg hører spørgsmålet, hr. Peter Kofod stiller, vil det jo være sådan, at det, der bliver spurgt til, ikke vil være strafbart.
Det kræver, at man har forsæt og er vidende om det.
Men jeg håber næsten, at hr. Peter Kofod vil stille det selvsamme spørgsmål skriftligt, så jeg er sikker på, at jeg har hørt det rigtigt og svaret rigtigt på det.
Peter Kofod (DF), 2018-11-27:
Tak for det.
Vi kommer selvfølgelig til at stille en stribe spørgsmål til det her – vi har allerede stillet nogle, og vi kommer til at stille flere.
Men når nu ministeren er på talerstolen, kan jeg ikke lade være med at benytte mig af muligheden for måske at kunne få manet noget af tvivlen i jorden her i aften.
Derfor vil jeg stille et spørgsmål til ministeren om et konkret eksempel:
Man kunne forestille sig, at et dansk folketingsmedlem holder møder med en udenlandsk debattør, og debattøren og folketingsmedlemmet er enige om en kritik af NATO – ingen af dem bryder sig om NATO – og debattøren kommer med nogle spændende informationer, der f.eks. har været bragt i et andet lands medier, og som i hvert fald er nye oplysninger for det danske folketingsmedlem, og det danske folketingsmedlem tænker, at det her er så væsentligt og vigtigt for debatten, at det første, vedkommende gør, efter at de to har samarbejdet i meget lang tid om det samme mål og har debatteret og mødtes og måske endda besøgt hinanden, er at indkalde Folketinget til en forespørgselsdebat med henblik på at gennemføre det, som man har talt med den her debattør om – man skriver måske endda en kronik til Berlingske om det; det kunne man også gøre, så har man forsøgt at påvirke både beslutningstagningen og den offentlige opinion – og så viser det sig, at den her debattør altså var en spion.
Men hvor skulle man vide det fra?
Mig bekendt går spioner ikke rundt og reklamerer med, at de er hemmelige agenter.
Vil et sådan samarbejde være kriminaliseret, hvis man vedtager regeringens lovforslag?
Naser Khader (KF), 2018-11-27:
Sidste år, i 2017, skrev FE, Forsvarets Efterretningstjeneste, i deres rapport, at en af de største trusler, vi står over for, er hacking.
Det bliver også nævnt, at påvirkning er en meget stor udfordring, især i forbindelse med et kommende valg, set ud fra de erfaringer, vi har fra det amerikanske valg i 2016.
Der var en forsker her for nogle dage siden, der var ude at sige, at der ikke er et eneste eksempel, men truslerne, påvirkningerne behøver ikke at være synlige.
Med andre ord: Det ved han ikke meget om.
Det, som FE skriver om påvirkning, er: »Det er sandsynligt, at russiske påvirkningskampagner vil udgøre en stigende trussel også mod Danmark, og Danmark vil med intet eller meget kort varsel kunne blive ramt af russisk påvirkningsforsøg ... Russisk påvirkning vil f.eks. kunne ske i forbindelse med en valgkamp eller som konsekvens af Ruslands bredere hensigt om at påvirke situaionen i Østersøregionen til Ruslands fordel.«
Det er altså en alvorlig trussel, som vi Konservative finder dybt bekymrende.
Vi vil på ingen måde acceptere, at fremmede magter underminerer vores demokrati og udøver påvirkningsvirksomhed i Danmark.
Med dette forslag præciserer vi, at det er strafbart at hjælpe eller samarbejde med en fremmed efterretningstjeneste om at udøve påvirkningsvirksomhed med henblik på at påvirke beslutningstagning eller den almene meningsdannelse.
Der vil derfor ikke længere være tvivl om, at fremmede efterretningstjenesters påvirkningsvirksomhed mod Danmark ligger inden for straffelovens § 108.
Med forslaget styrker vi Danmark mod sådanne trusler.
Vi beskytter vores demokrati og de grundlæggende frihedsværdier, som vores samfund bygger på.
Derfor bakker vi op om forslaget.
