runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Aagaard (M), 2025-04-03:
Tak for det, formand, og tak til ordførerne for bemærkningerne til lovforslaget.
Som regering og også som aftalepartier synes jeg, at vi har en forpligtigelse til at sørge for, at statens opgaver bliver udført så godt som muligt.
Vi skal hele tiden have øje for, om der er nogle opgaver, der kan løses enklere, eller som ikke længere skal udføres.
Derfor fremsætter vi nu det her, der skal udmønte en del af det opgavebortfald i Forsyningstilsynet, som blev aftalt med finanslovsaftalen for 2025.
Ændringerne skal fokusere og reducere Forsyningstilsynets tilsyn med fjernvarmesektoren.
Der er tale om et opgavebortfald, men det bygger på en række ganske fornuftige ændringer, som forventes at lette Forsyningstilsynets sagsbehandling og medføre et øget fokus på de sager, som har størst effekt for varmekunderne.
Jeg vil lige kort gennemgå forslagets elementer: For det første foreslås det at give Forsyningstilsynet bedre mulighed for at prioritere mellem sagerne på varmeområdet.
Det er hensigten, at det skal sikre en så effektiv anvendelse og hensigtsmæssig prioritering af Forsyningstilsynets ressourcer som muligt, f.eks. i sager, hvor der er mærkbare konsekvenser for varmeforbrugerne, eller afgørelser, som har principiel betydning.
For det andet foreslår vi at indføre en grænse for, hvor langt tilbage i tid Forsyningstilsynet skal undersøge og eventuelt træffe afgørelser i tilsynssager på fjernvarmeområdet.
Grænsen bliver 5 år.
Forsyningstilsynets afgørelse får dermed større aktualitet, og de undgår at bruge ressourcer på meget gamle sager, som ikke længere har samme relevans, hvilket jeg i øvrigt også vil regne med kan medføre en lettelse for varmeselskaberne, for det kan være meget, meget tungt at gå mange år tilbage.
Det er dog stadig væk sådan, at Forsyningstilsynet i særlige tilfælde har mulighed for at tage sager op, der går ud over de fem år.
For det tredje foreslås det, at Forsyningstilsynets forhandlingspligt ophæves.
I dag har tilsynet pligt til at forhandle med fjernvarmeselskaberne om, hvordan et forhold, der er urimeligt eller ulovligt, skal bringes til ophør.
Forhandlingspligten er ofte genstand for forskellige fortolkninger og misforståeler, og en ophævelse af pligten vil medføre en hurtigere og mere effektiv sagsbehandling i Forsyningstilsynet, og varmeforsyningsvirksomhederne vil også hurtigere kende de fulde økonomiske konsekvenser af en afgørelse.
Hvis en part er uenig i Forsyningstilsynets afgørelse, vil parten som i dag kunne klage til Energiklagenævnet.
Alt i alt er der tale om justeringer, som vil gøre Forsyningstilsynet mere effektivt.
Der er tale om en besparelse, men der er samtidig fornuftige ændringer bag ved de ting, vi indfører.
Med de bemærkninger vil jeg amode om en velvillig behandling af lovforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2025-04-03:
Tak, formand.
I Alternativet synes vi også, at det er rigtig, rigtig fint at afbureaukratisere, så længe det ikke koster for meget i værdi, i forhold til hvad den kunne bruges til.
Jeg synes egentlig, der var et godt ord, som Konservative kom med, nemlig besparelsesbluff.
Vi har ledt efter den samme type ord i Alternativet.
Det er i forhold til det med, at man siger, at man skal spare nogle penge, og at det kan man gøre nogle bestemt steder.
Og bagefter siger man så, at det var en sindssyg god idé, og at det ikke var for at spare, men for at effektivisere, og at der er en hel masse gode ting i det.
Så det er en måde at forklare en besparelse på, så den bliver solgt som en eller anden gave, og jeg er lidt i tvivl om, om det er det, der sker her.
Vi er i hvert fald stadig væk ved at tygge lidt på det i Alternativet.
Det er ikke alle høringssvarene, der er lige positive, så i Alternativet vil vi lige kigge det lidt bedre igennem og forvisse os om, at det faktisk ikke trækker for meget kvalitet ud af Forsyningstilsynet, hvis man stemmer for det her forslag.
