runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Yildiz Akdogan (S), 2017-12-15:
Tak for det.
Ministeren har allerede været lidt inde på det i besvarelsen, men det, jeg sådan kan blive lidt bekymret for, er netop, når man har igangsat nogle tiltag, både med en udredning og en handlingsplan, hvor der løbende både har været noget ros, men også kritikpunkter, og hvor ministeren i sin tale selv har opremset mange af de udfordringer, vi står over for.
Jeg kan bare blive lidt bekymret for den yderligere kulegravning, der skal til.
For spørgsmålet er: Har vi ikke allerede nok viden på området til at gå i gang?
Det var egentlig også det, jeg prøvede at lægge op til i min ordførertale.
Men jeg kan høre, at ministeren også er opmærksom på det.
Så er den her langsigtede udviklingsplan, som ministeren snakker om, egentlig den samme som den handlingsplan, som vi andre ønsker skal videreføres, eller hvordan er det?
Og hvor bred skal den være?
Kan ministeren prøve at uddybe lidt mere, hvad der ligger i det?
For jeg tror ikke bare, det er et spørgsmål om begreber.
Der må ligge noget andet, siden ministeren ikke bruger ordet handlingsplan, men en udviklingsplan.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-12-15:
Ja, vi tager selvsagt udgangspunkt også i de gode anbefalinger, der ligger fra tidligere tider.
Jeg har også haft fornøjelsen af at holde møder med en række af organisationerne for at få deres input, og jeg har også fornøjelsen af at skulle mødes med endnu flere af dem, for det er vigtigt at inddrage på området.
Og ja, uden at sige, hvordan det kommer til at se ud, har jeg da også tænkt mig, at vi skal have en forhandling, i forhold til at sikre at vi får en forankring af det.
Så er der spørgsmålet om sengepladser.
Jeg er jo enig i det, hvis vi kigger sådan langsigtet på det.
Det har jo også været et fokus fra partierne, også med satspuljebevillinger, hvor vi har afsat specifikke penge til at sikre et højere antal senge i psykiatrien.
Men hvis man ser på tallene for 2016-2017, kan man faktisk godt glæde sig over en lille stigning i antallet af senge.
Og så kommer de 150 pladser i 2018, og det tror jeg også vil være en del af en løsning.
Stine Brix (EL), 2017-12-15:
Det hører jo med, at antallet af sengepladser i den her periode, vi taler om, faktisk er faldet med 250.
Så for mig er konklusionen klar: Der er brug for flere midler, hvis man skal kunne følge med, når der kommer 30 pct. flere patienter.
Jeg vil gerne spørge om to ting i den plan, som ministeren gerne vil lave.
Det ene er, om man har tænkt sig at inddrage Folketinget i det arbejde.
Det håber jeg meget man har.
Det andet er, om man vil tage udgangspunkt i det meget store udredningsarbejde, som der blev lavet tilbage i 2011-2012.
Mange af de ting, som ministeren taler om, ved vi jo godt skal til.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-12-15:
Vi har jo allerede med de aftaler, vi har lavet i år, afsat flere midler til psykiatrien, og jeg vil hverken afvise eller bekræfte noget herfra; hverken et beløb eller hvordan det skal organiseres.
Jeg tror sådan set også, at man har behov for at kigge – jeg nævnte det i mine bemærkninger – på det store antal, nemlig hele 24 pct., der genindlægges.
Jeg tror, at man har behov for også at fokusere på, hvordan man bruger ressourcerne i dag, også når det handler om at nedbringe f.eks. tvang i psykiatrien.
Hvorfor lykkes man med det nogle steder, når man ikke lykkes med det andre steder, upåagtet at økonomien omkring de afdelinger, hvor det lykkes, ikke ser særskilt anderledes ud end de steder, hvor det ikke lykkes?
Så det handler altså også om at finde nogle erfaringer, før man ligesom begynder at sige, at det bare er et spørgsmål om, hvor stor checken skal være.
