runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2025-04-23:
Tak for det, og tak til ministeren for besvarelsen her i dag.
Den lægger sig i forlængelse af den skriftlige redegørelse, der er oversendt til Folketinget, og som jo kom forud for det 3 timer lange samråd for 2 uger siden, hvor ministeren redegjorde for sagens forløb og svarede på spørgsmål fra Folketingets partier.
Som parlamentariker, også selv om jeg er fra et regeringsparti, synes jeg, det er på sin plads, at ministeren har givet en undskyldning for, at Folketinget ikke fik relevant information om forsinkelser i Energinet og om den såkaldte replanlægning.
Informationerne skulle være tilgået Folketinget, som ministeren og ministeriet også har erkendt.
På den baggrund lover ministeren jo også igen i dag at følge op på ministeriets procedure for orienteringer til Folketinget.
Jeg vil samtidig sige, at jeg synes, det er svært at få øje på nogen ond tro eller et gedulgt motiv hos ministeren.
Ministeren kan ikke siges at have været ansvarlig for de forsinkelser hos Energinet, der er tale om, og i de politiske forhandlinger, der kom, nogle måneder efter at forsinkelserne stod klart og et udkast til en pressemeddelelse altså blev forfattet, men ikke udsendt, ville ministerens forslag kun fremstå endnu mere berettiget i de forhandlinger, hvis forsinkelserne havde været kendt i detaljer.
Socialdemokratiet kunne godt have været med på at diskutere en form for næse, altså en formuleret, vedtaget skriftlig kritik af ministeren i Klima-, Energi- og Forsyningsudvalget.
Partierne bag hasteforespørgslen i dag havde dog et andet ærinde, men har altså ikke flertal i Folketinget for at udtrykke den mistillid til ministeren her i Folketinget, som man forsøgte at nå frem til.
»Folketinget tager ministerens redegørelse og undskyldning for den manglende orientering om Energinets replanlægning til efterretning og noterer, at ministeren vil skærpe procedurer for orientering af Folketinget.
Folketinget konstaterer, at der er vedtaget lovgivning m.v., der styrker udbygningen af elnettet, og opfordrer ministeren til at fastholde fokus herpå.«
Så vil jeg slutte min tale med at sige, at når vi er ovre debatten i dag og afstemningen i morgen, er den klima- og energipolitiske situationen den samme, nemlig at der trods mange fremskridt og politiske aftaler de seneste år – var det 30 lovforslag og 14 politiske aftaler, ministeren nævnte der var blevet indgået i perioden? – og at der fortsat er masser af arbejde forud for Folketinget på området.
Vi skal bl.a. diskutere og vedtage rammerne for et nyt udbud af havvindmølleparker, der skal sikre store mængder yderligere grøn strøm.
Partierne skal forhandle om en revision af klimaloven med nye mål for nedbringelse af Danmarks CO 2 -udslip i 2035 og perspektiver længere frem.
Det ser jeg frem til at samarbejde med ministeren om og med alle de engagerede ordførere, partierne har på området.
Tak for ordet og for debatten i dag.
Leila Stockmarr (EL), 2025-04-23:
Jeg må være ærlig og sige, at det billede deler jeg ikke helt.
Men det er klart, at fra Enhedslistens side havde vi jo godt set, at vi havde haft en klimaminister, der var mere inviterende og interesseret i dialog, ikke kun når det kommer til energipolitik, men også klimapolitikken og en genforhandling af klimaloven og andre spørgsmål.
Så nej, det kan jeg ikke bekræfte ordføreren i.
Henrik Frandsen (M), 2025-04-23:
Vil ordføreren ikke bekræfte mig i, at det er det billede, der har været indtil nu?
Leila Stockmarr (EL), 2025-04-23:
Jo, men det er jo lidt ironisk, for jeg kan godt være enig med ordføreren i, at der er lavet gode aftaler
Men det er jo implementeringen af de aftaler, hvor vi ikke får det at vide, når de så støder på grund.
Det er jo de aftaler, vi har lavet bl.a. om at firedoble den vedvarende energi på land og om at sikre mere grøn strøm, som jo støder på grund med de her forsinkelser.
Det er jo det, vi skal vide.
Så jeg vil gerne være enig i, at det er en positiv ting for vores folkestyre, at vi har brede forlig på energiområdet.
Men netop fordi det er brede forlig og vi hylder dem som en sejr for demokratiet, fortjener Folketinget også at få det at vide, når de aftaler støder på grund.
