runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Kronborg (S), 2024-05-02:
Det skal være enormt svært at få et dansk statsborgerskab i Danmark.
Det er det.
Reglerne er strammere nu, end dengang Dansk Folkeparti sad på magten.
Jeg synes ikke, det er rimeligt at mistænkeliggøre omkring 2.000 mennesker, der har haft en sagsbehandlingstid på omkring 2 år, og som har levet op til nogle meget stramme krav for at tilegne sig dansk statsborgerskab, og give dem en opfattelse af, at de vender Danmark ryggen.
Der kan ikke udstedes garantier.
Det kan der aldrig, når det er mennesker.
Men jeg synes, at med den stramme lovgivning, vi har, har vi gjort os umage.
Det skal være svært at få et dansk statsborgerskab, og uden at røbe, hvad jeg konkret stemmer i de konkrete sager i Folketingets Indfødsretsudvalg, så tror jeg nok, de færreste vil sige, at jeg er en slapper.
Peter Kofod (DF), 2024-05-02:
Nej, det er ikke svært at opnå dansk statsborgerskab.
Vi sætter ikke 2.000 mennesker i et dårligt lys.
Det er hr. Anders Kronborgs parti, der sætter 2.000 mennesker i et dårligt lys ved ikke at have en sagsbehandling, der er så grundig, og nogle regler, der er så hårde, at man kan finde ud af, om nogle af de her mennesker er til skade for Danmark.
Det er Socialdemokratiet medskyldig i.
Til det tredje punkt vil jeg sige: Nej, de her regler var ikke slappe på den måde, ordføreren siger, i de år, hvor vi holdt hånden under en regering.
Men det er rigtigt, at dengang sad Socialdemokratiet konsekvent tilbagelænet og havde den udlændingepolitik, som Enhedslisten har i dag.
Anders Kronborg (S), 2024-05-02:
Jeg synes jo sådan set et eller andet sted, at hr. Peter Kofod, som jeg kender som en troværdig og dygtig politiker, i højere grad bør anerkende, at det faktisk er lykkedes Socialdemokratiet at stramme de her regler mere, end dengang Dansk Folkeparti sad på magten, sad som tungen på vægtskålen og lukkede mere end 20.000 ind i klubben, der fik et dansk pas.
Siden dengang, hvor I regerede, har vi altså strammet reglerne væsentligt og betydeligt og yderligere.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-02:
Tak for det.
Jeg vil bare lige bede Venstres ordfører om at bekræfte, at man på grund af internationale konventioner faktisk kan få statsborgerskab, selv om man er både kriminel, arbejdsløs og måske ikke taler et eneste ord dansk; man har måske ovenikøbet slet ikke bestået indfødsretsprøven.
På trods af alt det kan man altså få dansk statsborgerskab inden for de nuværende regler – det vil jeg godt bede ordføreren om at bekræfte.
Heidi Bank (V), 2024-05-02:
Tak for det.
Jamen det, ordføreren fra Dansk Folkeparti hentyder til, er statsløsekonventionen.
Så det er korrekt.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-02:
Når man iagttager Socialdemokratiet i udlændingedebatten, hvad enten det handler om indfødsret eller udlændingepolitik generelt, så er det jo på talerstolen altid som at høre et ekko af Dansk Folkeparti.
Men når der så bliver stemt hernede i salen, er det jo som at se Radikale Venstre praktisere udlændingepolitik gennem lovgivning.
Nu nævner ordføreren, at der er 2.000 personer på lovforslaget.
Det er fuldstændig rigtigt.
Det betyder, at bandekriminelle, voldtægtsdømte, terrorsympatisører faktisk kan stå på lovforslag om tildeling af danske statsborgerskaber.
Det har vi jo i Dansk Folkeparti kritiseret indædt det seneste år, og det er der, hvor jeg undrer mig over, at Socialdemokratiet, når de stemmer hernede i salen, stemmer ja til at give folk statsborgerskab uden vished for, at de ikke er kriminelle og ikke er eksempelvis terrorsympatisører.
Ja, det er både statsløsekonventionen og den nordiske erklæringsadgang, som gør, at man kan være en dømt bandekriminel, ja, ovenikøbet dømt for terror i Sverige, og få statsborgerskab 7 år efter sin dom.
Det er da dybt uholdbart, at vi har lavet nogle retningslinjer og regler her i Folketinget, der betyder, at bandekriminelle og voldtægtsforbrydere, sågar terrordømte, kan få dansk statsborgerskab uden om de almindelige retningslinjer.
