runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2021-04-07:
Det er jo også det, finansministeren har udtalt i forbindelse med et pressemøde den 24. marts, altså at regeringen ikke har nogen planer om et indgreb.
Jeg må sige, at det undrer mig en smule, når vi ser på, hvad det er, der sker i øjeblikket med nogle eksploderende boligpriser, som gør, at det er svært for folk med almindelige og lave indkomster at bosætte sig i de store byer.
Vi ser det også som en ulighedsmaskine, noget, som driver uligheden, at vi har stigende boligpriser, noget, som også er drevet frem af de lave renter, som også fører til, at vi har noget, som er svært at karakterisere som andet end en aktieboble, når vi ser på, hvordan aktiernes priser eksploderer og i virkeligheden ligger langt fra, hvad der kan forklares ud fra, hvad aktierne egentlig tjener ind.
Jeg synes, det er svært at sige, at vi ikke befinder os i en bobleøkonomi, og når man ser de meget høje prisstigninger, som der er, synes jeg også det er svært at tale udenom, at vi også på boligområdet ser bobleøkonomi – som minimum bobleøkonomitendenser.
Jeg synes derfor, det er ærgerligt, at regeringen og finansministeren ikke har nogen planer om at lave et indgreb, men bare vil følge udviklingen.
Jeg synes i virkeligheden, at Politikens leder den 27. marts siger det meget tydeligt og med nogle ord, som i hvert fald også er meget dækkende for mig selv og for Enhedslistens vedkommende.
Der står: »At boligpriserne stiger så voldsomt, er på enhver måde usundt og skadeligt.
Boligmarkedet er blevet den største ulighedsgenerator i Danmark, og takket være de skattefrie avancer går boligformuerne i arv gennem generationer.
Prisstigningerne er geografisk uhyre ujævnt fordelt og mindsker dermed mobiliteten i samfundet.
Mange har ganske enkelt ikke råd til at flytte til København, selv hvis de får et job der.«
Så regeringen har ingen planer om et indgreb, men hvad skal der til, for at regeringen kommer til at lave et indgreb?
Nicolai Wammen (S), 2021-04-07:
Allerførst, som jeg også sagde indledningsvis, så følger vi naturligvis situationen tæt.
Det Systemiske Risikoråd har også meddelt, at de til sommer vil komme med en vurdering af, hvordan de ser situationen.
Men vi har ingen planer om indgreb i forhold til boligmarkedet.
Det, jeg til gengæld fuldt ud deler med spørgeren, er ønsket om, at vi i hele Danmark har mulighed for, at man kan bosætte sig også med en indkomst, der ikke er i den helt høje ende.
Derfor gælder det om, at vi på en række andre områder bl.a. får bygget mere alment byggeri og andet, som kan være med til at afhjælpe de udfordringer, der er i København og andre store byer.
Rune Lund (EL), 2021-04-07:
Det er også godt, men vi bliver jo nødt til at gøre noget her og nu.
Og jeg må indrømme, at jeg synes, at det at lade boligmarkedet gå amok, som jeg synes det gør nu, uden proaktivt at gå ind og undersøge mulighederne for indgreb, faktisk er uansvarligt, altså det der med bare at følge udviklingen og vente og se.
Så jeg spørger lige igen: Hvad skal der til, for at regeringen i den nuværende situation har tænkt sig at lave et indgreb?
Nicolai Wammen (S), 2021-04-07:
Vi har som sagt ikke i den nuværende situation tænkt os at lave indgreb, men vi følger løbende udviklingen på boligmarkedet.
Jeg vil ikke stå her og lave hypotetiske overvejelser om det ene og det andet scenarie.
Vi forholder os til den virkelighed, vi står i, og det er også, at Det Systemiske Risikoråd til juni vil komme med deres anbefalinger.
Det må vi jo se på, når de kommer.
Det korte af det lange er, at, ja, der er sket store prisstigninger.
Der er også en forventning om, at man i de kommende år ikke vil se lige så store prisstigninger.
Derfor er det selvfølgelig sådan, at man er nødt til at være meget opmærksom på, hvad der sker.
Men det er heller ikke sådan, at vi synes, at man bare skal gribe til hurtige indgreb, fordi Enhedslisten har det synspunkt.
