runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2016-12-09:
En af Liberal Alliances mærkesager er at få afskaffet registreringsafgiften.
På sidste års finanslov fik vi sænket registreringsafgiften fra 180 pct. til 150 pct.; det var vi utrolig glade for.
Ved dette års finanslov fik vi igen sænket registreringsafgiften ved at forhøje grænsen for, hvornår der betales fuld registreringsafgift, nemlig fra 84.600 kr. til 106.600 kr. for personbiler og fra 26.700 kr. til 33.600 kr. på motorcykler.
Der skal lyde en stor tak fra LA til DF, Venstre og Det Konservative Folkeparti for at bære det her forslag igennem.
Det at have en bil er en nødvendighed for rigtig mange danskere.
Det er ikke et luksusgode.
Bor man uden for de store byer, kan man ganske enkelt ikke klare sig uden.
I de her år tales der meget om, at vi skal gøre det mere attraktivt at bo uden for de store byer.
En afskaffelse af registreringsafgiften vil gøre rigtig, rigtig meget for at fremme det formål.
Men også rigtig mange borgere i byerne kan ikke klare sig uden at have en bil.
De fleste børnefamilier vil ikke kunne få hverdagen til at hænge sammen uden en bil, og alle, som ejer en bil, ved, at det øger ens frihed; det giver højere mobilitet og flere muligheder – det giver simpelt hen mulighed for at få flere gode oplevelser.
En bil gør verden mindre, og man sparer tid, som man kan bruge på andre ting.
Det er nok derfor, at bilen er blevet så populær verden over.
Det at have en bil øger simpelt hen ganske almindelige og alle danskeres velfærd.
Når man læser det her lovforslag, er det mig helt ubegribeligt, at der er nogle, der kan gå ind for, at vi overhovedet har en registreringsafgift.
Det umiddelbare provenutab for statskassen er med det her lovforslag på 725 mio. kr., men efter ændret adfærd og tilbageløb reduceres provenutabet til at være 225 mio. kr.
Det skyldes, at en lavere registreringsafgift gør det mere attraktivt at arbejde, og derfor øges beskæftigelsen.
Borgerne skal altså fremover betale 725 mio. kr. mindre i registreringsafgift, men statskassen går kun glip af 225 mio. kr.
Det betyder altså, at der er en meget høj selvfinansieringsgrad ved at sænke registreringsafgiften.
En meget høj selvfinansieringsgrad er jo ensbetydende med, at der opstår et velstandstab i samfundet ved at have den pågældende afgift eller skat, og der opstår dermed også et meget højt velfærdstab.
Det betyder også, at registreringsafgiften ikke i væsentligt omfang bidrager til mere omfordeling, men altså koster velstand og velfærd.
Derfor burde alle partier gå ind for at afskaffe registreringsafgiften.
Det bør ikke være et spørgsmål om ideologi, men om almindelig sund fornuft.
Vi tager et lille skridt med det her lovforslag, men vi er ikke færdige.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-12-09:
Det her lovforslag hjælper jo så rent faktisk nogle mennesker.
Altså, ordføreren siger, at man i Alternativet vil hjælpe på alle mulige andre måder, men der er ikke alle mulige andre måder at hjælpe folk, der har behov for en bil, på.
Der er den her måde, og den hjælper så rent faktisk nogle borgere – det gør det billigere at få råd til den bil, som ordføreren så rigtigt siger mange har behov for.
Men jeg synes, at det er nogle rigtig dårlige argumenter, ordføreren lister op – og dem er der i øvrigt også andre der bruger – for det at have behov for en bil eller ønske sig en bil har jo ikke noget at gøre med ens indkomst.
Man kan jo sagtens have en meget, meget høj indkomst og slet ikke have noget behov for en bil.
Man kan også have en meget lav indkomst eller en mere almindelig indkomst og have et behov for en bil.
Og det er et af problemerne ved overhovedet at have en registreringsafgift.
Altså, progressionen andre steder i skattesystemet er jeg også imod, men man kan sige, at der er det jo trods alt sådan, at har man en høj indkomst – og selv hvis man betaler den samme skat procentmæssigt – så bidrager dem med høje indkomster mest i kroner og øre.
Men her har vi altså en skat, som ikke har noget med ens indkomst at gøre.
Finder ordføreren ikke, at det som princip er uheldigt?
