runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-05-03:
Spørgsmålet var jo, om vi i Dansk Folkeparti ikke bare synes, at EU er rigtig dårlige, og jo, det er rigtigt på det her område.
Jeg ser virkelig ikke noget behov for, at EU skal opfinde den dybe tallerken igen og påføre os 300 mio. kr. i udgifter for at løse et problem, som vi allerede har løst i Danmark, i øvrigt i en tro kopi af OECD-modellen, fordi man ikke kan vente på at lade den model blive implementeret rundtomkring i landene, og så skal EU så prøve at tvinge det ned i halsen på os.
Så jo, det er rigtigt, at vi virkelig synes, at EU har været ringe i den her sag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-03:
Jeg kan starte med at tage spørgsmålet fra Venstres ordfører op og svare: Nej, vi ser heller ikke så meget positivt i EU, så man behøver ikke at stille spørgsmål om det – det behøver hr. Kim Valentin ikke.
Der er store problemer med EU, ja, vi kan holde et helt foredrag om de problemer, der er med EU.
Men lad os forholde os til det her lovforslag.
Jeg er meget enig med min kollega fra Dansk Folkeparti.
Vi har en række spørgsmål om nødvendigheden i det her.
Vi føler os ikke på nogen som helst måde bundet af bare at skulle acceptere alt, der kommer fra EU.
Vi mener tværtimod, det vil være en forbedring, hvis Folketinget gang på gang satte sig op imod EU og sagde: Nej, ikke på vilkår, nu må det der vanvid stoppe.
Der er ikke noget, der tyder på, at flertallet i Folketinget vil gøre det, men det skal ikke forhindre os i, at vi er nogle partier, der siger stop og nej.
Og man skal slet ikke pålægge erhvervslivet flere byrder, end hvad der er nødvendigt, fordi der skal være noget mere administration og bureaukrati dernedefra.
Ulla Tørnæs (V), 2022-05-03:
Nu er jeg godt klar over, at det ikke er hr. Troels Ravn, som er Socialdemokratiets ordfører på det her område, men selv om hr. Troels Ravn er vikar for den socialdemokratiske ordfører, har jeg sådan et principielt spørgsmål, som jeg gerne vil stille, og det er, om hr. Troels Ravn er enig i, at vi normalt her i Folketinget respekterer de forlig, som vi indgår på tværs af partier, og at når vi har lavet et forlig, er det selvfølgelig noget, man aftaler inden for forligskredsen, hvis der så skal ske ændringer inden for rammerne af det forlig.
Er ordføreren enig i det?
Troels Ravn (S), 2022-05-03:
Jeg kan svare kort og præcist: Ja, naturligvis, det er jeg enig i.
Astrid Carøe (SF), 2022-05-03:
Ja, og det er også derfor, at der i den aftale, vi lavede i januar, i forbindelse med »Danmark kan mere« står, at vi vil søge opbakning i su-forligskredsen.
Hvis der ikke er opbakning blandt forligskredsens partier, kan vi selvfølgelig ikke gøre det her før efter et valg.
Katrine Robsøe (RV), 2022-05-03:
Tak for det.
Lovforslaget her har som sagt to dele.
Der er en del i forhold til at give mulighed for, at de studerende, der har gjort en ekstra indsats på covid-19-området og i beredskabet i forbindelse med det, selvfølgelig ikke skal betale deres su tilbage på baggrund af den samfundstjeneste, som jeg også mener de har gjort ved at påtage sig ansvar undervejs.
Og så er der den generelle hævelse af fribeløbet for de studerende, som er en del af en aftale, vi har lavet.
Jeg vil egentlig godt adressere lidt af det, der har været spørgsmål om undervejs fra Venstres ordfører, fru Ulla Tørnæs, og bare sige, at vi i hvert fald har stående i de bemærkninger, der er til lovforslaget, at det jo er aftalt i aftalekredsen, at der skal søges opbakning i su-forligskredsen.
Og det står der også – og nu læser jeg lige op: »På baggrund af den opdaterede aftaleøkonomi har SU-forligskredsen tilsluttet sig forslaget.«
Det står i bemærkningerne til lovforslaget.
Hvis det ikke er korrekt, synes jeg i hvert fald, vi har en helt anden udfordring, som vi skal tage meget alvorligt, for så er der jo sket en ret grel fejl.
