runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2026-02-05:
Helt sikkert.
Nu vil jeg sige, at lige i en lille landsby i Vestjylland er det måske også lidt sværere end i en provinsby på Sjælland, hvor jeg er fra, som jeg tænker er ret tolerant, eller i København.
Men det er jo rigtigt; selvfølgelig er det også et problem.
Altså, det er jo vanvittigt, at der er 83 pct. mænd med muslimsk baggrund, som ikke accepterer homoseksualitet.
Det er da et kæmpeproblem.
Jeg havde faktisk Kaare Dybvad Bek i samråd om det for et par år siden, hvor jeg helt oprigtigt spurgte, hvad vi skal gøre ved det.
Han nævnte selv et forslag, som Socialdemokratiet ikke havde stillet, men om, om man kunne stille obligatoriske krav til de muslimske friskoler om undervisning i homoseksualitet osv.
Jeg vil bare sige, at fra Radikale Venstres side er vi tilhængere, men jeg tror, at Socialdemokratiet ikke var helt sikre på, at de kunne få Venstre med, desværre.
Anders Kronborg (S), 2026-02-05:
Nu prøver vi lige at kigge lidt ind i krystalkuglen, for jeg synes jo, at ordførerens argumenter også skal efterprøves.
Hvad siger ordføreren på talerstolen, og hvad vil ordføreren gøre i praksis?
Jeg er en af dem, der tror på, at vi får et folketingsvalg med afholdelse den 31. oktober 2026.
Det skal senest være afholdt inden den 1. november.
Vi behandler jo det første lovforslag i år.
Der er folketingsvalg.
Der er lange regeringsforhandlinger, inden en regering træder til.
Der skal fremlægges et nyt lovkatalog, efter at en ny regering er trådt til, og i den periode vil der være en lang række bipersoner, som er fyldt 18 år, og som ikke kommer på lovforslaget.
Vil SF stille det som et krav i regeringsforhandlingerne, at hvis det trækker ud, vil man sikre, at de bipersoner kommer på et kommende lovforslag?
Mads Olsen (SF), 2026-02-05:
Jeg tror ikke, at vi kommer til at stille ultimative krav til regeringsforhandlingerne, men jeg vil da sige, at jeg håber, at vi kan finde en løsning for dem og bruge det værktøj, vi allerede har i Indfødsretsudvalget, til at kigge på de her sager individuelt og sige, at de her mennesker, der ellers var på tærsklen til at blive en del af fællesskabet og blive danske statsborgere, men som ikke bliver det på grund af folketingsvalg og lange regeringsforhandlinger, må vi finde en mindelig løsning for.
Vi har som folketingsmedlemmer jo muligheden for at tage sager op i Indfødsretsudvalget, og det håber jeg også man vil se blive gjort i den sammenhæng, og derfor håber jeg da også, at man enten kan sende dem over til os, og så må vi tage stilling til hele baduljen der, eller at man som tilhører skriver til os folketingsmedlemmer, der sidder i Indfødsretsudvalget, og så må vi prøve at se, om vi kan tage stilling til det, når der har været en regeringsdannelse.
Anders Kronborg (S), 2026-02-05:
For det er jo det princip, hr. Mads Olsen vil følge, når man tager sagerne op i Indfødsretsudvalget, for bipersoner, der er blevet voksne, har jo ikke været igennem en sagsbehandling.
Det vil sige, at hr. Mads Olsen vil køre personer igennem, der slet ikke har haft en sagsbehandling.
Hvad er det rimelige i det?
Mads Olsen (SF), 2026-02-05:
Hvis vi skal snakke rimelighed, synes jeg altså, vi må sige, at det ikke er rimeligt, at man ikke får dansk statsborgerskab, bare fordi fru Mette Frederiksen vælger at trykke på valgknappen på et bestemt tidspunkt, eller fordi regeringen vælger at udskyde et lovforslag om indfødsret, fordi man skal passe et EU-formandskab og ikke kan lave en tilpasning af det, så man har de mennesker, som ellers ville blive påvirket af det her med at fylde 18 år, på et mindre lovforslag om indfødsret.
