runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-25:
Mange tak til ordføreren.
Det er jeg rigtig glad for at der er en åbenhed over for.
Det er jo noget, som i hvert fald har været vigtigt for Inuit Ataqatigiit at arbejde for.
Jeg kan ikke lade være med at kommentere på den her undertone, som jeg synes der er, både i ordførerens tale, men også i nogle af de svar, som der var til vores kollega, hr. Christian Juhl, om det her med Grønland og Danmark og hele relationen.
For jeg synes, der er en undertone af, at man fra dansk side bedre kan finde ud af tingene.
Det er egentlig det, jeg kan mærke som grønlænder, og det synes jeg ikke er særlig rart.
Så jeg vil gerne bede ordføreren sådan måske uddybe lidt, om det er mig, der har misforstået, hvad der bliver sagt, eller er det en undertone, der er, eller en holdning, der er, hos Dansk Folkeparti?
Henrik Brodersen (DF), 2018-05-25:
Nej, der er ikke nogen undertone.
Danmark står ved gud også med udfordringer.
Vi har ghettoområder her i Danmark, hvor retstilstanden er sat ud af kraft.
Vi har også nogle andre forhold, hvor man kunne sige, at det her ikke kører på skinner.
Det er det, vi gerne på alle mulige måder vil bakke op omkring, netop i rigsfællesskabets ånd.
Alt fra lige at man selvfølgelig skal have den danskundervisning, der er nødvendig, til at sætte ord på det med, at når man hjemtager et område, så forpligter man sig også over for det her fællesskab, vi har, til at varetage det på bedste måde for befolkningens skyld.
Og der er jo massive udfordringer.
Det er bare det, vi gang på gang påpeger vi sandelig gerne vil være med til at afhjælpe.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-05-25:
Tak, og tak til ordføreren for talen og for svarene.
Jeg vil gerne følge lidt op på sidste spørgers spørgsmål om den der undertone, der er – vi hører også analogier om, at det er et ægteskab osv.
I Danmark er der massive problemer med diskrimination af grønlændere.
Institut for Menneskerettigheder kortlagde for et par år tilbage, at antagelsen om en velfungerende grønlænder er næsten ikkeeksisterende i Danmark.
Hvordan forestiller ordføreren sig, at man kan rette op på det område med den diskrimination af grønlændere og den opfattelse af grønlændere, som naturligvis også smitter af på det ligeværdige samarbejde, som vi burde have i rigsfællesskabet?
Henrik Brodersen (DF), 2018-05-25:
Nogle af de ting, der er store problemer med, er jo netop uddannelse og i særdeleshed det sociale område, og her har Dansk Folkeparti mere end én gang taget initiativ til debat om at få eksempelvis løsningsmodeller for, hvordan Danmark kunne få lov til at bidrage.
Og hver gang hører vi fra alle andre partier her i Folketingssalen, at så længe der er tale om områder, der er hjemtaget, så skal vi ikke blande os.
Men jeg synes jo, at vi har en forpligtelse over for de grønlandske statsborgere, som også er en del af rigsfællesskabet.
Altså, når vi kan se, at de ikke har det godt; når ikke de får den uddannelse; når der er børn, der må gå sultne i seng; når hvert tredje barn i en skoleklasse er seksuelt misbrugt og det ene og det andet, så har vi da en forpligtelse til fra dansk side at gå ind og sige: Det her vil vi simpelt hen ikke finde os i, vi vil have afhjulpet de her problemer.
Hver eneste gang får vi bare det svar, at det skal vi ikke blande os i, men det synes jeg bestemt vi skal.
Christian Juhl (EL), 2018-05-25:
Tak for det.
Nu er det jo ikke nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti ikke har været tilhængere af hjemmestyre og selvstyre og dermed heller ikke af selvstændighed for Grønland og Færøerne, men det er jo jeres sag.
Det, det drejer sig om, er især den bemærkning, som ordføreren kom med, om, at Grønland ikke har styr på sin økonomi.
Er det ikke en lige lovlig frisk kommentar fra et parti, som har en retssag hængende over hovedet nede i EU, hvad angår partikassen?
Altså, det er da store ord.
Jeg kunne endda forstå det, hvis man sagde, at de havde store problemer med økonomien i Grønland, for det var mere reelt.
Altså, styr på det tror jeg da nok de har; de ved da, præcis hvor stort underskuddet er.
