runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erik Veje Rasmussen (V), 2026-02-05:
Vi er jo et langt stykke hen ad vejen enige.
Det, der er et af problemerne ved forslaget, er, at der hele tiden er tale om, at der er en masse sager, som bliver omgjort, men om det så er Ankestyrelsen, der omgør de her sager, eller det er en forvaltningsdomstol, der omgør de her sager, kan vel være ét fedt.
Vores problem er, at der bliver truffet alt for mange forkerte afgørelser.
Hvis forslagsstillerne har ret i, at problemet er den manglende sanktionering fra Ankestyrelsen til kommunerne, er det jo det, vi skal have indført.
Så skal vi jo have indført det, at Ankestyrelsen sender en opkrævning på 100.000 kr., når man laver en eller anden bøf ude i en kommune.
Men som fru Mette Thiesen sagde før, er de kommet med masser af forslag til, hvordan man kunne gøre det bedre.
Ja, for man kan sagtens gøre det bedre inden for systemet, men det er bare ikke blevet gjort.
Jeg synes, der er masser af ting, vi skal forbedre, og jeg tror også, at det med sanktionerne til kommunerne spiller en væsentlig rolle, ja.
Karin Liltorp (ALT), 2026-02-05:
Jeg synes, det er dejligt, at ordføreren har tillid til, at vi kan gøre det inden for systemet, men jeg må indrømme, at jeg selv er meget berørt af det.
Jeg var til en konference i går, hvor der stod mange af de mennesker, der netop har været i klemme og har været i klemme i rigtig, rigtig mange år, og de vil jo alle skrive under på, at systemet, som det er i dag, slet ikke fungerer.
Og det her er så muligheden for at sige, at nu skal vi blive klogere og nu skal vi blive klogere sammen.
Det handler bare om, at vi sammen forpligter os på at blive klogere på området.
Kan ordføreren ikke se, at det kunne være en god idé at støtte op om, at vi bliver lidt klogere sammen?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-02-05:
Det er der, vi gerne vil sætte ind.
Den seneste omstrukturering, vi havde inden for klageinstansområdet, var i 2013, og det var, fordi man også erkendte dengang, at klagestrukturerne ikke var optimale.
Der gik man også ind og styrkede borgernes retssikkerhed, og man prøvede at bygge videre på mangeårige erfaringer med forskellige typer af klagestrukturer.
Jeg ved, at der også i udvalget har været høring omkring forvaltningsdomstol, og jeg må indrømme, at det faktisk undrer mig, at man ønsker at gå videre med det her spørgsmål, for jeg synes, der er rigtig mange andre steder, vi kunne starte, hvis vi gerne vil styrke retssikkerheden for borgerne, og det er jo lige præcis det, vi er enige om.
Marlene Harpsøe (DD), 2026-02-05:
Tak til ministeren for talen.
Det er så også det eneste, jeg kan takke for.
Jeg må ærligt indrømme, at jeg er skuffet, og jeg er faktisk også lidt rystet over ministerens tilgang til, at man undersøger en model for en forvaltningsdomstol i Danmark.
Før man overhovedet er kommet frem til at undersøge en konkret model, har ministeren allerede foretaget en dom over den her model, selv om ministeren ikke engang ved, hvordan modellen præcis er struktureret.
Ministeren har allerede sagt: Det er fyldt med bureaukrati og bøvl, og hvad ved jeg.
Det ved ministeren da overhovedet intet om!
For man har jo slet ikke undersøgt den model endnu, og hvordan den skal se ud.
Hvorfor er det så svært for den her regering at gøre noget helt konsekvent ordentligt for mennesker i det her system i dagens Danmark og for retssikkerheden?
Torsten Gejl (ALT), 2026-02-05:
Tak, formand.
I Danmark er der titusindvis af danskere, som oplever en omfattende retsløshed på de store velfærdsområder.