Det vil vi gerne ændre, og vi synes ikke, at processen her har været i orden.
Peder Hvelplund (EL), 2026-02-05:
Der kan være mange måder at undergrave demokratiet på.
Jeg ser det lovforslag her, hvor der er omkring 2000 borgere, som alle sammen lever op til de kriterier, som ordførerens parti, Liberal Alliance, var med til at indføre.
Det var de kriterier, hvorom man sagde: Hvis I lever op til de her kriterier, ønsker vi, at I skal have statsborgerskab.
De borgere skal nu opleve, at Liberal Alliance stemmer imod og siger: På trods af at de lever op til alle kriterier, skal de alligevel ikke have statsborgerskab.
Grunden til, at man gør det, er jo en form for kollektiv afstraffelse, hvorom man siger: Der er nogle af de her borgere, som vi ikke helt sikre på at vi kan stå inde for, og det betyder, at så skal alle straffes for de handlinger.
Der vil jeg bare høre fru Sandra Elisabeth Skalvig om: Er det en særlig liberal tilgang, at man laver kollektiv straf af borgere, og er det også særlig demokratisk?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-02-05:
Vi så da også gerne, at alle de gode medborgere, der er på det her lovforslag, blev tildelt dansk statsborgerskab.
Problemet er, at vi ikke ved, hvem det er, for vi har ikke undersøgt helt banale ting.
Vi har ikke undersøgt, om de går ind for danske værdier.
Og det synes jeg er problematisk, når vi ikke har undersøgt det tilstrækkeligt.
Derfor vælger vi i Liberal Alliance at stemme nej, men samtidig opfordrer vi også til, at ministeren faktisk trækker lovforslaget tilbage, sådan at vi kan sætte ansøgningerne i bero og indføre en effektiv screeningsmodel, og så kan vi påbegynde behandlingen af indfødsretsansøgninger igen.
Peder Hvelplund (EL), 2026-02-05:
Jeg tror, at de borgere, som har levet op til de her kriterier, og som får det, som ordføreren selv siger er den største og den fornemste gave, vil opleve det som en straf, at de ikke får den gave, selv om de lever op til alle kriterier.
Så derfor er der jo her tale om en kollektiv straf, altså at man straffer nogle borgere for noget, som andre borgere måske eller måske ikke potentielt har gjort.
Derfor vil jeg bare gentage spørgsmålet, nemlig om det er en særlig liberal tilgang at have at sige, at en borger skal straffes for en handling, som en anden borger måske eller måske ikke har gjort.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-02-05:
Jamen jeg mener, at det ville være uansvarligt, hvis jeg som liberal ikke beskyttede vores demokrati.
At give statsborgerskab til nogle, der ikke ønsker vores demokrati, til nogle, som ønsker sharialov i stedet for dansk lovgivning, vil være en trussel mod vores demokrati, og jeg vil som liberal altid beskytte demokratiet.
Derudover kan vi kun bevare det liberale samfund, som jeg som liberal går ind for, hvis der er et flertal i befolkningen, der ønsker det.
Anders Kronborg (S), 2026-02-05:
Når vi den 4. maj i Mindelunden mindes vores frihedskæmpere, der ofrede deres liv for Danmark, så er Dannebrog til stede.
Når kongen har fødselsdag, er Dannebrog på bussen.
Dannebrog er et fælles nationalt samlingspunkt.
Jeg synes, at det er helt naturligt, at i det udvalgslokale, hvor vi afgør, om der er nogen, der skal have dispensation til det danske pas, og leverer den, sker det også under vores smukke nationalfane, og jeg vil godt spørge hr. Peder Hvelplund, om det at lempe indfødsretsreglerne også betyder, at dem, der har en sikkerhedsvurdering hos PET, og som vil landet det ondt, skal have dansk pas.
