runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Orla Hav (S), 2018-11-21:
Tak for det, formand.
Fra socialdemokratisk side er vi positivt indstillet over for dette lovforslag, hvor der tages initiativ til at finde løsninger for specialpædagogisk støtte ved videregående uddannelser og i lov om folkehøjskoler.
I alt for mange år har denne støtte været både vanskelig at opnå og svær at fastholde.
Når der har været et behov, er en bevilling ofte sket for sent, fordi udredningen har været langsommelig, og når et hjælpemiddel så har været bevilget, måtte det afleveres igen ved skoleskift – ny udredning, ny bevilling.
Det har været gældende for skift til anden skoleform eller ved overgang til ungdomsuddannelse eller videreuddannelse.
Lovforslaget lægger stor vægt på, at vi får brudt
den her, skal vi sige usikkerhed, der er omkring det specialpædagogiske hjælpemiddel, men nu er blevet udstyret med.
Vi hilser med stor glæde, at det er muligt, at vi får en langt mere smidigt måde at administrere det på.
Det vil være rigtig godt for dem, der har behov for specialpædagogisk støtte.
Lovforslaget lægger også vægt på etableringen af en ordning, der skal sikre et friere leverandørvalg af ydelser inden for specialpædagogisk bistand.
Det er der ingen, der kan have principiel modstand mod, men spørgsmålet er, om det er markedet eller kvalitetsudviklingen, der sikrer den bedste kvalitet af specialpædagogiske medier.
Det får vi nok ikke afklaret med det her lovforslag, og det er heller ikke det primære, da borgernes behov for kvalitet er den afgørende test.
Vi hilser også dette element i lovgivningen velkommen.
Det tredje element er levering af ydelser inden for tegnsprogs- og skrivetolkning, hvor lovforslaget beskriver, at Undervisningsministeriets område påtænker en ordning, der i første omgang alene omfatter levering af ydelser inden for tegnsprogs- og skrivetolkning.
Vi vil i hvert fald stille spørgsmålet – det kan være, at ministeren kan besvare det allerede i dag – om det her er koordineret, eller der er to ministre, der lægger op til to forskellige måder at fortsætte og administrere tegnsprogsområdet på.
Det synes vi ikke er helt hensigtsmæssigt.
Vi synes sådan set, at det ville være hensigtsmæssigt, hvis borgerne skal forholde sig til en måde at fortolke den måde, vi yder tegnsprogs- og skrivetolkning på.
Så det vil vi interessere os lidt for i forbindelse med lovforslagets videre gang igennem systemet.
Men ellers er vi jo positive over for lovforslagets elementer.
Merete Riisager (LA), 2018-11-21:
Jeg vil gerne starte med at sige tak til de partier, der bakker op om dette lovforslag.
Erhvervsuddannelserne står højt på regeringens politiske dagsorden, for det er vigtigt, at vi har stærke erhvervsuddannelser i Danmark – erhvervsuddannelser, som de unge har lyst til at søge og til at gennemføre.
I juli sidste år vedtog et flertal i Folketinget en lovændring, der betød, at der blev indført et praktikpladsafhængigt arbejdsgiverbidrag til arbejdsgivernes uddannelsesbidrag, også kaldet aub.
Lovændringen trådte i kraft den 1. januar i år, og ordningen betyder, at virksomheder, der bidrager til at uddanne faglærte bliver belønnet, mens virksomheder, der ikke i tilstrækkelig grad stiller praktikpladser til rådighed, skal betale et større beløb til aub.
Det er sund fornuft, for hvis man ikke bidrager til den ene måde, må man bidrage til den anden.
For at kunne beregne, hvilke beløb en virksomhed skal betale til aub, er der opstillet en modelparametre, som tager højde for udbud og efterspørgsel, altså om der vil være en stigende eller faldende efterspørgsel efter arbejdskraft med den pågældende uddannelse i fremtiden, og dette skal naturligvis ses i forhold til det forventede udbud af arbejdskraft.
Med dette lovforslag skal modelparametrene for 2019 fastsættes.
Som noget nyt lægger vi med dette lovforslag op til at justere på reglerne for, om man kan blive fritaget for at betale merbidrag.
Lovforslaget rummer også en ny ordning om fritagelse for merbidrag for visse leverandører på ældreområdet.
Derudover skal det aktivitetsafhængige veu-bidrag fastsættes for 2019.
Bidraget går bl.a. til finansiering af veu-godtgørelse.