Det kan være børne-, handicap-, social-, sundheds-, hjemløse- og beskæftigelsesområdet, sågar skatteområdet.
Og det er ikke bare mennesker, der oplever omfattende retsløshed; det gør dyr og naturen også – på naturområdet, miljøområdet og klimaområdet.
Derfor foreslår Alternativet, LA og DF i dag, at vi laver en model for en dansk forvaltningsdomstol, som det fremtidige Folketing kan tage stilling til.
Retsløsheden er så omfattende, at vi er nødt til at prøve noget nyt.
Vi er nødt til at se på en model for en dansk forvaltningsdomstol, hvor det offentlige kan blive dømt, hvis det laver eller tillader ulovlig offentlig forvaltning og ulovlige afgørelser i borgernes sager.
Det vil egentlig bare betyde, at vi lever op til grundloven, som siger, at vi faktisk skal have en forvaltningsdomstol i Danmark – som en retsinstans, der hjælper mennesker, dyr og natur i kampen mod systemet, formand.
Mette Thiesen (DF), 2026-02-05:
Tusind tak.
For det første er det sådan lidt spøjst at høre regeringen snakke om, at det her vil være bureaukrati, når det er en regering, som i den grad har øget bureaukratiet helt sindsygt meget, og som har ansat absurd mange djøf'er.
Så lad os nu lægge det til side.
Det her forslag drejer sig om at nedsætte en arbejdsgruppe og udarbejde en model for, hvordan man kunne lave en forvaltningsdomstol i Danmark, sådan at Folketinget har mulighed for på et oplyst grundlag at tage stilling til, om man synes, det er den rigtige løsning.
Det er et forslag, som alle burde kunne stemme for uden overhovedet at blinke det mindste.
For det drejer sig grundlæggende bare om, at vi undersøger, hvordan vi kan løse det her problem.
Ministeren siger både nogle ting om det her med omgørelsesprocenter og alt muligt andet.
Jeg er bare nødt til at sige, at vi i Dansk Folkeparti undervejs i forløbet er kommet med masser af løsninger i forhold til det her, og at de alle sammen bliver skudt ned af ministeren.
Men ministeren gør ikke selv noget for at løse problemerne.
Så hvad foreslår ministeren?
Hvis ministeren og regeringen ikke kan støtte det her forslag, kunne jeg godt tænke mig at høre fuldstændig konkret, hvordan man vil løse de massive problemer med retssikkerheden, vi har i Danmark på bl.a. handicapområdet og mange andre områder.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-02-05:
Så borgerne ser, når det handler om hjælpemidler, ikke kommunerne som en medspiller, men de ser dem rigtig ofte som en modspiller.
Der kunne vi gøre meget ved at forenkle den lovgivning, og det er jeg konkret i gang med, og jeg håber på, at vi meget snart kan komme frem til en løsning.
For det er et godt eksempel på, hvordan vi kunne starte med at gøre det sådan, at rigtig mange af de sager ikke ender hos Ankestyrelsen og de ikke ender som klagesager.
Så det er bare ét eksempel.
Mette Thiesen (DF), 2026-02-05:
Det er et fint eksempel, og det er også lidt spøjst, at det kommer fem minutter i et folketingsvalg.
Hvorfor i alverden har ministeren ikke gjort det noget før?
Det her har været kendt utrolig længe.
Helt tilbage til for over 10 år siden, da jeg sad i kommunalbestyrelsen, snakkede vi om de her omgørelsesprocenter, og hvor mange problemer der var i forhold til eksempelvis familier med børn med handicap, og det er bare for at tage et konkret eksempel.
Der bliver ikke gjort noget som helst, som konkret kan løse det her problem.
Ministeren nævner noget om hjælpemidler, og det er rigtig fint.
Men jeg forstår ikke, hvorfor det kommer så sent, og hvad vil ministeren ellers gøre?
For det er jo ikke bare det.
