runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2018-09-06:
Tak for det.
Jeg vil benytte lejligheden til at sige tak for et produktivt samarbejde.
Jeg synes, at jo mere tid der går sammen med IA's ordfører i Folketinget, jo større glæde får man ved at kende Grønland, men også ved at kende nogle politikere, der så systematisk arbejder for forbedringer for deres land og deres folk, når de er her i Folketinget.
Men jeg synes stadig væk, der er nogle ting, som man kunne spørge om kunne blive bedre, men også om grønlænderne selv kunne gøre det bedre.
Først vil jeg gerne høre om de lønforskelle, der er i politiet.
Der har været rejst spørgsmål om dem, men hvordan ser ordføreren den reelle løsning på det spørgsmål?
Og i givet fald: Hvordan kan vi som politikere fremme en løsning?
For det er jo uholdbart, at der er forskel på at lave den samme opgave.
Når man kommer ud til et mord – eller vold for den sags skyld – kan det ikke passe, at den ene betjent skal have én løn og den anden betjent skal have en anden løn, når man skal lave det samme barske arbejde.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-09-06:
Jeg er også rigtig glad for det samarbejde, der er.
Jeg har møde med justitsministeren her inden længe, og jeg kan forstå, at der er blevet nedsat en arbejdsgruppe, hvor man vil kigge på de her lønforskelle.
Det synes jeg er positivt.
Men man kan sige, at det jo sådan set er viden, vi allerede har.
Det er dem, der kender til det i dagligdagen.
Der er jo det her eksempel, som jeg får igen og igen fra grønlandske politibetjente, om, at de, når de sætter sig ind i en politibil i Grønland og rykker ud og har en kollega med, som er uddannet i Danmark – det kan også være en grønlænder, der har uddannet sig i Danmark, og som har valgt at flytte tilbage til Grønland – så kan opleve, at de to betjente får forskellig løn.
Det er jo ikke rimeligt, det siger sig selv, og vi er jo nødt til at finde nogle praktiske løsninger, som særlig politiforeningen synes ser fornuftige ud.
Men ja, der er behov for, at vi også her politisk er med til at fremme en løsning, og det synes jeg selvfølgelig også skal være at lytte til nogle fagpersoner og nogle faglige organisationer.
Men løsningen venter vi virkelig på og har gjort det længe.
René Gade (ALT), 2018-09-06:
Jeg synes nemlig, at den åbenhed, som erhvervsministeren har vist, er meget prisværdig, og der er også en Venstremand, der har været meget åben om, hvorfor han har gjort det.
Mit spørgsmål til sidst bliver så bare, om det er ordførerens opfattelse, at man lige bør markere netop i finanslovsoplægget, hvad det er brugt til.
Det har tidligere været kutyme.
Har ordføreren en holdning til det?
Tak for talen, og tillykke med debuten.
Jeg vil også sige, at hvis det her spørgsmål er et, der ikke umiddelbart kan svares på, er det helt fint.
Så må jeg jo undersøge det andre steder.
Jeg blev egentlig bare inspireret af en artikel, jeg læste her til morgen i Jyllands-Posten.
Der har i nogle uger kørt en debat om det, der på dansk bliver kaldt sognerådspolitik, og om, hvorvidt man kan tillade sig at skabe nogle gode forudsætninger for det område, man er valgt i.
Der har så været politikere, bl.a. ordførerens egen kollega, nemlig erhvervsministeren, der har været imponerende åben over for kritikken og har sagt: Jeg har skaffet noget der og der i forbindelse med de finanslove.
Det er man jo i sin gode ret til.
Jeg er ikke ude på at sige, hvad der er rigtigt og forkert, men da jeg ikke har erfaringer med at sidde i et regeringsbærende parti, kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvordan foregår den fordeling?
Jeg tror nemlig, at der er mange danskere, der er meget forundrede over – mig selv inklusive – at de små beløb, som det relativt set drejer sig om, ikke er at finde i sådan et finanslovsforslag.
Hvorfor kan det ikke ses?
Det kunne det tidligere.
Anders Johansson (KF), 2018-09-06:
Jeg forstår spørgeren således, at hvis man sætter folk i fængsel, øger det kriminaliteten.
Jeg må sige, at i Det Konservative Folkeparti ser vi sådan på det, at kriminelle skal i fængsel.
Og der er jo en gruppe, der fik mulighed for at afsone med fodlænke – det er i forbindelse med den såkaldte grove simple vold.
