runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Liltorp (M), 2023-03-21:
Nu kom der jo forskellige ting på bordet her, og især kom det til at handle meget om økonomi, og der vil jeg i virkeligheden gerne høre ordføreren om, hvad det primære argument er for ordføreren.
For det handlede jo meget om, at det bliver dyrt og prisen bliver overskredet, og det er jo rigtig uheldigt; vi skal bestemt ikke fråse med skatteydernes penge.
Men jeg vil bare gerne forstå, om det er et problem, at den grønne omstilling bliver dyrere end beregnet.
For hvis vi tager udgangspunkt i den klimarapport, der lige er udkommet i dag, kan det kun gå for langsomt, og vi skal gøre, hvad vi kan, og der kan også godt komme nogle usikre ting på bordet.
Men er det ikke det bedste, vi kan gøre lige nu, eller synes ordføreren også, at det er for dyrt, hvis det faktisk ender med at medvirke til den grønne omstilling?
Og der vil jeg gerne lige tilføje, at vi stadig væk snakker om, at det skal baseres på biogas, og der står masser af biogasproducenter klar og siger: Vi kan godt levere meget mere biogas end i dag, hvis det skulle være nødvendigt.
Torsten Gejl (ALT), 2023-03-21:
Til Børsen begrunder Nordic Sugar det, at de ikke kan bruge elkedler, med deres forsøg fra 1990'erne.
Det synes jeg er for tyndt et grundlag at lægge sådan en beslutning her an på.
Så kunne vi derpå have taget en god beslutning, i stedet for at de bare siger: Det kan vi ikke.
Nå, okay, fint, I får en gasledning til 1,3 mia. kr.
Karin Liltorp (M), 2023-03-21:
Jeg tror, vi alle sammen er interesseret i at få elektrificeret landet så hurtigt som overhovedet muligt, men jeg synes måske også, at vi skal lade den her teknologiske usikkerhed, der trods alt er om de her anlæg til 10 mio. kr., komme offeret til gode.
Jeg tror også, vi ser biogas som mere grøn, end Alternativet måske gør, for hensigten er selvfølgelig, at vi ikke skal bruge fossil gas.
Vi skal på sigt bruge biogas, og det er vi forhåbentlig også enige om.
Torsten Gejl (ALT), 2023-03-21:
Tak for ordene, men nej, vi har meget, meget travlt, når det handler om at redde klimaet, og vi er ikke indstillet på at vente nogle år med fossil gas og så bagefter bruge det, som man kalder grøn gas, altså biogas.
I Alternativet mener vi faktisk ikke, at biogas er så grøn, så vi mener, det haster rigtig meget med at udforske elløsningerne.
Karin Liltorp (M), 2023-03-21:
Tak for det.
Jeg synes, det er rigtig dejligt, at ordføreren for Alternativet sætter sig så grundigt ind i emnet, og jeg synes jo, det virker virkelig besnærende, at man kan finde en løsning til 10 mio. kr., men fordi jeg er sådan skeptisk af natur, tænker jeg, at det ville være rart at se en liste over de virksomheder, som er lykkedes med den her elektrificering for 10 mio. kr. pr. virksomhed.
Nu kan jeg faktisk ikke helt finde ud af, om der er størst bekymring for beløbets størrelse, men jeg håber, at ordføreren ellers anerkender, at det faktisk kunne være et skridt på vejen til noget mere grønt, end vi har i dag, og at der ligesom ikke er tid til at bruge for lang tid på at stoppe op og tænke på, om der kunne være en anden løsning, der potentielt kunne være bedre om 5 år.
Samira Nawa (RV), 2023-03-21:
Jeg har ikke hørt Nordic Sugar sige, at det ikke er muligt.
Derfor burde man jo faktisk grave lidt i, hvad det egentlig er, der er af muligheder, for arbejdspladserne vil vi rigtig gerne bibeholde, men elektrificering må være løsningen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-03-21:
Hvis vi her et minut i tolv ti centimeter fra målstregen kunne finde en anden løsning end en gasledning til 1,3 mia. kr., synes jeg, det er værd at folde ud.
Og nu nævnte ordføreren, at man for 10 mio. kr. kunne få nogle elkedler, som kunne løse problemet.
Og er det noget, som vi kan bringe ind i en udvalgsbehandling, hvor vi kan komme frem til, at flere kunne synes om, at det er bedre at bruge 10 mio. kr. på en investering end 1,3 mia. kr.?
