runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-27:
Nej, så længe Danmark er tilsluttet de internationale konventioner, fungerer vores samfund jo efter det.
Jeg har sådan set respekt for den ærlighed, bl.a. ordførerens parti giver udtryk for, når man siger, at vi må træde ud af konventionerne, hvis ikke vi kan få den politik, vi gerne vil have.
Det synes jeg er en ærlig måde at gå til det på.
Men det ændrer jo ikke ved, at det her beslutningsforslag ville kræve det, vi i Socialdemokratiet og regeringen ikke er interesseret i, nemlig at træde ud af de internationale konventioner.
Vi mener, der er meget store fordele for et lille land i at have den verdensorden, så dermed er det også givet, at vi ikke er interesseret i at stemme for det her.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-27:
Det kan vi faktisk godt, for det er som os som lovgivere, der tilrettelægger lovgivningen her i landet, og vi kan vedtage en lovgivning her i Folketingssalen, der slår fast, at udvisning er minimumsstraffen ved grov personfarlig kriminalitet, og at det skal ske konsekvent efter første dom, og så vil domstolene skulle agere efter det.
Det er jo sådan, lovgivning fungerer: Vi tilrettelægger lovgivningen, og dommerne og domstolene dømmer efter den lovgivning.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-27:
Jeg synes også, det er noget svineri, at udlændinge, der kommer til Danmark, tænker, at det er noget, man kan man gøre, og jeg synes da, at vi skal udvise så mange af dem, som vi kan.
Men vi bliver bare nødt til holde fast i, at det jo ikke er os, der dømmer folk i det her land.
Det er jo domstolene, og de skal også tage hensyn til også de internationale konventioner.
Vi kan ikke pålægge dette lands dommere at udvise alle de mennesker, hvis de vurderer, at man ifølge de internationale konventioner ikke kan gøre det.
Det er jo sådan, opdelingen af magten fungerer, og det er jo trods alt nok meget fornuftigt, at vi fortsætter med det, uanset at Dansk Folkeparti har været nede at fremsætte et beslutningsforslag her i salen.
Christian Friis Bach (RV), 2023-04-27:
Hvis vi afskaffer retten til at søge asyl i Danmark, som er den helt fundamentale ret i flygtningekonventionen, så melder vi os ud af flygtningekonventionen.
Vi melder os ud af Dublinforordningen i Europa.
Og hvis flere lande følger det eksempel, bryder det internationale flygtningesamarbejde helt sammen, og det vil give kaotiske tilstande for flygtninge, som risikerer forfølgelse, og for verdens lande, som gerne vil løse flygtningeproblemerne i fællesskab.
Pernille Vermund (NB), 2023-04-27:
Tak for det.
Det lyder, som om ordføreren tager for givet, at de fleste af dem, der kommer, eller måske nærmest alle dem, der kommer, er flygtninge.
Men faktum er jo bare, at der er migranter.
Det er noget af det, vi ser i høj grad nu: migranter fra Tunesien, som bevæger sig mod Europa.
Italien har taget 35.000 alene i år.
Så er der krigsflygtninge, altså folk, der ikke er personligt forfulgt, men som flygter fra krig, og som relativt let, hvis man kan tillade sig at sige det sådan, kan genbosættes i nærområderne.
Så er der de personligt forfulgte, som af forskellige årsager måske har sværere ved at blive genbosat i et islamisk land eller i et land med islamisk kultur.
Det er overordnet set de tre grupper, der findes, og migranter har aldrig været omfattet af flygtningekonventionen.
Vi står i dag i en situation, hvor langt de fleste af dem, der kommer til Europa, og dem, vi har taget imod, er flygtninge eller migranter, som er rejst igennem mange sikre lande, og som ikke har søgt asyl i det første sikre land, de er kommet til, og det er jo det, der er problemet.
Vi har en asylpolitik, der ikke fungerer, og som ikke er tidssvarende.
Det er vi nødt til at gøre noget ved.
Rosa Lund (EL), 2023-04-27:
Jeg har altid syntes, at det der med, at man kunne dele flygtninge op i ressourcestærke flygtninge og flygtninge, som i hvert fald ikke var ressourcestærke, var så interessant.
Altså, man er jo ikke ressourcestærk, når man er flygtning.
Man har jo taget alt, hvad man ejer og har, og er flygtet fra det land, man bor i.
