runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-19:
Det, som Liberal Alliance startede med at foreslå, er i strid med grundloven.
Der er i strid med grundloven, hvis medarbejdere i Udlændinge- og Integrationsministeriet skal sidde og lave en samlet vurdering.
Jo, det kan fru Sandra Elisabeth Skalvig godt ryste på hovedet af, men det er fuldstændig klokkeklart.
Medarbejderne i et ministerium må ikke lave et skøn over, hvorvidt folk er demokratisk indstillede.
De må indsamle uredigeret information og oversende til Folketingets Indfødsretsudvalg eller Folketinget i det hele taget, som så må lave det skøn.
Men det er imod grundloven, hvis medarbejderne i ministeriet skal lave et skøn over, hvad der er udemokratisk adfærd.
Ja, det synes jeg er problematisk, og det er der blevet gjort i alt for vid udstrækning gennem årene.
Men det, jeg trods alt trøster mig ved, er, at det bliver gjort i langt mindre udstrækning nu, end det er gjort tidligere.
Som jeg nævnte i min tale, var det for 2023 under 20 pct. af dem, som fik statsborgerskab, som før det var statsborgere i Mellemøsten og Nordafrika, og det er nogle helt, helt andre tal, end det var for 10 eller 20 år siden.
Det ville da ikke være særlig svært at love en screening og sige, at fru Sandra Elisabeth Skalvig og Liberal Alliance kan få en eller anden screening, og så kunne man, den dag man skulle finde ud af det, tilbyde den mindst mulige screening, der overhovedet fandtes.
Men jeg kommer ikke til at love og stille i udsigt, at man får det, som jeg opfatter at vi sådan set er rimelig enige om, altså en reel screening af alle dem, der søger statsborgerskab, hvis det ikke kan lade sig gøre juridisk og økonomisk inden for de rammer, som vi arbejder med.
Hvis man havde været letsindig som regering, havde man da bare sagt, at I får en screening, og den dag man så skulle realisere det, ville det være en discountløsning, som reelt ikke gjorde en forskel.
Så jeg har sådan set bare forsøgt at være rimelig ved at sige, at jeg godt forstår, hvad det er, Liberal Alliance vil have, men det kan jeg ikke på forhånd forpligte os til, fordi vi først skal vide, hvad økonomien er i det, og hvad det juridiske er i det, før vi finder ud af det.
Jeg vil sige igen, som jeg også sagde til hr. Ole Birk Olesen, at det, som jeg opfattede, og det, som var det klare udtryk i den dækning, der var af Liberal Alliance og hr. Alex Vanopslaghs krav, var, at man ville have en ekspertgruppe nedsat, og det var det, jeg gik ind i de diskussioner med.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-12-19:
Jeg er glad for, at ministeren nu anerkender i Folketingssalen, at det krav, Liberal Alliance har stillet inde ved forhandlingsbordet, ikke er det, regeringen nu imødekommer.
Den anerkendelse skal ministeren trods alt have.
Det har været svært at få svar på, hvorfor det er, at regeringen egentlig ikke vil forpligte sig.
Så vidt jeg kan forstå, har alle været ude at sige, at de ikke ønsker at give sådanne mennesker et dansk statsborgerskab.
Samtidig er der så også nogle, der har været ude at modsige sig selv.
Så det er nogle gange også lidt svært, når der i hvert fald er et af regeringspartierne, der lidt modsiger sig selv.
Jeg har haft svært ved at få et klart svar fra ministeren.
Hvorfor er det, at regeringen ikke vil forpligte sig og lave en aftale?
Selvfølgelig skal vi indføre en screeningsmodel og kunne sortere ansøgere fra, der ikke deler vores demokratiske værdier.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-19:
Jeg kan garantere, at de alle sammen har skrevet under på, at de lever op til grundlovens ord, og at de lever op til de danske værdier, der ligger bag ved det.
Om der så er nogle af dem, som måske har gjort det uden rigtig at mene det, eller som på et senere tidspunkt skifter mening, kan jeg ikke garantere.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-12-19:
Når ministeren nu mener, at det er problematisk, kan ministeren så garantere, at der ikke er folk på det her lovforslag, som ønsker at leve islamisk, som ønsker at indføre sharia i Danmark, og som ønsker at rykke Danmark i en mere islamistisk retning?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-12-19:
Jeg undrer mig over, at ministeren bliver ved med at snakke om, hvad der er blevet omtalt i pressen, frem for rent faktisk at referere til de møder, vi har haft, hvor jeg meget klart og tydeligt har sagt, hvad det er, vi i Liberal Alliance ønsker.
