runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-11-03:
Tak for ordet, formand.
Det lovforslag, vi skal behandle i dag, indeholder en række ændringer i lov om arbejdsmarkedets tillægspension, ATP, og har det overordnede formål at forenkle flere aspekter af lovgivningen; med andre ord smøre kæden i ATP-motoren, sådan at den bliver bedre kørende.
ATP administrerer en lang række velfærds- og sikringsordninger for staten, kommunerne og arbejdsmarkedets parter; opgaver, der har stor samfundsmæssig betydning.
Det er vigtigt, at vi sikrer de rette rammer for ATP's opgavevaretagelse med henblik på at opretholde en fortsat sikker og effektiv administration.
Ændringerne i lovforslaget er indstillet af ATP's bestyrelse, der består af repræsentanter fra arbejdsmarkedets parter.
Ændringerne har særlig til formål at forenkle administrationen.
Det er til glæde for ATP, men det er det også for arbejdsgivernes, som jo er pålagt at indbetale til ATP-ordningerne.
Lovforslaget er temmelig teknisk, og jeg vil ikke gå i dybden med alle detaljer, men blot fremhæve nogle af de væsentligste nedslag.
Det vil kunne lette administrationen for arbejdsgiverne og medføre en halvering af antallet af årlige opkrævninger hos arbejdsgiverne, hvor man vil gå fra otte til fire.
Dernæst foreslås det at fastsætte regler om modregningsadgange.
Det vil bl.a. sikre, at en arbejdsgiver ikke kan undlade at indbetale bidrag til den fælles opkrævning og samtidig få penge udbetalt.
Det foreslås også at indføre nationale særregler for behandlingen af personoplysninger, således at antallet af oplysningsbreve, der skal sendes ud, reduceres.
Desuden lægges der med lovforslaget her op til at pålægge juridiske personer – det kunne være selskaber, foreninger og institutioner – gebyr og renter ved forsinket betaling, ligesom det i øvrigt også gør sig gældende for borgere.
Endelig lægges der op til, at Finanstilsynet får en bemyndigelse til at fastsætte regnskabsregler.
I Socialdemokratiet synes vi, det er vigtigt, at ATP har de rette rammer, så de på bedste vis kan løfte deres ansvar og opgave.
Vi er glade for at imødekomme indstillingerne fra ATP's bestyrelse og noterer os, at arbejdsmarkedets parter bakker bredt op om forslaget.
Det er med andre ord et fornuftigt lovforslag, og Socialdemokratiet bakker op, og jeg skulle hilse fra Dansk Folkeparti og sige, at det gør de også.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-03:
Det kan både være folk fra Afghanistan som hr. Mohammad Rona, men det kan også være folk fra Rumænien eller folk fra USA eller andre lande, og de skal jo også kunne blive statsborgere med sådan nogenlunde rimelig udsigt.
Det kan jo ikke være sådan, at de næsten ikke skal have den mulighed, og det er lidt det, jeg hører fra nogle af partierne ude i hr. Kim Edberg Andersens omegn.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-03:
Formand, jeg kan godt mærke, at jeg fik en socialdemokratisk mundkurv på der.
Jeg tænkte godt nok, at den fungerende formand godt vidste, at det var der ingen grund til.
Undskyld, formand.
Du kan ikke stemme til Folketinget; du kan ikke komme ind og tage Mohammad Ronas plads i Folketingssalen, hvis ikke du er statsborger.
Det er jo det positive i det.
Og det negative for det danske samfund er så dybest set, at vi ikke kan komme af med de mennesker, som er problemet – dem, der er på Den Røde Plads; dem, som gør, at jøderne har problemer med at kunne gå frit rundt i Danmark.
Er ministeren så ikke enig i, at det godt kan være, at man gerne vil stramme, og vi strammer, og vi strammer, men virkeligheden er bare, at vi måske skal til at tænke lidt anderledes på, om vi skal uddele alle de her statsborgerskaber?
For vi kan jo se, at vi ikke kan komme af med folk, og vi kan ikke kan løse problemstillingen.
Det er jo der, jeg på andre tidspunkter vil være efter ministeren.
