Jeppe Kofod (S), 2020-05-28:
Tak for det, formand, og tak til alle forespørgerne; tak til hr. Rasmus Nordqvist for begrundelsen.
Det er en rigtig vigtig debat, vi har her i dag.
Altså, respekten for retsstatsprincippet og de grundlæggende værdier er kernen i ethvert moderne demokratisk samfund.
Samtidig er det jo hele fundamentet for vores EU-samarbejde.
Og derfor skal vi tage det meget alvorligt, når der bliver rejst begrundet og tilbagevendende tvivl om, hvorvidt vores fælles værdier bliver overholdt i et EU-land, som det desværre over en årrække har været tilfældet for Ungarn og Polen.
EU er et helt særligt fællesskab, et fællesskab, hvor medlemmerne er tæt integrerede, og vi er jo så tæt integreret, at vi deles om penge, om love, om standarder – og det kræver tillid.
Det betyder også, at vi både kan og skal stille store krav til hinanden.
Det er derfor, at der desværre er gode grunde til dagens debat, og derfor vil jeg gerne igen takke spørgerne, for det her initiativ er rigtig vigtigt.
I Ungarn er der ikke tale om et enkelt afgrænset problem, men snarere om en bredere udvikling over en årrække, som samlet set giver anledning til alvorlig bekymring for, om retsstatsprincipperne og vores fælles værdisæt bliver overholdt.
Og lad mig bare nævne nogle få eksempler.
Venedigkommissionen har udtrykt bekymringer for ændringer i retsvæsenet, der på sigt risikerer at give regeringen indflydelse på udfaldet af konkrete sager.
Det europæiske journalistforbund – Reporters Without Borders – har peget på svære vilkår for den frie presse.
OSCE har peget på ulige konkurrencevilkår ved parlamentsvalg, som giver regeringsmagten en væsentlig fordel og gør det svært for oppositionen at konkurrere.
Og Europarådets menneskerettighedskommissær har udtrykt bekymring for regeringens stigmatisering af dele af civilsamfundet
I EU har Kommissionen igangsat traktatkrænkelsessager mod Ungarn på grund af lovændringer relateret til f.eks. domstolssystemet, forholdene for ngo'er og akademisk frihed.
Men ud over konkrete lovændringer er der også tale om et svært politisk klima, der indebærer en alvorlig risiko for, at der udøves selvcensur af frygt for de konsekvenser, som en kritisk artikel eller en politisk uønsket handling kan medføre.
De nødretstiltag, som den ungarske regering vedtog i forbindelse med covid-19-krisen, var altså ikke starten, men nærmere seneste skridt i en lang og bekymrende udvikling, og tiltagene er særlig bekymrende, fordi meget tyder på, at den demokratiske kontrol i Ungarn i forvejen er svækket.
Bekymringen om nødretstiltagene handler bl.a. om den manglende tidsbegrænsning af de vidtgående, ekstraordinære beføjelser, som giver regeringen mulighed for at indføre tiltag via dekreter.
Det mindsker den demokratiske kontrol, når regeringen ikke løbende skal retfærdiggøre over for parlamentet, hvorfor man har brug for beføjelserne.
Et endnu mere bekymrende element er kriminaliseringen af såkaldt desinformation, som anses for at undergrave regeringens tiltag.
Desinformation er en udfordring, som vi alle skal håndtere, men den ungarske tilgang vækker bekymring på grund af den høje strafferamme på op til 5 års fængsel, og fordi den skaber usikkerhed om, hvad der anses som strafbart.
Det påvirker særlig journalister, hvis virke i forvejen er udfordret, og EU's kommissær for værdier har nævnt et bekymrende eksempel med en journalist, som blev hentet tidligt om morgenen af politi på grund af et facebookopslag med oplysninger om antallet af ledige hospitalssenge.
Den ungarske regering har i denne uge indikeret, at den fra juni vil begynde at rulle nødretstiltagene tilbage.
Men samtidig er jeg nødt til at understrege, at problemerne i Ungarn jo som sagt desværre handler om meget mere end nødretstiltagene.