runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne indlede med at gengælde den tak, som fru Pia Olsen Dyhr sendte ud indledningsvis i sin tale.
Tak for et godt samarbejde under forhandlingerne.
Vi har bestemt ikke altid været enige, men det har været et konstruktivt samarbejde, så tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at følge op, hvor hr. Alex Vanopslagh sluttede.
Fru Pia Olsen Dyhr nævnte, at hun mente, at vi var enige om, at man kunne spare nogle ressourcer ved at mindske bureaukratiet og dermed få frigivet nogle flere varme hænder.
Det betyder, at rigtig mange ressourcer går til det her område, men til gengæld bruger pædagogerne kun cirka halvdelen af den tid, de har, sammen med børnene.
Man ønsker minimumsnormeringer, men hvis ikke man fjerner bureaukratiet, administrationen og de mange møder, der er lagt ned over personalet, kan ordføreren så ikke se, at man i virkeligheden kommer til at gøre det dyrere og dårligere at være barn i Danmark?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-06-22:
Jeg tror, at minimumsnormeringer automatisk vil gøre det bedre at være barn i Danmark.
Det at blive set af en voksen betyder alverden.
Det har vi kunnet se under coronaen, hvor der faktisk har været tid til dem og de har været i mindre grupper.
Man vokser som menneske, som sådan et lille menneske, når der faktisk er en, der ser en; så lyser de jo op som små sole.
Jo mere vi kan få dem til at lyse op som små sole i den størrelse, jo mere fantastisk tror jeg faktisk deres børneliv bliver.
Sidst SF sad i regering, lavede vi en aftale om, at i den private sektor skulle vi se på unødige regler og bureaukrati.
Vi fjernede faktisk en hel del regler i den private sektor, og jeg kunne godt tænke mig, at vi gjorde det samme i den offentlige sektor.
SF har foreslået, at man fjerner hver tiende regel.
Det er måske et lidt tilfældigt tal, men det kunne gøre, at vi både herinde og også ude i kommunerne kigger på, om alle de regler, man har indført, egentlig er nødvendige, og om de ikke er med til at modarbejde det, vi gerne vil have skal ske, nemlig at der er mere tid sammen med børnene.
Der er jeg enig med ordføreren.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Det er jeg rigtig glad for at høre.
Noget af det, jeg også bed mærke i i ordførerens svar til hr. Alex Vanopslagh, var, at ordføreren talte om, at der var nogle fordele i det private erhvervsliv, hvor man gav friheden og ansvaret til de ansatte og sagde: Vi tror på, at I er de bedste til at indrette jer.
Og lige præcis det taler minimumsnormeringer jo imod, for der kan være voldsom forskel på, hvordan man indretter sig bedst i forskellige dele af landet eller til og med i forskellige daginstitutioner i samme kommune.
Anerkender ordføreren ikke det?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-06-22:
Det er jo, fordi vi tror på, at den enkelte institution vil vide, hvordan man gør det klogest og smartest.
Det kan jo godt være, at man på en stue har brug for lidt flere voksne den ene dag, og at man på den anden stue virkelig har brug for, at der er flere pædagoger, fordi der er nogle særlige pædagogiske opgaver, og hvor pædagogmedhjælperen så også kan være inde ved siden af.
Jeg har faktisk tillid til, at lederne og de ansatte i vores daginstitutioner vil være de bedste til at løse opgaven.
Men jeg er da enig i, at vi hele tiden skal tænke på, hvor meget bureaukrati vi putter ned over vores børneområde.
Per Larsen (KF), 2020-06-22:
Tak for det.
Det er jo velkendt, at vi har en massiv mangel på praktiserende læger i Danmark.
Det er sådan, at der er i omegnen af 140.000, som ikke har en læge, som er en familielæge, altså en læge, de kender, men er henvist til en klinik, hvor der er ansatte læger, og det tal forventer man vil vokse til omkring 300.000 i 2021.
Årsagen til, at vi har sådan en massiv lægemangel, er jo, at vi har fået uddannet for få i almen medicin igennem alt for mange år, og det betyder så, at vi simpelt hen har for få læger.
Der ville SF jo have haft mulighed for at gøre en stor forskel, sådan at vi kunne få det problem løst, men forslaget blev rent faktisk nedstemt.
Hvordan vil SF løse problemet med manglen på praktiserende læger?
Louise Schack Elholm (V), 2020-06-22:
Jeg kan forstå, at SF ikke ønsker at bakke op om skattestoppet, så det må jo betyde, at man ønsker at hæve nogle skatter og afgifter.
