runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DD), 2024-12-11:
Det er sådan lidt interessant, for da SF langt tidligere end Socialdemokratiet var ude at sige, at man skulle drøfte pensionsalderen, mente Socialdemokratiet, at de var dybt uansvarlige; altså, de var dybt uansvarlige i SF, fordi de tænkte på, at man overhovedet skulle drøfte den her pensionsalder.
Det var statsministerens ord.
Men nu har Socialdemokratiet så meldt ud, at man gerne i foråret 2025 vil stemme for hævelsen af pensionsalderen fra 2040.
Skal det så forstås således, at Socialdemokratiet først ser, at der er urimeligheder med pensionsalderen i 2045?
Susie Jessen (DD), 2024-12-11:
Så låge nummer 24 er: Vi skubber Danmark i en mere borgerlig retning.
Så vil jeg måske foreslå en parantes, hvor der står: med en socialdemokratisk statsminister.
Det er det, jeg i hvert fald synes.
Jeg vil også gerne ind på det her med statslige arbejdspladser, for det er rigtigt nok, at der jo skal nedlægges rigtig, rigtig mange administrative stillinger.
Det kører løs med dem; det er altså en voldsom udvikling.
Men balancen i, hvor de statslige arbejdspladser egentlig er placeret, kunne jeg også godt tænke mig at høre Venstres betragtninger på.
For vi ser jo, at rigtig, rigtig mange af de her statslige arbejdspladser er placeret inde i byerne.
Der er en enorm skævhed.
Kunne man ikke godt forestille sig, at vi snart skal have kigget på det her?
For det er et stort problem.
Hans Andersen (V), 2024-12-11:
Jeg sagde faktisk i min tale, hvad der var bag låge nummer 24.
Og når man åbner den låge, vil man læse, at der står: Venstre skubber Danmark i en mere borgerlig retning.
Det er sådan set en rigtig, rigtig fin låge, låge nummer 24.
I forhold til spørgsmålet om landdistrikter er det jo ikke kun de 8 mio. kr. Der er jo sådan set yderligere 100 mio. kr. til en indsats i forhold til landdistrikterne.
Så det har vi sådan set taget initiativ til med vores minister i spidsen.
Og det er da også med til at give en håndsrækning til landdistrikterne, således at der også er uddannelsestilbud, når vi kommer længere væk fra København.
Venstre vil gerne arbejde for at nedbringe antallet af statsligt ansatte; det skal der ikke være tvivl om.
Vi begynder med de 1.000, og der er også lavet aftaler med regioner og kommuner om, at de skal nedbringe antallet af administrative stillinger i kommuner og regioner for 3 mia. kr. hen mod 2030.
Og så kommer regeringen også med et statsligt arbejdsprogram, og i det statslige arbejdsprogram vil der også være forslag til, hvordan vi kan nedbringe mængden af administration
Så i Venstre deler vi fuldstændig Dansk Folkepartis ambition om at nedbringe antallet af statslige administratorer.
Peter Kofod (DF), 2024-12-11:
Jeg kunne måske godt have ønsket mig noget mere hjælp fra Venstre i den situation, for jeg synes, vi var nogle, der pressede rimelig hårdt på for, at der skulle ske noget på det her område.
Det, der egentlig frustrerer mig, er, at hvis vi sammenligner med den samlede politistyrke, altså med elever og hele baduljen – det er lige før, jeg tæller politiheste med – så kommer det ikke engang i nærheden af den tilvækst, der har været af statslige administratorer de sidste 10 år.
Der har været et politisk ønske om, at vi virkelig skulle slå til søren og have nogle flere betjente, og der har vi løftet det sådan marginalt.
Men den her tilvækst er sket, uden at nogen har sagt, at det var en god idé, uden at der er noget arbejdsprogram eller lovforslag, der er blevet vedtaget her, hvor vi har sagt, at det var en super god idé.
Bekymrer det ikke Venstre dybt?
Hans Andersen (V), 2024-12-11:
Vi deler bekymringen om, at der er blevet ansat for mange i den statslige administration, ingen tvivl om det.
Nu tager vi fat og nedbringer antallet med 1.000 næste år.
Vi arbejder med et statsligt arbejdsprogram, der også skal resultere i, at vi skal have færre statsligt ansatte.
