runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad (S), 2016-12-07:
Jeg synes, det er vældig interessant, for nu har ministeren ved flere lejligheder sagt, at der er én politik for Liberal Alliance og én politik for regeringen, og hvis man går lidt tilbage i tiden – og jeg går ud fra, at ministeren stadig mener det her, for det er fra hans egen netavis 180Grader – kan man se, at ministeren engang skrev angående Venstre og Konservative, og jeg citerer: Man skal være doktrinær socialist for ikke at kunne se urimeligheden i det, men doktrinære socialister findes der flere af, end man umiddelbart skulle tro.
Men både Venstre og Konservative bakker således fuldt op om systemet.
Det var jo på et tidspunkt, hvor både Venstre og Konservative i deres principprogrammer havde nogle helt andre holdninger end dem, som regeringen førte frem, men alligevel mente ministeren dengang, at man skulle kritisere to partier, der havde et andet principprogram, men førte en regerings politik i forhold til boligområdet.
Skal man forstå det sådan, at Liberal Alliance, fordi de er i regering, og på trods af at de har et andet principprogram, men altså har en minister, som fører en politik, som minder om den, som VK førte dengang, nu også er blevet doktrinære socialister?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-12-07:
Jeg er lidt overrasket over det her spørgsmål.
Jeg er lidt hæmmet af, at jeg, mens jeg lyttede til hr. Kaare Dybvad, forsøgte at finde det spørgsmål, som hr. Kaare Dybvad stillede.
Så måske kunne jeg få det stillet en gang til, fordi det her er en ny situation for mig.
Merete Riisager (LA), 2016-12-07:
De er allerede begyndt at etablere et bedre arbejde derude, og det skal man understøtte.
Det skal man understøtte med efteruddannelse; det skal man understøtte, ved at pædagogerne også selv byder ind med, hvordan de ser deres rolle.
Og man skal ikke regne med, at det bare er noget, der lige løses på et enkelt år eller to.
Det er jo noget, man skal arbejde med løbende, og jeg ved også, at pædagogerne som faggruppe arbejder seriøst med deres rolle i folkeskolen.
Annette Lind (S), 2016-12-07:
Lad os slå det helt fast: Der er forskellige faggrupper, der er forskellige opgaver i folkeskolen.
Det er vi fuldstændig enige om at der er.
Men det, vi anfægter, er, at ministeren, da hun var LA's ordfører, sagde nogle forfærdelige ting om folkeskolereformen og om pædagoger i undervisningen.
Så siger ministeren, at det er svært at skabe en balance mellem de her roller.
Ja, det er det, men nu har du taget teten.
Hvad er det, der skal til for at gøre det bedre?
Kristian Jensen (V), 2016-12-07:
Jeg synes, at Venstre modtager for lidt i partistøtte fra private virksomheder.
Jeg så gerne, at vi modtog mere.
Og vi offentliggør fuldt ud efter de regler, der er, sådan at virksomheder, som bidrager med over 20.000 kr., optræder i vores regnskab.
Der kan enhver dansker gå ind og se, hvilke virksomheder Venstre har modtaget støtte fra.
Det samme gælder de øvrige partier i regeringen.
Jeg synes, det er en mistænkeliggørelse.
Jeg synes, at det, der sker her, er, at man mistænker partier med en meget lang parlamentarisk tradition for at ligge under for enkeltvirksomheders luner og ønsker.
Det ønsker jeg ikke.
Jeg ved godt, at Enhedslisten opgør det på en anden måde, men jeg mistænkeliggør ikke Enhedslisten for at føre en bestemt politik, på baggrund af at man modtager støtte fra en række faglige organisationer.
Rune Lund (EL), 2016-12-07:
Det, vi godt kunne tænke os, var i virkeligheden noget mere transparens, for når et stort selskab som A.P. Møller - Mærsk A/S kan give penge til Venstre – og jeg kan afsløre, at A.P. Møller - Mærsk A/S ikke har doneret nogen penge til Enhedslisten i Enhedslistens levetid – så er det jo rart at vide, hvor mange penge, der er tale om.
For det betyder jo rent faktisk noget, om det er 20.000 kr., eller om det er flere millioner kroner, der er tale om.