Rune Lund (EL), 2021-04-07:
Så vil jeg gerne lige stille spørgsmålet igen og fokusere på det, som jeg synes er det vigtigste i pointen, nemlig at vi er kommet dertil, hvor vi skal have en snak om, hvordan vi griber ind, hvis vi bliver nødt til at gøre det – altså være på forkant.
Så er det udsagn, som Jesper Berg kommer med her, et udsagn, som finansministeren er enig i, og er det nogle diskussioner, som man allerede har nu i regeringen?
Nicolai Wammen (S), 2021-04-07:
Jeg tror ikke, at jeg kan komme det meget nærmere end det, jeg nu har sagt ad et par omgange.
Regeringen har ikke nogen planer om et indgreb på boligmarkedet.
Vi følger situationen tæt.
Vi afventer Det Systemiske Risikoråds anbefalinger.
Og så lytter vi selvfølgelig til, hvad der i øvrigt måtte komme af råd og indspark i den offentlige debat, som enhver regering ville gøre det.
Jeppe Kofod (S), 2021-04-07:
Tak, og tak til spørgeren for det vigtige spørgsmål.
Regeringen er helt opmærksom på, at det er vigtigt for danskerne og for rejse- og turismebranchen med vished om, hvornår man vil kunne rejse hvorhen og under hvilke forhold.
Det ønsker jeg også vi snarest muligt kan få en afklaring på.
Men det er ikke så ligetil, for smitteudviklingen i Europa går mange steder den forkerte vej, og nye mutationer kan opstå.
Pandemien er desværre endnu ikke ovre.
Regeringen er som bekendt i disse dage i dialog med partierne bag rammeaftalen om genåbning med henblik på at justere rejseregimet, så der kan ske en gradvis og ikke mindst sundhedsmæssig forsvarlig genåbning med hensyn til rejser.
Det vigtigste hensyn er fortsat danskernes sundhed, sikkerhed og tryghed.
Vi håber på bred forståelse for, hvordan rejserestriktionerne skal se ud i den kommende tid.
Udrulning af vacciner og intensiveret testning skulle gerne snart bringe os et skridt nærmere på genåbning, i hvert fald for visse rejser, i første omgang til andre europæiske lande.
Og vi håber at kunne melde ud om det her inden den 15. april.
Det er dog endnu for tidligt at sige, præcis hvordan og hvornår genåbningen for alle rejser kan finde sted.
Rammeaftalen lægger op til et paradigmeskifte for genåbningen, når alle borgere over 50 år, der ønsker det, er vaccineret med første stik.
Tilsvarende bliver det kommende EU-coronapas en vigtig brik i genåbningen med hensyn til rejser.
Det er forventningen, at det bliver operationelt i slutningen af juni.
Hver eneste dag gør langt de fleste danskere en kæmpe indsats for at begrænse smitten og efterleve restriktioner, som desværre lige nu er nødvendige.
Anni Matthiesen (V), 2021-04-07:
Tak for besvarelsen af spørgsmålet.
Noget af det, jeg godt kunne tænke mig at følge lidt op på, er netop i forhold til coronapasset, som man kan sige på en eller anden måde er nøglen til friheden eller i hvert fald nøglen til at kunne komme videre og et lys i forhold til også at kunne komme ud at rejse, i hvert fald til europæiske lande i første omgang.
Jeg har fået henvendelser fra både lufthavnenes fælles brancheorganisation og fra rejsearrangører i Danmark, og der vil jeg egentlig gerne bare spørge om noget.
Er nogle af de udspil, som de har sendt til mig, også udspil, som udenrigsministeren er involveret i?
De lægger jo egentlig op til, at man forhåbentlig hurtigt kan få lavet en fælles aftale på EU-plan, så man også kan komme til at rejse igen til juni måned.
Så spørgsmålet er blot, om det er noget, som udenrigsministeren også er involveret i.
Jeppe Kofod (S), 2021-04-07:
Ja, vi kender godt ønskerne, og jeg forstår ethundrede procent rejsebranchen og turistbranchen i forhold til ønsket om at kunne komme ud at rejse igen og bringe danskere til resten af Europa og resten af verden.
I forhold til EU-sporet, som der blev peget på, er det, at vi er ved at udvikle et digitalt grønt certifikat eller et grønt coronapas, et af de vigtigste redskaber i forhold til at nå det mål, og det er målet, at det skal være klart her den 26. juni.