Alt dette med modelparametre og det praktikpladsafhængige aub-bidrag kan virke kompliceret, og det er det også, men vi tror, det virker.
Regeringen og arbejdsmarkedets parter er enige om, at der skal ske en omfordeling mellem virksomhederne til gavn for de virksomheder, der tager ansvar for at oprette et tilstrækkeligt antal praktikpladser.
De enkelte virksomheder har friheden til selv at bestemme, om de vil have den økonomiske gevinst ved at oprette flere praktikpladser.
Kort sagt gør vi det for de unges skyld, for de unges fremtid.
Det kan ikke nytte noget, at vi sukker efter flere faglærte, hvis vi ikke samtidig sætter handling bag ordene.
Jeg ser frem til eventuelle spørgsmål under udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-11-21:
Som det er blevet nævnt af de forrige ordførere, har forslaget som ambition at realisere målsætningen i trepartsaftalen fra august 2016 med det formål at skaffe 8.000-10.000 flere praktikpladser.
Modellen skal altså sikre, at der bliver flere praktikpladser, og det er vi selvfølgelig positive overfor.
Vi synes også, det er positivt, som den forrige ordfører nævnte, at man belønner de arbejdsgivere og de virksomheder, der tager socialt ansvar og løfter opgaven med at skabe praktikpladser.
Henrik Dahl (LA), 2018-11-21:
Tak for det.
Det er godt, at der er blevet lavet aftaler, som sikrer, at der kommer flere praktikpladser.
Det er godt for samfundet, og det er godt for den enkelte, der får den uddannelse, som hun eller han drømmer om.
Men vi skal også have aftalen til at fungere i praksis, og derfor er det nu nødvendigt at lave den her justering, som vi drøfter i dag.
Der skal fastsættes såkaldte modelparametre, så man kan regne aub korrekt ud.
Det er et godt formål, for det sikrer et incitament til virksomhederne til at tage et socialt ansvar, og det synes jeg og Liberal Alliance selvfølgelig er rigtig godt, og derfor bakker vi naturligvis lovforslaget op.
Tak for ordet.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-11-21:
Mange tak.
Og måske kan ministeren allerede i dag sætte et par ord på netop den situation, i forbindelse med at ministeren jo også skal herop og sige et par ord omkring lovforslagsbehandlingen.
Men i Dansk Folkeparti vil vi helt overordnet sige, at baggrunden for, at vi overhovedet har det her lovforslag på i salen i dag, jo er, at vi har indgået en ny aftale omkring forberedende grunduddannelse, altså fgu, hvor vi gerne skulle have samlet de unge mennesker op, som ikke lige kom ud af folkeskolen med mindst 2 i dansk og matematik.
Dem skal vi have samlet op og gjort klar til at tage en ungdomsuddannelse eller komme i beskæftigelse.
Noget af det, vi aftalte i den her rigtig gode aftale, er netop at gøre noget ved den specialpædagogiske bistand.
I dag sker der for mange tåbelige ting for at sige det rent ud.
Det kan bl.a. betyde, at man ikke lige kan få sin specialpædagogisk bistand med sig, når man går fra folkeskolen og over til sin ungdomsuddannelse.
Det er altså håbløst, for det kan betyde, at man falder fra, når man starter på sin ungdomsuddannelse, og det er altså en situation, som vi absolut ikke kan være glade for.
Derfor er det noget, som jeg og Dansk Folkeparti er meget optaget af, nemlig at vi nu ændrer det med det lovforslag, som vi førstebehandler her i dag.
Så er vi selvfølgelig også optaget af, at den forsøgsordning, der har været med specialpædagogisk bistand på arbejdsmarkedsområdet, nu også permanentgøres.
Der sker en række gode ting, og det er vi meget taknemlige for i Dansk Folkeparti.
Vi er taknemlige for det på vegne af de mange unge og voksne derude, som hver dag har brug for ekstra hjælp.
Det kan være særlige undervisningsmaterialer, det kan være andre hjælpemidler.
Det kan være rådgivning, det kan være støtte, det kan være personlig hjælp af en eller anden art.
Så vi håber meget, at det kommer til at fungere rigtig godt derude.
Og så skal vi selvfølgelig også fortsætte med at se på, om der er andre bindinger, som vi skal løsne op for i forbindelse med den her specialpædagogiske bistand og bl.a. de overgange, der kan være, i forbindelse med uddannelsessystemet. Så det er vi meget taknemlige for, og vi kan i Dansk Folkeparti anbefale lovforslaget.