Torsten Gejl (ALT), 2023-03-21:
Tak, formand.
Regeringen vil lave en gasledning, der skal forsyne Nordic Sugar på Lolland – i første omgang med fossil gas fra Norge og Tyrafeltet – for at de kan drive de elkedler, de bruger til sukkerproduktionen.
I en tid, hvor de internationale klimarapporter er mere og mere dystre – mere dystre end nogen sinde – vil regeringen bruge næsten 1,3 mia. kr. på at bygge en gasledning for at drive nogle kedler, som efter meget stor sandsynlighed kan drives af grøn el.
Og det vil kun koste ca. 10 mio. kr. at bygge dem.
Det vil ganske vist også koste nogle penge at udbygge elnettet, sådan at de kan få forbindelse til elnettet, men det er jo ikke noget, der ligner de 1,3 mia. kr., som regeringen vil kaste efter rørledninger.
Men på trods af at der findes elkedler, som kan løse opgaven, og som ser ud til at løse lignende opgaver i andre lande, mener regeringen ikke, at el kan drive de store kedler hos Nordic Sugar.
Hvilket grundlag har man for at sige det?
Svaret fra den tidligere klimaminister er, at det siger Nordic Sugar.
Da jeg til et samråd spurgte den daværende klimaminister, om regeringen selv havde undersøgt sagen, var svaret: Nej, vi stoler på Nordic Sugar.
Man bygger altså en gasledning til 1,3 mia. kr., fordi dem, der skal modtage gassen, siger, at det er den eneste løsning, på trods af at det vil tage 10 sekunder at finde artikler, der viser, at det hele formentlig sagtens kan løses med grøn el.
Er det rettidig omhu?
Er det rettidig omhu i en gigantisk klimakrise, hvor der tilmed er krig i Ukraine, der sender gasprisen på himmelflugt og gavner den russiske økonomi, så længe gassen flyder fra Rusland?
I den her sag findes der alle muligheder for at sætte det her projekt på pause og overveje, hvordan det kan løses klogere, som det foreslås i det her beslutningsforslag fra Alternativet, Radikale Venstre og Enhedslisten.
Tiden er løbet fra fossil gas, og opgaver kan løses billigere og mere klimarigtigt ved at bruge grøn el.
Problemet er, at når regeringen har taget et standpunkt, holder den ved det, uanset hvor uhensigtsmæssig dyrt, ulogisk og klimaødelæggende det er.
Det er en sørgelig udvikling, som vi nok alle sammen er nødt til at tænke grundigt over her i Folketinget, men som jeg mener udfolder sig i forhold til det her forslag, som vi behandler i dag.
Det betyder desværre, at vi ikke kan finde ud af at løse sager på andre måder, når det viser sig, at vi tager fejl.
Vi stemmer selvfølgelig for forslaget, for vi er selv med til at fremsætte det, og vi takker Enhedslisten og Radikale for samarbejdet.
Tak, formand.
Samira Nawa (RV), 2023-03-21:
Det er lige præcis en grønnere løsning, som vi ønsker i Radikale Venstre.
Og det er jo derfor, at vi foreslår at sætte det her i bero, både ud fra et sikkerhedspolitisk hensyn, så vi frigør nogle hænder til den grønne omstilling, så vi kan få flere over på fjernvarme, men sådan set også, så vi kommer i dybden med, hvad det er, der er den rigtige løsning.
For som det er blevet påpeget tidligere, har det ikke været debatteret grundigt nok.
Karin Liltorp (M), 2023-03-21:
Ja, tak for det.
Og jeg er da glad for, at ordføreren erkender, at der kan gøres brug af biogas andre steder.
Men jeg tror nok også, at jeg mangler at forstå, hvad løsningen på nuværende tidspunkt er på det store energibehov, som Nordic Sugar har lige nu, og om ordføreren godt kan se, at det faktisk kunne være en vej hen til en grønnere løsning, end vi har i dag, i det mindste.
Samira Nawa (RV), 2023-03-21:
Ja, jeg er skam udmærket klar over, hvad tanken er, men vi er også nødt til at se ud over det.
Og biogas er jo også blevet diskuteret her i Folketingssalen, i forhold til hvad det egentlig består af og om det kunne være brugt andre steder – og det mener jeg sådan set godt det kunne.