Men jeg undres alligevel over, at ministeren siger, at man skal se på, om det rent juridisk også kan lade sig gøre.
Der vil jeg bare gerne have ministerens ord for, at det ikke er i strid med grundloven at screene ansøgere for demokratiske holdninger.
Mette Thiesen (DF), 2024-12-19:
Jeg er fuldstændig enig.
Det er sådan set også derfor, det ikke burde være som med den nuværende politiske dovenskab, hvor man bare puljer det hele sammen og tænker, at man så kan komme tidligt hjem, men at det skal være sådan, at man simpelt hen går ned i salen og stemmer efter egen overbevisning om hver enkelt og ser på, om det her er en, som vil gøre gavn for Danmark og danskerne – ja eller nej – eller om det her er en, som måske ikke engang burde være i landet ligesom nogle af dem, vi har set eksempler på.
Så bare tak for at uddybe det, og så vil jeg glæde mig til at trykke på den røde knap lige om lidt.
Frederik Vad (S), 2024-12-19:
Det der er ikke flygtningetal.
Det er jo i forhold til erhvervsordningen osv., så de mennesker ryger jo ud af landet igen.
Jeg vil bare lige spørge ordføreren: Hvorfor væltede man ikke den regering, som man støttede?
Man var det største borgerlige parti.
Hvorfor accepterede man, at 46 pct. af alle statsborgerskaber, der blev givet i 2016, blev givet til folk fra Mellemøsten og Nordafrika – hvorfor ?
Efter 3 år med en socialdemokratisk regering fik man det laveste antal statsborgerskaber tildelt siden 2002!
Man skal jo andet end at snakke.
Hvorfor væltede man ikke den regering, man støttede dér fra 2015-19?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-19:
Det er med stor stolthed, at Dansk Folkeparti stemmer mod forslaget om tildeling af indfødsret.
Det er ikke dermed sagt, at der ikke godt kan være enkelte ansøgere på lovforslaget, der for alvor har danske værdier og dansk kultur i hjertet og for alvor har gjort sig fortjent til et dansk statsborgerskab.
Men når regeringen insisterer på at pulje 3.000 ansøgere sammen i en stor pulje fyldt med kriminelle og folk, der ikke abonnerer på danske værdier, ja, så er det klart, at vi jo ikke kan stemme for det lovforslag, hvor meget sympati vi end måtte have for de få, der for alvor har gjort en ekstraordinær indsats.
Det er et beskæftigelseskrav, man jo ikke skal leve op til, hvis man er på førtidspension.
Men så lad os gå videre.
Så lad os tale om eksempelvis statsløsekonventionen, som jo de facto betyder, at dømte voldtægtsforbrydere og bandemedlemmer kan komme direkte på lovforslaget om tildeling af statsborgerskab uden en indfødsretsprøve, uden en danskprøve og uden at skulle leve op til det krav om vandel i forhold til kriminalitet, der også er.
Altså, det er nogle af de eksempler, Dansk Folkeparti bringer frem, og jeg synes ikke, at det er irrelevant at påpege, at systemet er indrettet absurd, når dømte kriminelle kan få dansk statsborgerskab uden at skulle leve op til nogen krav, overhovedet.
Tak til hr. Frederik Vad for at opliste Dansk Folkepartis resultater i dansk udlændingepolitik.
Det, at den mellemøstlige indvandring over årene er aftaget, er Dansk Folkepartis fortjeneste.
Det, at tallene for den mellemøstlige indvandrings adkomst til et dansk statsborgerskab er raslet ned, er Dansk Folkepartis fortjeneste.
Jeg ved ikke, om hr. Frederik Vad har set tallene for beståelsesprocenterne for folk fra Mellemøsten i indfødsretsprøven, som det var Dansk Folkeparti der fik trumfet igennem i indfødsretsaftalen i sin tid; det er meget, meget lave beståelsesprocenter sammenlignet med andre lande.
Det vil sige, at Dansk Folkeparti potentielt – via vores krav til indfødsretsaftalen – har forhindret flere hundredtusinde mennesker i at få et dansk statsborgerskab, fordi de ikke havde den tilstrækkelige viden om dansk kultur og danske samfundsforhold.
Det er Dansk Folkepartis fortjeneste, at Danmark er et andet sted i dag.