Peder Hvelplund (EL), 2026-02-05:
Jeg er helt enig i, at der er meget, vi kan gøre for at styrke borgernes retssikkerhed i forhold til den kontakt, man har til det offentlige.
Men jeg deler ikke den mistillid, som hr. Anders Kronborg generelt giver udtryk for i forhold til embedsværket i Danmark.
Jeg har sådan set en stor tiltro til, at vi kan give borgeren retssikkerhed – og det vil det jo være, hvis det er noget, der foregår efter forvaltningsloven.
Derfor vil jeg også bare spørge, om det ikke er korrekt, at man sagtens kunne indrette et system, som var i overensstemmelse med grundlovens § 44, men hvor der foregik en sagsbehandling fuldstændig efter forvaltningslovens principper, og hvor det så i sidste ende var et spørgsmål om, at man i Folketinget stemte for den liste, der så fremkom.
Anders Kronborg (S), 2026-02-05:
Jeg er ikke sikker på, at det skal gå fuldstændig efter forvaltningslovens principper.
Det synes jeg jo faktisk vi i Folketingets Indfødsretsudvalg har enormt mange eksempler på hvorfor det ikke bør.
For der har vi jo enormt mange sager – der er også nogle, hr. Peder Hvelplund selv rejser, og der er også nogle, undertegnede rejser – og hvis vi ikke havde de muligheder, var der jo borgere, der ikke blev statsborgere, fordi man ikke har de politiske øjne på en sag.
Man besøger borgere, og man får borgere ind til kaffe.
Man kan faktisk se, at der er nogle ting, der ikke er oplyst i sagerne, som vi hjælper dem med.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-05:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg har bare behov for lige at sige – også for de danskere, der sidder og følger med derude – at på det her lovforslag er der lige omkring 140 syrere, som nu får statsborgerskab.
Er det ikke korrekt, ordfører?
Anders Kronborg (S), 2026-02-05:
Jamen det er meget skægt.
Nu så jeg ordføreren komme ind ad døren, men havde ordføreren nu været her igennem hele debatten, ville ordføreren også have hørt, at jeg faktisk selv oplyste, at der er 140 syrere på det her lovforslag.
Så det kan jeg bekræfte, for ellers havde jeg jo stået og talt usandt på Folketingets talerstol.
Men det er også korrekt, at der f.eks. fra Storbritannien er 84 borgere, at der fra Tyskland er 127 borgere, og at der fra Polen er 66 borgere.
Nu ved jeg ikke, hvad Danmarksdemokraterne stemmer til det her lovforslag.
Tidligere har man stemt gult.
Det kan være, at man stemmer rødt sammen med Dansk Folkeparti og Liberal Alliance den her gang for ikke at virke som slappere i den blå familie.
Men jeg må også bare sige, at hvis man stemmer rødt, siger man også nej til 127 tyskere, bl.a. nogen, der er født og opvokset i grænselandet – det kan være i Flensborg eller Süderlügum eller andre steder – og måske har gået i dansk skole, hvad ved jeg.
Det kan jo være, I stemmer nej til dem.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-05:
Det var godt nok et langt svar.
Når man egentlig bare skulle svare ja eller nej til 140, var det et langt svar.
Det tyder lidt på, at Socialdemokraterne godt ved, at det eneste, man skal sikre sig, hvis ikke man vil virke som en slapper i dansk politik, er ikke at stemme ligesom Socialdemokraterne.
For fakta er, at der er 140 syrere.
Fakta er, at danskerne bl.a. er blevet bildt ind i årevis af Socialdemokraterne, at de jo skulle hjem igen, når der var fred.
Der er fred i Syrien.