Det vil sige, at vi forhåbentlig kan se ind i en sommer, hvor man kan begynde at rejse lidt mere normalt igen.
Det er det, der er ønsket.
Anni Matthiesen (V), 2021-04-07:
Tak for det.
Og ja, det er også det, jeg kan høre man håber på, altså at der er et pres både fra regeringens side på EU-plan, men så sandelig også fra de forskellige brancher, som arbejder hårdt på, at der nu forhåbentlig igen kommer en mulighed for at kunne rejse ud – måske ikke i første omgang til hele verden, men i hvert fald på europæisk plan.
Hvis jeg nu skulle vende spørgsmålet om, kunne udenrigsministeren så sige, om der er nogen steder, hvor udenrigsministeren er bekymret for, at det ikke kan lade sig gøre?
Jeppe Kofod (S), 2021-04-07:
Ja, der er steder, hvor jeg er bekymret.
Jeg er bekymret over mutationer, som vi ser i en række andre lande, og hvad det betyder for smittekontrollen, pandemikontrollen herhjemme, hvis de kommer til Danmark.
Jeg er selvfølgelig også bekymret for den tredje bølge, som vi ser i visse dele af Europa.
Men det, som den danske regering presser hårdt på for på EU-plan, er, at vi får vores coronapas, hvor der både er oplysninger om færdig vaccination, om test og om eventuel immunitet efter smitte.
Og det er en vej til at komme tilbage til, at man kan krydse grænserne på en sundhedsmæssigt forsvarlig måde.
Ulla Tørnæs (V), 2021-04-07:
Mange tak.
Det, som spørgsmålet her går på, er den usikkerhed, som rejsebranchen er efterladt i, altså usikkerhed med hensyn til ikke at have nogen dato for, hvornår de kan bringe rejsehungrende danskere ud i verden.
Der er en række europæiske lande, der faktisk har grebet det anderledes an end den danske regering, og derfor vil jeg gerne spørge ministeren, hvilket indtryk det gør på ham, når man hører om, hvad der egentlig er sket i f.eks. Storbritannien eller – mig bekendt – for den sags skyld Tyskland, hvor man har givet en dato for, hvornår borgerne får mulighed for at rejse ud.
I Storbritannien skete der det, da datoen blev meldt ud, at salget af rejser steg med helt op til 500 pct.
Hvilket indtryk gør det på ministeren, at man derigennem kan bidrage til at skabe større sikkerhed for en branche?
Ja, klarhed er i allerhøjeste grad det, der efterlyses.
Den manglende klarhed er jo årsagen til, at rejsebranchen virkelig, virkelig er i økonomiske problemer og udfordret, altså fordi man ikke kan have nogen kunder i butikken.
Og vi har set i andre lande, at en sådan datoudmelding faktisk kan bidrage til at skabe et kapitalgrundlag, sådan at rejseselskaberne får mulighed for at overleve den her meget, meget vanskelige situation.
Så der skal lyde en opfordring herfra til, at man hurtigst muligt får meldt en dato ud til rejsebranchen.
Anni Matthiesen (V), 2021-04-07:
Tak for det, formand.
Mener udenrigsministeren, at det er rimeligt over for landets rejseudbydere og de mange rejselystne danskere, at de efter mere end et år i usikkerhed fortsat ikke får en konkret udmelding med dato på, hvornår det er muligt at rejse til udvalgte rejsemål i eksempelvis andre europæiske lande?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-04-07:
Tak for det.
Vil ministeren redegøre for, hvorfor 50 pct. af ikkeoffentlige velfærdsaktører ikke har fået del i de 3,6 mia. kr., der er udmøntet som kompensation for coronarelaterede merudgifter, og for, om regeringen vil foretage sig noget, i forhold til hvordan pengene skal forvaltes i kommunerne, og sikre, at der er gennemsigtighed, i forhold til hvor pengene havner?
Nicolai Wammen (S), 2021-04-07:
Tak for spørgsmålet.
Regeringen og Kommunernes Landsforening har også i 2020 aftalt, at kommunerne bliver kompenseret med i alt 3,6 mia. kr. til håndtering af covid-19.
Heraf var 2,2 mia. kr. kompensation til Aarhus Kommune, som koordinerede køb af værnemidler på vegne af de øvrige kommuner. Den resterende kompensation på knap 1,4 mia. kr. dækker bl.a. udgifter til rengøring, personale og lokale indkøb af værnemidler.
