Trine Bramsen (S), 2019-12-17:
Tak for det.
Spørgerne har også spurgt ind til regeringens initiativer i forhold til dansk forsvars fremtidige tilstedeværelse i og omkring Grønland; og det er den del, som jeg vil redegøre for.
En af de vigtigste udfordringer, vi står over for lige nu, er overvågningen i Arktis og Nordatlanten.
Forsvarsforligskredsen indgik i 2016 en aftale om Forsvarets fremtidige opgaveløsning i Arktis, som blev videreført i det nuværende forsvarsforlig.
Analysen bag aftalen – den såkaldte Arktisanalyse – indeholder en række forslag til styrkelse af Forsvarsministeriets opgaveløsning i Arktis.
Arktisanalysen viste bl.a. behov for et sammenhængende og opdateret situationsbillede til lands, til vands og i luften.
Implementeringen af Arktisaftalen er stadig i gang, men en af de foreløbige effekter af implementeringen af Arktisanalysen er, at der er etableret delvis satellitovervågning af områder ved Grønlands vest- og østkyst samt ved Færøerne.
Derfor har forsvaret nu adgang til satellitbilleder fra Det Europæiske Rumagentur, ESA, og Europas maritime sikkerhedsorganisation EMSA, der bl.a. anvendes til olievarsling.
Forsvaret har også adgang til satellitdata med skibspositioner i farvandet ved Grønland og Færøerne – det såkaldte AIS-data.
Samlet set har satellitovervågningen styrket Forsvarets evne til at overvåge betydelige dele af farvandene ved Grønland og Færøerne, herunder har Arktisk Kommando fået adgang til Air Greenlands elektroniske positionsmeldingssystem, hvilket også bidrager til at styrke opbygningen af situationsbilledet.
Der er også etableret et samarbejde med Canada, USA og Island om udveksling af luftrumsovervågningsdata og maritime data.
Det betyder, at vi nu har adgang til klassificeret luftrumsdata fra Island og uklassificeret maritime data fra Canada.
På den måde har vi styrket Forsvarets muligheder for at opbygge et langt bedre situationsbillede i den arktiske region.
Særligt evnen til at overvåge farvandet ved Grønland og Færøerne er forøget, men vi er ikke i mål, og der arbejdes fortsat på at etablere supplerende satellitovervågning og adgang til luftrumsdata fra andre allierede nationer.
Overvågningsmulighederne styrkes også ved øget tilstedeværelse af forsvarets skibe og fly.
Derfor er antallet af dage, hvor der i den arktiske region kan trækkes på et overvågningsfly, næsten fordoblet fra 120 dage til 220 dage.
Og målet er, at det tal øges til 365 dage over de kommende år.
I perioder har vi også en fregat i området, ligesom vi vil ansætte flere folk til de inspektionsskibe, som bl.a. hævder dansk suverænitet og gennemfører redningsoperationer til søs.
Det gjorde vi, fordi forsvarets fly altid skal stå til rådighed, og det skaber vejrforholdene i lufthavnen de bedste forudsætninger for.
Det er gjort i fuld forståelse med Grønland og Færøerne.
Som statsministeren var inde på, ser vi tegn på nye stormagtsdynamikker i regionen – det fremgår også af den seneste risikovurdering fra Forsvarets Efterretningstjeneste – og vi ser øget militæropbygning, som kan føre til et øget spændingsniveau i regionen.
Sammen med grønlænderne har vi et ønske om fortsat lavspænding, og det er i det lys, vi øger vores tilstedeværelse og øger vores overvågning; det skal de 1,5 mia. kr. gå til.
Det vil vi drøfte i forsvarsforligskredsen med inddragelse af Grønland og Færøerne og også med vores nære allierede, herunder USA.
Men det vil være inden for bl.a. luftrumsovervågning, satellitovervågning, overvågning af ubådsaktivitet og styrkede kommunikationslinjer.
Tak for ordet.
Som jeg er blevet det oplyst,
er danske ministre rent faktisk ikke sikkerhedsgodkendt, men sikkerhedsscreenet, og det er så op til statsministeren at beslutte, om de pågældende kan blive ministre.
Jeg tror, at vi med værnepligten kan tilbyde grønlandske unge en rigtig god uddannelse, samtidig med at vi får mulighed for at styrke vores tilstedeværelse med nogle, der har et lokalt kendskab.
Så derfor synes jeg bestemt, at det er et spor, der er værd at forfølge.
Vi ser ganske rigtigt, at efter vi har udvidet værnepligtsafprøvningen og Forsvarets Dag til flere steder i Grønland, er der faktisk en rigtig stor interesse for at søge ind i forsvaret og blive værnepligtig.
På den lange bane kunne jeg godt tænke mig, at vi også var i stand til at tilbyde dele af uddannelsen i Grønland, for det tror jeg ville give et endnu større antal.
Jeg har også gjort mig overvejelser om cyberværnepligt, som jeg tror også kunne få stor udbredelse i det grønlandske.
Jeg mener, at når der er -30 grader, kan man godt forstå, at der er nogle, der bliver rigtig gode til at betjene en computer og være gamer, og de kompetencer har vi rent faktisk brug for i forsvaret.