Tak, formand.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-04-03:
At der så også er andre problemer, der skal tages hånd om, afviser vi sådan set ikke i SF.
Men som det også er beskrevet i debatten tidligere, er det et relativt beskedent beløb, og det her handler for mig at se mere om det tekniske i, at man får mulighed for at fokusere ressourcerne.
Torsten Gejl (ALT), 2025-04-03:
Jeg beklager, formand.
Jeg kan ikke rigtig finde ud af, om man skal trykke sig ind anden gang, men det skal man formentlig.
Kunne man ikke have forestillet sig, at hvis man havde ladet de 2 mio. kr. blive i systemet og foretaget alle de andre effektiviseringer og administrative besparelser og gode ting, havde man fået et endnu bedre system?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-04-03:
Jeg tror da, der er ting, man sagtens kan gøre, som skaber et endnu bedre system.
Men det ændrer ikke på, at jeg synes, at det her tiltag for så vidt er fornuftigt nok.
Jeg tror ikke, at det ene udelukker det andet.
Og jeg vil meget gerne drøfte andre muligheder med ordføreren for at forbedre systemet ud over det, der ligger her.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-04-03:
Tak, formand.
Lovforslaget har til formål at reducere Forsyningstilsynets opgaver og skære i den offentlige administration.
Her har vi altså et lovforslag, som peger i en klog retning, faktisk så klog en retning, at lovforslaget i sig selv er en slags indrømmelse til Liberal Alliance.
Om lidt vil partier, som brokker sig over Liberal Alliances økonomiske plan om at gå videre ned ad det her spor og give danskerne besparelser i form af skattelettelser, stemme for lovforslaget her.
Det er en spændende øvelse, om man troværdigt kan påstå, at Liberal Alliance tager fejl, mens man selv stemmer for Liberal Alliances retning.
Kan man sige, at andre typer administration og bureaukrati er kernevelfærd, men at lige præcis Forsyningstilsynet ikke er?
Eller må man som Liberal Alliance sige, at der er meget, staten gør og kræver af os, som intet har med velfærd at gøre, og at de penge ligger bedre i danskernes lommer?
Vi skal være økonomisk stærke, og den offentlige sektor skal til enhver tid være effektiv og smidig, og her er der et lille skridt i den rigtige retning, så Liberal Alliance stemmer for.
Jesper Petersen (S), 2025-04-03:
Ja, når retorikken bliver for tyk, kan man jo blive nødt til så lige at tage ordet og korrigere det lidt.
Det er jo regeringens politik – og det er, tror jeg også, mange partiers politik og også mit partis – at når vi kan gøre tingene mere effektivt, bør vi gøre det.
Det kan Liberal Alliance absolut ikke tage patent på.
Så vil jeg sige, at her er der et eksempel på, hvordan man så bør gøre, nemlig, at man konkret har fundet ud af, hvordan det vil kunne lade sig gøre at effektivisere, og hvad det er for nogle opgaver, der ikke skal løses, og så bliver det lagt frem her i Folketinget.
Hvis Liberal Alliance ville være lige så seriøse eller undgå en debat om, hvad konsekvenserne af deres økonomiske politik, partiets økonomiske politik egentlig er, skulle man jo gøre det sammen, og det gør man jo ikke.
Man stikker bare et enormt beløb ud, som kommunerne skal spare, og så må de så finde det i form af nogle medarbejdere.
Men det er jo temmelig anderledes end det her.
Så måske er det i dag, vi får svaret fra Liberal Alliance på, præcis hvem det så er, man ikke mener skal løse deres opgaver mere lokalt.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-04-03:
Vi er jo sådan set egentlig meget konkrete i det, vi spiller ud.
Vores udspil er, at alle de administratorer og bureaukrater, der er kommet til, siden Mette Frederiksen første gang blev statsminister, er dem, vi gerne vil reducere med og altså rulle niveauet tilbage, til som det var før.
Her har vi jo syn for sagen.
Man kan faktisk sagtens finde administratorer og bureaukrater og omkostninger, vi pålægger danskerne, som ingenting har med velfærd gøre, så den historie om, det vil gøre ondt på kernevelfærden og alt mulig andet, passer ikke.
Vi er jo som partier tilsyneladende enige om det, og derfor vil det da glæde os, at Socialdemokratiet vil stille sig under vores faner og sørge for, at vi kommer længere ned af det her spor.