Og der synes jeg, det kunne være på sin plads, at man lige gjorde klart, hvad det er for nogle skatter og afgifter, man har i sinde at hæve, eftersom man ikke går ind for et skattestop.
Pernille Skipper (EL), 2020-06-22:
Jeg synes, at det lyder som en rigtig dejlig invitation.
Enhedslisten har et gammelt forslag til, hvordan vi reelt kan lette skatten for de laveste indtægter, således at man aftrapper skattelettelsen fra en årlig indtægt på 350.000 kr. og opefter.
Så slipper vi for det her med at give penge i hånden til dem, som i forvejen har meget, og man letter skatten reelt i bunden.
Det lyder, som om det er et forslag, hvis nærmere detaljer jeg skal have sendt over til hr. Alex Vanopslagh.
Man kan også google det, men ellers vil jeg gerne sende det frem.
Sophie Løhde (V), 2020-06-22:
Tak for det.
En af de første ting, som Enhedslisten fik igennem ved at få den socialdemokratiske regering til at gennemføre det, var jo det her midlertidige børnetilskud, som sikrer, at indvandrerfamilier får 2.000 kr. ekstra om måneden skattefrit.
Derfor skal jeg bare høre Enhedslisten, om man vil acceptere den her midlertidighed, der ligger i de tilkendegivelser, der er kommet fra beskæftigelsesministeren.
Eller sagt på en anden måde: Vil Enhedslisten acceptere, at tilskuddet bortfalder?
Pernille Skipper (EL), 2020-06-22:
Henvises der til det særlige børnetilskud?
Det synes jeg bestemt skal være permanent.
Jeg har svært ved at forstå, hvorfor vi ikke skulle gøre det permanent.
Står det til Enhedslisten, sørger vi jo for at lave et mere gennemsigtigt ydelsessystem, som ikke i samme grad differentierer og har indlagt sanktioner.
Vi vil jo gerne afskaffe kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen, som sender rigtig mange mennesker ud i store økonomiske problemer og forværrer deres chancer for at komme ind på arbejdsmarkedet igen.
Sophie Løhde (V), 2020-06-22:
Tak for det.
Pernille Skipper (EL), 2020-06-22:
Altså, vi taler om det særlige børnetilskud til alle børnefamilier, som vi lavede som noget af det første, efter vi fik det nye flertal.
Det er jo ikke målrettet indvandrerfamilier.
Jeg forstår ikke, hvorfor det er diskussionen.
Men ja, vi synes, at det skal være permanent, medmindre vi kan slippe af sted med at få regeringen overbevist om, at vi skal lave ydelsessystemet om, sådan at vi dropper kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen og andre fattigdomsydelser, som holder indvandrere og alle andre fast i store problemer, og som forværrer deres chance for at komme ind på arbejdsmarkedet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-06-22:
Så kender vi Enhedslisten.
Man kan næsten høre kampråbene.
Jeg må indrømme, at da jeg havde hørt fru Pernille Skippers ordførertale, var jeg på vej ud af salen, men jeg måtte simpelt hen tilbage.
At dele mennesker op i brune og hvide gjorde man ikke for år tilbage.
Det er jo i virkeligheden racisme, at man deler mennesker op i brune og hvide.
Det var noget, der var uhørt for år tilbage – fuldstændig uhørt.
Det gør man så nu.
Brune og hvide mennesker, værsgo!
Det kommer an på farven for Enhedslisten.
Det synes jeg er ekstremt usympatisk.
Til det med, at en indvandrer, en tilflytter, måske skal skrive lidt flere ansøgninger, vil jeg sige, at hvis nu det er Aisha, kunne man jo forestille sig, at arbejdsgiveren f.eks. tænkte: Går hun med tørklæde? Skal hun bede tre-fire gange om dagen eller måske fem?
Hvad sker der, hvis hun i løbet af ansættelsesforholdet bliver mere radikaliseret?
Hvad gør jeg så?
Er det racisme?
Nej, det mener jeg overhovedet ikke det er.
Og det bliver vi bare nødt til at tage stilling til.
At sige, at der er racisme i Danmark, er så anstødeligt for mig.
Er der nogle, der overskrider en grænse?
Men racisme? Nej.
Pernille Skipper (EL), 2020-06-22:
Det er jo det, der er hele pointen.