Men ellers står det i hvert fald der; det er i hvert fald det, jeg og alle andre jo på baggrund af det materiale, der ligger til lovforslaget, er informeret om, så vidt jeg kan se.
I Radikale Venstre støtter vi det her lovforslag.
Der er god grund til at sørge for, at de studerende kan få lov til og har frihed til selv at beslutte, hvordan de kan få deres hverdag til at hænge sammen, så de også kan arbejde noget mere.
Men for mig er det også vigtigt, at vi tager det seriøst, hver gang vi hæver fribeløbet, sådan at vi ikke glemmer, at vi også har en forventning til vores studerende om, at de læser på fuld tid, at de er studerende.
Det, der er deres hovedformål med at tage deres uddannelse, er, at de er studerende og bliver dygtige der.
Og så synes jeg, det er megafedt, hvis man har et godt studiejob eller et andet relevant arbejde eller bare gerne vil tjene nogle penge, at man kan få lov til det og have frihed til det.
Så Radikale støtter naturligvis lovforslaget, og jeg ser frem til udvalgsarbejdet og den videre proces der.
Gitte Willumsen (KF), 2022-05-03:
Vi behandler i dag et lovforslag om ændring af su-loven.
Forslaget går i sin enkelhed ud på, at studerende må tjene noget mere, før de bliver modregnet i deres su.
Hos Det Konservative Folkeparti har vi længe ønsket, at studerende skulle have mulighed for at tjene nogle ekstra penge.
Det vil øge vores arbejdsudbud og samtidig give de unge noget vigtig erfaring på arbejdsmarkedet.
Vi mangler folk i næsten alle typer af jobs – lige fra det at passe iskiosken til at tage en nattevagt på det lokale plejehjem.
Det er selvfølgelig ikke alle jobs, som studerende kan tage på sig.
Der er en række ubesatte stillinger, som kræver specifikke kompetencer, som studerende endnu ikke besidder.
Men der er mange servicejobs, som unge kan udfylde med lidt oplæring og guidning til gavn for os alle og ikke mindst for dem selv og deres pengepung.
En af mine sønners venner har netop fået job som rengøringsmedhjælper i et vaccinationscenter; det foregår om natten, så det job kan studerende nok ikke udfylde.
Men der er mange andre funktioner omkring covid-19, som studerende sagtens kan varetage.
Vi kender alle poderne med vatpindene.
I Det Konservative Folkeparti er vi positive over for forslaget.
Det er dog forligsbelagt, så det er lidt sjovt, at regeringen sammen med en række partier har lavet en aftale.
Men vi er jo borgerlige kræfter, som arbejder, og vi søger indflydelse, når vi kan få den.
Når noget går den vej, vi ønsker, og der er god musik i det, så vil vi godt være med.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-05-03:
Tak for det, formand.
Vi har et rigtig godt su-system i Danmark, og med det her forslag bliver det såmænd bare endnu bedre.
Der er to dele af forslaget, som har været nævnt af flere.
Dels forlænger vi den ordning, der har været gældende i 2020 og 2021, der handler om, at de unge, der har været ude og hjælpe i forhold til covid-19-indsatsen, har kunnet få lov til at tjene de penge, de tjente, uden at blive modregnet i su.
Det er ganske fornuftigt og ganske ordentligt, i forhold til at vi gerne har villet have nogen ud og gøre det her.
Jeg ved ikke, hvor stort problemet kan være i 2022 overhovedet, for det er jo ikke, fordi der er den store belastning på systemerne lige nu, men lad os da endelig vedtage, at det kan lade sig gøre også i 2022.
Så er der den anden del, der handler om at øge fribeløbet.
Vi har sådan set den holdning, at man som studerende gerne må tjene lige, hvad man kan, forudsat at man samtidig – for det er jo forudsætningen for overhovedet at kunne være på su – rent faktisk er fuldtidsstuderende.
Så hvis man, ud over at man har studeret de her 50-60 timer om ugen, så har mulighed for at tjene rigtig mange penge, synes vi, man skal have lov til at beholde dem, når man selvfølgelig lige har betalt sin skat.
Men man skal ikke modregnes i su'en for det.
Så bliver der diskuteret lidt i forhold til su-forligskredsen.