Hvis man f.eks. laver et groft overfald, får man mulighed for at slippe med samfundstjeneste.
Det er jo det, som justitsministeren har foreslået skal give fængsel i stedet for samfundstjeneste.
Det koster nogle penge, for det betyder, at der skal nogle flere i fængsel, og derfor er der sat penge af på finansloven til det.
Rune Lund (EL), 2018-09-06:
Men i dag er det sådan med den lovgivning, vi har, at det er en konkret vurdering, som domstolene foretager: Er samfundstjeneste noget, der er gavnligt, passende i den nuværende situation, også i forhold til retsfølelsen f.eks.?
Man vil simpelt hen indskrænke den dømmende magts beføjelser og mulighed for at tage stilling i den konkrete situation.
Det vil jo også betyde, at der vil opstå situationer – og det er meget få situationer, vi taler om her, hvor den slags sager, som vi taler om her, vil føre til samfundstjeneste – hvor det giver mening.
Men man vil jo fratage domstolene den mulighed for i den konkrete situation at sige: Her giver det mening; her kan det betyde, at der er højere sandsynlighed for, at denne person efter endt straf ikke vil begå kriminalitet igen.
Anders Johansson (KF), 2018-09-06:
Der har vi bare set nogle ret voldsomme overfald, altså det, der hedder grov simpel vold – ret grove overfald – hvor man er sluppet med samfundstjeneste.
Det er jo den grove del, vi nu siger skal give fængsel og ikke samfundstjeneste.
Det synes vi sådan set er fair, også over for de ofre, der måske sidder tilbage med en krænket retsfølelse, hvis ikke der bliver slået hårdt ned på det.
Thomas Jensen (S), 2018-09-06:
Tak, og tillykke til ordføreren med ordførerposten.
Nu har jeg jo haft fornøjelsen af at stille spørgsmål til Liberal Alliances finansordfører lidt tidligere i dag, og der blev ikke lagt fingre imellem.
Det var den liberale fane, der blev holdt højt, og der var ønske om skattelettelser, og der blev præsenteret skattelettelser på 23 mia. kr. frem til 2025.
Så mit korte og klare spørgsmål til Det Konservative Folkepartis ordfører er så: Er det stadig væk regeringens ambition at give skattelettelser, og er det stadigvæk regeringens ambition at have en udvikling i det offentligte forbrug, som er lavere end det demografiske træk?
Anders Johansson (KF), 2018-09-06:
Jeg kan udtale mig på Det Konservative Folkepartis vegne, ikke på den samlede regerings.
Det er helt klart konservativ politik, at vi skal have et lavere skattetryk i Danmark.
Vi har verdens største offentlige sektor, og vi synes ikke, at det skal være nogen naturlov, at vi skal blive ved med at have det.
Så hvis spørgeren spørger direkte til, om Det Konservative Folkeparti ønsker skattelettelser, så er svaret ja.
Hvordan de sidder og konterer ovre i Finansministeriet, og hvordan de forskellige poster fordeler sig, er jeg simpelt hen ikke klog nok til at kunne svare på.
Jeg kan svare på det første spørgsmål, som spørgeren stillede, nemlig om man kan tillade sig at prioritere lokale projekter.
Det synes jeg bestemt man kan.
Der er jo mange små projekter, der ellers ville blive glemt, og der synes jeg da at det er vigtigt, at man, hvis man er valgt i et område, eller hvis man har nogle sager, som man brænder særligt for, også har mulighed for at bringe det på dagsordenen politisk.
Det er vel derfor, vi sidder her.
Thomas Jensen (S), 2018-09-06:
Det var da et dejlig frisk svar, og spørgsmålet er så: Hvad så med det offentlige forbrug?
Sandheden er jo en ganske anden, nemlig at det offentlige forbrug desværre stiger med en hastighed, sådan at hver gang der kommer to ældre, der har behov for pleje, ja, så er der nærmest kun penge til den ene af dem.
Så spørgsmålet er bare: Vil Det Konservative Folkeparti så bare glad og frejdig stå på mål for, at vi skal have et mindre antal i den offentlige sektor til f.eks. at tage sig af os ældre?
Anders Johansson (KF), 2018-09-06:
Nu er det tilfældigvis sådan, at under den tidligere S-ledede regering blev der jo 14.000 færre offentligt ansatte, men det synes jeg sådan set er en god udvikling.
Det er jo ikke meningen, at den offentlige sektor skal blive større.
Det er ikke vores ambition som parti.
