Dennis Flydtkjær (DF), 2018-11-20:
Her har vi at gøre med udmøntningen af aftalen om erhvervs- og vækstinitiativer, som vi også har haft nogle tidligere forslag om i dag.
Det er en aftale mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre.
I den her del af udmøntningen af aftalen har vi fokus på at skaffe kapital til virksomheder.
Det er i hvert fald det, jeg selv personligt støder på, når jeg møder både lokale og nationale virksomheder.
I aftalen havde vi jo fokus på det via flere forskellige initiativer.
Aktiesparekontoen har allerede været en del af debatten, og det tiltag, der er i det her lovforslag, hedder et investorfradrag.
Alle de her tiltag er jo møntet på, at virksomhederne er forskellige steder i deres livscyklus, og investorfradraget er nok mest af alt målrettet virksomheder i opstartsfasen, bl.a. fordi der er tale om unoterede aktier, men også fordi det er der, det måske kan være allersværest at få fat i kapital til at drive sin virksomhed.
Fradraget gives jo til fysiske personer og egentlig ikke til virksomheder.
Typisk kunne man forestille sig, at hvis man havde mange penge, så ville man have et holdingselskab.
Her er det så fysiske personer.
Og derfor vil jeg egentlig tro, at det nok mest af alt vil blive brugt af familiemedlemmer, gode venner eller folk i ens nære omgangskreds, som vil investere i en god idé, som man nu ved at en ven eller et familiemedlem har. Det gode ved det er, at man som virksomhed sparer nogle finansieringsomkostninger, fordi man så måske i mindre grad skal ud og låne af banken, og det er jo sådan set ganske positivt.
Den konkrete model er jo, som det også allerede er blevet nævnt, at man kan investere i unoterede aktier og få det her fradrag.
Man kan få fradrag for halvdelen af investeringen på op til 400.000 kr. i perioden 2019-2022, mens det i perioden fra 2023 og frem er for halvdelen af 800.000 kr.
Og fradraget, der gives som et ligningsmæssigt fradrag, får en skatteværdi på ca. 30 pct. i en gennemsnitskommune.
Det, jeg sådan sad og spekulerede på, da læste lovforslaget – jeg spurgte også ind til det, da vi lavede aftalen: Hvorfor får man fradrag for halvdelen af investeringen og så på 30 pct.?
Hvorfor får man ikke bare 15 pct. af hele investeringen i stedet for?
Altså, det ville jo give det samme.
Hvorfor ikke få 15 pct. af hele delen i stedet for at få 30 pct. af halvdelen?
Men jeg kan så forstå, at det måske er, fordi det er et ligningsmæssigt fradrag, som er på 30 pct., altså for at det skal være nemmere at administrere.
Men kunne man så ikke bare sige, at det var 30 pct. af hele investeringen, så man satte satsen ned til det halve, altså at man i stedet for at få 30 pct. af halvdelen af 400.000 kr. så fik 30 pct. af de 200.000 kr.?
Eller hvis man senere hen får 30 pct. af halvdelen af 800.000 kr., hvorfor så ikke få 30 pct. af 400.000 kr.?
Altså, hvorfor skal det der med halvdelen med?
Det er jo et lovforslag, der er ret kompliceret i forvejen, og det tror jeg er fornuftigt nok.
Altså, det er ikke fornuftigt, at det er kompliceret, men der er brug for værnsregler, for at der ikke bliver snydt med det her.
Så hvorfor skal man kun få fradragsværdi af halvdelen af investeringen og ikke få fradrag for hele investeringen og så måske sætte satsen ned?
Men det kan vi eventuelt prøve at se om vi kan få udboret i udvalgsbehandlingen, altså om det måske kunne være en lille ændring.
Nu er det jo ikke for at sige, at vi ikke støtter det, for det gør vi.
Vi synes, det er et godt tiltag med et investorfradrag, for det kan være med til at skaffe kapital til virksomheder, der er i opstartsfasen.
Men det er måske bare en lille ændring, vi kunne overveje, for ikke at gøre det mere kompliceret, end der egentlig er behov for.