runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Malte Larsen (S), 2017-05-04:
Da vores ordfører, Magnus Heunicke, desværre ikke kan være til stede i salen i dag, skal jeg hermed læse ordførerens tale op.
Det lovforslag, vi behandler her, afskaffer valgretten til kommunal-, regions- og europaparlamentsvalg for udlændinge, der f.eks. er i Danmark på tålt ophold, eller som er udviste udlændinge.
I dag er det i forvejen sådan, at f.eks. udvisningsdømte udlændinge ikke har ret til at stemme ved valg til Folketinget eller til folkeafstemninger.
På den måde lægger dette forslag op til at strømline valgretten i Danmark på dette område.
En udlænding på tålt ophold kan f.eks. være udvist af Danmark på grund af grove forbrydelser, eller fordi man vurderer, at personen er til fare for statens sikkerhed.
En udlænding på tålt ophold ville i så fald oftest kun være i Danmark, da en hjemsendelse kan medføre umenneskelig behandling i hjemlandet.
Af samme årsager er det derfor naturligt, at udlændinge på tålt ophold ikke har en indflydelse på valg til kommunalbestyrelsen, til regionsrådet eller Europa-Parlamentet, i Danmark.
Det samme gør sig gældende for udvisningsdømte udlændinge.
Derfor opholder den udvisningsdømte sig stadig i landet, selv om den udvisningsdømte i princippet er udvist.
Her forekommer det igen meget enkelt, at hvis man er udvist af Danmark, fratages valgretten.
Helt principielt er der jo tale om, at hvis man er udvist eller ikke har nogen fremtid i Danmark, skal man heller ikke have indflydelse på samfundsindretningen.
Som nævnt tidligere er dette princip allerede gældende for valg til Folketinget og folkeafstemninger i Danmark, og dermed overføres samme grundsyn til andre valg i dansk sammenhæng.
Vi tilslutter os herudover også en hurtig ikrafttræden, så forslaget er gældende fra næste kommunal- og regionsrådsvalg i november.
Det er i forlængelse af det princip og af ovennævnte årsager, at vi i Socialdemokratiet støtter forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-04:
Det er en af de begrundelser, ordføreren bruger, jeg ikke helt forstår.
For ordføreren henviser til, at de pågældende ikke har valgret til Folketinget og ret til at stemme ved folkeafstemninger, og det er fuldstændig korrekt.
Men grunden til, at de ikke har det, er, at de ikke er danske statsborgere.
Så det er jo et vilkår, de deler med mange, mange andre.
Så lige den del af argumentationen forstår jeg ikke.
Den anden del forstår jeg godt, og den er jeg jo så ikke enig i.
Men lige den del af det forstår jeg ikke.
For hvordan vil man så strømline det?
Der er jo ikke en strømlining, når der er mange andre, der er i samme situation af samme årsag, nemlig at de ikke har et dansk statsborgerskab.
Malte Larsen (S), 2017-05-04:
Jeg var lige lidt i tvivl, om der overhovedet var et spørgsmål.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-04:
Jeg forstår ikke, hvorfor ordføreren bruger det argument.
For grunden til, at de pågældende ikke har valgret til Folketinget og ret til at stemme ved folkeafstemninger, er, at de ikke er danske statsborgere.
Derfor kan man jo ikke sige, at vi så også skal strømline det og fratage dem valgretten til kommunalvalg.
For hvis det er det, der er argumentet, skal vi fratage mange, mange andre mennesker valgretten.
For det er vel omkring 8 pct. af befolkningen, der, fordi de ikke har dansk indfødsret, ikke kan stemme til folketingsvalg og ikke har ret til at stemme ved folkeafstemninger, ikke sandt?
Jeg håber, at ordføreren forstår problematikken nu.
Malte Larsen (S), 2017-05-04:
Det er lidt teknisk.
Men jeg er selvfølgelig ikke ude på at fratage stemmeretten for den store restgruppe, som vi snakker om her, men udelukkende at fokusere på dem, der er her på tålt ophold eller er udvist, og at de ikke skal have den stemmeret, som de kunne have haft til det kommende regions- og kommunevalg.
Susanne Eilersen (DF), 2017-05-04:
Tak for det, formand.