Altså, biomasseressourcen kan jo bruges på mange forskellige måder, og det kunne f.eks. være til metanol i Mærsks store skibe.
Karin Liltorp (M), 2023-03-21:
Tak for det.
Så jeg vil bare være sikker på, at ordføreren faktisk forstår, at den gas, der skal komme, faktisk skal erstatte kul og olie, som bliver brugt i dag, og at biogas faktisk er et grønt alternativ til naturgas.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-03-22:
Det er rigtigt, at der på mange områder ikke kan strammes mere.
Det er rigtigt, og det er forlorent, hvis man påstår, at der kan laves meget, meget store stramninger uden at støde på konventionerne.
Det er jeg enig med spørgeren i, men jeg må også bare sige, at spørgerens parti jo har bakket op om regeringer, der har stået på præcis det samme standpunkt, som jeg står på her, nemlig at den ydre grænse er konventionerne.
Det har man bakket op om i 14 år sammenlagt.
Så hvis man synes, det principielt og helt grundlæggende var så forræderisk over for fædrelandet at gøre det, så forstår jeg simpelt hen ikke, at man i så mange år har bakket op om det.
Per Larsen (KF), 2023-03-22:
Ja, for jeg er jo nødt til at sige, at jeg synes, det er dybt, dybt problematisk, at der faktisk kan gå op til 1.000 dage, fra at de her mink er blevet aflivet, til at selve modellen ligesom bliver godkendt og man ved med sikkerhed, hvor meget det her kommer til at koste
Hvad er det, ministeren helt konkret har gjort for at sikre, at vi nu så også kan overholde den der frist, som avlerne er stillet i udsigt, i forhold til at vi kommer hen til den 1. juni?
Jacob Jensen (V), 2023-03-22:
Tak til hr. Per Larsen for spørgsmålet.
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at det er meget utilfredsstillende, at der er minkavlere, der skal vente endnu længere tid, før de får en afklaring, og jeg er ærlig talt også frustreret på vegne af dem og deres familier.
Spørgeren er formentlig bekendt med, at regeringen her i starten af 2023 vil præsentere en model, der giver minkavlerne deres erstatninger og kontoudbetalinger hurtigere.
Det er en del af regeringsgrundlaget, og det vil ske inden for ganske kort tid.
Vi er ved at lægge sidste hånd på oplægget.
Så lad mig understrege, at det ligger regeringen og dermed også mig meget på sinde, at vi får afsluttet forløbet omkring minkaflivningerne og erstatningerne hurtigst muligt.
Det skylder vi minkavlerne og deres familier, og derfor håber jeg også meget på, at der vil være vilje til at bakke op om regeringens oplæg, ikke mindst hos partierne bag aftalen om erstatning til minkavlerne.
Vi bærer et ansvar for, at der med afslutningen af erstatningssagerne også kan blive sat et ordentligt og værdigt punktum.
Per Larsen (KF), 2023-03-22:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at 21 ud af 25 avlere, der venter på afgørelse i kalibreringssagerne i forbindelse med minkskandalen, har fået besked fra Minksekretariatet om, at deres sag igen er udsat?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-03-22:
Jeg er helt enig i, at det er et af de største problemer, og det kommer vi også til at præsentere løsninger på.
Jeg har dem ikke endnu.
Men jeg vil også sige, at en ting, jeg har lært af min mor, er, at man ikke skal tage sorgerne på forskud, og der er ingen grund til, at spørgeren, før der er truffet en beslutning om Kommissionen for den glemte kvindekamp, allerede nu begynder at begræde nedlæggelsen af den.
Lad os lige se, om det går sådan, før vi begynder at begræde det.
Jeg vil meget gerne komme med de bud, vi har på at stramme det yderligere, men jeg tror også bare, vi må sige, at det her er udtryk for en forskel i synet på, hvor de ydre grænser af udlændingepolitikken går.
Jeg mener, det er et helt legitimt synspunkt at sige, at vi skal ud af konventionerne, men jeg mener bare ikke, at man kan bygge en regering på det.
Og når Dansk Folkeparti som sådan det væsentligste parti er imod det, mener jeg også, at man grundlæggende har et andet syn på, hvor løsninger skal findes.