Karsten Hønge (SF), 2018-11-27:
Det er jo meget aktuelt at diskutere, hvordan vi beskytter os mod påvirkning fra udlandet.
Demokratiet har fået nye, akutte udfordringer fra fremmede efterretningstjenester, men det, at fremmede magter ønsker at påvirke Danmark og andre lande, er vel ikke så nyt.
Det er vel foregået i årtier.
Men der er kommet nye værktøjer til, som gør det lettere at udføre propaganda og påvirkning.
I den globale landsby er det blevet nemt at formidle oplysninger, fake news og manipulation, men er det her lovforslag svaret?
Er det den rette medicin?
Det tror jeg ikke det er.
Vi er betænkelige ved, at det her vil føre til en uforholdsmæssig begrænsning af ytringsfriheden i forhold til at opnå et resultat, som kunne være opnået på anden vis.
SF kan ikke støtte lovforslaget.
Lotte Rod (RV), 2018-11-27:
Først vil jeg gerne sige undskyld for, at jeg sådan kommer løbende ind midt i debatten.
Jeg har været hjemme at kysse min søn, og jeg troede, at den der Schengendebat ville trække ud, men den var I meget hurtigt færdige med.
Så lad mig lige starte med at slå fast, at vi støtter L 94.
Så går jeg til L 95.
Snart skal vi til folketingsvalg og til europaparlamentsvalg, og der er det vigtigt, at vi kan have en demokratisk samtale, hvor man ikke skal være bange for, at udenlandske efterretningstjenester blander sig og spreder frygt og falske nyheder.
Så har der været givet udtryk for en række bekymringer for, om det her er en begrænsning af ytringsfriheden, og der gør det mig glad at se, at justitsministeren har lyttet til høringssvarene og har rettet lovforslaget til, sådan at det er blevet helt tydeligt, at man stadig væk kan skrive på Facebook, hvad man vil.
Man kan skrive alt det vrøvl, man vil, på Facebook, det ændrer det her lovforslag ikke noget ved, fordi det er blevet præciseret, at det alene er strafbart at hjælpe eller sætte en fremmed efterretningstjeneste i stand til at virke i Danmark, hvis man samarbejder om at påvirke beslutningstagningen eller den almene meningsdannelse.
René Gade (ALT), 2018-11-27:
I Alternativet lovbehandler vi på den måde, at på vores gruppemøder kan man markere et af lovforslagene til debat, hvis man ikke mener, at man alene skal vurdere som ordfører på et område, hvad vi skal stemme her i salen.
Der er så også den mulighed, at der er kollegaer fra folketingsgruppen eller medlemmer, der kontakter en, inden man går i salen, og ligesom fortæller, hvad vedkommende mener, og så kan det være, at man bliver påvirket af det, men den her gang skrev jeg debat ud for det felt sammen med min egen stilling til, hvad vi skulle mene, og det er netop på grund af de gode pointer, der er kommet i salen i dag.
Det er virkelig, virkelig et svært område at lovgive på, for det er også min opfattelse, at der ikke har været tidligere eksempler på dansk grund i forhold til det, som vi egentlig gerne vil gå ind og forsvare os imod her.
Men jeg er meget enig med fru Christina Egelund i, at det sker.
I Europa ser vi det, i USA har vi set det.
Om det er indikationer eller reelt, er der interesser, og der er en konflikt, og nogle af de begavede årsager til at stemme imod det her forslag, som jeg har hørt, kunne jo være, at man faktisk konfliktoptrapper ved det her, fordi vi identificerer en fjende i primært Rusland, som måske ikke har været fjendtlig på det her område over for Danmark endnu, men som i andre tilfælde har ageret tilsyneladende fjendtligt.
Hvis vi vælger at stemme for det her i den sidste ende efter en grundig behandling i udvalget, og det kunne vi meget vel vælge at gøre i Alternativet, synes jeg, at det er vigtigt at pointere, at vi må se det her som et generelt lovforslag.
