runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-07:
Først vil jeg sige: Hvis hr. Kim Edberg Andersen synes, at den krammer, jeg fik af fru Rosa Lund, er den varmeste krammer, hr. Kim Edberg Andersen nogen sinde har set, så kunne jeg godt unde hr. Kim Edberg Andersen nogle varmere krammere i sit kærlighedsliv.
For jeg synes nu nok, at den kom med en del forbehold.
Men lad det nu ligge.
Så vil jeg sige, at der jo ikke er noget tvangsarbejde.
Det står jo folk fuldstændig frit for, om de har lyst til at være på det her opholdsgrundlag.
Men det er klart nok, at hvis man vil have et opholdsgrundlag efter den her uddannelsesordning, er det selvfølgelig sådan, at når man er færdig med den uddannelse, skal man have et arbejde på f.eks. en opholdsordning for erhvervsarbejde.
Hvis man har lyst til i stedet at tage hjem til Syrien eller et andet land, kan man selvfølgelig også gøre det.
Der er ikke nogen tvang.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-07:
Jeg er slet ikke i tvivl om, at hun er et meget godt menneske med det.
Men virkeligheden er jo så, at ministeren de facto indrømmer nu, at det ikke er tvang; man kan jo bare rejse hjem igen.
Men fru Rosa Lund sagde jo selv, at flygtningene kommer hertil og skal have beskyttelse.
Når de ikke har det opholdsgrundlag længere, skal de hjem igen, og der er det jo tvangsarbejde, hvis man siger: Du kan få lov at blive, hvis du gør det her.
Hvis du gør det her arbejde i den her branche, får du lov at blive, ellers skal du rejse hjem.
Det er jo en lempelse af udlændingepolitikken og et opgør med paradigmeskiftet.
Er ministeren uenig i det?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-07:
Ja, jeg er uenig i, at det er et opgør med paradigmeskiftet.
Jeg mener grundlæggende, at det er en helt naturlig del ...
Uret virker ikke; jeg kan ikke se, hvor lang tid jeg har.
Det var det, hr. Peter Skaarup ikke havde lyst til at svare på tidligere i dag, altså om hr. Peter Skaarup mente, at man skulle kunne skifte opholdsgrundlag.
Men det er selvfølgelig en del af vores udlændingepolitik.
Det kunne man, dengang hr. Peter Skaarups partiformand var udlændingeminister, og det kan man selvfølgelig i dag.
Langt de fleste, som er i Danmark som udlændinge, er her på erhvervsopholdsordningerne, så der er jo ikke noget tvang.
Det er helt frivilligt for folk, om de har lyst til at være i Danmark og søge ophold som beskæftigede, og det har man selvfølgelig mulighed for, hvis man lever op til kriterierne.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-07:
Tak for det.
Jeg vil godt bede ministeren om at bekræfte, at eksempelvis syriske eller somaliske flygtninge nu med det her lovforslag kan få lov at blive i Danmark, hvis bare de er indskrevet på en uddannelse og efterfølgende får et arbejde i en sektor, hvor der er mangel på dansk arbejdskraft, til trods for at de privat måtte have holdninger som eksempelvis, at kvinder ikke skal have sex uden for ægteskabet, at homoseksualitet skal gøres ulovligt, at vi ikke skal give hånd til kvinder osv. osv. – altså alle de værdier, som hr. Frederik Vad for nylig har været ude og sige er dem, der er kendetegnende for, om man passer ind i Danmark eller ej.
Mohammad Rona (M), 2024-05-07:
Men jeg tror ikke, jeg lige forstår, hvad der er problemet i, at folk integrerer sig i samfundet, bidrager til samfundet og bliver en del af fællesskabet –
hvad er problemet i det?
Det tror jeg ikke lige jeg har forstået i det spørgsmål, som hr. Peter Skaarup stiller.
Og det er jo fuldstændig rigtigt, at hr. Peter Skaarup og jeg var i radioen i morges om det her lovforslag.
Og ja, jeg mener det stadig, og jeg siger det gerne for femte gang i dag: Det er at smide guld på gaden, når vi har folk, som rigtig gerne vil samfundet, og som rigtig gerne vil arbejde inden for et af de her områder.
Vi har brug for dem.
Vi mangler 18.000 sosu'er i 2030 – hvordan skal vi skaffe dem?
Peter Skaarup (DD), 2024-05-07:
Tak til hr. Mohammad Rona for talen.
Man må forstå, at der virkelig er tale om noget guld, når en person er i gang med at tage et studie eller vil gennemføre et studie.
