runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DF), 2018-01-19:
Jamen det er sikkert rigtigt, det vil jeg da ikke anfægte.
Men det, man har sat i gang – det kunne jeg også forstå på statsministerens tale, men det er muligt, jeg har misforstået det – ved man jo ikke engang rigtig hvad er.
Altså, er det noget, der skal være inden for grundlovens rammer, og hvor rigsfællesskabet fortsætter, eller skal det være en forfatning for en selvstændig stat?
Vi er da i høj grad en part i sagen.
Hvorfor kan vi ikke få det at vide?
Jeg er da overbevist om, at der ligger masser af kulturelle ønsker hos den grønlandske befolkning, som måske ser noget lysende i at være en selvstændig nation, men det kræver bare, at man har økonomien i orden.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-01-19:
Tak for det.
Også godt nytår til ordføreren herfra, og tak for indlægget.
Jeg har to spørgsmål i forhold til at få ordføreren til at reflektere lidt mere over, hvad det er for et arbejde, der er sat i gang i Grønland.
Jeg synes, at de antagelser, ordføreren giver udtryk for, nogle gange kan blive lidt ensidige og unuancerede.
Kunne det også være, at vi måske er vidne til en nation, som er i gang med at opbygge en national identitet, hvilket også kan være grunden til, at den her kommission er sat i værk som det, statsministeren også italesætter som et identitetsdokument?
Søren Espersen (DF), 2018-01-19:
Jeg synes jo, det er klart, at der er forskellige politiske nuancer på Grønland.
Men indtil videre må jeg konstatere, at samtlige grønlandske partier har sat kursen mod selvstændighed.
Man har lavet en forfatningskommission, som er i fuld gang med arbejdet, og som også allerede er i fuld gang med at planlægge f.eks. de tre store lufthavne.
Det er det, jeg kan konstatere.
Og der taler vi ud fra en økonomisk betragtning: Det lader sig ikke gøre.
Så lad være med at fortælle den grønlandske befolkning, at der er mulighed for det, for det er der overhovedet ikke.
Christian Juhl (EL), 2018-01-19:
Tak for det.
Jeg vil gerne rette ordføreren en smule.
Jeg har to gange helt konkret hørt Søren Espersen i debatter foreslå muligheden for at sætte Grønland under administration, altså ikke i fremtiden eller efter en konkurs, eller hvad ved jeg, men helt konkret.
Hvordan er det beskrevet?
Marcus Knuth (V), 2018-01-19:
Når vi kigger realiteterne i øjnene og ser de enorme økonomiske udfordringer, som Grønland står over for, synes jeg, det vil være en underlig prioritet at bruge så utrolig meget tid på at diskutere en selvstændighed, der af økonomiske årsager naturligvis vil ligge meget, meget langt ude i fremtiden.
Der mener jeg altså at man bruger tiden bedre på at diskutere: Hvordan kan man komme i gang med nogle af de reformer, som bl.a. det grønlandske Økonomiske Råd anbefaler?
Christian Juhl (EL), 2018-01-19:
Jamen handler det ikke netop om to ben, altså det at stræbe efter at have selvstændighed og indflydelse på ens land og samtidig med det arbejde for at få økonomien til at fungere?
Det er vel også dybest set det, vi gør i det danske Folketing for Danmark.
Og har vi så ikke netop via rigsfællesskabet forpligtet os til at hjælpe Grønland til at komme i den situation, hvor de både kan være selvstændige og økonomisk bæredygtige?
Altså, jeg mener da, at det er den solidaritet, vi har indgået en aftale om mellem Færøerne, Grønland og Danmark – at det gør vi i fællesskab, og vi hjælper hinanden med de kræfter og den økonomi og de ressourcer, vi har i fællesskab, når nogen har sværere ved det end andre.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-01-19:
Er det så de tre øvrige projekter ud over Nuuk, som man ikke mener giver mening og man så derfor mener at grønlænderne burde droppe?
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-01-19:
Som jeg sagde før: Hvis jeg har sagt, at det er alle fire projekter, vi gav støtte til, så vil jeg meget gerne beklage.
Det var ikke det, jeg mente.
Men jeg mener, at vi skal se på udvidelsen i forhold til f.eks. Nuuk.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-01-19:
For at følge op på hr. Karsten Hønges spørgsmål: Når Alternativet mener, at det altså kun er de initiativer, der giver mening, man ligesom synes man vil understøtte,
hvad er det så for nogle lufthavnsprojekter, som i Alternativets øjne ikke giver mening?