Det er jo en problemstilling, som Dansk Folkeparti før har påpeget og også har bedt regeringen om at kigge på, altså om der var nogle ting i forhold til folk, der lever her på tålt ophold, og nogle rettigheder, de havde, som vi måske skulle opsige.
Så det er vi rigtig glade for at ministeren og regeringen nu her følger op på.
Lovforslaget ligger jo i god tråd med den aftale, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet lavede med regeringen om strengere kontrol med udlændinge på tålt ophold, i juni 2016.
Jeg tror faktisk, der er mange danskere, der sidder derude foran skærmene og lytter med, der undrer sig over at høre, at udlændinge på tålt ophold i Danmark har stemmeret og dermed også er valgbare til kommunale og regionale valg.
Det er helt uhørt, og det er godt, at vi nu får ændret på det.
Selvfølgelig skal borgere, der på alle måder er uønskede i Danmark, ikke have indflydelse på det danske demokrati, uanset hvor mange borgere det her drejer sig om.
Det anstøder helt klart vores retsfølelse.
Det er jo helt forkert, at man med den ene hånd laver tiltag, der klart signalerer, at vedkommende ikke er ønsket i landet, og så med den anden hånd udsteder valgkort og dermed inviterer selv samme borger til at tage aktivt del i det danske demokrati.
Det er godt, at vi nu i dag får sat en stopper for det, og Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-04:
Vi taler meget om, at vi vil have et Danmark, der hænger bedre sammen.
Der er jo snart ingen grænser for, hvor meget der bliver talt om udvikling af vores øer og landdistrikter.
Og i dag følger vi faktisk snakken op med handling.
Med det her lovforslag gør vi det langt billigere at besøge Danmarks fantastisk smukke øer.
Lavere priser på færgebilletterne vil give almindelige familier og turister langt bedre muligheder for at besøge øerne.
Det understøtter på den måde udviklingen af bl.a. turisterhvervet på øerne og hjælper med til at fastholde, at øerne bebos året rundt.
SF støtter, at vi sejler videre med samme kurs, så vi senere kan komme helt i havn med en egentlig ligestilling af øerne.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-04:
Jeg vil gerne lægge ud med at takke alle ordførerne for deres taler.
Det er jo altid rart, når der er enighed om et lovforslag hele salen rundt, og det har der været.
I virkeligheden tror jeg, at jeg vil starte med at citere Dansk Folkepartis ordfører, der sagde, at det er en dejlig dag.
Det er ikke kun på grund af, at det er godt vejr udenfor.
Det er også, fordi vi her får gennemført beslutningen om fuld trafikal ligestilling uden for højsæsonen i forhold til de danske øer.
Det bygger på et bredt arbejde, der har været i Folketinget, og et bredt ønske, der har været i Folketinget.
Og der er ingen tvivl om, at det er noget, som vil have stor betydning for øerne.
Det kan vi jo allerede se på de foreløbige erfaringer, der har været her i efteråret, i forhold til at man kunne få mere trafikal ligestilling.
Hvordan har man udnyttet det?
Vi har fået rapporter om, hvordan det er gået de forskellige steder, og vi har set gode resultater.
Færgedriften er livsnerven for øerne, og derfor er det selvfølgelig helt afgørende, at vi har fået gjort noget ved det her.
Jeg glæder mig også over, at vi har fået løst momsproblematikken, som der er mange, der har været opmærksom på, og med rette, fordi det jo selvfølgelig udgjorde en særlig problematik, nemlig at nu troede vi, at vi havde løst det trafikale ligestillingsproblem, og så pludselig havde vi måske ikke helt de penge, som det så ud til.
Men det er heldigvis også løst med det her forslag.
Så det er såmænd bare en glad økonomi- og indenrigsminister, der ser ud over en række glade ordførere.
Og jeg synes, vi skal glæde os, når det samarbejdende folkestyre kan ende med at skabe så fint et resultat.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-04:
Det drejer sig bare om det, som ministeren nævner i sit svar på spørgsmål nr. 70, altså svaret på henvendelsen fra småøerne og småøernes færgeselskab og Færgesekretariatet, og om det forslag, som de kommer med til en måske anden fordeling.
Der er jo trods alt konstateret – og det fik vi gentaget i går på den lille høring, vi havde – nogle skævheder i det system.
Og ministeren opererer i sit svar med muligheden for at fremrykke evalueringen af det her lovforslag, så den ikke først ligger i 2020.
