runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2018-05-22:
Det er, fordi vi kan lide at diskutere.
F.eks. hviler antagelsen om, at nedsættelser af topskatten skulle have en positiv effekt, sådan at folk skulle arbejde mere, jo på ét dansk studie, som undersøger sammenhængen.
Hvis vi ser på en dansk undersøgelse i forhold til arbejdstid, kan vi se, at der er alle mulige studier omkring sammenhængen mellem timeeffekten, altså det, at folk arbejder flere timer, og indkomsten, men det er jo en proxyvariabel for arbejdstid.
Og der er jo studier, som kommer frem til resultater, som både siger, at nedsættelser af topskatten kan være nærmest selvfinansierende, og at de overhovedet ikke er selvfinansierende.
Det er bare hele den usikkerhed, som er så stor og så grundlæggende, og som er dybt problematisk, og som, hvis vi bare snakker om nedsættelser af skatten, jo gør, at man ikke kan bygge sin politik på det og bruge de penge, det råderum, der f.eks. måtte komme ud af en nedsættelse af topskatten, til at finansiere velfærd.
For pengene kan vise sig ikke at være der, fordi de effekter, som man påstår er der, og som ligger i regnemaskinen, simpelt hen ikke er der.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-05-22:
Jamen i forhold til det der med, om der er brug for at bruge stofferne eller ej, har jeg stillet nogle spørgsmål op til den her behandling, hvor jeg har fået at vide, at hvis man forbød de her stoffer, kunne det medføre et tab på gennemsnitligt 25-30 mio. kr. om året for dem, der dyrker raps.
Og hvis man så fordeler det ud på hele arealet, er der altså tale om, at det er ca. 150 kr. pr. hektar.
Det er et profittab på måske 12-15 pct.
Så jeg anerkender ikke rigtig det her med, at det er nødvendigt.
Man kan bare sige, at man kan komme frem til at have en dyrkningspraksis, hvor man ikke kan sprøjte alle ulemper væk.
Kan ordføreren ikke se, at et forbud faktisk er noget, som er realiserbart, uden at det er en kæmpe udgift for landbruget?
Carsten Bach (LA), 2018-05-22:
Tak, og tak til Socialdemokratiets ordfører for også at anerkende, at vi jo har, jeg tror ordføreren formulerede det som noget af verdens bedste og mest rene drikkevand, og det skal vi selvfølgelig værne om.
Det er jo meget positivt, så mange tak for den tilkendegivelse.
Måske Socialdemokratiets ordfører ved og kan oplyse mig om, hvor mange drikkevandsboringer i Danmark der er blevet lukket de seneste 5 år på grund af indhold af pesticidrester.
Lea Wermelin (S), 2018-05-22:
Nu er jeg hverken forslagsstiller på det beslutningsforslag, vi behandler i dag, eller ekspert, så jeg vil gerne kvittere for, at Liberal Alliance også mener, at vi i virkeligheden kan tage nogle yderligere skridt på det her område.
For vi sidder jo sådan set i en forligskreds sammen og har også muligheden for at forhandle om det her, så det synes jeg da er noget af det, vi skal have kigget på snarest muligt.
Men jeg kan simpelt hen ikke svare på, præcis hvordan det lukker ned, og der kan jo også være flere faktorer, der spiller sammen, når det er, at vandværker beslutter at lukke deres boringer.
Men vi ved jo bare, at det er et problem, at man finder de her stoffer over grænseværdierne.
Her for nylig er man jo endda flere steder begyndt at tale om, om man måske skal i gang med at rense drikkevandet, og det er noget af det, vi opfatter som en meget stor alarmklokke i vores parti, og vi ønsker ikke, at vi skal gå ned ad den vej.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-22:
Jeg vil gerne undskylde, at spørgeren lige akkurat nåede at sætte sig ned, men så skulle flyve op igen som trold af en æske.
Når jeg svarer så præcist, som jeg gør, er det blot for at understrege det her med, at der skal være en balance i tingene.
Vi skal sikre, at vi kan dyrke både økologisk og konventionelt landbrug i Danmark, og vi skal sikre, at de landmænd, der heldigvis på mange måder gør det, og de landmænd, som heldigvis holder hånden under hele vores velfærdssamfund ved netop at gøre det, har ordentlige betingelser at arbejde under.
Der synes jeg, at den måde, vi har det strikket sammen på i dag jævnfør min udveksling af synspunkter med hr. Christian Poll før, er den rigtige.
