runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-05:
Jamen så tror jeg ikke, at jeg har forklaret vores model rigtigt.
De vil ikke komme til at sidde her, altså, det rent formelle, det indledende papirarbejde, vil foregå på den måde, at de vil skulle have deres sag behandlet her, og så vil det relativt hurtigt være overstået, og så vil turen gå til Kastrup Lufthavn og gå videre til det tredje land, hvor centeret ligger, og så vil man blive indkvarteret der, altså udenfor Europa.
Der skal ikke være en masse mennesker, der opholder sig her.
Det er hele idéen med det.
Derfor skulle det også gerne være sådan, at når folk kan se, at det er det, der sker: at de kommer til Danmark og ret hurtigt kommer ud af Europa igen, holder de op med at komme til Danmark.
Ja, konceptet for det nye asylsystem er jo – den dag, det forhåbentlig lykkes at etablere det – at man søger asyl i Danmark, så får man foretaget en indledende asylbehandling her, og så er det meningen, at man derefter, hvis man reelt er flygtning, skal placeres på et fly ude i Kastrup Lufthavn og så sendes hen til det tredje land, som vi måtte indgå en aftale med, og så indkvarteres i det modtagecenter, som oprettes uden for Europa.
Det er hele tanken med det her.
Derfor er det også min klare forventning, at vi meget hurtigt vil se, at meget få mennesker vil søge asyl i Danmark, for jeg tror ikke, at de, der kommer fra den tredje verden, hverken den kæmpestore gruppe, der slet ikke er flygtninge, eller de, der reelt er flygtninge, har nogen interesse i at blive indkvarteret i et trygt center uden for Europa, de vil gerne til Skandinavien, men derfor vil de også meget hurtigt holde op med at tage til Danmark, hvis de kan se, at det, der sker, er, at de bliver sat på et fly ret hurtigt og fløjet tilbage til et land uden for Europa.
Det er jo det, der er hele baggrunden for det her forslag.
Når jeg nu formulerede mig på den måde før, var det egentlig et forsøg på at solidarisere mig med hr. Marcus Knuth og prøve at sætte mig i hans sted og sige, at jeg, hvis man mener, det er så forfærdelig en ordning, så kan glæde hr. Marcus Knuth med, at der ikke er nogen, der har benyttet sig af den.
Det var sådan set bare på den måde.
For derudover mener jeg jo ikke, at man skal være så bekymret over, hvis der er produktive mennesker, som slår rod i Danmark.
Men lad nu det være.
Det er en helt anden diskussion.
Jeg ved, at udlændingeministeren i flere interviews har sagt, at han har en god dialog med en række lande, og at han håber, at man inden for et års tid – medmindre coronaen blokerer for alting i al evig fremtid, og det gør det jo forhåbentlig ikke, fordi bl.a. hr. Marcus Knuths parti er så konstruktivt i forhandlingerne om at genåbne Danmark – så gerne skulle kunne komme videre med nogle realitetsforhandlinger med en mindre gruppe af lande.
Mads Fuglede (V), 2021-03-05:
Tak for ordet.
I Venstre deler vi forslagsstillernes ambition om, at asylansøgere skal søge asyl i det første sikre land, de ankommer til.
Når man flygter til Europa med et ønske om og et behov for hjælp, må man acceptere den hjælp, som man får.
Det duer ikke, at asylansøgere kan shoppe mellem EU-landene og sige nej til den hjælp, de får tilbudt, indtil de finder et land, hvor de er tilfredse med de sociale ydelser eller forholdene i øvrigt passer dem bedre.
Derfor skal asylansøgere søge asyl i det første sikre land, de ankommer til.
Det var også en central pointe i det fælles visionspapir, som Danmark fremlagde sammen med Østrig, da vi havde regeringsmagten i sidste valgperiode.
Det er ikke bare noget, vi siger, men det er noget, vi har arbejdet meget aktivt for.
Vi deler også forslagsstillernes ambition om at begrænse antallet af asylansøgere i Danmark.
Vi mener imidlertid ikke, at forslaget om at afskaffe adgangen til at søge spontan asyl i Danmark er den rigtige løsning lige nu.