Hvordan kan regeringen, hvordan kan et parti som Venstre på nogen som helst måde stå inde for det?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-02:
Jeg kan forstå, at ordføreren allerede er begyndt at formulere sine.
Så hvis man tror på demokratiet, bør man jo også kunne tro på, at et lovforslag, der er til førstebehandling, vil kunne blive bedre og vil kunne blive ændret via den proces, som Folketinget har.
Den tilgang har man altså lov til at have, når man er folketingsmedlem.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-02:
Jeg siger tak for at korrekse mig dér.
Jeg skal bare lige se, hvad det var, jeg egentlig sagde i min tale: Vi kommer ikke uden om at skulle indarbejde EU-lovgivning.
Så det er ikke, fordi vi ikke vil følge lovgivningen, men vi bliver nødt til også at finde en løsning på, hvordan vi håndterer åben dør, når det er sådan, at vi må lukke den, som den er i dag.
Var det en mere klar formulering?
Kim Valentin (V), 2024-05-02:
Jeg hører altså, at Konservative siger, at åben dør-ordningen skal lukkes hundrede procent.
Det vil jeg gerne lige have bekræftet.
Det andet er, at der så skal stilles en garanti.
Men det er jo politik, vi har med at gøre her.
Altså, vi sidder og forhandler, og så på et senere tidspunkt er det jo ærligt at komme med et ønske om at lave en markedsdrevet model.
Det vil Venstre sikkert også være positivt indstillet over for.
Men det sker jo på et andet tidspunkt.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-02:
Det kan vi da ikke være sikre på at det gør.
Det er jo det, vi gerne vil være sikre på.
Samira Nawa (RV), 2024-05-02:
Mange tak.
Der er den del, der handler om lukningen af åben dør-ordningen, og sådan som jeg hørte det fra den konservative ordfører, er der et ønske om at opdele lovforslaget, så der er en mulighed for at tage stilling til den del vedrørende åben dør-ordningen for sig selv.
Den opdeling kan vi i hvert fald i Radikale Venstre godt bakke op om, om end vi også er ved at være der, hvor vi synes, vi har presset på for at afsøge, om den lukkede dør kan åbnes op.
Men vi giver det gerne et skud mere, sådan som hr. Søren Egge Rasmussen også sagde heroppe fra, i udvalgsbehandlingen.
Så det er bare for at sige, at vi godt kan bakke op om en opdeling af lovforslaget.
Så er der den anden del af lovforslaget, som jo bl.a. giver ministeren en række bemyndigelser, bl.a. til at fastsætte regler, der skal fremme anvendelse og udbredelse af vedvarende energi, men jo også bemyndigelser til at fastsætte regler, som undtager og fraviger den danske implementering af fem miljø- og naturdirektiver.
I Radikale Venstre har vi forud for behandlingen i dag haft en dialog med ministeren om, hvordan vi kan få rammesat de her bemyndigelser, så Folketinget også er involveret, og den dialog vil vi gerne færdiggøre, forud for at vi endeligt tilkendegiver en positiv stillingtagen til det her lovforslag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-02:
Hvis der skal laves noget, der virker, er vi nødt til at binde det op på de aftalekredse, vi har, og ikke binde det op på, hvem der måtte ende med at stemme for det i Folketingssalen.
Det ville jeg synes var det bedste snit.
Så jeg vil godt høre, om ministeren ikke er enig i det.
Lars Aagaard (M), 2024-05-02:
Der vil jeg lytte, for der er to lidt forskellige argumenter for opdelingen, og jeg interesserer mig lidt for argumentationen.
Hr. Søren Egge Rasmussen, dit ønske
hviler bl.a. på, at vi skal kunne nå ned i dybden med, hvad det her betyder for repowering af anlæggene.
Det skal vi selvfølgelig have boret ud.
Jeg har det også sådan, at hvis det er et stærkt ønske blandt partierne, at vi opdeler det, har jeg ikke noget principielt problem med at opdele det.
Det snakker vi bare stille og roligt om.
Der, hvor jeg synes, det bliver lidt mere kildent, er, hvis nogen vil have opdelingen for at stemme nej til at bringe lovligheden tilbage i åben dør-ordningen ud fra sådan en slags afpresningspolitik, der hedder, at de ikke vil gøre noget lovligt, fordi de vil have noget andet.