Vi har en ambition om, at den offentlige sektor relativt skal fylde mindre, og det vil sige, at vi skal have skabt mere vækst i det private erhvervsliv, sådan at den offentlige sektor relativt kommer til at fylde mindre, og dermed skal vi også gradvis kunne sænke skattetrykket.
Det er vores ambition.
Karin Gaardsted (S), 2018-09-06:
Tak for det.
Jeg vil gerne tale om De Konservatives målsætning på transportsektorområdet, og det handler jo om de grønne biler.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at vi fra socialdemokratisk side ønsker at fremme antallet af grønne biler i Danmark i de kommende år.
Mit spørgsmål til ordføreren går så på, om ordføreren kan sætte nogle ord på, hvad De Konservatives målsætning er for transportsektoren.
Fru Mette Abildgaard har jo været ude i medierne og talt varmt om de grønne biler, og derfor kunne jeg godt tænke mig at vide, om ordføreren kunne sætte et tal på, altså om vi kunne få lidt mere at vide om, hvad De Konservatives målsætning er på det her område.
Anders Johansson (KF), 2018-09-06:
Vi har helt klart en ambition om, at der skal flere grønne biler på gaden.
Vi har jo lavet en aftale bl.a. med Socialdemokratiet om at få sænket registreringsafgiften for netop at få drevet nogle flere elbiler ud på de danske veje.
Det er ikke lykkedes særlig godt, det må vi jo også erkende, det er jo en fælles erkendelse, og derfor er vi også nødt til at kigge på, hvordan vi får endnu flere biler ud på gaderne.
Jeg vil ikke stå her og love, at der er 500.000 biler i 2030 uden at have en finansiering på plads, men jeg vil bare love, at vi i hvert fald arbejder positivt og konstruktivt på at få endnu flere elbiler på gaden.
Vi skal bare gøre det klogt, fordi det nemmeste i verden er at sige, at nu skal der ikke være nogen registreringsafgift, men er det den rigtige vej at gå?
Eller at man kan give et kontant tilskud på 50.000 kr. pr. elbil, der bliver solgt, men er det den mest effektive vej at gå?
Jeg har hørt mange kreative forslag.
Jeg siger bare, at vi er meget konstruktive med hensyn til det her.
Vores mål er at få flest mulige elbiler på gaden for færrest mulige tilskudskroner.
Karin Gaardsted (S), 2018-09-06:
Men man kan jo se lidt til Norge og se, hvad de gør der, for der er de rent faktisk vældig, vældig gode til det her.
Nu er det jo sådan, at formanden for De Konservative, Søren Pape Poulsen, har udtalt, at der ikke skal bruges kræfter på den grønne dagsorden, og det mener jeg simpelt hen sår så meget tvivl om, hvorvidt De Konservative nu ikke længere er regeringens grønne vagthund.
Jeg vil gerne høre fra ordføreren: Hvilke grønne områder er det lykkedes De Konservative at få specielt igennem i forbindelse med det finanslovsforslag, som vi står og diskuterer i dag?
Anders Johansson (KF), 2018-09-06:
Finanslovsforslaget er jo regeringens udspil, og det er en sum af tre partier, men det er helt klart, at i forhold til klimamilliarderne og de initiativer, der ligger på det område, er det da noget, hvor vi trækker i en grøn retning, og det bliver vi ved med at gøre.
Som jeg sagde til den tidligere spørger, også fra Socialdemokratiet, er der ikke noget ændret på den konservative grønne profil eller grønne dagsorden.
Vi har fuldstændig samme ambitioner, som vi har haft hele tiden.
Det, som justitsministeren var ude at sige, var, at nu begynder vi også at tale om nogle andre områder, men der er ingenting, der er ændret i vores klimadagsorden eller klimapolitik.
Christian Juhl (EL), 2018-09-06:
Ja, for vi er jo enige om, at det er et grundprincip i samarbejdet mellem Grønland og Danmark, at man skal være ligestillet, og derfor synes jeg, vi skal arbejde for det.
Et andet spørgsmål, som mest er grønlændernes, er den store ulighed, der er i det grønlandske samfund.
Hvilke tanker gør ordføreren sig om den store ulighed, som jo ikke er sund for et samfund, hvor den ene fanger næsten lever af naturalieøkonomi og den bedst stillede har en meget, meget stor løn, selv i forhold til Danmark?
Der skal jo mere lighed til, for at et samfund kan udvikle sig, efter min bedste overbevisning.