Faktisk mener vi, at det, hvis man afskaffer den mulighed, får den modsatte effekt, og det vil også være i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Samtidig vil det de facto være et totalt asylstop, og det betyder, at Danmark vil forlade Dublinsamarbejdet, og formålet med Dublinforordningen er netop at sikre, at asylansøgere ikke kan shoppe rundt mellem EU-landene.
De seneste år har vi oplevet nogle åbenbare udfordringer med at få samarbejdet om dette formål til at fungere efter hensigten.
Det skal vi sørge for at få rettet op på.
Vi ser fortsat Dublinforordningen som den bedste mulighed for at sikre, at Danmark ikke overrendes af asylansøgere.
Uden et forpligtende Dublinsamarbejde kan vi ikke sikre os, at landene syd for den danske grænse ikke blot giver fri passage til, at asylansøgere, der søger mod den danske grænse, ender her, og vi så ender i en situation, hvor vi i praksis ikke kan komme af med dem.
Vi skal passe på, selv om noget kan virke indlysende, ikke at indføre forordninger, der vil gøre os til en magnet for asylansøgere.
Vi kan heller ikke sikre os, at vi kan sende asylansøgere, der ikke har ret til asyl i Danmark, tilbage til et EU-land, som de ankom til i første omgang, hvis vi træder ud af Dublinforordningen.
Det mener vi er en rigtigere vej at gå ad.
Af de grunde kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget, selv om vi har den allerstørste respekt for de intentioner, der ligger bag, nemlig ønsket om, at der kommer en endnu bedre kontrol med antallet af asylanter, der kommer til Danmark, især fra MENAPT-landene.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-03-05:
Det gør jeg.
Det bliver også nævnt i forslaget – og det synes jeg er fint – at der selvfølgelig kan være tilfælde, hvor det skal kunne lade sig gøre.
Jeg må altså sige, at jeg synes, at det, der står i Information i dag, er meget ukonkret, når man siger, at man vil gøre det, »hvis altså det kan lade sig gøre at finde et land, der er villig til at indgå en folkeretlig bindende aftale med Danmark om dette« – bla bla bla, hvis man kan tillade sig at sige det.
Altså, jeg synes simpelt hen, at vi må have mere, og jeg kan love regeringen, at regeringen vil blive holdt op på det inden næste valgkamp, for det er et valgløfte og måske det allervigtigste valgløfte, som bør føres ud i livet.
Pernille Vermund (NB), 2021-03-05:
Jeg vil bare sige tak for opbakningen.
Jeg er fuldstændig enig – som vi talte om tidligere på dagen, var det jo et godt beslutningsforslag, der i sin tid kom fra DF.
I dag har vi så behandlet et lovforslag, som stort set er identisk med det, vi behandlede for et år siden, og hvor tommelfingeren blev vendt nedad fra regeringens side.
Jeg håber jo selvfølgelig, at regeringen på et eller andet tidspunkt vil vende tommelfingeren opad og sikre, at der ikke længere bliver mulighed for, at asylansøgere kan bo i Danmark, heller ikke de afviste.
Jeg vil lige stille et spørgsmål i forhold til det, der er sagt tidligere.
Jeg kan forstå på Venstre – og det kan DF selvfølgelig ikke forsvare – at Venstre mener, at Danmark vil blive en magnet, hvis man stopper med at give adgang til at søge spontant asyl i Danmark.
Måske fru Pia Kjærsgaard kan forklare, hvad det betyder?
Mads Fuglede (V), 2021-03-05:
Det er der ingen tvivl om, og det har vi lært meget af, og vi har netop lavet alle de her stramninger under det indtryk, som den periode gav os, som jo viste, at den ydre grænse i EU ikke kunne holde, og at det interne samarbejde slet ikke var godt nok.
Der er sket meget på den front siden da, og vi er parat til hele tiden at gøre mere for at være sikre på, at vi ikke nogen sinde igen kommer på bagkant.
Vi vil endda gå så langt, som at vi også siger, at vi, hvis det er sådan, at vi skulle stå i en lignende situation som i 2015, vil indføre en komplet lukning af den danske grænse, indtil man har fået styr på situationen igen.
Pernille Vermund (NB), 2021-03-05:
Jo, men dilemmaet her er jo, at man først drejede på skruerne for sent, altså at man lod migranter i tusindvis komme til Danmark, vel vidende at de var på vej op gennem Europa.
Man handlede på bagkant og alt, alt for sent.