Henrik Frandsen (M), 2025-04-23:
Nu tegner ordføreren jo sådan et billede af dyb mistillid og af, at man ikke kan stole på klimaministeren osv. – et billede, jeg i øvrigt er meget, meget uenig i.
Men vil ordføreren ikke bekræfte mig i, at der er lavet rigtig, rigtig mange gode aftaler i den her regeringsperiode, hvor man i tillid til hinanden har kunnet samarbejde om at finde de gode aftaler?
Vil ordføreren ikke bekræfte mig i det?
Leila Stockmarr (EL), 2025-04-23:
Jeg vil gerne gentage mig selv: Nej.
Jeg var i hvert fald ikke, og nu skal jeg jo ikke tale på vegne af min kollegaer her i salen i dag, klar over skalaen og omfanget af forsinkelserne.
Christian Friis Bach (V), 2025-04-23:
Men det er rigtigt forstået, at alle, der gik ind i det lokale, var fuldstændig klar over, at der var en række alvorlige forsinkelser i udbygningen af elnettet.
Det var derfor, man var indkaldt til forhandlinger, og det var derfor, man tog nogle beslutninger om at fremrykke udbygningen.
Det er en rigtig måde at beskrive det på, ikke?
Leila Stockmarr (EL), 2025-04-23:
Det er klart, at det jo har været alment kendt, at der var udfordringer i forhold til implementeringen, men den samlede vurdering af så mange projekter i sådan en skala, som en samlet analyse er, havde vi jo ikke en jordisk chance for at vide.
Det gælder ikke kun om forsinkelser; det handler også om risiko for strømnedbrud, altså udfordringer med forsyningssikkerhed, og muligvis også om en ekstraregning til danskerne i forhold til elregningen.
Så nej, det samlede billede havde vi ikke.
Jeg har også kunnet notere mig efterfølgende, at NEKST-gruppen, som jo dannede grundlaget for de her forhandlinger i december, heller ikke har fået oplysningerne om forsinkelserne hos Energinet.
Så det materiale, der lå til grund for de forhandlinger, der var i slutningen af november-december, har de her forsinkelser samlet set ikke være en del af.
Christian Friis Bach (V), 2025-04-23:
Jeg vil bare spørge, om fru Leila Stockmarr og forligskredsen på det tidspunkt, da der blev indkaldt til forhandlinger i december om at fjerne en række af de barrierer, der gjorde, at der var store forsinkelser i elnettet, ikke var klar over, at der var en række forsinkelser i udbygningen elnettet?
Leila Stockmarr (EL), 2025-04-23:
Det, vi jo har fået at vide via Zetland, er jo bl.a. også, at der var et udkast til en pressemeddelelse, hvori Energinet tilbage i august anfører, at der er en risiko for, at de her forsinkelser vil påvirke robustheden i opnåelse af VE-delen af vores klimamål.
Vi har flere gange spurgt ministeriet og ministeren, om man kan bekræfte det, og der siger man: Nej, det har ikke nogen konsekvenser.
Så har vi spurgt tilbage: Hvad så, hvis man inddrager de flere hundrede projekter, der ligger i modningsfasen, altså hele pipelinen af projekter, for det er det, Energinet peger på?
Det har vi simpelt hen ikke kunnet få svar på, og derfor kan jeg ikke bekræfte ordførerens vurdering af, at det ikke har betydning for opnåelsen af vores klimamål.
Tværtimod.
Jesper Petersen (S), 2025-04-23:
Tak for det.
Jeg vil bare efter have hørt fru Leila Stockmarrs indlæg spørge og bede fru Leila Stockmarr om at bekræfte, at det ikke har nogen konsekvens for de klimafremskrivninger, vi kigger på, og at vi er på rette spor med hensyn til vores klimapolitik i forhold til de målsætninger, vi har – altså at den sag, vi taler om her, ikke har nogen betydning for dem.
Leila Stockmarr (EL), 2025-04-23:
Tak for det spørgsmål.
Men det er jo ikke løst ved, vi får mails sendt over med lange rapporter om, hvordan det går med det og det.
Vi har jo også brug for at have en minister og en regering, der aktivt inddrager Folketinget i politiske debatter, spørger os til råds, inviterer til dialog og er nysgerrig på, hvor vi som partier hver især står, i forhold til hvordan vi ser den grønne omstilling, og hvor vi mener den skal bevæge sig hen.
Kun på den måde kan vi have den her sunde og konstruktive kobling mellem et sundt demokrati og en grøn omstilling, der går i den rigtige retning i forhold til at opnå klimamålene.