Derfor var det også en del af aftalen, at su-forligskredsen skulle give sit tilsagn, for at det her kunne blive til noget.
Det står jo også her i papirerne, at det har været på den måde, det er foregået, og der står så også, at su-forligskredsen har tilsluttet sig.
Det går jeg stærkt ud fra er rigtigt, for ellers har vi, som det blev nævnt tidligere her fra talerstolen, et helt andet problem.
Når det er sagt, støtter Dansk Folkeparti det her lovforslag.
Ulla Tørnæs (V), 2022-05-03:
Det er bare sådan lige for en ordens skyld: Jeg synes, det, som ministeren skitserer her, er en ærgerlig måde at arbejde på.
Men selvfølgelig finder vi løsninger på det, men det skal ikke være usagt, at jeg synes, det er en besynderlig måde, og at det er at udvise mangel på respekt over for de partier, som ellers er med til at løfte vigtige opgaver på su-området.
Jesper Petersen (S), 2022-05-03:
Det er modtaget, og det er selvfølgelig heller ikke sådan, som det oftest foregår; det har fru Ulla Tørnæs jo ret i.
Her forsøgte jeg også at sige, hvordan det har sin lidt egen historik, at den her aftale endte med at blive lavet mellem de partier, den gjorde.
Trods det, at Venstre jo også har givet udtryk for at være interesseret i at lave reformer og bidrage til at øge arbejdsudbuddet, så var det vanskeligt for finansministeren på det tidspunkt at få partiet reelt engageret i de forhandlinger.
Ulla Tørnæs (V), 2022-05-03:
Men jeg går ud fra, at SF's ordfører udmærket ved, at Venstre er en del af su-forligskredsen, men ikke en del af den aftale, som det her lovforslag udmønter.
Astrid Carøe (SF), 2022-05-03:
Tak for det.
Det er helt rigtigt, at vi behandlede et beslutningsforslag i sidste uge.
Det var også, fordi økonomien ikke var helt klappet af, at vi ikke bakkede op.
Men det var også, fordi det ikke havde været i su-forligskredsen.
Jeg har, og det går jeg ud fra at ordføreren også har, fået flere mails sendt til su-forligskredsen med påmindelser om, om man ville nedlægge veto mod det her forslag.
Det er jeg ret sikker på.
Eller vi har i hvert fald fået at vide, at man fremsætter det her lovforslag, i forhold til om der er opbakning, og jeg troede, at der ville være opbakning.
Det er derfor, jeg står her i dag og bakker op om det.
SF bakker i hvert fald op om det, og det forventede jeg sådan set også at Venstre ville gøre, da jeg tidligere har hørt, at det var Venstres politik.
Men hvis der ikke er flertal eller der ikke er enighed i su-forligskredsen, skal vi selvfølgelig holde et møde.
Ulla Tørnæs (V), 2022-05-03:
Nu bliver jeg nødt til at gøre ordføreren opmærksom på, at det rent faktisk forholder sig sådan, at lovforslaget her jo ikke er aftalt inden for su-forligskredsen, men vedrører ændringer i su-lovgivningen.
Troels Ravn (S), 2022-05-03:
Jamen det har naturligvis nogle, kan man sige, begrundelser, som jeg er sikker på at ministeren for området senere hen i debatten her i salen kan gøre rede for.
Ulla Tørnæs (V), 2022-05-03:
Det her lovforslag er en sammenskrivning af to forslag, som ændrer su-fribeløbsgrænsen.
Der er den del, som handler om forhøjelse af fribeløbet for de uddannelsessøgende, som har arbejde i covid-19-beredskabet, og så er der den del, der handler om en generel forhøjelse af su-fribeløbet.
Lad mig starte med den første del.
Coronakrisen har som bekendt krævet en enorm indsats af os alle sammen for at passe på hinanden, og når vi har stået i lange mennesketætte køer for at blive testet i de hvide telte, er det ofte et ungt ansigt med en vatpind i hånden, der har mødt os på teststederne rundtomkring i landet.
Mange af dem er og har været studerende, som undervejs i deres studier har spædet lidt ekstra til deres månedlige su ved at tage en tjans som poder, men også i det ordinære sundhedssystem og i ældreplejen, hvor der har været stort behov for kvalificeret arbejdskraft, har rigtig mange studerende inden for sundhedsfagene ydet en stor og uvurderlig indsats, som vi i Venstre hele vejen igennem ikke har ønsket at straffe ved at kræve tilbagebetaling af su.