Kompensationen er fastsat på baggrund af kommunernes indmeldinger af både merudgifter og mindreudgifter til håndtering af covid-19 i kommunale og private tilbud.
Der er derfor ikke fastsat krav om størrelsen på kompensationen til de enkelte tilbud, da det vil være op til en lokal vurdering på baggrund af lokale forhold, herunder forskelle i smitteudbrud.
Det er aftalt med Kommunernes Landsforening, at den enkelte kommune går i dialog med de private institutioner om udgifter relateret til covid-19 og finder et niveau for kompensation til de private, som er i balance med den fornødne dokumentation og merudgiftsniveauet i kommunen i øvrigt.
Jeg har derfor en klar forventning om, at kommunerne er i dialog med de private tilbud, og at kommunerne hurtigt finder en løsning på de af spørgeren fremførte udfordringer, så kommunale og private tilbud behandles ens.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-04-07:
Tak for det.
Det, jeg hører fra finansministeren her nu, svarer sådan set til det svar, som finansministeren også har givet skriftligt tilbage midt i marts, og det er selvfølgelig glimrende.
Problemet er bare, at jeg ikke synes, ministeren forholder sig til de problemstillinger, der er.
For det, jeg faktisk spørger om, er jo ikke, om vi har afsat midler, og om der er kommet midler ud i kommunerne.
Det er sådan set også beskrevet sådan, at det skal fordeles hurtigt, fleksibelt og ubureaukratisk.
Det, der bare er problemet, er, at når man kigger på de private institutioner, som også skulle hjælpes af de her pakker, ser det ikke ud til, at pengene rent faktisk kommer ud.
I Jyllands-Posten var der her for et par uger siden skrevet om de her institutioner, og man havde lavet en undersøgelse, der viser, at ud af de 59 private tilbud, som man har haft fat i, har over halvdelen slet ikke fået nogen kompensation.
Der er en fond, som driver fem bosteder.
De har opgjort deres omkostninger til 700.000 kr.
Det, de har fået i kompensation fra kommunen, er 30.000 kr.
De skal bruge rigtig meget energi og mange kræfter på at lave beskrivelser af, hvad det er, de ansøger om, og KL's svar til det er, at kommunerne har fået rigtig mange regnestykker fra deres egne institutioner om merudgifterne som følge af den her situation, og kommunerne er så optaget af at få de samme dokumentationer ude fra de her institutioner.
Problemet for mange af de private institutioner er jo, at de servicerer en eller to håndfulde kommuner og så skal lave den her beskrivelse til hver enkelt kommune.
Så det, jeg egentlig beder ministeren om, er ikke at sige, at der er lavet en aftale, og at der er kommet penge ud, for det ved vi godt.
Men hvordan vil ministeren sikre, at de her institutioner rent faktisk får de penge, som de står og mangler, og som de har brugt på de her coronarelaterede tiltag?
Nicolai Wammen (S), 2021-04-07:
Derfor er det altså en kommunal opgave at sørge for, at det her sker, og mit indtryk er også, at der er en dialog mellem rigtig mange kommuner og rigtig mange af de private tilbud.
Det er så også klart, at den dialog sikkert kan blive endnu bedre, og derfor er det også et klart signal fra min side, at jeg forventer, at Kommunernes Landsforening og den enkelte kommune håndterer det her.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-04-07:
Jeg kan jo godt høre, at der er en forventning om det.
Det er en forventning, som jeg sådan set også selv har haft.
Men hvis vi kan konstatere, at det rent faktisk ikke sker, fordi kommunerne ikke lever op til den aftale, der er lavet med KL, har vi jo en udfordring.
Jeg kan se, at der er kommuner, der f.eks. i en skrivelse til de her institutioner, skriver: Da vi ikke har en kontrakt med x friplejehjem, hvori der indgår dækning af sådanne udgifter, må svaret til plejehjemmet være, at x kommune ikke kan kompensere for coronarelaterede merudgifter.
Så tænker jeg: De har naturligvis ikke nogen kontrakt på det, for for et år siden vidste vi ikke, at vi ville stå i den her situation, så hvad skal de gøre?
Hvordan skal vi sikre, at pengene rent faktisk kommer ud til institutionerne?