Men er der nu egentlig tale om det?
Altså, skal man tro på, at det er så meget guld for det danske samfund – hvis man nu bruger samme terminologi som hr. Mohammad Rona – at den pågældende er i gang med en uddannelse, og at det også på den lange bane er en kæmpestor økonomisk gevinst, hvis den pågældende bliver i Danmark og ikke tager tilbage til Syrien, eller hvor vedkommende kommer fra?
Sådan må man næsten forstå hr. Mohammad Rona.
Det vil jeg sætte et stort spørgsmålstegn ved.
For det er vel karakteristikken på nogle, der virkelig bringer guld til Danmark; det er de indvandrere og deres børn, der bliver hængende og bidrager hele livet.
Frederik Vad (S), 2024-05-07:
Den politik, som to socialdemokratiske udlændingeministre har stået for, er langt mere ansvarlig og passer langt bedre på Danmark end det, fru Inger Støjberg gjorde, et eneste sekund hun var minister, hr. Peter Skaarup.
Hr. Peter Skaarup har siddet herinde i 25 år, og der er jo ikke sket noget, før Socialdemokratiet reelt fik magten.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren igen, for jeg spørger ordføreren, om han kan lide vandmelon, og så siger han, at han rigtig godt kan lide honningmelon.
Altså, hvad med at svare på spørgsmålet?
Mener Danmarksdemokraterne, at det i fremtiden skal være muligt for mennesker, som f.eks. står til at miste deres opholdsgrundlag, at de kan skifte over til et opholdsgrundlag inden for de erhvervsordninger, der er i dag?
Peter Skaarup (DD), 2024-05-07:
Jeg synes ikke, vi skal lempe udlændingepolitikken.
Jeg synes, det grundlæggende skal være sådan, at hvis man ikke har fortsat opholdsgrundlag i Danmark, fordi der nu er fred i ens hjemland, så skal man hjem.
Sådan er det.
Så ved jeg godt, at skiftende regeringer og nu også den her vil lempe på de regler og lave forskellige smutveje.
Det er ikke noget, jeg synes er nogen god idé, og jeg mener det, når jeg siger, at hr. Frederik Vad og andre, der mener noget med den stramme udlændingepolitik, altså skal handle.
Det skal ikke bare være snak, og det skal i hvert fald ikke være handling, der er modsat den snak, man kommer med, og det er det her.
Carl Valentin (SF), 2024-05-07:
Det er et velkendt faktum, at Danmark lider under en mangel på arbejdskraft, især inden for nogle specifikke områder.
Det bliver tydeligere i en tid som nu, hvor vi står akut og mangler social- og sundhedshjælpere, sygeplejersker, pædagoger, tømrere og mange andre.
I den kontekst mener jeg ikke, det er hensigtsmæssigt at straffe unge mennesker for at forfølge en uddannelse.
Vi har brug for veluddannede unge i vores samfund.
Det har derfor længe undret os, hvorfor udlændinge fratages deres opholdstilladelse, selv om de demonstrerer viljen til at bidrage til Danmark ved at påbegynde uddannelser inden for områder, hvor arbejdskraften er i høj efterspørgsel.
Derfor hilser vi i SF en ny opholdsordning velkommen, som giver udlændinge mulighed for at fortsætte deres ophold i Danmark, så længe de er optaget på eller i gang med en uddannelse inden for disse mangelområder.
Det er afgørende at sikre, at udlændinge, der ønsker at bidrage til Danmark gennem uddannelse, får muligheden for at fuldføre deres uddannelser og forblive på det danske arbejdsmarked.
Det er positivt, at lovforslaget også sigter mod at have tilbagevirkende kraft, så udlændinge, der tidligere har påbegyndt uddannelser inden for de områder, får mulighed for at vende tilbage og fuldføre deres uddannelse samt arbejde inden for relevante fagområder.
Det er selvfølgelig rimeligt at stille krav til dem, der søger ubegrænset opholdstilladelse i Danmark.
At opnå opholdstilladelse bør indebære både rettigheder og pligter samt en forpligtelse til at integrere sig i det danske samfund.
Dette er også en del af det ansvar, som unge mennesker påtager sig, når de vælger at forfølge en uddannelse.
Desværre risikerer vi i øjeblikket at afskrække unge mennesker fra at forfølge uddannelser inden for disse sektorer, da kun arbejde synes at give ubegrænset ret til opholdstilladelse.
Det er en ressourceødelæggelse og en uretfærdighed over for de unge mennesker, det påvirker.