Der er også noget med hjemmetræning, og der er et konkret problem med, at kommunerne konsekvent og i forhold til rigtig mange sager bryder lovgivningen.
Hvad skal vi gøre med de kommuner, der konsekvent bryder lovgivningen for at spare penge?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-02-05:
I forhold til de kommuner, der konsekvent bryder lovgivningen, har vi Ankestyrelsen, et tilsyn med kommunerne.
Der er det sådan, at min gode kollega indenrigsministeren netop er ved at kigge på at ændre lovgivningen omkring det tilsyn, sådan at tilsynet får bedre muligheder for at sætte ind over for de kommuner.
På mit område arbejder jeg f.eks også helt konkret med et lovforslag om, at vi i nogle tilfælde kan bede de små kommuner og ø-kommunerne om at samarbejde med de større kommuner for at sikre, at der bl.a. på børneområdet er mere ekspertise og viden.
Det er også et tiltag, der skal øge retssikkerheden i forhold til f.eks. børnesager, og det agter jeg at vi her meget snart kan drøfte.
Torsten Gejl (ALT), 2026-02-05:
Alle landene i EU har en, så det kunne ministeren godt have gjort.
Det vil også kræve mere bureaukrati.
Børnesager skal
f.eks. i dag først op i børne- og ungeudvalget, og hvis børne- og ungeudvalgets afgørelse bliver påklaget, skal det over i Ankestyrelsen
Bagefter kan borgeren lave en civil sag og hyre advokater, og det skal op mod Kammeradvokaten.
Hvis der havde været en forvaltningsdomstol, ville sagen jo være gået direkte over i den.
Hvordan kan det være, at ministeren står her og siger, at der er mere bureaukrati i det?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-02-05:
Det bliver jeg faktisk lidt bekymret over at ordføreren siger.
For lige præcis i forhold til børnesager, som netop er så indgribende i folks liv, er det jo faktisk rigtig vigtigt at sige, at vi netop i dag har et børne- og ungeudvalg med en dommer for bordenden.
Hvis man så mener, at der er blevet begået fejl og man anker det, har Ankestyrelsen faktisk i dag en mulighed for at gå ind og skønne, om det var den rigtige beslutning.
Det har de lige præcis på det her område, fordi det er så indgribende et område.
Så jeg forstår faktisk ikke, hvorfor man lige præcis tager det eksempel frem.
Det må jeg ærligt indrømme.
Når det f.eks. handler om et andet område som adoption, går man også direkte i Ankestyrelsen, og bagefter kan man, hvis det er sådan, at der er bekymringer, gå videre til retten.
Så hvad er det, en forvaltningsdomstol her skal gøre anderledes for borgerne?
Det forstår jeg faktisk ikke.
Torsten Gejl (ALT), 2026-02-05:
Der er jo ikke en dommer for bordenden.
Der er en dommer med i udvalget, men det er ikke dommeren, der er ansvarlig for den endelige afgørelse.
Vi havde i går en forvaltningsretdommer fra Tyskland på besøg på Christiansborg, som fortalte os, hvor enkelt og effektivt børnenesager kører i den tyske ret.
Der er kortere sagsbehandlingstider.
Som han sagde, er de nødt til at gøre det hurtigt, fordi det ellers har kæmpestore konsekvenser for børnene.
Borgerne kan fremlægge relevante dokumenter, hvor det her i dag er kommunen, der bestemmer, hvad det skal være, og borgeren kan føre vidner.
Det var så enkelt, at dem, der var til stede i lokalet, sagtens kunne se, at det var mere effektivt, og at det var mere retfærdigt.
Erik Veje Rasmussen (V), 2026-02-05:
Nu sad jeg og læste lidt om verwaltungsgerict på Perplexity for lidt siden for lige at forberede mig i forhold til det, der var blevet sagt her.