Jeg vil gerne høre: Kunne ordføreren ikke gå en smule mere konstruktivt ind i det og sige, hvor det er, han mener at Danmark kan bidrage, eller at vi i fællesskab i rigsfællesskabet kan hjælpe Grønland med at få løst nogle af de problemer, som bliver påpeget?
Karin Gaardsted (S), 2018-05-25:
Jeg siger heller ikke, at man ikke kan tale dansk.
Jeg siger, at man vælger at bruge engelsk som første fremmedsprog.
Det betyder jo ikke, at man ikke mere taler dansk.
Der vil være nogle grønlændere, som allerede i dag har svært ved at lære dansk, måske fordi de lærerkræfter, man har i sin bygd, ikke kan dansk.
De er rigtig, rigtig dårligt stillede, medmindre de vil tage en uddannelse i Grønland, som er grønlandsksproget.
Og det er måske der, man også skulle prøve at sætte ind i Grønland og få flere uddannelser, som kan tages af grønlandsksprogede.
Men vi bliver nødt til at være åbne for, at engelsk altså er et hovedsprog i rigtig, rigtig mange lande, eller at det i hvert fald er det første fremmedsprog i rigtig, rigtig mange lande.
Og vi har set, hvordan det er gået i Island, hvor de er skiftet fra at skulle tale dansk og lære dansk i skolerne til nu, hvor det faktisk udelukkende er engelsk.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-25:
I loven står der, at det officielle sprog i Grønland er dansk, og i selve loven, som i dag er vores fundament til vores fælles samarbejde mellem Danmark og Grønland – det er selvstyreloven – nævnes det danske sprog ikke med et eneste ord, med en eneste sætning, men bare, at det grønlandske sprog er det officielle sprog.
Hvad et land bestemmer sig for at have som første fremmedsprog, er op til landet selv, ligesom det er op til Danmark selv, hvilket sprog det gerne vil have som første fremmedsprog.
Man udformer ikke sit samfund efter, hvad man kan få gratis, man udformer sit samfund efter, hvad man mener er det vigtigste for samfundet, også baseret på de partier, man stemmer ind demokratisk, og hvilke værdier de gerne vil arbejde for, og folk har ret til at stå bag ved dette.
De fleste har valgt, at det vil være vigtigt for Grønland, at man prioriterede engelsk frem for dansk.
Det er også en del af processen i selvstændighedsprocessen, at man stille og roligt fjerner sig fra Danmark og åbner op for det internationale samfund, og jeg er rigtig glad for at høre Socialdemokratiets holdning til, at sprogdebatten hører til i Grønland, og at det er op til Grønland selv at bestemme, hvilket sprog man gerne vil tale.
Karin Gaardsted (S), 2018-05-25:
Jeg tager det som en kommentar.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-25:
Det danske sprog fylder rigtig, rigtig meget i det grønlandske samfund.
Det er, som om nu hvor vi skal til at tale mere engelsk, betyder det, at man skærer alt, hvad der er dansk, fra i skolen.
Man har på ingen måde bestemt, at der ikke skal undervises i dansk i Grønland.
Dansk fylder rigtig, rigtig meget.
Der er mange grønlændere, som ikke taler grønlandsk længere, fordi dansk fylder så meget, også fordi danskheden på mange måder i sproget fylder så meget i Grønland, at man ser det som et problem, at man skal styrke det grønlandske sprog.
Så dansk er ikke bare noget, som bliver dårligere og dårligere stillet i samfundet, men man skal også se på den anden side.
Jeg er rigtig glad for at høre Socialdemokratiet have en meget klar holdning til, at sprogdebatten hører til i det grønlandske samfund, så man selv kan bestemme, hvad man gerne vil med sprogene.
Karin Gaardsted (S), 2018-05-25:
Jeg tager det stadig væk som en kommentar til den debat, vi har.
Jeg har ikke mere at tilføje.
Marcus Knuth (V), 2018-05-25:
Jeg er også utrolig glad for, at vi kan samle et så bredt flertal i år.
Og tak også for fleksibiliteten fra alle partiers side til ikke bare i ellevte time, men i sidste øjeblik lige at få en finjustering, så vi har alle fire nordatlantiske mandater med.
I forhold til indsatsen fra EU: Nej, jeg er ikke tilfreds.
Det var derfor, jeg personligt deltog i den delegation, der rejste ned til Bruxelles, og det er også derfor, jeg har en løbende kommunikation med vores medlem af Europa-Parlamentet, Morten Løkkegaard.