Christian Poll (ALT), 2018-05-22:
Jeg havde nok heller ikke forventet, at ordføreren ville være jublende positiv over for mit forslag, men så vil jeg gerne høre ordføreren til det forslag, som Socialdemokratiets ordfører bragte op, og som ordføreren også selv nævnte, nemlig om de her boringsnære beskyttelsesområder.
I lyset af den seneste viden, hvor der er fundet flere sprøjtegifte i flere boringer, kunne ordføreren så overveje, at vi kigger nærmere på det med de boringsnære beskyttelsesområder igen og måske gør det til et mere fast virkemiddel?
Pia Adelsteen (DF), 2018-05-22:
Ja, det synes jeg.
Altså, jeg synes altid, man skal overveje, om man kan gøre nogle ting bedre, og så se på det.
Nu er det jo ikke så forfærdelig lang tid siden, vi sad og kiggede på de boringsnære områder, og hvor vi helt klart gik ind og sagde, at der var nogle ting, der var helt åbenlyse, nemlig at der skete nogle punktforureninger.
Det var netop i forbindelse med rensning af maskiner og påfyldning osv., hvor der er en risiko for det.
Men jeg vil også godt sige, at jeg nogle gange synes, det kan være lidt problematisk, hvis der er en hel kommune, der går ud, fordi de har meget grundvand, og siger, at man slet ikke vil have landbrug, eller at landbruget overhovedet ikke må bruge noget som helst, for så nedlægger man jo nærmest et erhverv i den kommune, og det synes jeg kan være problematisk.
Men jeg vil slet ikke afvise, at der kan være ting, vi kan gøre bedre.
Christian Poll (ALT), 2018-05-22:
Det forstår jeg sådan, at det kan vi godt kigge på igen.
Problemet ved at have det som sådan et meget løst virkemiddel er jo, at så ved vi ikke rigtig, hvor indsatsen gøres, og vi har brug for, at indsatsen gøres der, hvor den batter, hvor den gør en forskel.
Vi kan få en effektiv indsats, hvis vi gør det til et fast virkemiddel, altså at man slet ikke må sprøjte og gødske i boringsnære beskyttelsesområder.
Ville det ikke være rigtig nyttigt at få sådan et fast virkemiddel, så vi kan sikre, at vi rent faktisk får beskyttet vores drikkevand, så vi kan blive ved med at drikke det, som vi altid har gjort?
Pia Adelsteen (DF), 2018-05-22:
Altså, umiddelbart er det jo fristende bare at sige ja, men det mener jeg faktisk ikke.
Og det mener jeg ikke, fordi der kan være steder, hvor man sprøjter, og hvor sprøjtemidlet løber ned til noget vand, der så er et helt andet sted.
Derfor er det jo noget mere komplekst end bare at sige: Jamen der, hvor vi trækker drikkevandet op, må man så ikke sprøjte.
For det er ikke nødvendigvis der, giften kommer fra.
Hvis det var så nemt, havde vi jo gjort noget for lang tid siden.
Jeg synes ikke, at vi skal tale det danske drikkevand ned.
Øjvind Vilsholm (EL), 2018-05-22:
I den relation, når det nu forholder sig sådan, ville et mindre urimeligt tiltag måske være, at man så samlede ind blandt dem, der stadig væk bruger sprøjtegifte, og det er jo det, som det her forslag går ud på, og det går ikke ud på at genere den gode bonus pater-landmand.
Så kunne ministeren ikke overveje en ekstra gang faktisk at tage det her forslag, som Alternativet har fremsat, med i betragtning?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-22:
Tak for spørgsmålet.
I virkeligheden tager det udgangspunkt i den retfærdighedssans, som vi alle sammen sidder og føler er blevet trådt under fode et eller andet sted.
For vi spørger: Hvorfor søren skal jeg betale for en skade, jeg ikke har forvoldt?
Hvorfor kan vi ikke finde frem til skadevolderen og lade vedkommende betale?
Og jeg deler sådan set frustrationen.
Men jeg må også sige, at for den landmand, som agerer fornuftigt, lovligt, rimeligt og passer på sin jord, sådan som vi med rimelighed kan forvente af vedkommende, er frustrationen jo ikke mindre, end den vil være hos hr. Christian Poll og mig som vandforbrugere.
Vores frustration over at skulle betale for en skade, vi ikke har forvoldt, er nok ikke større end landmandens frustration over det samme.
Christian Poll (ALT), 2018-05-22:
Jamen det er godt at høre.
