runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Danielsen (V), 2023-11-15:
Det er måske faktisk nærmere vigtigt, at det ikke er den samme institution, som driver det hele.
Men ja, vi skal sikre, at man, uanset hvor man bor i landet, kan befordre sig, hvorhen i landet man vil, via kollektiv mobilitet.
Ja, der skal kigges på taksterne, og ja, der skal kigges på ejerskabsstrukturerne af trafikselskaberne osv., fordi vi skal have det hele indrettet så intelligent som overhovedet muligt.
Så vi skal til at tænke fuldstændig ud af boksen, i forhold til hvad man har gjort historisk.
For man kan jo bare konstatere, at det ikke har været tilstrækkeligt i forhold til det ambitionsniveau, vi har.
Tak for det.
Og tak til spørgeren, især for at løfte den her vigtige dagsorden omkring den kollektive transport.
Når det er sagt, ser jeg det også som et lille drillespørgsmål, for spørgeren er jo formentlig bekendt med, at det ikke er transportministeren, der laver økonomiaftaler med kommuner og regioner.
Men jeg kan jo i hvert fald sige, at dengang styrelsen fik beregnet, hvad fremskrivningen ville blive i forhold til billetpriserne for den kollektive transport, pågik der jo netop økonomiforhandlinger med både regionerne og kommunerne, altså dengang vi så, at det her blev over 10 pct.
Det er ved at være et halvt års tid siden nu, og der var ønsket, at man skulle have lov til at hæve priserne hurtigere.
Så debatten er altså gået fra, at man, da alle mærkede inflationen, skulle have lov til at hæve billettaksterne her og nu, til – nu, hvor de så stiger her fra årsskiftet – at der så er flere, som gerne vil sætte dem ned.
Vi har i forbindelse med den her økonomiaftale jo altså været bekendt med, sammen med både kommuner og regioner, at der kommer en inflationsfremskrivning, og i forbindelse med det har vi givet kommunerne og regionerne, eller rettere trafikselskaberne, en kontant sum, som kan afbøde det.
Og vi har også givet en låneramme, som kan afbøde det.
Det er jo noget, som vi har indgået en aftale med kommuner og regioner om, og så har vi derudover toppet op, både med den her låneramme og en kontant sum.
Så lige præcis i forhold til spørgsmålet om nye økonomiforhandlinger er svaret nej.
Og i forhold til spørgsmålet om, om vi vil droppe befordringsfradraget, er svaret også nej.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-11-15:
Jeg vil sige det sådan, at jeg synes, at den største undladelsessynd, man kan begå, er at sige, at nu overlader vi bare alle de sociale problemer til alle dem, der lige er kommet til Danmark, og som skal bo sammen med hinanden i områder, hvor man på ingen måde bliver integreret i det samfund, der er omkring en, og hvor man får ufattelig få chancer i tilværelsen, og hvor der i øvrigt er utrygt at være.
Det, der jo kommer ud af den politik, der blev drevet, før vi tog fat om det med parallelsamfundsaftalen, er, at det er enormt ubehagelige områder at være i.
Så hvis man tror, at man gør folk, der kommer til Danmark, en tjeneste ved at lade dem bo i de områder, som de så ud, før vil lavede parallelsamfundsaftalen, så mener jeg simpelt hen, at man tager fejl.
Den største gave, man kan give til folk, der kommer hertil, er selvfølgelig, at de kan komme til at bo i trygge områder med trygge omgivelser og trygge naboer.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-11-15:
Ja, det tror jeg sådan set også at miljøministeren har ret i.
Det giver lidt et vakuum, i forhold til at man som entreprenør og som erhvervshavn – som den eneste store erhvervshavn, i hvert fald på Bornholm – jo føler sig gevaldig bremset og udsat for lidt af en kattepine i forhold til at komme i gang med det, der hedder etape tre af det her meget store projekt, som jo er til god gavn for Bornholms fremtidige udvikling.
Magnus Heunicke (S), 2023-11-15:
Mig bekendt er der sådan en ansøgning sendt til Miljøstyrelsen, og mig bekendt er denne ansøgning ikke afgjort endnu.
Men ellers tror jeg, at det er noget, vi må ordne skriftligt, for jeg er ikke inde i den sagsbehandling, som jo er noget, der foregår hos Miljøstyrelsen.