Det er, når han ikke løser de problemstillinger med udlændinge, som ikke opfører sig ordentligt og gør det utrygt at være dansker.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-03:
Jo, det er en af konsekvenserne af at få et statsborgerskab.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-03:
Lige om lidt siger ministeren, at der aldrig har været mindre tilstrømning.
Så tager man også lige den på sin kappe.
Og så glæder jeg mig jo til, at når der går hul på grænsen næste gang, tager ministeren også det på sin kappe til den tid, ikke også?
Sådan er det i politik.
Man skinner selvfølgelig bedst i lyset af andres gerninger.
Sådan er det.
Men problemstillingen for Nye Borgerlige er teknisk set ikke det der med, at vi uddeler statsborgerskab.
Et af de store problemstillinger ved at få tildelt det der statsborgerskab er jo, at såfremt de senere lige pludselig står nede på Den Røde Plads eller bliver terrorsympatisør eller sådan noget, er det rigtig svært at komme af med de mennesker, vi har givet statsborgerskab.
Og der må ministeren lige fortælle mig: Er det ikke korrekt, at en af de primære ting, man sikrer sig ved at få et statsborgerskab, er, at det nærmest er umuligt at blive sendt ud af landet efterfølgende?
Hans Christian Schmidt (V), 2023-11-03:
Tak for det, formand, tak for ordet.
ATP er en vigtig aktør for den danske velfærdsmodel, og derfor er det også vigtigt, at ATP har gode rammer til at udføre sine opgaver, herunder med udbetalingen af diverse velfærdsordninger, og de ændringer, som lovforslaget indebærer, vil forbedre ATP's muligheder for at udføre sine opgaver.
I Venstre går vi ind for at lette administrationen i de danske institutioner, bl.a. ATP, og derfor er det positivt, at vi lader ATP-bidraget blive indkrævet sammen med andre arbejdsgiverbidrag i en samlet betaling.
Det vil halvere antallet af årlige opkrævninger af arbejdsgiverbidrag fra otte til fire, og dermed vil administrationen også blive lettere for de danske arbejdsgivere og virksomheder.
Det er altid godt.
Ydermere sikres det, at man som arbejdsgiver ikke kan modtage udbetalinger fra Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag eller refusion fra Barsel.dk, hvis de samtidig selv skal undlade at indbetale til den fælles opkrævning.
Man skal ikke kunne udnytte ordningernes udbetaling, hvis man ikke selv bidrager til dem.
Det synes vi er klogt.
Med lovforslaget lægges der også op til, at ATP skal kunne sende lidt færre oplysningsbreve ud, og der indføres hjemmel til at pålægge gebyr ved for sen betaling.
Alt i alt er det et udmærket lovforslag, der indeholder ændringer, som ATP har ønsket, og som arbejdsmarkedets parter støtter.
Samtidig forenkler vi administrationen, og derfor støtter Venstre op om forslaget.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-03:
Alt andet ville være mærkeligt.
Så hvordan undgår vi det, og kan vi undgå det?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-03:
Jo, det synes jeg er vigtigt.
Jeg synes ikke, at vi skal lukke folk ind som en del af den kreds af statsborgere, hvis ikke de grundlæggende anerkender de værdier, som vores samfund bygger på.
Der kan jo så være uenigheder – selvfølgelig – men sådan det helt grundlæggende omkring folkestyre og ligestilling synes jeg at man som udgangspunkt skal kunne tilslutte sig.
Men det er også bare sådan, at folk jo kan vise sig at sige, at de tilslutter sig noget.
Hvis metoden er, at man vil spørge folk om noget, kan de jo sige ja til, at det tilslutter de sig, selv om de måske ikke gør det.
Så det er jo enormt svært at finde ud af, om der er en ansøger, som ikke tilslutter sig det i virkeligheden, men som måske, hvis der bruges en metode, hvor de spørges om det, påstår, at man tilslutter sig de værdier.
Så det er svært at kontrollere meget præcist, hvad folk tænker.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-03:
Vi har jo under debatten gentagne gange hørt ordførere, også fra Socialdemokratiet, sige, at vi jo ikke kan vide, hvad de tror, mener, kæmper for og føler, og derfor har vi opstillet nogle objektive krav.
Mener ministeren ikke også, at det er vigtigt, hvad folk, vi tildeler statsborgerskab, mener, føler, tror på og kæmper for?
