runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-22:
Først og fremmest vil jeg sige, at der jo ikke er nogen, der er blevet banket på plads.
Altså, regeringen er kommet med et udspil til en finanslov, og det er så blevet forhandlet med Dansk Folkeparti.
Jeg skal da ærligt erkende – det er jo almindeligt kendt, det er ikke nogen hemmelighed – at Dansk Folkeparti havde et ønske om, at der skulle bruges endnu flere penge på ældreområdet.
Så når jeg sagde, at vi var tilfredse, så er det, fordi vi er tilfredse med det samlede resultat.
Det er en relativt stram finanslov.
Jeg tror, den ender med at lande på 0,6 pct. i offentligt forbrug.
Det der med 1 pct., man taler om, skyldes, at vi havde et lavt offentligt forbrug sidste år.
Så vi er sådan set tilfredse.
Vi har et historisk lavt offentligt forbrug lige nu, og det er vigtigt i en situation med kapacitetspres på det danske arbejdsmarked, at der ikke bare bliver brugt en hel masse penge i den offentlige sektor, hvilket vil øge det kapacitetspres.
Det er en ansvarlig økonomisk politik, og vi er selvfølgelig rigtig kede af, at Socialdemokratiet ikke vil føre en ansvarlig økonomisk politik.
Astrid Krag (S), 2017-12-22:
Jeg prøver lige at spørge på en anden måde.
Så kan det være, at jeg faktisk får et svar.
Det er i forlængelse af, at fru Trine Bramsen prøvede at få ordføreren til at sige lidt om, hvad der så er de røde linjer for Liberal Alliance i forårets forhandlinger.
Logikken hos Dansk Folkepartis ordfører, hr. René Christensen, var i onsdags sådan, at det ikke er størrelsen af det offentlige forbrug fuldstændig isoleret set, der tæller, men det er også, hvad man bruger det til, og det er jeg helt enig i.
Men man kan jo ikke på forhånd vide, hvor meget man lykkes med at effektivisere.
Vi kan jo se, at der f.eks. på ældreområdet indtil videre er kommet nul forslag fra Liberal Alliances ældreordfører.
Derfor er det klogt, var logikken hos Dansk Folkepartis ordfører, som jeg deler, at reservere noget af råderummet, man ikke brænder af på skattelettelser, nemlig den størrelse, som det demografiske træk kræver, så man ikke pludselig står med håret i postkassen og ikke har de penge, der skal til, for at sikre kvaliteten på vores sygehuse og i vores ældrepleje og alle de andre ting, vi er fælles om
Det synes jeg er rigtig klogt, og det er der et flertal i Folketinget bag.
Hvad siger Liberal Alliance til det?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-22:
Jamen nu har vi jo den situation, at vi sådan set har en regering, som har en ambition om, at det offentlige forbrug skal være på 0,3 pct.
Vi har jo været helt ærlige omkring, at vi ikke ønsker, at det offentlige forbrug skal følge det demografiske træk.
Det er jo en vanvittig teknokratisk tilgang til politik, at man tager et eller andet beregningsteknisk begreb ovre fra Finansministeriet, og så ophøjer man det til noget, der gør, at vi, hvis vi ikke følger det, får dårligere velfærd.
Det er jo noget frygteligt sludder.
Vi må jo så forstå, at velfærden blev dårligere i nogle af årene under Socialdemokratiet, hvor der var minusvækst i det offentlige forbrug.
Man har altså smadret den offentlige service, da man selv sad i regering.
Altså, helt ærligt: Det er simpelt hen ikke seriøst.
Det er helt legitimt politisk, at man gerne vil øge det offentlige forbrug, men lad nu være med at bilde folk ind, at bare man øger det offentlige forbrug svarende til det demografiske træk, så er alting guld og grønne skove.
Annette Lind (S), 2017-12-22:
Tak for det.
Med det her års finanslov hæver man koblingsprocenten fra 75 til 76 på fri-og privatskolerne.
Det er historisk højt, det har aldrig været højere.
I Socialdemokratiet synes vi, at nok er nok, og vi vil gerne sætte koblingsprocenten ned til 71 igen og bruge pengene på vores fælles folkeskole.