Og som reglerne er i dag, kan vi kun få at vide, om der er givet et beløb på over 20.000 kr
Jeg synes da, det er specielt relevant at få den transparens og den slags oplysninger i en situation, hvor Mærsk jo er ude at sige: Vi vil have en milliardrabat, for ellers renoverer vi ikke Thyraplatformen ude i Nordsøen.
Og sådan skal vi have det, og vi vil have en afklaring inden udgangen af 2016.
Altså, når der er den slags forhandlinger i gang, som indebærer, at milliarder af kroner eventuelt går til et olieselskab, som så samtidig sørger for, at der bliver kanaliseret penge til bestemte partiers partikasser, kunne det så ikke være en god idé med noget mere transparens på området?
Kristian Jensen (V), 2016-12-07:
Enhedslisten har det med Mærsk, som Store Klaus i H.C. Andersens eventyr har det med degne.
Man bliver fuldstændig rasende, bare man hører navnet – helt ud af sig selv, bare navnet Mærsk bliver nævnt.
Og jeg er lidt forundret over, at man virkelig i 2016 kan rende rundt med den der fortælling om, at partier skulle ligge under for enkeltvirksomheders økonomiske bidrag, i forhold til om man måtte føre den ene eller den anden politik.
Vores politik i Venstre og i de øvrige regeringspartier er ikke til fals.
Vi lægger vores politik fast i et fælles regeringsgrundlag.
Det er stærkt, det går ud på at gøre Danmark til et attraktivt sted at drive virksomhed.
Det går ud på at gøre dansk økonomi stærk, for at vi på den måde kan understøtte et stærkt velfærdssamfund fremadrettet.
Og det synes jeg egentlig bare er en ambition, man skulle dele i stedet for at mistænkeliggøre.
Rune Lund (EL), 2016-12-07:
Vi er sådan set ikke ude på at mistænkeliggøre.
Vi synes bare, det ville være rart med noget mere transparens.
Og hvis ministeren virkelig ikke føler, at ministeren har noget at skjule, kan vi så ikke få tallene offentliggjort for, hvor meget Mærsk f.eks. har bidraget med til Venstres partikasse?
Kristian Jensen (V), 2016-12-07:
Det er sjovt, at i så mange andre sammenhænge i forbindelse med overvågning er Enhedslisten på den linje, der hedder, at man ikke skal overvåge, selv om andre siger: Jamen hvis ikke der er noget at være bange for, kan man bare lægge alting frem.
Men lige præcis når man snakker Mærsk og partistøtte, kommer Store Klaus-genet op i Enhedslisten igen.
Så bliver man så rasende, at nu skal man drøfte det.
Vi står her med spørgsmål om Mærsk og olie og alt muligt andet, og så kommer det for Enhedslisten alligevel til at handle om, hvorvidt man lægger tingene åbent frem i et partiregnskab.
Altså, man siger, at man ikke vil mistænkeliggøre, men man synes alligevel, det er mistænkeligt.
Det kører i ring for Enhedslisten.
Prøv nu at være lidt mere large.
Jeg mistænker ikke Enhedslisten for at føre en bestemt politik, på trods af I modtager støtte fra fagbevægelsen.
Hav dog den samme tillid til andre partier.
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-07:
Jeg synes faktisk, det er lidt pinligt, at ministeren tager det her så lidt alvorligt, at man skal gøre sig lystig med Store Klaus og et eller andet særligt had mod Mærsk.
Det her handler om noget, man diskuterer i alle verdens lande.
Det handler om en åbenhed om de pengestrømme, der er til de politiske partier, for det er utrolig vigtigt i et demokrati, at der er en åbenhed om det.
Danmark har nogle regler, som bliver kritiseret af Europarådet, som bliver kritiseret af GRECO, som bliver kritiseret af Transparency International.
Vi har en rapport på 400 sider liggende fra en ekspertgruppe, som der ikke er blevet fulgt op på fra Folketingets side.
Vil ministeren følge op på det her, eller vil ministeren på trods af den kritik, der har været, bare fortsætte med at komme med alle mulige åndsvage vittigheder om Store Klaus og andet?
Er det et alvorligt problem, eller er det ikke, at vi har så dårlig gennemsigtighed om de økonomiske pengestrømme i Danmark?