Vi har jo her de seneste par uger set nogle, der kæmper for, at der ikke skal være en stat, der hedder Israel.
Vi har i de seneste år set, at der er flere og flere, der kæmper for, at jøderne her i Danmark skal have det svært.
Så er det ikke også vigtigt, at vi ved, hvad folk kæmper for, hvad de tror på, og hvilken ideologi de tilskriver værdi, når vi tildeler statsborgerskab?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-03:
Det er godt, at der sidder nogle ordførere tilbage nede bagved, men tak for debatten om de her 2.339 personer, der skal have dansk statsborgerskab.
Det er selvfølgelig noget særligt – en stor tillidserklæring fra det danske samfund – men selvfølgelig også en position, hvor vi stiller krav til, at man er en del af det fællesskab, som vores land er.
Dem, der bliver optaget her, har enten opfyldt de krav, som et flertal i Folketinget har fastsat, eller er blevet meddelt dispensation af Folketingets Indfødsretsudvalg fra opfyldelsen af et eller flere krav.
På lovforslaget er der 2.050 personer, som er optaget med et krav om at deltage i en grundlovsceremoni, og jeg håber, at de 2.050 personer, som er på lovforslaget, får en mindeværdig dag, når de deltager i deres grundlovsceremoni ude de enkelte kommuner, ligesom de 289 andre, som er på lovforslaget og nu kan blive glade og stolte medborgere i Danmark og bakke op om de grundlæggende danske værdier.
Tak for ordet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-03:
Jamen det synes vi er nået ret langt i forhold til at sikre igennem de forskellige krav, der er til folk, om at være en del af vores samfund, ikke at have begået kriminalitet, at have et arbejde, at skulle bestå en prøve og have indsigt i danske samfundsforhold, og det afspejler sig jo i det her lovforslag.
For 10-15 år siden var det jo en meget, meget stor andel af folk fra Mellemøsten og Nordafrika, og nu er det en lille andel, og de tre største nationaliteter her er Storbritannien, Tyskland og Polen, når man ser på, hvad for nogle lande folk ellers tilhører.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-11-03:
Jamen jeg vil bare igen understrege, at vi jo ikke er med på den; vi stemmer ikke for det lovforslag her.
Men med det postulat, der bliver fremsat af hr. Nick Zimmermann, er jeg nødt til egentlig bare at tolke det lidt, som om hr. Nick Zimmermann mener, at da Dansk Folkeparti i sin tid stemte for adskillige lovforslag om statsborgerskab, samtidig med at man sagde, at man havde en stram udlændingepolitik, så levede man faktisk lidt på en løgn.
Sådan må jeg tolke det.
Nick Zimmermann (DF), 2023-11-03:
Jeg var ikke lige klar over, at det var et bandeord.
Jeg synes ellers, at jeg plejer at tale så fornuftigt, men det kan være en smutter.
Det kan jo ske.
Jeg synes virkelig, at det er skræmmende at høre ordføreren seriøst stå og påstå, at man vil føre en stram udlændingepolitik.
Man kan ikke føre en stram udlændingepolitik, hvis man uddeler statsborgerskaber til muslimske indvandrere.
Det giver absolut ingen mening.
For mange af de her personers vedkommende, og det viser 40 års historie os jo, har de jo ikke bidraget med noget som helst positivt.
Det er frygteligt, at Danmarksdemokraterne nu er med på den også.
Rasmus Stoklund (S), 2023-11-03:
Jeg synes egentlig, at spørgsmålet taler lidt for sig selv, for ordføreren afslører jo i sit spørgsmål, at han ikke engang er sikker på, at den præmis, der er hele grundlaget for hans spørgsmål, er rigtig.
Jeg kommer ikke til at stå og sagsbehandle her fra talerstolen, og jeg kommer ikke til at gå ind i enkeltsager.
Nick Zimmermann (DF), 2023-11-03:
Det er sådan set rigtig, rigtig alvorligt.
For det viser sig, at der er en på listen, der hedder Selcuk Özdemir, og som, hvis vores research passer, tidligere er dømt for vold mod Kenneth Kristensen Berth, tidligere folketingsmedlem og ansat i Dansk Folkeparti, altså for at have slået og sparket ham og udøvet verbal og fysisk vold.