Vi gør så noget ved det helt konkret, og det er jo det, jeg også håber på at Dansk Folkeparti vil være, altså mere konkrete, i forhold til hvor vi skal reducere antallet af statsligt ansatte, og ikke bare komme med en snak.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-11:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Når man hører en Venstreordfører på talerstolen, er der hos mange danskere, især dem på min alder, en præmis om, at Venstre jo er et blåt parti.
Så hører man ordføreren, og så kan man alligevel efterhånden se, at danskerne endnu ikke er kommet til den erkendelse, at Venstre ikke længere er det.
Det gælder også Venstres ordfører selv, for han siger, at han også selv ønskede, at de fire blå partier i Folketinget var en del af finansloven, ergo må Venstre have en selverkendelse om at være blevet et rødt parti, og tillykke med det.
For det kan man jo godt forstå, når man ser på det her, i forhold til at man kan sole sig lidt i, at man har fundet en skattelettelse.
Ordføreren snakkede om julekalendere og sødmen ved at åbne de her låger.
Men hvor er sødmen henne for danskerne, når de skal betale CO 2 -afgiften på landbruget?
Og det er bare én ting.
Hvor er sødmen henne, når vi hæver dieselafgiften med 50 øre her til januar?
Hvor er det blå i, at man laver en kilometerafgift, sådan at vores vognmænd, derude hvor Venstre engang var interesseret i at danskerne også boede – altså uden for byerne – rammes?
Hvor er sødmen i det?
Hvad smager det af, ordfører?
Der var ikke rigtig noget svar på det der med smagen, men jeg kan betrygge danskerne og dem, der stemmer på Danmarksdemokraterne, med, at vi i modsætning til Venstre gør det samme efter et valg, som vi siger inden.
Vi behøver ikke at sige, at vi ikke støtter fru Mette Frederiksen – og så støtte fru Mette Frederiksen, for vi holder det, vi lover i Danmarksdemokraterne.
Vi er imod en CO 2 -afgift, og det er vi stadig væk.
Hvor er det blå henne i det?
Og er det ikke bare, sådan, at ordføreren nu må indrømme det og sige, at man er blevet fuldgyldigt blå, men med et rødt medlemskab af Socialdemokraterne?
Hans Andersen (V), 2024-12-11:
Venstre er et blåt parti, der skubber regeringen i en blå retning.
Vi har med de aftaler, der bliver lavet løbende, jo leveret skattelettelser på stribe, i øvrigt historisk store personskattelettelser, lettelser i forhold til iværksætteri og lettelser i forhold til generationsskifte og jeg kunne blive ved, nu også senest et håndværkerfradrag.
Så jeg synes sådan set, vi leverer blå politik hver dag.
Susie Jessen (DD), 2024-12-11:
Tak for det, og tak til ordføreren for gennemgangen af Venstres låger.
Jeg er spændt på, om nummer 24 bliver et stort billede af statsminister Mette Frederiksen, som er Venstres kæmpestore sejr, altså at man har hende som statsminister.
Det kunne også være koranloven.
Jeg er spændt på, hvornår den dukker op i Venstres julekalender.
Jeg vil helt generelt spørge, også i forhold til den her finanslov, til prioriteringerne på landdistriktsområdet.
Jeg kan se, at der er 8 mio. kr., der er prioriteret på landdistriktsområdet, og det synes jeg ærlig talt er en ret tynd omgang, når man ser på, hvordan balancen mellem land og by i hvert fald ikke udvikler sig til det bedre i de her år.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Er det her ambitionsniveau i forhold til landdistriktspolitikken højt nok? Gør Venstre overhovedet noget for at bringe landdistriktspolitikken på bordet?
Man sidder med landdistriktsministerposten, men jeg kan ikke se, at Venstre overhovedet gør noget af særlig karakter på det her område.
Hans Andersen (V), 2024-12-11:
Jeg kan konstatere, at de fleste blå partier faktisk er med i trepartsaftalen, så jeg ved ikke helt, om ordføreren er ved at forlade den blå familie, for de fleste blå partier er faktisk med i trepartsaftalen.
Og jeg må bare spørge: Er det sådan, at Danmarksdemokraterne er på vej til at opgive deres slagnummer om, at CO 2 -afgiften skal fjernes?
Er det et krav, i tilfælde af at vi skulle få et blåt flertal herinde, altså at så stopper den der snak om CO 2 -afgift også hos Danmarksdemokraterne?