Jeg ville såmænd bare høre, hvad ministeren har gjort sig af overvejelser i den anledning.
Hvornår kunne man forestille sig at sådan en evaluering kommer, hvis den skal fremrykkes fra 2020?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-04:
Jamen jeg kan glæde hr. Henning Hyllested og sige, at jeg dags dato har besluttet at fremrykke den hidtidige planlagte evaluering i 2020 til efteråret 2017.
Så den kommer allerede i år.
Malte Larsen (S), 2017-05-04:
Da vores ordfører desværre ikke kan være til stede i salen i dag, har jeg fået til opgave at læse ordførertalen op.
Med dette lovforslag følger vi op på den politiske aftale om partistøtteregler, der blev indgået mellem regeringen og Socialdemokratiet tilbage i februar.
Med den politiske aftale har vi fulgt op på nogle af de anbefalinger, som Partistøtteudvalget samt Europarådets antikorruptionsorgan GRECO er kommet med de senere år.
Aftalen sikrer derfor mere åbenhed og gennemsigtighed i støtten til de danske partier fra privatpersoner, virksomheder og organisationer.
Det er vi tilfredse med fra socialdemokratisk side, og det var også årsagen til, at vi i sin tid i den tidligere SR-regering nedsatte Partistøtteudvalget.
Med aftalen og dette lovforslag sikrer vi, at der sikres åbenhed om private bidrag, der ydes til alle niveauer i partierne og til enkeltkandidater.
I dag er det kun partiernes landsorganisationer, der skal offentliggøre private bidrag over 20.000 kr.
Det kommer fremadrettet også til at gælde på kommunalt og regionsniveau, ligesom kandidater til alle valg bliver omfattet af en indberetnings- og offentliggørelsespligt.
Derudover bliver der for partier på alle niveauer indført et forbud mod at modtage anonyme tilskud over 20.000 kr.
Der bliver udarbejdet en vejledning fra Økonomiog Indenrigsministeriet om, hvad der opfattes som tilskud, så vi også får klarhed på det område.
Endelig vil der med lovforslaget blive indført revisionspligt for partiernes landsorganisationers regnskaber, således at regnskaber fra politiske partier, der har været opstillet til det seneste folketingsvalg eller europaparlamentsvalg, fremover skal revideres af en revisor, som er godkendt efter revisorloven.
Med aftalen tager vi derfor et skridt i den rigtige retning.
Jeg takker for ordet.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-05-04:
Jeg synes, det er meget ærgerligt, at Socialdemokraternes ordfører ikke vil møde op i dag og stå på mål for den ordførertale.
Derfor må jeg stille spørgsmålet til den ordfører, der så er her.
Og noget, som jo bevares med den aftale, der er indgået, er de her såkaldte pengeklubber eller erhvervsklubber, hvor man som sponsor kan bevare anonymitet, selv om man sender store pengebeløb videre til partier og politikere.
Hvordan kan Socialdemokraterne være med i en aftale, der skal sikre mere åbenhed, uden at der bliver gjort op med den her kæmpe kattelem, den her mulighed for at omgå det, der er intentionerne med reglerne, ved at bevare den her mulighed for pengeklubber?
Malte Larsen (S), 2017-05-04:
Det er lidt skægt.
For sidst jeg stod her og mødte den samme ordfører fra Enhedslisten, blev udtrykket massiv kritik også anvendt mange gange.
Jeg vil nøjes med at hæfte mig ved, at vi her tager et skridt i den rigtige retning, og som jeg også gættede på, er der nok nogen, der vil fremføre, at vi skulle være gået længere.
Det her er den aftale, vi står på mål for i øjeblikket.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-05-04:
Så hvorfor er det sådan, at Socialdemokraterne – som et af de eneste partier regeringen har inviteret til at forhandle den her aftale – ikke har sørget for at gøre op med en mekanisme, der kan bevare lukketheden om pengestrømmene i politik?
Malte Larsen (S), 2017-05-04:
Ud over den ganske verden er der rigtig mange modeller, som gør forskellige ting i forhold til det her.
Og personligt kunne jeg måske også godt tænke mig, at der slet ikke var mulighed for at give privat støtte til politisk arbejde.
Den aftale, som ligger her, er et skridt i den rigtige retning, og det er det, vi står på mål for.
