runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Samira Nawa (RV), 2019-12-12:
Tak for den oplysning, og årsagen til, at det hænger sådan sammen, er jo, at den tidligere regering målrettet skar i ydelserne til netop folk med flygtninge- og udlændingebaggrund.
Nå, men i forhold til det her med økonomisk rationelle mennesker og hvor høje ydelserne er og hvordan det påvirker tiltrækningen af mennesker udefra, har jeg egentlig det her spørgsmål: Hvor meget vil Venstre afvikle velfærdsstaten?
Skal vi til at betale for uddannelse, sundhedssystem, og skal ydelserne bare være nul?
Morten Dahlin (V), 2019-12-12:
Det kan jeg svare meget klart på: Vi ønsker ikke at afvikle det danske velfærdssamfund, og vi ønsker ikke, at ydelserne skal være nul.
Når ordføreren så siger, at den tidligere regering skar målrettet på ydelser til indvandrere og flygtninge, så er det jo rigtigt: Vi indførte en lav integrationsydelse, fordi vi sådan set tror på det princip, at hvis du kommer til et fremmed land, som tilbyder dig husly, uddannelse, sundhed, beskyttelse, så er det mindste, du kan yde til gengæld, sådan set at få et arbejde, bidrage til fællesskabet og være en del af det største fællesskab, vi har i Danmark, nemlig arbejdsfællesskabet.
Og med den politik, vi førte, var der tusindvis af børn, der så deres forældre komme i arbejde.
Og det er positivt, uanset om man har dansk eller ikkevestlig baggrund.
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-12:
Når vi diskuterer ydelser, er vi nødt til at se på flere hensyn, for ydelserne skal ramme den rette balance – en balance, der både handler om at fastholde en stram udlændingepolitik og sender et signal om ret og pligt, men som ikke sender børn ud i fattigdom.
Derfor er jeg glad for, at Venstre med denne forespørgsel giver mulighed for at gentage disse hensyn.
I Socialdemokratiet bakker vi op om en stram udlændingepolitik, og det holder vi fast i.
Men når vi så alligevel indfører et midlertidigt tilskud til børnefamilier, som i høj grad også kommer danske børnefamilier til gavn, så handler det om, at vi giver en økonomisk håndsrækning til en gruppe børn, der lider afsavn.
Og som sagt – også af ministeren – er tilskuddet midlertidigt.
Som vi i Socialdemokratiet også sagde inden valget, vil der blive nedsat en ydelseskommission, som skal se på et nyt og mere balanceret ydelsessystem.
Det mener vi er rimeligt, for selvfølgelig skal man bidrage, når man kommer til Danmark.
Men som sagt er det også vigtigt, at der er en balance, og derfor vil jeg på vegne af Socialdemokratiet fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Folketinget konstaterer, at niveauet for offentlige ydelser bør tilrettelægges ud fra balancegangen mellem en række forskellige grundhensyn, herunder hensynet til en rimelig levestandard for særligt børnefamilierne, at ydelsesmodtagere skal have en tilstrækkelig tilskyndelse til at arbejde eller uddanne sig, og at ydelsesniveauet ikke må blive en selvstændig tiltrækningsfaktor for asylansøgere m.v.
Videre konstaterer Folketinget, at det i de to seneste valgperioder ikke er lykkedes at finde den rigtige balance.
Derfor afviser Folketinget at rulle de sidste års stramninger af ydelsessystemet tilbage, men konstaterer med tilfredshed, at regeringen har nedsat en ydelseskommission, som vil fremlægge anbefalinger til et nyt og mere balanceret ydelsessystem.
Folketinget noterer sig endelig, at regeringen ønsker at fastholde en stram udlændingepolitik forankret i et bredt politisk flertal, der fastholder en lav tilstrømning, understøtter, at flygtninge og indvandrere arbejder og forsørger sig selv samt tilegner sig danske værdier om demokrati og ligestilling.«
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-12:
Det kan jeg godt forstå at Socialdemokraterne ikke vil anerkende, for man har været ude at sige følgende, og jeg citerer her den nuværende statsminister før valget: »Jeg kommer ikke til, og det vil jeg gerne slå fast igen, at danne en regering, der lemper på udlændingepolitikken.«
Altså, statsministeren sagde det flere gange, og når man har været ude at sige det, så kan jeg godt forstå, at man ikke har lyst til at stå ved, at man lemper udlændingepolitikken.