Kaare Dybvad (S), 2016-12-07:
Kernen af spørgsmålet er: Når ministeren tidligere har kaldt Venstre og Konservative for doktrinære socialister, fordi de i en regering sad og førte en boligpolitik, som minder meget om den boligpolitik, som ministeren står for i dag, men hvor begge partier, både Venstre og Konservative, jo hver især havde andre ting stående i deres partiprogrammer, betyder det så, at Liberal Alliance, som har andre ting stående i deres partiprogram, men fører den samme politik, som V og K førte dengang på boligområdet – mere eller mindre – så også kan skrives ind som doktrinære socialister?
Kristian Jensen (V), 2016-12-07:
Det var jo ikke for at gøre spørgeren ophidset.
Det er bare sådan, at det eneste, der minder mig om Enhedslistens forhold til Mærsk, er Store Klaus' forhold til degne.
Sagen er, at den kritik, der er rejst, jo er en kritik, der er rejst af Danmark, fordi vi formelt ikke lever op til nogle mål, de har.
Man kan tage et andet land, der formelt lever op til det: USA lever formelt op til mange af de målsætninger, som GRECO lægger frem, om, at ting skal offentliggøres.
Hvad er realiteterne i USA?
Realiteterne er, at med super PAC'er og andet lykkedes det for begge de to præsidentkandidater at køre en lang række midler uden om den offentliggørelse, som man formelt set lever op til.
Jeg kigger på realiteterne, og realiteterne er, at Danmark år efter år i Transparency International bliver regnet for verdens mindst korrupte land, bl.a. fordi vi har et tillidsfuldt forhold til vores politiske partier og til det politiske system.
Og det står jeg vagt om.
Julie Skovsby (S), 2016-12-07:
Mener ministeren stadig, at det er »en frygtelig fejltagelse«, at pædagogerne har fået en rolle i skolen efter folkeskolereformen, således som ministeren tidligere har beskrevet det?
Merete Riisager (LA), 2016-12-07:
Spørgsmålet går lidt på det samme som det, spørgerens kollega lige har spurgt om, så vidt jeg kan forstå, og der har jeg jo forsøgt at svare på bedste vis og har ganske lidt at tilføje.
Det er vigtigt, at man bygger videre på de kvalifikationer, som de enkelte faggrupper kommer ind i skolen med, og at man sørger for at tage udgangspunkt i den gode undervisning: Hvordan skaber vi den gode undervisning for børnene, og hvordan bruger vi de kvalifikationer, som de enkelte faggrupper har, til at skabe den gode undervisning?
Julie Skovsby (S), 2016-12-07:
Det var et utrolig kort svar, jeg fik fra undervisningsministeren.
Jeg spurgte, om ministeren stadig mener, at det er en frygtelig fejltagelse, at pædagoger har fået en rolle i skolen efter skolereformen, for sådan har undervisningsministeren jo tidligere udtalt.
Jeg lyttede selvfølgelig med, da min kollega fik svar på sit spørgsmål, også om ministerens holdning til skolereformen, og ministeren sagde, at lærerne er ansvarlige for undervisningen.
Lad mig lige citere, hvad ministeren tidligere har sagt: »Godt nok hedder det sig, at lærerne er ansvarlige for undervisningen, men dette ansvar er vagt defineret, og der er intet krav om, at den ansvarlige lærer skal være til stede.
Det er helt og aldeles uklart, hvad en lærer kan og skal gøre, hvis det viser sig, at undervisningen ikke duer, og hvordan det skal være muligt for læreren at følge op på en undervisning, som han/hun ikke deltager i« .
Lad mig gentage spørgsmålet: Er det stadig ministerens holdning, at det er en frygtelig fejltagelse, at vi har pædagoger i skolen?
Merete Riisager (LA), 2016-12-07:
Nej, og det har jeg heller aldrig ment, for der har været skolepædagoger i folkeskolen i rigtig mange år.
Der har været skolepædagoger i folkeskolen i rigtig mange år, og de har varetaget vigtige opgaver.
Det, der har været udfordringen – og det tror jeg man kan spørge mange pædagoger og lærere om, det håber jeg også spørgeren er klar over – er, at det har været rigtig svært at finde balancen i de nye roller.
Det har været rigtig svært både for mange pædagoger og for mange lærere
, og hvis spørgeren ikke er klar over det, vil jeg da bede spørgeren om at gå ud og tale med pædagoger og lærere om, at det har været svært at finde sine ben, og at man har skullet finde ud af, hvordan man samarbejder.
Det går meget bedre derude nu, men det har været en svær proces for mange.
