Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2023-10-24:
Tak for ordet, formand.
Lad mig starte med at slå fast, at jeg synes, det her er et rigtig fint forslag – sagt på godt jysk.
Det handler nemlig om at realisere den brede arbejdsskadeaftale fra sidste år, som indeholder flere gode elementer til at styrke det danske arbejdsskadesystem.
Arbejdsskaderegler har desværre ikke, når jeg har fulgt det på sidelinjen, før jeg gik ind i politik, været så højt på dagsordenen, og derfor er jeg glad for lovforslaget i dag, både som politiker og også som fungerende advokat, der arbejder med arbejdsskadesager til daglig.
I Moderaterne ønsker vi helt grundlæggende et arbejdsskadesystem, som er præget af enkelhed, retfærdighed og muligheder.
Arbejdsskadesystemet skal gribe alle, der har været så uheldige at komme til skade på grund af deres arbejde, og bane vejen for at komme retur til arbejdsmarkedet.
Et af hovedpunkterne i lovforslaget er, at vi skal få nedbragt de lange sagsbehandlingstider i Arbejdsmarkedets Erhvervssikring.
Ud fra de nyeste tal, hvis vi tager dem fra andet kvartal 2023, kan vi se, at der i gennemsnit gik 35 måneder i arbejdsskadesager, hvor der var tale om erhvervsevnetab, og at der gik 13 måneder i sager, hvor det ikke vedrørte erhvervsevnetab.
Det er alt, alt for lang tid at skulle vente som skadelidt.
Rigsrevisionen har tidligere slået fast, at cirka to tredjedele af sagsbehandlingstiden simpelt hen går med at vente på dokumentation fra læger, fra kommuner og fra arbejdsgivere.
Derfor er det rigtig godt, at vi indfører svarfrister, og at vi indfører bøder, hvis nogle aktører er for lang tid om at sende den nødvendige dokumentation.
Det er helt afgørende, når man er kommet til skade, at få en hurtig og retfærdig afgørelse, så ens liv ikke står på standby og man som tilskadekommen kan komme videre i livet.
Andre initiativer som at ændre metoden for årslønsberegning gør, at fastsættelsen bliver meget enklere, og at vi overordnet set får en forenklet sagsbehandling i Arbejdsmarkedets Erhvervssikring.
Det har vi også brug for, hvis sagsbehandlingstiden skal ned.
Et andet væsentligt aspekt i lovforslaget er, at vi nu etablerer den her uddannelsesgodtgørelsesordning; ja, det er et meget langt ord, men det betyder altså, at hvis man eksempelvis som tømrer får ødelagt sin ryg og ikke kan varetage sit job inden for tømrerfaget, på grund af at man skal løfte meget, så giver ordningen mulighed for, at man kan uddanne sig til en anden branche og komme tilbage på arbejdsmarkedet – vel at mærke med en økonomisk tryghed, fordi man så får en godtgørelse, der er blevet beregnet ud fra ens tidligere løn.
Det er simpelt hen for at sikre, at de tilskadekomne kan bevare tilknytningen til arbejdsmarkedet.
I dag er det sådan, at 45 pct. af dem, som har været ramt af en arbejdsulykke, ikke kommer tilbage til arbejdet efter 5 år.
Det er alt, alt for mange.
Det er fundamentalt i en tid i Danmark, hvor vi mangler arbejdskraft helt generelt.
Det sidste punkt i lovforslaget, som jeg også kort vil nævne, er, at visse arbejdsgivere nu bliver forpligtet til at tegne en voldsskadeforsikring.
Ordføreren for Socialdemokratiet var også lidt inde på, at i dag skal man faktisk anmelde den person, man eksempelvis passer.
Det virker forkert.
Den her forsikring skal dække de ansatte, som er i risiko for at blive udsat for vold på arbejdspladsen.
Det er kun rimeligt, at man som ansat ikke skal retsforfølge eksempelvis patienter, man dagligt drager omsorg for, i processen med at få erstatning.
Det skal være så enkelt som muligt.
At være en del af et fællesskab på arbejdspladsen øger de fleste tilskadekomnes livskvalitet og økonomi.
Derfor er det helt afgørende for den enkelte, for arbejdspladserne og for samfundet, at vi lykkes med at få flere tilskadekomne, som har en arbejdsskade, tilbage på arbejdsmarkedet.
Med lovforslaget støber vi fundamentet for netop det, og vi fortsætter de gode takter fra den politiske aftale om arbejdsskader.
Derfor støtter Moderaterne også lovforslaget, og vi ser frem til den videre behandling i udvalget.
Tak for ordet.