Jeg ved ikke, om en tysk dommer i verwaltungsgericht er meget klogere, end de er i Ankestyrelsen, eller om det forhold, at man kalder det verwaltungsgericht, pludselig medfører nogle nye kompetencer til at pålægge kommunerne forskellige udgifter.
Det tror jeg ikke.
Så er der til gengæld inden for det system, vi har, allerede ting, som jeg undrer mig meget over – det vil jeg sige helt for egen regning; det er ikke Venstres politik – og det er f.eks., hvorfor der, når vi laver tvangsfjernelse af børn, sidder to tilfældige kommunalbestyrelsesmedlemmer og er med til at træffe de her beslutninger.
Det er så noget helt andet, men om en dommer i Hessen er bedre til det, tvivler jeg stærkt på.
Torsten Gejl (ALT), 2026-02-05:
Altså, jeg synes, det er nogle helt utrolige konklusioner, ordføreren drager.
Ordføreren får sig talt hen til, at en forvaltningsdomstol ikke virker, så derfor skal vi ikke bruge mange penge på den.
Men ifølge de eksperter, jeg har talt med, regner man ikke med, at den bliver dyrere end det system, vi allerede har.
Alle andre lande i EU har en forvaltningsdomstol.
Tror ordføreren, det er, fordi den ikke virker?
Tror ordføreren, at alle andre lande i EU, har en forvaltningsdomstol, fordi den ikke virker?
Tror ordføreren, at grunden til, at vi ikke har en i Danmark, er, at vi er meget, meget smartere?
Vi fik i går demonstreret, hvordan en forvaltningsdomstol fungerer, af en tysk forvaltningsdommer.
Den var langt mere effektiv, der var kortere sagsbehandling, borgerens dokumenter kom frem – også dem, borgerne ønskede skulle frem – og borgerne kunne føre vidner.
Og for enden af bordet sad der en dommer, og når man bliver dømt af en dommer, er der altså ikke særlig stor chance for, at man begår den samme ulovlighed igen.
Vil ordføreren ikke i det mindste anerkende det?
Karin Liltorp (ALT), 2026-02-05:
Tak for talen, og tak, fordi Danmarksdemokraterne i det mindste ikke er bange for at blive klogere på det her område, for jeg tror, vi er meget enige om, at det halter gevaldigt med retssikkerheden.
Og jeg kan sige: Hvorfor skulle man tro på kortere sagsbehandlingstider?
Det skal man, fordi det ser de i Tyskland.
Det er netop sådan noget, vi kan lære ved at sætte gang i den her undersøgelse.
Så simpelt er det i virkeligheden.
Det er det, vi kan lære.
Han så ikke længere sin søn.
Han havde været ude i flere selvmordsforsøg.
Den her voksne mand rejste sig op i salen med tårer i øjnene og delte den her historie med os, og han var så sur på os politikere, også os, der var i salen, og sagde: I gør jo ingenting!
Jeg vil bare sige, at jeg håber, han ser med i dag og ser, at der faktisk er mange af os, der er interesseret i at gøre noget.
Det vil jeg også bare lige anerkende, og jeg vil takke Danmarksdemokraterne for, at de støtter op.
Marlene Harpsøe (DD), 2026-02-05:
Jeg siger også tak for den fælles kamp på det her område.
I bund og grund synes jeg, det er rigtig vigtigt, at vi i højere grad sætter mennesket før systemet.
Nu nævner jeg lige en gammel kamp fra min side af: Det hedder relationel velfærd, og det er, at man sætter relationer i centrum for mødet med borgere i stedet for at være meget, meget påpasselig med at bruge bare en øre eller en krone for meget på borgeren.
Det er helt ubegribeligt, hvordan økonomi i dag spiller meget mere ind i forhold til ordentlig faglighed og i forhold til at sikre, at man i mødet med den enkelte borger har en måde at arbejde sammen på fra borgerens side og fra medarbejdernes side i forhold til at løse de udfordringer, som borgeren har.