Benny Engelbrecht (S), 2024-12-11:
Det ville ikke være første gang, at noget, som Socialdemokratiet foreslår og efterfølgende gennemfører, er blevet kaldt bluff, da det blev foreslået.
Det er faktisk sket flere gange i mit partis nyere historie – og tak for at have bemærket annoncerne.
Nu var der jo en ret stor forespørgselsdebat her i Folketingssalen i går om samme emne, og jeg tror, at alle perspektiver i forbindelse med det også er blevet vendt, og det har ikke nogen direkte relation til finansloven.
Det er jo så vel at mærke noget, der træder i kraft med virkning fra 2045.
Vi har jo allerede i fællesskab skruet markant op for de bevillinger, der gives til forsvaret.
Det ændrer ikke på, at forsvaret desværre ikke har været særlig gode til at økonomistyre.
Det er en alvorlig udfordring, og det skal der selvfølgelig rettes op på.
Vi kommer med stor sandsynlighed også til i løbet af kort tid at skulle se på, hvordan der i øvrigt kan findes yderligere ressourcer, meget betragteligt, til forsvaret, bl.a. fordi der forventes at komme nye styrkemål fra NATO.
Så samlet set er det her noget, vi kommer til at adressere.
Hvis det var så væsentligt for De Konservative, at der skulle findes her og nu-midler,
så ville man jo meget, meget enkelt have kunnet sige i forhandlingerne, at det her var en topprioritet.
Jeg minder lige om, at heller ikke De Konservative undervejs i forhandlingerne ville prioritere noget frem for noget andet, og det er jo også en væsentlig årsag til, at man ikke er med i den endelige finanslovsaftale.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-12-11:
Det er der også, når regeringen har lavet et forslag til en finanslov.
Hr. Benny Engelbrecht kan jo heller ikke i forhold til regeringens eget udspil svare på, hvad der er topprioriteterne i finanslovsforslaget.
Vi gav regeringen den luksus, at de ud fra de forslag, vi kom med, kunne vælge, hvilke af dem de havde lyst til at imødekomme, og regeringen har åbenbart ikke lyst til at imødekomme, at der skal gives flere penge til forsvaret.
Det er så, fordi der har været dårlig økonomistyring, at forsvaret ikke må få flere penge.
Er det virkelig vigtigere for regeringen at straffe forsvaret for økonomistyringen end at sørge for, at vi undgår, at soldater bliver afskediget lige i øjeblikket?
Benny Engelbrecht (S), 2024-12-11:
Jeg antager, at hr. Rasmus Jarlov også har en interesse i, at vi har et forsvar, som kan finde ud af at lave en hensigtsmæssig økonomistyring, især i betragtning af hvor mange flere ressourcer forsvaret bliver tilført.
Og så må jeg bare igen minde om, at hr. Rasmus Jarlov og de øvrige partiers finansordførere ankom til forhandlingerne med et meget stort katalog af ønsker, som man ikke ville prioritere og en markant underfinansiering.
Man kunne ikke anvise en konkret finansiering af sine forslag.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-12-11:
Det har store konsekvenser, og det betyder, at folk bliver afskediget.
Øvelser i alle tre værn – vigtige øvelser – er blevet aflyst, og forsvarsministeren har fortalt os på et samråd, at besparelserne kommer til at fortsætte langt ind i 2025.
Den borgerlige opposition foreslog i det finanslovsudspil, vi kom med til regeringen, at der skulle gives 200 mio. kr. til forsvaret for at forhindre de her besparelser, så forsvaret ikke skal spare, men kan styrke sig i 2025.
Det er mig virkelig en gåde, hvorfor Socialdemokratiet ikke vil være med til det.
Senere i dag skal vi stemme om det, og der kommer Socialdemokratiet til at stemme imod.
Hvorfor er Socialdemokratiet imod, at vi giver forsvaret lidt flere penge i den her meget, meget alvorlige sikkerhedspolitiske situation, vi står i?
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-11:
Tak for det, og tak for talen.
Det går godt i dansk økonomi, og det er dejligt.
Tak til de 3 millioner lønmodtagere, som jo med deres arbejde skaber al den velstand og betaler de fleste af skatterne.
Det er en lidt mærkelig tak, at regeringen så skærer ned på arbejdsmiljøindsatsen i finansloven over for de selv samme lønmodtagere.