Det er også derfor, jeg synes, det er vigtigt, at man afventer de anbefalinger, der er, i forhold til at få lavet en rigtig langsigtet plan for psykiatrien, hvor man også tager fat på noget af det, der kan være kulturelt betingede ting, strukturelt betingede ting, og dermed også prøver at sikre, om vi ikke kan få brudt nogle af de negative cirkler, der også er, både når det handler om for mange genindlæggelser, og når det handler om de regioner, hvor vi desværre kan se, at brugen af tvang stiger, f.eks. i Region Midtjylland.
Stine Brix (EL), 2017-12-15:
Tak for det, og tak til ministeren for endnu en gang at understrege, at man har en ambition om en langsigtet plan for at opprioritere psykiatrien.
Det synes jeg er en rigtig vigtig konklusion.
Det synes jeg godt vi kan gøre til en konklusion på debatten i dag.
For som jeg har hørt debatten, er det i hvert fald et ønske, som hele Folketinget deler, og det er rigtig vigtigt.
Det har været efterlyst af mange organisationer, at man kunne være sikker på, at der ville være en opfølgning på den plan, vi har i øjeblikket.
Det, jeg gerne vil spørge ministeren om, er, om man også i den forbindelse kan forvente en markant opprioritering af psykiatrien.
For regeringspartierne og Dansk Folkeparti gør jo i deres vedtagelsestekst noget ud af at skrive, at bevillingerne er steget, hvis man kigger tilbage i tiden over de sidste 6 år.
Men det hører jo med, at andelen af patienter er steget markant mere.
Så der er jo brug for nogle flere penge, hvis man skal kunne følge med –
Så derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Kan vi forvente, at der på den måde kommer en markant opprioritering med sådan en plan?
Karen J. Klint (S), 2017-12-15:
Det, jeg var ude efter, var både, om der var en tidshorisont i det, men også om det er noget, der kommer til at køre i et lukket politisk regi, eller om det er noget, der kommer til at favne de fleste partier, for ikke at sige alle partier i Folketinget.
Så det spørgsmål vil jeg gerne gentage.
Så vil jeg også spørge, om f.eks. de gode råd, vi har fra Det Etiske Råd, om, hvordan man kan forebygge magt og vold inden for psykiatrien, også er noget, man tænker ind i det arbejde, der nu åbenbart foregår smalt i regeringsregi.
Liselott Blixt (DF), 2017-12-15:
Altså, med det, man har lagt ud med i forbindelse med min ordførertale, havde jeg regnet med, at der lå nogle milliarder og ventede på psykiatrien, hvis deres finanslovsforslag blev stemt igennem, så det er jeg rigtig glad for at høre.
Det undrer mig i hvert fald.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-12-15:
Tak for det.
Jeg vil spørge fru Liselott Blixt, hvad hun mener om, at Socialdemokratiet ikke selv har foreslået at afsætte penge til psykiatrien i deres finanslovsforslag, set i lyset af de spørgsmål, som der stilles her.
Liselott Blixt (DF), 2017-12-15:
Det er der ingen tvivl om, og det har jeg også sagt tidligere.
Hvis det stod til mig, havde vi mange flere penge til psykiatrien, i det hele taget til sundhedsvæsenet.
Så kunne vi lade være med at købe alle mulige andre ting, eller hvad det nu kan være.
Men nu er det ikke kun mig, der bestemmer.
Sådan er tingene nu engang, og det genkender jeg faktisk godt, når jeg har talt med psykiatriordførere fra andre partier.
De siger, at det en gang imellem kan være svært at komme igennem.
Det er ikke nogen hemmelighed.
Hvis der er nogle, der kommer og siger, at de kan få deres forrige regering eller nuværende regering til at gøre alt det, de siger, så vil jeg gerne se dem nu.
Julie Skovsby (S), 2017-12-15:
Tak, jeg var her, og jeg hørte rosen til min socialdemokratiske kollega.
Og jeg er fuldstændig enig i den, hvad angår de psykiatriordførere, vi har haft gennem tiden.
Det her er en meget vigtig sag for Socialdemokratiet.
Jeg hørte også, at fru Karen J. Klint nævnte, at vi jo nu er i en anden økonomisk situation, end vi var tidligere.
Ønsker vi at prioritere psykiatrien?
Ønsker Dansk Folkeparti, at penge i det her land skal gå til, at vi får en forebyggelse, og at vi får bedre behandling i psykiatrien?