Altså, relationer er det, man skal sætte i centrum her.
Det er ikke systemet.
Det er mennesket og relationerne.
Karin Liltorp (ALT), 2026-02-05:
Ja, og det er helt sikkert det, de her mennesker, der er kommet i klemme, ikke oplever.
De oplever, at de bliver en brik i systemet, og så får de ikke den BPA-ordning, de er berettiget til, og så går der år, og så er de desværre døde i mellemtiden.
Det er sådan nogle sager, vi ser, og det er jo det, vi prøver at gøre op med.
Så jeg tror, vi er meget, meget enige om, at der skal gøres noget.
Noget af det, vi også lærte i går, var jo netop fra den tyske domstol, og jeg tror, vi alle sammen blev så opløftet, for det var faktisk, at dommerne havde helt andre muligheder, også for at indhente oplysninger.
De sad ikke bare som en marionet.
Det håber jeg jo vi er enige om at vi kan lære rigtig meget af.
Marlene Harpsøe (DD), 2026-02-05:
Det kan vi forhåbentlig lære rigtig, rigtig meget af.
Som sagt ved jeg ikke, hvordan en model for en forvaltningsdomstol kommer til at se ud, men jeg vil meget gerne se den, og hvad den vil have af muligheder i en dansk kontekst, hvor man så også samtidig lærer af det gode arbejde, der er fra andre lande.
For jeg synes, at det svigt, der sker i dag over for rigtig mange borgere, kan vi ikke være bekendt.
Torsten Gejl (ALT), 2026-02-05:
Og tak for talen, og tak for fokus på retssikkerhed.
De virkninger, som ordføreren forventer af en forvaltningsdomstol, synes jeg er dem, vi fik bekræftet i går af den tyske dommer Ingo Socha fra den tyske forvaltningsdomstol.
Da jeg kom til at tænke på muligheden for en forvaltningsdomstol for en 8-10 år siden sammen med Enhedslistens tidligere hæderkronede beskæftigelsesordførere Finn Sørensen, vidste jeg ikke, at SF allerede havde haft de tanker før, og hvis jeg havde vidst det, havde jeg naturligvis inddraget SF i arbejdet, for jeg har en kæmpe respekt for, at de allerede i 2001 havde gang i de tanker.
Så tak for talen, og jeg håber, at vi kan komme et skridt nærmere ved at sørge for at få lagt en sti, der hedder, at vi kigger på, om en dansk forvaltningsdomstol i de her tider med så meget retsløshed ikke kunne være en god løsning.
Mads Olsen (SF), 2026-02-05:
Vi er også meget glade for det arbejde, hr. Torsten Gejl og andre har lagt i at fremme den her løsning med en forvaltningsdomstol.
Jeg kan sige, at jeg også var overrasket over at høre, at vi allerede i 2001 foreslog det.
Det var jo også før min tid her på Jorden, kan man sige.
Det er jo bare skønt, at man har haft det fokus længe, så forhåbentlig kan det snart blive til noget.
Karin Liltorp (ALT), 2026-02-05:
Jeg synes, det var vigtigt, at ordføreren fik sagt, at det her jo ikke drejer sig om en hetz mod kommunerne eller socialrådgiverne eller nogen som helst.
Så kunne jeg godt tænke mig at give ordføreren lejlighed til igen at nævne det årstal, hvor SF første gang fremsatte det her beslutningsforslag, for at vi ligesom kan gøre os klart, hvor mange år der er gået, og at vi stadig væk ikke har få løst det her problem.
Mads Olsen (SF), 2026-02-05:
Det var i 2001, vi foreslog det første gang, og vi synes jo, det er en skam, at der ikke er sket mere siden.
Men da det her forslag jo går ud på at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal kigge på det, synes vi, det ville være oplagt at sige ja til det.