Der er år, hvor der er flere ikkevestlige, der rejser ud, end der er ikkevestlige, der rejser ind, men en alt for stor andel af dem, der kommer ind, er folk fra de muslimske lande, og en alt for stor andel af dem, der rejser ud, er folk fra de østasiatiske lande.
Så helt ærligt: Vil man blive ved med at være på bagkant?
Er det ikke snart på tide, at man er på forkant og tager sig af det her, før vi står i en krise igen?
Mads Fuglede (V), 2021-03-05:
Jeg synes, Venstre har vist, hvad vi vil gøre for det her.
Da vi oplevede den mareridtsommer, hvor vi blev overrendt af asylansøgere, satte vi os i spidsen for et samarbejde, hvor vi især med god opbakning fra Dansk Folkeparti fik lavet mere end 100 stramninger på det her område, og vi fik drevet antallet af asylanter, der søgte til Danmark, markant ned.
Der er ikke nogen nem løsning på det her område, men der er en række små skruer, som man kan stramme, og vi har strammet på dem alle sammen.
Og vi arbejder fortsat på at stramme alle dem, som det er muligt at stramme, sådan at vi, når verden bliver anderledes – for jeg deler meget fru Pernille Vermunds opfattelse af, at vi lige nu er i en kunstig situation, hvor coronaen nok gør, at vi ikke ser det sande antal asylanter her i landet, og at det derfor kan betyde, at der kan komme et meget stort pres.
Derfor er det vigtigt, at vi er villige til at dreje på alle de her skruer igen – og sørger for, at vi holder et lavt antal asylanter i Danmark.
Pernille Vermund (NB), 2021-03-05:
Tak for det.
Det er glædeligt med endnu et parti, som støtter intentionen, men som desværre også er endnu et parti, der ikke kommer med en reel løsning, og som ikke i de mange år, hvor man har haft regeringsmagten, er kommet med en løsning.
Vi så, hvordan migranter i tusindvis fik lov til at strømme ind over de danske grænser, og at rigtig mange vandrede op ad de danske motorveje i 2015, og det er jo helt vildt, at man ikke på det bagtæppe er klar til at gøre noget andet og sikre sig, at vi ikke havner i den situation igen.
Når der kommer få asylansøgere til Danmark i øjeblikket, er det jo, fordi hele Europa har lukket sine grænser.
Det er nogle grænser, som man i Venstre er imod at opretholde.
Man kæmpede imod at lukke grænsen, da migranterne nærmede sig i 2015.
Hvad vil Venstre gøre for at løse det her problem?
For én ting er, at man deler ambitionerne og intentionerne, men når man er et parti, der gerne vil sidde med regeringsmagten, så synes jeg også, man skylder at fortælle, hvad man så vil gøre.
Så hvad vil Venstre gøre for at løse det her?
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-05:
Med dette beslutningsforslag foreslår Nye Borgerlige at afskaffe adgangen til at søge spontant asyl i Danmark.
Regeringen arbejder jo hårdt på at få etableret et nyt asylsystem, og vi er allerede nået et stykke ad vejen.
Der er drøftelser med relevante tredjelande og ligesindede europæiske lande om, hvordan sådan et system kunne lægges til rette uden for Europa.
Jeg håber og tror på, at vi hele tiden bevæger os med små skridt i den rigtige retning, og det er vigtigt, fordi vi på den måde kan fastholde de historisk lave asyltal, som vi har for tiden, og man skal jo i den forbindelse huske, at alt for mange af dem, der søger asyl i Danmark, reelt ikke er flygtninge.
En stor andel er migranter fra Stormellemøsten, der ønsker et liv i Nordeuropa, og det kan man sagtens forstå, men det går ikke.
Det hænger ikke sammen økonomisk, hvor for mange ville være på offentlig forsørgelse, eller kulturelt, hvor for mange har værdier, som nyder opbakning i den muslimske verden, men ikke nyder opbakning i Danmark, og derfor er det vigtigt, at vi får struktureret et nyt asylsystem.
Af beslutningsforslagets bemærkninger kan jeg jo læse, at Socialdemokratiet og Nye Borgerlige deler nogle af de samme bekymringer på det her område, nogle af de samme frustrationer, som knytter sig til det nuværende asylsystem.