Jeg mangler til stadighed at se, hvem de her ressourcestærke flygtninge, som der bliver talt om, er.
Så det kommer nok heller ikke som nogen overraskelse for hr. Mikkel Bjørn, at vi simpelt hen ikke er enige i den grundlæggende præmis om, at der på den måde findes ressourcestærke flygtninge som gruppe.
Jeg er så med på, at man kan finde alle mulige enkelteksempler, men jeg vil bare sige, at man i sin grundessens ikke er ressourcestærk, når man er flygtning.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-27:
En af grundene til, at nærområderne er ved at bukke under, er jo, at vi prioriterer ressourcerne på en meget, meget lille og snæver del af verdens relativt mest ressourcestærke flygtninge i stedet for at prioritere ressourcerne på det store hav af flygtninge, som ikke kan komme til Europa.
Vi tog en dråbe af havet i 2015, og det havde meget store konsekvenser.
Hvis vi tog ti gange så mange, som vi tog i 2015, med omfattende konsekvenser til følge, ville vi stadig kun have taget en dråbe af det samlede flygtningehav i verden.
Så det er ikke en hensigtsmæssig måde at løse det her problem på at genbosætte folk i Europa.
Det er at hjælpe folk tæt på, hvor de er, og selvfølgelig prioritere ressourcerne dér, så det er muligt for de områder at løse problemet bedst muligt.
Rosa Lund (EL), 2023-04-27:
Jeg tror, at det, som fru Pernille Vermund og jeg i hvert fald kan blive enige om, er, at vi har en asylpolitik, der ikke fungerer.
Det er vi fuldstændig enige om.
Det mener vi så set fra hvert vores perspektiv, gætter jeg på, men det har vi.
I forhold til det her med migranterne synes jeg bare, at man skylder at svare på, om folk holder op med at søge til Europa for at få et bedre liv og for at søge væk fra f.eks. naturkatastrofer, fordi vi lukker grænserne.
Jeg tror det ikke.
Så det er bare for at sige, at hvis man gerne vil løse det her problem fra bunden – for at citere fru Pernille Vermunds eget parti – skal man jo kigge på, hvad folk flygter fra, eller hvad folk migrerer fra, og ikke, hvad de gør det til, ellers løser vi ikke problemet.
Lad os tage Afghanistan som et eksempel.
Det er Pakistan.
De kan ikke tage flere flygtninge.
Så jeg forstår sådan set godt intentionen med eller behovet for at sige, at det her skal løses i nærområderne, men der er bare to problemer ved det.
Det ene er, at nærområderne er fyldt op, og det andet er, at hvis man virkelig mener det, ville man jo også støtte og længe have arbejdet for, at dansk udviklingsbistand skulle se anderledes ud, end den gør i dag.
Hvis det, jeg hører fra hr. Mikkel Bjørn i dag, er, at Dansk Folkeparti melder sig ind i den kamp, så vil jeg bare sige velkommen.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-27:
Tak for det.
Nu nævnte ordføreren det her med Dansk Folkepartis opbakning til traditioner.
I Dansk Folkeparti er vi store tilhængere af traditioner, bl.a. traditionen om selvfølgelig at værne om og passe på vores eget land.
Jeg synes også, det skal nævnes over for ordføreren, at langt hovedparten af dem, der ankommer ikke bare til Danmark, men til Europa, ikke er flygtninge, men migranter, og at man, hvis man rent faktisk var ansvarlig og kerede sig om at hjælpe flest mulige mennesker med de samme midler, som man i Europa bruger på at hjælpe blot en flygtning, ville kunne hjælpe langt flere flygtninge i nærområderne.
Så vi er sådan set meget enige i ambitionen om at hjælpe mennesker bedst muligt, men det gør vi altså ikke ved at genbosætte folk i Europa eller i Danmark – det gør vi ved at hjælpe dem tæt på, hvor de er.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-04-27:
Mange tak.
Med beslutningsforslaget her lægges der op til at afskaffe adgangen til at søge spontant asyl i Danmark.
I Det Konservative Folkeparti går vi ind for at leve op til konventionerne og retten til at søge asyl.
Vi mener, at der bør indføres et humant asylsystem med behandling i nærområderne.
Her synes vi, at regeringen har sløset.
Den aktuelle migrantkrise er der ikke en løsning på, og det synes vi er bekymrende, men vi kan ikke støtte beslutningsforslaget her fra Dansk Folkeparti.