Jesper Petersen (S), 2025-04-03:
Det er totalt useriøst, og det er ekstremt useriøst af et parti, der nu stiller sig frem og bejler til at være leder af det her land, at sige, at det er det samme.
Og at påstå, at det ingen konsekvenser har for den lokale velfærd, hvis man bare melder sådan et enormt beløb ud og siger, at det jo bare er dem, der er kommet til – selv om der for langt de fleste af dem jo også vil være politiske gode grunde til det og udviklinger i samfundet, der gør, at der er nogle opgaver der – er ikke seriøst.
Det, der står tilbage, er jo, at man vil gøre Danmark skævere med dårligere lokal velfærd, og man vil tilmed ikke sige ligeud, hvad det er for nogle mennesker, der handler om.
Jeg synes, det er rart, det er kommet frem, men det er ikke reelt, og det er ikke en reel måde at stille sig frem som ordfører på i dag.
Samira Nawa (RV), 2025-04-03:
Hokus pokus, Liberal Alliance i fokus –
det var sådan lidt min opsummering af den tale, som ordføreren holdt, for Liberal Alliance var ikke med som en del af finanslovsaftalen og var ikke med til at tage ansvar og reelt sidde og forhandle om at finde de tusind årsværk, som os, der var med i aftalen, satte os ned og forhandlede om.
Al ære til Liberal Alliance for så at stemme for dette lovforslag, hvor man finder to årsværk.
For sådan som jeg læser Liberal Alliances økonomiske plan – som der er mange gode takter i; det skal Liberal Alliance have – så er det en enorm andel af provenuet, der findes på at skære på administration.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-04-03:
Vi skal jo ikke længere tilbage i statens omfang af administration og bureaukrati end 2019, før hele vores plan hænger sammen.
Det jo ikke, fordi det er nogen kæmpe omkalfatring og alt muligt andet.
Jeg er da ret sikker på, at danskerne selv i 2019 ville sige, hvis man spurgte dem om administration og bureaukrati i staten, også på Klima-, Energi- og Forsyningsministeriets område og i alle mulige andre sektorer, at det ville være tilstrækkelig højt eller måske endda for højt, når man kiggede derfra på det punkt i tiden.
Nu er vi så blevet tocifrede milliardbeløb dyrere og tungere i administration
, og jeg synes ikke, vi skal gøre meget andet end bare at kigge tilbage til 2019 og så se: Kunne vi måske bare komme tilbage til det punkt på den måde, vi gjorde dengang?
Så var det måske et meget godt sted at starte, og det ville derved give vores plan den sammenhæng, det krævede for at kunne levere den økonomiske politik.
Samira Nawa (RV), 2025-04-03:
Jeg synes, man skylder at blive lidt mere konkret end det.
For den måde, som de tusind årsværk, som vi blev enige om med finanslovsaftalen, kom i stand på, var på et oplæg fra regeringen.
Så var vi to partier, SF og Radikale, der var en del af forhandlingerne og pegede på, at noget måske var meget godt at beholde, og noget andet kunne man skære på.
Og det er jo en forhandling, hvor man bliver meget konkret – så konkret, at der i det her tilfælde er tale om to årsværk i Forsyningstilsynet.
Så vil Liberal Alliances ordfører ikke blive bare en lille smule mere konkret, og for at vi ligesom holder os til den ordførerkreds, vi er, så på Klima-, Energi- og Forsyningsministeriets område?
Steffen W. Frølund (LA), 2025-04-03:
Jeg er sikker på, at i et fremtidigt blåt regeringssamarbejde vil vi meget nemt med embedsværkets hjælp kunne sætte os ned og finde præcis de årsværk rundtomkring, vi gerne vil skære administration og bureaukrati væk fra, og fjerne de regler, der gør, at de årsværk er nødvendige at have i dag.
Det er den næste side af det.
Det er jo også en regelmængde, der er vokset helt utroligt på alle mulige områder, som fordrer, at der skal sidde nogle og skubbe papirer rundt og sørge for at kontrollere, og jeg ved ikke hvad.
Så jeg er ret sikker på, at vi meget nemt vil kunne finde dem.
Og som sagt er 2019 ikke et eller andet middelalderligt år skræmmende langt væk.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-03:
Tak, formand.
Regeringen lægger i det her lovforslag op til at spare, hvad der svarer til den nette sum af to årsværk i Forsyningstilsynet i en stat med 74.000 administrative medarbejdere.