Under Mette Frederiksen er den mellemøstlige indvandring gået opad.
Frederik Vad (S), 2024-12-19:
Dansk Folkeparti blev det største borgerlige parti i 2015 og var hovedgrundlaget under den blå regering, der sad dengang.
Hr. Peter Kofod sad i Folketinget dengang, og andre folk fra Dansk Folkeparti sad der.
I 2016 var det 46 pct. af dem, der fik statsborgerskab, der kom fra Mellemøsten og Nordafrika.
I 2021 var det 18 pct., det var 18 pct. i 2022, og det var 19 pct. i 2023.
Det er faktisk også den socialdemokratisk ledede regering, der har den nyere rekord i Danmark i at give færrest statsborgerskaber.
I 2022 blev der givet 1.387 statsborgerskaber.
Det er der ikke noget år der kan matche siden 2002.
Dansk Folkeparti har, mens de har haft chancen, ikke kunnet finde ud af at levere varen.
Det er bare bragesnak.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-19:
Prøv at høre her: Mig bekendt var den udtalelse om et handicap i forhold til at kunne få børn, altså at man som homoseksuel, fordi man ikke er biologisk indrettet på en måde med sin partner, der gør det muligt at få et barn, så har en begrænsning i den henseende.
Jeg er ret sikker på, at det var i den kontekst, den udtalelse skulle tolkes.
Men det er også klart, at er man kommet med udtalelser, som grundlæggende er dybt antidemokratisk, og går man ind for sharialovgivning eller noget helt tredje, så mener Dansk Folkeparti ikke, at man skal tildeles et dansk statsborgerskab, og det synes jeg ikke er kontroversielt.
Rosa Lund (EL), 2024-12-19:
Så kom vi så langt, hr. Mikkel Bjørn, og måske ikke så langt alligevel.
Sådan ved jeg jo man har det i Dansk Folkeparti.
For eksempel ved jeg jo, at der er tidligere medlemmer af hr. Mikkel Bjørns eget parti, som har udtalt, at det at være homoseksuel er ligesom at leve med et handicap.
Hvis der var ansøgere til et dansk statsborgerskab, der kom med det, ville hr. Mikkel Bjørn så optage dem på lovforslaget?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-19:
Jeg er jo ikke i tvivl om, at Enhedslisten synes, at alt, hvad Dansk Folkeparti kommer med, er ude i skoven, og det er helt og aldeles gensidigt.
Så tak for det, fru Rosa Lund.
Jeg tror, det må være mit svar.
Rosa Lund (EL), 2024-12-19:
Det er jo simpelt hen så tydeligt, hvad forskellen er på den yderste højrefløj og på venstrefløjen.
Altså, det, at hr. Mikkel Bjørn ikke engang kan sige »retssikkerhed« uden sådan foragt i stemmen, synes jeg siger alt.
Jeg tror også, at hr. Mikkel Bjørn er udmærket klar over, at grunden til, at vi går så meget op i retssikkerhed er, at vi synes, det netop ikke eksisterer på det her område.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-19:
Fordi alternativet var en rød regering, som lå langt til venstre for den regering, som allerede var der.
I Dansk Folkeparti har vi gennem hele vores eksistens kæmpet for stramninger på udlændingepolitikken og stramninger på indfødsretsområdet, og jeg tror aldrig, at hr. Frederik Vad har hørt, at der er blevet forslået stramninger fra andre partier herinde på Christiansborg, hvor Dansk Folkeparti så har sagt: Nej, det lyder som en dårlig idé.
Jeg tror, at jeg kunne finde titusind eksempler på forslag om stramninger fra Dansk Folkeparti og fra andre borgerlige partier, hvor Socialdemokratiet har sagt nej.
Og det er jo i virkeligheden det afslørende: Det er, hvem der sætter en kæp i hjulet på de nødvendige stramninger.
Og det har historisk været og er stadig i dag langt hen ad vejen Socialdemokratiet.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-12-19:
Ordføreren svarer to gange uden om fru Zenia Stampes spørgsmål, så nu vil jeg stille det igen og måske lidt kortere.
Hvor godt kender ordføreren den borger, der har rettet henvendelse til ordføreren og alle andre ordførere i udvalget og udpeget konkrete borgere, som så har ført til, at man har indkaldt til sindelagssamtaler?
Kender ordføreren, der står på talerstolen nu, den borger, eller kender ordføreren ikke den borger?