Men det er jo at gøre vold på det danske sprog ikke at ville erkende, at man selvfølgelig lemper udlændingepolitikken, når man giver flere penge til flygtninge, der kommer til Danmark.
Altså, det er da helt indlysende.
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-12:
Jamen jeg anerkender ikke, at vi skal opgøre al politik, der gennemføres i dette ting, i lempelser og stramninger, for det her er jo også noget, der vedrører en lang række danske statsborgere eksempelvis, og dermed er det jo ikke et udlændingepolitisk initiativ.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-12:
Jeg vil gerne spørge hr. Rasmus Stoklund, om han mener, det er en lempelse af udlændingepolitikken, at flygtninge, der kommer til Danmark, får højere ydelser, end de gjorde, før regeringen vedtog den her midlertidige forhøjelse af ydelserne?
Er det en lempelse af udlændingepolitikken med de vilkår for, hvor mange penge man får, hvis man kommer til Danmark som flygtning?
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-12:
Og apropos at ordføreren er inde på, at vi skal kvittere for den tidligere regerings arbejde, er en del af grunden til den lave tilstrømning jo også, at man blev enige om at stramme op på familiesammenføringsreglerne tilbage i 2015, så vidt jeg husker.
Mads Fuglede (V), 2019-12-12:
Tak til ordføreren for indlægget, og tak til ministeren for at kvittere for, at vi har rekordlave antal af spontane asylansøgere.
Det er derfor, det er så underligt, at man nu vil lave om på det.
Vi ved jo, at der er to tal, der betyder noget, når man lemper på det her område.
Det ene er, hvor søgt Danmark er af dem, der kommer til Europa, og det andet er, hvor mange der så kommer til Danmark.
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-12:
Der ligger jo i spørgsmålet en indbygget præmis om, at der er en årsagssammenhæng mellem en midlertidigt forhøjet ydelse, og at der kommer flere mennesker hertil, og at man så skulle indkalde til nogle forhandlinger på baggrund af den her midlertidige løsning.
Det vurderer jeg ikke er relevant.
Ydelseskommissionen får i opdrag at komme med nogle anbefalinger til, hvordan det her kan skrues sammen på en ny måde.
Der anerkender vi jo, at det ikke er et spørgsmål om bare at rulle det tilbage, altså hæve ydelserne entydigt, men at det er et spørgsmål om at finde nogle nye balancer i det her, som vi bare ikke mener er landet endnu.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-12:
Tak for ordet.
Jeg har bedt om det, fordi jeg kommer i tvivl om, om det er den samme grundlov, hr. Peder Hvelplund og jeg har underskrevet, da vi blev medlemmer af Folketinget.
Ifølge § 44 i grundloven er det sådan, at Folketinget bestemmer, hvem der skal have indfødsret.
Det er simpelt hen hverken en negativ eller en positiv ret at være dansker.
Det er der ingen mennesker, som ikke er født som dansker, der har nogen som helst ret til.
Er vi enige om det?
Rosa Lund (EL), 2019-12-12:
Tak for det.
Jeg vil også gerne sige tak til ministeren for indledningen af talen her.
Jeg skal bare spørge ministeren, om ydelser er det eneste, der betyder noget for tilstrømningen, eller om det også har en påvirkning, hvordan resten af udlændingepolitikken ser ud, altså hvor nemt det er at opnå statsborgerskab, hvor nemt/svært det er at opnå opholdstilladelse – eller er det kun ydelser, som kan have en betydning?
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Hvis ydelseskommissionen kommer med nogle anbefalinger og de politiske resultater af de anbefalinger bliver en markant stigning i de sociale ydelser, som f.eks. kunne betyde, at vi ville have ydelser, der var markant højere end i vores nabolande, så jeg er slet ikke i tvivl om, at det vil betyde øget tilstrømning.
Og det vil jeg også betragte som en lempelse af udlændingepolitikken.
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-12:
Det er vi fuldstændig enige om.