Ja, det kan være, at Rusland er dem, vi kigger mest efter og har flest intentioner om at beskytte os imod i det her tilfælde, men det er mere interessant at tale om, at det er generelt, at vi skal kunne beskytte Danmark imod det her.
Den rettidige omhu, der blev talt om før.
Ja, lad os få gjort noget ved den trussel, der kan komme.
Normalt som it-ordfører eller som alt muligt andet her i Folketinget plejer vi at kræve af både regeringen og os selv, at vi havde tænkt os lidt bedre om i lidt bedre tid.
Og det er måske det, man gør med det her forslag, altså rent faktisk gør sig klar til, at der kommer den påvirkning, som vi ser andre steder i verden, også selv om Danmark er et lille land og indtil nu måske ikke har været så interessant.
Rusland agerer på rigtig mange måder meget, meget uhensigtsmæssigt i forhold til at være nogle, man kan samarbejde med.
Men jeg synes, at vi skal se det mere bredt, nemlig at det er noget, vi gør for at imødegå fremtidige trusler mod Danmark generelt.
Så Alternativet har ikke taget stilling endnu, men går nysgerrigt til udvalgsbehandlingen.
Christina Egelund (LA), 2018-11-27:
Tak, formand.
Det virker, som om regeringen tager sorgerne på forskud, sagde den forrige ordfører, og det er jeg sådan set glad for vi har en regering der gør.
Den forrige ordfører sagde også noget andet, som ikke er rigtigt, nemlig at man jo ikke rigtig har nogen eksempler på, at den trussel, man her vil forsøge at forhindre blive realiseret, er reel.
Man har eksempler på afholdelse af et demokratisk valg i USA, der blev forsøgt påvirket af fremmede magter; man har eksempler på forsøg på at påvirke et demokratisk præsidentvalg i Frankrig; man har indikationer på et forsøg på at påvirke en folkeafstemning i Storbritannien.
Så selv om det er rigtigt, og det håber jeg da fru Rosa Lund har ret i, at vi ikke har konkrete eksempler på det i Danmark, betyder det, at vi så bare skal lade som ingenting og krydse fingre og håbe på, at der ikke er nogen, der forsøger at påvirke det demokratiske valg, vi skal have her i landet til næste år?
Jamen det kunne man da godt, men det synes jeg ærlig talt er sådan en lidt laissez faire-agtig attitude over for demokratiet.
For det her handler jo grundlæggende om demokrati og folkestyre.
Vi lever i et demokrati, og vi er en del af folkestyret.
Men i mine øjne er det sådan, at et rigtigt demokrati og et rigtigt folkestyre ikke bare handler om, at man har en demokratisk forfatning, og at man afholder et valg, hvor folk går hen og sætter et kryds.
Det handler også om, at der er nogle forudsætninger til stede for, at man faktisk har et stærkt demokrati.
Det handler om alle de rammer, som skal til, før man faktisk har en fri meningsdannelse i et demokrati.
Det har vi i Danmark.
Det har vi værnet om, siden vi fik den første demokratiske forfatning, og det skal vi blive ved med at værne om.
på, at lande, der ligner os, som også er demokratier, som også er ægte demokratier, og hvor alle de forudsætninger, som jeg lige har ridset op, faktisk er til stede, er truet.
Så selvfølgelig skal vi værne om den fri meningsdannelse.
Når vi kan se, at der potentielt er kræfter, som kunne have lyst til at blande sig i et frit, oplyst, åbent og demokratisk valg, skal vi selvfølgelig tage vores forholdsregler, og det er det, vi gør med det her lovforslag, som vi fra LA's side støtter.
Rosa Lund (EL), 2018-11-27:
Jo, jeg anerkender bestemt, at der kan være tale om det, man også kunne kalde for rettidig omhu, altså at man sikrer sig, at det her er strafbart, inden det sker.
Jeg er bare ikke sikker på, at det her lovforslag er løsningen.
Derfor vil vi i Enhedslisten virkelig gerne lægge os i selen for i udvalgsbehandlingen at finde på noget andet, eller hvad man skal sige.