For det handler om rigtig mange mennesker i det her samfund, og der er rigtig mange danske familier, der har familiemedlemmer, som er berørt af psykiatrien.
Så ønsker man at prioritere og finansiere psykiatrien for fremtiden?
Liselott Blixt (DF), 2017-12-15:
Nu er det en skam, at jeg ikke kan huske, hvem der var her under min ordførertale.
Jeg ved ikke, om fru Julie Skovsby var her.
Det lyder i hvert fald ikke, som om fru Julie Skovsby var her under min tale.
For der talte jeg netop om den store plan, jeg gerne ser iværksat, og som kan vare mange år ud i fremtiden.
Men vi har måske også forskellige holdninger til, hvordan den skal være, for jeg vil gerne have det meget mere ud i kommunen, så vi hjælper folk, inden de bliver indlagt – og inden de skal genindlægges.
Det var det, jeg talte om i min ordførertale.
Man kan finde den på nettet bagefter.
Julie Skovsby (S), 2017-12-15:
Men vi synes jo, at det kommer vælgerne ved.
Og det er jo det, vi gerne vil høre Dansk Folkepartis svar på.
Så ønsker man en langsigtet plan for psykiatrien?
Liselott Blixt (DF), 2017-12-15:
Hvad Dansk Folkeparti sidder og siger i et lukket rum, kommer faktisk ikke fru Yildiz Akdogan ved.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-12-15:
Mange tak.
Tak for talen.
Man kan jo sige, at penge er én ting, altså finansiering.
Man kan noget med penge, men det er ikke alt, man kan med penge.
Der findes andre barrierer.
Det kom lidt bag på mig, at sundhedsministeren ikke kom ind på det i sin tale, og nu gør Venstres ordfører det heller ikke.
Set med socialdemokratiske øjne er en af de absolut største udfordringer, vi har på hele det psykiatriske område, manglen på fagligt personale.
Vi har, som også den tidligere ordfører har nævnt, afdelinger, der står tomme, som står og venter på patienterne, og patienterne venter på at komme ind på afdelingerne, men det her land har ikke personale til at bemande afdelingerne.
Og jeg vil da gerne høre, om det er bevidst, at det ikke er nævnt i vores forespørgsel her, netop for at se, hvad det er, der skal til for at forbedre kvaliteten for de psykiatriske patienter og pårørende.
Jane Heitmann (V), 2017-12-15:
Jeg tror, hånden på hjertet, at der skal mange ting til for at forbedre kvaliteten.
Det drejer sig om uddannede læger, i allerhøjeste grad om uddannede psykiatere.
Jeg deler sådan set den ambition: Jeg så også gerne, at der var flere uddannede psykiatere.
Heldigvis var vi jo enige om sammen med den tidligere socialdemokratiske regering, da vi vedtog satspuljen, at der skulle flere hænder til psykiatrien.
Det handler jo ikke kun om læger, det handler også om, at der kommer ergoterapeuter og fysioterapeuter, og at vi i det hele taget får styrket de mennesker, som er omkring de psykisk syge, når de er indlagt.
Det er den ene udfordring, vi har.
Derfor bliver jeg nødt til at sige til den socialdemokratiske ordfører: Her er ikke ét svar eller én løsning, her er der mange håndtag, vi skal skrue på.
Karen J. Klint (S), 2017-12-15:
Tak for det.
Tak for talen, og også tak for mange års faktisk altid godt samarbejde på området
, så derfor regner jeg også med, at jeg bare kan nøjes med at stille et kort spørgsmål.
Jeg vil gerne kvittere for, at ordføreren nævnte den store plan, altså de 2.000 eller flere tusinde sider, der blev udarbejdet for nogle år siden, hvor vi netop fik en arbejdsgruppe af særlig kyndige og andre interessenter til at komme med nogle bud på psykiatrien.
Jeg forstod også, at ordføreren siger, at det vil man godt arbejde videre på, og det er så der, mit spørgsmål kommer ind: Har man i Venstre en tidshorisont for, om vi ser en plan 2 eller et udspil eller bare en invitation til at deltage i det fremtidige planlægningsarbejde, som måske stadig væk nok handler om penge og anlæg, men jo vel også om den kultur, der er i psykiatrien?