Nick Zimmermann (DF), 2025-04-23:
Ja, man kan godt nogle gange tage selv i at være lige ved at bande, men det er jo godt, man når at stoppe tide.
Den strækker sig selvfølgelig sådan lidt ud over emnet, men det er bare en interessant debat, når man hører ordføreren sige, at det vil man f... ikke have i sin egen baghave eller 10 km fra, hvor man bor.
Den mulighed giver man var ikke alle andre danskere, der lige pludselig finder ud af, at der skal etableres en kæmpestor solcellepark eller vindmøller i deres baghave.
De har jo ikke mulighed for at stille sig op og sige: Det her ønsker vi ikke.
Når det så i virkeligheden bliver trukket ned over hovedet på dem, er det med en så mikroskopisk kompensation for det, at det overhovedet ikke er noget, de kan mærke.
Christian Friis Bach (V), 2025-04-23:
Mange tak for det.
Vi står her i dag med et glædeligt lovforslag, der i sin kerne handler om frihed og ansvar, at give plads til, at gode idéer kan vokse, og det bakker vi i Venstre jo varmt op om.
Det giver god mening, for når en virksomhed står med noget grøn overskudsvarme fra datacentre, industriprocesser, ptx-anlæg og mange andre steder – sukkerfabrikken i Nakskov, forhåbentlig på sigt, har jeg også brugt som et eksempel – skal vi ikke spænde ben for, at den kan komme ud til danske hjem og arbejdspladser.
Nu giver vi fjernvarmeselskaberne frihed og fleksibilitet, vi overlader ansvaret til dem, der kender deres net og forbrugerne bedst, og vi giver dem mulighed for at lave markedsbaserede aftaler og forhandle dem, stadig væk underlagt kravene i varmeforsyningsloven om omkostninger og priser, og vi støtter dermed en grøn omstilling, der drives nedefra af dem, der ser mulighederne, og som er klar til at tage ansvar.
Nogle steder der så meget overskudsvarme, at det kan opvarme hele byer, og ved at integrere det får vi noget, der kommer til gavn for virksomheder og for danskerne, og den her overskudsvarme kan benyttes til opvarmning og give os mere genbrugsenergi.
Vi har lyttet til dem, der udtrykker bekymring for forbrugerbeskyttelsen, men forbrugerne er altså ikke overladt til sig selv.
Man skal fortsat have en kommunal godkendelse af projekterne, der skal anmeldes priser, der er et Forsyningstilsyn, der fører tilsyn, og der er det forbrugerprisloft, som trådte i kraft den 1. januar 2025, som skal sikre gennemsigtighed og skabe et alternativ, hvis varmeprisen bliver for høj.
Vi løfter tilliden til fjernvarmesektoren, understøtter grønne investeringer, fjerner bureaukrati og gør det med respekt for klimaet og forbrugerne.
Endelig vil jeg nævne, at der i lovforslaget jo også er en teknisk rettelse af bemyndigelsen til at fastsætte reglerne om CO 2 -kvoterne.
Det er ikke en ændring i substans, men en nødvendig præcisering, og det bakker vi også op om.
Så det er frihed til lokale løsninger, ansvar til dem, der har hånden på varmeforsyningen, og nye muligheder for grøn forsyning i Danmark, og derfor støtter vi forslaget.
Tak for ordet.
Jesper Petersen (S), 2025-04-23:
Tak, formand.
Når en industrivirksomhed, et teknisk anlæg eller en anden virksomhed har varme, der kan anvendes som en del af den lokale varmeforsyning, kan der slås flere fluer med samme smæk.
Vi får brugt noget energi til noget nyttigt, i stedet for at den går ud til gråspurvene.
Virksomhederne kan måske få noget værdi ud af, hvad der ellers er spildvarme, og de lokale fjernvarmeselskaber og deres kunder kan få et godt supplement ind i kilderne til opvarmning.
Det er ca. 3 pct. af varmeforsyningen, der i dag stammer fra overskudsvarme.
Socialdemokratiet ser gerne, at vi nyttiggør meget mere af overskudsvarmen.
Derfor var jeg også rigtig glad for den aftale, vi indgik tilbage i januar med et meget bredt flertal i Folketinget, der skal forbedre vilkårene for, at det kan ske endnu mere rundtomkring, hvor fjernvarmeselskaber og lokale virksomheder eller anlæg kan forenes i en sektorkobling og have gavn af hinanden.