Vi synes nemlig, at alle børn skal blive så dygtige, som de kan, uanset social baggrund, i stedet for bare at forgylde de her friskoler og privatskoler.
Nu er det sådan, at den sidste procent, svarende til at der kommer 71 millioner mere årligt på det her års finanslov, skal bruges til elever med særlige behov.
Nu er der bare den hage ved det, at Danmarks Privatskoleforening faktisk slet ikke synes om den her måde at gøre tingene på.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren, fordi der er rigtig mange, der slet ikke ved, hvordan det skal udmøntes, om han kan løfte sløret for, hvordan de her penge skal udmøntes i forhold til de særlige behov på privatskolerne.
Hvad nu, hvis privatskolerne slet ikke lever op til at tage det sociale ansvar?
Får de så alligevel pengene?
Og hvad er ordførerens holdning til, at privatskolerne faktisk slet ikke bryder sig om at få de her penge for at tage det her sociale ansvar?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-22:
For det første er det jo meget sigende, at man siger, at man forgylder friskolerne ved, at de får 76 pct. af det, som folkeskolerne får i gennemsnit.
Altså i den logik må det da være folkeskolen, der bliver forgyldt.
Så må jeg i øvrigt starte med at sige, at den socioøkonomiske baggrund hos børn på friskoler og på folkeskoler stort set er identisk, og friskolerne løfter i forvejen i dag et stort socialt ansvar.
Vi havde også hellere set, at det bare blev en ren hævelse af koblingsprocenten.
Nu får man altså det her som en pulje på 71 mio. kr., som friskolerne så kan ansøge.
Så må vi jo se, om det kommer til at virke – og det håber jeg da det vil – men vi laver det selvfølgelig gerne om til en ren hævelse af koblingsprocenten, hvis det er mindre bureaukratisk.
Jamen der er jo ikke noget mere fantastisk end politikere, som i deres store visdom ved, hvad vi skal leve af i fremtiden.
Det er jo egentlig mærkeligt, at spørgeren ikke tjener milliarder af kroner ud på aktiemarkedet, fordi han ved, hvordan udviklingen vil blive de næste 10 år, og hvad det er, der kommer til at blive i fremtiden inden for teknologi osv.
Det er utroligt.
Jeg ved ikke præcis, hvad vi skal leve af om 10 år.
Annette Lind (S), 2017-12-22:
Jeg hæftede mig ved i ordførertalen, at ordføreren sagde, at grunden til, at der kommer flere elever på privatskolerne, er, at folkeskolen ikke leverer godt nok.
Jeg vil gerne høre, om det er Liberal Alliances holdning.
Det er jo specielt, når man sidder med undervisningsministerposten, at man så har den holdning til de ting.
Hvor er udviklingen på vej hen i forhold til tilskuddet til privatskolerne?
Skal det stige til 80 pct., hvis det er sådan, at Liberal Alliance får magt til det?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-22:
Det sidste kan jeg svare klart ja til.
Altså, det er vores ambition, og det er en del af vores politik, at koblingsprocenten skal op til 80 pct., så friskolerne får 80 pct. af det, som folkeskolerne får i gennemsnit.
Det er kun i en eller anden forskruet socialdemokratisk hjerne, at det, at man får 80 pct. af det, andre får, kan betragtes som en eller anden form for forgyldning eller overbetaling.
Eva Flyvholm (EL), 2017-12-22:
Mange tak.
Jeg har bidt mærke i, at ordføreren rigtig tit fremhæver USA som det gode eksempel på et samfund.
I hvert fald var ordføreren meget imponeret af den skattereform, der var blevet lavet i USA.
Og noget af det, der bekymrer mig ved den, man kan sige fascination af skattelettelser, er jo netop, at vi må spørge: Hvor meget er der så tilbage til at drive et ordentligt velfærdssamfund?
I Danmark kan vi se, at det har betydet, at der bliver skåret systematisk ned på uddannelse fra regeringens side; her er det jo ca. 2 mia. kr. om året, man fjerner fra uddannelse og forskning.
Det går altså ud over kvaliteten på uddannelses- og forskningsområdet.