Hvis det viser sig at være rigtigt, regner jeg selvfølgelig med, at ministeren og regeringen piller ham Selcuk Özdemir af listen over dem, I vil give statsborgerskab til.
Rasmus Stoklund (S), 2023-11-03:
Jeg mener ikke, at det var det, jeg sagde.
Det, jeg sagde, var, at selvfølgelig skal hver eneste sag sagsbehandles, men at man ikke kan forvente, at alle folketingsmedlemmer skal sagsbehandle alle sager.
Men det er jo derfor, at Folketinget og et bredt flertal i Folketinget igennem mange år og løbende – så sent som i sidste valgperiode blev de strammet op igen – har strammet reglerne for, hvordan man opnår statsborgerskab i Danmark.
Det er jo netop for at undgå, at der er folk, der får dansk statsborgerskab, og som ikke kommer til at bidrage positivt til Danmark.
Folk, der har begået kriminalitet, folk, som ikke er i arbejde osv., har meget svært ved at få dansk statsborgerskab i Danmark.
Det synes jeg er godt, og sådan bør det være.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-03:
Bare det ikke bliver til en geografitime; jeg kan også begynde at nævne lande bare for at få taletiden til at slutte.
Virkeligheden er jo bare, at ordføreren nu de facto står og siger, at når vi stemmer noget igennem her og når vi 179 medlemmer i Folketinget giver folk et statsborgerskab, har vi faktisk ikke nogen forpligtelse til at undersøge, hvem vi giver det til.
Det skal jo sagsbehandles, og det skal jo igennem systemet, siger ordføreren.
Der bliver jeg bare nødt til at sige, at i Nye Borgerlige mener vi, at vi har en forpligtelse som folketingsmedlemmer til at vide, nøjagtig hvem vi giver statsborgerskab til.
For vi mener nemlig, at det er vigtigt og stort at få statsborgerskab.
Derfor tør vi også godt bruge de timer, der skal til, på at vurdere de mennesker, der kan få det.
Rasmus Stoklund (S), 2023-11-03:
Da jeg talte om sagsbehandling før, henviste jeg til, at jeg ikke personligt kender alle de ansøgere, der er på.
Men selvfølgelig skal sagerne behandles.
De skal selvfølgelig sagsbehandles, og det bliver de jo også.
Det er jo der, hvor det klarlægges, om man lever op til alle de krav, man skal leve op til, i forhold til kriminalitet, beskæftigelse, selvforsørgelse, sprog osv.
Derfor synes jeg heller ikke, at det er et retvisende billede, når man får det til at lyde, som om dem, der nu bliver danske statsborgere, alle sammen er islamister, der kommer for at forandre, forværre og ødelægge det danske samfund.
Altså, langt de fleste og forhåbentlig alle, der får dansk statsborgerskab, er folk, som har bidraget positivt til Danmark i mange år og ønsker at blive ved med at bidrage positivt til Danmark.
Masser af dem vil være fra lande som Tyskland, Polen, Spanien og andre lande i Europa.
Andre vil være fra Stormellemøsten.
Andre vil være fra Asien.
Andre vil være fra Sydamerika.
Altså, der vil være alle mulige forskellige afskygninger af folk.
Der vil selvfølgelig også være folk fra USA og andre dele af verden.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-03:
Man stemmer simpelt hen så mange statsborgerskaber igennem herinde, og så har man lavet en eller anden cost-benefit-analyse af, at det ikke er så vigtigt.
Det er ikke så vigtigt, at vi ved, hvem vi giver statsborgerskab, men vi skal huske at lovprise, hvor stort det er at få statsborgerskab.
Antisemitismen i Danmark er stigende lige nu, og jeg er sikker på, at fru Mette Thiesens eksempel er godt.
Det, der stødte mig, er, at vi jo også giver statsborgerskab til folk, som er statsløse.
Og det gør så de facto, at de nu har ét statsborgerskab.
Så dem kommer vi aldrig af med.
Uanset hvor kriminelle de bliver eller hvordan de ligger danskerne til last, kommer vi aldrig af med dem – aldrig nogen sinde – for nu har vi givet dem et statsborgerskab.
Det er et statsborgerskab, hvor vi så også giver dem ret til at stemme til det danske parlament, og nogle af de mennesker, jeg har set det sidste stykke tid på Den Røde Plads osv., håber jeg bestemt aldrig nogen sinde får indvirkning på det.