Og jeg er jo helt enig.
Det er jo derfor, vi foreslår en kollektiv ordning, hvor vi simpelt hen siger, at vi jo ikke kan udpege den enkelte landmand – og den enkelte landmand skal ikke holdes direkte ansvarlig – men at vi jo godt kan lave en brancheordning, ligesom man gjorde med olieforurening og det, der hedder oliebranchens miljøpulje.
Der sagde man, at der er nogle tankstationer, hvor der er olieforureninger, men for at den enkelte tankbestyrer ikke skal afholde den udgift, så laver man en kollektiv ordning, hvor branchen samler ind til en stor kasse, og så er det den store kasse, der betaler.
Så det er en kasse, der er lidt tættere på problemskaberne, end den er i dag, hvor det er forbrugerne, der skal betale.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-22:
Jamen jeg kan sådan set sagtens forstå pointen fra hr. Christian Poll, og også det her med at sige, at når vi nu ved, at det stammer fra en given branche, burde det så ikke være den givne branche, der betalte – netop også, som vi drøftede lige før, ud fra frustrationen fra et forbrugersynspunkt om, at det jo ikke er vores skyld.
Men det er altså heller ikke den dygtige, gode, ordentlige, reelle bonus pater-landmands skyld.
Og derfor synes jeg ikke, det er rimeligt at lægge den omkostning ind der.
Der synes jeg, at vi alle sammen nyder godt af det gode danske drikkevand, og derfor er det noget, vi bærer i fællesskab, når vi ikke kan udpege synderen, hvilket jeg virkelig ville håbe at man kunne i de fleste tilfælde.
Det er desværre ikke tilfældet.
Lea Wermelin (S), 2018-05-22:
Tak for det.
Jeg noterede mig også, at vi har en minister, som sagde, at rent drikkevand ligger ministeren meget på sinde.
Det er jo dejligt, for det ligger også os i Socialdemokratiet meget på sinde.
Jeg kunne i første omgang godt tænke mig at få ministeren til at bekræfte, at det jo ikke kun er resultatet af fortidens synder, vi finder i vores grundvand.
Det er rigtigt, at meget af det, vi finder, måske er stoffer, som i dag er forbudte, men der findes jo også noget, der er nedbrydningsprodukter fra godkendte produkter.
Et eksempel kunne være den her 1,2,4-triazol, som jo er et godkendt produkt, som vi finder i vores grundvand.
Derfor har vi jo en opgave med at gøre det bedre, end vi gør det i dag.
Vi skal passe bedre på vores grundvand, end vi gør i dag, hvis det står til os i Socialdemokratiet.
Derfor vil jeg egentlig gerne bare bede ministeren først om at bekræfte, at det ikke kun er fortidens synder, og dernæst kommentere på, om ministeren sammen med os er interesseret i, at vi tager nye skridt for rent faktisk at sikre vores drikkevand.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-22:
Det er fuldstændig korrekt, som spørgeren også siger, at det desværre ikke kun er fortidens synder.
Men vi kan heldigvis se en forskel i de forskellige lag af grundvand, og de steder, hvor det står skidt til, kan vi se, at det altså står bedre til, jo længere op i de forskellige grundvandslag vi kommer.
Men i forhold til tiltag om at beskytte vores drikkevand, i forhold til tiltag, der sikrer, at vi også fremover kan tænde for vandhanen og tage en tår vand uden den store bekymring, er jeg meget lyttende over for alle forslag.
Lea Wermelin (S), 2018-05-22:
Jeg ville gerne lige følge op på det, for det er jo i virkeligheden en udstrakt hånd, når man siger: Okay, kom med jeres gode forslag.
Det skal man jo ikke sige to gange til os.
Vi har bl.a. lavet et stort klima- og miljøudspil, hvor vi har taget nogle af de forslag, som vi også tidligere har prøvet af bl.a. i vores pesticidforhandlinger, med, og hvor vi har foreslået, at man eksempelvis helt kunne fritage de boringsnære beskyttelsesområder, som ministeren også er inde på i sin tale, for både gødning og sprøjtning.
Så er det noget, som ministeren vil tage med tilbage på værkstedet?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-22:
Jeg kan i hvert fald sige, at det klima- og miljøudspil, som Socialdemokratiet har sendt ud og udgivet her for nylig, ligger på min reol i et signeret eksemplar fra hr. Simon Kollerup, og det har jeg læst med stor interesse.
Der er mange af de elementer, som er heri, som jeg tror vi kan blive fuldstændig enige om.