Hvis det er det, der er argumentet for opdelingen, synes jeg, det er ret vildt.
Men principielt har jeg forståelse for ønsket om en opdeling, og jeg prøver generelt at lytte til Folketingets ønsker i forhold til det, og hvis det er et udbredt ønske blandt partierne, vil jeg helt sikkert gerne facilitere det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-02:
Nu er det min oplevelse, at det er lidt svært at presse en flertalsregering til noget bestemt.
Det er den ene del af det.
Så har jeg det også sådan, at man jo ikke ved, hvor det her lovforslag havner efter en udvalgsbehandling.
Det er den åbne tilgang, jeg har.
Og hvis det er sådan, at vi i den del, der har med åben dør-ordningen at gøre, kommer frem til noget, som kan række fremad mod, at vi kan få en ny åben dør-ordning, er det godt.
Det er der, det er sådan set er en fordel at dele lovforslaget op, for det kan jo ende med, at vi ikke finder den løsning for åben dør-ordningen, og så vil jeg egentlig gerne have muligheden for eventuelt at stemme nej til lukningen af åben dør-ordningen.
Lars Aagaard (M), 2024-05-02:
Det er der, hvor jeg synes det bliver en lille smule vildt.
Vi har en juridisk vurdering af, at den nuværende åben dør-ordning er ulovlig.
Forestiller Enhedslisten sig at stemme mod at bringe dansk lovgivning ind i et juridisk korrekt farvand?
Det er ret vildt, og det er i særdeleshed vildt, hvis andre partier, der kalder sig lov og orden-partier – og nogle af dem siger jo oven i købet, at de mener, at de regeringsduelige – vil være villige til at stemme nej til at bringe lovlighed tilbage i åben dør-ordningen.
Signe Munk (SF), 2024-05-02:
Det synes jeg er et kæmpe fremskridt, hvis det er en rammesætning, vi kan lave for implementeringen af VE III-direktivet, for så er vi i hvert fald forbi en del af de bekymringer, jeg og flere naturforeninger har haft.
Så kan jeg om de diskussioner, der bor nede i maven, om altid at sætte tidsfrister, sige, at det har SF ingen modstand imod.
Jeg synes, det er fornuftigt, at der bliver sat tidsfrister, og der er jo også et lovforslag senere i dag, som vedrører tidsfrister og klageprocesser.
Det er fornuftigt.
Så vil jeg bare kvittere for, at ministeren, oplever jeg, indbyder til en dialog om, hvordan vi får rammesat lovforslaget.
Lars Aagaard (M), 2024-05-02:
Mange tak for det til SF, der jo gang på gang beviser, at man er regeringsduelig.
Jeg er helt med på, at vi skal arbejde sammen og være betryggede i, hvad det er for en opfølgning, der er på det her lovforslag og de bekendtgørelser, der skal udstedes.
Jeg skal bare stille og roligt erindre om, at VE III-direktivet og nødretsforordningen med mandat fra en bred kreds af partier i Europaudvalget er blevet forhandlet, og det har hele tiden været klart, at det handlede om i de fremskyndelsesområder, man kan udpege, at kunne gøre processen hurtigere.
Så vi skal finde løsninger, hvor vi lever op til målet at få hurtigere VE.
Det indeholder også – og det tror jeg er rigtig vigtigt lige at få nævnt, for nogle har talt om vindmøller og solceller – nogle muligheder for at lave fremskyndelsesområder for infrastruktur.
Og hvis der er noget, jeg anser som værende kritisk og af national interesse, er det, at vi kan udvikle højspændingsnettet i Danmark, sådan at vi kan facilitere den grønne omstilling.
Så så lang tid vi er tro mod det, det handler om, nemlig at vi gerne vil have VE, men at vi ikke skal gå på kompromis med miljøbeskyttelsesreglerne, hvor det kan undgås, skal vi finde en løsning sammen, og det ser jeg virkelig frem til.
Anders Kronborg (S), 2024-05-02:
Tusind tak.
Sidste år i september var Folketinget fyldt med glade mennesker, som havde taget deres festtøj på, som skulle have taget selfier med ministre, og som havde et dannebrog i hånden.
Det var vores store statsborgerskabsdag her i Folketinget, og medborgere, som i mange år havde arbejdet hårdt og knoklet for at leve op til danske værdier, passet deres arbejde og gjort sig umage, kunne netop fejre, at de havde fået det rødbedefarvede pas, og glæden i øjnene var smittende.