René Christensen (DF), 2016-12-09:
Jeg havde sådan set ikke forberedt, at jeg skulle stille et spørgsmål, men jeg synes, at det bliver sådan lidt interessant.
For nu kommer vi til at snakke om almindelige mennesker og ualmindelige mennesker, sådan nærmest de onde mennesker, dem, der kører i de dyre biler.
De er i hvert fald ikke almindelige, for ordføreren siger: almindelige mennesker, der køber en bil.
Så vil jeg godt spørge: Hvorfor er man ualmindelig, hvis man som dansker vælger at køre en lidt større bil?
Så vil jeg også godt spørge om noget andet: Kan ordføreren dokumentere sin påstand om, at små, billige biler er mere miljørigtige end dyrere og større biler?
Er det en påstand, eller er det noget, ordføreren faktisk ved?
René Gade (ALT), 2016-12-09:
Jeg skulle lige tænke over, hvor det var, vi var uenige, fordi meget af det, som ordføreren siger, er jeg jo helt enig i.
Det har ikke nødvendigvis noget at gøre med, om man tjener mange eller få penge, hvorvidt man har behov for en bil.
Jeg har faktisk rigtig svært ved at argumentere for, at det skulle have noget med det at gøre.
Men det, jeg siger, er, at dem, som ikke har så høj en indkomst og har brug for en bil, kan man jo understøtte på andre måder.
Det er jo, ligesom når vi i Alternativet gerne vil lægge afgifter på andre forbrugsgoder eller behov, man har, for at putte noget ekstra i fælleskassen, som der er brug for.
Her kan man så hjælpe med, som vi har foreslået, en fordobling af den grønne check eksempelvis.
Så jeg er egentlig ikke helt sikker på, at vi er så uenige.
Vi er fuldstændig uenige politisk på det her punkt, fordi vi ønsker ikke, at der skal flere biler på vejene, da de sætter et klimaaftryk, som vi ikke har lyst til, og som er helt skævt i forhold til det, vi har lovet EU.
Men i EU-spørgsmål er vi måske også i endnu højere grad for, at vi også her fra Danmarks side skal trække et læs – og ikke kun nyde.
Så både EU-samarbejdsmæssigt og i forhold til, hvordan vi selv ønsker at agere nationalt, er vi fuldstændig imod.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-12-09:
Når Alternativet kan anerkende, at det at have behov for en bil ikke har noget at gøre med, hvor høj en indkomst man har, så er det mig en gåde, at man synes, det kan være en god idé overhovedet at have en registreringsafgift, og at man ikke vil være med til at nedsætte den.
Jeg er også af den opfattelse, at miljødebatten vel altid skal ses i forhold til, hvor dyrt det er at gøre noget for at forbedre miljøet, og her er det ekstremt dyrt.
Altså, det er ekstremt dyrt at gøre noget ved miljøet ved at have en høj registreringsafgift, fordi det har nogle andre effekter ude i samfundet – lavere mobilitet, lavere velstand osv. Skal det ikke også tages med i betragtning, når man ønsker at gøre noget for miljøet?
Og hvorfor gør Alternativet ikke det – hvis der altså svares ja?
René Gade (ALT), 2016-12-09:
Altså, vi har en tredelt bundlinje, når vi laver vores regnskaber og budgetter: det er den miljømæssige, den sociale og den økonomiske.
Så det skal jo ikke være sådan en galimatiasbetragtning om, at nu vil vi redde miljøet, og så glemmer vi det sociale – jeg tror, det var Enhedslistens ordfører, der sagde, at de har både en rød og en grøn bundlinje – og vi skal heller ikke glemme det økonomiske.
Når jeg siger, at det er væsentligt at sige nej til det her for vores vedkommende, så er det jo, fordi vi mener, at den økonomiske bundlinje på lang sigt hænger utrolig godt sammen med den miljømæssige og bæredygtige bundlinje, for hvis vi ikke investerer korrekt nu, så er vi heller ikke med i den innovation, der skaber de bedste biler fremadrettet her i Danmark og de bedste teknologier på vores fabrikker og arbejdspladser.
Så der vil vi godt skubbe på, selv om der kan være en umiddelbar, kortsigtet, manglende indtægt på grund af noget fleksibilitet.
Det gør jo bare, at vi skal investere endnu mere i infrastruktur.