Og for at opnå det skal vi igennem en fuld lovproces med ændringer i tilsynsbeføjelser og indskrænkning i forbrugernes rettigheder – for to årsværk!
Er det virkelig nødvendigt at køre hele den her maskine i gang for bare at finde to årsværk?
Med det her lovforslag ændres rammerne for Forsyningstilsynet, så der kommer en tidsgrænse på 5 år, så man kun undtagelsesvis kan tage sager op, der ligger længere tilbage, også selv om der f.eks. har været en systematisk overfakturering eller fejl i regnskaber.
Der kommer en ret til at bortprioritere sager, selv om de handler om urimelige varmepriser, bindingsperioder eller uoverskuelige vilkår for borgerne.
Og der ophæves en pligt til forhandling, så varmeværker ikke længere har en ret til dialog, før de mødes af påbud.
Tilbage står spørgsmålet: Når vi nu alligevel skal køre en fuld lovproces igennem og ikke mindst forringe vilkårene for forbrugerne, kunne vi så ikke have fået nogen større besparelser ud af det?
Den her sag er et stort arbejde med en meget lille gevinst til en høj pris.
I Det Konservative Folkeparti har vi fundet et ord for den her slags sager: Vi kalder det besparelsesbluff.
Men vi skal nok bakke forslaget op, og jeg skal hilse fra Danmarksdemokraterne og sige, at det gør de også.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-03:
Enhedslisten er ikke med i finanslovsaftalen i forhold til at spare de her et tusind stillinger væk, og nu har vi så et lovforslag her, der vedrører en besparelse på 2 årsværk.
Der er i alt 42 årsværk i Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet, der skal spares væk, og jeg håber ikke, der kommer 20 lovforslag yderligere med anvisning af besparelser på 2 mio. kr.
I forhold til om det er vigtigt, at vi har det her forsyningstilsyn oppe på de høje nagler inden for fjernvarmesektoren,
vil jeg sige, at vi jo er i gang med en omstilling af vores fjernvarmeforsyning til at vælge andre energikilder.
Der kan jo sådan set være en regnskabspraksis, der kunne ændres, og der kunne også være, der er nogle, der synes, at den måde, det er strikket sammen på, er urimelig.
Derfor er det jo vigtigt, at man kan klage over den måde, det kører på.
Jeg har noteret mig, at BL sådan set har fået medhold i, at man skal holde øje med, hvilke sager der fremover bliver afvist.
Der lægges også op til, at hvis man har nogle sager, skal man kun kunne grave 5 år tilbage, og det kan måske være rimeligt nok.
Jeg kender til sager inden for elområdet, hvor der er blevet kigget meget langt tilbage, og hvor det er meget kompliceret at finde ud af, hvad der var retfærdigheden for 10 år siden.
Så jeg synes, at det på en eller anden måde er okay, at man sætter den begrænsning.
Vi kan sådan set godt støtte det her lovforslag, og jeg håber ikke, at der kommer 20 lovforslag af lignende karakter.
Samira Nawa (RV), 2025-04-03:
Det her lovforslag udmønter en del af finanslovsaftalen for 2025, hvor partierne bag finanslovsaftalen var enige om at finde tusind årsværk i staten, og med det her lovforslag finder man to årsværk i Forsyningstilsynet tilsyn med fjernvarmesektoren.
Det kan vi i Radikale Venstre bakke op om.
For at min ordveksling med Liberal Alliance ikke bliver misforstået, vil jeg sige, at i Radikale Venstre mener vi sådan set, at det er godt at få afbureaukratiseret og at få ryddet op i en række regler, og det kan man også gøre yderligere ved.
Vi er i gang med en større beskæftigelsesreform, hvor der også kommer til at være nogle færre årsværk rundtomkring, og det er en god øvelse, men jeg synes også, at man skylder at blive konkret, når man vælger at pege på flere end tusind.
Tak for ordet, formand.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-04-03:
I min tale sagde jeg, der var to veje, som jeg vidste at de partier, der ville være imod vores økonomiske plan, kunne vælge, og den ene valgte Socialdemokratiets ordfører her.
Og det er så at sige, at andre typer administration og bureaukrati så er kernevelfærd, men lige præcis for Forsyningstilsynet vedkommende er det ikke kernevelfærd.