Erik Veje Rasmussen (V), 2026-02-05:
Jeg er meget, meget spændt på, om vi får en forvaltningsdomstol, også fordi, som jeg sagde før, er det somme tider bare nemmere at forandre, end det er at forbedre.
Det ser vi her.
Men når jeg sidder og kigger på, nu skal jeg undlade at sige det på tysk, Stuttgarts forvaltningsret, er der i øjeblikket en, der brokker sig over, at det er, 30 måneder siden han indgav sagen, og der er endnu ikke fastsat nogen termin.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad det er, man støtter den der enorme tro på, i forhold til at der kommer en tysker herop og fortæller os, at nu skal I bare høre, hvis vi laver en forvaltningsret, så bliver der ikke noget med ventetider eller noget.
Hvad er det, man støtter den tro på?
Mads Olsen (SF), 2026-02-05:
Nu har jeg ikke været til den pågældende høring, jeg tror ordføreren refererer til, der har været i går med en tysk dommer, der er kommet herop.
Men i forhold til det her beslutningsforslag, som jo går ud på at nedsætte en arbejdsgruppe, som skal kigge på, hvordan man gør det rundtomkring i Europa og så komme med et oplæg til en dansk model, synes jeg da også, det vil være relevant, at den arbejdsgruppe kigger på, hvordan vi skaber en forvaltningsdomstol, som heller ikke har de meget lange ventetider, som ordføreren nævner her.
Det synes jeg da også er et vigtigt element i en retsstat, altså at man også får det hurtigt overstået, men at det selvfølgelig også er en korrekt afgørelse, der falder.
Marlene Harpsøe (DD), 2026-02-05:
Jeg kan da høre, at Venstres ordfører mener, at der er langt nemmere måder at løse det her på – hvorfor gør man det så ikke bare?
Hvorfor er det ikke bare sket?
Jeg forstår det ikke.
Nu er det min tredje periode her i Folketinget, og jeg har så haft nogle pauser ind imellem de perioder.
Man taler igen og igen om at gøre noget, og hver gang jeg kommer tilbage til Folketinget, får jeg den chokerende melding, at det stadig væk ikke er løst.
Det er pinligt.
Så kom i gang!
Erik Veje Rasmussen (V), 2026-02-05:
Jeg vil ikke græde over en forvaltningsdomstol.
Men når der snakkes om bureaukrati, ved jeg heller ikke, hvad det har med det at gøre.
I virkeligheden lægger man nogle forvaltningsretlige beslutninger oven på i stedet for Ankestyrelsens beslutninger.
Det gælder også, når vi snakker sagsbehandlingstid.
Jeg kan ikke se, hvordan sagsbehandlingstiden skulle blive mindre, fordi det er en forvaltningsdomstol og ikke en Ankestyrelse, der sidder der.
Det handler bare om, at vi ikke er villige til at smide nok ressourcer ind.
Hele vores domstolssystem i dag er jo en skandale, hvor man kan sidde og vente 5 år på at få en afgørelse, så man stort set falder ned af stolen, inden man overhovedet får en afgørelse.
Så hvordan mener ordføreren, at sagsbehandlingstiden skulle blive kortere af en forvaltningsdomstol?
Det er på samme måde, som da man diskuterede bederum i dag.
Man spørge, hvad et bederum er.
Det er det samme med en Verwaltungsgericht.
Det er jo ikke i det forhold, at vi kalder det en Verwaltungsgericht, at magien ligger.
Magien ligger jo i, hvilken sagsbehandling man laver, og hvad reglerne for det er.
På samme måde er det med Ankestyrelsen.
Jeg synes, at der indimellem ikke bliver foretaget tilstrækkelig vurdering af skønnet bag de afgørelser, som er truffet ude i kommunerne.
Jeg kan sagtens finde på nogle ting vedrørende Ankestyrelsen, som jeg er meget, meget lidt tilfreds med, og som jeg gerne vil have gjort noget ved.