Er det ikke korrekt, at de 140 syrere kun er på det her statsborgerskabsforslag, fordi vi har en socialdemokratisk regering, der igen har sovet i timen?
For der har været fred i årevis – i årevis, ordfører!
Anders Kronborg (S), 2026-02-05:
Altså, det er jo ikke korrekt.
Jeg skal beklage det lange svar, men når det nu var mig, der oplyste tallet, og Kim Edberg Andersen spørger, om det tal, jeg oplyser, er korrekt, så tænkte jeg, at det var nødt til at være et langt svar, så vi er sikre på, at jeg i hvert fald ikke bliver spurgt en gang til til noget, jeg har sagt.
Nu forsøgte jeg.
Nu har jeg 15 sekunder tilbage, og det er begrænset tid.
Det er jo, fordi man har levet op til den lange række af krav, der er for at blive dansk statsborger.
Det er i øvrigt krav, der er meget, meget strammere, end dengang fru Inger Støjberg sad i samme ministerie og bl.a. på 1 år uddelte over 7.000 danske pas.
Man kan jo have alle mulige tanker.
Jeg er ikke helt overbevist om, at f.eks. de familier med handicappede børn, der får behandlet deres sager udelukkende af embedsmænd, altid synes, at det er det allerallerbedste.
Jeg synes, at der er noget fornemt i, at der i grundlovens § 44 står meget klart og tydeligt, at det er det her ting, de 179, der kan give statsborgerskab.
Og jeg er faktisk mere tryg ved, at det er politikere, der har en demokratisk og en folkevalgt legitimitet, der behandler statsborgerskabssagerne i Danmark, frem for at det er udliciteret til nogle djøf'ere bag tykke mure, der kan sidde der og sjusse sig frem til de forskellige ting.
Jeg kunne godt tænke mig, at vi kom tættere på de her ansøgere rent politisk.
Det er klart, at det er et kæmpe system, der skal opbygges, men jeg mener, at det er noget af det, der skal kigges på i den kommende periode.
Og jeg kunne også godt tænke mig, at den lovgivende forsamling tog en større del af sagsbehandlingen omkring kommende statsborgere i Danmark.
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-02-05:
Noget af det sidste, ordføreren sagde i sin indledende tale, var, at han anerkendte, at der var blevet givet for mange statsborgerskaber tidligere i tiden.
Derfor vil jeg bare spørge ordføreren, hvordan ordføreren kan være sikker på, at det her ikke bare bliver endnu et kapitel i en efterhånden meget lang saga, hvor der er blevet givet alt for mange statsborgerskaber, der ikke kan trækkes tilbage, fordi vi jo bl.a. kan se, at der skal rigtig meget til for at få taget et statsborgerskab fra sig.
F.eks. har ikke et eneste bandemedlem mistet sit statsborgerskab.
Så hvordan kan ordføreren garantere, at det her ikke bliver endnu et kapitel i en meget sørgelig saga?
Anders Kronborg (S), 2026-02-05:
For det første har vi de strammeste regler nogen sinde i danmarkshistorien med indfødsretsprøve, høje krav til dansk, og vi laver kriminalitetstjek helt op til grundlovsceremonien, og det er vel at mærke helt nede i detaljen.
Så hvis man, 2 dage før man skal ind at give borgmesteren håndtryk i en kommune, måske endda i hr. Frederik Bloch Münsters og min hjemkommune, Esbjerg Kommune, har kørt for stærkt, så mister man jo statsborgerskabet administrativt og får det ikke, selv om Folketinget herinde har stemt det igennem.
Men jeg vil gerne være åben over for, at man kan, og det håber jeg da også at man i en kommende indfødsretsaftale kan, drøfte med hinanden, hvis der er muligheder for at gøre noget endnu strammere.
Så lytter jeg gerne, og jeg vil gerne være med.
Og de initiativer har vi også taget.
Altså, det var jo helt utænkeligt i tidligere perioder, at man havde samtaler med folk i Indfødsretsudvalget.