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-01-19:
Tak for spørgsmålet.
Hvis jeg sagde det i min ordførertale, vil jeg gerne beklage, for det er jo ikke alle fire lufthavne, vi støtter op om.
Vi støtter op om en udvidelse der, hvor det giver mening i forhold til at udvide turismen i Grønland.
I forhold til luftfart og miljøudfordringer har ordføreren også helt ret: Vi mener ikke, at det bare er luftfart, der skal redde Grønlands økonomi på bekostning af miljøet.
Det gør vi ikke.
Karsten Hønge (SF), 2018-01-19:
Jeg synes så ikke, at hr. Roger Courage Matthisen skal slippe på den måde.
Altså, ordføreren nævnte udtrykkeligt de fire lufthavne.
Hvis I nu prøver at fedte det af med et eller andet med, at der var noget med finansieringen, må jeg sige, at det slet ikke er det, jeg spørger til.
Jeg spørger til Alternativets miljøpolitik.
Altså, uanset det med finansieringen mener Alternativet så nu, at det er en god idé at bygge fire nye lufthavne i Grønland med de dramatisk miljømæssige konsekvenser, det har at udbygge lufthavne?
Ja, det er da helt okay at mene det, og jeg hører grønlandske politikere mene det, men mener Alternativet, at det er vejen at gå sådan miljøpolitisk?
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-01-19:
Nej, det må jeg sige at Alternativet ikke støtter.
Men vi støtter planlægningen af en udvidelse af infrastrukturen.
Så måden, den er finansieret på, som hr. Marcus Knuth også omtalte, er selvfølgelig noget, Grønland skal tage en debat om.
Nej, det kan jeg altså ikke sige nu.
Det er jo heller ikke min beslutning.
Jeg støtter op om at udvide og tænke i det element, der drejer sig om lufthavnsinfrastruktur i forhold til at udvide deres turisme.
Men det er jo ikke min beslutning, så jeg skal ikke komme med en anbefaling.
Og som sagt, hvis jeg i min ordførertale har støttet op om, at det var alle fire lufthavne, der skulle have et stempel herfra, så beklager jeg.
Karsten Hønge (SF), 2018-01-19:
Der var lige et enkelt afsnit i hr. Roger Courage Matthisens tale, jeg bed mærke i, og jeg har simpelt hen lige brug for at blive opdateret om Alternativets miljøpolitik.
Hørte jeg virkelig rigtigt, at Alternativet støtter, at Grønland bruger 25 pct. af deres nationalprodukt på at bygge fire lufthavne?
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-01-19:
Det var vist mere en kommentar.
Og undskyld, jeg tiltalte ordføreren med »du«.
Søren Espersen (DF), 2018-01-19:
Regeringen og Folketinget lyttede til grønlænderne, da de ønskede hjemmestyre i slutningen af 1970'erne.
Og da de ønskede selvstyre i 2009, blev der lyttet til befolkningen.
Ellers følger den danske regering de ting, der er lagt ind i selvstyreloven, til punkt og prikke, og hver gang der er en mulighed for at tage grønlandske politikere eller ledende ministre på Grønland med til forhandlinger, der berører Grønland, sker det.
Det er, som mange har beskrevet det, en solstrålehistorie, i hvor høj grad Danmark og staten lytter til rigsfællesskabet.
Så jeg vil bare igen sige, at det er en totalt unfair beskrivelse af det, der foregår.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-01-19:
Lad mig lige starte med det første, altså kommentaren fra ordføreren om, at turisterne skifter fly med glæde.
Altså, jeg ved ikke, hvad ordføreren baserer den holdning på.
Er det din egen holdning?
Okay, godt.
Dernæst vil jeg sige, at der er flere eksempler på, at Grønland ikke bliver inddraget i tilstrækkeligt omfang, uanset om det er i forhold til The International Whaling Commmission eller andre tiltag.
Men jeg hører tit og ofte ordførere udtrykke ønske om en større inddragelse af Grønland og de grønlandske mandater i arbejdet.
Jeg mener også, at vi kan se, at der i selve forhandlingerne om Thulebasen har været brug for en langt større gennemsigtighed og et langt større ansvar fra Danmarks side om at indgå i en reel forhandling, før vi så den aftale og de kontrakter blive givet til amerikanske side.