Hvordan får vi fælles fodslag i det?
Er det med i Venstres plan?
Jane Heitmann (V), 2017-12-15:
Jeg synes bestemt, at det er relevant at lytte til organisationer, til patientforeninger og til de ansatte ude på afdelingerne.
Det er altid relevant, og man skal som politiker være fuldstændig åben for at tage imod de input, man får.
Nu snakkede vi bæltefrie afsnit lige før, og jeg kunne også have nævnt brugerstyrede senge, som jo er et initiativ, som vi har prioriteret i satspuljen og sat midler af til, og man har gjort sig så gode erfaringer derude, at der nu er et potentiale til, at man kan rulle det ud på landsplan.
Det er jo lige præcis sådan, man skal bruge satspuljen, altså til at få nogle ideer, lade sig inspirere af input fra foreninger, fra personale, f.eks. fra andre lande, og prøve tingene af i en dansk kontekst, finde ud af, hvad der virker, og hvad der ikke virker, og tage det bedste af det og rulle det ud i en national kontekst.
Det er jo bl.a. derfor, at den siddende regering hvert eneste år via økonomiaftalen har prioriteret at løfte midlerne, så der også er rum til, at man kan prioritere yderligere til psykiatrien.
Stine Brix (EL), 2017-12-15:
Man kan jo godt få et højt tal af, at det er de permanente midler, der er tilbage.
Det er jo, fordi de midlertidige forsvinder igen.
Det er jo hele pointen.
Man igangsætter en masse forsøg, en masse puljer, en masse midlertidige projekter, som betyder, at den virkelighed, som personalet står i, er, at de er med til at starte gode projekter op, kaster en masse energi i det og ofte får gode resultater, hvorefter de må stoppe igen og fyre det nye personale, de har ansat, og – hvad skal man sige – afvikle de erfaringer, de har gjort sig.
Det er jo den frustration, der så opbygges derude, fordi man hele tiden har så mange midlertidige projekter.
Jeg forstår ikke, hvorfor ordføreren ikke kan forholde sig til de frustrationer, som vi hører fra så mange organisationer, og at de ikke er relevante i den her debat.
Jane Heitmann (V), 2017-12-15:
Jeg gentager meget gerne, hvad jeg sagde for et øjeblik siden, nemlig, at fra 2010 til 2016 er der via satspuljen bidraget med ca. 1 mia. kr., hvoraf de 950 mio. kr. er permanente midler – altså, langt hovedparten.
Jeg har også hørt historien om de bæltefri afsnit.
Jeg synes også, at jeg har noteret mig efterfølgende – nu må ordføreren jo rette mig, hvis jeg er helt galt på den – at man netop i Region Hovedstaden har fundet de ca. 5 mio. kr., som det vil koste at videreføre initiativet.
Det er jo det, der er meningen med økonomiaftalerne, for det er jo netop her, vi finansierer psykiatrien.
Det er jo det, der har været udgangspunktet
bl.a. fra den regering her, nemlig, at man hvert eneste år faktisk har løftet puljen til regionerne, altså løftet den økonomiske saltvandsindsprøjtning via økonomiaftalerne, senest med ½ mia. kr.
Stine Brix (EL), 2017-12-15:
I den satspuljeaftale, som der lige er indgået, er der en række initiativer til psykiatrien.
De er alle sammen midlertidige.
Jeg har fået et svar fra ministeren, hvor jeg har spurgt til, hvordan det så ud med projekter, der ophørte i 2014, 2015 og 2016.
Det var 12 projekter, der ophørte.
Ordføreren fremhævede selv eksemplet med bæltefri afdelinger.
Det er et projekt, der lige er ophørt, og som Region Hovedstaden ikke kan videreføre, fordi man ikke har penge til det.
Ministeren siger i det her svar: Sundheds- og Ældreministeriet har ikke et fuldstændig kendskab til, hvilke af ovennævnte projekter der efter satspuljebevillingens ophør er videreført i andet regi.
Det er jo også en af grundene til, at Rigsrevisionen har udtalt en skarp kritik af, at man laver socialpolitik og psykiatripolitik på den her måde, hvor man laver så mange midlertidige projekter, og hvor man ikke følger op på, hvad der sker efterfølgende.