Jeg synes ikke, EU har gjort nok, og der skal vi blive ved med at presse på.
Christian Juhl (EL), 2018-05-25:
Det er jeg glad ved at høre, for jeg synes, at vi nu efterhånden har snakket i måske 10 år om alle de sælskind, der ligger der og ikke bliver omsat til konkret kapital.
Det er jo hamrende ærgerligt, især fordi der er muligheder i det.
Og derfor skal vi alle sammen prøve at presse på, både bilateralt med andre lande, men især over for EU, og sige: I skal leve op til det.
Hvad gør vi ved USA, som også boykotter sælskind, og som ikke har taget ret mange initiativer for at ændre deres politik – og som jo også er et væsentligt marked for sælskind, fordi der er et købestærkt publikum?
Marcus Knuth (V), 2018-05-25:
Jeg må helt ærligt være Enhedslistens ordfører en smule svar skyldig i forhold til lige præcis USA
Det er noget, jeg meget gerne tager en snak om.
I forhold til EU har vi jo set en udvikling, hvor man arbejder på en certificering, og hvor Kopenhagen Fur og andre firmaer og aktører også er inde over.
Så jeg er glad for, der sker en udvikling, men jeg tror i forhold til salget af sælskind i EU, at selv om vi arbejder hen imod en løsning, handler det lige så meget om opfattelse.
Jeg tror, der er alt for mange, som har det indtryk, at man ikke må, og derfor bare ikke handler med det.
Jeg hørte – nu kan det være, jeg husker forkert – at til nogle af taskerne f.eks. på den klassiske skotske nationaldragt har de hidtil brugt sælskind, og det er de gået væk fra, fordi de havde fået den opfattelse, at man ikke må.
Og det er jo lige så meget den opfattelse, at det er okay at bruge sælskind, som vi skal arbejde hen imod.
Jeg synes faktisk, at lige præcis i den her periode, hvor vi netop hører om universiteternes beslutning, er der et rigtig godt afsæt til at tage netop den debat og kigge på, hvad vi skal gøre mere for at fremme både kendskabet til grønlandsk og færøsk historie, til rigsfællesskabet som helhed og til de sprog, vi nu taler i rigsfællesskabet.
Det tror jeg vil være et rigtig, rigtig godt afsæt, og jeg er helt sikker på, at vi i hvert fald vil være åbne over for at tage en snak om det.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-25:
Som statsministeren selv siger, er rigsfællesskabet i forandring, og det stiller naturligvis også nye krav til rigsfællesskabet og til, hvordan man håndterer de vigtige sager, man har med hinanden.
Grønland snakker mere og mere med andre lande, og Grønland har ret til at føre sine egne udenrigspolitiske forhandlinger med lande vedrørende allerede hjemtagne sagsområder.
Det gør Grønland også i forbindelse med udbygningen af vores lufthavne.
Alligevel nævner statsministeren, at der altså er nogle udenrigspolitiske og sikkerhedsmæssige aspekter, man skal tage alvorligt.
Hvad menes der med det ifølge Venstres ordfører?
Marcus Knuth (V), 2018-05-25:
For at være helt ærlig synes jeg, det er rigtig ærgerligt, og det er noget, som jeg synes vi skulle gøre mere for at fremme.
Nu har vi senest hørt fra universiteterne, at man vil neddrosle undervisningen i visse skandinaviske sprog, og det synes jeg er rigtig ærgerligt.
Altså, vi skal selvfølgelig respektere universiteternes selvbestemmelsesret, men hvis der er noget, som jeg mener vi skal værne om og også gerne bruge flere penge på, selv om det måske koster mere end at undervise i spansk, engelsk eller andre fremmedsprog, jamen så er det de nordiske og skandinaviske sprog.
For hvis vi ikke gør det, udhuler vi både rigsfællesskabets værdier og de danske værdier og de sprog, som er en fuldstændig hjørnesten i vores rigsfællesskab og samfund.
Jeg synes, statsministeren sagde det så klart, som det kan siges, og jeg er sikker på, at fru Aleqa Hammond bedre end jeg kender den ansvarsfordeling, der er mellem Grønland og Danmark, herunder at Danmark stadig væk varetager udenrigspolitikken, sikkerhedspolitikken osv.