Søren Espersen (DF), 2018-01-19:
Det er lige det med lufthavnene og turisterne, der så vil strømme til, når de er bygget.
Jeg vil bare sige, at hvis turister vil til Grønland i nogle dage, er de altså ligeglade med at skifte fly.
Der er hundredtusindvis af danskere, der skifter fly, når de skal ud til de små græske øer i Det Ægæiske Hav osv.
Det gør man med glæde.
Jeg skulle ovenikøbet skifte fly, da jeg skulle til Michigan i USA.
Så lad det nu ligge.
Der bliver sagt, at det her er grønlændernes måde at blive hørt på, og at vi skal lytte til den grønlandske befolkning, og der vil jeg spørge: Hvornår i nyere tid er den grønlandske befolkning ikke blevet hørt?
Hvilken dansk regering har i nyere tid ikke lyttet til Grønland?
Det er ikke fair at skildre det, som om nogen står og råber, og at der så ikke er nogen her i Danmark, der gider høre efter.
Det er ikke fair.
Carsten Bach (LA), 2018-01-19:
Jamen jeg er ordfører for Liberal Alliance på det grønlandske område.
Jeg er ikke spåkone, og jeg kan ikke og vil ikke stå på Folketingets talerstol og spå om en udvikling, som ingen kender, og som dårligt er sat i gang.
Martin Lidegaard (RV), 2018-01-19:
Jeg er meget enig i, at i den her diskussion skal man ikke gøre alt op i penge.
Og jeg er sådan set også enig i – det har jeg sagt flere gange – at Grønland gør Danmark større og giver os nogle store udenrigspolitiske gevinster rundtomkring i verden.
Når det sådan kommer til de konkrete NATO-bidrag, ved jeg ikke, hvor stor betydning Grønland har haft.
Det er jo ikke kun den sydlige del af rigsfællesskabet, der har været under NATO's beskyttelse; det har også været den nordlige del af rigsfællesskabet.
Og Grønland ligger i den verden, vi nu lever i, ret udsat og har derfor brug for beskyttelse.
Det er et stort landområde med få mennesker og store geopolitiske interesser.
Så jeg mener, at Grønland og Danmark der sådan set har en fælles interesse i at søge den beskyttelse mod magter, der ikke nødvendigvis altid vil os det godt.
Christian Juhl (EL), 2018-01-19:
Nu prøvede jeg at nuancere debatten, og det var derfor, jeg nævnte det.
For jeg synes nogle gange, at vi kun snakker om alt det skidt, der er i Grønland.
Jeg synes også, at man skulle prøve at se på, hvad mulighederne er, og hvor vi kan understøtte hinanden.
Altså, på to områder placerer Grønland jo Danmark godt og giver Danmark en næsten uvurderlig adgang til at have indflydelse.
Det andet er i NATO, hvor vi får en enorm goodwill og rabat, fordi amerikanerne har lov til at være i Pituffik, altså på Thulebasen.
Og derfor mener jeg, at vi også skal huske at balancere tingene og sige, at det da godt kan ske, at det er en relativt billig ting, at vi hjælper Grønland med at bygge sig op som selvstændig stat, fordi vi jo til gengæld får en hel masse den anden vej, som er svært at gøre op i penge.
Personligt synes jeg ikke, at amerikanerne skal være på Thulebasen, men de er der, og de har siden 1950'erne givet Danmark en enorm indflydelse sikkerhedsmæssigt.
Martin Lidegaard (RV), 2018-01-19:
Jeg tror, at når det drejer sig om hele diskussionen om vores fælles historie, vil jeg nok placere mig selv og mit parti sådan nogenlunde midt i den debat, der har været i dag, forstået på den måde, at jeg ikke mener, at man skal være bleg for at erkende, at der er ting, Danmark kunne have gjort bedre.
Danmark har også taget skridt og udført handlinger, som ikke har gavnet Grønland og det grønlandske samfund, så der er, kan man sige, ingen grund til på den måde at glorificere Danmarks holdning.
Men jeg abonnerer altså heller ikke på den der fortælling om Danmark som en stor, styg kolonimagt, der uden overhovedet at inddrage grønlænderne kun har tilføjet det grønlandske samfund ondt.