Julie Skovsby (S), 2016-12-07:
Det er min opfattelse, at lærere og pædagoger faktisk har været rigtig gode til at finde deres roller, og det er faktisk også min opfattelse, at de er rigtig gode til at få deres faglighed til at spille sammen.
Vi ser rigtig mange fine ting i folkeskolen lige nu, som de bestemt fortjener ros for.
Derimod ser det ud, som om ministeren har lidt svært ved at finde sin rolle, for ministeren har jo også tidligere – altså i forlængelse af det her med, at det var en frygtelig katastrofe at få pædagoger ind i folkeskolen – sagt, at pædagoger kun var der for at skabe ro på bagsmækken og for de børn, der ikke var klar til skolestart.
Er det så stadig ministerens holdning?
Merete Riisager (LA), 2016-12-07:
Skolepædagogerne har historisk arbejdet med børns alsidige udvikling.
Det er stadig væk det, de er uddannet i, og det er den opgave, de skal bygge videre på i deres arbejde i folkeskolen.
Og der har været nogle tilpasningsvanskeligheder.
Jeg har hvert fald
fået mange mails fra pædagoger, som synes, det har været en svær omstillingsproces.
Man er nået langt nu, man har fået et godt samarbejde, også med lærerne.
Men jeg synes ikke, der er nogen grund til at tale rosenrødt om, at det kan være en svær proces at skulle ind og lave et helt nyt arbejde, have helt nye faglige krav.
Jeg synes, man må anerkende, at det har det været, men at de forskellige faggrupper har klaret det rigtig godt og nu har fået etableret et meget bedre samarbejde.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-12-07:
Tak for det.
Det kommer jo ikke som en overraskelse, vil jeg sige til ministeren, men det var meget godt lige at få det repeteret.
Men jeg har nogle spørgsmål, og jeg håber, at jeg kan få lov til at stille mere end to.
Et af dem handler om noget af det, som ministeren kom lidt ind på i slutningen af talen, nemlig at man kunne bruge provenuet til forskellige ting.
Så det første spørgsmål er: Mener ministeren, det er rimeligt, at vi har en ret høj beskatning på f.eks. lønindkomst i Danmark, at danske lønmodtagere, virksomheder osv. betaler relativt meget – det tror jeg at en minister fra et liberalt parti vil sige at de gør – i skat, men at en mikroskat på henholdsvis 0,1 og 0,01 pct. er fuldstændig urimeligt?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Er ministeren bekendt med den ret store amerikanske undersøgelse, der viste – i hvert fald i forhold til det amerikanske marked – at maks. 15 pct. af den kapital, der kom fra finansielle institutioner, faktisk gik ind i realøkonomien i forhold til at understøtte virksomheder, erhvervsliv osv.?
Karsten Lauritzen (V), 2016-12-07:
Jeg vil sige, at jeg ikke kan nå at svare på 100 spørgsmål, men jeg kan godt svare på de to spørgsmål, som fru Lisbeth Bech Poulsen stiller.
Man kan godt argumentere for rimeligheden i sådan en skat, som SF her argumenterer for, men regeringen deler ikke det ønske om at indføre nye skatter, hverken i Danmark eller via EU.
Og jeg gør opmærksom på, at det har en række skadesvirkninger for det frie marked for værdipapirer og finansielle transaktioner, hvis man lægger en skat på det, og der vil komme mindre af det.
Sådan er det typisk, når man beskatter noget – så kommer der typisk mindre af det.
Og vi har som sådan ikke brug for færre finansielle transaktioner.
Så man kan ikke nødvendigvis sige, at det er helt forkert at støtte det her forslag, men vi er i regeringen bare ikke enige i det.
Det andet spørgsmål angår undersøgelsen, og den må jeg under ministeransvar ærligt indrømme at jeg ikke har hørt om, men hvis spørgeren stiller et skriftligt spørgsmål, skal jeg eller mine embedsmænd kigge på det, og så er jeg sikker på, at vi kan komme med et svar.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-12-07:
Jeg skal meget gerne sende den til ministeren.
Og selv om ministeren er dygtig til sit område – og på trods af at vi er uenige – kan ministeren jo ikke vide alting, så den skal jeg gerne eftersende.