Så hvis man skulle vælge at inkludere eksterne samarbejdspartnere fra andre lande, ville der være nogle overvejelser, man skulle tage i den forbindelse.
Christian Juhl (EL), 2018-05-25:
Tak for det.
Jeg vil gerne rose Venstres ordfører for i år at have en meget mere dynamisk tilgang til det fælles forslag til vedtagelse.
Sidste år havde vi jo nogle frustrationer, må vi nok sige, fordi vi forhandlede langt ind i debatten.
Det er én ting.
Det synes jeg er vigtigt, for når man skal være ligeværdig, som statsministeren understregede, så skal man også respektere, at der er tre lande – ikke selvstændige lande, men tre lande – og at lysten til at have så selvstændigt et land som muligt er stor.
Det er den også for danskere.
Altså, vi kunne jo ikke forestille os at afgive selvstændighed.
Tværtimod ville vi måske gerne en gang imellem have en lille smule mere selvstændighed i forhold til økonomi og sådan nogle ting.
Det vil jeg bare give som en kommentar.
Så vil jeg gerne spørge: Hvad angår den der snak om EU og sælskind, er ordføreren så tilfreds med EU's indsats for at fremme salget af sælskind, som man jo har forpligtet sig til?
Man har endda forpligtet sig til at lave en international kampagne, for at grønlandsk sælskind bliver solgt på det internationale marked.
Marcus Knuth (V), 2018-05-25:
Mit ordførerskab angår primært Grønland, så jeg vil relatere spørgsmålet til det.
Der har vi jo set, at en af fællesnævnerne for den nye regering i Grønland er, at man i løbet af valgkampen har talt for selvstændighed, og det respekterer vi selvfølgelig.
Så alle parlamenter, herunder Folketinget, er selvfølgelig i en udvikling, og den udvikling respekterer vi.
Tak, fru formand.
Som ordfører for forespørgerne tillader jeg mig at åbne den her drøftelse, som vi skal have i dag.
Det drejer sig naturligvis om den rigtig, rigtig gode tradition, vi har her i Folketinget, om at debattere de udfordringer og muligheder, som vi har i vores rigsfællesskab.
Jeg ser frem til en god og konstruktiv debat.
Magni Arge (T), 2018-05-25:
Mener ordføreren, at ... [lydudfald] ... er en statisk situation, som ikke kommer til at ændre sig i fremtiden, eller har ordføreren forståelse for, at det er en station på vejen mod selvstændighed for de to lande?
Marcus Knuth (V), 2018-05-25:
Nu hørte jeg ikke lige den første del af spørgsmålet, men som jeg forstod det, handlede det om hjemmestyret, om det er en vej til selvstændighed.
Som statsministeren har sagt, respekterer vi de ønsker, der er i Grønland og på Færøerne, og vi synes, den måde, det fungerer på med Landstinget osv., er en rigtig, rigtig fin struktur, som det er lige nu.
Hvad angår den vej, der eventuelt går mod selvstændighed, synes jeg, det ville være ærgerligt at bryde rigsfællesskabet – det er min personlige holdning – men vi har selvfølgelig respekt for, at der i dele af Grønland og Færøerne er ønsker om selvstændighed.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-25:
Da Grønland i sin tid byggede sit første vandkraftværk, var Grønland også ude at snakke med andre lande og fandt også investeringer via den vej.
Der blinkede Danmark ikke med øjnene, men det gør man nu, fordi vi snakker med Kina.
Hvad er forskellen?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-25:
Allerførst vil jeg gerne pointere, at den arktiske investeringsfond sådan set er noget, der har været drøftet af Inatsisartut helt tilbage i 2015, så det er ikke et forslag, der er kommet fra Dansk Folkeparti, men noget, som kommer fra et grønlandsk parti, nemlig Demokraterne, og der har været et bredt flertal for det.
Så vil jeg også gerne i forhold til det her med engelsk understrege, at jeg sådan set deler ordførerens bekymring, i forhold til hvilke udfordringer der kan være efter folkeskolen og efter gymnasiet, hvis man f.eks. skal have sig en videregående uddannelse.
Jeg synes, det er vigtigt, at man skaber nogle muligheder for dem, som snakker grønlandsk, det er der ingen tvivl om.
Man kan sige, at vi på mange måder har en hel generation, som på et eller andet niveau ligesom er et produkt af vores egen folkeskole, og det er vigtigt, at vi får skabt nogle muligheder for dem i Grønland.