Nicolai Wammen (S), 2021-04-07:
Det er som sagt kommunernes ansvar at sørge for at have en konstruktiv og god dialog med de private tilbud, som de benytter sig af.
Det, vi har gjort fra statens side og i samarbejde med Folketinget, er at stille de midler til rådighed, som kommunerne bliver kompenseret med, og så er det kommunerne, der i næste omgang skal sende en del af de penge videre til de private tilbud.
Men jeg vil også, i forbindelse med at vi inden længe har forhandlinger med kommunerne, selvfølgelig spørge kommunerne om det her for at få et overblik over, hvordan det ser ud.
For jeg er sådan set enig med spørgeren i, at vi skal sørge for, at det fungerer godt i alle 98 kommuner.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-04-07:
Jeg synes jo bare, at det måske er en anelse tilbagelænet at sige, at det tager vi i nogle forhandlinger, der kommer hen over sommeren.
Vi har en række private institutioner, der har haft nogle omkostninger i forbindelse med corona, fordi de har løst opgaven på den måde, som vi nu har bedt dem om.
Vi har sendt nogle penge ud til kommunerne med den besked, at de skal sørge for også at få dem ud til de private institutioner.
Hvordan kan vi lægge pres på, så kommunerne rent faktisk gør det her, så de her penge rent faktisk kommer ud til dem på den her side af sommerferien?
Nicolai Wammen (S), 2021-04-07:
Der er sendt et klart og tydeligt signal.
Folketinget og regeringen har sørget for, at kommunerne bliver kompenseret for de ekstraudgifter, de har i forbindelse med covid-19.
En delmængde af det er, at kommunerne i et vist omfang skal sørge for at kompensere de private tilbud, de har.
Det er min besked herfra i dag som finansminister, og jeg hører, at det også er beskeden fra Dansk Folkeparti – jeg tror i øvrigt, at det deles af hele Folketinget – at kommunerne må løfte den opgave.
Nick Hækkerup (S), 2021-04-07:
Men i virkeligheden er det ærgerligt, at det ikke er spørgeren og medspørgeren, som skal forhandle.
For jeg er faktisk meget enig i, at man nok må se, at når vi står med det europæiske coronapas, så er vi derhenne, hvor vi har så meget sikkerhed, som vi vel kan få, og dermed den ultimative åbning, som det blev sagt.
Og vejen derover skal vi så finde ud af hvordan vi sikrer godt nok.
Anni Matthiesen (V), 2021-04-07:
Jeg vil stille et sidste spørgsmål, som egentlig er ganske kort: Kunne ministeren sige, hvad ministeren mener bør være anerkendelsesværdige formål?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-07:
I sommer var jeg til et møde i Wien, indkaldt af den østrigske indenrigsminister, der handlede om at få styr på migrationen på Balkanruten, og i den forbindelse havde jeg også oplevelsen af at være i imperiets gamle hovedstad – i et lille land med 9 millioner indbyggere, i virkeligheden ikke meget større end Danmark.
Men forståelsen og den historiske ramme er jo med en helt anden vidde, end vi er vant til i Danmark.
Og noget af det, de har erfaringer med, er jo, når kristendom møder islam.
Det har de meget mere inde på livet, end vi har.
Derfor synes jeg faktisk også, det er et interessant land at være i dialog med.
Den lov, de har, ændrede de rigtigt nok i 2015, og de har valgt én måde at dæmme op for udenlandske donationer på.
Vi har valgt en anden måde.
Jeg vil gerne prøve at uddybe, hvad forskellen er.
Men jeg mener, det er for tidligt at konkludere, hvad der er den bedste måde.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-07:
Jeg giver gerne ministeren tvivlens nådegave.
Men et andet område, vi så kunne kigge på, er jo det med sprogkravet.
Som jeg forstår det, har man i den her islamlov sagt, at imamer skal prædike på tysk.
Der har regeringen jo valgt en lidt mere brovtende fremgang i Danmark, som generer en hel del af de andre kristne trossamfund end folkekirken.
Både pinsekirken og den angelsaksiske kirke osv. skal lige pludselig til at oversætte prædikener.