Simon Kollerup (S), 2018-11-21:
når jeg spørger, hvordan ministeren vil forsvare, at man sparer de her millioner kroner, vel vidende at når man spørger ude i virkeligheden, vil der være udsigt til, at flere unge mennesker ikke gennemfører, så er det bare helt rimeligt, det er bare, som det skal være?
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren
: Hvad er ministerens budskab til de unge mennesker, der måtte følge med i dag og sidder og bliver bekymrede for, om de nu vil være i stand til at gennemføre sådan et gs-kursus, efter at regeringen lægger op til, at så stor en andel, som tilfældet er, skal være fjernundervisning?
Hvad er budskabet til de studerende fra ministeren i dag?
Merete Riisager (LA), 2018-11-21:
Jeg har ikke noget problem med at forsvare det, slet ikke.
Jeg synes, det er rimeligt, at man bruger de teknologiske muligheder, der er.
Og gsk er jo altså en supplering, som man skal have til sin eksisterende uddannelse.
Det vil sige, at man altså også her selv har et ansvar for at gå ind og møde op, deltage, udføre de prøver, der vil være undervejs, osv., altså at man også selv lægger nogle kræfter i det.
Jeg synes, det ser rimeligt ud.
Jeg er ikke bekendt med den pågældende P4-debat.
P4 er et vigtigt medie, og det bliver i stigende grad vigtigt frem mod valget – det ved jeg af erfaring – så det er overhovedet ikke, fordi jeg vil underkende den debat, men jeg har desværre ikke hørt den pågældende debat og vil derfor ikke kunne udtale mig præcis om den.
Men jeg kan sige, at vi har fokus på udkantsgymnasier, og at vi ønsker, at de skal blive en del af drøftelsen, når vi på et tidspunkt skal diskutere taksameterordningen igen.
Annette Lind (S), 2018-11-21:
Jamen nu er det engang sådan, at jeg spørger til Skive og Morsø Gymnasium, fordi jeg med spørgsmålet har vedhæftet et link til en debat, som hr. Thomas Danielsen og jeg havde i P4, og hvor vi snakkede om Skive og Morsø Gymnasium, fordi de netop nu fyrer en masse lærere – faktisk står en fjerdedel eller en femtedel af lærerne på mit gamle gymnasium i Skive til at skulle fyres.
Her siger hr. Thomas Danielsen, at der vil komme en løsning i indeværende måned, så jeg vil bare gerne have, at ministeren ligesom løfter sløret for, om man er enig med sin regeringspartner i, at der kommer en løsning i indeværende måned.
Merete Riisager (LA), 2018-11-21:
Og tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne indlede med at slå fast, at regeringen er opmærksom på, at der for mindre gymnasier i yderområder er nogle særlige problemstillinger.
Det handler om, at de unge i højere grad søger mod byerne, og at der om nogle år vil være mindre ungdomsårgange.
Det er en problemstilling, jeg har udtrykt min opmærksomhed i forhold til mange gange i de sidste par uger, og det har ikke ændret sig.
Nu spørges der konkret til, om regeringen kan præsentere en løsning på to gymnasiers – Skive og Morsø Gymnasium – økonomiske udfordringer i indeværende måned.
Først og fremmest vil jeg sige, at ministeriet ikke har modtaget oplysninger om, at Skive og Morsø Gymnasium skulle være i økonomiske problemer.
Hverken Morsø eller Skive Gymnasium har rettet henvendelse til Styrelsen for Undervisning og Kvalitet, der fører økonomisk tilsyn på området.
Hvis man læser deres økonomiske nøgletal fra de seneste 3 år, er det heller ikke den historie, man sidder tilbage med.
Begge gymnasier har positive overskudsgrader i årene 2015-2017.
Skive Gymnasium har haft et overskud på ca. 3 mio. kr. i 2015 og 2016 og på 0,5 mio. kr. i 2017.
Morsø Gymnasium har lavere årsresultater, som dog stadig er positive.
På baggrund af institutionens egne regnskaber mener jeg derfor, at den klarer sig økonomisk; Morsø Gymnasium modtager det årlige udkantstilskud, hvilket vil sige, at gymnasiet altså allerede kompenseres for at ligge i et yderområde med et udfordret elevgrundlag.
Jeg mener således ikke, at man kan sige, at de to gymnasier er glemt, og at deres økonomiske situation er ude af kontrol.