Jeg er med på, at vi en gang imellem har brug for at være uenige herinde, men der er rigtig mange af de forslag, som der er i Socialdemokratiets oplæg, som jeg godt kan se mig selv i.
Så jeg tager imod det med åbne arme, og lad os så se på de konkrete elementer ved et forhandlingsbord.
Øjvind Vilsholm (EL), 2018-05-22:
Jeg vil da heller ikke holde mig tilbage med at komme med forslag, når nu ministeren efterlyser det.
Enhedslisten kunne da sagtens forestille sig, at vi simpelt hen forbød brug af sprøjtegifte.
Var det noget, som ministeren også kunne tage med i sine betragtninger?
Lea Wermelin (S), 2018-05-22:
Jeg vil også kvittere for, at ordføreren siger: Lad os prøve at kigge på de her boringsnære beskyttelsesområder igen.
Nu har vi jo lavet ét tiltag, hvor vi også skrev, at der skulle være en handlingsplan.
Og vi vil rigtig gerne på en eller anden måde bruge aftalekredsen til at følge op og sige: Okay, er der mulighed for at gå et skridt videre ad den vej?
Noget af det, som jeg godt kunne tænke mig at spørge ordføreren om, er den pesticidafgift, som vi også snart skal kigge på, men som ligger i aftalen, som den er i dag.
Det er jo en indtægtskilde, som også kunne være med til at finansiere nogle af de tiltag, som vi godt kunne tænke os.
Det kunne være på de boringsnære beskyttelsesområder, men det kunne også være andre ting, som ordførerens parti synes er vigtige i forhold til grundvandet.
Er det en finansieringskilde, som I vil være med til at se nærmere på og også bruge i den forbindelse?
Pia Adelsteen (DF), 2018-05-22:
Det har vi altså overhovedet ikke taget stilling til i Dansk Folkeparti på nuværende tidspunkt, og derfor synes jeg, det ville være sådan lidt at tage sorger eller glæder på forskud, hvis jeg udtalte mig om det.
Øjvind Vilsholm (EL), 2018-05-22:
Nej, det kan jeg ikke på stående fod, for jeg har ikke fået taget de tal med, men det er jeg sikker på ordføreren for Liberal Alliance selv kan google.
Det regner jeg med, men jeg hjælper gerne.
Erling Bonnesen (V), 2018-05-22:
Tak for det.
Jeg er glad for, at Enhedslistens ordfører startede sin ordførertale med at fastslå – sådan kunne jeg nærmest kun forstå det – at vi generelt har rigtig godt drikkevand i Danmark.
Det synes jeg så Enhedslisten skulle gøre lidt mere ud af, når Enhedslisten i øvrigt sådan set kommunikerer sine synspunkter ud, for det er jo ikke det, de sådan normalt bærer præg af.
Der er det jo andre skræmmebilleder, og hvad man nu ellers kan finde på.
Men jeg synes, det er godt, hvis Enhedslisten også vil være med til at få fastslået, at vi generelt har godt drikkevand i Danmark.
Som vi tidligere har været inde på, så har vores miljø og sundhedsmyndigheder gang på gang fastholdt, at man roligt kan drikke vandet.
Og på den baggrund må det sådan set være ærgerligt for Enhedslisten – nu ved jeg godt, at man ikke kan klandre den nuværende ordfører – at Enhedslisten så ikke er med i de aftaler, vi har lavet på pesticidstrategiområdet, for det var den måde, hvorpå man lige præcis skulle være med til at fintune tingene på.
Så ærgrer det ikke den nye ordfører, at partiet ikke er med i aftalerne?
Øjvind Vilsholm (EL), 2018-05-22:
Det er jeg sikker på min forgænger også gerne havde hjulpet med.
Men i forhold til at vi har et godt drikkevand, så mener jeg ikke, at Enhedslisten tidligere har gjort noget for at tale vores drikkevand ned, tværtimod.
Vi er jo også af den opfattelse, at man skal drikke vores grundvand, altså det vand, der kommer ud af hanerne, frem for at købe flaskevand, for det er i den grad en miljøsynd at begynde at komme vand på flasker og køre det rundt i dieselbiler, før man drikker det, i stedet for bare at tage det, der kan pumpes op og fås fra hanen.
Erling Bonnesen (V), 2018-05-22:
Er Enhedslistens ordfører enig i, at de beslutninger, der bliver taget på området her, skal være baseret på faglighed og på fakta og ikke på løse følelsesmæssige og andre synspunkter?