Hvordan kan man gøre det?
Nicolai Wammen (S), 2018-09-06:
Det siges, at i politik er den eneste ros, man kan være sikker på, selvros.
Der må man sige, at finansministeren har præsteret et mesterværk i dag.
Der er tilsyneladende ikke det, regeringen ikke føler den har løst og klaret.
Og jeg vil starte med at sige, at vi i fællesskab glæder os over, at danskerne gør det så godt, og at vi derfor står i en situation, hvor vi kan gøre gode tider bedre.
Vi er så optaget af, at det er noget, der kommer alle til gavn.
Når man så kigger på de kampagner, der kører, ganske vist ikke med finansministerens glade ansigt, men med statsministerens, får man det ene eksempel efter det andet på, at dét er velfærd – inden for sundhed, inden for uddannelse.
Det er jo vældig godt alt sammen.
Men en enkelt ting, der ikke blev plads til i den her 30-minutters opremsning af regeringens fortræffeligheder – det er muligt, at jeg har overset det i de annoncer, der bliver kørt – er jo det faktum, at vi med den finanslov, der her bliver lagt frem, og i de år der kommer, står til at få 10.000 færre offentligt ansatte, end vi har i dag, på et tidspunkt hvor der samtidig kommer flere børn og flere ældre.
Jeg vil bare i al stilfærdighed spørge finansministeren, hvorfor finansministeren ikke finder det relevant at tage det med i sin tale.
Og hvorfor er det ikke med i Venstres annoncer, at der bliver 10.000 færre til at passe vores børn og give en omsorg til vores ældre, samtidig med at der bliver flere børn og flere ældre?
Er det velfærd, vil jeg spørge finansministeren?
Kristian Jensen (V), 2018-09-06:
Allerførst skal man passe på med at opgøre velfærd i, hvor mange offentligt ansatte der er, for hvis en kommune vælger at udlicitere f.eks. plejen af de grønne områder til Hedeselskabet eller andre, så vil der være færre offentligt ansatte, men det bliver græsset hverken grønnere eller mere tætklippet af.
Sagen er jo, at det drejer sig om den velfærd, man får.
Når hr. Nicolai Wammen så nævner lige præcis tallet 10.000, er jeg ret sikker på, at man har læst spørgsmål nr. 441 fra den 10. juli 2017, stillet af hr. Benny Engelbrecht.
Det er i hvert fald et svar, som jeg har taget frem på området.
Det viser, at under de forudsætninger, man blev bedt om at regne på, er det rigtigt.
Hvis det er sådan, at man tager udgangspunkt i, at den fremgang, der vil være, deles ligeligt mellem lønsum og vareindkøb, vil der ikke være en nedgang, men en stigning i antallet af offentligt ansatte, faktisk en stigning i fuldtidspersoner på 14.300.
Nicolai Wammen (S), 2018-09-06:
Det, jeg forholder mig til, er sådan set et svar, finansministeren har sendt den 30. august til Folketingets Finansudvalg, hvori det tydeligt fremgår, at der bliver 10.000 færre offentligt ansatte i perioden fra nu og frem til 2025.
Jeg må bare sige til finansministeren, at man jo kan have alle de annoncer, man har lyst til, i store aviser med de bredeste smil, men ude i virkelighedens verden render man utrolig hurtigt på vores hospitaler.
Der er brug for flere lærerkræfter, og også vores børn trænger til en ekstra omsorg.
Kigger vi på hele ældreområdet, ser vi, at der kommer mange flere ældre i de kommende år.
Så vil finansministeren ikke forholde sig til sit eget svar – det er række 104 i det svar, man har givet – og forklare, hvordan det giver bedre velfærd, at man fjerner 10.000 offentligt ansatte, samtidig med at vi får langt flere børn og ældre i de kommende år?
Kristian Jensen (V), 2018-09-06:
Det svar er givet ud fra nogle beregningstekniske forudsætninger, og hvis man kigger på, hvordan verden er, kan de beregningstekniske forudsætninger ændres i alle landets 98 kommuner, og det burde den tidligere borgmester vide.
Hvis man tager udgangspunkt i, at der er en ligelig fordeling af fremgangen mellem varekøb og lønsum, så vil der være en vækst i de kommende år i antallet af offentligt ansatte og ikke et fald.
Sagen er, at mens vi har siddet som regering, har vi øget kommunernes råderum.