På scenen sang Annette Heick, Livgardens orkester spillede til, og jeg må sige det sådan, at jeg blev glad over de samtaler, jeg havde herinde på Christiansborg med mange af vores nye statsborgere i Danmark.
Jeg kunne mærke, at det var personer, der havde taget Danmark til sig, personer, der havde knoklet for at få et dansk pas.
Lad mig slå fuldstændig fast, at et dansk pas er noget værdifuldt.
Man bliver en del af den danske familie, og man får stemmeret til parlamentet, så det skal på ingen måde være noget.
man trækker henne om hjørnet i en automat.
Der er stramme krav; man skal leve op til beskæftigelseskrav, vandelskrav og særlige krav til, at man kan det danske sprog, og at man kan den danske historie og de danske værdier.
Nu skal vi behandle et lovforslag her i salen, hvor omkring 2.000 mennesker får dansk statsborgerskab.
Nogle gjorde, og de kom på lovforslaget her.
De omkring 2.000 personer lever op til de krav, som et flertal i Folketinget herinde har sat.
Nu skal vi behandle det i Folketingets udvalg.
Navnene ligger på lovforslaget helt i overensstemmelse med den danske grundlov, hvor der står, at det kun er Folketinget, der kan give et dansk statsborgerskab.
Vi ser meget frem til behandlingen i udvalget, og vi ser meget frem til en ny statsborgerskabsdag.
Vi glæder os også over, at vi ikke kan finde en eneste på lovforslaget, der har fået dispensation til grundlovsceremonien.
For det at få den statsborgerskab handler også om, at man kan trykke hånd med den lokale borgmester, at man møder op på rådhuset, og at man bidrager til samfundet.
Jeg vil afslutningsvis byde de personer velkommen til Danmark og til den danske familie.
De får nu dansk pas, og med de ord siger jeg jo også, at Socialdemokratiet kan støtte lovforslaget.
Vi ser frem til den videre seriøse behandling i udvalget.
Heidi Bank (V), 2024-05-02:
Jamen det kan vi, fordi vi samlet set kan se, at der her er rigtig mange mennesker, som faktisk gerne vil Danmark og gør sig umage for det.
Der kan jo også blandt de her mennesker være en, der bygger den næste store danske virksomhed.
Så ja, det kunne godt være, at der var nogle her, vi helst var fri for, men det ved vi jo faktisk ikke.
Vi ved ikke, om det maleri, som ordføreren maler, overhovedet har noget som helst på sig i forhold til lige det her konkrete lovforslag.
Men det er jo en afvejning.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-02:
Tak for spørgsmålet.
Altså, nogle gange lyder det helt vildt, når Dansk Folkeparti udtaler sig om indfødsret.
Jeg synes, vi skal konstatere, at ja, der er blevet begået nogle fejl, men der er også blevet rettet op på de fejl, men jeg synes ikke rigtig, at Dansk Folkeparti ligesom er nået til den erkendelse.
Ja, der blev opdaget nogle fejl, og vi blev orienteret om, at der var blevet begået nogle fejl, men jeg synes ligesom også, der er blevet taget hånd om de fejl, der er blevet begået.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-02:
Jeg er meget nysgerrig på, hvor det er, ordføreren har læst eller hørt, at der skulle være blevet taget hånd om de fejl, der er blevet afdækket igennem den seneste tid.
Lad os bare tage det eksempel med, at hvis folk eksempelvis er dømt for kriminalitet for mere end 10 år siden, så forsvinder deres domme ud af systemet, og de kan dermed komme på lovforslag om tildeling af statsborgerskaber, selv om reglerne siger, at kriminalitet og en ubetinget fængselsdom burde udelukke dem fra at få dansk statsborgerskab.
Den fejl er da ikke blevet rettet op.
Så jeg er nysgerrig på, hvordan ordføreren kan stå på Folketingets talerstol og sige, at fejlen er blevet rettet op, når det slet ikke er tilfældet.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-02:
Jeg synes, at hr. Mikkel Bjørn fra Dansk Folkeparti rent faktisk skal læse den aftale, vi har indgået i aftalekredsen, for der står det meget tydeligt, at ja, vi har nogle udfordringer i forhold til Kriminalregisteret, og vi skal ligesom ind og undersøge, hvordan vi kan sikre, at vi har den information, vi skal bruge i forbindelse med sagsbehandlingen.