Man må gå ud fra, at ordføreren stoler på borgeren, siden ordføreren skrider til så vidtgående en handling som at indkalde personer til sindelagssamtaler.
Mette Thiesen (DF), 2024-12-19:
Jeg var bare nødt til lige at tage ordet, fordi hykleriet jo driver ned ad væggene i Socialdemokratiet.
Vi ved jo udmærket godt, at alle partier undtagen Dansk Folkeparti klapper hælene sammen, når der står internationale konventioner.
Så smider man alle principper på møddingen, og så siger man: Vi må hellere rette ind efter det.
Det gør vi ikke i Dansk Folkeparti, for der sætter vi Danmark og danskerne først, og så må andre ting komme sekundært.
Jeg undrer mig lidt.
Nu har jeg ikke selv deltaget i de her samtaler, men i forhold til at man har nogle mennesker til samtale, som har haft de her ytringer på sociale medier, så virker det, som om det er nogle forholdsvis naive mennesker, der sidder i udvalget, hvis man bare tror, at der er bod og bedring og alt er godt osv., når man haft en samtale med de her mennesker, som tydeligvis har antidemokratiske holdninger.
Jeg er stolt af, at vi stemmer imod.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at det er med stolthed, at vi i Dansk Folkeparti stemmer imod den her massetildeling af danske statsborgerskaber til en masse mennesker, som aldrig burde have dem?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-19:
Nej, det ville ikke være ordentligt.
For det system, Dansk Folkeparti ønsker, er jo, som fru Mette Thiesen også bekendtgjorde tidligere, et system, hvor vi har mulighed for at stemme om hver enkelt ansøger og dermed tage stilling til hver enkelt ansøgers værdier, sindelag, kriminelle fortid osv. og dermed afvise dem, der ikke bør have adkomst til et dansk statsborgerskab, og sige ja til de få, der for alvor har gjort sig fortjent til det.
Anders Kronborg (S), 2024-12-19:
Nu er hr. Mikkel Bjørn jo også formand for Folketingets Indfødsretsudvalg, og ét er, når vi diskuterer retsprincipper, noget andet er, når vi diskuterer ordentlighed.
Havde det ikke været ordentligt, hvis hr. Mikkel Bjørn havde meddelt de tre borgere, som var kaldt til demokrati- og værdisamtaler: Uanset hvad I siger til de samtaler, uanset hvor umage I gør jer, uanset hvor danske I er, så ender Dansk Folkeparti med at stemme rødt til jer?
Havde det ikke været ordentligt at meddele de borgere, at I simpelt hen, uanset hvad de havde sagt, ville ende med at stemme rødt til de borgere, alle borgere, der har været til demokrati- og værdisamtaler?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-19:
Jamen det er jo fuldstændig rigtigt, hr. Anders Kronborg, at da Kristian Thulesen Dahl var leder af Dansk Folkeparti, var der en kritik fra undertegnede af den måde, som han forvaltede det ledelsesansvar på.
Den kritik tror jeg alle i Dansk Folkepartis folketingsgruppe i dag deler.
Så var der det sekundære spørgsmål.
Det er jo også korrekt, at Dansk Folkeparti stemmer imod det her forslag, og jeg har jo lige opridset, hvorfor det er, vi stemmer imod det her lovforslag.
Det er derfor, vi stemmer nej til det her lovforslag.
Anders Kronborg (S), 2024-12-19:
Jeg synes måske ikke, hr. Mikkel Bjørn havde behøvet at rose Dansk Folkepartis historie så meget, for vi er jo nogle, der kan huske, at det ikke er særlig mange år siden, at hr. Mikkel Bjørn var medlem af Nye Borgerlige og harcelerede mod, hvor slappe Dansk Folkeparti havde været.
Så bare til historieskrivningen synes jeg måske at den parentes også lige burde komme ind i debatten: at hr. Mikkel Bjørn faktisk har en fortid, hvor han brugte store dele af sin politiske kapital på netop at kritisere Dansk Folkeparti i forhold til udlændingepolitikken.
Men det er sådan set ikke det, der er mit spørgsmål.
Det er om, at et bredt flertal i Indfødsretsudvalget jo nu har lavet et nybrud.
Vi har indkaldt tre borgere til demokrati- og værdisamtaler i udvalget for at blive klogere på de her borgere, og der kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Mikkel Bjørn, om hr. Mikkel Bjørn ikke vil bekræfte, at Dansk Folkeparti er det eneste parti i dag, der vælger at sige til bl.a. de tre borgere: Vi stemmer rødt; I får ikke et dansk statsborgerskab.