René Christensen (DF), 2016-12-09:
Tak for det.
Når jeg hører ordførerens tale, synes jeg faktisk, det er rigtig positivt.
Først og fremmest vil jeg gerne kvittere for, at man ikke er imod biler, for det er sådan set meget vigtigt i et samfund som Danmark, hvor tingene jo foregår meget omkring byerne.
Derfor har befolkningen, som bor uden for byerne, faktisk et behov for biler.
Så siger ordføreren også – og det var i den rækkefølge – at det, der betyder noget for Alternativet, er miljøet, socialpolitikken og økonomien.
Jeg ved ikke, om det er i den rækkefølge, det betyder noget, men det var sådan, det blev sagt.
Når man så ser på det her forslag, jamen ligger det så ikke lige til højrebenet?
Altså, hvad miljøet angår, er der ingen tvivl om, at hvis vi køber nyere og bedre biler, får vi også et bedre miljø, altså ved at få nogle af de gamle biler ud og få nogle nye biler ind.
Socialt er det sådan, at de højeste boligpriser er i og omkring byerne.
De lavere boligpriser er ude i periferien, ude i provinsen, hvor folk så har brug for en bil for at pendle ind.
Altså, har det en god social profil.
Og om økonomien må man jo sige, som vi også har diskuteret her, at det her godt kan lade sig gøre inden for de økonomiske rammer, samtidig med at familierne faktisk også får en bedre økonomi, fordi de får en bil, som er billigere i drift, og som også er langt, langt billigere at bruge, fordi den kører længere på literen og derfor også bliver beskattet mindre.
Derfor må man sige, at Alternativet faktisk kunne hakke af ved alle parametre.
Så hvorfor vil Alternativet ikke stemme for det her forslag, som egentlig umiddelbart ligger til højrebenet?
René Gade (ALT), 2016-12-09:
Jamen vi har de her tre bundlinjer, som jeg sagde, den sociale, den økonomiske og den miljømæssige – som egentlig er sideordnede.
Så når jeg lige nævner dem i den ene eller den anden rækkefølge, er det vilkårligt.
Nu bevæger jeg mig lidt ud på dybt vand, for jeg vil sige, at hvis nu der blev taget hånd om det miljømæssige på andre måder af den siddende regering, så ville jeg da egentlig ikke synes, at en nedsættelse af registreringsafgiften var det værste.
Altså, så kunne vi sikkert godt finde ud af i Alternativet – og det er her, jeg er på dybt vand – at gå ind for at sænke registreringsafgiften.
Jeg synes heller ikke, en nedsættelse af topskatten nødvendigvis er det ondeste, vi har i verden.
Men hvis der på alle mulige andre parametre i den førte politik skæres ned på det, der ellers skulle opveje at sige ja til sådan noget her, så kan vi på ingen måde gå ind og sige ja tak.
Så det må være det korte svar.
Det lange er i den tradition, hvor jeg også svarede hr. Joachim B. Olsen, nemlig at det jo er hele vores vision, at vi skal have færre biler på vejene af dem, der sætter et miljømæssigt dårligt aftryk.
Den dag, hvor vores biler også produktionsmæssigt sætter et grønnere aftryk, vil vi intet have imod dem.
Nogle gange kan en tom bus forurene mere end x antal biler.
René Christensen (DF), 2016-12-09:
Tak for det.
Jeg synes, det var et meget konstruktivt svar på det her spørgsmål, og så har jeg bare et sidste spørgsmål.
Nu brugte ordføreren jo sig selv som eksempel, nemlig at ordføreren lige havde været ude at købe sig en ny bil, og at man havde man valgt ikke at købe en elbil, men en hybridbil, altså sådan en kombinationsbil.
Det er jo i den dyre ende.
Noget af det er ny teknologi, og der er ikke sådan særlige hensyn, man tager i forhold til den type biler.
Og så vil jeg egentlig bare spørge ordføreren, om ordføreren føler sig normal eller unormal i forhold til det køb, som ordføreren har foretaget.
René Gade (ALT), 2016-12-09:
Jeg synes, det er et interessant spørgsmål.
Jeg vil gå ud af normalitetsdiskussionen og sige, at jeg er alternativ.
Men ud over det vil jeg sige, at den bil, jeg har købt, i den grad er et privilegium.
