Alex Ahrendtsen (DF), 2018-12-06:
Tak, formand.
Tak for debatten, tak for indlæggene, også tak for kritikken, men først og fremmest tak til SF og Socialdemokratiet for den utvetydige støtte til forslaget og for, at de har tilkendegivet, at de vil stemme for ved en eventuel anden behandling.
Det synes jeg er rart.
Jeg vil også gerne rose de to partiers ordførere for meget klare taler og meget klare svar og for at have forstået, hvad det her egentlig handler om.
Det handler ganske enkelt om, at der er et hul i loven.
Altså, udenlandske donationer kan flyde til Danmark, og vi kan ikke gøre noget.
Og hvad er problemet med det?
Der er jo en række muslimske friskoler, der har mistet deres statstilskud, fordi de har haft rod i sagerne, eller fordi de har haft ekstreme personer tilknyttet, eller fordi man har fundet jihadmateriale osv., og disse skoler kunne være fristet til at tage til Saudi-Arabien og bede om, at en rigmand dernede støttede dem.
Det vil de kunne gøre.
Der er intet, der forhindrer dem i det.
Nej, Saudi-Arabien har siden 1973 brugt 500 mia. kr. på at investere i skoler og uddannelser rundtomkring i lande, hvor der er muslimsk flertal, og det er en ekstrem udgave af islam, der hedder wahabisme.
Når de folk, der er blevet uddannet, så vender hjem, er de ofte ekstreme.
Og de investerer også i skoler og undergraver dermed de samfund, der er.
Det vil også kunne ske i Danmark, og der er allerede eksempler på, at det så småt er i gang.
Disse folk vil jo kunne finansiere en friskole i Danmark.
Man kan også forestille sig, at Scientology kunne finde på at gøre det samme.
Vi ved, at der findes friskoler i Danmark, som har tætte kontakter til Scientology.
De vil også kunne få støtte fra dem og blive drevet af Scientologyfonden, hvis det er, de mister deres statstilskud.
Det er da ikke i orden.
Det skal vi da have sat en stopper for.
Derfor har vi i Dansk Folkeparti foreslået noget ganske enkelt, og det er, at man ikke kan eje en bygning, leje en bygning eller på anden måde støtte en friskole i Danmark, hvis man ikke er tilhørende EU eller EØS-landene, og EØS-landene er bl.a. Norge og Schweiz.
Jeg kunne forstå på hr. Jakob Sølvhøj, at en rigmand i Schweiz ikke ville kunne støtte en skole.
Det kan vedkommende godt, for Schweiz er også en del af EØS.
Så vil jeg lige kommentere nogle af ordførernes indlæg.
Jeg vil begynde med Alternativets ordfører, som vist desværre ikke er i salen længere, men jeg vil gøre det alligevel.
Det var jo med al tydelighed ret besynderligt, at ordføreren ikke engang havde sat sig ind i, hvad beslutningsforslaget går ud på.
Ordføreren for Alternativet troede, at man med det her forslag ville forbyde pædagogiske traditioner fra andre lande i at flyde ind i Danmark.
Det var ret spøjst, for pædagogiske traditioner kan man jo ikke forbyde.
En friskole og en kreds af forældre kan jo lade sig inspirere af pædagogiske traditioner i andre lande og starte en friskole på det fundament.
Nej, det her handler om penge, og det handler om afhængighed.
Vi vil ikke have friskoler i Danmark, som kan være fuldstændig afhængige af pengestærke organisationer, der modarbejder Danmark.
Det er ikke i vores interesse.
Tilsynet vil heller ikke kunne gøre noget, for loven forhindrer altså ikke, at udenlandske organisationer kan gå ind og købe en friskole eller leje bygninger til den.
Jeg er selvfølgelig skuffet over, at regeringen, det vil sige Venstre, Konservative og Liberal Alliance, ikke kan støtte forslaget.
Og det er endnu mere besynderligt, når man samtidig i fredags har indgået en finanslovsaftale med Dansk Folkeparti, og der har man forpligtet sig til at bekæmpe donationer til moskeer, foreninger m.v. – det står sort på hvidt.