Torsten Gejl (ALT), 2017-05-04:
Tak for talen.
Det er lidt det samme, jeg interesserer mig for, som Enhedslisten, måske lidt mere konkret.
Ordførerens afsnit, hvor ordføreren beskrev, hvorfor man ikke går længere, var meget kort.
Det handlede vist om bureaukrati, måske det ville være mere bureaukratisk.
Kan ordføreren ikke sætte lidt flere ord på, altså begrunde, hvorfor det er, man ikke udnytter muligheden for at gå længere ned ad den her vej lige nu?
Malte Larsen (S), 2017-05-04:
Jamen et de eksempler, som jeg gerne vil nævne i den her sammenhæng, er, at vi i det ganske land i langt de fleste af de partiorganisationer, der er herinde, har en lang række mindre partiforeninger, som, hvis de f.eks. blev pålagt en revisionspligt, skulle ind i et både dyrt og administrativt tungt system, og hvor man kunne sige, at en ret stor del af den lokale partikasses, listekasses penge ville gå til en registreret revisor i stedet for at blive brugt til det partipolitiske arbejde, de egentlig var tiltænkt.
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-04:
Fra Radikale Venstre skal der lyde et stort tillykke til landets økommuner og småøer.
Jeg skal indrømme, at Radikale Venstre til at starte med, da vi var i regering, var temmelig påpasselige med at love at kaste os ind i kampen for det her landevejsprincip.
Vi troede, det var meget dyrt, men økommunerne holdt fast, øerne holdt fast, og der blev igangsat et arbejde, der viste, hvad det ville koste.
Så kastede vi os ind i kampen for det, for det er jo vigtigt for nogle af de små øsamfund, at det store samfund, fællesskabet, afsætter nogle penge til at få færgerne til at fungere, og også få færgerne til at have en pris, så det er nogenlunde rimeligt.
Det kan et lille øsamfund ikke selv stå for.
Vi startede med i regeringen at sætte nogle penge af til at sætte godstaksterne ned.
Og den nye regering har fået endnu flere penge, så nu kan vi jo så vedtage den her lov i dag, som gennemfører landevejsprincippet uden for skolernes sommerferie.
Jeg vil også gerne rose regeringen og ministerierne for at have løst den her momsproblematik, som kom bag på, tror jeg, alle de partier, der har været med i det her arbejde.
Lige pludselig kunne man ikke få så meget nedsættelse af taksterne for de penge, man havde afsat.
Det havde embedsapparatet ikke lige helt oplyst os om, da vi afsatte pengene.
Men lige pludselig skulle momsen altså regnes ind, og det har man altså fået løst.
Det synes jeg er godt gået, så vi alle sammen kan give de lavere takster til øerne, som vi jo sådan set havde stillet dem i udsigt, da vi troede noget andet om momsen.
Så vi er rigtig glade for det her lovforslag.
En stor ros til regeringen for det embedsmæssige arbejde omkring momsen.
Og vi stemmer for lovforslaget.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-05-04:
Vi er tilhængere af, at man i specielle tilfælde skal kunne gøre brug af den her foranstaltning, altså nødbremsen, som den kaldes.
Vi har stillet nogle ændringsforslag, og bliver de vedtaget, vil vi også stemme for.
Det har jeg ikke den store forventning om, så derfor vil jeg godt lige gøre opmærksom på en ting i det her, som jeg synes er principiel, og det er derfor, jeg tager det op.
Det, som man jo gør med det her lovforslag, er at give regeringen en bemyndigelse, som den kan bruge på et senere tidspunkt.
Det er i virkeligheden en meget vidtgående bemyndigelse til at kunne, om man så må sige, sætte en stopper for asylansøgere, der kan komme over grænsen; en bemyndigelse, der i givet fald vil få store konsekvenser i forhold til andre lande.
Den har man også i andre lande, f.eks. i Norge, og der har man jo trods alt opstillet nogle kriterier for, hvordan man kan bruge denne bemyndigelse.
Det er der ikke her.
Her er den fuldstændig ubegrænset.
Og der vil jeg godt sige til Folketinget, at der jo er tale om en meget, meget vidtgående overførsel af magt fra Folketinget til regeringen.
Det er meget, meget vidtgående.