Det er jo den form for generaliserende udtalelser og den form for blåstempling af, at man godt må regne med, at et menneske, der hedder Aisha, er radikaliseret, som skaber så mange problemer i vores samfund.
Hvad er det da for noget at sige, at fordi man hedder Aisha, er man nok radikaliseret.
Altså, det er jo problemet.
Det er jo med til at skabe og legitimere den racisme, der er i hverdagen, hvor folk frasorterer ansøgninger fra mennesker med arabisk klingende navne alene på grund af de arabiske navne, fordi man har de fordomme om dem.
Og det retfærdiggør, at mennesker bliver svinet til eller det, som jeg også læste en fortælle om: Når hun sidder i kassen, vil folk ikke betjenes af hende, har hun oplevet, fordi hun er sort.
Det er jo, fordi man godt må tænke, at Aisha nok er radikaliseret.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-06-22:
Så må jeg sige, også for at komme lidt tilbage til det, de øvrige ordfører har sagt, at hvis man overhovedet havde været i tvivl om, om der var racisme i Danmark, så blev den til gengæld ført ind med kampskridt her forleden i den demonstration, der var, anført af fru Bwalya Sørensen, som netop ville opdele folk i sorte og hvide.
Er det ikke racisme?
Og hvis man nu forestillede sig, at det var anderledes, nemlig at der var en demonstration, hvor man ville have de sorte, som fru Pernille Skipper siger, bagerst, og de hvide, som fru Pernille Skipper siger, forrest, hvordan var det så gået?
Hvor havde der lydt et ramaskrig?
Det har vi jo ikke hørt.
Pernille Skipper (EL), 2020-06-22:
Altså igen: Jeg var ikke til stede ved den demonstration.
Jeg har meget svært ved at forstå – særlig når jeg hører og ser billeder derfra – at det skulle have været opdelt, og at der skulle have været regler på den måde, som det bliver gengivet her.
Men der er nogle ting, som fru Pia Kjærsgaard og jeg selv ikke forstår, fordi vi har den farve, vi har, og fordi vi ikke oplever den diskrimination i samfundet, som mennesker ellers oplever, og det er korrekt.
Hvordan det har udfoldet sig til en konkret demonstration, ved jeg ikke.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2020-06-22:
Der findes racisme i Danmark, sagde fru Pernille Skipper – og tak for det!
Der findes racisme i Danmark, og hvor er det dog uskønt, at vi skal se den yderste højrefløj her konkurrere om, hvem der kan synes, at det er mest forargeligt, at det bliver sagt fra Folketingets talerstol.
Så tak, fru Pernille Skipper!
Men når det er sagt, vil jeg sige, at jeg jo i virkeligheden lige så nødig ser fru Pernille Skipper træde ind i Finansministeriet, som jeg ser fru Pernille Vermund træde ind i Integrationsministeriet, fordi der jo så bare bliver uddelt penge og penge og penge, som er kommet af, at der gennem 20 år er blevet ført en politik, som Enhedslisten konsekvent har været imod.
Nu er der ønske om nye udgifter og udgifter og udgifter, men hvor skal pengene komme fra, fru Pernille Skipper?
Pernille Skipper (EL), 2020-06-22:
Tak for det første – og måske også lidt tak for det andet.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at hr. Simon Emil Ammitzbøll-Bille, uanset hvilket parti hr. Simon Emil Ammitzbøll-Bille har været i, og Enhedslisten nok har stået på hver sin fløj, når det kom til den økonomiske politik.
Det skal heller ikke være nogen hemmelighed, at noget af det, Enhedslisten synes har været en forkert tendens eller retning i den økonomiske politik de sidste mange år, jo er, at man med den ene hånd har lavet reformer, som det hedder – lavet forringelser af det sociale sikkerhedsnet, skåret ned på dagpengeperioden, forringet efterlønnen, indført fattigdomsydelser for mennesker, som er arbejdsløse eller syge uden for dagpengesystemet, i det hele taget skåret ned på noget af det meget grundlæggende i vores velfærdssamfund – og med den anden hånd har delt rigtig, rigtig mange skattelettelser ud, som særlig er kommet dem, der er i toppen af vores samfund, til gavn.
Vi ønsker i højere grad at omfordele den kage, der er, sådan at vi fordeler de ressourcer, der er i samfundet, mere fair.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2020-06-22:
Men kager opstår ikke uden bagere.
Hvis ikke der havde været ført en ansvarlig reformpolitik, ville vi ikke have haft så god en økonomi.
Vi ville ikke kunne låne til så lave renter.