Nu, hvor tingene så bliver konkrete i Folketingssalen, så vil man ikke, så bakker man kun op om hensigten – man vil ikke støtte forslaget.
For en skole kan også være en forening.
Så der er altså et eller andet, som stikker i hver sin retning, hr. minister og regering, og jeg synes, det er ærgerligt.
Man har så henvist til USA.
Jamen, altså, som sagt: I USA har man Scientology, og det er altså ikke noget, vi skal have til at styre vores skoler i Danmark.
Så opfandt Venstres ordfører fru Anni Matthiesen en dansksindet bedstemor i Canada.
Der blev så spurgt om, hvor mange dansksindede bedstemødre der på et tidspunkt har ønsket at støtte en friskole i Danmark og har støttet den så meget, at de betalte den
helt selv.
Det har vi ikke kunnet få svar på.
Der blev også nævnt noget om, at fem skoler måske bliver ramt af det her.
Vi har ikke fået vide, hvilke skoler det er, og hvor meget de bliver ramt med.
Jeg ved, at hr. Mattias Tesfaye har spurgt om, hvor mange af de 16,9 mio. kr., som donationerne til friskolerne i dag udgør, der er fra udlandet.
Det har vi heller ikke kunnet få svar på.
Og hr. Jacob Mark sagde det jo egentlig meget fint: Man har ikke konkret kunnet henvise til nogle problemer nogetsteds.
Man har bare afvist det uden at komme med ordentlige svar.
Og det har jo egentlig bare bevirket, at hr. Jacob Mark har støttet fuldt op om beslutningsforslaget sammen med hr. Mattias Tesfaye.
Hr. Henrik Dahl nævner følgeskader, altså at beslutningsforslaget kan have nogle følgevirkninger eller følgeskader, som vi ikke rigtig er klar over.
Nogle af de følgeskader kunne så være den der rigmand fra USA, der støtter en friskole i Danmark.
Men det er jo lidt besynderligt, fordi det her er en enkel måde at gribe det an på.
Det er lige så enkelt, som det er med fraværsreglen i gymnasierne, som regeringen jo har indført.
Den her regel, som vi vil have føjet ind i loven, er følgende: Man kan ikke donere penge, man kan ikke eje bygninger, man kan ikke leje bygninger ud til friskoler, medmindre man er bosiddende i EU eller i et EØS-land.
Det er så enkelt, som det kan være.
Regeringen forestiller sig, at man kan diskriminere.
Man kan sige, at den der hypotetiske dansksindede bedstemor i Canada godt kan få lov, men at den der hypotetiske ekstreme organisation i Canada ikke kan få lov.
Jeg tror altså ikke, at det går i EU, og jeg ved, at regeringen jo går vældig meget op i at leve op til konventionerne og EU's forordninger.
Jeg tror, man vil blive underkendt.
Så den gode løsning, den lette løsning er den, der gælder for alle uden for EU og EØS-landene.
Og den løsning er endda i overensstemmelse med finanslovsaftalen, som regeringen har indgået.
Det er derfor, jeg egentlig håber meget på, at regeringen vil tage initiativ til, at det her bliver indarbejdet som et lovforslag.
Der er et flertal i Folketinget, og jeg er selvfølgelig villig til at sætte det til afstemning under andenbehandlingen, hvis regeringen ikke på en eller anden måde finder ud af, at det måske var en god idé, at vi lavede det her som et lovforslag.
Ministeren har jo hørt debatten.
Jeg vil opfordre ministeren til at gå tilbage til hele regeringen og klart sige, at hun gjorde, hvad hun kunne, men at der var et flertal, og nu bliver vi altså nødt til at finde en regel, som vi alle kan være tilfredse med.
Vi håber selvfølgelig på i Dansk Folkeparti, at vi kan gøre det her bredt, så vi får en god aftale, som alle i Folketinget bakker op om.
Det er mit lønlige håb.
Endnu en gang tak til SF og Socialdemokratiet for deres utvetydige støtte til beslutningsforslaget.