Men det er jo ikke noget nyt; det er jo noget, der står i den aftale, vi indgik tilbage i 2021
Peter Kofod (DF), 2024-05-02:
Ville det egentlig ikke være klogt, indtil man havde en afklaring på det, at man så sagde: Indtil da pauser vi den sagsbehandling, der er ved statsborgerskaber, for vi har egentlig ikke lyst til at give folk et statsborgerskab, hvis de nu har begået meget grov kriminalitet; vi har egentlig ikke lyst til at give statsborgerskab til folk, som måske ikke kan forsørge sig selv; vi har egentlig ikke lyst til at give statsborgerskab til folk, der ikke engang har gidet lære vores sprog, og som ikke lever op til de mest basale krav for at være i vores samfund?
Men jeg kunne så høre på ordføreren, at hvis man dyrkede de ting, var det nærmest ekstremt højreorienteret.
Jeg vil bare sige, at hvis det, at man insisterer på, at folk, der kommer hertil, skal have et arbejde, skal lære vores sprog og ikke begå kriminalitet, er ekstremt højreorienteret, så er jeg ekstremt højreorienteret, for det vil jeg insistere på.
Ordføreren sagde, at det er vigtigt, at vi deler værdier med de mennesker, der får dansk statsborgerskab.
Kan ordføreren garantere mig, at de omkring 2.000 mennesker på det her lovforslag deler værdier med størstedelen af danskerne?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-02:
Hvis hr. Peter Kofod havde lyttet til min tale, havde han hørt, at det her er en udfordring, vi står over for.
Det vil sige, at det er noget, vi ligesom skal arbejde på; det er også nogle kriterier, vi ligesom skal opsætte i forhold til at stramme de kriterier, vi allerede har.
Set i lyset af det har vi en udfordring med at sikre, at dem, vi tildeler et statsborgerskab, også deler de værdier.
Men det er jo relativt svært at finde en faglig og objektiv måde til lige præcis at slå ned på det her på.
Peter Kofod (DF), 2024-05-02:
Det er derfor, jeg appellerer til, at man besinder sig og så siger: Indtil vi har fundet en metode, som vi kan have tillid til ikke lukker folk ind i vores samfund, der er til fare for danskerne, eller som ikke deler vores værdier, og som det i øvrigt er meget, meget svært at tage statsborgerskabet fra, når de først har fået det, skulle vi så ikke, kære kollegaer, besinde os og vente på det system i stedet for bare at fortsætte uddelingen af statsborgerskaber.
Det er derfor, jeg henvender mig til Liberal Alliance, som er et parti, som jeg synes at jeg engang imellem hører mange fornuftige ting fra.
Men her synes jeg grundlæggende, at partiet er ude af takt med mig og med sund fornuft – og i øvrigt med mange af de mennesker, jeg kender, som stemmer på Liberal Alliance, og som jeg tror har et væsentlig mere restriktivt syn på det her.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-02:
Nu blev jeg nærmest afbrudt, så jeg kan dårligt huske, hvad det var, hr. Peter Kofod talte om.
Mohammad Rona (M), 2024-05-02:
Da Danmark i marts 1850 fremlagde den første indfødsretslov, lød det, at der for ansøgere til dansk statsborgerskab kræves, »at de pågældende kan tale og forstå det danske folks modersmål, og kan antages ved herkomst og slægtskab eller på anden måde at være fast knyttede til folket og til fælles bedste«.
Ordene er sagt i en tale af Grundtvig i Danmarks første Indfødsretsudvalg.
Kravene er ikke blevet nemmere siden 1850 – snarere tværtimod, vil jeg sige.
Og sådan skal det også være.
Klichéen lyder, er statsborgerskab ikke altid skal være noget, man trækker i en automat, men noget, man skal gøre sig fortjent til.
Og gjort sig fortjent til det har over 2.000 medborgere, der efter i dag forhåbentlig kan kalde sig danske statsborgere.
Tildelingen af statsborgerskab er en stor tillidserklæring fra samfundet, og derfor er det også helt fair, at der stilles krav til de mennesker, der ønsker at blive danske statsborgere.
Den praksis skal vi holde fast i.
De har i sandhed været på en lang rejse, for sovende til et statsborgerskab kommer man ikke.
De har alle sammen vist vilje, loyalitet og tillid til det danske samfund ved at leve op til de krav, som Folketinget har formuleret.