Det er også derfor, at vi har foreslået at ændre § 44 i grundloven, så vi netop sikrer, at det, når vi i Folketinget tildeler statsborgerskab, foregår, ved at vi vedtager nogle regler, og at det foregår efter ganske almindelige forvaltningsmæssige principper.
På Indfødsretskontoret kan der sidde embedsmænd og træffe beslutninger om, hvem der skal være statsborgere, og hvem der ikke skal være statsborgere.
Så kan det efterfølgende blive vedtaget ved lov.
Det er jo på ingen måde i strid med grundloven.
Og der vil sådan set også inden for de eksisterende rammer i grundlovens § 44 være mulighed for at sikre, at vi kommer i bedre overensstemmelse med de forvaltningsmæssige principper, end vi gør i dag.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-12:
Det er fuldstændig inden for grundloven at ønske at lave grundloven om.
Men det har simpelt hen intet som helst at gøre med at have en ret til at være dansker, hvis man ikke er født som dansker.
Det er ikke rigtigt.
Sådan kan man ikke fortolke grundloven.
Derfor forstår jeg simpelt hen ikke, hvorfor ordføreren bliver ved med at tale om rettigheder i forhold til statsborgerskabet.
Man har ingen ret til at være dansker, hvis man ikke er født som dansker.
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-12:
Men nu er det jo sådan, at også inden for den eksisterende grundlov vil et flertal i Folketinget kunne bestemme, at der skal nogle andre kriterier til for at kunne opnå statsborgerskab, f.eks. i forhold til hvor lang tid man skal have opholdt sig i landet, i forhold til hvilke danskkundskaber man skal have, og i forhold til hvilke former for kriminalitet der giver karenstid.
På den måde kan man jo gradvis være med til at udvide rettighederne i forhold til at kunne opnå statsborgerskab.
Det ville kunne foregå fuldt demokratisk inden for grundlovens eksisterende rammer.
Det er jo bare det, vi har foreslået.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-12:
I Alternativet mener vi ikke, at vi i Indfødsretsudvalget skal sidde og vurdere og dømme folk som gode eller onde.
Vi mener, at Politiets Efterretningstjeneste, som laver baggrundstjek på folk i dag, lever op til deres opgave, og det er vi helt trygge ved. Endvidere mener vi, at det er meget, meget bureaukratisk.
Hvis man tænker tilbage på, hvor mange tusinde mennesker – det var fremme tidligere i debatten – der har fået tildelt statsborgerskab, kunne man spørge sig selv, hvor mange af dem der render rundt med et bombebælte om maven, og hvor mange tusinde mennesker man så skulle screene.
Jeg kan slet ikke forestille mig, hvordan det i praksis skulle lade sig gøre.
Så er der også hele spørgsmålet om, om det i Indfødsretsudvalget er hr. Rasmus Jarlovs definition på at være demokrat, der er rigtig, og som skal gælde, eller det er min definition.
Hvordan afgør vi det?
Så Alternativet kan ikke støtte forslaget, og vi mener, at det er en glidebane, som ikke hører hjemme i et demokrati.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2019-12-12:
Dette forslag ligger jo i en fin og logisk forlængelse af de foregående beslutningsforslag.
Af forslaget fremgår det, at forslagsstilleren indrømmer, at der er givet statsborgerskab til alt for mange udlændinge, som ikke burde have haft det, og det er jo rigtig fint med selvindsigt, så kæmpe ros for det.
Jeg vil også gerne tilslutte mig forslagsstillerens ord om, at statsborgerskab er noget særligt.
Som jeg også har redegjort for ved de to foregående beslutningsforslag, betragter vi i Nye Borgerlige et statsborgerskab som den fornemste gave, og derfor skal vi selvfølgelig værne om den gave.
Vi skal være langt mere restriktive med det privilegium at blive dansk statsborger.
Man har gennem årtier rundhåndet delt ud af statsborgerskaber til alt for mange mennesker, som slet, slet ikke deler vores værdigrundlag eller vil bidrage til det danske samfund på en positiv måde, og det skal vi stoppe med.