Rasmus Stoklund (S), 2023-11-03:
Når præmissen for spørgsmålet er, at det skader landet økonomisk, at vi nu meddeler nye borgere indfødsret, så synes jeg, der mangler et led i ligningen her, for det her er jo ikke et spørgsmål om, at folk får opholdstilladelse.
Altså, der er tale om folk, som er her, og som har været her i mange år, og som lever op til ret stramme krav i forhold til selvforsørgelse, beskæftigelse, sprogkundskaber, kriminalitet osv.
Derfor mener jeg ikke, det er en rigtig præmis at sige, at det her er mennesker, der udgør en økonomisk belastning for det danske samfund, for hvis det var det, ville langt de fleste af dem ikke kunne blive danske statsborgere.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-03:
, undskyld udtrykket, lidt sniksnak, for vi ved, at det økonomisk skader landet; vi ved, at det kriminelt skader landet.
Og hvis vi kigger på, hvad der er foregået de sidste par uger, vil jeg også vove den påstand – det vil jeg sige fuldstændig klart – at kulturelt skader det også landet.
Så mit spørgsmål til ordføreren er: Selv om man lever op til de objektive krav til at få statsborgerskab, som er fastsat, kan man så stadig væk godt være islamist?
Rasmus Stoklund (S), 2023-11-03:
Jeg kender ikke statistikken for ansøgerne på det lovforslag, vi behandler, altså hvilke lande de kommer fra, men det er givetvis rigtigt, at der også vil være mange fra MENAPT-landene, ligesom der garanteret også vil være mange fra andre dele af Europa og fra Asien og Sydamerika.
Sådan har det i hvert fald ofte været.
Uanset hvor i verden man er fra, er det selvfølgelig sådan, at hvis man gerne vil være dansk statsborger, er den forventning, vi andre statsborgere kan have til de nye danske statsborgere, at de har et oprigtigt ønske om at blive en del af vores fællesskab, bidrage konstruktivt til Danmark, overholde gældende love og regler og være gode demokratiske medborgere, og at det er derfor, man søger om at blive dansk statsborger.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-03:
Langt de fleste, der er på det her lovforslag, kommer fra MENAPT-landene.
Mener ordføreren for Socialdemokratiet sådan helt grundlæggende, at tilgangen af mennesker fra MENAPT-landene er noget, der bidrager positivt og har bidraget positivt til den danske nation og den danske udvikling?
Rasmus Stoklund (S), 2023-11-03:
Der er jo ikke nogen, der kender alle danskere eller kommende danskere.
Og man kan jo godt vedtage lovgivning, på baggrund af at folk har levet op til nogle objektive kriterier, og det har folk her.
Man har levet op til en lang række krav om beskæftigelse, selvforsørgelse og om, at man ikke har været kriminel, at man kan det danske sprog, og at man kender til dansk kultur og danske historiske forhold.
Nick Zimmermann (DF), 2023-11-03:
Vi har selvfølgelig allerede sendt et spørgsmål af sted om, hvorvidt det er ham.
Hvis det viser sig, at det med hundrede procents sikkerhed er ham, at alderen passer, at alting passer med navn og det hele
, hvis det viser sig, at det passer, at der er en voldskriminel udlænding på den her liste, har I så tænkt jer at pille ham af den?
Rasmus Stoklund (S), 2023-11-03:
Jeg kommer ikke til at stå og sagsbehandle her fra Folketingets talerstol.
Mads Fuglede (V), 2023-11-03:
Det er jo en ekstremt stor ballon, man der får pustet op.
Den er virkelig pustet helt op, og alligevel må man så indlede hele sin sætning med ordet hvis, for man aner ikke, om den ballon, man lige har pustet op, overhovedet findes.
Vi skal have objektive, stramme krav, og mennesker, der skal kunne få statsborgerskab i Danmark, skal leve op til de her stramme krav.
Men det er jo rigtigt, at hvis nogen ikke lever op til kravene, skal de selvfølgelig ikke have dansk statsborgerskab.