Jeg tror, det vil være enormt omkostningsfuldt i Danmark, hvis vi melder os ud af vores internationale sammenhænge.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-03-22:
Jamen det er da rigtigt, at der er lavet en masse hensigtsmæssige stramninger gennem 00'erne og op til i dag, men det ændrer jo ikke på, at jeg vitterlig ugentligt kan læse artikler i danske nyhedsmedier om udlændinge, som voldtager, som røver, som slår folk ned, som stjæler og alt muligt andet, og de bliver ikke udvist.
De gør det igen og igen, og det er da dybt problematisk, at ministeren står og fastholder en praksis, hvor det forsvares inden for rammerne af det internationale konventionssystem.
Så må ministeren jo konkretisere, hvad han har af initiativer for at få ændret de konventioner her og nu, for det er ikke rimeligt, at danskerne skal sidde og vente.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-03-22:
Der skal jeg da hilse og sige, at tallene var noget værre dengang, end de er nu.
Jeg skal da hilse og sige, at det var sværere at få folk ud af landet, som ikke havde lovligt ophold her i Danmark.
Så selv om spørgeren selvfølgelig ikke selv personligt var en del af det, må jeg sige, at det aldrig har gået bedre med at få sendt folk ud, end det gør nu.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-03-22:
Sandheden er jo grundlæggende, at det politiske manøvrerum for at stramme udlændingepolitikken, i særdeleshed i forhold til det her med udvisningsdomme, er meget begrænset inden for rammerne af de internationale konventioner.
Det vil sige, at så længe ministeren sidder og siger, at vi ikke kan bygge en regering på at tage et opgør med de her problematiske dele af de internationale konventioner – så kan der være nogle, man bevarer, hvis de fungerer – som forsvarer, at kriminelle udlændinge hertillands kan blive uden konsekvenser, så kommer vi jo aldrig et sted hen, hvor der er mennesker, der rent faktisk får tryghed og retssikkerhed i deres eget land.
Jacob Jensen (V), 2023-03-22:
Som jeg sagde i min indledning, fremgår det også af vores regeringsprogram – og det agter jeg selvfølgelig at leve op til – at vi kommer med en model, som gør, at det kan gå hurtigere, både i forhold til at den her acontomodel, der allerede er i spil, også kan forbedres, og i forhold til at vi kan få afsluttet sagerne hurtigere end det, der tidligere har været lagt op til.
Det er også klart, at der ligger mange forskellige individuelle hensyn, der skal tages.
Det er det, man kalder den skemalagte model.
Der er rigtig mange forskellige hensyn, der skal tages.
Derudover skal der også indhentes den nødvendige dokumentation fra avlerne, og det har i visse tilfælde været svært og kompliceret, og derfor er de berørte avlere også her ved udgangen af februar 2023 blevet orienteret om den status.
Hvis ikke der kommer nye uventede oplysninger frem i sagerne, forventes det, at de resterende prøvesager også bliver afgjort inden for 2-3 måneder fra nu.
Per Larsen (KF), 2023-03-22:
Minkavlerne blev jo stillet i udsigt ved regeringsdannelsen, at fordi man ligesom lavede en aftale om, at statsministeren ikke skulle undersøges i en advokatundersøgelse, ville der så komme til at ske en hastig behandling af de her sager.
Når vi så kigger på det, må man jo bare sige, at det er utilfredsstillende, at de så bliver udsat en gang til.
Nu er det kalibreringssagerne, det her handler om, men hvad man resten af avlerne – hvornår kan de forvente at de får deres penge?
Katrine Daugaard (LA), 2023-03-22:
Og jeg mener, at det er ekstremt vigtigt at tænke over proportioner, hver eneste gang vi sidder i lovgivningsprocessen.
Kontrolled koster, og det er ikke altid, der er proportioner i tingene, når man kigger ned i dem.
Det er dyrt at have en medarbejder til at efterprøve, om fru Hansen nu også har brug for en rollator, eller om gigtplagede Bente virkelig skal have den her kartoffelskræller med stort håndtag.
Selv forsikringsselskaberne har for længst fundet ud af, at det bedre kan betale sig at udbetale pengene for en stjålet cykel med det samme og så bruge ressourcerne på stikprøver eller på de lidt dyrere forsikringssager.
Antallet af akademikere i kommuner og regioner er fordoblet fra 16.000 til 32.000 siden 2007, og der er i dag en lønsum på ca. 20 mia. kr. om året.
Kan man bringe akademikerniveauet ned til 2007-niveauet, frigør det 10 mia. lønkroner eller tre storebededagsprovenuer.