Derfor opfordrer jeg til en mere fornuftig tilgang til udlændingepolitikken, hvor vi anerkender behovet for veluddannet arbejdskraft og sikrer, at vores politik understøtter det behov.
Dermed kan jeg meddele, at vi i SF støtter forslaget.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-07:
Tak, formand.
Vi anerkender i Liberal Alliance behovet for at tiltrække udenlandsk arbejdskraft til en række områder.
Vi anerkender også, at der er problemer ved, at man udviser studerende, der kan blive til denne arbejdskraft.
Vi vil derfor også i Liberal Alliance føre tilsyn med, om lovgivningen fremadrettet virker efter hensigten.
For det her må ikke blive til en vej til at kunne opnå opholdstilladelse igennem tilmelding til uddannelser, som man så følgende reelt ikke tager eller deltager i.
Derfor må der også med et sådant forslag være krav om, at man ikke blot er indskrevet på uddannelsen, men at man også faktisk med seriøsitet forfølger uddannelsen og et følgende arbejde.
Vi støtter i Liberal Alliance lovforslaget og vil fortsat se, om lovgivningen giver mening.
Mohammad Rona (M), 2024-05-07:
Tak, formand.
Det sætter jeg sådan set personligt stor pris på.
Det her er for os og for mig en oprydning, i forhold til at systemet efterhånden på nogle områder var blevet en smule for bureaukratisk, så hverken system eller borger kunne finde hoved og hale i nogen af tingene længere.
Det her er jo også noget, der spænder ben for helt almindelige familier.
Det spænder ben for den enkelte.
Det spænder også ben for erhvervslivet, og så står vi i en situation, hvor vi mangler arbejdskraft.
Vi mangler kvalificeret arbejdskraft, og i værste tilfælde kan vi smide arbejdskraft ud, altså folk, der er i Danmark, har været i Danmark i x antal år og kan sproget.
Tænk lige over det.
At vi siger farvel til dem, giver ingen mening.
Vi mangler jo 99.000 eller omkring 100.000 faglærte frem mod 2030.
Det er et stort tal; det er rigtig mange mennesker, og det er i forskellige typer brancher, f.eks. byggeriet, elektrikere osv.
Mange af ordførerne har jo sådan set også været inde på de forskellige konsekvenser, det her kan have.
Der er rigtige konsekvenser, der mærkes derude.
Vi har utallige eksempler på, at folk, der har været tæt på at være færdige med en uddannelse, så skal ud af landet.
Og kære venner, vi bruger rigtig meget tid på at tale om f.eks. den grønne omstilling.
At vi hæmmer vores egen udsigt til vækst og dermed vores egen udsigt til et stadig godt velfærdssamfund, hænger jo sådan set sammen.
Fremover skal udlændinge, der mister deres opholdsgrundlag, og som er optaget på eller i gang med en uddannelse inden for et område, hvor der er mangel på arbejdskraft, have mulighed for at fortsætte deres ophold og uddannelse i Danmark.
Ellers giver det ikke mening.
Der findes et gammelt ordsprog, der lyder: Man skal selvfølgelig ikke smide guld på gaden.
Hvis vi ikke har sådan en type lovforslag, kommer vi desværre til at smide guld på gaden.
Så jeg er personligt og Moderaterne er meget glade for, at vi har fået det her med i regeringsgrundlaget sammen med Socialdemokratiet og Venstre.
Moderaterne stemmer selvfølgelig for lovforslaget.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-07:
Tak for det.
Og tak for talen.
Der er jo ingen tvivl om, at Moderaterne, hvis man ser bort fra udlændingeproblematikken i det her, melder ind i det her og siger: Okay, det er en måde at skaffe arbejdskraft på; vi mangler arbejdskraft, og det synes vi at vi skal løse på den her måde.
Det er fint.
Vi har fuld beskæftigelse lige nu, og det er superfint.
Er det ikke rigtigt og helt korrekt forstået, at hvis man tager en af de her uddannelser og får lov til at gøre den færdig her og går ud i løbet af de der 6 måneder og finder et job, så bliver man, når man kommer på den anden side af de her 8 år, hvor man er her, tildelt en permanent opholdstilladelse?
Er det så ikke fuldstændig korrekt forstået, altså faktuelt korrekt, at folk, der normalvis ville blive sendt hjem, fordi de ingen opholdsret har her, kan opnå permanent ophold i den periode, hvor man lige løser det her arbejdsproblem for Moderaterne, og at vi på den måde lemper udlændingepolitikken, altså har et klart opgør med det, vi kaldte paradigmeskiftet?