For manges vedkommende begyndte den ekstra indtjening imidlertid at overstige det fribeløb, som man må tjene ved siden af su'en, før man bliver modregnet.
Det er selvfølgelig ikke rimeligt, og derfor blev det i aftalen fra december 2021, hvilket også blev nævnt af hr. Troels Ravn, besluttet at videreføre muligheden for at søge om forhøjet fribeløb ind i 2022.
Den anden del af lovforslaget omhandler en generel forhøjelse af su-fribeløbet for uddannelsessøgende på ungdoms- og videregående uddannelser, og her er der måske lidt flere hensyn at afveje.
Det positive i forslaget er, at en generel forhøjelse af su-fribeløbet øger arbejdsudbuddet, og det er godt.
Unge, der ligger tæt på fribeløbsgrænsen, får mulighed for at yde en ekstra indsats på det studiejob, som i sidste ende måske kan kvalificere dem til en plads på arbejdsmarkedet efter deres studietid.
Su-stipendierne er lige nu over dobbelt så høje som gennemsnittet i vores nabolande, Sverige, Norge og Finland.
Men det er jo ikke det, der er til drøftelse her.
Ikke desto mindre er lovforslaget her et skridt på vejen mod et su-system, der giver mere mening for mange flere unge.
Jeg antydede i mit spørgsmål til hr. Troels Ravn, at der er en stor udfordring med lovforslaget her, for den del af lovforslaget, som jeg nævnte sidst, udspringer ikke af en aftale i su-forligskredsen, og derfor er det principielt forkert af regeringen overhovedet at fremsætte det lovforslag, da det som sagt strider imod en lang parlamentarisk tradition om at respektere de forlig, der er indgået her i Folketinget.
Men det kan jeg så konstatere at regeringen har valgt at se stort på med dette lovforslag, da det som nævnt ikke udspringer af en aftale i selve su-forligskredsen.
Det synes jeg er rigtig, rigtig ærgerligt, og det vil jeg gerne have lov til at vende tilbage til undervejs i udvalgsarbejdet.
Katrine Robsøe (RV), 2022-05-03:
Det udspringer egentlig af fru Ulla Tørnæs' tale og det her med, at fru Ulla Tørnæs i hvert fald kommer ind på, om Venstre vil se på su-niveauet.
Og derfor vil jeg gerne spørge, om Venstre mener, at su'en skal sænkes.
Ulla Tørnæs (V), 2022-05-03:
Vi har ikke nogen som helst planer om at ændre på vores studiestøttesystem.
Det kan jeg konstatere
regeringen har, ovenikøbet uden om forligskredsen, i og med at det her ikke udspringer af en aftale i su-forligskredsen.
Og hvordan man så lige skal forholde sig til det, må bero på de spørgsmål, jeg får mulighed for at stille undervejs i udvalgsarbejdet.
Jeg nævnte blot, at vores stipendier, vores su, faktisk er noget nær dobbelt så høje, som de er i de nabolande, som vi jo ellers ofte sammenligner os med, også når det handler om uddannelsespolitik.
Det var såmænd bare en, hvad kan man sige, notering, konstatering af forholdene.
Astrid Carøe (SF), 2022-05-03:
Med det her lovforslag hæver vi su-fribeløbet med 4.000 kr., og det giver de studerende mulighed for at arbejde mere ved siden af deres uddannelse, hvis de ønsker det, uden at de bliver trukket i su.
Og det betyder jo, at der er flere studerende, som kan slippe bekymringen om at skulle betale noget su tilbage, hvis de har arbejdet for meget eller tjent for meget.
Og jeg er glad for, at vi kan sørge for, at der er nogle studerende, der ikke har den bekymring i fremtiden.
Jeg er også glad for, at det betyder, at hvis man får en lønforhøjelse på sit arbejde eller en eller anden særlig tilkendegivelse fra sin arbejdsgiver, skal man ikke trækkes i su.
Men det er altså også afgørende for os, at vi med det her lovforslag ikke sender et forkert signal til både studerende og arbejdsgivere om, hvor meget de studerende kan påtage sig og samtidig passe deres uddannelse.