Men konkluderende kan jeg i hvert fald sige, at det er helt rigtigt, at der har været en periode i år efter en overraskende afgørelse fra Klagenævnet, hvor man har været nødt til at trække vejledningen tilbage.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-11-15:
Det hilser vi jo velkommen.
Men jeg synes også, at jeg gerne vil have ministeren til at kigge lidt på, hvorvidt det er rigtigt, at Miljøstyrelsen har afvist en ansøgning fra Rønne Havn om fravigelse af miljømålene, der ellers jo ville kunne muliggøre klapning i forbindelse med den her fremtidssikring af havnen.
Der kunne det være interessant at få miljøministeren til enten at bekræfte eller afkræfte, hvorvidt der har været sådan en ansøgning i gang, og om den er blevet afvist.
Magnus Heunicke (S), 2023-11-15:
Miljøstyrelsen har oplyst mig om, at de forventer at kunne genoptage udstedelsen af afgørelser i starten af det nye år på baggrund af den nye vejledning, som nu er blevet sendt i høring.
Som jeg kan forstå på den konkrete sag fra Rønne Havn, vil den vvm-proces, der er i gang nu, være afsluttet i løbet af marts måned, og det vil sige, at så vil man være i gang med at kunne genoptage det.
Og så kan jeg oplyse om, at det af Miljøstyrelsens hjemmeside fremgår, at der normalt er 9 måneders ventetid på sådan en sag, når den er fuldt oplyst.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-11-15:
Jeg takker miljøministeren for besvarelsen af spørgsmålet.
Grunden til, at vi i Danmarksdemokraterne stiller det her spørgsmål, er jo bl.a., at vi har en stor bekymring for, hvordan det går, når tingene trækkes unødigt i langdrag.
Man kan f.eks. kigge på de argumenter og de frustrationer, som har været beskrevet af dem, der står bag Rønne Havn, og den udviklingsplan, som de jo har forfulgt nærmest slavisk igennem flere år.
De har allerede gennemført to store projekter, både i 2019 og i 2022, og nu ønsker de jo så at gå videre med de her investeringer og anlæg her i 2024 og 2025.
Der kan man jo se, at hvis ikke man kommer i mål med de her tilladelser rettidigt, ender det med, at der kommer en ekstra stor regning til erhvervshavnen, og det ville jo være synd for alle parter.
Det er jo en investering, der skal sikre ydre moler og fjernelse af indre moler og etablering af kajanlæg og oplag osv.
Så det er et ret stort projekt.
Der noterede jeg mig, at ministeren sagde, at grunden til, at det tilsyneladende er forsinket, er, at noget blev stillet i bero i februar 2023.
Der synes jeg måske, at ministeren skal kigge lidt på, hvornår det var, at man faktisk sendte anmodningen af sted.
Det var faktisk i sommeren 2022, altså ganske mange måneder før februar 2023.
Der vil jeg selvfølgelig gerne spørge, om miljøministeren mener, at det så er det fulde svar, eller om det kun er det halve svar.
Vi synes i Danmarksdemokraterne, at det er ærgerligt, at det sker for den her slags projekter, som jo faktisk også har en klimaeffekt.
Jo før man kommer på plads, jo før vil man jo også kunne byde ind med nogle initiativer til gavn for klimaet, bl.a. med vindmølleanlæg osv. ved Bornholm.
Magnus Heunicke (S), 2023-11-15:
Jeg kan oplyse, at Miljøstyrelsen i øjeblikket behandler en ansøgning fra Rønne Havn om klapning, og Miljøstyrelsen har oplyst, at de har gennemført dele af sagsbehandlingen, og også, at der har været en god dialog mellem Miljøstyrelsen og Rønne Havn om klapansøgningen og processen for færdigbehandling af sagen.
Jeg er opmærksom på, at Miljøstyrelsen har haft forlænget sagsbehandlingstid i en række sager, ikke kun her, men i en række sager, vedrørende netop klaptilladelser.
Årsagen er den, at Miljøministeriet som følge af en afgørelse i Miljø- og Fødevareklagenævnet fra februar i år var nødsaget til midlertidigt at suspendere en række vejledninger.
Men den 12. oktober i år sendte Miljøstyrelsen så nye vejledninger i høring, og Miljøstyrelsen arbejder nu på en afklaring af grundlaget for klapning, som er i overensstemmelse med de reviderede vejledninger.