Jeg forudså debatten, og selvfølgelig er alle mulige andre områder lige så oplagte at ændre administration og bureaukrati på, som Forsyningstilsynet er.
Det er der ingen problemer i at gøre.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-03:
Det er jo fuldstændig umuligt at lave et præcist estimat over, hvor mange der ville have fået statsborgerskab under en anden forudsætning, fordi det kommer an på, hvor mange der lever op til de meget, meget sparsomme krav, der gælder for statsløse, der søger om statsborgerskab.
At man skal have været i landet i en kortere periode, er mere eller mindre et af de eneste krav, der gælder.
Det er det, vi ønsker at tage et opgør med her.
Er der så andre konventioner, som også står i vejen, og som der også skal tages et opgør med, hvis vi skal ind på en kurs, hvor vi fører en fornuftig og ansvarlig udlændingepolitik?
Ja, selvfølgelig er der det.
Frederik Vad (S), 2025-04-03:
Men der er jo stort set ikke nogen, der er blevet optaget på lovforslagene på grund af statsløsekonventionen.
Det er nul, nul, nul, en, nul, nul, en, nul, nul.
Altså, det er jo virkeligheden.
Kunne man ikke lige så godt sige, at alle, der hedder Rasputin, ikke skal have statsborgerskab, eller at folk, der kommer fra Narnia, ikke kan få det?
Det er nul, nul, nul, nul, en, nul, nul, nul, en, hr. Mikkel Bjørn.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-03:
Socialdemokratiet er da velkommen til at fremsætte et lovforslag om, at folk, der hedder Rasputin, ikke skal have dansk statsborgerskab, hvis de synes, at det er fornuftig og ansvarlig udlændingepolitik.
Det er ikke det, der er vores udgangspunkt i Dansk Folkeparti.
Vi ønsker bare ikke at give statsborgerskab til mennesker dømt for kriminalitet.
I den periode, hvor jeg har siddet i Folketinget, har der været mennesker dømt for selv grove personfarlige forbrydelser, vold, overfald og meget andet, der har fået serveret et dansk statsborgerskab, bl.a. fordi nogle af dem er statsløse, og det er en helt uholdbar politik at fastholde fra regeringen og Socialdemokratiets side.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-03:
Nu er det jo ikke nogen hemmelighed, at det primært er statsløse palæstinensere, vi snakker om.
Dem ønsker man ikke at give statsborgerskab.
Man ønsker måske i virkeligheden at sende dem ud af Danmark.
Derfor kunne jeg bare godt tænke mig at spørge hr. Mikkel Bjørn: Hvor skal de sendes hen?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-03:
Vi ønsker ikke, at dansk statsborgerskab skal kastes i grams til folk, alene fordi de er statsløse, heller ikke statsløse palæstinensere.
Ideelt set opholdt de mennesker sig jo i Gaza, altså der, hvor de kommer fra, og hvis det var muligt at sende dem tilbage dertil, ville jeg da gerne se det som en løsning.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-03:
Det vil jeg gerne lige have ordføreren til at gentage.
Siger ordføreren, at de her mennesker, som man så ikke ønsker skal have dansk statsborgerskab, skal sendes tilbage til Gaza nu ?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-03:
Hvornår det præcis sker, er jo ikke det afgørende.
Det afgørende er, at vi ikke ønsker, at Danmark skal være en markedsplads og en basar for alverdens kriminelle.
Hvis man er statsløs i Danmark og dømt for grov personfarlig kriminalitet, skal man ikke opholde sig i Danmark.
Om man så bliver sendt til Gaza eller et andet sted i verden, er ikke det afgørende for Dansk Folkeparti.
Tak for det.
I 1999 advarede Dansk Folkeparti om, hvad der var på vej.
Dengang fremsatte vi selv samme forslag, og for det blev vi hånet.
Socialdemokratiets statsminister Poul Nyrup Rasmussen gik på talerstolen og erklærede, at Dansk Folkeparti aldrig ville blive stuerene.
Men hvem fik ret?
Ghettoerne vokser, klanerne styrer, og kriminaliteten raser.
Derfor fremsætter vi igen forslaget om kollektiv hjemsendelse.
Hvis en i familien forbryder sig groft og gentagne gange mod Danmark, skal hele familien kunne sendes hjem, særlig hvis deres ophold bygger på netop denne persons tilstedeværelse.