LA finder det derfor nødvendigt, at vi begynder at kigge på proportionerne, og her mener vi, at det her forslag er et rigtig godt spadestik.
Formålet med dette lovforslag er at sikre borgere med en hastigt fremadskridende sygdom hjælp og støtte med det samme, og der er rigtig mange diagnoser, hvor man kender sygdomsforløbet, og hvor man ved, at en hurtig indsats gør en kæmpe forskel for den sygdomsramte.
Her er tiden ikke til at skulle vente på kommuners og regioners kontrolled.
Vi ved, at hurtig og god faglig hjælp præger resten af ens sygdomsforløb, og det er derfor meget positivt, at borgere med en hastigt fremadskridende sygdom nu vil kunne få hurtigere hjælp.
Rosa Eriksen (M), 2023-03-22:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne starte med at sætte ord på en fortælling, som jeg kender.
En kvinde træder ind ad døren i et hjem.
Hun er på arbejde som hjemmesygeplejerske.
Hun møder en familie, der netop har modtaget en forfærdelig besked.
En i familien har fået en sygdom, der medfører forkortet levetid.
Det kunne f.eks. være ms.
Der er en tydelig stemning af afmagt, sorg og forvirring, for hvad gør man som familie nu?
Heldigvis lever vi i et velfærdssamfund, hvor man både kan få behandling i sundhedsvæsenet og hjælp i hjemmet.
Desværre er der nogle, for hvem det ikke går så let – hvor sygdommens omfang og hastighed udfordrer sundhedsvæsenets evne til at følge med.
Det betyder, at hjælpen for nogle ikke kommer i tide, og i visse tilfælde betyder det endda, at hjælpen kommer for sent, at sygdommen har forandret sig eller udviklet sig, og nu skal borgeren så genansøge om ny hjælp.
Det er uacceptabelt, at nogle af de borgere, som rammes af de mest akutte sygdomme, ikke får den hjælp, de har brug for.
For Moderaterne har det været en bunden opgave at gøre det meget bedre lige her, for vi kan ikke være bekendt, at borgere, der allerede er hårdt ramt af en hastigt fremadskridende sygdom, skal vikles ind i et kompliceret og langsommeligt bureaukrati.
Derimod skal den særligt ramte borger mødes med hastighed og fleksibilitet.
Og det er jo netop formålet med det her lovforslag – at sikre hjælp og støtte med det samme til borgere med hastigt fremadskridende sygdomme.
Det vil medvirke til, at man får tid til det, som er vigtigt i den sidste tid – at leve efter eget ønske i stedet for at ansøge om hjælpeforanstaltninger.
Med dette lovforslag tager vi et stort skridt i retning af, at den familie, som hjemmesygeplejersken møder, familien, som netop har fået den frygtelige besked om et familiemedlem med en hastigt fremadskridende sygdom, får langt bedre muligheder for at få den støtte, som de har brug for.
Derfor stemmer Moderaterne for.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-03-22:
Jeg synes bare grundlæggende, det er en ansvarsfraskrivelse fra ministerens side.
Ja, det er domstolene, der dømmer folk hertillands, men det er jo Folketingets politikere her, der tilrettelægger den lovgivning, som domstolene dømmer efter, og det vil sige, at hvis ministeren rent faktisk havde mod på det, kunne han jo sammen med Dansk Folkeparti være med til at tilrettelægge en lovgivning, som sikrede, at de her mennesker ikke kunne gå ud og begå gentagen kriminalitet, få advarsler om at blive udvist og så begå ny kriminalitet uden derefter at blive udvist.
Det er da en dybt forrykt praksis, og jeg forstår ikke, at ministeren ikke kan tage ansvaret på sig og sige, at det her system skal vi grundlæggende have ændret, fordi det ikke er retfærdigt over for danske borgere, at deres tryghed på den måde skal undergraves af internationale konventioner, som ministeren står her og forsvarer.
Jacob Jensen (V), 2023-03-22:
De forskellige muligheder, vi lægger op til, vil komme til at fremgå af modellen.
Det vil jeg ikke komme nærmere ind på her, men det vil jeg selvfølgelig vende tilbage til, når vi har den konkrete model på plads i regeringen og dermed også kan spille ud med den.