Fru Pernille Skipper ville ikke kunne have medvirket til at uddele hjælpepakker til højre og venstre.
Fru Pernille Skipper vil gerne deltage i festen, men vil ikke betale tilskuddet til sammenskudsgildet.
Og nu, som statsministeren så korrekt har sagt i Berlingske, skal vi til at opføre os ansvarligt igen; vi skal til at bygge op igen om dansk økonomi, og hvad er Enhedslistens svar nu – den samme uansvarlighed, eller vil man være mere behjælpelig?
Pernille Skipper (EL), 2020-06-22:
Jeg køber ikke helt, at det er reformerne, der har skabt al den økonomi, vi står på lige nu, tværtimod.
På mange leder og kanter har de måske haft den modsatte effekt, fordi utrygheden er blevet øget.
Man har også nogle gange brugt penge på f.eks. selskabsskattelettelser, som kunne have været brugt på at skabe arbejdspladser, også inden for den offentlige sektor.
Igen: Det er ikke sådan, at den private sektor er den, der betaler for den offentlige.
De er gensidigt afhængige.
De støtter hinanden.
Det er vigtigt at have en stærk privat sektor, men noget af det, der gør Danmark så stærkt, er altså også, at vi står på en stærk offentlig sektor.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Da jeg hørte diskussionen med hr. Kristian Thulesen Dahl, som ligesom spurgte, hvilke lovforslag der skulle løse det, kom jeg til at tænke på, at hvis vi kunne lovgive os til, at der ikke skulle findes racisme, så synes jeg da, at vi skulle tage og gøre det med det samme, men udfordringen er jo, at det sker i relationen mellem mennesker.
En af de ting, jeg har glædet mig over efter sidste valg, er bl.a. en taxatur med en chauffør, der havde anden etnisk baggrund, og som spurgte: Hvad har I gjort ved medierne?
Så sad jeg og tænkte over, hvad vi havde gjort ved medierne, og kunne ikke lige komme i tanker om noget, men så sagde han: Det er, som om det, når jeg tænder for radioen, ikke længere er sådan, at jeg hele tiden skal skældes ud, fordi jeg har muslimsk baggrund.
Det har jo en betydning, hvad det er for nogle ord, politikerne bruger, hvad det er for nogle konflikter, man vælger.
Alene i dag er jeg blevet spurgt adskillige gange til islamiseringen af Danmark, og bestemte befolkningsgrupper er blevet udråbt til at være et særligt problem.
Jeg tror, at fru Pia Kjærsgaard i en forespørgselsdebat for nylig sagde, at ud over nogle få grønthandlere har indvandrere ikke bidraget med noget.
Pernille Skipper (EL), 2020-06-22:
Tak for det.
Det er jeg fuldstændig enig i, og jeg synes også, at den debat, vi har nu, illustrerer store dele af problemet.
Altså, det er jo et kæmpe problem, at der er mennesker, som – ja, jeg synes, det er en rigtig fin historie – når de tænder for radioen, hele tiden hører, at muslimer er sådan og sådan, eller at islamiseringen overtager Danmark, eller hvad man ellers får at vide.
Og hvis man som helt almindelig borger hører de folkevalgte stå og tale på den måde, så er det jo med til at sætte tanker og fordomme i gang, som netop retfærdiggør, at man går over på den anden side af gaden om natten, når det er mørkt.
Det er måske i den milde ende, men det retfærdiggør også de ting, som er meget, meget værre.
Derfor giver jeg hr. Morten Østergaard helt ret: Vi kan gøre noget, også lovgivningsmæssigt, og vi kan gøre mere herindefra.
Vi har et særligt ansvar
i forhold til, hvordan vi taler, men jeg mener også, vi burde agere mere offensivt mod racisme.
Jeg vil starte med sige, at jeg er glad for, at jeg kan hjælpe hr. Søren Pape Poulsen med at komme op om morgenen og på en eller anden måde få noget incitament – er det ikke det, ordføreren plejer at sige?
Der er bestemt boligområder i Danmark, som har problemer.
De har jo problemer særlig med en stor mængde mennesker uden arbejde, en hel del mennesker med lave indtægter, lavt uddannelsesniveau, altså en masse sociale faktorer, som betyder, at børnene har nogle dårligere chancer i livet.
Og det er selvfølgelig et problem, hvis sociale problemer og økonomiske problemer klumper sig sammen.
Så har man jo ikke den der sidekammerateffekt på samme måde.