Men når vi snakker om engelsk, synes jeg, det er vigtigt, at man ikke ignorerer den faggruppe, som man selv har nedsat fra Grønlands side, og som jo udtrykker en række bekymringer i den her sag.
Det, der er interessant, er sådan set, hvordan vi kan sikre, at der stadig væk vil være et link videre, så man kan få sig en videregående uddannelse, hvis det er, at der kommer til at ske den her forandring i det grønlandske samfund.
Karin Gaardsted (S), 2018-05-25:
Det er lige præcis med hensyn til det der link – imellem hvad der sker i Grønland, og hvad der skal til for at kunne tage uddannelser uden for Grønland – at der ligger en rigtig, rigtig stor udfordring.
Jeg kan jo ikke stå her og komme med nogen løsning, men vi har selvfølgelig bidt mærke i, at man nu vil ændre det til engelsk.
Når jeg nævner ideen med en dansk investeringsfond, er det jo ikke, fordi jeg ikke ved, at der er blevet talt om det før.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-25:
Mange tak til ordføreren.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål i forhold til justitsområdet, for der er jo en bred enighed om, at der er behov for at styrke justitsområdet i Grønland, og der er blevet afsat en pose penge til at sikre det løft, der er behov for.
Vi ved også, at der kommer en ny anstalt i Nuuk med et lukket afsnit, og vi ved, at der allerede nu er store udfordringer i den eksisterende anstalt i forhold til at fastholde og tiltrække gode medarbejdere, anstaltsbetjente.
Jeg synes, der er behov for, at vi ser særskilt på det her, og at vi får opprioriteret den indsats, der er i forhold til at sikre nogle bedre lønvilkår, nogle bedre uddannelsesmuligheder, men også noget bedre efteruddannelse til anstaltsbetjentene i den kommende anstalt.
Hvad mener Socialdemokratiet?
Christian Juhl (EL), 2018-05-25:
Tak for det.
Jeg forstod ikke helt det om sproget, som blev debatteret af mange.
Grønlandsk er selvfølgelig enormt vigtigt, både fordi det er identitets- og kulturbærende sprog, og det vil altså sige deres modersmål, og det er udgangspunktet, men hvis grønlænderne kigger ud i fremtiden, ville der vel være lige så meget musik og vision i at sige, at andetsproget ikke længere var det gamle kolonisprog dansk, men måske meget bedre engelsk, som internationalt er et meget fremkommeligt sprog.
Det kunne også være spansk, men jeg tror, engelsk vil ligge mere naturligt for grønlænderne at vælge.
Derfor handler det vel om, at grønlænderne selv siger, hvordan de stiller sig bedst muligt med deres unge mennesker i fremtiden og deres egen udvikling i fremtiden, inklusive valg af sprog.
Vi skal vel ikke af gammel veneration fra kolonitiden sige, at det skal være dansk, der er sprog nr. 2?
Karin Gaardsted (S), 2018-05-25:
Jeg håber, det var det, jeg sagde i min tale.
Jeg håber, at jeg gav udtryk for, at det ikke er noget, vi skal afgøre her, for det er en afgørelse, der ligger hos grønlænderne.
Og hvis de finder, at engelsk ville være det bedste sprog for deres unge i fremtiden, er det den vej, de skal gå.
Christian Juhl (EL), 2018-05-25:
Tak for det.
Jamen det var dejligt, for så er vi da i hvert fald på parallel bane i det her spørgsmål.
Jeg glæder mig til at se, hvad grønlænderne vælger.
Det andet er om det med de store projekter.
Jeg synes også selv, det virker helt, helt overvældende, men det er jo ikke 50.000 mennesker, der skal lave nogle anlægsprojekter og nogle lufthavne, det er nogle firmaer, der skal finansiere det.
I øjeblikket er det jo også helt nærmest overnaturligt, at et land på 50.000 mennesker har et luftfartsselskab, som er Greenland, som i dag endda giver overskud og leverer økonomi til samfundet hver eneste år.
Det er også helt ulogisk, at så lille et samfund kan magte det, og derfor mener jeg, at man skal se lidt mere dynamisk på det.
Jeg glæder mig til at komme til at diskutere de risici, som statsministeren mener at se, hvis der f.eks. kommer kinesisk finansiering ind.
Jeg ved ikke, om ikke det er at se spøgelser.