Altså, det er det eneste parti i Folketinget, der stemmer rødt til de tre borgere, der har været til samtale.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-19:
Ja, det har vi ved selv at finde dem frem.
De oplysninger ligger offentligt tilgængeligt, så der er jo ikke noget hemmeligt i dem.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-12-19:
Kan ordføreren så være så venlig at delagtiggøre os andre i, hvordan ordføreren konkret har efterprøvet oplysningerne?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-19:
Dansk Folkeparti stoler på de oplysninger, der er kommet, fordi vi selv har efterprøvet de oplysninger, der er kommet.
Hvis folk retter henvendelse til Dansk Folkeparti og gør opmærksom på ting, som det er nødvendigt at undersøge i forhold til et lovforslag, der står til at blive vedtaget, ja, så ville det da være et decideret uansvarligt ikke at undersøge de oplysninger, der kommer.
Jeg håber da, det samme gør sig gældende i både Radikale Venstre, Alternativet og Enhedslisten, som er så forargede over, at der bliver brugt oplysninger, som udvalget bliver gjort opmærksom på, selv om de er så optagede af forvaltningsloven, på hvilket område man netop ville være tvunget til at handle, hvis man blev gjort opmærksom på oplysninger.
Altså, det bliver jo en absurd debat.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-19:
Det er en grov overfortolkning.
Vi ønsker selvfølgelig, at folk har ytringsfrihed, og det har man også fortsat, og sådan er det selvfølgelig i Danmark.
Men det er klart, at hvis man søger om dansk statsborgerskab, skriver man også under på, at man vil overholde grundloven.
Og hvis man forinden har hyldet islamiske regimer og har sagt, at det i virkeligheden er det samfund, man ønsker sig, hvor kvinder skal gå tildækket, og hvor folk skal piskes, hvis de siger noget forkert, og hvor man får hugget hånden af osv., så er det klart, at så overholder man ikke grundlovens værdier, og så er det jo ikke oprigtigt.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-12-19:
Jeg er rigtig glad for, at den parlamentariske proces, hvad jeg også sagde, virker rigtig godt, og jeg roste netop lige præcis også ordførerens parti for netop på det her punkt at have ændret noget.
Jeg siger så bare, at det var ét hjørne af det lovforslag, så hvis partierne var indgået lige så konstruktivt i alle ændringer af lovforslaget og havde ryddet ud i mange flere ting, var det blevet rigtig godt.
Men jeg roste lige præcis netop ordføreren for at have lavet et godt stykke arbejde i den her sammenhæng.
Marianne Bigum (SF), 2024-12-19:
Mange tak.
Jeg synes netop, at de ændringer, vi har fået regeringen til at levere på det her forslag, viser, at det parlamentariske arbejde virker.
Jeg vil gerne takke mine kollegaer i Enhedslisten og Radikale Venstre for at levere på det her.
Jeg husker ikke, at ordføreren var en del af det arbejde.
Søren Søndergaard (EL), 2024-12-19:
Jeg tør godt sige, at man efter mange år temmelig mange år i Folketinget stadig kan blive forbløffet, og jeg må sige, at jeg er ret forbløffet over denne sag.
Og hvad mere er, er det et forslag, som ingen ønsker.
Kunstnerne ønsker det ikke, producenterne ønsker det ikke, forvaltningsorganisationerne ønsker det ikke, erhvervslivet ønsker det ikke, antenneforeningerne ønsker det ikke, de ikkekommercielle lokalradioer og -tv-stationer ønsker det ikke, forbrugerne ønsker det ikke, og et flertal i Folketinget ønskede det heller ikke, da de stemte forslaget ned, sidste gang det blev behandlet her i salen.
Så hvorfor står vi alligevel i denne absurde situation og behandler det her forslag?
Forklaringen er, at det gør vi, fordi Skatteministeriet har anlagt en ny tolkning af reglerne.
For der er jo tale om en tolkning.
Og når der kan være to forståelser af en sag, må det jo i sagens natur være, fordi der er forskellige fortolkninger af reglerne.
Det er sådan set ikke noget nyt.
Jura er ikke en eksakt videnskab, og derfor kan der ske fejl.
Det har Skatteministeriet så sandelig også selv vist i de udvalgssvar, de indtil nu har givet os.