Som sagt håber jeg også på, at der vil være en velvillighed hos aftalepartierne til så at støtte op om den model, for at vi netop kan få de her udbetalinger gjort færdige så hurtigt, som det overhovedet praktisk talt kan lade sig gøre.
Per Larsen (KF), 2023-03-22:
Hvornår kan minkavlerne være sikre på at de får deres penge?
Er der en dato for det?
Jacob Jensen (V), 2023-03-22:
Som sagt fremgår det af vores regeringsprogram, at vi skal komme med en model, og det agter jeg at komme med meget snart.
Som jeg sagde i min indledning, er vi ved at lægge absolut sidste hånd på den model, som skal fremme, at vi får udbetalt de erstatninger, som der skal være.
Det er heldigvis sådan, at når man skal have en erstatning, skal den også udbetales, og den skal udbetales korrekt.
Så det er en model, som vi er ved at lægge sidste hånd på.
Og den vil vi vende tilbage til fra min side og fra regeringens side meget, meget snart.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-03-22:
Jamen de får jo heller ikke særlig mange advarsler.
Det er jo en meget lille del, der får advarsler.
Altså, jeg ved ikke, hvor den påstand kommer fra.
Jeg er med på, at vi kan bore det ud, men jeg siger bare, at der i 2019 blev udvist 1.941, i 2020 1.365, i 2021 1.125 og sidste år 1.206.
Det er sammenlagt tæt på 5.000 mennesker, som er blevet udvist.
Hvis de stadig var i landet, ville Kærshovedgård jo være på størrelse med Brande Kommune.
Men det er det ikke, og det er jo, fordi vi får dem ud.
Rosa Lund (EL), 2023-03-22:
Men nu er det jo bare det, at jeg ved – for det har jeg aftalt med ministeren for lidt under et år siden – at der ligger et stykke arbejde klar i ministeriet, som bare kan lægges frem her i Folketingssalen.
Vi kan jo læse i dagbladet Politiken, at bl.a. Moderaterne går ind for, at reglerne skal ændres.
Så hvorfor har ministeren ikke lagt det frem?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-03-22:
Jeg kan dårligt svare på, hvorfor regeringsprogrammet præcis er, som det er, for jeg var ikke selv en del af de forhandlinger.
Men det er selvfølgelig sådan, at når der er lavet et regeringsprogram med nogle klare prioriteter – spørgeren kender jo også godt de prioriteter, der ligger: spørgsmålet om familiesammenføring, spørgsmålet om syriske kvinder, der er i udsendelsesposition, spørgsmålet om udenlandsk arbejdskraft, spørgsmålet om 37 timers arbejdspligt – så er det de ting, der ligger øverst på mit bord.
Der er jo en vis kapacitet til at gennemføre ændringer i et ministerium.
Sådan vil det altid være.
Rosa Lund (EL), 2023-03-22:
Det er jo altid dejligt, at udlændinge- og integrationsministeren er så opdateret på Enhedslistens politik.
Ligesom ministeren er det, er Enhedslisten jo også opdateret på Socialdemokratiets politik.
Og sidst jeg tjekkede, mente Socialdemokraterne, at læretid skal tælle med, når man søger om permanent ophold.
Så det, der har ændret sig, er simpelt hen, at man er gået i regering med nogle, Moderaterne f.eks., som jeg kan læse mig til også mener at læretid skal tælle med.
Hvorfor er det så kommet så langt ned ad listen?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-03-22:
Nej, det, der har ændret sig, er, at der er kommet et regeringsprogram, hvor prioriteterne for regeringen står.
Det er jo ligesom, når Enhedslisten vedtager et nyt arbejdsprogram, principprogram.
Og så ændrer politikken sig jo også for Enhedslistens folketingsmedlemmer.
Sådan er det altså også at sidde i en regering.
Rosa Lund (EL), 2023-03-22:
Jamen de forslag glæder vi os da til at se.
Det ændrer bare ikke på, at det er det her, vi er optaget af lige nu.
Og det er rigtigt, at ministeren sagde det, jeg citerede, jeg læste op, da han var minister i en anden regering.
Men han var trods alt minister for det samme område, som han er minister for nu.
Og det er derfor, jeg er lidt nysgerrig på: Hvad er det, der har ændret sig, siden ministeren ikke længere mener, at ens læretid skal tælle med, når man søger om permanent ophold?
Kan ministeren ikke godt selv se, at det er en lille smule mærkeligt, at man har ændret holdning her?