Det understøtter menneskesmugling, det er dyrt, dysfunktionelt, og det er uretfærdigt, og så har det den konsekvens, at vi i dag har massive problemer med at integrere personer, som har oprindelse i Stormellemøsten, fordi der er kommet alt for mange hertil, i forhold til hvordan integrationen har kunnet følge med.
Det har skabt alvorlige problemer både her i Danmark og i Europa og jo også for verdens flygtninge, for det betyder, at vi bruger et meget stort beløb på at hjælpe en meget lille gruppe her i Danmark, hvoraf en alt for stor del af denne meget lille gruppe reelt slet ikke er flygtninge.
Derfor har vi også den ambition om at reformere asylsystemet, så vi kan få mere humanisme for pengene, som nogen indimellem udtrykker det.
Vi håber, at Nye Borgerlige og andre partier i Folketinget vil bakke op om vores bestræbelser på at reformere det nuværende asylsystem, for det vil være til stor gavn for Danmark, det vil også være til stor gavn for verdens reelle flygtninge, fordi man så kan fokusere på dem ude i verden i stedet for at fokusere på dem, der kommer hertil, hvoraf alt for mange faktisk slet ikke er flygtninge, men er folk, der søger en bedre tilværelse.
Socialdemokratiet støtter ikke beslutningsforslaget.
Magnus Heunicke (S), 2021-03-05:
Ja, det er jeg, og jeg er også enig i den analyse, at der selvfølgelig er problemer – det er det, vi taler om til daglig – i sundhedsvæsenet og mange udfordringer med ulighed i sundhed, og vi skal have mere fokus på forebyggelse.
Og der er selvfølgelig også enkelte ting, der går galt – helt enig, det er der – og det skal vi have fokus på.
Men vi skal også se på de muligheder, vi har, for ellers ender vi med kun at rette de fejl, der er, frem for at se de muligheder, vi har, for at kunne forebygge og forbedre yderligere.
Der er nemlig enestående muligheder i Danmark med et meget, meget stærkt offentligt sundhedsvæsen og meget, meget stærke – og med stigende styrke – private virksomheder og et ønske om offentlig-private partnerskaber og stærk, stærk forskning i Danmark.
Og det er jo noget af det, som er fundamentet for, at vores patienter skal kunne få verdensklassebehandling i det danske sundhedsvæsen.
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-05:
Vi er nu færdige med at præsentere vores idé, både for lande i Europa og lande uden for Europa, og vi har fået indsnævret landene uden for Europa, som vi ønsker at være i dialog med, til sådan en god håndfuld lande, og det bruger vi faktisk en del tid på nu.
Det er også i forlængelse af det, at vi har fremsat det lovforslag, for jeg synes, det er naturligt, når man indgår i sådan en dialog, at vi også sørger for, at der er hjemmel i dansk lovgivning til faktisk at gennemføre det.
Martin Geertsen (V), 2021-03-05:
Nu vil jeg ikke fange ministeren på det forkerte ben på talerstolen – i hvert fald ikke i den her sag – og så alligevel lidt, altså, for tror ministeren ikke, at der er behov for, at man bliver en lille smule systematisk omkring det her?
Det kan jo lige pludselig overrumple os i virkeligheden, ikke?
Tror ministeren ikke, at der er behov for, at vi ligesom går lidt mere firkantet til værks her?
Magnus Heunicke (S), 2021-03-05:
Jamen jeg hørte godt spørgsmålet, og jeg synes, at det er en meget relevant pointe.
Det system, vi har nu, som på mange måder virker og har haft en effekt, siden vi indførte Medicinrådet i 2016, skal jo også være gearet til introduktion af nye – og jeg er fuldstændig enig – ikke kun innovative, men jo også forskellige former for – til en start – ekstremt dyre genterapier, som i det omfang, de begynder at have en effekt og virke, ud over at være en kæmpe hjælp for den enkelte kan være en kæmpe besparelse for vores sundhedsvæsen, for der er jo tale om, at man så bliver kureret for den sygdom, som ellers ville kræve livslang behandling med forskellig medicin og andet.
Det er jo i det setup, hvor vi må være ærlige at sige, at det lidt udestår, om Medicinrådet i sin nuværende form – det er justeret undervejs – skal justeres yderligere, så det ville kunne være klar til at kunne håndtere det setup og kunne sammenligne, hvad der reelt er alternativet til at indføre det her.