At være studerende er et fuldtidsjob, og det skal ikke gå ud over de studerendes studieaktivitet, for det er ikke meningen, at muligheden for at arbejde mere ved siden af studiet skal føre til mistrivsel og frafald, men tværtimod til, at vi kan sikre mere fleksibilitet for de studerende, uden at de skal trækkes i su.
Så derfor skal vi selvfølgelig fremadrettet også være opmærksom på de kvalitetsmæssige udfordringer, der måske kan være ved det her lovforslag.
Men hensigten med lovforslaget er rigtig god.
Vi er glade for at kunne sikre, at de studerende får mere fleksibilitet, og særlig hensigten med, at nyuddannedes overgang til beskæftigelse kan blive mere flydende og give dem en tættere tilknytning til arbejdsmarkedet, synes vi er rigtig god.
Det er også en del af en større aftale, vi har lavet med et bredt flertal i Folketinget.
Ulla Tørnæs (V), 2022-05-03:
Det var et forslag, som var fremsat af Enhedslisten, og i ordførerens tale, da vi behandlede beslutningsforslaget, lyttede jeg mig til, at SF's ordfører faktisk var enig i Enhedslistens forslag, i hvert fald meget langt hen ad vejen, men afviste det, på baggrund af at det ikke var et forslag, der udsprang af drøftelser i su-forligskredsen.
Det bringer mig så til at stille SF's ordfører det samme spørgsmål, som jeg faktisk stillede til Socialdemokratiets ordfører: Mener SF, at man bare sådan kan se stort på de aftaler, som vi indgår her, og som danner grundlag for det arbejde, som vi laver her?
Og her tænker jeg selvfølgelig på det su-forlig, som SF også er en del af, i lyset af lovforslaget her, som jo ikke udspringer af en aftale i su-forligskredsen.
Bent Bøgsted (UFG), 2022-05-03:
Ja, det er jo helt fint.
Ministeren svarede så ikke lige på det spørgsmål med efterlønnere, og om der var en mulighed for at tilgodese dem.
For det er jo et spørgsmål om arbejdsudbud, om at få nogle flere til at arbejde.
Vi har også hørt, at der er mange steder, bl.a. inden for sundhedsområdet, hvor de efterlyser, at efterlønnere må have lov at lave noget mere uden modregning.
Var ministeren også klar til at se på den problematik?
Carl Valentin (SF), 2022-05-03:
Det hænder jo en gang imellem, og jeg synes altid, det er hyggeligt.
I SF er vi først og fremmest positivt indstillet over for intentionerne om at styrke myndighedernes mulighed for at opkræve skat, og det er vi, fordi vi ønsker et mere effektivt skattesystem, der sikrer, at færrest mulige kommer til at have held med skatteunddragelse m.v.
Vi skal nemlig sikre skattemyndighederne de nødvendige betingelser for at kunne kontrollere, så de kan fange dem, der forsøger at snyde.
Når folk omgår skattereglerne og snyder, er der tale om penge, der kunne være brugt på grundlæggende velfærd – skoler, ældrepleje, sygeplejersker og meget andet.
Med forslaget lægges der op til, at myndighederne sikres mere optimale og effektive betingelser til at opkræve skat og gennemskue brugen af digitale tjenester, der omhandler brugen af personlige tjenester og salg og udlejning af aktiver.
Det er vi positive over for.
SF arbejder for bedre og mere effektive regler på skatteområdet, også internationalt.
Der er stadig huller i skattelovgivningen på tværs af landegrænser, og de skal lukkes.
Det skal være slut med, at rigmænd og store virksomheder slipper af sted med at benytte skattely og udnytte huller i lovgivningen.
De skal selvfølgelig ikke slippe for at bidrage til fællesskabet.
For at dykke mere ned i den substantielle del af forslaget har jeg et par spørgsmål, som jeg ser frem til at tage fat på i den yderligere behandling.
Spørgsmålene går først og fremmest på det særlige deleøkonomiske fradrag, som jeg mener der er behov for at få afklaret lidt nærmere.
Er det regeringens hensigt, at det her særlige deleøkonomiske fradrag stadig er nødvendigt af hensyn til at sikre korrekt skattebetaling efter implementeringen af DAC7?