Jeg er simpelt hen ikke sikker på, at det er det her, der er løsningen, men jeg anerkender da fuldt ud, at der kan være et trusselsbillede.
Jeg sagde også i starten af min ordførertale, at jeg godt forstår, hvad kan man sige, hvor lovforslaget kommer fra.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-11-27:
Jamen det er bare i relation til Enhedslistens bemærkninger om, at der ikke rigtig er set eksempler på det, og at regeringen ikke har redegjort for eksempler, hvor det skulle finde anvendelse osv.
Det har Enhedslisten helt ret i.
Men jeg vil bare spørge: Anerkender Enhedslisten ikke, at der kan være sådan et generalpræventivt hensyn?
Forlanges der altid, at vi kan dokumentere, at der har været episoder?
Sagt med andre ord: Anerkender Enhedslisten ikke, at man kan have en lovgivning, hvis formål er at have sådan en generalpræventiv virkning for fremtiden?
Rosa Lund (EL), 2018-11-27:
Jeg synes, de foregående ordførere har redegjort rigtig godt for, hvad lovforslaget her går ud på.
Så vil jeg sige noget, som jeg sjældent gøre hernede, og det er, at hr. Peter Kofod fra Dansk Folkeparti havde en rigtig god pointe, nemlig den pointe, at vi ikke ved, hvor stor truslen er.
Jeg er sådan set enig med regeringen i, at det kan ske, og at vi er nødt til at tage trusselsbilledet alvorligt, men vi er jo også i en situation, hvor vi ikke har set, at Danmark har været udsat for den her slags angreb, hvis man kan kalde det det – altså at fremmede efterretningstjenester eller regeringer prøver at påvirke f.eks. frie og demokratiske valg i Danmark.
Derfor er jeg lidt bekymret for den karakter, lovforslaget har, altså at man dels går ind og laver en strafferamme, der er så høj, og dels går ind og skærper de her ting.
Jeg er simpelt hen usikker på, om truslen er der.
Vi har jo ikke set eksempler på det i Danmark, og derfor er jeg lidt skeptisk over for det her lovforslag.
Jeg synes, at det er, som om man tager sorgerne lidt på forskud.
Så er vi i Enhedslisten ligesom så mange andre meget bekymrede for, om det her lovforslag betyder en indskrænkning af debatten og en indskrænkning af ytringsfriheden.
Der må jeg så også gøre noget andet, som jeg sjældent gør hernede, nemlig at rose justitsministeren for, at han har lyttet til høringssvarene og indskærpet lovforslaget.
Det synes jeg virkelig er et skridt i den rigtige retning, både at lovforslaget er blevet indskærpet, men sådan set også, at man har taget høringssvarene meget alvorligt.
Det synes jeg er rigtig, rigtig positivt.
Vi har nogle bekymringer, som minder meget om dem, som er blevet nævnt af de tidligere ordførere, og derfor kommer vi også til at stille spørgsmål i udvalgsbehandlingen.
På nuværende tidspunkt kan vi i hvert fald ikke støtte lovforslaget, som det ligger.
Som det ser ud nu, kan vi i hvert fald ikke støtte lovforslaget, men vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-11-27:
I straffeloven har vi allerede i dag en bestemmelse om spionage; det er § 107.
Og den har noget at gøre med at hjælpe med oplysninger til en eller anden fremmed efterretningstjeneste.
Gør man det, gør man sig skyldig i spionage.
Det er 16 år i spjældet, der er strafferammen der.
Men vi har også en § 108, der i dag taler om, at hvis man foretager noget, hvorved nogle sættes i stand til eller hjælpes til umiddelbart eller middelbart at virke inden for den danske stats område, altså hvis man sætter en fremmed efterretningstjeneste i stand til at virke på dansk område, så er det også strafbart med en normal strafferamme på 6 års fængsel.
Det er denne § 108, altså den sidste bestemmelse – ikke spionagebestemmelsen, men den, der taler om, at nogen hjælpes til at virke – vi behandler i dag med en udvidelse.
Det er egentlig ikke en udvidelse, for jeg tror, at det, vi behandler, ville være omfattet af reglen i dag.
