Nick Hækkerup (S), 2021-05-20:
Tak til Dansk Folkeparti for at have fremsat beslutningsforslaget, som handler om et tema, som ligger regeringen meget på sinde, nemlig spørgsmålet om tyveri og misbrug af andres identitet.
Der er ingen tvivl om, at det at være udsat for identitetstyveri eller identitetsmisbrug er meget ubehageligt og krænkende for offeret.
Det gælder også, selv om identitetstyveri ikke som sådan sker for at opnå økonomisk vinding, f.eks. hvis man får misbrugt sine private billeder og identitet på Facebook, på Instagram eller for den sags skyld på datingappen Tinder, som vi desværre har set eksempler på.
I dag er det strafbart at misbruge en andens identitet, når det sker med henblik på at begå en anden kriminalitet.
Identitetstyveri kan f.eks. være strafbart efter straffelovens bestemmelser om bedrageri, når det sker for at opnå uberettiget økonomisk vinding, eller hvis der er tale om uberettiget videregivelse af oplysninger om en andens private forhold.
Men det er ikke i sig selv strafbart ifølge straffeloven at give sig ud for at være en anden, f.eks. ved at oprette en profil på sociale medier, der fremstår som en anden persons profil.
Det mener vi fra regeringens side at der skal gøres noget ved, og vi er altså helt enige i den del af Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Vi har derfor også netop sammen med SF, Radikale og Enhedslisten lanceret et initiativ om et særskilt forbud mod identitetstyveri, selv om der ikke begås nogen ulovlig handling i forlængelse af det.
Det skal fremover være strafbart uberettiget at udgive sig for at være en anden person ved brug af den pågældendes identitetsoplysninger, billeder eller lignende.
Kriminaliseringen vil altså ikke stille krav om, at identitetstyveriet sker med et bestemt formål, f.eks. at skade den pågældende persons omdømme eller at opnå økonomisk vinding.
Jeg forventer at fremsætte lovforslaget inden udgangen af indeværende kalenderår.
Når vi så alligevel ikke kan støtte beslutningsforslaget i dag, skyldes det, at Dansk Folkepartis forslag ud over kriminalisering af identitetstyveri også lægger op til at kriminalisere brug af andres billeder, når det ikke sker med det formål at udgive sig for at være en anden, altså i de tilfælde, hvor der ikke er tale om tyveri eller misbrug af den pågældendes identitet.
Det kan f.eks. efter omstændighederne være, når en anden persons billede benyttes på en plakat eller lignende til brug ved en festlig lejlighed, eller for den sags skyld når et nyhedsmedie bringer et billede af en person til brug i en nyhedsartikel uden den pågældende persons samtykke.
Det mener jeg generelt må anses for at være noget mindre krænkende og dermed også noget mindre strafværdigt, end identitetstyveri er.
En straffelovsbestemmelse om identitetstyveri bør derfor efter regeringens opfattelse være forbeholdt tilfælde, hvor den uberettigede brug af billedet indebærer, at gerningsmanden på en eller anden måde udgiver sig for at være den person, der optræder på billedet.
Hvis der alene er tale om uberettiget brug af billeder, mener jeg, at reguleringen heraf mere naturligt hører hjemme i særlovgivningen end i strafferetten, herunder f.eks. i databeskyttelsesloven eller i lovgivningen om immaterielle rettigheder.
Så regeringen kan altså på den baggrund ikke støtte beslutningsforslaget.
Men jeg vil gerne sige tak til forslagsstillerne for at have fremsat beslutningsforslaget og for at have understreget vigtigheden af, at vi skal bekæmpe identitetstyveri og identitetsmisbrug.
Tak for ordet.