Det grundlag ventes at være på plads inden årets udgang, hvorefter styrelsen forventer at kunne genoptage arbejdet med udstedelsen af klaptilladelser.
Når det kommer til den konkrete sag vedrørende Rønne Havn, er der tale om et såkaldt vvm-pligtigt projekt.
Klapning er en del af projektet og skal indgå i miljøkonsekvensvurderingen, og jeg er blevet oplyst om, at Rønne Havn er i gang med netop at udarbejde miljøkonsekvensvurderingen, og der er det jo så Trafikstyrelsen, der er vvm-myndighed i sagen og skal give vvm-tilladelsen.
Og når den proces så er afsluttet, kan Miljøstyrelsen træffe den endelige afgørelse om klapning.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-11-15:
Tak, hr. formand.
Jeg læser spørgsmålet til miljøministeren op: Mener ministeren, at det er acceptabelt, at Rønne Havns udvidelsesplaner bremses af, at Miljøministeriet endnu ikke har udarbejdet en vejledning om kriterierne, der skal anvendes ved vurdering af mulighederne for bl.a. klaptilladelse?
Alex Vanopslagh (LA), 2023-11-15:
Hvis nu man følger den tidligere regerings forslag, hvor jeg tror, det var den nuværende børne- og undervisningsminister, der var ude at sige, at man skulle ændre bestemmelsen, sådan at en justitsminister formelt ikke skal påbyde anklagemyndigheden at føre sager efter kapitel 12 og i et vist omfang kapitel 13, vil ministeren så kunne se nogle ulemper ved, at der ikke er det politiske beslutningslag inde over beslutningen om eksempelvis at sigte folk som Lars Findsen og Claus Hjort Frederiksen?
For der kan jo være større hensyn end alene det, om retssagen kan bære, når det kommer til den her type sager.
Kan ministeren se fordelen i, at justitsministeren aktivt involverer sig?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-15:
Jeg er enig med hr. Alex Vanopslagh i, at det også havde krævet en politisk beslutning ikke at følge anklagemyndighedens indstilling.
Og havde man valgt det, havde man jo i det moment haft to valgmuligheder.
Man kunne pr. politisk beslutning have besluttet sig for påtaleopgivelse.
Det mener jeg, både med det indblik, jeg selv har fået i materialet, og den indsigt, jeg har fra alle mulige andre sammenhænge, ville være stærkt problematisk, også retssikkerhedsmæssigt.
For det andet kunne man have gjort, som minister Ole Espersen gjorde tilbage 1982, og have taget tiltalefrafald, hvilket jo ret beset betyder, at så er den anklagede anset for skyldig, og det ville også have været problematisk.
Derfor valgte jeg i den givne sag, som mange andre justitsministre siden hen, at følge indstillingen fra anklagemyndigheden.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-11-15:
Jeg kender i hvert fald til to eksempler på, at man ikke har fulgt anklagemyndighedens anbefaling om at føre en retssag.
Den ene var i 1982 med den daværende socialdemokratiske justitsminister, Ole Espersen, der frafaldt en tiltale mod forfatter og oversætter Arne Herløv Petersen, som var sigtet for at være kommunistisk agent – det er ellers noget værre noget.
Og så var der også en sag i slutningen af 1970'erne om daværende journalist ved Politiken Jens Peter Skaarup.
Men bare for at få det slået helt fast kan jeg forstå, at ministeren anerkender, at i den her sag er det sådan med lovgivningen og alle bestemmelserne, at det i sidste ende er en politisk beslutning, om man vil retsforfølge Claus Hjort Frederiksen og Lars Findsen, og at det ikke alene er noget, der er op til anklagemyndigheden.
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-15:
Det kan man udlægge på mange forskellige måder.
Jeg tror, intentionen med lovgivningen er at sige, at man her er oppe i nogle strafkategorier og nogle alvorsgrader af forbrydelser, der gør, at man har fundet det hensigtsmæssigt, da man skrev de kapitler i straffeloven, at en justitsminister er med inde over det, og at man i øvrigt har taget det som et naturligt udgangspunkt.
Så er hr. Alex Vanopslagh inde på praksis, og jeg tror, at formelt har hr. Alex Vanopslagh jo ret.