For regeringen lægger med den her finanslov op til en regulering af ydelserne, som slet, slet ikke følger med den inflation, som har ramt de her mennesker.
Det er altså danskere, som har knoklet et langt liv, men som ikke mærker den fremgang, som alle andre danskere oplever lige nu.
Det ville betyde, at f.eks. folkepensionister også kom op på samme indkomstfremgang som lønmodtagere og alle andre danskere, men det afviste regeringen blankt, og vi blev smidt ud af forhandlingerne på den baggrund.
Synes ordføreren, at det er fair over for dem, som har knoklet og bygget vores samfund op gennem hele deres liv?
Benny Engelbrecht (S), 2024-12-11:
I lighed med de fire blå partier kom også Enhedslisten med sympatiske forslag til finanslovsforhandlingerne, men i lighed med de blå partier heller ikke med en realistisk finansiering.
Inden for den finanslovsramme, der var, var det altså ikke muligt at prioritere de meget vidtgående ønsker, som Enhedslisten kom med.
Når det er sagt, glæder jeg mig over, at den regulering, der finder sted, af overførselsindkomsterne i 2025 er på et meget højt niveau, og at vi derudover har sikret, at til de dårligst stillede pensionister kommer der et permanent løft i ældrechecken på 5.000 kr. om året.
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-11:
Den sidste del er vi i Enhedslisten glade for at være med i, men det er bare kun cirka hver fjerde eller femte pensionist, der får glæde af den, og resten må altså opleve, at deres købekraft stadig væk er lavere, end før inflationen ramte.
Det kan vi ikke være bekendt.
Og det er ikke rigtigt, hvad ordføreren sagde om, at Enhedslisten ikke anviste finansiering.
Det gjorde vi.
Det er jo politiske prioriteringer, ordfører.
Benny Engelbrecht (S), 2024-12-11:
Hvis man gerne vil være med til at påvirke et forlig, skal man jo også være med i et forlig.
Så enkelt er det.
Og at anvise finansiering i forhold til et forlig, man ikke er en del af, er lidt letkøbt.
Det tror jeg også selv hr. Pelle Dragsted er med på.
Peter Kofod (DF), 2024-12-11:
Tak for det.
Hvis man købte hele pakken, tror jeg, at de var overfinansieret med lidt under 1 mia. kr., så man havde virkelig gået med livrem og seler og passet på, at det, man kom med, var gennemregnet, og at det, man kom med, kunne gennemføres og jo endda hjælpe regeringen med at finde finansiering til andre punkter, som vi kunne tale om.
Så det synes jeg er en fræk påstand, som jeg håber at ordføreren lige vil korrigere, og så håber jeg, at ordføreren vil sige, at selvfølgelig var vores forslag fuldt finansieret og mere til.
Men det, jeg egentlig ville spørge om, var antallet af fuldtidsadministratorer i staten.
Der er ifølge nogle tal fra Dansk Arbejdsgiverforening, som jeg lige fandt, sket en tilvækst på 16.000, og det er alene i staten, siden slutningen af 2010'erne.
16.000 er jo til at tage og føle på.
Der foreslog vi at reducere det bare en lille smule og gå nogle få år tilbage for at finde økonomi, og det afviste regeringen.
Det kunne man simpelt hen ikke, og det ville man ikke.
Hvorfor er det, at den her regering ikke er mere optaget af at finde finansiering ved at spare på det djøferi, der foregår i staten?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-11:
Først tak til hr. Benny Engelbrecht for talen.
Jeg vil gerne spørge ind til, hvad grunden var til, at vi fire blå partier, som mødte op til forhandlingerne sammen, blev smidt ud af forhandlingerne, for vi syntes faktisk selv, at vi kom med ret konstruktive forslag.
Grunden til, at jeg spørger om det, er, at vi sådan set blev smidt ud af taktiske årsager, før vi overhovedet fik en tilbagemelding fra regeringen om, hvad det var for nogle forslag, man ikke kunne være med på.
Så jeg vil gerne høre den socialdemokratiske ordfører, om problemet er, at vi hæver ambitionsniveauet for at komme af med nogle flere statsligt ansatte, eller om det er akutpakken til kriminalforsorgen eller andet.
Hvad er grunden til, at man ikke kunne have os med i forhandlingerne i længere tid?