Vi har øget kommunernes serviceramme og givet dem penge til dækning af det, nemlig 2 mia. kr. Da hr. Nicolai Wammens parti sad i regering sidst, reducerede man kommunernes serviceramme med 3,5 mia. kr.
Da skar man ned på servicen og på velfærden ude i kommunerne med 3,5 mia. kr.
Vi har tilført flere penge, og det vil vi også komme til at gøre i tiden fremover.
René Christensen (DF), 2018-09-06:
Tak for det.
Det er jo rigtigt, at det var positive ord, der kom der.
Men det har også været en sjov dag.
Det handler selvfølgelig også om tal, når det er en finanslov.
Altså, hvis regeringen siger, at nu skal vi være fossilfri i 2050, er der nogle, der siger, at nej, det skal være i 2045.
Hvis regeringen siger, at nu vil vi give 1 mia. kr., så er jeg helt sikker på, er der er nogle, der rejser sig op og siger, at det skal være 2 mia. kr.
Men det, man skal måles på, er jo ikke, hvad man siger man vil.
Man skal jo måles på det, man har gjort.
Jeg vil sige, at der er jeg rigtig glad for, at Dansk Folkeparti har været parlamentarisk grundlag, efter at vi kom fra at have en socialdemokratisk ledet regering, hvor vi så, at der var minusvækst i kommunerne.
Nu har vi fået en plusvækst.
Vi har måske ikke fået alt det, vi gerne ville, men vi har trods alt flyttet os i en rigtig positiv retning i forhold til det.
Men jeg vil sådan set gerne spørge ind til noget.
Når man ser finanslovsforslaget her, som jeg også sagde i min ordførertale, er der jo en masse gode ting, der er lagt frem.
Finansministeren sagde, at han var foran.
Der er nok noget af det, som vi skal løbe lidt længere med, for at komme længere ud ad den vej, som finansministeren er på vej ud ad.
Men en af tingene er forbedrede rådighedsbeløb for pensionister og fastholdelse af seniorer på arbejdsmarkedet.
Det er en af de pinde, som regeringen har satset på.
Det vil vi gerne kvittere for.
Jeg vil gerne spørge, om man så også vil være med til at sikre, at hvis man giver noget med den ene hånd, trækker man ikke noget tilbage med den anden hånd, altså fortsætter med udhulingen af folkepensionens rådighedsbeløb.
René Christensen (DF), 2018-09-06:
Jeg vil gerne starte med også at slå fast, at Dansk Folkeparti står på mål for de aftaler, vi har indgået.
Det, der er interessant her, er jo også at se på, hvad det egentlig er man gerne vil.
Jeg er ikke i tvivl om, at vi kan komme ud ad den vej.
Der er også sat penge af til det, altså et større rådighedsbeløb.
Udfordringen er selvfølgelig, at der kan ligge et forlig ved siden af, som er med til at udhule det, man giver med den ene hånd, så folk hen over en periode sådan set ikke har den købekraft mere.
Man kan jo godt, selv om man har et forlig, i mindelighed forsøge at komme ud ad den vej, der hedder: Hvordan kan vi så stoppe den her udhuling?
Jeg tror sådan set også, at andre partier, som er en del af satspuljen, er enige i, at pensionisternes købekraft er blevet formindsket markant siden 1994.
Kristian Jensen (V), 2018-09-06:
Jeg render ingen steder, jeg skal nok blive stående.
Til hr. René Christensen: Før 1994, før den oprindelige satspuljeaftale, var der ingen automatik i, om man hævede overførselsindkomsterne.
Der blev det vurderet fra år til år, hvorvidt man havde råd til at gøre det.
Så valgte man at lave en aftale, hvor man satte automatikken ind, men tog en lille smule ud, der skulle gå målrettet til forskellige områder, som har høj prioritet, bl.a. fordi det jo ikke er alle på det almindelige arbejdsmarked, der stiger lige meget i løn.
Og hvis ikke der var en reduktion, ville man kunne opleve, at nogle på lavtlønsområdet med lave lønstigninger faktisk ville blive overhalet af folk på overførselsindkomster.
Derfor skal vi selvfølgelig snakke videre om, hvad de vilkår og de rammer er, som vi skal sætte op for pensionister i finanslovsforhandlingerne.
Rune Lund (EL), 2018-09-06:
I Berlingske kunne man den 12. august læse en artikel med overskriften: »Kristian Jensen: Venstre går ikke til valg på skattelettelser«.