Mohammad Rona (M), 2024-05-07:
Nej, jeg er sådan set ikke enig i, at man blander de to ting sammen.
Der står ingen steder i regeringsgrundlaget, og det er heller ikke Moderaternes politik, at vi sådan set skal gøre op med paradigmeskiftet, altså § 7, stk. 3, som jeg tror at hr. Kim Edberg Andersen refererer til.
§ 7, stk. 3, er her for at blive, og det her handler om, at unge mennesker eller andre borgere, som er i gang med en uddannelse, som er næsten færdige med en uddannelse, og som i mange tilfælde også har et job på hånden, selvfølgelig skal fortsætte ude i samfundet og være en del af fællesskabet.
Det giver ingen mening at smide dem ud.
Det her har intet med paradigmeskiftet eller § 7, stk. 3, at gøre.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-07:
Okay, nu spørger jeg så ind til det igen.
Det er selvfølgelig på lidt løs grund, for nu spørger jeg ind til det på en anden måde, en måde, som i hvert fald en borgerlig politiker normalvis ville forstå, nemlig i forhold til incitament.
Hvis nu du står her i Danmark – du er kommet hertil ulovligt, men vi kan ikke sende dig hjem, for der er krig i dit hjemland osv. – og så kan se, at der snart ikke længere er krig i dit hjemland, kan ordføreren så se, at der kunne være et incitament, altså for de mennesker, der gerne vil have lov til at blive her?
Det er ret lukrativt at være i Danmark.
Mohammad Rona (M), 2024-05-07:
Men det er jo ikke det, det handler om.
Det her handler om, at vi har borgere, som har taget en uddannelse, som er i gang med en uddannelse, eller som næsten er færdige med en uddannelse inden for noget, hvor vi faktisk har mangel på arbejdskraft.
Skulle vi så smide dem hjem igen og samtidig invitere folk fra Indien og Filippinerne hertil?
Det giver sådan set ikke mening.
Altså, de to spor skal følges ad.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi nu netop gør op med nogle af de her indenrigspolitiske udfordringer, som vi har.
Selvfølgelig skal de blive i landet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-07:
Tak for det.
Nu står vi jo og debatterer en lempelse i dansk udlændingepolitik, og derfor er jeg lidt nysgerrig på det, som hr. Frederik Vad for nylig har været ude med om de her mange erkendelser, altså hvad Moderaterne egentlig mener om de erkendelser.
Nu har vi et lovforslag her, der er formuleret sådan, at folk, der alene har en uddannelse inden for en sektor, hvor der mangler arbejdskraft, er folk, der for alvor vil Danmark.
Er Moderaternes ordfører enig i sådan en formulering, altså at bare fordi man har en uddannelse eller et arbejde inden for en sektor, hvor der mangler arbejdskraft, så har man for alvor vist, at man vil Danmark?
Eller handler det også om noget mere værdimæssigt, noget kulturelt, når vi taler om, hvilke udlændinge der vil Danmark og for alvor har tilpasset sig danske værdier og normer?
Mohammad Rona (M), 2024-05-07:
Det er jo sådan set fuldstændig rigtigt, at de sidste par ugers debat om den tredje erkendelse på mange områder har været ret vild.
Jeg er sådan set langt hen ad vejen enig i, at det selvfølgelig ikke er nok at have sprog og uddannelse på plads, og så er det det.
Det er jo sådan set heller ikke det, lovforslaget i dag handler om.
Lovforslaget handler helt grundlæggende om, at man netop ikke smider guld på gaden.
Altså, man siger jo ikke nej til folk, der er i gang med en uddannelse på et område, hvor vi mangler arbejdskraft.
Det handler ikke om nogen erkendelser eller noget som helst andet.
Det handler om, at folk selvfølgelig skal blive, hvis de er i gang med en uddannelse, som er til gavn for Danmark, men også er til gavn, i forhold til at der mangler arbejdskraft på et bestemt område.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-07:
Jeg skal bare lige forstå det: Er Moderaterne enige i, at der er udlændinge, også i Danmark, der måske har et arbejde inden for en sektor, hvor der mangler arbejdskraft, og måske har en høj uddannelse osv. osv., men som værdimæssigt stadig ikke burde være i Danmark, fordi de ikke har taget Danmarks værdier og Danmarks kultur til sig – og fordi de måske ovenikøbet aktivt modarbejder dansk kultur og danske værdier, til trods for deres høje uddannelser og godt betalte job?
Mohammad Rona (M), 2024-05-07:
Jamen jeg er jo ikke naiv.