Man kigger på fagligheden, på faktaene i det, og så træffer man beslutningen ud fra det.
Er ordføreren enig i det?
Øjvind Vilsholm (EL), 2018-05-22:
Jeg vil sige, at jeg er af den opfattelse, at jeg synes, at vores beslutninger træffes på baggrund af fakta, men fakta er jo så også, at det gør de ikke.
Qua min erfaring kan jeg sige, at der er masser af andre tilfælde, hvor følelserne for landbruget eller for andre tager over frem for fakta.
Hvis ordføreren fra Venstre refererer til, om fakta for drikkevandet er godt lige nu, så er det fakta, men fakta er også, at drikkevandet fremover ikke vil være lige så godt, hvis ikke vi gør noget.
Christian Poll (ALT), 2018-05-22:
Ordføreren spørger til, hvad tallene egentlig er for forurenede drikkevandsboringer, og jeg vil give ordføreren ret i, at det er svært at få et præcist tal.
Nu har jeg siddet og bladret lidt i det her, og jeg kan se tal tilbage i tiden på noget med 20 boringer om året måske.
Men der er også en ny artikel, som jo er grunden til, at vi fokuserer særligt på det nu, hvor det altså er en lang række, 113 vandværker ud af 2.500 vandværker, der har haft problemer med det her desphenyl-chloridazon.
Så der er et meget stort udsving i, hvor mange der er tale om her.
Men finder ordføreren, alt andet lige, det ikke rimeligt, når nogle har været med til at generere en forurening og vi ligesom kan hegne ind, at det er den og den branche, at det så er den branche, der skal betale regningen, frem for at vi alle sammen som forbrugere står med den regning?
Carsten Bach (LA), 2018-05-22:
De konkrete tal, jeg efterlyste før, både i mine spørgsmål til Socialdemokratiets og til Enhedslistens ordførere – og jeg ved ikke, om det var det, hr. Christian Poll forsøgte at svare på med de 20 boringer om året – er, hvor mange drikkevandsboringer i Danmark der helt konkret er blevet lukket bare de seneste 5 år på baggrund af fund af pesticidrester – og man kunne tage andre stoffer med for den sags skyld, men nu er det lige sprøjtemidler, vi snakker om i den her sammenhæng.
Og det hele handler jo også – jeg tror, ministeren også var inde på det i sit indlæg – om kildesporing, altså hvor det er, den konkrete forurening stammer fra.
Man kunne måske også meget vel spørge, om ikke en stor del af de forureninger og de påvirkninger af vores drikkevandsboringer rundtomkring i landet faktisk stammer fra punktkildeforurening.
Det tal kender jeg heller ikke, altså hvor mange påvirkninger der stammer fra punktkilder, og hvor mange der stammer fra en eventuel almindelig, regelret overfladebehandling.
For jeg tror ikke, der findes ret mange steder, hvor der kan påvises en påvirkning på baggrund af almindelig anvendelse i landbruget af sprøjtemidler.
Jeg sætter jo meget stor pris på, at Enhedslisten bekymrer sig om udgifterne hos den enkelte vandforbruger.
Nu nævner ordføreren for Enhedslisten selv det antal boringer, der er blevet lukket på grund af forurening med pesticidrester, men kan ordføreren måske lige oplyse mig om, hvor mange boringer der er lukket på grund af indholdet af pesticidrester bare de seneste 5 år?
Lea Wermelin (S), 2018-05-22:
Nu glemte jeg at trykke mig ind før, men den her gang havde jeg egentlig ikke trykket.
Så jeg holder mig bare til det og prøver at huske, hvordan man gør, efter at have været på barsel.
Pia Adelsteen (DF), 2018-05-22:
Tak for det.
Erling Bonnesen (V), 2018-05-22:
Tak for det.
Hver eneste dag tapper vi alle frisk drikkevand direkte fra hanen.
Det kan vi være stolte af, og det skal vi naturligvis også holde godt fast i, og det tror jeg også alle gør.
Også for os i Venstre er det helt naturligt, ligesom jeg tror det er det for alle politikere, at drikke vandet direkte fra vandhanen, og jeg er også meget glad for, at vores miljø- og sundhedsmyndigheder her i Danmark har udtalt gang på gang, at vi alle sammen rolig kan tappe vandet direkte fra vandhanen.
Det betyder ikke, at vi ikke skal have opmærksomhed på det hele tiden – det skal vi, sådan at vi hele tiden med inddragelse af ny faglig viden kan gøre det bedst muligt.