Martin Geertsen (V), 2021-03-05:
Tak til ministeren for besvarelserne.
Jeg vil i og for sig gerne rette det samme spørgsmål til sundhedsministeren, som jeg gjorde til fru Pernille Skipper: Hvad gør vi egentlig fremadrettet i forhold til finansiering af det her?
Det er jo også derfor, det her er særlig interessant.
Det er jo, fordi det fordrer en ny måde at finansiere lægemidler på, fordi det ofte er meget dyrt til en start, mens der til gengæld ikke er nogen udgifter på det lange sigt.
En ting er, at det er 14-15 lægemidler eller noget i den stil, vi er oppe på nu, men hvis det nu bliver en bred palet af lidelser, som mange mennesker har, hvor man lige pludselig kan bruge genterapi, som kræver meget store investeringer up front, hvad gør vi så?
Altså, har ministeren nogle bud på eller vil han igangsætte et eller andet arbejde, hvor man ligesom lidt mere systematisk og strukturelt går til det spørgsmål?
Magnus Heunicke (S), 2021-03-05:
Jo, eller at vi måske går lidt mindre firkantet til værks og ser lidt mere holistisk på nye behandlingsformer og anerkender de muligheder, der står foran os.
Man bliver lidt deprimeret, når man hører fru Liselott Blixt – Dansk Folkepartis ordfører – sige, at nogle af vejledningerne fra Det Etiske Råd ligger 25 år tilbage, og da sagde man: Det står lige foran os.
Nu siger vi igen, at det ligger lige foran os.
Men der er jo faktuelt og dokumenterbart sket en kæmpe udvikling bare de seneste par år, og den vil jo accelerere yderligere fremover.
Jeg kan forstå, at Medicinrådet er inviteret den 30. marts til at fortælle om metoderne, de arbejder med.
Liselott Blixt (DF), 2021-03-05:
Ja, vi har en forespørgsel, så for ikke at skulle gå op og spritte det hele af igen, så lader jeg være med at gå op og tage ordet til sidst, men tager det her, og jeg takker selvfølgelig de ordførere, der har været til stede.
Men jeg siger også tak til ministeren for, at man vil se på, hvordan man kan gøre noget ved det her, så vi bare kan komme nogle skridt videre med det her.
Jeg ved jo også, at regeringen har sat penge af til life science sammen med regionerne, og at man gerne vil noget på de innovative fronter osv. Vi står jo i nogle gode positioner i Danmark, som jeg også sagde, og det er også en grund til, at statsministeren kan rejse ud og tale med andre om diagnosticering, vacciner, og hvad der ellers kan være af registreringer.
Og vi har jo også lavet andre aftaler på genomområdet osv.
Derfor håber jeg, man kan se frem til, at vi kan hjælpe hinanden lidt med at komme lidt længere frem i skoene i forhold til det, der hedder genterapi, for at gøre det lidt nemmere for dem, der gerne vil forske i det, og at vi får regionerne klædt på til det.
Det vil jeg selvfølgelig høre om ministeren er enig i.
Magnus Heunicke (S), 2021-03-05:
Tak for det, formand.
Tak for en god debat.
Jeg må sige, som også ordføreren fra Dansk Folkeparti sagde, at det virkelig er godt med sådan nogle debatter her, men nu er det også første gang, vi prøver det, samtidig med at vi har fået et helt nyt udvalg i Folketinget, der har møde samtidig.
Det er bare, fordi jeg bliver så ærgerlig over det, når der er et billede af Folketingssalen, og så siger folk: De ligger bare derhjemme og pjækker.
Men det gør de jo ikke; de sidder i udvalgsmøder præcis samtidig med.
Så der må vi lige fra Folketingets side gøre os umage, når vi har de to udvalg og der er noget sammenfald mellem ordførerkredsen i Epidemiudvalget og Sundhedsudvalget og det, der sker i Folketingssalen.
Jeg synes, det var en god debat med dem, der er mødt op her, og det var rigtig fint, men de andre sidder som sagt med arbejdet andre steder.
Det kan bare være et lidt uheldigt signal.
Idéen er jo også netop at samle partierne for at lære mere om hinandens synspunkter, krydse klinger og også lytte til hinanden.