Jeg vil gerne citere formanden for Dansk Psykolog Forening, Eva Secher Mathiasen, som for under en måned siden sagde til Altinget:
Det, der sker, er, projektet ophører, fokus forsvinder, de gode resultater fortoner sig, man kan ikke blive enige om, hvem der skal finansiere en forlængelse.
Mener Venstre ikke, at vi har et problem her?
Jane Heitmann (V), 2017-12-15:
Med fare for at blive skudt alt muligt i skoene vil jeg sige, at jeg synes, det er et lidt plat udgangspunkt, for jeg kunne jo vende spørgsmålet om og sige: Hvad er begrundelsen for, at Socialdemokratiet og resten af rød blok ikke kunne støtte vores vedtagelsestekst?
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-12-15:
Jeg synes jo, at noget af det, vi kunne opnå med en forespørgsel som den her, er, at alle også udtrykker stor forståelse for vigtigheden af problemet, fordi hele det psykiatriske område er i den situation, som det er, og vi ønsker noget andet.
Jeg synes jo, at når man har en debat her, hvor man gerne vil samle i stedet for at sprede, vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvad er den primære grund til, at Venstre ikke synes, at man kan bakke op om den vedtagelsestekst, som fru Stine Brix læste op, fra de røde partier?
For der er ikke noget i den tekst, hvorom jeg tænker, at det ikke skulle kunne samle et helt Folketing.
Er det, fordi man fra Venstres og regeringspartiernes side vil ind med nogle forherligelser af egne initiativer, eller hvad er årsagen?
Ellen Trane Nørby (V), 2017-12-15:
Som jeg sagde i min indledning, er noget af det, der bekymrer mig rigtig meget – men det kan jeg så høre ikke er ordførerens fokus – at der er en manglende opfølgning på gode erfaringer nogle steder i vores psykiatri, de bliver simpelt hen ikke fulgt op andre steder i vores psykiatri; der er den store regionale forskel, vi ser, hvor vi kan se, at man i nogle regioner lykkes med at reducere brugen af tvang, mens vi i andre regioner ser en bekymrende stigning i brugen af tvang.
Skal vi følge op på det?
Det skal vi da selvsagt.
Det er jo det, det handler om, når vi skal skabe en langsigtet plan.
Det er jo også derfor, det har været vigtigt at komme til bunds i, hvad det er, der lykkes nogle steder og ikke lykkes andre steder.
For der er nogle steder, hvor tingene fungerer mindre godt, end de gør andre steder, i vores psykiatri.
Jeg tror, jeg skal holde fast i at tale på mit eget partis vegne, i forhold til hvad vi stemte imod.
Nu har jeg ikke set den pågældende artikel i sin helhed, men jeg står fuldstændig ved det, jeg også har svaret Folketinget, nemlig at der ikke entydigt kan konkluderes noget.
Jeg synes jo sådan set heller ikke, at der er noget i det, som er blevet læst op her i dag, som signalerer det.
Alle kan gå ind og se, at mit parti ikke stemte for lovforslaget i sin tid.
Det var der forskellige årsager til.
Der var bl.a. også en bekymring i forhold til ventelister.
Der var også nogle andre diskussioner, der gjorde sig gældende.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-12-15:
Mange tak.
Jeg tror, at ministeren og jeg godt kan enes om, at det er træls at bruge god energi på en dårlig sag, men vi kan vel også være enige om, at det også er træls at bruge dårlig energi på en god sag.
Her har vi en god sag, og vi skal stå sammen, og vi skal virkelig føre det ud i livet, som vi har fået ansvar for her i Folketinget, nemlig være med til at sætte langsigtede rammer op og en god økonomi for dem, der bærer ansvaret for, at de psykiatriske patienter også kan føle, at vi virkelig har en velfærdsstat, der tager hånd om dem – både på kort sigt og på lang sigt.
Ministeren vil lave en langsigtet plan, og det er også det, forespørgslen går på, og det bakker jeg fuldstændig op.
Derfor vil jeg egentlig gerne spørge lidt ind til: Hvad er ministerens intention eller tanker om, hvornår der vil kunne handles dér, hvor vi politisk skal handle?