Kriminalitet opstår i miljøer, og alt for ofte er familien en del af problemet, ikke løsningen.
Vi siger derfor: Nok er nok.
Danmark skal være dansk, og det kræver handling, ikke flere skåltaler.
Man kunne håbe, at Folketinget er blevet klogere siden 1999.
Uanset hvad ser vi frem til debatten.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-03:
Det er altid sjovt, hvor glade Socialdemokratiet er for at henvise til dengang, hvor Dansk Folkeparti var det eneste parti, der stod og kæmpede for den fornuftige linje i dansk udlændingepolitik, og hvor Socialdemokratiet stod ude på sidelinjen og råbte og skreg og kaldte os ikke stuerene, og at det ikke var ordentligt.
Jeg sad selv her den anden dag og læste udvalgsbehandlinger for gamle indfødsretsbehandlinger tilbage i 00'erne, hvor Socialdemokratiet mere eller mindre ville give statsborgerskab til alt og alle.
Man ville ikke være med til at indføre danskkrav osv.
Så den her fortælling om, at det er Socialdemokratiet, der har løst det her, er jo helt vendt på hovedet.
Det er Dansk Folkeparti, der, siden vi blev stiftet i 1995, har skubbet på den her dagsorden.
Skridt for skridt er folk blevet tvunget til at indrømme, at der har været nødt til at finde stramninger sted.
Men vi er slet ikke i mål, og Dansk Folkeparti kæmper videre for den fornuftige retning i dansk politik.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-03:
Først vil jeg sige, at hvis man skal se på, hvem det er, der har stået fadder til de forslag, som strammede udlændingepolitikken markant i 2001, er det jo mere Venstre, end det er Dansk Folkeparti.
Det var jo ikke Dansk Folkepartis politikere, der udtænkte de tiltag, eksempelvis 24-årsreglen, som blev gennemført.
Det var jo først og fremmest politikere i Venstre.
Så har man siden gjort meget for at give æren til Dansk Folkeparti, fordi man måske ikke havde den kreativitet, som regeringen havde på det tidspunkt.
Det er fint nok.
Men at komme og påstå, at det var Dansk Folkeparti, der havde fundet på de her ting, mener jeg simpelt hen er forkert.
Hvis jeg f.eks. ser på 2016, hvor Dansk Folkeparti havde 37 mandater her i Folketinget og var det næststørste parti, kom der 7.493, der fik asyl.
Det er næsten ti gange så mange, som der kom sidste år.
Alligevel står man nu og puster sig op og siger, at man er den eneste garant.
Men det år, hvor man havde bestemmende indflydelse over det daværende flertal, kom der næsten ti gange så mange, som der kom sidste år.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-03:
Dansk Folkeparti var rygvind i forhold til indførelsen af både 24-årsreglen, pointsystemet og tilknytningskravet, altså alle de ting, der gør, at dansk politik i dag er på en mere fornuftig kurs, end vi var dengang, da Dansk Folkeparti blev stiftet i protest mod den uansvarlige udlændingelov, som Socialdemokratiet var med til at vedtage.
Så det er ganske enkelt bare et udtryk for historieforfalskning.
Så siger ministeren, at asyltallene er gode og sådan noget.
Det er jo også et skisma, at man er så optaget af asyltal.
Når vi ser på MENAPT-indvandringen helt generelt, har den under den nuværende og forrige regering været støt stigende, altså den mellemøstlige indvandring, som ministeren selv jævnligt kritiserer.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-03:
Det skal ordføreren da tage med vennerne i Danmarksdemokraterne, LA og Konservative, som i hvert fald for to af partiernes vedkommende vil lade alle folk rejse til Danmark, hvis bare de kender en, der har et cvr-nummer.
Man kan stille sig op i lufthavnen i Kastrup og sige: Jeg kender en, der har et cvr-nummer; han driver et pizzeria ude i Ballerup.
Okay, så får man opholdstilladelse.
Så kan man sende en sjusket ansøgning ind og blive afvist.
Og så længe ansøgningen er under behandling, kan man få lov at blive i Danmark.
Hvis man så kommer fra Iran, kan man ikke blive sendt retur.
Jeg siger bare, at det ikke er vores politik.
Jeg ved godt, at de to partier ikke er meget for at fortælle om det og ikke svarer på det, når det er, men det er jo det, der er tilfældet.