Men derudover synes jeg, det har været en god forespørgselsdebat, og jeg synes, der er nogle helt klare perspektiver, vi må dykke ned i sammen.
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti har nævnt noget om at lave en høring og noget andet, og jeg ser da frem til at høre mere om, hvad I når frem til i Sundhedsudvalget.
Og vi vil selvfølgelig i det omfang, det er nødvendigt, hvis I går videre med den idé, bidrage fra ministeriets side.
Nu har jeg lige prøvet at undersøge det lidt, siden jeg var heroppe sidste gang, fordi jeg fik spørgsmålet om også de lidt andre aspekter end det, min tale handlede om, altså hvordan man som region, som arbejdsgiver indretter sig optimalt i forhold til genterapi i det omfang, at det kræver andre miljøgodkendelser og andet og udstyr og måske også i forhold til arbejdsmiljø osv.
Det ser jeg også frem til at vi kan hjælpe til med at få udboret, således at vi altså er klar og er et land i front på de områder der.
Det vil jeg meget, meget gerne også hjælpe med.
Så for mit vedkommende vil jeg sige tak for den her debat.
Jeg ser frem til at arbejde videre med det her problemfelt.
Per Larsen (KF), 2021-03-05:
De her børn med muskelsvind bor faktisk over hele Danmark, så at der er nogle af dem i Nordjylland, har sådan set ikke den store ting at sige i forhold til min holdning til det.
Fakta er bare, at det jo er forskellige firmaer, og dem, som producerer Luxturna, er åbenbart gået ind for sådan en aftale, hvor man kun betaler, hvis det er sådan, at det har effekt, og det har leverandøren af den muskelsvindmedicin så åbenbart ikke syntes var en god idé.
Det synes jeg er beklageligt, for de børn ville have godt af at få den medicin.
Der er ingen tvivl om, at der ville være nogle af dem, som ville have effekt af den, men nu er der så ikke nogen, der får effekt af den, og det er ganske forfærdeligt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-03-05:
Det er rigtigt, at der altid kommer kritik, desværre, fra de der forskellige organisationer.
Jeg synes ikke, de er særlig konstruktive.
Det synes jeg faktisk ikke de er.
Det er altid negativt og meget kritisk, i forhold til hvad der kommer på udlændingepolitikken.
Det er faktisk i modsætning til mange andre organisationer på mange forskellige politiske områder.
Men sådan er det, og sådan har det hele tiden været.
Men jeg bliver bare nødt til at spørge, hvor langt man er.
Jeg synes, at vi er nødt til at komme derhen og høre, hvilke lande der har givet afslag, og hvor vi måske kan have en mulighed.
Altså, er der muligheder for, at vi får en aftale om en asylbehandling uden for Europa?
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-05:
Jeg vil dog sige, at jeg mindes ikke rigtig nogen større lovforslag fra hverken den nuværende eller tidligere udlændingeminister, som ikke har medført kritik fra de organisationer.
Så det er trods alt ikke første gang, og det kan vel heller ikke overraske spørgeren.
Grunden til, at jeg prøvede at holde en lidt afdæmpet tale, var egentlig, at de intentioner, jeg kan læse der ligger bag beslutningsforslaget, deler jeg faktisk, men jeg mener, at et totalt asylstop ville risikere at spænde ben for os selv.
Vi ville risikere at have en masse mennesker i Danmark, vi ikke ville kunne udsende til deres eget land, fordi vi ikke havde behandlet deres asylansøgning, og vi ville risikere, at folk, der var indvandret til Danmark fra f.eks. Tyskland, ville vi ikke kunne udsende til Tyskland og sige: De har allerede været i jeres land og søge asyl, så derfor skal vi ikke også behandle deres asylansøgning i Danmark.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-03-05:
Jeg sad selvfølgelig og lyttede intenst til ministerens tale, og jeg tænkte: Hvornår kommer den der meget stramme socialdemokratiske udlændingepolitik?
Det var fuldstændig ligesom i gamle dage, synes jeg.
Så må jeg bare spørge ministeren, og det kommer jeg også tilbage til i min ordførertale, om de der flotte valgoplæg, hvor man vil have asylbehandling i et land uden for Europa.
Jeg ser, der er en skarp kritik i Information i dag af ministerens, jeg ved ikke om man skal kalde det initiativ, måske bare tanker, men hvor er vi henne?