Altså, den dårligste investering, man overhovedet kan foretage, er i sådan en bil, fordi den mister værdi, lige idet man kører af sted i den.
Men det er da et privilegium at få lov til at købe sådan en bil, og jeg sidder jo i Folketinget og får en flot løn.
Før jeg kom herind, fik jeg også en fin løn, så jeg er da i den grad i den privilegerede ende.
Det er også svært at bygge et hus bæredygtigt, skulle jeg hilse og sige.
Christian Langballe (DF), 2016-12-09:
Jeg kan jo sige, ligesom jeg sagde til Enhedslistens ordfører, at jeg faktisk ikke forstår standpunktet.
Grunden til, at det her kommer op, er jo uden tvivl, at der i Europa og i Danmark er foregået en indvandring, hvor der slæbes nogle kulturelle og religiøse normer med, som ligger meget, meget langt fra de danske, altså at man efter Muhammeds eksempel f.eks. kan indgå ægteskaber med børn helt ned til 9 år, fordi Aisha var 9 år.
Det er jo sådan en retspraksis, der er stadfæstet i den islamiske kultur.
Det kan jeg simpelt hen ikke se.
Der er en gråzone derude, det er fuldstændig rigtigt.
Der er børn, der lever i nogle forhold, som er meget langt væk fra, hvordan andre mennesker lever i Danmark, fordi de lever i parallelsamfund.
Der synes jeg da, at den her lov stadfæster, hvad der er ret og rimeligt i forhold til almindelig sund fornuft, simpelt hen.
Torsten Gejl (ALT), 2016-12-09:
Jamen jeg kan godt anerkende en stor del af ordførerens bekymring i forhold til det her, men så vidt jeg kan se, kan vi jo lade være med at anerkende ægteskaber, hvor der er tale om barnebrude, eller hvor der er tale om, at vi ser, at der kommer en 15-årig pige gift med en 60-årig mand.
Det kan vi jo godt.
De redskaber har vi.
Christian Langballe (DF), 2016-12-09:
Jeg synes bare, sagen taget i betragtning, at det her er en principiel understregning af, at dansk lov og danske normer gælder i Danmark.
Og så vil jeg i øvrigt sige, at nu taler vi om mindreårige.
Vi kunne lige så godt tale om mindreårige piger, for de her ægteskaber er jo simpelt hen et vidnesbyrd om kvindens position og status i de her samfund, hvor hun i hvert fald i visse tilfælde lever i nærmest slavelignende forhold i forhold til manden.
Der synes jeg jo bare, at man i tolerancens navn gør sig til talsmand for barbariet, og det forstår jeg bare ikke.
Torsten Gejl (ALT), 2016-12-09:
Jeg synes ikke om, at det bliver den type retorik med barbari osv.
Altså, der er jo ikke nogen i den her sal, der vil anerkende børnebrude, og det vil der ikke blive nogen der gør.
Så derfor synes jeg, det bliver en retorik, der bliver symbolsk, og jeg kan ikke rigtig se, hvad den kommer sagen ved.
Vi siger bare, at vi har muligheden for ikke at anerkende ægteskaber, hvor vi synes, at det ser ud, som om en pige er blevet gift med en mand, der f.eks. er langt ældre.
Den mulighed har vi.
Den mulighed bruger vi.
Og det kunne måske være interessant at se efter i sømmene, hvor ofte den bliver brugt, og om den bliver brugt korrekt.
Men derfor synes vi, at det bliver så symbolsk og unødvendigt at stramme den her lov yderligere.
Marianne Jelved (RV), 2016-12-09:
Jeg bliver nødt til at have den her pult lidt længere ned, så jeg kan se ud over kanten.
Det overordnede formål med det lovforslag, som vi behandler i dag, er jo at sikre, at dansk ret ikke understøtter, at mindreårige indgår ægteskab, og det er et formål, som Radikale Venstre godt kan tilslutte sig.
Aldersgrænsen er i Danmark 18 år, og der kan ikke dispenseres.
Ægteskabsalderen følger således myndighedsalderen.
Det er der sådan set meget fornuft i som princip.
Vi behøver ikke at anerkende barnebrude i Danmark, og det synes jeg heller ikke at vi skal gøre, men omvendt mener jeg, at det i et samfund som det danske er helt ved siden af, at vi ikke har en dispensationsmulighed i ægteskabslovgivningen på det principielle plan.