Den aftale, vi indgik der, implementeres med loven her, og den kan vi selvfølgelig støtte.
Høringssvarene er også i dominerende grad positive.
Med til de nye regler på området hører både en større frihed, men jo også et større ansvar til fjernvarmeselskaberne, når de under friere rammer overvejer at indgå aftaler med mulige leverandører af fjernvarme.
Vi har tillid til, at de kan løfte det ansvar, men det skal siges i den forbindelse, så alle er klar over det, og så man i fjernvarmeselskaberne både oplever glæden ved de forbedrede muligheder og de forventeligt flere aftaler om brug af overskudsvarme, men så de ansvarlige ledere og bestyrelser også mærker den lille ekstra tyngen på skuldrene af ansvaret og er meget bevidste om det ansvar her.
Det gælder også fortsat lovgivningsmæssigt, at man skal drive fjernvarmeselskabet fornuftigt og ansvarligt, og der gælder jo også et generelt prisloft for fjernvarmen.
Jeg glæder mig til at se endnu flere virksomheder levere overskudsvarme ind i fjernvarmen.
Mon ikke også flere datacentre, ptx-anlæg m.v. i fremtiden vil blive relevante her?
Jeg blev i hvert fald straks mødt med eksempler – også lokalt, hvor jeg er valgt, i Syd- og Sønderjylland – på, at virksomheder og fjernvarmeselskaber så nye muligheder med den ændring, vi aftalte i januar at ville lave, og som vi altså gør til lovgivning her.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-23:
Jeg synes egentlig, at der er det eksempel, De Konservative kom med fra Sønderho, hvor det ligesom er et spørgsmål om, om vi skal sikre et lokalsamfund, hvor der er en væsentlig indtægt i, at man lejer sommerhuse ud til turister.
Skal man lade stå til, så den aktivitet i lokalsamfundet ikke kan foregå, og så et lokalsamfund kommer til at tabe indtægter hvert eneste år, eller skulle man tage sig sammen og lave den klimasikring af det lokalsamfund?
Jeg kan ikke forstå, at man ikke forstår det.
Altså, man skal have læst meget langt for ikke at forstå det; det er da almindelig logik.
Christian Friis Bach (V), 2025-04-23:
Nu ved jeg godt, at Enhedslisten bruger en anden regnemaskine end den, nogle af os andre bruger.
Nu har jeg selv arbejdet med de her regnemaskiner.
Jeg vil bare i al stilfærdighed sige, at højere skatter og dårligere infrastruktur giver lavere vækst og færre penge i statskassen.
Det giver ikke flere penge i statskassen.
Så Enhedslisten har ikke fundet penge.
De har lige brugt nogle flere penge ved at hæve skatterne og give dårligere infrastruktur.
Så vi mangler stadig væk svar på, hvor pengene skal komme fra, og det synes jeg Enhedslisten skal fremlægge en ansvarlig, langsigtet og holdbar plan for.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-23:
Jamen altså, i forhold til finansieringen af det her kan vi sagtens udskyde nogle motorveje eller rulle nogle skattelettelser til de rige tilbage.
Altså, det kan vi sagtens komme med forslag til.
Og hvis det er sådan, at man kun vil bruge et bestemt beløb til de samlede offentlige udgifter, så synes jeg godt, man kan tillade sig at se det her over en årrække: Hvad er det, man sparer over en 5-årig eller 10-årig periode ved, at der ikke sker de her ødelæggelser af lokalsamfund?
Det er den tænkning, som åbenbart er så fjernt for nogen, der er regeringsbærende, at man kun kan tænke på et år ad gangen i stedet for at tænke på, hvordan den samlede økonomi kunne være i 5 eller 10 år.
Jeg synes ikke, det er så svært.
Og er det så forfærdeligt, at jeg efter en debat forestiller mig, at man kunne lande et kompromis i stedet for stædigt at holde fast i, at det, som Enhedslisten har skrevet i et beslutningsforslag, så er det eneste, der kunne vedtages?
Tænk sig, hvis folkestyret var sådan, at man kunne finde på kompromiser.
Det er jo det, man godt kan finde ud af ude i kommunerne, men i det her Folketing, hvor der er en flertalsregering, er det meget sværere.
Christian Friis Bach (V), 2025-04-23:
At Enhedslisten vil bruge rigtig mange penge, er der jo ikke noget nyt i.
Men det store og vigtige spørgsmål er selvfølgelig, hvor pengene skal komme fra, og det håber jeg Enhedslisten har en plan for.