Og hvis man vender blikket mod et samfund som f.eks. det amerikanske, kan man jo se, hvordan det betyder, at rigtig mange dygtige unge mennesker ikke har ordentlige muligheder for at få en uddannelse, og i øvrigt også, at forældre er nødt til at spare op hele deres liv for at få råd til, at deres børn kan tage en uddannelse.
Det er jo ikke den vej, jeg synes vi skal i Danmark.
Jeg vil gerne høre ordføreren: Anerkender ordføreren, at det faktisk kan være en fornuftig investering som samfund at bruge penge på forskning og uddannelse?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-22:
Ja, selvfølgelig er det en fornuftig investering at bruge penge på forskning og uddannelse.
Vi bruger i dag 30 pct. mere på uddannelse, end vi gjorde for 10 år siden.
I år topper det, og det er historisk højt: Vi bruger 32,9 mia. kr. på uddannelse, på ungdomsuddannelser og videregående uddannelser.
Så må jeg bare sige, at mig bekendt er der en lige så stor en del af en ungdomsårgang i USA, som får en mellemlang uddannelse, som der er i Danmark.
Eva Flyvholm (EL), 2017-12-22:
Jeg vil sige, at det bestemt ikke er noget pjat at sige, at der er blevet skåret ned på uddannelse og forskning.
Det første, den her regering gjorde, da man kom til, var at skære 1,4 mia. kr. ned på forskning, og derefter har man systematisk fjernet ca. 2 mia. kr. hvert år fra uddannelsesområdet.
Det er en nedskæring.
Når der bliver brugt flere penge på uddannelse nu, skyldes det simpelt hen, at rigtig mange flere unge mennesker får en uddannelse, og det er jo noget, vi skal være glade for.
Men jeg må sige, at jeg er meget, meget glad for, at ordføreren anerkender, at der faktisk er den her sammenhæng mellem investeringer og en positiv samfundsudvikling, for det er ellers ikke noget, Liberal Alliances uddannelsesordfører mener.
Er ordføreren ikke bekymret for, at Danmark vil komme bagud, når der nu ikke bliver investeret lige så meget i uddannelse?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-22:
Jamen der bliver investeret meget i uddannelse.
Vi øger budgetterne hvert år, og jo højere budgetterne bliver, jo mere fornuftigt er det da også, at man ser på, om man får nok ud af pengene.
Altså, den der idé om, at hvis bare vi tilfører uddannelsesområdet i Danmark, som vi i forvejen bruger rigtig mange penge på, 1 mia. kr., så bliver det automatisk bedre, er jo ikke rigtig.
Jo flere penge man bruger på et område, jo mere opmærksom skal man da være på, om man bruger pengene ordentligt.
Så er der jo tale om en omprioritering.
Det vil sige, at man sparer nogle penge for målrettet at kunne bruge pengene andre steder, f.eks. 0,5 mia. kr. på at løfte de svageste elever i folkeskolen.
Christian Poll (ALT), 2017-12-22:
Tak for det.
Hvis Liberal Alliance nu skulle kigge ikke bare 2-3 år, men snarere 5-10 år eller måske 15-20 år ud i fremtiden, hvad er det så, partiet ser Danmark komme til at leve af?
Er det gammeldags, traditionel fossilbaseret vækst, eller er det den grønne dagsorden, som Danmark jo længe har været foregangsland for?
Og hvis partiet nu er enig i, at det, som Danmark ikke bare bør, men også kan leve af i fremtiden, er at være verdensførende inden for hele den grønne dagsorden, lige fra grøn teknologi til klimatilpasning, infrastruktur og bæredygtig levevis, kan ordføreren så ikke godt se, at det rent økonomisk set også ville være en rigtig god investering at sætte alt ind på den grønne omstilling, så vi er i super topform og forrest i førerfeltet?
Jacob Mark (SF), 2017-12-22:
Det står i regeringens grundlag for sit virke, hvis man kan sige sådan, at den vil blive ved med at hæve privatskolernes tilskud.
Er Alternativet enige i, at førsteprioriteten må være at få givet mere i tilskud til folkeskolerne, før man nu – og det vil så være for fjerde år i træk næste år – får givet privatskolerne mere i tilskud?