I dag har vi det sådan, at 15 år er grænsen, fordi det er den seksuelle lavalder.
Det er der en vis logik i.
Der er en række retningslinjer, som jeg synes er ganske fornuftige, for dispensation i ægteskaber, hvor den ene er imellem 15 og 18 år.
Det er retningslinjer, som kommunerne bruger.
Jeg kan simpelt hen ikke forestille mig, at man skal have så stift et system, at man ikke kan have nogen dispensationsmuligheder.
Jeg anerkender også, at høringssvarene giver stor anledning til at diskutere dispensationsmuligheder, og høringsprocessen er jo netop skabt, så vi kan få en større viden end den, vi besidder hver især herinde i Folketinget, og kan høre sagkundskabens mening om en sag.
Så derfor vil Radikale Venstre under udvalgsbehandlingen arbejde for at finde rimelige dispensationsmuligheder, men selvfølgelig arbejde for det, der overordnet er formålet, nemlig at mindreårige ikke indgår ægteskab, altså at barnebrude ikke accepteres i Danmark.
Christian Langballe (DF), 2016-12-09:
Jeg tror jo, vi er enige om rigtig meget, så det her er egentlig bare et lille hjørne.
Jeg finder det godt nok besynderligt og absurd, at man under henvisning til unionsborgerskabet og arbejdskraftens frie bevægelighed skal tolerere barnebrude.
Det må jeg faktisk sige at jeg ikke forstår.
For det vil sige, at det, hvis man kommer fra et tredjeland, er uacceptabelt i forhold til dansk lov, men at det, hvis man har et unionsborgerskab, så er acceptabelt.
Det forstår jeg ikke.
Jeg vil godt lige minde om, at vi i Danmark faktisk ikke er med, hvad angår unionsborgerskabet.
Det gælder ikke i Danmark.
Mai Mercado (KF), 2016-12-09:
Jeg deler sådan set ordførerens syn på, at det er absurd, at det lige præcis er arbejdskraftens fri bevægelighed, men det er altså nu engang sådan, vi har forpligtet os.
Den situation, vi taler om, er, at man, hvis der kommer en mindreårig pige, som er EU-borger, fra et andet land til Danmark og i et ægteskab, så bliver nødt til at anerkende det.
Jeg stiller mig meget tvivlende over for, om der overhovedet er nogen, men jeg kan sagtens se det absurde i, at det her har med arbejdskraftens fri bevægelighed at gøre.
Christian Langballe (DF), 2016-12-09:
Det her er så bare en personlig kommentar, for jeg har egentlig været tilhænger af arbejdskraftens frie bevægelighed, men hvis det kan bruges som et argument for alle mulige mærkelige ting, bl.a. barnebrude, så synes jeg godt nok, det er absurd.
Mai Mercado (KF), 2016-12-09:
Der er ikke så meget andet for mig at tilføje, end at det lige falder ind under det her, og det bliver arbejdskraftens fri bevægelighed, og det kan lyde mærkværdigt.
Altså, det, som vi nu gør med det her forslag, er jo, at vi afskærer borgere, der kommer fra tredjelande, fra muligheden for det – og det er jo her, problemet er aktuelt – og det vil sige, at vi sætter en tyk og fed streg under, at vi ikke vil acceptere barnebrude i Danmark.
Det synes jeg må være det vigtigste signal, vi kan sende med det her lovforslag.
Torsten Gejl (ALT), 2016-12-09:
Nu er det jo sådan, at hvis der kommer et ægtepar fra et tredjeland, en gammel mand og en ung pige, så kan vi lade være med at anerkende det.
Hvis det så er sådan, at der kommer en kvinde på 17 år og en mand på 21 år, som er flygtet sammen, og som er gift, og det faktisk på mange parametre viser sig, at for dem vil det være bedst at blive sammen, hvorfor skal vi så med det her lovforslag frasige os muligheden for at kunne lade dem blive sammen i deres ægteskab, hvis det er rigtigt for dem og eventuelt børnene?
Mai Mercado (KF), 2016-12-09:
Fordi det ikke er rigtigst at blive sammen.
Altså, jeg køber ikke præmissen om, at familielivet er det beskyttelsesværdige her og skal ophøjes.
Jeg mener simpelt hen, at hensynet til den unge pige må være fuldstændig altafgørende.