Steffen Larsen (LA), 2023-04-27:
Jamen det er jo dejligt, at vi kan være enige om ting.
Det er jo nærmest borgerlig forbrødring på trods af de seneste par dages anklager om, at LA knap nok er et borgerligt parti.
Så må vi jo tage til takke med lidt borgerlig forbrødring.
Pernille Vermund (NB), 2023-04-27:
Der er meget, der tyder på, at fru Rosa Lund må beholde sin tro, hvor troen hører til, og måske sætte sig lidt mere ind i, hvad der er viden og fakta.
For viden og fakta er jo, at i de her år, hvor grænserne har været nærmest hermetisk lukkede ned igennem Europa, har migranterne ikke søgt til Europa.
De har godt vidst, at det for det første har været svært at komme ind i Europa, og at det for det andet har været svært at bevæge sig op til de lande, som man gerne ville til.
Så selvfølgelig har det en konsekvens for migrationen og for menneskesmuglernes mulighed for at drage nytte af den migrationspolitik, vi fører, når man lukker grænserne eller man siger: Vi skal ikke tage imod folk, der kommer gennem flere sikre lande og søger spontant asyl i Danmark.
Jeg hørte godt ordførerens tale og ord, men jeg er dybt uenig.
Altså, hvis hvert land sikrer, at man tager imod flygtninge fra sit eget nærområde, og hvis vi som velstående land siger, at de penge, vi gerne vil hjælpe mennesker på flugt med, er langt bedre brugt i nærområderne til de store krigsområder, så gør vi det bedre, end vi gør det i dag.
For det system, vi har i dag – det kan vi se på tallene – bliver jo i høj grad misbrugt af migranter.
Og forstå mig ret: Jeg ville da sikkert også selv gøre det, hvis jeg boede i et land, som var som Tunesien eller andre lande.
Men det er ikke det, der var hensigten bag flygtningekonventionen.
Christian Friis Bach (RV), 2023-04-27:
Tak til fru Pernille Vermund.
Der var en god del af det, fru Pernille Vermund her sagde, som jeg er enig i: at styrke beskyttelsen rundtomkring i verden i nærområderne, og sikre, at flygtninge og særlig sårbare flygtninge kan blive løftet ud og komme til Danmark.
Det var positive forslag fra fru Pernille Vermund, som jeg kan støtte.
Men det – og nu anerkender jeg, at fru Pernille Vermund var lidt optaget under min ordførertale – som jeg fremfører i min tale, er det helt fundamentale, at hvis vi afskaffer retten til at søge asyl i Danmark, vil det blive nemt for andre lande at nægte det samme og dermed skubbe dem videre eller skubbe dem tilbage.
Det vil blive sværere at få overtalt flere lande til at indgå i det internationale flygtningesamarbejde, og det er hele fundamentet for, at vi kan løse flygtningekrisen.
Derfor vil det med stor sandsynlighed føre til flere flygtninge, der på sigt vil blive skubbet mod Europa, og ikke en mindre flygtningeudfordring her hos os.
Pernille Vermund (NB), 2023-04-27:
Det er indimellem en god idé ikke bare at læse overskrifter, men faktisk at læse hele beslutningsforslaget.
Når jeg ved, hvad der står i beslutningsforslaget, er det, fordi det oprindelig var os, der fremsatte det, og vi har også fremsat det før.
Det, der står i forslaget, er jo ikke, at vi ikke skal hjælpe mennesker på flugt.
Det er heller ikke, at vi ikke skal hjælpe mennesker fra vores nærområder.
Det er heller ikke, at andre lande ikke skal hjælpe mennesker fra deres nærområder.
Det er et forsøg på at sige: I en verden, som er mere globaliseret, end den var i 1951, da man underskrev flygtningekonventionen, og dermed også er en verden med flere migranter, som forsøger sig som flygtninge, er vi nødt til at gøre tingene på en anden måde.
Lad os hjælpe de mennesker, der kommer fra vores nærområder.
Lad andre hjælpe dem, der er i deres nærområder.
Lad os bidrage økonomisk til nærområderne og til de områder, hvor der er store konflikter, og når det er gjort, så lad os indføre et kvotesystem, hvor dem, der er personligt forfulgt, de mest værdigt trængende og folk, som er klar til at assimilere sig i et samfund som det danske, skal være velkomne.