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-22:
Jeg tror, det en af de ældste nyheder i dansk politik, at Socialdemokratiet og Radikale Venstre ikke har samme økonomiske politik og derfor heller ikke har det samme perspektiv, når talen falder på skattelettelser.
Men nu, hvor jeg får anledningen til at svare Venstre, vil jeg gerne sige, at det for Radikale Venstre heller ikke er skattelettelser for enhver pris.
Det skal være skattelettelser, der virker, og det skal være skattelettelser, der rent faktisk giver et øget arbejdsudbud, både når det handler om at få flere til at arbejde mere, men også når det handler om at få nogle af dem, der ikke arbejder i dag, inviteret ind på arbejdsmarkedet.
Så når vi nu får at se, hvad det er, Venstre har i skuffen, og som man måske – måske ikke – kan få et flertal for, så er vi jo meget interesserede i at se, om det også er en samlet pakke, der har en positiv virkning på arbejdsudbuddet.
For det går der jo rygter om at det ikke nødvendigvis er.
Men vi er selvfølgelig optimistiske.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-22:
Det er jo positivt, at der er en fælles forståelse af, at skatten er et af de værktøjer, der kan bruges til at løse udfordringen.
Regeringen har jo en ambition om at øge arbejdsudbuddet, og jeg skal bare høre, om Det Radikale Venstre, når man ser på den økonomiske politik i forhold til ambitionerne om at sikre flere hænder på arbejdsmarkedet, så føler, at man er mere enige i den økonomiske politik, som regeringen har lagt frem med sin 2025-plan, eller en melding fra Socialdemokratiet om, at der ikke er brug for yderligere reformer, at der ikke er behov for at sikre et større arbejdsudbud, at alt, hvad der er lavet tidligere, er nok, og at der er ikke behov for mere.
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-22:
Når det handler om det specifikke politikområde, som handler om at lave en skattepakke, der samlet set giver et større arbejdsudbud, så tænker Radikale Venstre da på lange stræk i samme retning, som partiet Venstre gør.
Det er jeg sådan set ikke i tvivl om.
Spørgsmålet er så, om det er sådan en pakke, som partiet Venstre kan fremlægge.
Men et skridt videre i denne samtale vil da være, om regeringen vil overveje at invitere Radikale Venstre til at drøfte en sådan skattepakke, så vi forhåbentlig også kan sætte vores fingeraftryk i den rigtige retning, og det ikke kun er den politiske bermudatrekant, som jeg godt kunne frygte at også den her skattepakke kunne forsvinde ned i.
Pelle Dragsted (EL), 2017-12-22:
Jeg vil spørge lidt til den erhvervspakke, som også er en del af den her finanslov.
Jeg var også lidt inde på den i min ordførertale.
Mange af de elementer, der er i den, er jo ekstremt skæve.
Ser vi på investorfradraget, er det alene de 10 pct. rigeste, der får glæde af det.
Ser vi på aktiesparekontoen, ser billedet nogenlunde ligesådan ud.
Men det, jeg egentlig ville spørge til, var noget andet, for det, man jo også gør med den erhvervspakke, er, at man griber ned i det økonomiske råderum for at finansiere den.
Det er ikke et spørgsmål om milliarder, men man gør det, og dermed bryder man jo sådan set et princip, som man har haft, nemlig at skattelettelser skulle finansieres, om jeg så må sige, på budgetoverslagsårene.
Man begyndte ikke at bruge fremtidens penge, som måske, måske ikke var der.
Det, at man begynder at bruge af det økonomiske råderum, er jo bl.a. noget, som de økonomiske vismænd meget skarpt har kritiseret.
Jeg opfatter jo normalt Radikale, på godt og ondt, som et parti, som er meget optaget af at føre en ansvarlig økonomisk politik.
Mener ordføreren, at det er ansvarligt at være med i en aftale, der råderumsfinansierer skattelettelser?
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-22:
Det er helt rigtigt, som spørgeren siger, at det er en meget blandet buket, og det er ikke nogen hemmelighed, at vi også her ville foretrække at finansiere alle initiativer krone til krone – og det er ikke helt lykkedes i den her pakke.