Jeg kan ikke se, at der er nogen af de ting, som en Verwaltungsgericht eller forvaltningsdomstol kan lave, som vi ikke også kan lave her.
Jeg sad i går og læste en svensk kritiker af den svenske forvaltningsdomstol – jeg ved ikke, hvad den hedder – som mener, at der er et problem med, at de offentligretlige sager bliver håndteret et sted og de privatretlige et andet sted.
Det vil sige, at sagen sommetider først skal håndteres det ene sted, før den kan blive håndteret det andet sted osv. osv.
Jeg har ikke overblik over Verwaltungsgericht generelt, men jeg har i mange år tænkt, at vi skal have en forvaltningsdomstol, men efter at have sat mig ind i tingene, kan jeg ikke se, at vi ikke, hvis vi gik hardcore til den, kunne lave det samme med det system, vi har.
Torsten Gejl (ALT), 2026-02-05:
Ja, eller også er det sket, efter at ordførerens parti blev medlem af regeringen.
Hvis det er sådan – og det vil jeg vil gerne spørge om igen – at resten af landene i EU har en forvaltningsdomstol, tror ordføreren så, at det er, fordi de er dummere end os, og at de går mindre ind for retssikkerhed end os?
Og anerkender ordføreren, at der er forskellige forvaltningsdomstole, og at vi jo kunne lave en dansk model, hvori vi havde taget den kritik, der kunne være af den svenske model og af den tyske model, til os?
Så kunne vi have mulighed for i en situation, hvor vi har så meget retsløshed, som ordføreren også er kritisk over for, at se, om en dansk forvaltningsdomstol kunne løse problemet.
Erik Veje Rasmussen (V), 2026-02-05:
Det, jeg har læst at forslagsstillerne skriver, er, at problemet er manglende sanktioner, så lad os lave nogle sanktioner.
Tyskland har også det, man kalder en Vervassungsgericht, som tager stilling til statssager, hvor man overtræder grundloven.
Sådan en har de også.
Det har vi heller ikke i Danmark.
Der er mange ting, de har rundtomkring, som vi ikke har.
Norge har ikke nogen forvaltningsret osv.
Jeg synes, det sikkert kunne være ganske fint, men jeg kan ikke forstå, hvorfor vi ikke er så dygtige i Danmark, at vi rent faktisk sætter de nødvendige ressourcer ind på de præcise problemstillinger, som vi ved der er, både i forhold til børneområdet, handicapområdet osv. osv.
Det er det, vi forsømmer, fordi vi hele tiden tager bittesmå skridt og tror, at det forandrer noget.
Louise Brown (LA), 2026-02-05:
Jeg har et ganske kort ja/nej-spørgsmål.
Kan ordføreren bekræfte, at ordførerens parti var indstillet på en forvaltningsdomstol, frem til at de indtrådte i regering med Socialdemokratiet og Moderaterne?
Erik Veje Rasmussen (V), 2026-02-05:
Nu er jeg godt nok presset op i et hjørne.
Det ville jo være løgn, hvis jeg sagde, at jeg ikke kan bekræfte det.
Det kan jeg godt bekræfte.
Louise Brown (LA), 2026-02-05:
Tak, og undskyld, formand, hvis jeg ikke fik trykket mig ind til min anden korte bemærkning.
Altinget skriver i en artikel fra den 18. juni 2018, og jeg citerer: Ifølge Venstre læner Ankestyrelsen sig ofte op ad kommunernes afgørelser, og hvis sagerne i sjældne tilfælde afprøves ved en almindelig domstol, går domstolen sjældent ind i substansen.
De henviser i stedet til, at Ankestyrelsen har en særlig erfaring og ekspertise, forklarer Venstres beskæftigelsesordfører, Hans Andersen, i Berlingske.
Venstres forslag blev fremsat af Hans Andersen og socialordfører Carl Holst i forbindelse med grundlovsdag.
Hvad er det, der har ændret sig?