Altså, det var jeg med til at få igennem.
Det var helt utænkeligt, at vi pillede borgere af det her lovforslag, hvis der kom noget frem.
Det gjorde vi, sidste gang vi behandlede det.
Altså, jeg har været med til at få en helt ny praksis ind på det område, og det skal vi da blive ved med.
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-02-05:
Men blot fordi ordføreren mener, at tidligere reguleringer har været slappere end den, der er i dag, betyder det jo ikke, at denne tilstand, vi har i dag, ikke også er uklog.
For vil ordføreren ikke anerkende, at man endnu ikke har leveret i forhold til at gøre bod på de her automatiske sletninger i Kriminalregisteret, så man kan se, om folk er kriminelle.
Og det her lovforslag indeholder omkring 1.000 bipersoner, som vi ved ufattelig lidt om.
Kan ordføreren ikke godt se, at der er enormt mange ting, som man faktisk kan gøre bedre.
Og f.eks. er det med bipersonerne noget, som ordføreren selv har stemt imod nede i Folketingssalen.
Er der ikke et stort potentiale for at få strammet op?
Anders Kronborg (S), 2026-02-05:
Hvis jeg lige husker det forslag, som Det Konservative Folkeparti fremsatte, og som vi havde en lang diskussion om – man kan jo gå tilbage og se debatten og de synspunkter, jeg havde – så handlede det, som jeg husker det, og jeg beklager, hvis jeg husker forkert, om, at hvis man var 15-18 år, skulle man selvstændigt have behandlet sin sag.
Der er det jo sådan, at hvis man f.eks. som 15-årig har begået et bræk og har udøvet vold, og man er på lovforslaget som biperson, så kommer man jo ikke automatisk på og får det.
Men jeg vil da medgive i forhold til bipersonen, at er der en person, der er 7, 8, 9 år, så kan jeg jo ikke garantere, at vedkommende ikke laver noget dumt om 20 år.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2026-02-05:
Tak for ordet tak, formand.
Med dagens lovforslag byder vi de nye danske statsborgere velkommen.
For hver enkelt markerer det en ny begyndelse og et nyt formelt tilhørsforhold til Danmark, et land, som de nu fuldgyldigt bliver en del af.
Som vi også drøftede her i Folketingssalen i sidste uge, er et dansk statsborgerskab ikke alene et privilegium; det er også en forpligtigelse – en forpligtelse til at tage del i det danske samfund, respektere vores værdier og bidrage positivt til det fællesskab, man nu har fået adgang til.
Det er Venstres klare forventning, at nye statsborgere vil gøre en aktiv indsats for at komme det omkringliggende samfund til gode.
For Danmark har ikke råd til passivitet eller parallelsamfund.
Tværtimod har vi brug for engagement, ansvar og lyst til at bidrage, f.eks. på arbejdsmarkedet eller i foreningslivet eller bare blot i hverdagen generelt.
Samtidig står Venstre også fast på, at Danmark skal føre en stram, men fair udlændingepolitik.
Det er vist ingen hemmelighed, at vi fortsat har udfordringer med kriminalitet blandt visse grupper, og det tager vi dødalvorligt i Venstre.
Statsborgerskab skal derfor fortsat være noget, man gør sig fortjent til, og jeg håber, at alle, der i dag bliver optaget som danske statsborgere, vil føle sig velkomne, og at de vil være med til at gøre Danmark til et endnu bedre land at bo, leve og arbejde i.
Med de ord vil jeg sige stort tillykke.
Venstre støtter lovforslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-02-05:
Jeg håber, at Venstres ordfører er mindre ømskindet end Socialdemokraternes ordfører, hr. Anders Kronborg, der ikke bare omskrev historien, men som havde det meget svært med, at der var politikere i salen, der stillede kritiske spørgsmål.