Når vi er gået med i aftalen, er det, fordi vi fik nogle meget markante indrømmelser på det grønne område, og den største af alle er jo den sænkelse af elvarmeafgiften, som flere ordførere allerede har nævnt, og som – det skal jeg ikke lægge skjul på – har stået meget, meget højt på vores ønskeseddel i mange år.
Den havde vi mulighed for at få igennem her.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-22:
Tak for det.
Jeg vil gerne kvittere for talen, som jo slår ned på en af de udfordringer, som vi er en del i Folketinget der er optaget af, nemlig udfordringen med at sikre, at der er hænder nok på arbejdsmarkedet.
Manglen på arbejdskraft er central, siger De Radikale, og det er vi sådan set enige i fra Venstres side.
Vi vil gerne være med til at sikre, at vi får flere hænder ud på arbejdsmarkedet.
Det er derfor, vi gerne vil sænke skatten på arbejde, så flere kommer ud på arbejdsmarkedet, og at folk, der er på arbejdsmarkedet, bliver motiveret til at arbejde lidt mere.
Jeg skal bare høre, om Det Radikale Venstre så undrer sig over den alliancepartner, man har, nemlig Socialdemokratiet, som siger, at der ikke er behov for arbejdsudbudsreformer, at der ikke er behov for at sænke skatten på arbejde.
Finder Det Radikale Venstre det ikke bekymrende, at Socialdemokratiet på den måde afviser, at der er en udfordring, der skal håndteres?
Pelle Dragsted (EL), 2017-12-22:
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge lidt ind til et andet element, som jeg undrer mig lidt over, i den aftale, og det er det her investorfradrag.
Det går jo ud på, at man kan få et meget stort fradrag, hvis man investerer i en lille eller mellemstor virksomhed.
Jeg vil bare høre ordføreren, hvordan man vil undgå misbrug, sådan at ordføreren og jeg f.eks. ikke hver især opretter et ivs på 1 kr., og så investerer vi i hinandens virksomheder og får fradrag.
Hvilke værnsregler er det, man har tænkt sig at stille op for at undgå misbrug?
For som jeg ser det fradrag, lægger det op til et kolossalt misbrug, som kan slå nogle alvorlige huller i vores statskasse.
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-22:
Når man indfører den her form for fradrag, følger det selvfølgelig også, at skattevæsenet skal foretage stikprøvekontroller og tjekke, at de regler, der er, så rent faktisk bliver fulgt.
Man kan også indtænke såkaldte værnsregler, der gør det sværere.
Så langt er vi ikke med implementeringen.
Det er noget, som vi selvfølgelig kommer til at tage alvorligt, og som jeg går ud fra at SKAT også vil komme med nogle solide bud på hvordan vi undgår.
Når vi har ønsket at fremme almindelige danskeres investeringer, er det jo, fordi især små og mellemstore virksomheder i Danmark, der har nået en vis størrelse, har haft store problemer med at skaffe kapital til at kunne vokse og skabe endnu flere arbejdspladser i Danmark.
Hvis vi kan få, havde jeg nær sagt, flere danskere til at investere i virksomheder og fremtidens jobs og så måske droppe en af flyveturene til Mallorca, eller hvad ved jeg, så synes vi egentlig, det er en god idé at gå den vej.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-12-22:
Ordføreren var lidt inde på det før, men jeg må også indrømme, at jeg måtte samle underkæben op fra kælderetagen, da jeg så, at De Radikale var med i en aftale, som helt fjerner afgiften på farlige ftalater.
Nu ved jeg godt, at det blev lanceret som en afgift på regnfrakker, og det er jo dygtigt politisk spin, men det her har været en afgift på stoffer, som er hormonforstyrrende, kræftfremkaldende, nogle, vi i mere end 30 år har vidst var enormt skadelige, og som vi i hvert fald skal sørge for at holde langt, langt væk fra vores børn.
Så jeg skal bare bede ordføreren om at bekræfte, at hvis der kommer et andet politisk flertal, der gerne vil tage hånd om folkesundheden, og som anerkender, at de her stoffer er meget farlige, så kommer den afgift tilbage.
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-22:
Det kan jeg bekræfte.
Det var ikke med vores gode vilje, at den afgiftslettelse kom med i pakken.
Som jeg nævnte før, er det en blandet buket blomster.
