Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-11-21:
Tak for det.
Og tak til Dansk Folkeparti for at indkalde til den her forespørgselsdebat.
Det er jo en debat, der kører på højtryk lige nu – med udgangspunkt i alt fra vinterboller til kønsneutrale værelser på efterskoler – og får Dansk Folkepartis mandlige medlemmer til at iklæde sig dametøj.
Det burde altså være klart, at der er tale om et komplekst og til tider lidt abstrakt emne, og derfor vil jeg godt lige indledningsvis bruge lidt tid på de helt konkrete eksempler, som der henvises til i forespørgselsdebatten, med Københavns Universitet og Microsoft.
Jeg antager, at det første eksempel med Københavns Universitet handler om, at institutlederen og studielederen på Institut for Kunst- og Kulturvidenskab sendte en mail ud til medarbejderne i forbindelse med studiestart.
I mailen stod der bl.a.: Kære alle undervisere på IKK.
Nu starter semestret og undervisningen op.
Vi har heldigvis en stor mangfoldighed af studerende, heriblandt binære og nonbinære transstuderende, og det er nyt for mange af os.
Mailen giver herefter tre råd.
Det ene råd er at undlade at anråbe de studerende med damer og piger eller gutter og drenge, som ordføreren allerede har redegjort for.
Et af de andre råd er, at hvis man er i tvivl om en persons køn, kan man omtale dem med deres navn i stedet for at sige han eller hun.
Det andet eksempel, der nævnes i forespørgslen, handler om Microsoft.
Jeg antager, at der her tænkes på den udvidelse af Microsoft Word, som fik en del medieomtale i september.
Som jeg forstår medieomtalen, handler det om, at Microsoft vil tilbyde en funktion i Word, der kan markere bestemte ord med en blå streg.
Word kan så foreslå et mere inkluderende alternativ, f.eks. politibetjent i stedet for politimand eller forperson i stedet for formand.
Jeg kan dog også forstå, at en talsmand for Microsoft i Danmark har forklaret til DR, at det er usikkert, om funktionen overhovedet kommer til den danske version af Word.
Sikkert er det dog, at funktionen, hvis den kommer, vil være valgfri.
Jeg er helt enig med forespørgerne i, at det er vigtigt, at vi er opmærksomme på, hvordan en ny teknologi påvirker det danske samfund og det danske sprog på godt og ondt.
Teknologi er ikke bare en neutral løsning på et konkret problem.
Teknologi påvirker os som mennesker og påvirker vores samfund og nogle gange også vores sprog.
Jeg må dog sige, at lige præcis det konkrete eksempel med wordfunktionen mener jeg er harmløst.
Og jeg ved ikke, om jeg selv ville bruge den, men jeg kan ikke se et problem i, at funktionen findes, og at andre vælger enten at bruge den eller ikke gøre det.
Eksemplet med mailen på Københavns Universitet viser, at vi ikke er færdige med at diskutere, hvordan universiteterne kan vise hensyn over for minoriteter eller gøre en indsats mod overgreb og krænkelser uden at gå på kompromis med den akademiske frihed.
I forhold til det konkrete eksempel synes jeg grundlæggende, det er positivt, når man på det enkelte uddannelsessted tager bestik af sine studerende og gør en indsats for at få dem alle sammen til at føle sig velkomne og som en del af et stærkt studiemiljø.
Jeg synes også, at det her er værd at bemærke, at der er tale om en relativt udsat gruppe.
Ifølge den netop offentliggjorte SEXUS-undersøgelse har transpersoner og nonbinære i langt højere grad end andre grupper i samfundet oplevet mobning, chikane og fysisk forulempelse på grund af deres seksualitet; de føler sig i langt højere grad ensomme; mellem 60 pct. og 78 pct. af transpersoner og nonbinære personer har haft selvmordstanker; og mellem 17 pct. og 25 pct. har direkte forsøgt selvmord.
Jeg mener ikke, at det er min eller Folketingets opgave at forhindre det enkelte uddannelsessted i at gøre en ekstra indsats for at inkludere de her studerende, hvis de på uddannelsesstedet oplever det behov.
Det rokker dog ikke ved, at ytringsfriheden og forskningsfriheden er helt grundlæggende for vores samfund, ikke mindst for vores universiteter, og de rettigheder nyder som sådan allerede en udstrakt og uomtvistelig beskyttelse i henholdsvis grundloven og universitetsloven.
Det er godt, og det er noget, vi sammen skal stå vagt om.
Det er bl.a. også derfor, jeg ikke finder et behov for, at vi herudover skal regulere, hvordan de taler til hinanden på Københavns Universitet.
Der er noget paradoksalt i ideen om, at vi herinde i Folketinget skal regulere os til sproglig pluralisme ude på institutionerne.