Det er det ene spørgsmål.
Ministeren kunne måske som det andet fortælle mig, hvilke ting regionerne og kommunerne giver udtryk for er de største barrierer for at løfte kvaliteten på det her område, når ministeren har drøftelser med dem.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-12-15:
Man kan da håbe, at de lader sig inspirere af hinanden.
Det er vel også det, vi opfordrer dem til med det fælles forslag til vedtagelse, som Folketingets partier fremsætter.
Jeg vil også bibringe dem, at når de kan se, at man er markant bedre til at reducere ventelisterne nogle steder, end man er andre steder, at de kan se hele spørgsmålet omkring genudlevering, hele brugen af kommunikationscentre andre steder, og at brugen af private aktører på det her område kan være med til at afhjælpe ventelisterne, har jeg da en klar både forhåbning og forventning om, at de øvrige regioner lader sig inspirere.
Karina Adsbøl (DF), 2017-12-15:
Tak for talen.
Jeg skal bare spørge i forhold til de helt konkrete initiativer – ministeren nævnte nogle af dem i sin ordførertale: Hvornår er de her initiativer iværksat, og hvornår kan vi forvente resultater af de initiativer, der er iværksat?
Jeg tænker også på det, ministeren sagde, jeg tror, det var i Region Sjælland, i forhold til smidiggørelse af genudlevering af høreapparater.
Kan man nu forvente, at de andre fire regioner følger efter i forhold til den praksis?
Ellen Trane Nørby (V), 2017-12-15:
Tak for kommentarerne, og tak for den brede opbakning til et fælles forslag til vedtagelse på området, hvor der jo netop også bliver understreget, at der er behov for at gøre en række ting på det her område for at forbedre vilkårene for de borgere, der har et høretab.
Og også endnu en gang tak til Dansk Folkeparti for at tage emnet op til debat her i salen, sådan at vi også kan få fokus på, hvad det er, vi i den kommende tid kan gøre for at forbedre indsatsen på området.
Jeg vil gerne sende det her statuspapir fra Danske Regioner over til udvalget, men jeg tror, at man må sige, at det er en løbende dialog med danske regioner i forhold til også at sikre, at de gode erfaringer et sted bliver udbredt andre steder.
Så synes jeg også, at det er vigtigt at understrege, at det at have det frie valg jo også indbefatter, at man kender til det, og derfor er informationsindsatsen også vigtig i forhold til at sikre, at man bruger de muligheder, der er.
Vi kan se, at der er forskellige ventetider i det offentlige regi, men også steder, hvor der er kapacitet i privat regi, som vi kan udnytte bedre.
Så tak for debatten, og tak for tilsagnene fra partierne i forhold til i fællesskab at have fokus på en række områder på høreområdet.
Karina Adsbøl (DF), 2017-12-15:
Jeg forventer, at ministeren, når evalueringen foreligger, tager initiativ til at indkalde os alle til drøftelser ovre i Sundhedsministeriet, og også allerede nu kigger på de breve eller e-boks-henvendelser, man får som hørehæmmet, for at se, om der er noget, man kan lave om i forhold til at oplyse om, hvilke muligheder man har som patient.
Så vil jeg lige høre til sidst med hensyn til habilitetsreguleringen, som trådte i kraft, som ministeren også var inde på, i 2014: Finder ministeren, at den på nuværende tidspunkt fungerer tilfredsstillende?
May-Britt Kattrup (LA), 2017-12-15:
Jeg tænker, at der ikke er klar information omkring de ting.
De står i kø, havde jeg nær sagt, og venter i lang tid i stedet for at bruge det frie valg.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-12-15:
Jeg blev en lillebitte smule forvirret over det, ordføreren sagde om, at man skal styrke det frie valg i det her.
Som jeg kan se, har sundhedsministeren givet det svar til os alle sammen, at der jo i og for sig er et næsten udvidet frit valg på det her område, for sådan som det er i dag, kan patienter og borgere jo gå direkte til de private høreklinikker, efter at de har konsulteret en øre-næse-hals-læge, som har sagt, at de skal have et høreapparat.
Kan ordføreren blot lige sige, hvad det er, Liberal Alliance tænker i den her boldgade?