Han slap meget dårligt fra at svare på spørgsmålet om de syriske flygtninge, så nu forsøger jeg mig med Venstres ordfører.
Hvorfor skal syriske flygtninge have statsborgerskab?
Hvorfor skal de ikke hjem?
Hvorfor skal de have statsborgerskab?
Og jeg vil ikke have et standardembedsmandssvar som det fra hr. Anders Kronborg; jeg vil have et politisk svar.
Hvorfor skal de ikke hjem?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2026-02-05:
Jeg håber, at jeg kan leve op til ordførerens ønsker – lad mig sige det sådan – men det bliver muligvis lidt i samme retning.
Ud over at vi jo i Danmark presser på få hjemsendelsesaftaler, og ud over at jeg også har fået henvendelser fra borgere, som synes det stik modsatte af, hvad ordføreren spørger om, altså som synes, det er fuldstændig grotesk, at Danmark og den danske regering nu har vendt sig mod Syrien og sådan set mener, at der er fred og ro nok til, at folk kan vende hjem, så har jeg også gennem min tid – og jeg synes også, det er vigtigt at lægge den balance i dag – mødt bl.a. børn fra Syrien på mine børns skole i Odense.
De børn er nogle helt fantastiske børn, og de forældre, jeg har mødt, er nogle, der bidrager; de bidrager positivt, de lærer dansk, og nogle af børnene er endda hammerhammergode i skolen.
Der er specielt en pige på børnenes skole, og når jeg ser hende om morgenen – lillebitte er hun med store sorte runde briller – så minder det mig om, at jeg altid skal huske at have balancerne med i det her.
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-02-05:
Det var det, vi blev lovet.
Nu gør man dem til indvandrere og til statsborgere.
Det var det modsatte af, hvad man blev lovet.
Så hvorfor skal de ikke hjem?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Det var et løfte, der blev givet.
Nu gør man dem til danskere.
Peder Hvelplund (EL), 2026-02-05:
Tak for det, og tak til hr. Anders Kronborg for talen.
Jeg er sådan set enig i, at man ikke skal stå og sagsbehandle nede i Folketingssalen, medmindre man har fået samtykke fra den borger, det handler om.
Derfor virker det jo også lidt paradoksalt, når hr. Anders Kronborg lige har stået og talt om en borger, der blev pillet af det seneste lovforslag, hvor der jo netop foregik en sagsbehandling hernede i salen.
Jeg ved ikke, om hr. Anders Kronborg i den forbindelse havde indhentet samtykke fra borgeren.
Derfor vil jeg bare spørge hr. Anders Kronborg, om den nemmeste måde at komme det til livs på ikke ville være, hvis vi gjorde, som man gør i de fleste andre lande, altså at man gør det som en forvaltningsakt, så man gør som på alle mulige andre områder i samfundet: Politikere vedtager regler og overlader det til embedsfolk at vurdere, om borgere lever op til reglerne, og borgeren har nogle rettigheder, bl.a. en klageadgang.
Det ville jo netop sikre, at der ikke blev den vilkårlighed, men at der netop blev tale om en konkret sagsbehandling.
Anders Kronborg (S), 2026-02-05:
Nu startede formanden med at appellere til en ordentlig tone i debatten, og der anerkendte jeg, at udvalget havde en utrolig god dialog indbyrdes, men jeg kan forstå, at der er blevet kaldt forstærkning ind fra Dansk Folkeparti, så formanden for udvalget kan stå i et godt og eksemplarisk lys, som man nu kender det.
Og så er der blevet kaldt to spørgere ind, som, synes jeg, bruger en meget ufin retorik her i Folketingssalen.
Hr. Alex Ahrendtsen sagde, at jeg talte usandt.
Dem, der er til stede, ved, at jeg ikke har gjort det, og at jeg ikke gør det.
Og fru Mette Thiesen beskylder mig for at lyve fra Folketingets talerstol.