Karin Gaardsted (S), 2018-05-25:
Vi har jo for ikke så lang tid siden behandlet fru Aaja Chemnitz Larsens rigtig gode forslag om, hvordan man kunne styrke justitsområdet.
Der var mange gode forslag, og der var måske også for mange.
Men vi har dog set, at der er blevet givet penge her inden for de seneste måneder, så jeg tror, det er på vej.
Jeg kan godt forstå, at der er en bekymring omkring anstalten i Nuuk, som jo skal kunne foretage nogle andre ting end det, man i øvrigt har gjort inden for anstalterne.
Så jeg vil gerne udtrykke fra vores side, at vi er med på at diskutere, hvordan vi kan styrke justitsområdet, men jeg har også tidligere sagt til spørgeren, at vi bliver nødt til at tage nogle få ting ad gangen, at vi ikke kan tage alle ting på én gang.
Marcus Knuth (V), 2018-05-25:
Som både statsministeren og jeg selv har sagt, er der nogle udenrigspolitiske hensyn, vi selvfølgelig skal tage, og nogle sikkerhedspolitiske hensyn.
Så det er ikke så sort og hvidt som enten at handle med nogle dimser, som ordføreren siger, eller bare at åbne op for alt.
Altså, det er en balancegang, en meget, meget fin balancegang, og det er jo netop den, som statsministeren finder.
Som jeg husker det, var vandkraftværket, som jeg har besøgt, og som er meget, meget imponerende, fra Norge.
Men derudover ser vi jo altså en aktivitet i Arktis de her dage hos en række lande, som ikke nødvendigvis ligger i nærheden af Europa, og som måske ikke deler de værdier og de hensigter, vi har, for Arktis.
Det synes jeg man skal have med i tankerne, når man kigger på, hvad det er for nogle aktører, vi gerne vil have inden for rigsfællesskabet.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-25:
Mange tak.
Jeg vil gerne starte med at takke ordføreren for at forhandle på vegne af alle partierne.
Jeg synes, det er et meget stærkt signal at sende at sige, at vi gerne vil forsøge at nå til enighed på tværs af de partiforskelle, som der nu engang er.
Så tak for samarbejdet.
I regeringens redegørelse står der, at der er behov for et uddannelsesløft i Grønland.
Vi ved, at grønlandsinstrumentet har en rigtig stor betydning for det grønlandske samfund, og det er en aftale, som sikrer Grønland 1,6 mia. kr. over en 6-årig periode, så det er selvfølgelig noget, som vi håber regeringen også vil gøre en kæmpestor indsats for, selvfølgelig i samarbejde med Naalakkersuisut, for at sikre, at det bliver på det samme niveau, som det er i dag.
Mange tak.
Marcus Knuth (V), 2018-05-25:
Nu vil jeg ikke stå og komme med de konkrete tiltag, men jeg ved, det er et område, som regeringen tager meget, meget alvorligt.
Man kan bare kigge på f.eks. de grønlandske gymnasier, hvor omkring halvdelen af eleverne dropper ud, efter de er begyndt i 1. g, og mange gange er det også på grund af dårligt kendskab til det danske sprog.
Hvis man skal løfte hele det grønlandske samfund, den grønlandske økonomi, så tror jeg, uddannelse er en afgørende hjørnesten.
Så jeg ser lige så meget frem til de møder og forhandlinger, der skal være, som ordføreren gør.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-25:
Mange tak.
Jeg er ikke i tvivl om regeringens gode hensigter i forhold til at fastholde en bevilling til Grønlandsinstrumentet, men det, der bekymrer mig, er sådan set niveauet, fordi jeg er dybt bekymret for, at det her kommer til at være på et langt lavere niveau end det, vi har set indtil videre.
Så det er egentlig der, jeg synes der skal lægges nogle flere kræfter, også fra regeringens side i forhold til at sikre dette.
Så kan man i forhold til de her kinesiske investeringer sige, at det jo har været drøftet i bl.a. Udenrigspolitisk Nævn, og det, der godt kan bekymre mig, er i forbindelse med de her 32 områder, som Danmark varetager på vegne af Grønland, hvor vi indimellem ser, at der er nogle gråzoner, hvor man siger, at der kan være nogle udenrigs- og sikkerhedspolitiske hensyn, men at det ikke er helt klart.
Hvad kan vi gøre for at gøre det mere klart?
Hvad er et dansk ansvarsområde, og hvad er et grønlandsk ansvarsområde, når det handler om rigsfællesskabet?