Christian Friis Bach (RV), 2023-04-27:
Dermed kan jeg så konstatere, at Dansk Folkeparti ønsker, at lande som f.eks. Bangladesh skulle nægte adgang for rohingyaerne fra Myanmar, eller at Tyrkiet skulle nægte de religiøse mindretal i, lad os sige Syrien, Irak eller Iran adgang til asyl, hvis de måtte søge derhen, og skubbe dem tilbage til forfølgelse.
Det er den konsekvens, som Dansk Folkepartis forslag vil have, hvis det bliver indført og overtaget af flere lande rundtomkring i verden, og det er vi inderligt imod.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-27:
Hvis Danmark indfører et stop for spontant asyl, vil det betyde, at der muligvis er flere lande, der vil gøre det samme.
Jeg vil da håbe, at der er flere europæiske lande, der ser lyset og overtager den her politik, i forhold til at vi da selvfølgelig ikke skal løse verdens kolossale flygtningeproblemer ved at genbosætte mennesker her i Europa.
Det er en dybt uholdbar og uhensigtsmæssig måde at løse et problem på, der slet ikke kan løses sådan, medmindre vi grundlæggende ønsker at destabilisere hele Europa både socialt, kulturelt og økonomisk.
Christian Friis Bach (RV), 2023-04-27:
Han tror ikke på alt, hvad hr. Mikkel Bjørn siger, men det er så en anden snak.
Radikale Venstre har faktisk stemt for betydelige dele af den danske udlændingelovgivning igennem de sidste år, herunder indførelsen af § 7, stk. 3 – et spørgsmål, som vi kommer tilbage til.
Jeg tænker i dag meget over, om det var den rigtige beslutning; jeg er i tvivl om, hvorvidt det var det.
Det vil føre til flere flygtninge, der vil blive skubbet fra land til land.
Mange af dem vil søge mod Europa, og det vil, når det internationale flygtningesystem dermed bryder sammen, føre til kaotiske tilstande og med stor sandsynlighed flere, der søger mod Europa og mod Danmark.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-27:
Tak for det.
Jeg morer mig lidt over det her med, at ordføreren siger, at hvis Dansk Folkepartis politik blev indført, ville det føre til mange, mange flere flygtninge.
Alt, hvad Radikale Venstre har foretaget sig, mere eller mindre siden vi indførte den liberale udlændingelov af 1983, har været at lave ordninger, der sikrede, at så mange mennesker som muligt kom hertil.
Så det her med, at Dansk Folkepartis politik pludselig skulle betyde, at flere kom hertil, og at Radikale Venstres politik selvfølgelig er garanten for, at færre kommer, virker fuldstændig på månen og hovedløst.
Derfor vil jeg egentlig bare høre ordføreren, om han selv tror på, hvad han selv siger, eller er det bare et eller andet talking point, han bruger her i Folketingssalen?
Christian Friis Bach (RV), 2023-04-27:
Tak for det.
Jeg vil starte med at rose talen fra fru Rosa Lund og konstatere, at hun og jeg starter det samme sted, nemlig i anden verdenskrig.
For en gang imellem kan man i strømmen af beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti på udlændingeområdet og faktisk også, når man hører ordførertaler her fra talerstolen, helt glemme, hvor vi kommer fra som land, hvad vi står for, og hvad vi bygger på.
Derfor er det rigtigt at starte under anden verdenskrig med de jødiske flygtninge, der forsøgte at komme væk fra nazisternes forfølgelse, koncentrationslejre og gaskamre, og hvor alt for mange af dem oplevede en dør, der blev lukket med katastrofale konsekvenser.
Det kostede dem livet.
Det er derfor, vi har flygtningekonventionen.
Det er, fordi der var visionære politikere, der sagde: aldrig igen.
Og den første, der satte underskriften på flygtningekonventionen den 28. juli 1951, var Knud Larsen.
Det var kontorchefen fra Indenrigsministeriet, der var formand for konferencen, og som gav flygtninge i Europa og andre steder, som man sagde det i konventionsteksten, en international ret til at søge beskyttelse.
Netop det her med at få behandlet sin asylansøgning og ikke blive afvist, ikke blive sendt ud igen, er helt afgørende.
Det er det afgørende fundament i flygtningekonventionen, det helt afgørende princip, og det er det, Dansk Folkeparti vil bryde med.