Hvis østrigerne må sige specifikt til deres imamer, at de skal tale på tysk, men altså accepterer, at f.eks. pinsekirken taler engelsk, kunne vi så ikke gøre det samme?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-07:
Den måde, de har valgt at regulere finansiering på i Østrig, handler om, at driftstilskud fra udlandet er ulovligt, sådan som jeg forstår det.
Til gengæld kan enkeltbevillinger godt være lovlige, hvor det, vi har sagt, er, at uanset om det er drifts- eller enkeltbevillinger, er det ulovligt, hvis det er fra antidemokratiske donationer.
Det er to forskellige veje at gå, og jeg mener, det er for tidligt at konkludere, hvad der er den rigtige, og hvad der er den forkerte.
Men én ting er i hvert fald helt sikker, og det er, at vi skal vælge den mest effektive, og hvis deres viser sig at være mere effektiv, skal vi da bare lære af dem.
Men det er rigtigt, at Østrig har én lov, der regulerer islams tilstedeværelse, en anden, der regulerer jødedommens, en tredje, der regulerer den græskkatolske kirke, og de love er forskellige.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-07:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at østrigerne har en noget længere – hvad kan man sige – konkret erfaring med islam og i sagens natur tyrkere, end vi har i Danmark.
Der er 1912 og tiden før første verdenskrig jo ikke bare det, der står i den glimtvise europæiske historie som det største øjeblik, men måske skal vi tilbage til 1683 ved den store belejring af Wien.
Man kan sige, at det jo sådan set er der, Europas skæbne bliver afgjort.
Osmannerne var tæt på at knække os.
Så har de så under internationale konventioner og blødsødne politikere senere hen fundet vej ind i Europa.
Men siden da har Østrig jo indrettet sig på islams tilstedeværelse.
Det er fuldstændig rigtigt, at op til Versaillestraktaten, som opløser Østrig-Ungarn, skulle man jo tage hensyn til bl.a. de muslimer, der boede i Bosnien og andre steder på Balkan.
Så jeg er helt med på, at der er en anden historisk baggrund.
Men det ændrer jo ikke på, at man, så vidt jeg er orienteret, ændrede på den her islamlov i 2015 i Østrig, og at i hvert fald dele af den således må være i en relativt ny kontekst.
Der er regeringen jo kommet med et noget slattent forslag, som overhovedet ikke afspejler det, man i øvrigt sagde før valget.
Og så er det, jeg som lidt godtroende, naiv parlamentariker her kommer og siger, at vi måske kunne finde noget inspiration i den måde, man har gjort det på i Østrig, hvor man jo altså langt bredere og mere konsekvent siger, at man slet ikke vil have udenlandsk finansiering af imamer.
Så kunne det ikke være et område, hvor vi kunne lade os inspirere?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-07:
Jeg tror, at jeg her må trække det kedelige kort og henvise til kirkeministeren, som trods alt er den minister, der regulerer trossamfund i Danmark.
Men det, som jeg synes er relevant at diskutere her, er, om vi har den relevante regulering af religion i Danmark, i betragtning af at vi har haft ret voldsom indvandring fra lande, hvor hovedparten af befolkningen er muslimer.
Det ændrer jo mange ting.
Det har ændret vores regler for religiøse forkyndere, for donationer, for masser af ting, og det er rigtigt, som spørgeren siger, at når vi ændrer reglerne i Danmark, så rammer det alle religioner bredt.
Ja, vi kan lige så godt være ærlige og sige, at det nogle gange også er sådan, at det får en utilsigtet virkning – noget, vi egentlig ikke havde haft nogen interesse i.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-07:
Tak for det.
Vil ministeren iværksætte en undersøgelse af, hvilken type offentligt støttede boliger landet har fået med den lovgivning, som giver kommuner ret til at kræve op til 25 pct. almene boliger i nye byudviklingsområder, herunder hvilke huslejeniveauer boligerne har sammenlignet med markedslejen, og hvor lange ventetiderne er for at kunne leje boligerne?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-07:
Det er jo sød musik, for enhver, der vil påstå, at der ikke er forskel på islam og ortodoks kristendom, ville man jo tvangsindlægge på en anstalt.
Enhver kan jo se, at islam og de områder i verden, hvor islam er dominerende, er lande, de færreste har lyst til at bo i.
Derfor er der også ganske mange, der prøver at komme ud af dem.
Derfor ville det også være naturligt at regulere de forskellige trosretninger forskelligt.