Derudover ønsker vi også svar på, hvor stor en del af de administrative udgifter for Skatteforvaltningen på de ca. 295 mio. kr. i perioden 2022 til 2029 der ventes at være knyttet til opretholdelsen og den systemmæssige understøttelse af det særlige deleøkonomiske fradrag.
Jeg ser frem til at få svar på de her spørgsmål, og så ser jeg ellers positivt frem mod den videre behandling.
Tak for ordet.
Kim Valentin (V), 2022-05-03:
Jeg synes jo, det er godt, at vi gør det i EU-regi, fordi vi så kan standardisere noget på tværs af lande.
Og det kan vi jo netop i det her tilfælde.
OECD-reglerne er også gode, men hvorfor skulle vi vente på det, hvis vi er enige om det inden for EU's grænser?
Så kan vi lige så godt stoppe snyd og bedrag så hurtigt som muligt.
Mai Mercado (KF), 2022-05-03:
Der er nogle, som siger, at politikere altid strides, at vi altid er uenige, og at vi altid skal finde håret i suppen.
Men det lovforslag, vi behandler i dag, er faktisk baseret på en politisk aftale, hvor vi virkelig fandt hinanden.
Og jeg kan stadig huske pressemødet, hvor vi havde hr. Alex Ahrendtsen fra Dansk Folkeparti, som helt rørstrømsk sagde, at det her virkelig er en god aftale, fordi den kommer til at få så stor betydning for så mange elever og er funderet på et rigtigt grundlag, et solidt og et godt gennemarbejdet grundlag.
Og det mener jeg faktisk vi kan være stolte af, for vi har faktisk gjort de nationale test meget mere anvendelige, end de var, i forhold til at vi får gjort dem pædagogisk anvendelige, at man kan sikre, at lærerne kan give feedback direkte til eleverne, at de kan bruges ude lokalt, og at de ikke kun er tænkt som et redskab, hvor man kan måle, hvordan det går på tværs af kommuner og på tværs af landsdele, men at de kan bruges ude lokalt.
Det er også sådan, at testene nu bliver lagt i starten af skoleåret, så man ikke skal være bekymret for, om det er teaching to the test, men at det er for nysgerrigt at få undersøgt, hvor eleverne befinder sig, med henblik på at få sat ind, sådan at de lige præcis får samlet det op, som de har behov for i hvert enkelt skoleår.
Og så er der også det med – og det var jo en kilde til diskussion, må vi sige – hvilke test vi skulle have.
Men det, at vi nu tester i læsning og matematiske færdigheder, som ligesom er fundamentale for læringen, kunne vi faktisk mødes om, og det er også noget af det, vi er rigtig glade for i Det Konservative Folkeparti.
Vi kommer ikke længere til at bruge det begreb, at man kan være ikkeuddannelsesparat.
Jeg tror, at vi alle sammen slog os på den term undervejs i forhandlingerne.
Og så synes jeg, det er helt fantastisk, at vi får sat ind i forhold til ordblindhed tidligt.
Vi ved, at det er en kæmpe udfordring, og alle har jo hørt de forskellige historier om elever, der har været langt oppe i de ældste klasser i folkeskolen, førend ordblindheden blev opdaget.
Noget af det, som vi har været allermest glade for og optaget af, er, at vi ikke kun får lavet en systematisk indsats i forhold til dem, som er mest udfordret fagligt, men at vi faktisk får lavet det samme i forhold til de højtbegavede.
Det, at vi for første gang får lavet en struktur og får sat det i ramme, at de højtbegavede også skal udfordres, at de også skal opdages, og at der er forskel på high performance og høj begavelse, er vi rigtig, rigtig glade for.
Jeg vil bare sige tak for den modtagelse, som vi så undervejs i forhandlingerne, da vi lancerede det som et forslag.
Så dem har vi afskaffet og i stedet for sikret, at vi får en fin og god og præcis opfølgning på de skoler, som ikke har en tilfredsstillende og tilstrækkelig kvalitet.
Det er helt sikkert en god vej frem.
Det har bestemt været et rigtig, rigtig godt samarbejde.
Og med de ord og med stor glæde kan jeg meddele, at Det Konservative Folkeparti jo har tænkt sig at stemme for lovforslaget.