Og det vil ikke betyde færre flygtninge i Danmark.
For det danske asylsystem er ikke brudt sammen.
Det fungerer overordnet set godt med Udlændingestyrelsen og Flygtningenævnet og med mulighed for at klage og få sin sag behandlet individuelt.
Vi er relativt gode til at sortere mellem, hvem der er flygtninge og skal have beskyttelse, og hvem der er migranter og skal hjem.
Derfor er opgaven ikke at afskaffe det danske asylsystem, men at overtale flere lande til at indføre et tilsvarende stærkt asylsystem.
Opgaven er ikke at melde os ud af flygtningekonventionen.
Det er at få flere lande til at underskrive den.
Opgaven er ikke at melde os ud af det internationale samarbejde om flygtninge, men at styrke det.
Afskaffer vi retten til at søge om asyl i Danmark, vil det blive langt nemmere for lande rundtomkring i verden at nægte at beskytte flygtninge der, hvor de kommer til, eller der, hvor de flygter hen.
Det vil blive langt sværere for os at overtale lande rundtomkring i verden til at tilbyde asyl og indføre et godt asylsystem.
Det vil blive langt sværere for os at overtale lande i verden til at beskytte flygtninge i nærområderne, og det vil betyde flere flygtninge, som vil blive tvunget til at flygte videre, herunder mod Europa.
Så kampen for at beskytte flygtninge ude i verden starter her, den starter i Danmark.
Den kamp vi vil gerne styrke, og derfor er vi imod beslutningsforslaget.
Rosa Lund (EL), 2023-04-27:
Så er der bare noget, jeg ikke forstår, fru Pernille Vermund.
For i fru Pernille Vermunds forrige korte bemærkning fik jeg jo læst og påskrevet, hvor mange mennesker der var kommet til Italien, altså migreret til Italien.
Nu får jeg så læst og påskrevet, at de hermetisk lukkede grænser virker.
Så jeg synes måske, at fru Pernille Vermund selv skulle sætte sig ned og kigge på tal og fakta.
Jeg vil endda gerne invitere fru Pernille Vermund til, at vi kan gøre det sammen.
Peter Skaarup (DD), 2023-04-27:
Ja, man kan jo håbe på, at det bliver sådan, og det er vist nærmest kun et håb, man kan have; for jeg synes ikke, at ministeren her i dag giver noget særligt tilsagn om, at der er noget andet, der træder i stedet.
Nej, det er noget med noget EU-spor og måske et spor med nogle andre lande.
Men hvis vi lige pludselig står i suppedasen og der kommer en kæmpe migrantbølge til Danmark, hvad er regeringens svar så?
Det synes jeg står henne i det uvisse i dag.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-27:
Jeg er uenig i, at det ikke bliver til noget.
Altså, det, vi ser i den vestlige verden, er, at alle søger de her løsninger.
USA har genåbnet deres forhandlinger med mellemamerikanske lande, Storbritannien gør det, Canada har nu også lavet en aftale om at sikre, at der ikke kommer spontanasylansøgere, og Australien har haft noget, der minder om det, i mange år.
Så det tror jeg også kommer til EU på et tidspunkt.
Det er bare et spørgsmål om, hvor lang tid det tager.
Men hvis der kommer en reel flygtningebølge, handler det for mig om at sikre, for det første at vi får sagerne behandlet hurtigt, og for det andet at dem, som ikke har noget lovligt ærinde her, eller som ikke har behov for beskyttelse, bliver vendt rundt i døren, så hurtigt som vi kan.
Og der har vi jo nogle rigtig gode erfaringer fra de seneste par år.
Vi har meget få afviste asylansøgere siddende, og det er også det, der i hvert fald for mig at se gør, at der er kommet færre til Danmark, mens Tyskland, Holland og Belgien får rigtig mange.
Det handler jo også om, at folk ved, at hvis ikke de har noget at komme efter, at hvis ikke de reelt har behov for beskyttelse, så giver det ikke mening at komme til Danmark.
Man bliver vendt rundt, og vi sender næsten alle folk tilbage til de lande, de kommer fra, og det er der meget få andre lande der gør.
Derfor ved de, at man ikke bare kan blive afvist i Danmark og så alligevel leve et liv i Danmark.