Vi synes, der er nogle meget store flotte roser, som vi selv har været med til at bringe ind i buketten, og som vi syntes var meget værd.
Vi kunne konstatere, at den her afgiftslettelse ville blive gennemført under alle omstændigheder, men hvis der kommer et flertal med os og med Enhedslisten, forstår jeg, for at fjerne den, så vil vi helt sikkert fjerne den.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-12-22:
Det glæder mig meget, og tak for det.
Ikke alene er det vel ikke groet i De Radikales baghave – det at fjerne den her afgift er grundlæggende fuldstændig uacceptabelt og uansvarligt.
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-22:
Som sagt er det heller ikke vores påfund, og vi vil gerne ændre det igen.
Jacob Mark (SF), 2017-12-22:
En af de store forhandlinger, som sandsynligvis venter os i det kommende år, og som også handler om økonomi, er jo SU-forhandlingerne, hvor regeringen har sagt, at man vil øge arbejdsudbuddet og finde en stor milliardbesparelse ved at skære i SU'en, uden at vi præcis kender den endelige model.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om De Radikale kunne forestille sig at være med i en model, hvor man skærer i SU'en, enten ved den model, som man lagde frem sidste år i regeringen, hvor man skærer en procentdel af SU'en, eller ved f.eks. at fjerne kandidat-SU'en.
Kan De Radikale se sig selv i et nyt forlig, hvor der er store besparelser på SU-ydelserne?
Josephine Fock (ALT), 2017-12-22:
Jeg tror, vi er helt enige i, at vi skal se på folkeskolerne, før vi endnu en gang giver yderligere tilskud til privatskolerne.
Carl Holst (V), 2017-12-22:
Tak for det, og tak til ordføreren for en indholdsrig tale, som jeg modsat den tidligere spørger ikke kan tilslutte mig eller være enig i det meste af, tværtimod måske.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren fabulere lidt om Alternativets holdning til udflytning af statslige arbejdspladser, som jo har sit udgangspunkt i at skabe et Danmark i balance.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-22:
Som udgangspunkt har vi været positive over for de udflytninger.
Problemet er jo bare de nye tal, der lige er kommet frem, hvoraf man så kan se, at de arbejdspladser, man flytter ud, slet ikke er nok i forhold til de steder, hvor man kan se at arbejdspladserne bliver beskåret i resten af landet uden for de store vækstcentre.
Så jeg tror stadig væk, vi har en meget, meget stor udfordring med sammenhængen mellem by og land.
Det er ikke løst ved bare at flytte arbejdspladser ud.
Der skal jo også flytte noget med, for at folk skal kunne bo derude, leve ordentligt derude, og det vil sige, at vi også snakker skoler, og vi snakker uddannelsesinstitutioner – i det hele taget hvordan vi fremmer væksten i yderområderne.
Carl Holst (V), 2017-12-22:
Tak for det – og jeg er enig.
Men tallene er jo, som de er.
Når det så er sagt, kan man i hvert fald konstatere, at hvis de 3.900 ikke var blevet flyttet ud, havde det været endnu mere skævt.
Kan man tage den bekymring, ordføreren så giver udtryk for, nemlig at det åbenbart ikke er nok, som et udtryk for, at ordføreren vil være med til at flytte endnu mere ud, altså ud over de andre parametre, som jeg også hæftede mig ved at ordføreren gjorde opmærksom på?
Men nu taler jeg specifikt om udflytning af statslige arbejdspladser.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-22:
Det vil vi gerne være med til at diskutere, men jeg tror bare, det er rigtig vigtigt at have fokus på, og vi har i hvert fald rigtig meget fokus på det, at bare det at flytte arbejdspladser ud ikke løser problemstillingen i yderområderne.
Der er mange andre ting, der skal løses der.
Nu var vi inde på undervisningsområdet lige før, men det er bl.a. det, at forældre, som bliver flyttet ud, har mulighed for at sende deres barn i en skole, der ikke ligger alt, alt for langt væk, og at der også på en eller anden måde er en effektiv sundhedsindsats i lokalområdet.
Altså, der er rigtig mange andre ting.
Der skal vi passe på ikke udelukkende at se det isolerede tiltag som løsningen, for det er det ikke.