Benny Engelbrecht (S), 2024-12-11:
Det kunne have været meget seriøst og meget ambitiøst at komme og anvise konkrete forslag til, hvordan man kunne fjerne statslige administrative stillinger, men det gjorde de fire partier jo ikke.
Dermed var der heller ikke et seriøst finansieringsforslag på bordet.
Hvis man gerne vil forhandle og gerne vil komme med forslag, som er udgiftsdrivende, må man også komme og anvise konkret finansiering.
Man ville heller ikke anvise en prioritering inden for den forhandlingsreserve, der var.
Det kunne man jo også have valgt at gøre, altså have sagt: Godt, der er 0,5 mia. kr. hvert år, både i 2025 og i overslagsårene, og inden for det vil vi godt foretage en prioritering inden for de her forslag, vi er kommet med.
Det fandt heller ikke sted.
Det er i hvert fald to væsentlige betingelser, hvis man gerne vil forhandle, at man både anviser finansiering og prioriteringer.
En meget væsentlig årsag til, at der også er kommet betydelig flere mennesker på arbejdsmarkedet, var jo den coronapolitik, som den daværende socialdemokratiske regering førte, og som betød, at en masse mennesker fik adgang til at komme ind på arbejdsmarkedet, og så er de blevet hængende.
Man skal ikke tage fejl af, at når det lykkedes os at få ganske mange, som tidligere havde været på overførselsindkomster, til at komme ind på arbejdsmarkedet, er det jo også en gigantisk succes.
Igen er der tale om en gulerod og ikke en pisk, hr. Ole Birk Olesen.
Jeg ved godt, at det er et svært udtryk at bruge i hr. Ole Birk Olesens vokabularium.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-11:
Det klinger lidt hult, for selv om man pillede det ud med de administrative medarbejdere, ville det stadig væk løbe rundt, fordi vi havde overfinansieret forslaget så meget.
Man må så forstå, at vi som borgerlige partier, som ikke sidder i regering, skal kunne redegøre for, at det måske gælder Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeris kontor i Herning.
Man skal kunne sige, at der er tre medarbejdere nede ad gangen og til højre.
Hvis det sådan er præmissen for det, må man jo også som socialdemokrat kunne svare på, hvorfor der er kommet 900 ekstra ansatte i Erhvervsministeriet siden 2017.
Hvad laver de?
Det må man jo så kunne svare på i Folketinget.
I Transportministeriet er der kommet over 1.000 medarbejdere mere, og i Kirkeministeriet er antallet af medarbejdere steget med 96 pct.
Så man må jo også omvendt kunne forvente, at regeringen så også kan redegøre for, hvad alle de medarbejdere, der er ansat ekstra under en socialdemokratisk ledet regering, laver.
Benny Engelbrecht (S), 2024-12-11:
Hvad angår en ret stor del af de yderligere statslige administrative medarbejdere, der er kommet, ligger der jo politiske aftaler bag, som mange partier i Folketinget står bag – det skal man huske – heriblandt også en række af de partier, som mødte op til finanslovsforhandlingerne i fællesskab og ikke ville anvise, hvor man skulle finde det personale, som ikke skulle lave opgaver længere.
Det er ikke nok at komme med måltal.
Man er altså også nødt til at pege konkret på, hvor det er, de mennesker ikke skal lave deres arbejde længere.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-12-11:
Hr. Benny Engelbrecht indleder med at hylde den høje beskæftigelse i Danmark.
Det er et godt og et interessant tema, som har det grundlag, at Socialdemokratiet tilbage i 1990'erne stadig væk ville lave politik, som øgede beskæftigelsen.
Men lige så snart vi kom over på den anden side af 1990'erne, altså over i 2000'erne, 2010'erne og 2020'erne, holdt Socialdemokratiet op med at ville gennemføre beskæftigelsesreformer.
De reformer, der er gennemført for at indføre lavere dagpenge- og kontanthjælpssatser osv., var Socialdemokratiet imod.
Er det ikke en anelse hyklerisk?
Benny Engelbrecht (S), 2024-12-11:
Hvis man sammenligner, hvordan arbejdsudbuddet blev styrket under den regering, som hr. Ole Birk Olesen var en del af, altså VLAK-regeringen, og den arbejdsudbudsstyrkelse, der er sket under denne regering, må man sige, at der er en klar føring for den nuværende regering i forhold til reformer, som øger arbejdsudbuddet.
Der er mange måder at skaffe flere hænder på arbejdsmarkedet på.