Når jeg nævnte den, var det jo netop, fordi vi tit hører det her med, at for at holde hånden under det produktive erhvervsliv, altså der, hvor realøkonomien blomstrer, så har vi brug for finanssektoren, uden at man skelner mellem, hvad der er langsigtede og sunde investeringer, og hvad der er hurtige computerhandler og spekulative handler med derivater.
Når vi fremsætter det her, er det jo, fordi vi i forhold til den her mikroskat ønsker at sige: Er det ikke kun rimeligt, at finanssektoren, der fylder mere og mere af verdensøkonomien, også bidrager, når vi har en forholdsmæssigt høj skat på lønindkomster, ja, selv andre former for kapitalindkomst, boliger, virksomheder osv.?
Karsten Lauritzen (V), 2016-12-07:
Jeg forstår, at en del af SF's argumentation for at støtte det her forslag, er, at det er en form for regulering af eller bidrag fra sektoren.
Og jeg må sige, at jeg ikke tror, man skal regulere en sektor via skatten.
Der er jo en reel bekymring, og den deler jeg også, i forhold til en række finansielle virksomheder.
Hænger de forretningsmodeller, der ligger bagved, sammen?
Er forbrugerne oplyst om, hvad konsekvenserne er af at handle med derivater og andre ting?
F.eks. betaler finansielle virksomheder jo lønsumsafgift, der i øvrigt stiger fra 12,2 pct. i 2015 til 15,3 pct. i 2021-22.
Så der kommer til at være et merbidrag fra bl.a. nogle af de sektorer, der i øvrigt vil blive ramt af det her forslag.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-12-07:
Tak til skatteministeren.
Det er jo ikke en overraskende holdning, regeringen har.
Jeg bed mærke i, at skatteministeren sagde, at regeringen sådan set synes, at vi har behov for endnu flere finansielle transaktioner.
Vil skatteministeren ikke uddybe det?
Og betyder det, at man slet ikke kan se nogle problemer med det enormt høje og stadig stigende niveau af højfrekvente handler, som vi ser i dag, og som jo er med til at skabe skrøbelighed på de finansielle markeder, og som medvirker til rendyrket spekulation?
Karsten Lauritzen (V), 2016-12-07:
Jeg tror, at jeg brugte formuleringen som sådan ikke færre.
Så det kommer an på, hvordan man definerer finansielle transaktioner.
Det er grundlæggende godt, hvis der er noget fornuftig regulering.
Og jeg må sige, at jeg ikke mener, at en skat er den rigtige måde at regulere de her markeder på.
Det gør vi jo på en lang række andre områder.
Det diskuterer vi også her i Folketinget, og regeringen udelukker jo ikke at se på, om den regulering, der er, er god og solid nok, men altså ikke via en yderligere skat på finansielle transaktioner.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-12-07:
Jeg tror sådan set, at vi er enige om, at man selvfølgelig kun kan håbe på, at fremtiden vil byde på, at vi handler endnu mere med hinanden.
Det er hverken skatteministeren eller jeg uenige om, men en måde at regulere på er jo også at pålægge afgifter og skatter på noget af det, vi gerne vil have mindre af.
Og noget af det, vi har i dag, som er enormt usundt, og som stadig væk stiger, på trods af at det også var med til at skabe finanskrisen i 2008, er jo de her højfrekvente handler, hvor man i banker har computere, der handler med det samme værdipapir op til 50.000 gange i døgnet alene for at spekulere i decimalerne af de værdistigninger, der er.
Det er med til at skabe skrøbelige markeder, og det er med til at skabe gevinster, som reelt set ikke er udtryk for forbedringer eller fremgang i realøkonomien, og der er det, at jeg grundlæggende ikke forstår, hvorfor man fra nogle partiers side i det her Folketing ikke vil være med til at støtte at adfærdsregulere lige præcis den her skadelige form for transaktioner.
Karsten Lauritzen (V), 2016-12-07:
Jo, men hvis man accepterede hr. Peter Hummelgaard Thomsens præmis, så tror jeg bare ikke, at man ville nå frem til – det vil regeringen i hvert fald ikke – at det, hvis man skulle have mere regulering, så skulle ske via en skat.
Og det er jo, fordi man ikke kan sondre imellem transaktioner med den skat, der i hvert fald diskuteres på nuværende tidspunkt mellem de her ti EU-lande, og så vil man også ramme de mange hundrede tusind danskere, der handler med aktier.