Så der er problemer i flere socialt udsatte boligområder.
Det, jeg opponerer mod ved den såkaldte ghettolovgivning og ghettopakke, er det kriterie, at menneskers oprindelse fra ikkevestlige lande i sig selv skulle være et problem og i sig selv kan udgøre en årsag til, at man i sidste ende ender med at rive boliger ned.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-22:
Jeg mener ikke, at jeg skal skamme mig af den grund.
Men lad det ligge.
Lad os bevæge os til noget langt mere opløftende, for det, jeg egentlig ville, der jeg tog ordet, var at ønske Enhedslisten tillykke med den aftale, der er landet i nat; og tillykke med, at man for første gang har lavet skattelettelser sammen med Liberal Alliance i forlængelse af en aftale, for vi lempede jo elvarmeafgiften med 830 mio. kr., og jeg synes, det er fantastisk, at Liberal Alliance og Enhedslisten kan mødes og lette skatter og afgifter for danskerne.
Det er jeg simpelt hen så glad for.
Så jeg vil egentlig bare høre, om der er andre skatter og afgifter, som Enhedslisten gerne vil lempe, og om man nu egentlig også har undersøgt, om elvarmeafgiften påvirker Ginikoefficienten.
Pernille Skipper (EL), 2020-06-22:
Derfor ved jeg ikke, om det var reglerne.
Derudover vil jeg bare sige, at den kamp, der foregår lige nu i USA, og som den her demonstration var i solidaritet med, er racistisk motiveret på grund af mord på sorte mennesker, og derfor er der ikke nogen tvivl om, at jeg som hvid ikke på samme måde ved, hvordan det føles, eller ved, hvordan det er.
Jeg synes, at jeg har et ansvar for at sige fra over for racisme og at være solidarisk med de mennesker, det går ud over.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-06-22:
Nej, det burde det ikke være – det burde det ikke være.
Men gør det ikke fru Pernille Skipper bekymret, når man kigger på, hvor stor en andel af ægtepar på kontanthjælp, der kommer fra ikkevestlige lande?
For man har jo som regel arbejdet der, hvor man kom fra.
Hvad er det, der gør, at vi generation efter generation snart ser, at folk ikke kommer ud af det her, altså at rigtig mange mennesker bliver ved med at være på overførselsindkomst?
Det er da et eksempel på, at integrationen har slået fejl, og det skal vi da bryde.
Og ghettopakken var da en mulighed for at få brudt op i det her, i stedet for at man bliver ved med at gå sammen i samme boligområder og bekræfte hinanden i al elendigheden; det er da skidt.
Pernille Skipper (EL), 2020-06-22:
Hr. Søren Pape Poulsen spørger her, hvad det er, der gør, at det er overrepræsenteret.
Det er da ikke folks oprindelse eller hudfarve, der gør det.
Det må hr. Søren Pape Poulsen da medgive mig.
Altså, det er da ikke sådan, at fordi ens bedsteforældre er født i Tyrkiet eller et eller andet sted i et såkaldt ikkevestligt land, så er man mere doven – hvad er det, der ligger under det der?
Integration er svært, det er helt rigtigt.
Kulturer mødes, og det er svært, og det kan skabe sociale problemer, men det er jo ikke oprindelsen i sig selv, der er problemet.
Kathrine Olldag (RV), 2020-06-22:
Tusind tak.
Jeg vil gerne høre ordføreren om følgende: Den 17. juni tiltrådte Enhedslisten aftalen om ekstraordinært løft af ledige, bl.a. sammen med os i Radikale Venstre, og i den aftale var der bl.a. en positiv tilkendegivelse af at undersøge potentialet for en uddannelseskonto, som vi jo i Radikale Venstre har foreslået flere gange.
Det er altså en uddannelseskonto, hvor man kan spare op til f.eks. et brancheskift eller et pusterum i sit arbejdsliv.
Det er måske en mulighed, som der i et globaliseret arbejdsmarked er større og større behov for.
Så spørgsmålet til ordføreren er: Nu hvor fagbevægelsen også er ved at bløde op og i højere og højere grad synes, at det er en god idé, kunne man så forestille sig, at Enhedslisten også ville støtte op om ideen om en uddannelseskonto?
Måske er ordføreren hoppet over, hvor gærdet er lavest.
Jeg vil naturligvis gerne høre lidt om hvorfor.
Pernille Skipper (EL), 2020-06-22:
Jeg har helt ærligt svært ved at huske årsagerne til uddannelseskontoen.