Måske skulle man i stedet for sige, hvis der virkelig skal bruges flere penge på klimasikring, og det skal der da i fremtiden, og i takt med at den offentlige økonomi kan bære det, at vi jo så bare kunne lempe det samlede anlægsloft i kommunerne.
Hvad er logikken i, at vi skal beslutte, at dele af anlægsloftet i kommunerne skal gå til bestemte ting?
Var det ikke en bedre løsning med respekt for det kommunale selvstyre?
Torsten Gejl (ALT), 2025-04-23:
Tak, formand.
For Alternativet er det meget enkelt: Vi vil gerne lave et lille hul i anlægsloftet for at sikre bl.a. renoveringen af bygninger.
Der er simpelt hen så meget CO 2 -udslip, der stammer fra varmeudslip fra bygninger; det er virkelig store mængder.
Og klimasikring skal vi jo lave.
Så for os er det lidt en nobrainer.
Tak til Enhedslisten for forslaget.
Alternativet støtter det.
Nick Zimmermann (DF), 2025-04-23:
Tusind tak for det.
Virkeligheden er jo, at kommunerne må vælge: Skal vi sikre os imod oversvømmelser, eller skal vi renovere den lokale skole?
Skal vi energiforbedre plejehjemmene, eller skal vi spare på personalet?
Det mener vi ikke er rimeligt, for det rimer ikke på dansk, og det er derfor, vi i Dansk Folkeparti bakker op om det her forslag.
For når klimatilpasning og energirenoveringer tæller med i anlægsloftet, tvinges kommunerne jo til at nedprioritere det, der betyder allermest for borgerne, nemlig velfærden.
Der er absolut ikke, fordi vi elsker flere udgifter, men fordi vi vil give kommunerne muligheden for at prioritere det, der er vigtigt: tryghed, sund fornuft og velfærd.
Så er vi også nødt til at sige det, som det er: Vi har jo en regering, der i dag hellere end gerne sender milliarder ud i verden til klimatilpasning i fjerne lande, men når kommunerne herhjemme beder om hjælp, er svaret, at det er der ikke plads til, og det ønsker vi ikke.
Dansk Folkeparti vil sikre, at danske kommuner kan handle, uden at det går ud over børnene, de ældre eller sundhedsområdet, for det er dem, der betaler prisen, når regneark og loftsgrænser tager magten.
Så først og fremmest håber vi, at vi kan lande det her forslag i en god beretning, men ellers kan vi under alle omstændigheder godt støtte forslaget.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-04-23:
Tak til ordføreren for den bemærkning.
Jeg vil så at sige, klimasikring jo skal laves på et fagligt grundlag.
Og så vil jeg jo sige: Det skal gøres på en ansvarlig måde.
Vi anerkender, at det aftalesystem, man har mellem stat og kommuner, generelt set er rigtig, rigtig godt.
Her ser vi bare et behov for at gøre noget lige nu, og ja, jeg ved godt, at 12 mia kr. ikke er nok.
Vi er kun kommet med tre klimaudspil, og jeg er kun én mand, men jeg vil håbe, at ordføreren også vil komme med nogle gode klimaudspil, for så kunne vi hjælpes ad om at klimasikre Danmark.
Det ville være rigtig godt.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-23:
Det er da korrekt.
Men jeg kan forstå, at det er de små steder, for det bliver kun 12 mia. kr. om året.
Man laver altså ikke et dige langs Vestkysten hele vejen til den tyske grænse.
Der vil kun blive lavet de der smådiger for 12 mia. kr., man lige pakker ud, helst der, hvor Konservative gerne vil have lidt flere stemmer.
Så det bliver små diger rundtomkring sådan lokalt – det her er jo sådan noget sognerådspolitik, helt vildt – og så kommer der jo vand ind der, hvor digerne stopper.
Det er jo sandheden.
Hvis man siger, at man ikke øger forbruget, fordi man skubber det, vil jeg sige, at det er jo kun, hvis man bliver færdig, og det er jo først, når vi når til den anden ende.
Det kan også være, det er god konservativ politik.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-04-23:
Tak til ordføreren for spørgsmålet.
Man kan ikke sige, at det at udbygge et dige skaber helt ny aktivitet, der ellers ikke ville have været der, for sandheden er, at det handler om, at man skal vælge sin aktivitet: Skal vi bygge et dige, sådan at Sønderho på Fanø ikke bliver oversvømmet, eller skal vi reparere på den kulturarv, der går tabt, osv., når Sønderho så bliver oversvømmet?