Men jeg er som sagt opmærksom på, at små gymnasier i yderområder kan blive udfordret af udsigten til mindre ungdomsårgange samt bevægelsen fra land til by.
Netop derfor har regeringen indgået en aftale med Dansk Folkeparti, hvor vi er enige om at se på forholdene for gymnasier i yderområderne, og jeg mener, at dette emne er vigtigt at kigge på i forbindelse med et kommende eftersyn af den nuværende taksameter- og tilskudsmodel.
Vi skal bl.a. se på, om den måde, som vi i dag har indrettet vores grund- og udkantstilskud på de forskellige uddannelsesområder på, er hensigtsmæssig.
Ud over dette har jeg ikke yderligere, som jeg kan løfte sløret for i dag.
Tak for ordet.
Annette Lind (S), 2018-11-21:
Tak for det, formand.
Mener ministeren på baggrund af MF Thomas Danielsens udtalelse herom, at udkantsgymnasierne i Skive og på Mors kan se frem til, at regeringen kan præsentere en løsning på deres økonomiske udfordringer i indeværende måned?
Kristian Jensen (V), 2018-11-21:
Så siger jeg bare endnu engang: Nej, vi fremlægger ikke en samlet plan.
Vi løfter år for år sundhedsvæsnet, i takt med at vi ser behovene er der.
For hvis man lagde en plan frem, ville man alligevel hvert eneste år skulle kigge på, om der er behov for at rette den til – op eller ned.
Derfor er det vores agt i den nuværende regering at fortsætte som den tidligere regering, så vi år for år finder ud af, hvad sundhedsvæsnet skal have ekstra for at leve op til de forventninger, vi har.
Men der er også et krav om, at sundhedsvæsnet skal kigge på, om de bruger de penge, de har fået, godt nok fremadrettet.
Erik Christensen (S), 2018-11-21:
Tak for det.
Jeg står sådan set lidt i en situation, hvor jeg tænker, at nu har vi så haft tre spørgsmål.
Det kan godt være, at jeg ikke er så kvik som finansministeren, men umiddelbart står jeg altså ikke med en fornemmelse af, at jeg går herfra med et klart svar på det, jeg spurgte om, nemlig om regeringen vil fremlægge en plan for, hvor mange penge den vil bruge på sundhedsvæsnet frem mod 2025.
Kristian Jensen (V), 2018-11-21:
Ikke bare har vi pengene, vi har dem også finansieret.
Det er pudsigt, at hver eneste gang jeg svarer klart på et spørgsmål fra spørgerne, konkluderer de noget, vi overhovedet ikke har snakket om.
Nu blev det lige konkluderet, at vi ikke vil lægge yderligere penge frem i forbindelse med en kommende sundhedsreform.
Det har jeg ikke på noget tidspunkt kommenteret på.
Gå lige hjem og genlæs vores samtale her.
Jeg har på intet tidspunkt konkluderet på, hvorvidt der bliver lagt yderligere penge frem i forbindelse med en kommende sundhedsreform, men jeg har bare sagt, at det kommer der.
Danskerne er ikke så dumme, at de falder for det der med, at man konkluderer noget, der ikke er blevet snakket om.
Danskerne kan godt gennemskue, hvad man forsøger at gøre, og sagen er, at vi lægger en sundhedsreform frem, og vi har samtidig tilkendegivet, at vi har råd til at øge sundhedsudgifterne fremadrettet, for det er finansieret.
Astrid Krag (S), 2018-11-21:
Jeg forstår godt, at finansministeren har mest lyst til at tale skidt om Socialdemokratiet og ikke forholde sig til regeringens egen politik, for det, vi har set her i dag, er en ren tilståelse.
Jeg er ærlig talt
Det synes jeg faktisk er rystende.
Men der er vel ikke så meget andet at gøre end at konkludere, at det så er derfor, regeringen ikke vil lægge en plan frem for, hvad de vil med vores sundhedsvæsen, og hvad de vil prioritere af økonomi til det, altså fordi man ikke har de penge, og det har man ikke lyst til at fortælle danskerne.
Kristian Jensen (V), 2018-11-21:
Den kan bruges til investeringer, den kan bruges til et serviceløft.
Når jeg står med Socialdemokratiets udspil, må jeg bare sige, at samtlige tal i det, som Socialdemokratiet kaldte deres økonomiske plan, er forældede og ikke længere aktuelle. Der er intet i den her plan, der længere er gældende, fordi tiden er løbet fra den, og de forudsætninger, der ligger nede bagved, dækker ikke længere.