Men hvis de gør det, altså lever op til objektive, stramme krav, og hvis de ikke har brudt loven, hvis de har været selvforsørgende, hvis de har tilegnet sig vores værdier, og hvis de lever her på en sådan facon, at vi med god samvittighed kan sige til dem, at de er velkomne i det danske samfund, så skal de selvfølgelig have en mulighed for at blive en del af det her samfund.
Nick Zimmermann (DF), 2023-11-03:
Der er fejl på fejl.
Det viser sig jo igen og igen.
Hver gang man begynder at grave i noget, viser det sig jo, at der er kæmpestore fejl i embedsværket.
Der er en minister, der overhovedet ikke har styr på, hvad det er, der foregår i hans eget ministerium.
I aner jo ikke, hvem det er, I lukker ind i det her land, og I aner ikke, hvem det er, I giver statsborgerskab til.
Man kan se, hvordan det viser sig, at der måske er en voldskriminel psykopat, der er tidligere dømt for vold mod en ansat i Dansk Folkeparti, og nu står man her i salen og er måske parat til at give vedkommende statsborgerskab.
Man aner jo ikke noget som helst.
Det er pinligt at se på regeringens opførsel og på, hvordan man uddeler statsborgerskaber, mens danskerne bare skal tage konsekvensen af det.
Man skulle virkelig skamme sig, hvis man stemmer for at give statsborgerskab til sådan en person.
Mads Fuglede (V), 2023-11-03:
Hvis man bakker op om individuelle samtaler, forstår jeg simpelt hen ikke, at Dansk Folkeparti forlod de forhandlinger så hurtigt, som man gjorde i sidste ombæring.
Der havde vi en historisk mulighed for at få nogle regler, som ville være meget bedre i forhold til at bedømme folks værdier og veje dem på en guldvægt, ligesom man gør i Schweiz, og ligesom man gør i Østrig.
For det er vigtigt, at vi taler med de mennesker, der kommer til Danmark, for at finde ud af, om det demokratiske sindelag, de har, er et, som står klart for alle, der møder de her mennesker.
Mette Thiesen (DF), 2023-11-03:
Vi bakkede sådan set op om samtaler, men vi mener helt grundlæggende set, at man skal sidde hernede, altså det, som var grundlovens bestemmelse.
Det vil sige sidde hernede og stemme for hver enkelt.
Det, som den nuværende lovgivning er, og den måde, man gør det på i dag, er politisk dovenskab.
Det er, fordi man ikke gider bruge tid på det.
For hvis man gad bruge tid på det at kunne have individuelle samtaler, ville vi maks. behandle omkring 200 statsborgerskaber om året, og det skulle selvfølgelig være, efter at man trækker dem fra, der står bagerst i køen, alle dem, vi ikke vil have, bl.a. fra de lande, vi har dårlige erfaringer med.
Men det er så, hvad det er.
Ordføreren sagde tidligere noget om det her med tillid.
Jamen hvis man ikke lever op til den tillid, vil Venstre og regeringen jo heller ikke handle på det.
Mads Fuglede (V), 2023-11-03:
Vi smider ikke om os med danske statsborgerskaber.
Og hele præmissen, som fru Mette Thiesen indleder med, om, at vi ikke sagsbehandler enkeltvis, er jo helt forkert.
Det er jo netop det, systemet gør, og da vi havde forhandlingerne sidst, gik Dansk Folkeparti meget tidligt fra forhandlingerne og ville ikke bakke os i Venstre op i, at vi meget gerne vil have, at man har individuelle samtaler med alle, der får dansk statsborgerskab.
Det synes vi stadig væk er meget vigtigt.
Jeg er jo fuldstændig enig i, at hvis man har sympatier, som ligger ud over det, der er ytringsfrihedens rammer, altså sympatier, der eksempelvis fører til direkte billigelse af terrror og andet, eller hvis man vil omstyrte det danske samfund, så skal man aldrig have dansk statsborgerskab.
Og hvis man kan indrette et system, som er bedre end det, vi har, så vil vi i Venstre til hver en tid gerne have hjælp til at imødekomme det krav.
For vi synes, at selvfølgelig skal man have adgang til at få dansk statsborgerskab, men der må også være en rimelig vej til det danske statsborgerskab, hvor vi sørger for, at dem, der ikke har fortjent det, og dem, der ikke vil være en god del af det danske samfund, selvfølgelig heller ikke skal have det.