Det ville også være ufattelig uattraktivt for de tyske turister at leje sommerhus på Fanø, hvis det hele er oversvømmet.
Så er det lidt der, hvor vi er.
Det handler om at vælge sin gift, som man siger på amerikansk.
Og der siger vi så, at vi vil hellere have, at vi tager den lave regning på de 130 mia. kr. på sigt i stedet for den høje regning på 400 mia. kr.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-23:
Det lyder jo simpelt hen så godt, at man næsten ikke kan tro: Vi skal bare bruge nogle flere penge i en tid, hvor der er fuld beskæftigelse, og hvor vores største problem dybest set er, at vi skal sørge for, at økonomien ikke bliver overophedet.
Og så har vi ordføreren for Danmarks ansvarlige parti nummer et, når det kommer til økonomi, nemlig Konservative, der på Folketingets talerstol siger: Der kommer nogle problemer om lang tid, så vi forholder os ikke til alle de her små ting, altså det, der kommer til at få betydning for folk i en overophedet økonomi, hvor de bliver arbejdsløse, og der så ikke kommer så mange penge ind, men hvor de har brugt pengene.
Det er da uansvarlig finanspolitik – det er ganske simpelt helt uansvarligt.
Man vil gerne jagte det med at være de grønneste ligesom ovre hos Enhedslisten, og så vil man gerne være endnu grønnere hos De Konservative.
Men man bliver nu overrasket over, at et partis ordfører stiller sig op og siger: Vi bruger nogle flere offentlige penge, og det er god borgerlig, konservativ politik.
For der er jo ikke nogen dårlige sider af at bruge flere penge i en situation med fuld beskæftigelse.
Er der det?
Det kan ordføreren måske lige se i den økonomiske teori på side et.
Christian Friis Bach (V), 2025-04-23:
Tak for det.
Det har være en lang dag, og vi skal slutte.
Jeg synes, at det er en god udgangsbemærkning.
Jeg ved ikke – det burde jeg måske vide – om ministeriet har lavet beregninger over det, så jeg vil spørge: Hvad vil den positive CO 2 -effekt være, hvis man nu antager, at kilden til overskudsvarme er grøn?
Lars Aagaard (M), 2025-04-23:
Det håber jeg da bestemt også, for jeg har tillid til, at de lokale fjernvarmeselskaber også tager det ansvar de skal og investerer i fjernvarmeprojekter, som medfører, at man har en grøn varmeforsyning, som også er økonomisk attraktiv for forbrugerne.
Den tillid har jeg, så jeg forventer da også, det bliver godt.
I forhold til at der vurderes en større CO 2 -udledning, vil jeg i al retfærdighed over for de her embedsmænd ovre i Skatteministeriet, som sikkert er travlt beskæftiget med et it-system eller et eller andet, sige, at det ikke handler om argumentet om falsk overskudsvarme.
Det, der ligger bag det, er, at det salg af varme kan give en indtjening til selskaber, som fortsat har fossil energi, og dermed bliver de en lille smule mere velstående, og de får dermed lidt bedre konkurrencekraft og dermed lidt større økonomisk aktivitet.
Så det er en lidt anden vurdering, der er her, end den, der lå bag argumentet om falsk overskudsvarme.
Det vil jeg bare i al sådan præcision lige nævne.
Men det er meget, meget små tal og under usikkerhed, og hvis der er et CO 2 -problem her, vil det under alle omstændigheder være forbigående.
For når vi kommer et stykke ind i 2030'erne, vil den energi, der kommer fra industrien, jo være baseret på grønne kilder, og dermed vil den overskudsvarme være grøn.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-23:
Jeg synes bare, der kunne være en vis interesse i at prøve at samle op på, hvor mange overskudsvarmeprojekter der nu bliver sat i gang.
For jeg tror, det er markant flere, end vi forestiller os.
Jeg synes egentlig, vi skylder os selv at følge op på det.
Jeg er nok også præget af, at jeg tidligere har siddet til nogle møder ovre i Skatteministeriet, inden ministeren blev minister, og hørt om falsk overskudsvarme fra nogle topembedsmænd, som jeg syntes var lidt for lidt ude i virkeligheden, i forhold til hvad vi snakkede om.
Så den forhistorie kender jeg , så det præger også mit billede af det.
Jeg håber, at det, der kommer ud af det her lovforslag, bliver rigtig godt.