Det er muligt, at det giver fru Mette Thiesen nogle rigtig gode SoMe-videoer til sin facebookprofil, man efterfølgende kan gå ind og klikke på.
Nu er det jo et valgår.
Men jeg synes, det er en uskik.
Lad os forholde os til fakta.
Det er fuldstændig korrekt, at der på det her lovforslag er 140 personer, som oprindelig kommer fra Syrien.
Til sammenligning er der 127 personer, der oprindelig kommer fra Tyskland.
De personer, der er på lovforslaget,
er nogle, der lever op til alle de objektive kriterier, der har arbejdet og gjort sig fortjent til det danske pas.
Mette Thiesen (DF), 2026-02-05:
Jeg kan berolige ordføreren med, at vi i Dansk Folkeparti ikke arbejder, som man gør i Socialdemokratiet, hvor man kalder folk ind.
Det er den fineste gave, vi overhovedet kan give, og det tager vi meget, meget alvorligt på i Dansk Folkeparti.
Det ved jeg godt man ikke gør i Socialdemokratiet.
Man smider om sig med danske statsborgerskaber, også i dag.
Men i Dansk Folkeparti tager vi det meget alvorligt, og det er jo derfor, jeg stillede det her spørgsmål til ordføreren.
Det er jo at lyve over for danskerne, lad os være ærlige, når man siger noget, men gør noget andet.
Anders Kronborg (S), 2026-02-05:
Der har vi den jo igen.
Smider om sig med danske statsborgerskaber.
Vi er nødt til at forholde os til de faktiske tal.
Da Dansk Folkeparti havde gjort Anders Fogh Rasmussen til statsminister, var man tungen på vægtskålen, man kunne have sagt nej, og man havde alle muligheder for at presse citronen.
I 2002 blev der givet 16.662 danske pas, hvor Dansk Folkeparti stemte grønt.
Til sammenligning i 2023 under hr. Kaare Dybvad blev der givet 3.355 danske pas.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-02-05:
Tak for det.
Ordføreren taler rigtig meget om, at de mennesker, der er på det her lovforslag, opfylder beskæftigelseskravet og kan vores sprog.
Men det siger jo ingenting om, hvad det egentlig er for nogle mennesker.
Og det er ikke noget, der er blevet undersøgt.
I Liberal Alliance ønsker vi ikke at give statsborgerskab til nogen, der ikke går ind for ligestilling mellem kønnene, eller til nogen, der ønsker, at homoseksualitet skal straffes.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge Socialdemokratiets ordfører, hvorfor det er, at Socialdemokratiet mener, at antidemokrater skal have dansk statsborgerskab.
Anders Kronborg (S), 2026-02-05:
Det mener Socialdemokratiet heller ikke, og jeg tror også, ordføreren ved, at undertegnede havde en meget stor aktie i, da vi behandlede sidste lovforslag og fik kendskab til, at der var en person på lovforslaget, der havde antidemokratiske værdier, at vi for første gang siden besættelsen pillede en person af lovforslaget.
Og den person er ikke kommet på det her lovforslag, efter at vi undersøgte personen nærmere.
Jeg deler ambitionen om, at vi kommer tættere på det med værdier.
Det arbejde har vi i gang i Indfødsretsudvalget med et underudvalg – der er en ekspertgruppe omkring regeringen, der kigger på det her – og i indfødsretsaftalekredsen.
Ordføreren ved jo også efter de møder, vi har haft med eksperter, at det er en kompliceret størrelse.
Men jeg vil gerne åbne op for en mere dialogbaseret tilgang, altså samtaler, og jeg vil gerne åbne op for, at Indfødsretsudvalget får mere at se til.
Noget af det, jeg har problematiseret, er bl.a. vilkårligheden, i forhold til hvem der møder op i Indfødsretsudvalget.
Nogle gange er vi få partier, andre gange mange.
Vi skal jo sikre, at vi er der.