I den anledning vil jeg også bruge noget af min taletid på at ønske dem alle sammen tillykke.
Når man er kommet så langt, som de er, så har det også en værdi at blive anerkendt.
Moderaterne stemmer naturligvis for lovforslaget.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-02:
Hr. Mohammad Rona citerer Grundtvig, så det vil jeg også gøre, og han udtaler bl.a. under behandlingen af det første indfødsretsforslag i 1850: »... hvor sørgeligt og uforsvarligt det ville være, hvis den danske rigsdag, ligesom desværre regeringen hidtil over en overdreven, eller rettere misforstået gæstmildhed eller verdensborgerlighed, eller kristenkærlighed, hvad man nu ville kalde de dyder, som man i al beskedenhed selv har tillagt sig, om man derover vil glemme den tørre og nøgne sandhed, som alle tider forkynde, at ethvert folk, der ikke sætter den højeste pris på sin arveret og indfødsret til sit fædreland og på sit modersmål, at et sådant folk, det giver nødvendigvis sig og sit modersmål og hele sin dannelse i de fremmedes hænder, og må tage skade for hjemgæld, når det, som det altid hidtil er sket, og ventelig altid vil ske, når de fremmede opkaster sig til deres herrer og behandle dem, omtrent som tyskerne behandle slaver.«
Jeg er bare nysgerrig på, om hr. Mohammad Rona er opmærksom på, at nogle af de personer, der står til at få dansk statsborgerskab, er mennesker, som ikke respekterer danske værdier, og som kommer til at praktisere den herskermentalitet, som bl.a. hr. Frederik Vad har været ude at kritisere, og som Grundtvig også kritiserede i 1850.
Mohammad Rona (M), 2024-05-02:
Tak for det, og tak for citatet.
Altså, det her lovforslag handler jo om, at der er 2.000 medborgere, som har gjort alt, hvad der skulle til, i forhold til at kunne opnå dansk indfødsret.
De har opfyldt de krav, der er stillet herinde fra Folketingssalen, og i den forbindelse synes jeg bare, det er vigtigt, at vi står her og anerkender, at man faktisk er kommet så langt, som man er.
Det er svært at få dansk indfødsret i dag, i forhold til hvordan det er f.eks. i Tyskland, hvor man faktisk kan få det nærmest pr. automatik efter 5 år.
Vi har strammet reglerne i Danmark, og det synes jeg kun er positivt.
Jeg synes også, det er vigtigt at sige, at selvfølgelig skal de her medborgere anerkendes endnu en gang i dag.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-02:
Det er bare forkert, når både hr. Mohammad Rona og hr. Anders Kronborg, tror jeg også det var, siger, at de 2.000 ansøgere, der står på lovforslaget, lever op til de regler, vi har vedtaget her i Folketinget.
Det gør alle de 2.000 mennesker ikke, fordi internationale konventioner garanterer, at man kan komme direkte på lovforslag om indfødsrets meddelelse uden om de vedtagne regler, dvs. uden at kunne dansk, uden at have taget en indfødsretsprøve, uden at overholde lovgivningen.
Det er de regler, vi opererer inden for, og det er der, hvor jeg er nysgerrig på, hvorfor Moderaterne bakker op om dem.
Mohammad Rona (M), 2024-05-02:
Jeg kan se, at ud af de 2.000, der får tildelt dansk indfødsret i dag, er der faktisk ingen af dem, der får det via statsløsekonventionen – 0 personer på det her lovforslag.
Lad mig også bare sige en anden ting: Jeg synes da også, at DF skulle melde sig ind i kampen og komme ind i aftalen og prøve at påvirke aftalen indefra i stedet for.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-02:
Tak for det, og tak for en rigtig fin tale, der opridser mange af de problemer, der hersker på indfødsretsområdet.
Og jeg håber, at Det Konservative Folkeparti og også i særdeleshed Liberal Alliance som dele af aftalekredsen vil tage initiativ til at tage fat i ministeren og sige: Vi har brug for, at der bliver indkaldt til et møde om stramninger på det her område – som minimum stramninger, der sikrer, at de regler, der allerede er vedtaget i den nuværende indfødsretsaftale, naturligvis bliver overholdt.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-05-02:
Jamen det bliver vi ved med.
Det har vi gjort allerede, altså mange gange opfordret ministeren til at gøre noget ved tingene.
Og vi håber også, det sker på et tidspunkt.