Det forslag, vi skal behandle her, går på, at regeringen skal undersøge forskellige modeller for, hvordan der kan gennemføres en screeningssamtale med personer, der ønsker dansk statsborgerskab.
Det er en rigtig fin intention.
Nye Borgerlige støtter forslaget og vil i udvalgsbehandlingen konstruktivt medvirke til at afklare, hvordan modellerne kan skrues sammen.
Udgangspunktet er, at det skal være medlemmer af Folketinget, der holder samtalerne.
Vi kan ikke delegere en subjektiv vurdering af personers egnethed til embedsapparatet.
Det kan bruges til en objektiv vurdering af kriterier, men ikke til den subjektive oplevelse af ansøgere.
Det er Folketingets medlemmer, der tildeler statsborgerskab ved lov, og derfor skal det også være Folketingets medlemmer, der står for samtalerne.
Det sætter så også en helt naturlig grænse for, hvor mange ansøgere der kan blive indkaldt til samtaler i løbet af et år.
Af bemærkningerne til forslaget fremgår det, at forslagsstilleren åbner for, at PET oplyser til Indfødsretsudvalget, om der er personer på lovforslaget til statsborgerskab, der har antidemokratiske holdninger, og det illustrerer jo rigtig fint, hvor blindt statsborgerskaber er blevet uddelt.
For hvordan kan man i ramme alvor påstå, at personer med antidemokratiske holdninger overhovedet skal komme i nærheden af at blive optaget i det danske fællesskab og udstyret med et dansk statsborgerskab?
Hvordan er vi kommet så langt ud, at vi ikke bare bruger vores helt basale sunde fornuft til at sige, at selvfølgelig skal udlændinge, der udviser antidemokratiske holdninger, overhovedet ikke komme i nærheden af at blive danske statsborgere?
Det skal vi have stoppet, og ethvert tiltag i den retning er velkommen, og derfor hilser vi også dette tiltag velkommen, og vi ser frem til udvalgsbehandlingen og støtter forslaget.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-12:
Tak for det.
Som jeg også var inde på i mit spørgsmål før til hr. Peder Hvelplund, er det ikke en frihedsrettighed at blive dansk statsborger.
Det er ikke en ikke en social ret, og det er heller ikke en menneskerettighed.
Hvis man overhovedet skal bestemme det at være dansk statsborger begrebsligt, må man sige, at et dansk statsborgerskab er et privilegium.
Det skal forstås relativt bogstaveligt; et privilegium er en kollektiv rettighed, som er tildelt en bestemt gruppe af mennesker.
Et privilegium er et godt ord, for det er faktisk den bedste måde at bestemme statsborgerskabet.
Det er en andel i den kollektive ret til at styre Danmark, som er det centrale i statsborgerskabet.
Det, der også er det afgørende ved grundloven, er, at det er en politisk beslutning.
Det er ikke en juridisk beslutning eller en administrativ beslutning.
Grundloven fastslår krystalklart, at det er en politisk beslutning , hvem der skal være statsborger, og hvem der skal have indfødsret, hvis man ikke er født her i landet.
Derfor har vi politikere selvfølgelig brug for hjælp til at træffe de bedste beslutninger, vi kan.
Vi skal ikke tildele andele i den kollektive ret til at styre Danmark til personer, der har i sinde at ødelægge landet.
Det er i hvert fald min politiske holdning.
Men spørgsmålet er, hvordan man undgår at begå den fejl.
For fortiden har jo vist, at det kan være svært at tildele privilegiet statsborgerskab til de rigtige mennesker og at undgå de forkerte mennesker.
Derfor er det en god idé at studere nærmere, hvordan Folketinget kan styrke sin beslutningskraft og sin beslutningsevne, nemlig hvordan vi bedre kan udøve vores ret til at give udlændinge andel i den kollektive ret til at styre Danmark.
Derfor støtter LA forslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-12:
Det var egentlig bare for at følge op på debatten, hvor jeg vil sige, at jeg synes, at der er sagt meget opsigtsvækkende ting.
Jeg er meget overrasket over nogle af de kommentarer, der kom fra bl.a. Enhedslisten og Radikale Venstre, om, at man synes, at folk, uanset hvilket sindelag man har, og uanset om man ønsker at omstyrte den danske stat, skal have statsborgerskab, og at man i øvrigt vil ændre grundloven for at sikre, at også samfundets modstandere kan blive danske statsborgere.