Men for en sikkerheds skyld præciserer vi i hvert tilfælde, hvordan begrebet skal forstås, nøjagtig som der står i lovforslagets tekst.
Der skal laves en tilføjelse, der hedder: »herunder samarbejde om at udøve påvirkningsvirksomhed med henblik på at påvirke beslutningstagning eller den almene meningsdannelse,«.
Altså, vi sikrer i hvert fald, hvordan § 108 skal forstås, således at et samarbejde med en fremmed efterretningstjeneste om de her forhold er nok til, at man kan blive straffet.
Og jeg må sige, at den præcisering kan Venstre fuldt ud tilslutte sig.
Det er vigtigt i den her forbindelse at understrege, at vi ikke er i gang med at pålægge nogen som helst censur eller lignende.
Vi understreger i hvert fald fra Venstres side – det står også i det forslag, som er korrigeret efter høringen – at der forudsættes, at der er tale om et samarbejde med en fremmed efterretningstjeneste.
Og det er ret vigtigt.
Det vil altså sige, at det at dele et budskab på de sociale medier ikke i sig selv er strafbart; man skal ind og have – om jeg så må sige – foretaget et egentligt samarbejde med efterretningstjenesten i et andet land.
Så vi kriminaliserer jo altså ikke ytringerne, men derimod samarbejdet.
Ud over det skærper vi så straffen for den, der måtte have gjort sig skyldig i det i forbindelse med et folketingsvalg eller et EU-valg, til at være op til 12 års fængsel.
Venstre kan i det hele støtte forslaget.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-11-27:
Lovforslaget, vi behandler i dag, er måske mere aktuelt end nogen sinde.
Udenlandske påvirkningsoperationer udgør en stigende trussel mod Danmark, særlig nu, hvor vi snart har både folketingsvalg og valg til Europa-Parlamentet.
Vi har set, at påvirkningsoperationer har været en stigende udfordring, bl.a. i forbindelse med det amerikanske præsidentvalg.
Men også her i Europa har vi set forsøg på udenlandsk påvirkning i forbindelse med valg.
Formålet med dette lovforslag er at styrke det strafferetlige værn mod udenlandske påvirkningsforsøg mod Danmark.
Forslaget lægger op til præciseringer i lovgivningen, som gør det klart, at det er strafbart at hjælpe eller sætte en fremmed efterretningstjeneste i stand til at operere inden for den danske stats område.
Strafferammen vil således blive fængsel, i indtil 12 år i visse tilfælde.
Vi er som udgangspunkt positive over for forslaget, men vi har naturligvis læst høringssvarene og kommer i den forbindelse til at stille nogle spørgsmål under udvalgsbehandlingen.
Vi ser derfor frem til nærmere drøftelser under udvalgsbehandlingen, for dette er en trussel, som vi er nødt til at tage seriøst.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-11-27:
Spændende at høre sådan i overskriftsform, at fru Mette Frederiksen nu omfavner historien.
Altså, mit eget indtryk af Socialdemokratiet er, at man har supertravlt med at tørre fødder af i al tidligere historik og i tidligere politiske ledere.
I Venstre vedgår vi os jo hele vores historie, og jeg vedgår mig også, at det er en udfordring, at vi har folk siddende fast i en udsendelsesprocedure, og vi kan ikke komme af med dem.
Vi har skruet op for det, vi udviser folk.
Det gælder både i og uden for Europa, og vi deltager også selv aktivt i det, f.eks. i forhold til den rumænske præsident, for at sikre, at nogle af dem med rumænsk oprindelse, der sad i fængsel i Danmark, kunne komme hjem og afsone i Rumænien.
For det støder da, og det støder også mig, at vi har situationer, hvor vi ikke kan komme af med folk.
I forhold til den anden side af sagen er man jo nødt til også at huske sin historie dér, for den udlændingelovgivning, vi har lavet, herunder også med det forhold, at man altså ikke uden videre kan efterlade sine børn i en årrække i det land, man kommer fra, og så regne med, at de kan komme til Danmark efterfølgende, tjente et formål.