Det er fuldstændig altafgørende, at vi som myndighed i Danmark ikke blåstempler barnebrude.
Og når så både Alternativet og Enhedslisten siger, at man går ind og laver en enkelt vurdering, vil jeg sige: Lad os bare se det, som det er, nemlig at det har været en automatreaktion, at man har godkendt barnebrude indtil for ganske, ganske nylig.
Og det er da fuldstændig uacceptabelt.
Altså, jeg savner lidt i debatten fra dem, som ikke bakker lovforslaget op, at man kommer med nogle løsninger til, hvordan vi så sikrer de her barnebrude, for det eneste, jeg hører, er, at man forkaster lovforslaget og ikke vil stemme for det, men der er ikke så mange andre forslag til, hvordan man så sikrer de her pigers rettigheder.
Og de her piger, som er tvunget ind i et ægteskab – og man skal ikke komme og bilde mig ind, at en pige under 18 år frivilligt har valgt at indgå et ægteskab; det tror jeg et hundrede procent at hun er blevet påvirket til – har vi da en forpligtelse til at hjælpe.
Torsten Gejl (ALT), 2016-12-09:
Alligevel er vi især på grund af de første to punkter imod det her lovforslag.
Det første punkt vil fastsætte aldersgrænsen for indgåelse af ægteskab til 18 år.
Det synes vi egentlig er unødvendigt.
Der er ca. seks tilfælde om året, hvor der i Danmark indgås ægteskab mellem en person, der er umyndig, og en person, der er myndig.
Og tallet er faldende, så vidt jeg kan forstå.
Det kan være en 17-årig mand og en 21-årig kvinde.
Det kan f.eks. være, hvis kvinden er blevet gravid og man gerne vil giftes for at få ægteskabets rettigheder, i forhold til at man har barn sammen.
I en sådan situation er både personerne, forældrene og de kommunale myndigheder inde over sagen, og hvis de er enige, kan man få en dispensation, og ægteskabet kan anerkendes, og de unge kan blive gift.
I Alternativet betragter vi det faktisk som en svækkelse af umyndige personers retsstilling, hvis man ikke kan blive gift i sådan en situation, hvor der altså er flere parter, herunder forældrene og myndighederne, der mener, at det er det rigtige at gøre.
Vi har et system lige nu, hvor man vurderer sagen, og er der ikke en god grund, jamen så kan man forhindre ægteskabet.
Det andet punkt handler om ægteskaber, der er indgået i udlandet, af mennesker, der ikke er myndige, og det anerkendes ikke i Danmark.
Her vil man altså automatisk få annulleret sit ægteskab, hvis en af ægtefællerne ikke er myndig, og det er uanset, om man har børn.
Det betyder sådan set, at en 17-årig mor risikerer at få status, så vidt vi kan se, som uledsaget flygtningebarn, selv om hun er gift med børnenes far.
Jeg hæfter mig særligt ved såvel Røde Kors' som Børnerådets store bekymringer i høringssvarene, som jeg ikke mener man kan sidde overhørig.
Det er alligevel vigtigt for os, at det er to organisationer, som jo generelt vil børn det bedste, og som udtaler sig her.
Her i Alternativet er vi særlig opmærksomme på, at umyndige personer, dvs. personer fra 15-18 år, ikke skal være i en situation, hvor de er tvunget til at være i et ægteskab sammen med en, de ikke har valgt, f.eks. med en meget ældre partner.
Ingen mennesker skal være i et ægteskab, som de er tvunget til at være i.
Vi har altså et system, hvor vi nøje vurderer den enkelte sag.
Det her er et område fyldt med gråzoner og nuancer.
I nogle tilfælde er der tale om dybt problematiske tilfælde, tilfælde, der skal fordømmes, og som der skal tages afstand fra, og som ikke skal have lov til at fortsætte.
Men der er også situationer, hvor en umyndig og en myndig person vil hinanden.
De vil være sammen, fordi det er det rigtige for dem.
Hvis vi gør annullering af ægteskab til en automatik, river vi familier fra hinanden, som er flygtet med livet på spil og med børnene på ryggen.
Her skal vi da blive ved med at anerkende de gode ægteskaber, hvor børnenes mor og far står sammen om at bringe sig selv og deres børn gennem det, der sandsynligvis er deres liv største krise.