Det er en fejlfortolkning, når Skatteministeriet i hvert fald siden 1994, dvs. i 30 år, har fortolket forvaltningsorganisationer som andet end selvstændige økonomiske virksomheder, hvorfor de ikke var momspligtige.
Det var en fejlfortolkning, da Skatteministeriet ved en administrativ ændring af vejledningen i 2012 tolkede reglerne således, at overdragelsen af ophavsrettigheder var momspligtig, med den konsekvens, at Danmark og Folketinget mistede muligheden for at bruge sin stand still-periode på det her område.
Det var i virkeligheden kun leveringen, der var det.
må jeg sige, at jeg langtfra er betrygget i, at man nu anlægger en korrekt tolkning, som man ovenikøbet forsøger at haste igennem – især fordi der er en lang række spørgsmål, der fortsat står ubesvaret hen.
Man har ikke vendt hver en sten, som ministeren sagde ved førstebehandlingen.
Jeg vil bare nævne nogle af de udestående spørgsmål, vi mangler svar på: På hvilken baggrund kommer Estland, der ikke vil ændre praksis, frem til en tolkning af EU-retten, der er diametralt modsat Skatteministeriets fortolkning?
Et andet spørgsmål er: Kan statskassen risikere at blive erstatningspligtig, hvis Skatteministeriets tolkning senere viser sig at være forkert, ligesom alle de andre tolkninger, der har vist sig at være forkerte?
Man kan i hvert fald ikke sige, at Skatteministeriet og skatteministeren ikke er blevet advaret.
Hvor meget har staten egentlig mistet i skatteindtægter, i forbindelse med at Skatteministeriet tidligere gang på gang har fejlfortolket reglerne?
Hvem er de ansvarlige for de fejltolkninger, og hvad har konsekvenserne været?
Vi har spurgt om det, men vi har ikke fået noget svar.
Og hvilke muligheder er der for at bruge den nedsatte moms på salg af tv-pakker, så man kan forsøge at nærme sig det nuværende prisniveau?
Vi har forstået, at mindst tre EU-lande gør brug af det, men hvad med Danmark?
Vi kan jo også nedsætte momsen på tv-pakker til f.eks. 5 pct.
Vi har spurgt om det, men vi har ikke fået noget svar.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-12-19:
Tak for det.
Se, det her lovforslag om at pålægge kunstneres rettigheder moms har været igennem en lang proces, som vi i SF absolut har haft det ekstremt svært med.
Vi har haft mange debatter i Folketinget omkring lige præcis den her sag, og vi har forsøgt på mange måder at modbevise den påstand, der har været i forhold til, at det er et krav fra EU.
Men det, der for SF er vigtigere end blot altid at have rene hænder, er i virkeligheden også at gøre en forskel ude i den virkelige verden, altså en forskel for de mennesker, vi faktisk er valgt ind i Folketinget for.
Derfor er vi lykkedes med at skaffe kompensation til de kunstnere, som kommer til at miste rettighedspenge netop som konsekvens af den her lovgivning.
Det er varige midler; det er ikke det største og mest prangende beløb i hele verden, men vi synes, det er vigtigt, og vi synes i hvert fald overordnet set, at det er vigtigt, at vi så, når regeringen alligevel har tænkt sig at ville gennemtvinge det her lovforslag, om ikke andet får kompenseret en smule hen ad vejen.
Så må vi jo kigge på, hvilke konsekvenser det reelt set får.
Det håber jeg også at kulturministeren er med på at ville kigge på sammen med nogle af os fra de andre partier i Folketinget, altså på hvilke konsekvenser det har, og om der i virkeligheden er andre tiltag, vi også skal have iværksat.
Vi skal følge den her udvikling rigtig tæt.
Mange tror, at kunstnere i Danmark er velbetalte, og at pengene strømmer ind på kontoen.
Det er sådan, at gennemsnitslønnen for rigtig mange kunstnere er relativt lav.
Derfor er det faktisk også ret væsentligt, at vi har det stærke rettighedssystem, som vi har i dag.
Det lægges der nu moms på, men vi prøver at give en lille kompensation.
Det synes vi trods alt har været værdifuldt og vigtigt at bakke op om.
Så derfor kommer SF til at støtte lovforslaget i dag.
Vi synes stadig væk, det er et skørt lovforslag.
Vi ville gerne have været det foruden, men kompromiset har trods alt været det værd.