Derfor er de 53 mia. kr., der nævnes, et fantasital, som der ikke på noget tidspunkt eller på nogen måde er dækning for i Socialdemokratiets udspil.
Vi har flere gange direkte efterlyst, senest over for Socialdemokratiets formand i tv-programmet 21 Søndag, en ny økonomisk plan, hvorefter man fik at vide, at det har Socialdemokratiet aldrig nogen sinde fremlagt.
Socialdemokratiet havde aldrig fremlagt nogen finanslovsplan, så man kunne se, hvad man ville, og tak, det gjorde man så heller ikke bagefter.
Man fremlagde en plan, hvor de eneste konkrete tal, der var, var sidetallene.
Annette Lind (S), 2018-11-21:
Nu synes jeg faktisk, at P4 og TV MIDTVEST er utrolig vigtige medier i Vestjylland.
Der er ufattelig mange, der både ser det og lytter til det.
Desværre blev den debat, som vi havde, slettet, fordi det den dag skulle handle om omprioriteringsbidraget, efter regeringen var kommet med nogle ændringer til omprioriteringsbidraget på eud.
Men det, som jeg gerne vil spørge til, er, at Thomas Danielsen siger, det kommer i indeværende måned, og jeg kan forestille mig, at det er noget, der handler om taxameteret.
Er taxameteret en løsning for de her gymnasier, som er rigtig, rigtig trængte?
Merete Riisager (LA), 2018-11-21:
Altså, nu diskuterer vi jo ikke som sådan P4.
Jeg kan kun medgive, at det er et vigtigt medie.
Men igen, jeg har ikke hørt den pågældende debat.
Det, jeg kan sige på regeringens vegne, er, at vi anerkender, at små gymnasier kan være i en særlig skrøbelig situation, specielt i nogle år, hvor der er rigtig mange borgere, som vælger at flytte ind mod byerne, og vi samtidig ser dels mindre ungdomsårgange, dels at der jo også er en større andel af en ungdomsårgang, som søger over mod erhvervsuddannelserne.
Det presser selvfølgelig især udkantsgymnasier, og derfor vil de også blive et tema, når vi skal i gang med at diskutere taxametrene.
Simon Kollerup (S), 2018-11-21:
Altså, sparer man bare i blinde i den her regering?
Når jeg tager sagen op i dag, er det selvfølgelig, fordi vuc i Thy og på Mors anslår, at chancen for at gennemføre ved klasserums- og fremmødeundervisning er ca. 95-98 pct., fordi man har en god lærer og får en god undervisning, men det vil risikere at falde til 50-60 pct.
Så der er jo nogle ude i virkeligheden, der har en vurdering af den her sag, og det er ganske alvorligt, hvis tallene er rigtige og flere unge mennesker falder fra og ikke får det adgangsgivende kursus, som gs-kurserne er.
Så derfor skal jeg bare prøve at gentage det, som jeg egentlig spørger om i dag, altså: Hvordan kan man som regering forsvare at spare de her millioner kroner, når udsigten til, at flere unge ikke gennemfører, er til stede, når man spørger ude i virkeligheden?
Merete Riisager (LA), 2018-11-21:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil starte med at sige, at Undervisningsministeriet ikke har et tilstrækkeligt datagrundlag til at sammenligne frafald fra undervisning afholdt som fjernundervisning i forhold til undervisning afholdt i et klasselokale.
Det er derfor ikke givet, at en omlægning til mere fjernundervisning vil betyde, at flere unge ikke består deres gsk-forløb.
Men der kan være en risiko for, at flere unge falder fra, når andelen af fjernundervisning forøges.
Det er dog ikke min forventning, at færre unge vil gennemføre gsk, fordi en større andel af kurserne tilrettelægge som fjernundervisning.
Jeg er sikker på, at de institutioner, der udbyder gsk, kan tilrettelægge og gennemføre undervisningen på en rigtig god måde, uanset om der er tale om fjernundervisning eller undervisning i et klasselokale.
Jeg vil også gerne stå på mål for, at vi med dette initiativ foretager en prioritering.
Det er en prioritering, der handler om, hvordan vi samlet set bruger skatteydernes penge bedst muligt.
Ser vi på matematik, er der nu indført krav om obligatorisk matematik B netop af hensyn til at nedbringe de mange supplerende matematikkurser på gsk.