Det synes jeg vi er nødt til at sige her ved andenbehandlingen, og jeg synes også, at Folketinget er nødt til at tænke over, om det passer ind i den magtdeling, der normalt er, mellem Folketinget og regeringen.
Det er derfor, vi har foreslået, at der i det mindste skal være nogle kriterier, som vi stiller op allerede nu, hvis regeringen skal kunne bruge den her beføjelse til at sætte nødbremsen i gang, og også at man skal underrette Det Udenrigspolitiske Nævn eller rådføre sig med nævnet, hvis det bliver aktuelt.
Det vil regeringen tilsyneladende ikke være med til, i hvert fald ikke ifølge de tilkendegivelser, der er kommet i betænkningen.
Men jeg er nødt til at sige, at der er tale om en principielt voldsom ting, som man gør her, og det synes jeg Folketinget er nødt til at tænke over, når man stemmer om lidt.
Thomas Danielsen (V), 2017-05-04:
Tak for det, formand.
I forbindelse med behandlingen af lovforslag L 197 om ændring af lov om kommunal udligning og generelle tilskud til kommuner, stemmer Venstre for forslaget, der udvider landevejsprincippet, jævnfør de tidligere ordføreres taler.
I Venstre er vi meget optaget af at understøtte vækst og udvikling i hele landet, hvorfor færgebetjeningen til og fra de små øer er et centralt anliggende.
Og derfor laves der altså nu endnu en takstnedsættelse, som jeg håber hele Folketinget vil bakke op om.
Det er en takstnedsættelse, der er udmøntet af regeringen med opbakning fra Dansk Folkeparti i forbindelse med finanslovsaftalen for 2017.
Jeg håber, det bliver ligesom første gang, at regeringen lavede en takstnedsættelse, hvor det var alle partier i Folketinget, der stemte for, sådan at det vil ske i dette spørgsmål igen.
Vi tager også hånd om momsproblematikken, som har vist sig at reducere den reelle værdi af tilskuddet til nedsættelsen af færgetakster.
I Venstre mener vi, at det er hensigtsmæssigt at øge tilskuddet til nedsættelsen af færgetaksterne for ikkestatslige færgeruter, så tilskuddet får den optimale effekt.
Med lovforslaget mindsker vi således den trafikale ulighed ved at udbygge landevejsprincippet.
Lovforslaget har desuden til formål at ændre perioden for anvendelsen af tilskuddet, så kommunerne får mulighed for at drage nytte af tilskuddet hele året med undtagelse af højsæsonen, frem for at man kun ville kunne bruge det i en kortere del af året.
På den måde understøtter vi i højere grad den positive udvikling på de små øer, og derfor støtter Venstre naturligvis L 197, altså dette lovforslag.
Villum Christensen (LA), 2017-05-04:
Lovforslaget her har til formål at udmønte initiativet om, at landevejsprincippet for ikkestatslige færgeruter effektueres ved at give Økonomi- og Indenrigsministeriet mulighed for gradvist at forhøje tilskuddet til de omfattede kommuner til nedsættelse af færgetaksterne.
Hensigten med indførelsen af landevejsprincippet er jo som bekendt at understøtte væksten i landets økommuner bl.a. gennem øget turisme, som vi har hørt.
Liberal Alliance kan naturligvis støtte op om den her gradvise udvidelse, som vi behandler i dag.
Lovforslaget vil også, som det er fremgået af debatten, løse den her momsproblematik, som opstod som følge af det statslige tilskud.
Det er derfor glædeligt, at man nu kan kompensere kommunerne, så tilskuddet kan virke fuldt ud efter hensigten.
Med disse ord støtter Liberal Alliance forslaget.
René Gade (ALT), 2017-05-04:
Tak for det.
Men jeg har lovet ham at sige meget, meget markant og tydeligt, at vi i den grad bakker op om lovforslaget.
Og det er glædeligt, at det ser ud til, at hele salen står bag.
Vi har i Alternativet en land og by-politik, hvor netop dette punkt med, at det skal være fleksibelt at komme rundt i Danmark, og at det skal være ligestillet for alle, uafhængigt af hvilken transportform man skal vælge, er meget, meget væsentligt, og vi har sågar finansieret det i vores oplæg til en finanslov, som jo godt nok ikke er den, vi bygger det her på, altså som et samlet Folketing.