En af de metoder, som jeg er rigtig glad for, og det er noget, der er sket i den her regering, er at ændre modregningsreglerne for seniorer.
Det vil sige, at det er blevet langt mere attraktivt for mennesker, som er oppe i alderen og har lang erfaring, at blive længere på arbejdsmarkedet.
Det er et godt eksempel på, at det ikke altid er pisken, man behøver at bruge; nogle gange kan guleroden også være et effektivt værktøj til at sikre, at der er flere mennesker, der har lyst til at blive en del af arbejdsmarkedet.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-12-11:
Der er ingen som helst tvivl om, at den meget høje beskæftigelse, vi har for øjeblikket, er et produkt af de store arbejdsmarkedsreformer, der er vedtaget vedrørende tidlig tilbagetrækning, dagpenge og kontanthjælp.
De småtterier, som hr. Benny Engelbrecht nu taler om, og som denne regering gennemfører, har ikke forårsaget den høje beskæftigelse, vi har i dag, også fordi en del af dem slet ikke er trådt i kraft endnu.
Så den høje beskæftigelse i dag er primært et produkt af politik, som Socialdemokratiet var imod.
Den her finanslov rummer heller ikke nogen beskæftigelsesfremmende initiativer.
Er der ikke grænser for skamløsheden?
Man roser sig af en politik, som andre har gennemført.
Benny Engelbrecht (S), 2024-12-11:
Regeringen har sammen med de partier, som kommer til at stemme for finansloven, fundet 1.000 statslige administrative stillinger, årsværk, som forsvinder.
Hvis man gerne ville finansiere sine forslag, skulle man så fra de øvrige blå partier, ikke er med i finanslovsaftalen, og fra hr. Peter Kofods side have anvist yderligere 1.900 administrative årsværk, der skulle fjernes.
Nu vil jeg give hr. Peter Kofod chancen for i hvert fald bare at ridse et par stykker af dem op.
Hvor skulle de findes?
For sandheden er jo, at det spørgsmål er blevet stillet igen og igen og man har haft rigelig tid til at sætte ord på det.
Hvor er det konkret, de her administrative stillinger, som de blå partier kom med, skulle findes?
Det kan være, at vi får svaret i dag.
Peter Kofod (DF), 2024-12-11:
Det er jo dybt useriøst.
Tænk, at regeringen ikke engang vil gå ned ad en vej, hvor man har de fire blå oppositionspartier.
Man kunne tage os i hånden og sige: Så finder vi dem her sammen, så må I også tage ansvar for, hvordan vi finder dem, og så må I også være med til at tage tæskene nogle af de steder, hvor det måske gør ondt.
Det havde man ikke engang lyst til.
Altså, man afviste det bare og sagde, at der ikke kunne spares på statslig administration, på statsligt bureaukrati, på skrankepaveri og alt muligt andet.
Det ville regeringen ikke.
Det er jo fair nok.
Det er et politisk valg.
Jeg synes bare, at man skal stå ved, at man valgte at gå den vej, og at der var en blå blok, der rakte hånden frem – i øvrigt i fællesskab, og det er jeg meget stolt over – og sagde, at det ville de gerne hjælpe regeringen med.
Kan ordføreren i øvrigt ikke bekræfte, at det statslige bureaukrati er vokset langt mere end de 1.000 stillinger, som regeringen siger den vil nedlægge og nu er i gang med at nedlægge?
Benny Engelbrecht (S), 2024-12-11:
Det vil jeg gerne sige tak for.
For under førstebehandlingen, som ingen medier jo dækkede, bortset fra NB Økonomi, nævnte Danmarksdemokraternes ordfører, at man syntes, at det offentlige forbrug var for højt.
Det, jeg kan konstatere, er, at med de ændringsforslag, der ligger nu fra Danmarksdemokraterne, så lægger man op til det samme offentlige forbrug som regeringen.
Så det er åbenbart ikke så vigtigt, når det kommer til stykket.
Til det andet spørgsmål omkring Transportministeriet vil jeg sige, at der jo f.eks. ligger en bred politisk aftale på kørekortområdet om, at det ikke længere skulle være politiet, som forestod køreprøven, men derimod Færdselsstyrelsen.
Er det sådan, at hr. Kim Edberg Andersen synes, at den opgave skal føres tilbage til politiet?
Altså, jeg spørger bare og er nysgerrig.