Hvad angår sprogfagene engelsk, tysk, fransk og spansk m.v. udgør andelen af kursister på disse fag samlet set kun cirka 14 pct. af det samlede antal kursister, og der stilles kun krav om, at 15 pct. af undervisningen i fysik, kemi, biologi og idræt omlægges til fjernundervisning.
Dertil kommer ca. 38 pct. i matematik.
Med initiativet fastsætter vi regler for, hvor stor en andel af gsk der skal afholdes som fjernundervisning, men det er vigtigt at understrege, at institutionerne stadig lokalt har frihed til at tilrettelægge indholdet og afholdelsen af fjernundervisning ud fra deres erfaringer og aktuelle elevsammensætning.
Tak for ordet.
Simon Kollerup (S), 2018-11-21:
Hvordan vil ministeren forsvare, at regeringen vil gennemføre besparelser for millioner på at gøre de gymnasiale suppleringskurser til fjernundervisning, når prisen for besparelserne vil blive, at flere unge ikke består disse, for dem, nødvendige kurser?
Merete Riisager (LA), 2018-11-21:
Jeg har svaret på spørgsmålet i nogle omgange nu, men jeg gør det selvfølgelig gerne igen: Vi er i regeringen optaget af, at der er ungdomsuddannelser i hele landet, og vi er særlig opmærksomme på de udkantsgymnasier, som bliver ramt af mange forskellige forhold – fraflytning fra området, mindre ungdomsårgange og en større andel af en ungdomsårgang, som vælger en erhvervsuddannelse – og derfor mener vi også, at de bør være et tema, når vi skal i gang med at snakke taxametre.
Jeg holder meget af deadlines.
Det gjorde jeg i hvert fald i mit tidligere liv, hvor jeg arbejdede i private virksomheder.
Men jeg har også lært, at i politik skal man nogle gange være en lille smule mere ydmyg, så jeg lover ikke nogen løsning i morgen eller pr. en eller anden dato.
Det, jeg siger, er, at jeg tror, vi kommer til at diskutere det her, når vi skal i gang med at diskutere en taxameterreform.
Det synes jeg ville være fornuftigt.
Simon Kollerup (S), 2018-11-21:
Jeg spurgte ikke til nogen P4-debat.
Jeg refererer sådan set bare sammen med min gode kollega, fru Annette Lind, hvad ordførere fra regeringspartierne siger til de gymnasier, der oplever, at de har en presset økonomi.
Og der får man stillet i udsigt, at der kommer en løsning i indeværende måned.
Det kan ministeren ikke bekræfte i dag, det noterer jeg mig.
Kan ministeren så sige, hvornår hun forventer at taxameterreformen vil være fremlagt og, i den bedste af alle verdener, også færdigforhandlet?
Merete Riisager (LA), 2018-11-21:
Jamen jeg kan jo gentage det, jeg allerede har sagt.
Jeg har desværre ikke haft lejlighed til at høre den pågældende P4-debat, men jeg kan forholde mig til, at jeg ved, at jeg og regeringen er optaget af udkantsgymnasiernes forhold i øvrigt.
Vi har eksempelvis foreslået, at udkantsgymnasier kan søge om at få oprettet en erhvervsuddannelsesindgang eller en hel erhvervsuddannelse.
Det vil sige, at hvis man har et gymnasium, som ligger et sted i udkanten, hvor det er lidt småt med udbud af ungdomsuddannelser, så vil man eksempelvis med det forslag kunne udbyde en sosu-uddannelse.
Så vil de unge lokalt have bedre muligheder for at vælge ungdomsuddannelse, og det kunne måske også betyde noget positivt for udkantsgymnasier i forhold til at være bæredygtige.
Derudover har vi sagt, at vi gerne vil diskutere udkantsgymnasiernes forhold, når vi skal i gang med at diskutere taxametre.
Simon Kollerup (S), 2018-11-21:
Tak for det.
Jeg skal såmænd bare spørge helt kort: Hvad er det, der kommer til at ske i indeværende måned, som bliver en gevinst for de små gymnasiers økonomi?
Annette Lind (S), 2018-11-21:
Jeg ved, man ser med fra Mors og fra Skive og garanteret også fra mange andre steder ude i landdistrikterne, hvor man er meget, meget trængte, især på gymnasieområdet.
Der er man interesseret i at få at vide: Kommer der en løsning?
Bliver der talt om at få et taxametersystem, der gør, at man hjælper udkantsgymnasierne?
Eller vil regeringen tilbagerulle omprioriteringsbidraget med øjeblikkelig virkning?