Det kræver en politisk beslutning at følge indstillingen, men praksis har jo utvetydigt været, at man under skiftende justitsministre igennem årtier, med undtagelse af et eneste eksempel, som vi hvert fald har kunnet komme i nærheden af, har fulgt den indstilling, der er kommet fra anklagemyndigheden, hvis man har ment, der var grundlag for domfældelse for en række forbrydelser.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-11-15:
Tak for svaret.
Jeg tror, det er vigtigt at slå fast, at der i hvert fald for mit vedkommende ikke er nogen mistanke eller anklage om, at det skulle være politisk motiveret, eller at det skulle være et eller andet personligt hævntogt, der har gjort, at man har ført de her sager.
Men det, som jeg og mange andre, i øvrigt herunder nogle eksperter i medierne, har slået fast flere gange, er jo, at sådan som loven er indrettet i dag, er det en politisk beslutning, hvad man gør.
Det er også derfor, at der er det her krav om, at det skal ske efter påbud fra ministeren.
I sager som den, vi har set med hr. Lars Findsen og hr. Claus Hjort Frederiksen, men også i tidligere sager efter de lignende bestemmelser, kan der være et sammensurium af hensyn, der gør, at det politisk rigtige for Danmark er ikke at føre sagen.
Det har tidligere justitsministre jo også valgt at gøre, altså ikke at føre nogle sager, som kunne være ført.
Derfor er det jo en politisk beslutning.
Dermed siger jeg ikke, at det er noget med politiske motiver, men at det er en politisk beslutning, og at det er sådan, loven er i dag, altså at det er politik, om man vælger at føre den her sag eller ej.
Og når man så har hørt regeringens forklaringer og særlig den tidligere justitsminister sige, at regeringen alene er et gummistempel, så er der jo tilsyneladende et mismatch mellem det, der er praksis i virkeligheden, og det, der er loven.
Jeg vil egentlig bare høre, om ministeren anerkender, at loven er tænkt på en helt anden måde, end at man blot skal være gummistempel eller man bare skal sige, at hvis anklagemyndigheden vurderer, der kan føres en sag, så skal den bare føres.
Anerkender ministeren, at intentionen med lovgivningen ikke er, at en justitsminister alene skal være gummistempel eller noget lignende?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-15:
Jeg vil starte med at korrigere hr. Alex Vanopslagh.
Jeg tror aldrig, han har hørt mig som justitsminister sige, at justitsministeren alene er et gummistempel.
Men jeg vil gerne indlede med, som jeg også gjorde til hasteforespørgslen den 8. november, klart at afvise, at sagerne mod Lars Findsen og Claus Hjort Frederiksen på nogen som helst måde har været drevet af enten politiske eller personlige motiver.
Og som spørgsmålet også peger på, er jeg som justitsminister pålagt påtalekompetencen i straffesager, der omhandler overtrædelse af bestemmelserne i straffelovens kapitel 12 om landsforræderi og andre forbrydelser mod statens selvstændighed og sikkerhed og også visse bestemmelser i kapitel 13, som jo omhandler forbrydelser mod statsforfatningen og de øverste statsmyndigheder samt terrorisme m.v.
Den tidligere regering tilkendegav i foråret 2022, at debatten omkring sagen om Claus Hjort Frederiksen gav anledning til at overveje, om reglerne om justitsministerens påtalekompetence burde ændres.
Den nuværende regering har ikke taget stilling til det spørgsmål.
Det forløb, som vi har været igennem, giver dog anledning til at overveje, om der fortsat skal være en særlig ordning med påtalekompetence for justitsministeren i de her sager.
Det er derfor et spørgsmål, som regeringen vil tage stilling til og derfor drøfte med Folketingets partier.
Tak for ordet.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-11-15:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at man bør ændre straffeloven, så det fremgår tydeligere, at justitsministeren ikke kan påbyde tiltale for forbrydelser efter straffelovens kapitel 12, således at straffeloven reflekterer den retstilstand, som både ministeren og den tidligere justitsminister har givet udtryk for, hvor ministeren alene er et gummistempel?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-15:
Altså, der vil jeg jo gerne være ærlig og sige, at det da klart er noget, som jeg som justitsminister også lige nu overvejer, og det er nogle overvejelser, som vi også vil gøre os i regeringen.