Men når man så ser det, finansministeren rent konkret er citeret for i interviewet, er det: »Jeg tror ikke, at vi kommer til at diskutere flere skattelettelser på arbejdsindkomst før et folketingsvalg.« Og finansministeren siger: »Hvis der bliver mulighed for at sænke dem efterfølgende, synes vi, det er positivt, men jeg kan hverken sidde her eller senere og love, at vi har en bestemt plan for skattelettelser.«
Så mit spørgsmål er egentlig: Er det, der står i Berlingskes overskrift den 12. august, rigtigt?
Er det rigtigt, at Venstre ikke går til valg på skattelettelser?
Kristian Jensen (V), 2018-09-06:
Det, jeg er citeret for, er rigtigt.
Mit ansvar i forhold til en artikel er det, jeg har sagt til citat.
Hvad journalister vælger at sætte på af overskrifter og andet, må de selv stå på mål for.
Se, jeg er med i en regering, som siden valget har sat skatten ned for mere end 20 mia. kr., og vi har samtidig forbedret velfærden.
For mig er der nemlig ikke nogen modsætning mellem skattelettelser og velfærd.
Jeg mener sagtens, at man, hvis man har en sund økonomi, og hvis man sørger for at få flyttet folk fra passiv forsørgelse til aktiv beskæftigelse, godt kan sætte skatten ned og samtidig have råd til at forbedre vores sundhedsvæsen, forbedre vores folkeskoler, gøre det bedre for de svageste elever, der har brug for et læseløft, og forbedre vores børnehaver.
Det synes jeg sagtens at man kan gøre.
Derfor går jeg hver eneste dag på arbejde med den målsætning, at vi kan blive ved med at have en stærk økonomi.
Jeg ser gerne, at man kan sætte skatten ned, og i det finanslovsforslag, der ligger her, er der afsat en lille pulje til at lette vilkårene for borgere og erhvervsliv ved at sænke afgifter på området.
Det, der sådan set er til diskussion i dag, er, hvad der ligger i finanslovsforslaget.
Rune Lund (EL), 2018-09-06:
Tak for svaret.
Det bekræfter mig jo i, at der ikke er nogen dækning for overskriften for de citater, som så indgår i interviewet.
Så lad mig spørge på en anden måde, på en positiv måde: Vil Venstre gå til valg på skattelettelser?
Kristian Jensen (V), 2018-09-06:
Tak for de rosende ord, og i øvrigt tak for det samarbejde, der har været.
For Dansk Folkeparti har været med til at gennemføre mange af de aftaler, der gør, at vi i dag står med en stærk økonomi.
Og de har siden valget været med til at gennemføre de aftaler, der gør, at vi har kunnet forbedre vilkårene, rammerne, for at levere god service ude i både regioner og kommuner.
Jeg tror, at hr. René Christensen, da han også har sin gang i det kommunalpolitiske, kan bekræfte, at man i kommunerne i øjeblikket har fået en langt bedre økonomi, end man havde tidligere.
På spørgsmålet om satspuljen er det sådan, at regeringen i 2015 indgik en aftale om satspuljen med en bred kreds af partier, der i dag står bag satspuljeaftalen.
Vi har hvert eneste år prioriteret at løfte vilkårene, også for ældre medborgere, i et omfang, der er markant større end det, som er bidraget fra ældre ind i satspuljen.
Jeg tror, at man ud fra finansloven for 2019 vil kunne regne ud, at det vil vi fortsat gøre.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-09-06:
Jeg synes, at de små skridt er, vi er begyndt at blive inviteret til sættemøder, som jeg synes er rigtig, rigtig godt, og det har også resulteret i, at der er blevet sat nogle midler af, der sikrer, at de grønlandske borgere i Danmark får den opmærksomhed, de har krav på i form af satspuljemidlerne.
De andre partier støtter bl.a. også op om det arbejde, der skal gøres for de grønlændere, som ikke klarer sig så godt i Danmark.
Små skridt er også, at de 10 mio. kr. årligt på justitsområdet er rigtig, rigtig vigtige.
Det er langtfra løsningen, og det er langtfra nok til at sikre, at retsområdet kommer på samme niveau som resten af kongeriget, men det er små skridt i den rigtige retning.
Jeg synes også helt bestemt, at de forskellige forbedringsforslag, som regeringen fremkommer med, også er små skridt.
Indtil i dag har vi ikke set de midler blive sat af, der skulle kunne gøre, at standarden i Grønland kommer på højde med jurisdiktioner i Danmark.