En lang række af de beslutninger, der blev truffet i det 20. århundrede, blev truffet efter samråd med grønlænderne, efter grønlændernes ønske.
Jeg vil også tillade mig at sige, at langt størstedelen af de beslutninger, der blev truffet, blev truffet ud fra det ønske at gøre det grønlandske samfund godt.
Og derfor synes jeg, at man fra begge sider skal vare sig for at gøre det til sådan en meget sort-hvid sag.
I hele spørgsmålet om økonomi ligger vi nok der, hvor man jo i hvert fald bliver nødt til at se for sig, at det er et spørgsmål om meget kort tid, hvor man som selvstændig nation kan påregne at få en meget massiv økonomisk støtte.
Og jeg ved ikke, om jeg skal blive ved med at vade rundt i den metafor, men hvis vi skal sammenligne det med et ægteskab, så er sådan et ægtefællebidrag trods alt en meget, meget lille del af en fraskilts økonomi.
Christian Juhl (EL), 2018-01-19:
Tak for det.
Det giver jo visse associationer, når man snakker om et ægteskab.
I Danmark er vi – i hvert fald overvejende – vant til indgåelse af ligeværdige ægteskaber.
Jeg ved ikke, om man kunne sige, at det her var et tvangsægteskab, men man kunne i hvert fald sige, at det var et arrangeret ægteskab.
Det har i hvert fald ikke været på en ligeværdig baggrund, at man har indgået det.
Det har været den ene part, der har bestemt, at nu er vi sammen, og så har det langsomt udviklet sig til et efter min mening mere ligeværdigt forhold.
Og så er det vel ikke skidt, at den ene part siger: Hmm,
måske kunne vi godt være venner uden at være gift, og måske kunne vi endda være bedre venner uden at være gift.
I Danmark har vi jo et princip om, at selv efter en skilsmisse aftaler man nogle økonomiske betingelser og støtter hinanden.
Altså, jeg kan f.eks. nævne børnepenge og den formue, man har opbygget i fællesskab; det er også noget, der efter en skilsmisse kan tænkes at blive delt.
Jeg mener, der findes jo også lykkelige skilsmisser.
Jeg mener, at vi både skal kigge på det moralske og etiske i at være ligeværdige og så også sige, at hvis der er en økonomisk stærk part og en økonomisk svag part, så må vi vel deles om boet på en eller anden måde
Martin Lidegaard (RV), 2018-01-19:
Jeg er meget enig, og jeg er også glad for at få lejlighed til at sige, at jeg egentlig også oplever, at der er lidt grøde i den politiske debat i Grønland i øjeblikket.
Der har været en periode, hvor det var en meget dominerende dagsorden i grønlandsk politik at tale om den her selvstændighed, mens der egentlig var forbløffende lidt fokus på de udfordringer, man havde lige foran sig.
Jeg synes egentlig, at der er kommet en mere konstruktiv tone, og det er også derfor, jeg måske synes, at det er tid til, at Danmark så også, kan man sige, åbner lidt op og deler nye tanker med de politikere i Grønland, som har en interesse i det – igen ud fra en gensidig respekt og en forståelse af, at Grønland har nye ønsker om større selvstændighed.
Men som sagt er det min overbevisning – og jeg føler måske i tiltagende grad, at også fru Aaja Chemnitz Larsen er et godt eksempel på det – at på nogle områder går vejen sådan set gennem at få styrket samarbejdet, for at man kan opnå det, også hvis man ønsker at hjemtage flere områder.
Aleqa Hammond (UFG), 2018-01-19:
Den grønlandske økonomi har brug for nye indtægter – og nye indtægter for landskassen – således at vi kan fremme velfærdssamfundet i Grønland meget mere, end vi gør i dag, og det er nødvendigt med investeringer.
Men når det er sagt, synes jeg, at det er vigtigt at se det i et større perspektiv, og det er, at Grønlands samlede landsstyre og samlede Landsting er enig med hinanden om, at det er utrolig vigtigt.
Infrastrukturen i Grønland er i dag alt for svag til, at den kan være med til at fremme Grønlands økonomiske vækst i den grad, som vi ønsker det, og det er derfor, det er vigtigt.
For at kunne finansiere hjemtagning af sagsområder, som er underlagt den danske jurisdiktion, er det vigtigt med de investeringer, der i sidste ende og på sigt vil bringe økonomisk udvikling i Grønland, og at vi sætter fokus på det.