Jeg synes, det er meget opsigtsvækkende synspunkter, men det giver jo mening ud fra den måde, som Enhedslisten også normalt plejer at stemme for tildeling af statsborgerskab, og som jeg altid har haft meget, meget svært ved at forstå.
Vi er meget glade for, at der var en meget positiv tilgang fra ministerens side.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Det er dejligt at se en regering, som er åben for, at gode ideer også kan komme fra andre end en selv, og at man gerne vil arbejde konstruktivt videre med dem, selv om det er et andet parti i opposition, som har fået ideen.
Det er vi meget taknemlige for, og det glæder vi os meget til at samarbejde med Socialdemokraterne og med Venstre, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Nye Borgerlige om at finde en god model for.
Der er ingen tvivl om, at der er masser af arbejde, der skal gøres, før vi er så langt, at vi kan foreslå en helt konkret model, som alle kan bakke op.
Det arbejde ser vi meget frem til.
Tusind tak for den opbakning.
Er det en lempelse af udlændingepolitikken, når man giver højere ydelser til flygtninge, der kommer til Danmark?
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Lige nu er der jo vedtaget et midlertidigt tilskud.
Men det er selvfølgelig rigtigt, at hvis de politiske resultater af ydelseskommissionens arbejde bliver, at man laver en markant stigning i kontanthjælpen – eller i det, som i dag hedder integrationsydelsen til nyankomne – og det ikke bliver fulgt op af andre politiske initiativer, at det vil svække beskæftigelsen og øge tilstrømningen – det tror jeg da.
Men det er altså for tidligt at konkludere på, fordi ydelseskommissionen ikke engang er nedsat endnu.
Jeg tror ikke, at man kan konkludere på det midlertidige tilskud, der er lavet, og som er et tilskud til børnechecken, fordi det netop er midlertidigt.
Morten Dahlin (V), 2019-12-12:
Jeg blev faktisk helt glad, måske fordi det snart er ved at være jul og jeg er ved at komme i julestemning.
Men så kom jeg i tanke om, at jeg desværre ikke lever i en verden, hvor ministeren også fører den politik, som hans tale ellers gav indtryk af at han fører.
For ministeren nævner tre ting i sin tale, som jeg gerne lige vil pointere.
Ministeren siger, at vi skal føre en politik, hvor der kommer styr på tilstrømningen.
Vi skal føre en politik, hvor flere indvandrere og flygtninge forsørger sig selv.
Og vi skal føre en politik, der får asyltallet ned.
Vil ministeren ikke bare bekræfte her i dag, at det, at ministeren har hævet de sociale ydelser til arbejdsløse flygtninge og indvandrere, har præcis den modsatte effekt end det, som ministeren lige har stået og talt for er vigtigt?
Vil ministeren ikke bekræfte det?
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-12-12:
Den her ydelse har jo været noget debatteret, og nu bliver den grundigt debatteret i dag.
Og jeg synes, at det er rigtig fint, at vi faktisk stort set kun har det her emne på dagsordenen.
Jeg vil godt høre ministeren, som jo bliver ved med at fremhæve – og det har jeg også hørt tidligere – at det er midlertidigt, indtil den her ydelseskommission har arbejdet.
Forventer ministeren, at den falder bort?
Og jeg kan ikke acceptere, at ministeren siger, at nu må vi lige vente og se, hvad den der ydelseskommission kommer frem med.
Der må være nogle forventninger, og det er der helt sikkert.
Jeg vil også godt fremhæve, at den jo er skattefri – det synes jeg også lige skal med i hele den her debat; det er faktisk en ret væsentlig ydelse.
Og naturligvis giver det da flere udlændinge til Danmark.
Jeg synes egentlig, det er fantastisk, at der er nogle forskere, der skal lave en rapport for at fortælle os det – det ved vi sådan set godt.
Morten Dahlin (V), 2019-12-12:
Tak for det.
Grunden til, at Venstre har stillet den her forespørgsel til udlændinge- og integrationsministeren, er, at vi er bekymrede.