Det bliver jeg nødt til at tage på et andet tidspunkt.
Halime Oguz (SF), 2020-06-22:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg noterede mig, at flere ordførere fra Enhedslisten kritiserede SF's formand, Pia Olsen Dyhr, for SF's tilslutning til ghettopakken, som bl.a. handler om, at vi ikke skal have et samfund, der er baseret på fremmedgørelse og undertrykkelse, og hvor folk kan få lov til at udleve deres potentiale, og hvor der gøres op med ufriheden.
Det tænker jeg da er noget, der optager Enhedslisten.
Jeg noterede mig også, at ordføreren lægger vægt på, at de her problemer faktisk udspringer af noget enten socialt eller økonomisk.
Der vil jeg blot henvise til de mange rapporter og beretninger fra henholdsvis forskere og krisecentre, som ikke handler så meget om økonomiske problemstillinger, men noget kulturelt.
Derfor er mit spørgsmål: Hvad har Enhedslisten egentlig fået ud af at fastholde folk i ufrihed og marginalisering ved at opponere imod alle de tiltag, der netop vil gøre op med den her ulige stilling og ufrihed?
Pernille Skipper (EL), 2020-06-22:
Jeg synes, det er en ualmindelig grov måde at spørge på – altså, at Enhedslisten skulle ønske at fastholde mennesker i ufrihed, fordi vi er uenige i de fremgangsmåder, som flertallet herinde ønsker.
Det fremmer ikke ligefrem nuancerne i debatten.
Men der er jo ikke nogen tvivl om, at Enhedslisten og SF har en meget forskellig tilgang til de her såkaldte ghettopakker.
Jeg vil gerne anerkende, at SF igen og igen siger, at for SF handler det om, at man gerne vil hjælpe mennesker ud af social kontrol.
Det, der bare bliver resultatet, er jo, at en masse menneskers boliger på baggrund af bl.a. etnicitet eller generelt stigende arbejdsløshed i samfundet, som vi ser lige nu, kan blive revet ned eller solgt fra, og de vil have svært ved at finde et andet sted at bo.
Derfor spørger vi: Hvor skal de mennesker så bo henne?
Hvad er det egentlig ved det, som i sig selv gør, at det konkrete menneske kommer ud af ufrihed?
Det tror jeg ikke på virker.
Halime Oguz (SF), 2020-06-22:
Jeg tror, det her er et spørgsmål om, hvad der kommer først: hønen eller ægget.
Det at skulle bo i sådan et lukket samfund gør jo også, at man ikke får den nødvendige uddannelse eller kommer i arbejde.
Der vil jeg så gerne lige spørge på en anden måde: Hvordan vil Enhedslisten f.eks. hjælpe de piger, der lever i den her ufrihed i Gellerupparken?
Hvad vil Enhedslisten gøre for at hjælpe de piger?
Pernille Skipper (EL), 2020-06-22:
Jeg mener ikke, at det er et spørgsmål om hønen eller ægget.
Jeg mener jo, at man risikerer at forværre de sociale problemer.
Dårlige chancer i uddannelsessystemet, dårlige chancer for børn, som vokser op under ringere kår end gennemsnittet, forværrer man, hvis man også stiller de mennesker over for, at deres bolig bliver solgt, revet ned, og at de ikke har noget andet sted at være.
Det løser ikke problemerne; det gør problemerne værre.
Det er derfor, vi har den her opposition imod ghettoaftalen.
Derudover har Enhedslisten jo også en hel del forslag, hvor vi er enige med SF, og det synes jeg er positivt.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Danmark er gudskelov et af de lande, hvor racismen er mindst udbredt, men ja, den findes.
Der findes idioter alle steder, også her.
Men lad mig begynde med nogle citater: Flyt jer venligst.
Flyt jer, hvide mennesker, stil jer her.
Vi vil gerne have black people op foran ved bannerne.
Vi ved godt, at der har været forargelse omkring det, men vi er ligeglade.
Nogle slagråb er ikke for jer.
Hands up, don't shoot og I can't breathe.
Ikke alt er for hvide mennesker, heller ikke for dem, der er mødt op i solidaritet.
Sådan lød det fra talspersonen for »Black lives matter«, Bwalya Sørensen, i forbindelse med en demonstration i København tidligere på måneden, hvor flere fra Enhedslisten deltog.
Hvorfor deltager flere fra Enhedslisten i demonstrationer, som er racistiske, hvis man vil bekæmpe racisme?