Ser ordføreren en mulig win-win-situation i den her sag med mulige medinvestorer fra dansk side?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-01-19:
Ud over de her 32 områder, som Danmark varetager på vegne af Grønland, så har vi jo sådan set vist en velvilje her fra Folketingets side til at være med til at styrke forholdene i Grønland.
Folketinget var med til at afsætte 10 mio. kr. til bl.a. at styrke indsatsen for børn og unge i en erkendelse af, at det er rigtig grelt, hvad der foregår, i forhold til i hvert fald en del af de børn og unge, der er i Grønland.
Langt de fleste børn i Grønland har jo en god barndom, heldigvis,
men der er en gruppe, som har behov for hjælp.
Jeg tror også, at Grønland har måttet igennem en erkendelsesproces om, at der måske er behov for, at vi samarbejder med nogle andre for at løse nogle af de her udfordringer.
Et andet eksempel, som statsministeren også var inde på, var det her med at yde administrativ bistand, og det kan være både økonomisk bistand, men også juridisk bistand, i forhold til den udvikling, som Grønland vil igennem.
Det synes jeg sådan set er nogle ret gode eksempler, som man måske i virkeligheden kunne gøre noget mere ud af at udvikle i et samarbejde, og man kunne netop stille det her spørgsmål om, hvordan vi i fællesskab kan være med til at sikre, at det er et hjul, som hele tiden er i gang.
Mange tak.
Martin Lidegaard (RV), 2018-01-19:
Det er en række rigtig gode pointer, synes jeg, som spørgeren her hiver frem.
Et parforhold, også den slags, som vi snakker om her, er jo noget, der hele tiden udvikler sig.
Det er et hjul, der drejer rundt, og man bliver hele tiden stillet over for nye vilkår uden for ægteskabet og skal derfor også finde nye måder at agere sammen på.
Hvis vi snakker udenrigspolitik, og det er jo et godt eksempel, kunne det så gøre en forskel, hvis Danmark agerede anderledes?
Altså, jeg synes egentlig, at vi, da fru Aleqa Hammond var landsstyreformand, havde stort held med ad flere omgange at invitere Grønland med til de møder, vi havde, når vi havde besøg af udenlandske udenrigsministre, som vi vidste Grønland havde en aktiv interesse i, også med hensyn til at tiltrække investeringer.
Det var sådan set noget, der gjorde både Grønland og Danmark større på de møder.
For mange af de lande – bl.a. Japan, kan jeg lige huske, repræsenteret ved den japanske udenrigsminister – havde, og har, en stor interesse i Arktis.
Så det gjorde mødet større for Danmark, at vi også kunne levere, om jeg så må sige, en grønlandsk deltager på topniveau.
Men det gjorde helt klart også mødet mere interessant for grønlænderne, for Danmark var også en garant over for Japan for, at her er der et rigsfællesskab, som står sammen, og vi står ikke i modsætning til Grønland, og vi vil gerne bidrage.
Så den form for tiltag er et godt eksempel, når vi tager det udenrigspolitiske, på, at her kunne parterne få endnu større gavn af hinanden, end de gør i dag.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-01-19:
Mange tak til Radikale Venstres ordfører.
Jeg er meget enig i mange af de ting, som kom frem i talen, og jeg har også selv, når jeg har været rundt at holde oplæg i Danmark om Grønland, brugt det her billede med, at det er et parforhold, hvor den ene part har et ben på vej ud af døren, og hvor det kan være svært for den anden part at engagere sig og vide, hvor Grønland egentlig står henne i forhold til f.eks. de her 32 områder.
Er det nogle, man gerne vil hjemtage inden for en kort årrække, eller er det nogle, som man sådan set egentlig gerne vil fastholde, som tingene er lige nu, bare i en anden politisk form?
Personligt tror jeg, det er vigtigt, at man, hvis man vil have et selvstyre og den relation, som der nu er i rigsfællesskabet, betragter det som et hjul.
Det er et hjul, som hele tiden skal være i gang, og jeg synes, det er enormt vigtigt, at man også kigger på, hvad det er for nogle områder, som Grønland godt kunne hjemtage.
Det er måske ikke de helt store, tunge områder, som man skulle hjemtage, men det drejer sig måske også om at kigge på nogle mindre områder, så man hele tiden holder det her hjul i gang.