Jeg tilhører et parti, der gerne vil fremme aktiekulturen, ikke mindst fordi vi ikke synes, det kun skal være for de mest velhavende at handle med aktier.
Det skal være hr. og fru Danmark, der handler med aktier.
Sådan er det ikke i dag, sådan kan det blive i fremtiden.
Men vi kommer ikke hen mod den situation i fremtiden, hvis vi beskatter finansielle transaktioner, herunder aktiehandel.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-12-07:
Tak for det.
Karsten Lauritzen (V), 2016-12-07:
Man kan jo gøre en række forskellige ting, hvis man køber præmissen.
Men der er jo lige kommet en ny regering, og jeg vil nødig lægge mig ud med den nye erhvervsminister, så derfor bliver jeg nødt til at bede hr. René Gade om at spørge erhvervsministeren om, hvad man kunne gøre, hvis man måtte ønske at forbyde eller forhindre visse former for finansielle transaktioner.
Jeg kan sige, at jeg ikke tror, at det vil være regeringens politik at gøre det, men det henhører under alle omstændigheder ikke under mit ressort.
Så derfor bliver jeg nødt til at skuffe hr. René Gade og sige, at jeg ikke kan hjælpe med besvarelsen af det spørgsmål.
René Gade (ALT), 2016-12-07:
Det er naturligvis helt i orden.
Hvis jeg nu kan nærme mig et spørgsmål, der så går på, hvordan man alene rammer disse højfrekvente handler, er det så noget, som regeringen ville synes var interessant – altså, hvis man alene rammer dem?
Det er jeg med på at man ikke gør her, men hvis man nu fandt en løsning, hvor man alene gjorde det, ville det så være interessant?
Altså, er vi enige om, at de her højfrekvente handler er nogle, vi gerne vil af med?
Karsten Lauritzen (V), 2016-12-07:
For at være helt ærlig er jeg ikke fagligt nok inde i det til at kunne sige, at der er et selvstændigt problem med højfrekvente handler.
Altså, vi laver reguleringer af en lang række finansielle produkter, og det har vi valgt at gøre på et oplyst grundlag, for der er noget, vi vil fremme, og der er noget, vi ikke vil fremme.
Vi har forbrugerbeskyttelse, forbrugeren skal være oplyst.
Det hører ikke under mit ressort, og jeg ville heller ikke med den viden, jeg har nu, kunne svare ordentligt på spørgsmålet her, så det beklager jeg meget.
Thyra Frank (LA), 2016-12-07:
Som minister for ældreområdet brænder jeg utrolig meget for det her område, og jeg vil gøre alt, hvad jeg kan, for selvfølgelig at få nogle rimelige forhold for de mennesker, der arbejder derude.
Men jeg vil gerne igen påpege, at der i finansloven for 2017 ligger 2 mia. kr., som det simpelt hen er meningen at vi skal bruge netop på det her område.
Det synes jeg er helt utroligt, og det er jeg taknemmelig over.
Julie Skovsby (S), 2016-12-07:
Tak for det.
Jeg er glad for, at ministeren lægger så meget vægt på ledelse, især nu, hvor det er ministeren, der er den øverste ledelse, og som jo på de ældres, på de pårørendes, på medarbejdernes vegne skal gå til sin regerings finansminister og tale om det her spørgsmål om økonomien, og om der er penge nok.
Jeg vil gerne her til sidst spørge, om ministeren vil gøre det, og om ministeren vil tage det med, som formanden for KL's social- og sundhedsudvalg har sagt, nemlig at de frigjorte midler skal blive i kommunerne.
Kaare Dybvad (S), 2016-12-07:
Jo, og det var sådan set også det, som Venstre og Konservative var før i tiden
Og det var i den anledning, at den nuværende minister kaldte dem doktrinære socialister, fordi de i regeringen førte en anden politik end det, som man hver især skrev i sit partiprogram.
Nu har vi tre partier – bl.a. de to partier, som er blevet kaldt doktrinære socialister, og et tredje parti, som er Liberal Alliance – som hver især har deres politik, men som fører en samlet politik.
Er det så ministerens holdning, at når man nu samlet fører den politik, som før er blevet beskrevet som doktrinær socialisme, så er det også doktrinær socialisme?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-12-07:
Nej, jeg mener ikke, regeringen samlet set fører en doktrinær socialistisk politik.
Det er det, som regeringen står for, og det står jeg også for.