For med den måde, som debatklimaet, ikke bare i Danmark, men i resten af den vestlige verden, udvikler sig på, med den måde, konspirationer har en evne til at trives på, bl.a. på sociale medier, og med de insinuationer, der også er rejst i de her diskussioner, så mener jeg, at der meget vel kan være en pointe i ikke at gøre, hvad kan man sige, det politiske led sårbart over for det, der i virkeligheden er en rent faglig indstilling fra anklagemyndigheden, som kun kommer med den indstilling, hvis den også mener, det kan føre til dom.
Magnus Heunicke (S), 2023-11-15:
Miljøstyrelsen har oplyst mig om, at når de så er klar til at genoptage de her ansøgninger – det er ikke kun Rønne Havn, for der er også en del andre – vil man være klar til også at prioritere nogle ansøgninger over andre, altså dem, der har store samfundsmæssige hensyn ud fra en faglig vurdering.
Det kan jo ikke afvises, at der vil være en pukkel, når der har været så mange måneder, hvor man har måttet stille behandlingen i bero, indtil vi fik det opdaterede grundlag, som blev sendt i høring i oktober måned.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-11-15:
Jeg skifter lige spor, for jeg vil gerne lige stille et andet spørgsmål her til sidst, som mere går på den etnisk diskriminerende del af parallelsamfundsloven.
På Institut for Menneskerettigheders hjemmeside står, og jeg citerer
: »Institut for Menneskerettigheder fremhæver i sin rapport til FN-komiteen, at dansk lovgivning for almene boligområder risikerer at føre til diskrimination.
Den etniske sammensætning af beboerne er nemlig stadig et kriterie for, om et boligområde anses for udsat.«
Vil ministeren forholde sig til, at man også har lavet en parallelsamfundslovgivning, hvor man indirekte diskriminerer mennesker, og til al den kritik, der er kommet i den henseende?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-11-15:
Det synes jeg så ikke.
For det er helt åbenlyst, at vi har haft nogle områder i Danmark, hvor der var koncentreret ekstremt store sociale problemer, og hvor vi havde brug for at få blandet op i den gruppe borgere, der boede dér sammen med hinanden, fordi de ellers braste sammen under vægten af de sociale problemer.
Så jeg synes, at de regler er helt afgørende.
Så er det rigtigt, at det har den konsekvens, at hvis det kriterium, man har lagt ind, er, at man skal arbejde i Rødovre, så ville jeg f.eks. ikke få en plads højt oppe på ventelisten, fordi jeg ikke arbejder i Rødovre.
Så det vil være sådan for dig og for mig og for borgere med handicap og for ældre eller for nogle, der bor i en hel tredje, fjerde, femte kommune, at man ikke er en af dem, der bliver foretrukket.
Så kommer man jo ikke til at kunne være en af dem, der står først i køen.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-11-15:
Jeg bliver bare lige nødt til at blive i sporet.
Jeg har al respekt for, at ministeren ikke vil gå ind i den konkrete sag, men det er mange sager, vi har hørt om, og det er også ældre mennesker, der af forskellige grunde står uden for arbejdsmarkedet.
Man har lavet de her kriterier, der betyder, at hvis man ikke arbejder over x antal timer om ugen, ryger man langt ned på ventelisterne i mange tilfælde.
Det er jo en konsekvens af parallelsamfundslovgivningen, og det tænker jeg da godt ministeren kan forholde sig til på en eller anden måde.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-11-15:
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ministeren om, er: Mener ministeren, at det er en hensigtsmæssig konsekvens af ghettoloven skråstreg parallelsamfundsloven, at man i Helsingør Kommune har indført fleksible udlejningsregler, der bevirker, at ældre mennesker og mennesker med handicap rykkes ned på ventelisterne og dermed stilles dårligere end andre boligsøgende til boliger i kommunen?
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-11-15:
Og der bliver jeg så bare nødt til at sige til ministeren, at i forhold til det forslag, som Dansk Folkeparti kommer med, kommer det ikke til at koste noget som helst for kommunerne.
Jeg kan ikke se andet end positive ting ved det, som faktisk vil betyde 5.000 flere boliger i 2030.
Og der synes jeg, at ministeren skal være sådan lidt konstruktiv og sige, at det virkelig er noget, som vi tager fat i, for det er vores opgave herinde.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-11-15:
Undskyld, jeg skulle lige have mikrofonen til at virke.