Så ryger man på Kærshovedgård og ret hurtigt også ud af landet, og det tror jeg er det, der gør, at der kommer få, og den proces vil vi selvfølgelig intensivere, hvis vi får det problem, som bliver beskrevet.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-04-27:
Vi mener, at det er for høje krav, at man ikke kan have en eller anden form for gæld til det offentlige og så ikke opnå statsborgerskab.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-27:
Tak for det.
Ordføreren nævner, at der allerede er urimelig høje krav.
Mener Alternativets ordfører, at det er et urimelig højt krav, at man ikke både kan have gæld til det offentlige, altså skylde danske skatteydere penge, og så samtidig opnå opholdstilladelse og statsborgerskab i Danmark?
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-04-27:
Tak for det.
Dansk statsborgerskab er ikke afgørende for Gældsstyrelsens inddrivelsesindsats, så jeg ser ikke logikken i at gøre dette til hinder for opnåelse af hverken permanent opholdstilladelse eller indfødsret.
Tværtimod gør det det endnu sværere for staten at inddrive su-gæld, hvis personerne ikke har ophold i Danmark.
Hvis staten skal have nogen chance for at inddrive su-gælden, kræver det netop, at personen er her.
Der er allerede urimelig høje krav til at få opholdstilladelse og i særdeleshed indfødsret, og i Alternativet mener vi absolut ikke, at kravene skal skærpes yderligere, og Alternativet er imod forslaget.
Christian Friis Bach (RV), 2023-04-27:
Nej, de ting tænker jeg ikke umiddelbart der er en korrelation imellem, og det har jeg heller ikke sagt fra Folketingets talerstol.
Jeg har blot påpeget, at der er lavet undersøgelser af, at det paradigmeskifte, der sker, hvor tilknytning, netværk, arbejde og deltagelse i fodboldklub ikke i samme grad tæller, faktisk har skadet integrationen i Danmark, og derfor ser vi gerne, at man i højere grad kan få en belønning i det danske samfund i form af et permanent ophold eller et statsborgerskab, fordi det faktisk vil styrke integrationen betydeligt.
Radikale mener, at gæld skal inddrives og tilbagebetales, uanset hvem der har den og hvordan man har opnået den gæld, og det står vi ved.
Der er faktisk lavet undersøgelser, der viser, at det, man kaldte paradigmeskiftet, altså de dårligere muligheder for at kunne opnå permanent ophold, hvor f.eks. netværk, tilknytning og arbejde ikke i samme grad talte med i opnåelsen af permanent opholdstilladelse, faktisk har skadet integrationen i Danmark, og de undersøgelser vil jeg opfordre hr. Mikkel Bjørn til at orientere sig i.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-27:
Det var alligevel noget af en melding fra Folketingets talerstol, at det simpelt hen skulle være »integrationsfremmende«, at man kan få opholdstilladelse og dansk statsborgerskab i Danmark, på trods af at man skylder den danske stat penge og muligvis aldrig nogen sinde har intentioner om at betale de penge tilbage.
Det er sådan set bare det, vi ønsker en opstramning på her, altså at man selvfølgelig ikke både skal kunne skylde den danske stat penge og dermed danske skatteydere penge og samtidig få belønning i form af opholdstilladelse og statsborgerskab.
Men det skulle simpelt hen være »integrationsfremmende«, at vi på trods af den gæld vælger at give folk opholdstilladelse og statsborgerskab.
Christian Friis Bach (RV), 2023-04-27:
Tak for det.
Der er rigeligt med snubletråde på vejen mod permanent ophold og statsborgerskab i Danmark, og de fleste analyser viser jo, at en nemmere adgang dertil ville være integrationsfremmende og sikre, at man i langt højere grad ville bestræbe sig på at opnå arbejde og tilknytning og netværk, og derfor vil det her være en yderligere barriere, som vil føre den forkerte vej.
Studerende, der af helbredsmæssige, familiemæssige eller psykiske årsager kortvarigt måtte komme i gældsproblemer i forhold til deres su-gæld, men som indgår fornuftige afdragsordninger og aftaler med det offentlige om at tilbagebetale, skal ikke straffes yderligere, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-27:
Mener ordføreren også, at det har været integrationshæmmende, at vi eksempelvis har en begrænsning på at få dansk statsborgerskab, hvis man har begået personfarlig kriminalitet eller kriminalitet i det hele taget?
Er det også integrationshæmmende?