Vi kunne også godt tage et emne som udenrigspolitik, som jeg ved også ligger ordføreren rigtig meget på sinde, og snakke om, hvordan man kunne være med til at udvikle Grønlands udenrigspolitiske rolle.
Det synes jeg er et enormt interessant spørgsmål.
Når jeg er rundt at holde oplæg, bliver jeg tit spurgt: Ville det gøre en forskel, hvis Danmark agerede anderledes?
Det synes jeg sådan set er et ret interessant spørgsmål, fordi pilen ofte peger på, at Grønland gør så og så mange ting forkert.
Men det er sådan set også ret interessant at kigge på, om det ville gøre en forskel, hvis Danmark agerede anderledes, så det spørgsmål vil jeg sende videre til ordføreren.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-01-19:
Jeg er helt enig, og jeg synes, det er en fin analogi, at det skal være et partnerskab, så vi ikke kommer til at presse for meget national vilje ned over dialogen.
Det skal jo være der, hvor vi finder en balance mellem at finde et partnerskab og så også bibeholde nogle nationale eller rigsfællesskabsinteresser.
Så fremadrettet er det en mulighed.
Aleqa Hammond (UFG), 2018-01-19:
Jeg synes også, at rigsfællesskabet fortjener, at man ser på de muligheder, Grønland kan bringe med sig – også i en tid, hvor Grønland har fået selvstændighed – og at man begynder at udvikle rigsfællesskabet i retning af et partnerskab i andre former.
Jeg synes også, det er vigtigt, at man ser på den kendsgerning, at Grønland stadig væk vil være der, og at Danmark stadig væk vil være der, uanset om Grønland er blevet selvstændigt eller ej.
Der synes jeg også at man kan se på hinandens potentialer til at kunne udvikle, hvad skal man sige, det partnerskab, vi har opbygget gennem de sidste 300 år, og se, hvordan kan vi arbejde os hen i retning af at styrke hinandens positioner.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-01-19:
Absolut.
Derudover er der jo meget forskning, som også kan understøttes i Grønland, og som kan være til gavn for en fremtidig økonomisk indtjeningsmulighed.
Henrik Brodersen (DF), 2018-01-19:
Nej, men det er da trods alt et vigtigt emne.
Amerikanerne er meget, meget glade for, at Danmark løser de opgaver, vi gør deroppe, fordi de så er fri for det.
Men jeg er også af den ret faste overbevisning, at hvis vi sejlede det sidste skib væk fra Grønland kl. 12.00, så ville amerikanerne sejle et nyt ind kvart over.
Der er ikke nogen, der har interesse i, at et så stort, strategisk vigtigt landområde ligger fuldstændig ubevogtet hen.
Hvad mener ordføreren det her kunne føre til?
Christian Juhl (EL), 2018-01-19:
Jeg mener, at vi ud over bloktilskuddet skal hjælpe i det omfang, det er nødvendigt.
Og det gør vi også i dag på en række områder.
Efter selvstændighed kan det også være nødvendigt, at rigsfællesskabet fortsætter, og at vi dér solidarisk hjælper hinanden.
Jeg mener også, at der går en enormt stor hjælp fra Grønland til Danmark i øjeblikket, f.eks. i forbindelse med initiativerne i Arktis, hvor Danmark får en placering, som vi slet ikke ville have, hvis ikke vi havde Grønland med i rigsfællesskabet.
Så på den måde går det begge veje, og det bør det også efter min mening gøre efter selvstændighed.
Søren Espersen (DF), 2018-01-19:
Tak for det.
Jeg skal bare lige have noget på det rene.
Altså, Danmark skal hjælpe, hvis grønlænderne beder om det.
Nu har jeg selv siddet i Grønlandsk-dansk selvstyrekommission igennem længere tid, i øvrigt sammen med hr. Christian Juhls partifælle Line Barfod, og der var der ikke noget om det.
Der blev det fastlagt ved lov på grønlændernes anmodning, at bloktilskuddet blev låst fast på 2009-penge.
Der var ikke noget med ekstra hjælp.
Det undrede vi os over at grønlænderne ønskede, men vi gik selvfølgelig med til det – eller rettere sagt, det gjorde Selvstyrekommissionen.
Mener hr. Christian Juhl, at Grønland også skal hjælpes økonomisk, efter at man har opnået selvstændighed?