Jeg synes da bestemt også, at det er vores ansvar at give nogle gode rammer for det, og det er jo bl.a. derfor, at vi, i forbindelse med at inflationen steg, som jo betød noget for byggeriet, har været inde at kigge på det.
Det er fuldstændig rigtigt, som det bliver sagt, at der skal bygges rigtig meget hen over de kommende år, og derfor har det været vigtigt for os at stille økonomi til rådighed, så kommunerne har kunnet søge om at få flere penge til byggeri i den periode, hvor inflationen har været høj.
Det er bare for at sige, at jeg synes, det er afgørende vigtigt, at vi herfra giver nogle gode rammer til det.
Jeg er sådan set interesseret i at diskutere forskellige modeller, men at gå ind og diktere herindefra, hvordan det skal være i et lokalområde, ville jeg synes var dybt hamrende forkert.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-11-15:
Jo, men når nu der er mangel på plejeboliger, må man jo bare sige, at så er det et spørgsmål, der skal diskuteres herinde.
Og ministeren ved formentlig, at Dansk Folkeparti har et forslag på vej, hvor det er pensionsselskaberne, der kan investere i flere nye plejeboliger.
Det bliver behandlet i løbet af kort tid her inden jul, og der tror jeg faktisk, at ministeren igen skal stå og forklare sagen, og der kan man jo ikke bare henvise til, at det er ude i kommunerne.
Hvis ikke boligerne er der, hvad skal kommunerne så gøre?
Kommunerne fattes penge, ingen tvivl om det, der mangler flere penge, og hvad skal man gøre i forhold til de ældre, som der bliver flere og flere af?
Det synes jeg i allerhøjeste grad er vores ansvar herinde.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-11-15:
Altså, noget af det, vi fra regeringens side har gjort, er jo, at vi i forbindelse med inflationen, hvor der er blevet bremset væsentligt op på byggeriet af eksempelvis almene boliger, hvoraf rigtig mange jo er plejeboliger, har givet nogle muligheder for at søge om penge, sådan at man har kunnet komme i gang med de projekter.
Jeg vil gerne anfægte den del, der handler om, at hver gang noget er vigtigt, så skal vi centralisere, for så har vi da fjernet al magt fra kommunalbestyrelserne, inden vi får set os om.
Så jeg vil gerne holde fast i, at noget godt kan være afgørende vigtigt, men at det stadig væk ikke er Christiansborg, som er langt væk fra den virkelighed, man står i derude, der skal bestemme alting.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-11-15:
Jamen så endte det jo godt med de sidste fire-fem ord fra ministerens side.
For jeg synes egentlig, at det første svar her bare var sådan at sprede det ud til alle mulige, som ikke lige netop var ministeren selv, og der må jeg sige, at det har jeg valgt at overse og overhøre, for det er helt afgørende vigtigt, at der bliver etableret nogle flere plejeboliger.
Når kriterierne er så stramme, er det jo netop, fordi der er så få.
Altså, det er meget, meget svært at komme på plejehjem, fordi der ikke er nok i forhold til antallet af ældre, der stiger.
Jeg har lige siddet i Ældreudvalget – jeg troede egentlig også, det var ældreministeren, der skulle svare her i dag, og det er det så ikke; men det er ligegyldigt, for det er jo regeringen som sådan, det gælder – hvor vi netop også diskuterede, hvor stramt det er at være i eget hjem.
Så jeg synes sådan set, at det på hele banen er ret hårdt og vildt mærkeligt, at vi ikke har en bedre løsning i forhold til ældre.
Der er en analyse fra Dansk Industri, som har taget udgangspunkt i Kommunernes Landsforenings eget regneværktøj, nemlig plejeboligmodellen, der viser, at der faktisk er et behov for 5.000 plejeboliger i 2030.
Det er jo rigtig, rigtig mange om ganske, ganske få år.
Og det er et problem, at antallet af 80-årige og derover forventes at stige fra 272.000 i 2020 til 613.000 i 2050, hvorefter det forventes at ligge forholdsvis stabilt til 2060.
Men altså, hele spørgsmålet for mig – og jeg sagde plejehjemspladser før, men det handler generelt om plejeboliger – er: Hvad gør man for at skaffe flere plejeboliger?
Det må være regeringens ansvar.