Men det er bare for at sige, at vi har taget kronerne med, også når vi ligesom Enhedslisten fremfører, at vi egentlig godt ville have den fuldt implementeret.
Men respekt for, at det er et rigtig stærkt skridt på vejen.
Vi bakker op.
Malte Larsen (S), 2017-05-04:
En del af det her er jo, netop som jeg siger, mindre ting, ting ude i det ganske land – sikkert både i jeres parti og i mit parti – relativt små kasser, som bestyres af frivillige, der f.eks. sidder på en kassererpost, der i forvejen ikke er nem at afsætte til nogen, fordi der er et stykke arbejde i og der er bekymring for, om man nu overholder alle regler og hist op og kom herned.
Hvis det så samtidig er sådan, at man skal bruge partiforeningens, lokalafdelingens kasses penge på også at købe revisionsarbejde, er vi ude i noget, jeg ikke tror vi er interesserede i.
Søren Gade (V), 2017-05-04:
Jeg prøver en gang mere.
Det er en politisk aftale, og i den politiske aftale står der, at vi offentliggør navne på personer og organisationer, som giver over 20.000 kr.
Jeg anerkender, at der er et mindretal i Folketinget, der gerne vil have, at alle givere af beløb over 20.000 kr. skal offentliggøres.
Det er ikke det, der er flertal for nu.
Der er flertal for at opgive navne på organisationer og enkeltpersoner, som giver tilskud til politiske partier på over 20.000 kr.
Det er svaret på det spørgsmål.
Torsten Gejl (ALT), 2017-05-04:
Alt det ved jeg godt.
Jeg spørger efter begrundelsen og mellemregningerne.
Dem vil jeg rigtig gerne høre.
Er ordføreren f.eks. enig med den socialdemokratiske ordfører i, at det er, fordi det skaber for meget bøvl for partiforeningerne og dens slags?
Søren Gade (V), 2017-05-04:
Derfor er grænsen 20.000 kr., og navne på virksomheder og enkeltpersoner, der giver mere end 20.000 kr., bliver offentliggjort.
Susanne Eilersen (DF), 2017-05-04:
Tak for det.
Det hjælper nok ikke, jeg stiller det spørgsmål, som alle mine kolleger har stillet, en gang til.
Men så vil jeg prøve at stille et andet spørgsmål til ordføreren, og det er omkring erhvervsklubber.
Tror ordføreren ikke, at den her partistøtte over 20.000 kr. lige pludselig bliver kanaliseret ind i erhvervsklubber, og at man så ad den vej alligevel vil kunne omgå reglen ud fra det her nye lovforslag?
Søren Gade (V), 2017-05-04:
Der kan mit gæt jo være lige så godt som spørgerens gæt.
Jeg tror, at mange politiske partier har erhvervsklubber, og der er regler for, hvordan man forvalter pengene i de erhvervsklubber.
Jeg føler mig overbevist om, at partierne lever op til de regler, som vi selv har vedtaget.
Det er vigtigt for mig at sige, at de regler, vi vedtager, for støtte til politiske partier selvfølgelig skal håndhæves, og bl.a. kommer der nu pligt til, at det er en revisor omfattet af revisorloven, som reviderer partiernes regnskaber.
Susanne Eilersen (DF), 2017-05-04:
Det kom vi jo ikke rigtig meget videre med.
Så vil jeg vende det andet spørgsmål om igen og spørge: Mener ordføreren, at folk og virksomheder, hvis de skal offentliggøre det konkrete beløb, de indbetaler, når det er over 20.000 kr., så vil undlade at bidrage til politiske partier?
Søren Gade (V), 2017-05-04:
Det bliver jo et rent gæt fra min side.
Det, jeg prøvede at sige før, var bare stilfærdigt, at jeg tror, at der ude hos folk, som ønsker at blande sig i den politiske debat og ønsker at give et bidrag til et politisk parti – uanset hvilket parti det måtte være – nogle gange sidder med tilbageholdt åndedræt og vælger ikke at gøre det, fordi man simpelt hen risikerer sin virksomheds ry og omdømme eller risikerer, at man bliver udråbt som en, der støtter det i gåseøjne forkerte parti, og så er der potentielle kunder, som bliver væk.
Så jeg tror bestemt, at det har en stor betydning, hvorvidt man kan give penge til et politisk parti, uden at man skal offentliggøre sit navn.