Derfor har vi også i Danmark et af verdens mest restriktive godkendelsessystemer for sprøjtemidler, og vi fører en omfangsrig grundvandsovervågning, som er blevet udvidet yderligere i de seneste år.
I Venstre tager vi også Danmarks drikkevandsressourcer yderst alvorligt, hvilket jeg i øvrigt er sikker på at alle politikere gør.
Den restriktive godkendelsesordning for sprøjtemidler, vi har i Danmark, skal sikre, at de stoffer, der anvendes, ikke forurener grundvandet og drikkevandet, og godkendelsesordningen er også blevet mere finmasket, og der er løbende tilføjet restriktioner i forhold til godkendte stoffer.
Godkendelsesordningen er sammen med mere specifikke beskyttelsesforanstaltninger som f.eks. de såkaldte BNBO, altså boringsnære beskyttelsesområder, måden at beskytte grundvandet og drikkevandet mod forurening på.
I Venstre mener vi ikke, at vi skal straffe nutidens landmænd for fortidens synder, kan man sige.
De rester – og nu er der nævnt desphenyl-chloridazon, som f.eks. er fundet i danske vandboringer – er et sådant typisk levn fra fortiden.
Man kunne stille spørgsmålet: Skal vi straffe nutidens landmænd for, at datidens landmænd har brugt et sprøjtemiddel, som på daværende tidspunkt i øvrigt var lovligt?
Det mener vi i Venstre ikke vi skal gøre. Så på den baggrund er vi fuldstændig enige i, at vi fortsat skal gøre alt, hvad vi kan, for at passe godt på grundvandet og drikkevandet, som vi gør nu, og der er foretaget en lang række opstramninger igennem de seneste år – senest i forbindelse med den sidste aftale, vi har lavet på pesticidstrategiområdet.
Og på den baggrund afviser vi det foreliggende beslutningsforslag fra Alternativet.
Christian Poll (ALT), 2018-05-22:
Og jeg bider mærke i, at ordføreren siger, at nu skal vi jo ikke straffe landmændene for noget, de har haft tilladelse til at gøre.
Men det, vi gør nu, er jo, at vi straffer forbrugerne af drikkevand for noget, som nogle andre har gjort tidligere, og som har ført til en ødelæggelse af drikkevandsboringen.
Ville det ikke være fornuftigere at se på, om vi alle sammen skal straffes – eller om man kunne komme det lidt tættere?
Og det er jo her, jeg har foreslået, at vi laver en kollektiv ordning, sådan at dem, der har haft med sprøjtegifte at gøre og bruger sprøjtegifte i dag, er dem, der kollektivt dækker den her udgift.
På den måde bliver det forureneren, der betaler i højere grad.
Er det ikke rimeligt?
Erling Bonnesen (V), 2018-05-22:
Jeg er meget glad for, at ordføreren sådan set ikke tager til genmæle på, at jeg lige har sagt, at jeg er meget tilfreds med, at vores miljøog sundhedsmyndigheder siger, at generelt har vi godt drikkevand i Danmark.
Det synes jeg der er behov for at få slået rigtig godt fast, og jeg er glad for, at spørgeren ikke tager fat i det spørgsmål.
Det tager jeg som en anerkendelse af, at også Alternativet sådan set anerkender, at vi generelt har godt vand i Danmark, og at vi roligt kan drikke drikkevandet.
Det synes jeg mere man skulle være med til at få oplyst forbrugerne om, så vi kunne få genskabt trygheden.
For så vidt angår det andet spørgsmål om et nyt gebyr, synes vi bare ikke, at man generelt skal pålægge nye gebyrer.
Det giver jo ikke mening, og det gør det heller ikke på det område her.
Christian Poll (ALT), 2018-05-22:
Generelt kan vi jo drikke vores drikkevand i Danmark og være trygge ved det – ja.
Og det er jo det, jeg gerne vil have vi fortsat skal kunne.
Og så skal vi i øvrigt få lagt den udgift, der er, når nogle har forurenet, på skuldrene af dem, som har været med til at lave den her forurening.
Og det er jo det, jeg spørger til, og som jeg spørger ordføreren om
: Er der ikke en rimelighed i, at i stedet for at vi alle sammen som forbrugere af drikkevand skal betale, så lader vi den gruppe af folk, som har forurenet drikkevandet, kollektivt stå for at betale det?
Er det ikke rimeligt?