Det tjener et formål.
Det var et indgreb, vi bl.a. lavede for at undgå koranskoler.
Og så kigger vi i øjeblikket på – og det gør integrationsministeren – hvordan den lovgivning fungerer, for jeg vedkender mig, at vi oplever eksempler, som set med det blotte menneskelige øje ikke ser gode ud.
Ellen Trane Nørby (V), 2018-11-27:
Det er jo et lovforslag, som er blevet delt i to.
Og når jeg tager ordet, og jeg også tog ordet under andenbehandlingen, så er det jo, fordi begge de her elementer – både det, der nu hedder L 65 A, og det, der nu hedder L 65 B – jo indgår som en del af regeringens udflytningsplan »Bedre balance – statslige arbejdspladser tættere på borgere og virksomheder«, og som er en konkret udmøntning af regeringens ambition om at sikre et Danmark i bedre balance, hvor vi ad to omgange har udflyttet knap 4.000 statslige arbejdspladser og etableret dem ude i landet for også at sikre en statslig tilstedeværelse landet over.
Derfor vil man jo kunne se fra afstemningen om L 65 A, at både SF og Enhedslisten stemte imod og dermed stemmer imod at placere de arbejdspladser i Esbjerg som en del af udflytningsplanen Danmark i bedre balance.
Og det må undre, for det er jo et udtryk for, at handling ikke følger tale, når SF og Enhedslisten siger, at de ønsker et Danmark i bedre balance.
Det gjaldt så åbenbart ikke her, og det gjaldt så åbenbart ikke arbejdspladser etableret i Esbjerg.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-11-27:
Ikke andet, end at det også fremgår fint af betænkningen, så det er dejligt.
Jane Heitmann (V), 2018-11-27:
Jeg vil da bare sige tusind tak for opbakningen til både SF og Enhedslisten.
Det må jo glæde enhver, at man også her kan besinde sig.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-11-27:
Jeg kan jo tilslutte mig det, Stine Brix lige har sagt.
SF har tænkt sig at stemme for lige præcis det her forslag.
Til gengæld har vi stemt imod forslaget om, at man flytter lægemiddelkontrollen fra Lægemiddelstyrelsen til Sikkerhedsstyrelsen, og det har vist ikke så meget med udflytning af arbejdspladser at gøre.
Stine Brix (EL), 2018-11-27:
Det kommer også bag på mig, vil jeg sige.
Det er en fejl i betænkningen i så fald.
Vi stemmer for det her lovforslag.
Jane Heitmann (V), 2018-11-27:
Lige om lidt skal vi stemme om L 65 B.
Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten har tilkendegivet, at man vil stemme imod, og det undrer vi os over i Venstre.
Jeg troede egentlig, at der var en bred politisk enighed om et Danmark i bedre balance.
Regeringen har udflyttet to gange ca. 4.000 statslige arbejdspladser, og flytningen af arbejdspladser fra Lægemiddelstyrelsen til Sikkerhedsstyrelsen i Esbjerg er en del af ønsket om et Danmark i bedre balance.
Enhver må undres.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-11-27:
Tak for det.
Altså, jeg ser simpelt hen ikke sammenhængen mellem, at SF ikke støtter et Danmark i balance og så det forhold, at sundhedsministeren lige præcis med det forslag, som blev behandlet for et øjeblik siden, jo foreslår, at man flytter kontrollen af lægemidler fra Lægemiddelstyrelsen til Sikkerhedsstyrelsen.
I mine øjne svarer det i virkeligheden til, at man foreslår at flytte kontrollen med arbejdsskader fra Arbejdstilsynet til Fødevarestyrelsen, og det giver da ikke mening.
Så det er lige præcis det forhold, som SF er imod, og sådan set ikke et spørgsmål om udflytning af opgaver til andre dele af landet.
Kan ministeren ikke bekræfte, at det her forslag sådan set handler om at flytte opgaver fra én styrelse til en anden styrelse, som ikke har haft med lægemidler at gøre tidligere?