Vi kan nemlig konstatere, at regeringen er begyndt at sætte den stramme udlændingepolitik over styr, og det er vel at mærke den udlændingepolitik, som Socialdemokraterne ellers før valget lovede at videreføre.
Sagen er nemlig den, at regeringen har hævet de sociale ydelser til arbejdsløse indvandrere og flygtninge – og ikke bare en lille smule.
Med regeringens forslag, der jo desværre bliver vedtaget lige om lidt, kan en integrationsydelsesmodtager med to børn se frem til at få 2.000 kr. ekstra skattefrit hver måned i sociale ydelser – 2.000 kr. hver måned skattefrit.
Og det er vel at mærke uden at have fået et arbejde og dermed bidraget til fællesskabet.
Det betyder, uanset hvad regeringen påstår, at det bliver mere attraktivt for asylansøgere at søge mod Danmark, og det er altså ikke stram udlændingepolitik.
Så når regeringen sætter ydelserne til arbejdsløse indvandrere og flygtninge i vejret, risikerer regeringen at øge asyltilstrømningen til Danmark.
Og den risiko har regeringen jo taget med vidt åbne øjne.
Regeringens udlændinge- og integrationsminister, som sidder lige her i egen høje person, har nemlig udtalt så sent som den 13. december sidste år, og nu citerer jeg: »Vi bliver nødt til at forholde os til, at niveauet af de sociale ydelser, der er tilgængelige i det land, man kan indvandre til, selvfølgelig har betydning for, hvilket land man vælger.«
Så er det bare, jeg siger
: Hvis ministeren vidste det her allerede den 13. december sidste år, hvis regeringen vidste det her, da den hævede ydelserne i sidste måned, da den foreslog det – og det må den jo have gjort – så undrer det mig ærlig talt en hel del, at regeringen samtidig påstår gang på gang, at man er garant for en stram udlændingepolitik.
Der er altså noget, der ikke hænger sammen her; der er noget, der ikke passer.
Og derfor er vi i Venstre bekymrede.
Jeg kunne også nævne alle de ting, som de højere ydelser gør i forhold til integrationen, i forhold til det at lære dansk, komme ind på arbejdsmarkedet, lære om det danske sprog og den danske kultur og det danske samfund.
Men jeg tror, jeg vil holde mig til at tale om ydelsernes effekt på tilstrømningen til Danmark.
Regeringen har hævet ydelserne, regeringen har lempet udlændingepolitikken, regeringen har øget risikoen for asyltilstrømningen til Danmark, for vi ved, at der er en sammenhæng mellem asyltilstrømningen og ydelsernes størrelse.
Og på den baggrund ser Venstre frem til nu at diskutere, hvordan regeringen har tænkt sig at forhindre, at højere sociale ydelser fører til, at flere søger asyl i Danmark.
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Ja, det er min forventning, at det her midlertidige børnetilskud falder bort.
Det er væsentligt, at det jo er et midlertidigt tillæg til børnechecken.
Det er jo, fordi vi også har forventninger om, at en ydelseskommission kommer med nogle anbefalinger, som kan danne grundlag for et helt nyt ydelsessystem, som bygger på nogle andre principper.
Så kan jeg jo se, der er en akademisk debat i gang i forskningsmiljøerne om, hvorvidt og i hvilket omfang ydelser har betydning for tilstrømningen.
Jeg er egentlig ikke i tvivl om, at der er en sammenhæng, og at hvis vi har markant højere ydelser end vores nabolande, vil det i sig selv kunne være med til at betyde, at folk søger mod specifikt Danmark for at søge asyl.
Det, jeg bare siger i al stilfærdighed, er, at det jo ikke er det eneste hensyn, der er, når vi diskuterer størrelsen af de danske ydelser.
Der er jo også et hensyn, der handler om, under hvilke vilkår børn skal vokse op.
Og at finde den balance kan vi selvfølgelig være uenige om, altså hvor balancepunktet ligger.
Vi har været af den opfattelse, at den tidligere regering ikke fandt balancen, og derfor synes vi, det er fornuftigt, at der nu er lavet et midlertidigt tilskud.