Selvfølgelig findes der folk her i landet, borgere her i landet, som ikke har taget Danmark hundrede procent til sig, og som ikke har taget de danske værdier til sig.
Det har hverken jeg eller Moderaterne på noget tidspunkt sagt at der ikke gør eller at der ikke findes.
Selvfølgelig gør der det, men man skal bare passe på med, hvordan man tolker det.
Hans Andersen (V), 2024-05-07:
Passagerafgiften overholder regeringens skattestop.
Det skal jo ses i sammenhæng med de samlede skattelettelser, som vi også har aftalt.
Vi har faktisk aftalt med hinanden at lette skatten på arbejde med 10 mia. kr.
Det er jo sådan set historisk store skattelettelser.
Så samlet set overholder vi skattestoppet.
Jeg er med på, at her er der en afgift isoleret set, men samlet set er der ikke noget at komme efter.
Peter Kofod (DF), 2024-05-07:
Det der med at sige, at minkerhvervet for 15-20 år siden skulle have været ude i byen og tegnet en forsikring og sagt, at der måske en eller dag opstår en sygdom, der gør, at et flertal i Folketinget vil lukke vores forretning, så det vil vi gerne lige have en forsikring for, giver jo ingen mening.
Det vil jo ikke findes, det er jo ikke en situation, der bare er der, altså hvor man kan gå ud i byen og sige: Måske rammer der en eller anden sygdom, der gør, at Folketinget lukker os.
Det er jo helt absurd at forestille sig, at den ordning ville findes, og at den ordning kan finansieres.
Kan hr. Carl Valentin ikke se, at det her jo er helt uden for nummer?
Carl Valentin (SF), 2024-05-07:
Nej, det synes jeg på ingen måde det er.
I andre lande er det animalske landbrug også med til at medfinansiere fonde, som kan gå ind og dække udgifterne ved sygdomsspredning.
Og så skal det også siges, at det jo ikke bare er, fordi der kom nogle onde politikere og sagde: Nu vil vi ikke have minkavl mere.
Det var jo, fordi der var en meget systematisk og voldsom smittespredning i dyreproduktionen.
Der var opstået et smittereservoir, som gjorde, at smittetrykket i den generelle befolkning var steget, og derfor var det nødvendigt at gribe ind i et eller andet omfang.
Så derfor giver det selvfølgelig mening, at man skal forberede sig på sådan en situation.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-05-07:
Jeg vil i hvert fald rose SF's ordfører for at gøre alt, hvad han er i stand til for at holde Folketinget vågent her omkring kl. 22.00 om aftenen, for det er jo lige ved at være en overhaling i højre bane i forhold til Trump.
Vi mangler næsten kun at sige: Lock them up.
Det er jo næsten der, vi er.
Man er lige på grænsen til at kriminalisere folk for at passe deres landbrug og deres bedrifter.
Jeg hørte faktisk ordføreren sige, at de kunne blive straffet for det.
Jeg synes da, at det er ret interessant, hvad det er, som gør, at man har den tilgang til det.
Hvis man tegner de forsikringsordninger, som SF har forelsket sig i, hvad ville der så ske, hvis det kan dokumenteres, at det er udenlandsk forårsaget?
Det kan f.eks. være lastbiler, der kører over grænsen.
Det kan faktisk være dyr, der er gået over grænsen under svinehegnet.
Det kan også være manglende hygiejne hos folk, der kommer udefra.
Så oplever man jo ofte, at et forsikringsselskab vil tage nogle forbehold.
Hvordan forholder SF sig til den del af det?
Carl Valentin (SF), 2024-05-07:
Jeg synes egentlig ikke, at det er et superradikalt forslag.
Da jeg snakkede om, at folk i landbruget kunne blive straffet, var det jo i forhold til ikke at melde det ind, hvis man havde en alvorlig smitsom sygdom på sin farm.
Det giver vel god mening, at hvis folk får afrikansk svinepest, som hele landbruget er ekstremt bange for, skal folk selvfølgelig melde det ind til myndighederne, så man er klar til at håndtere situationen.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor det er så enormt kontroversielt, at landbruget selv skal forsikre sig.
De forsikrer sig i forvejen mod tørke og mange andre forskellige ting.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-05-07:
Men alligevel opererer vi jo her i Folketinget med tørkepakker og stimuli til dansk landbrug, også dem, der laver grønsager og andre grønne ting på markerne i stedet for kød.
Vi har også særlige regler omkring vandingstilladelser, og man kan få vandingstilladelser, i forhold til hvor meget vand der er i vores undergrund.
Der skal man somme tider bede om vandingstilladelser.
Det har vi faktisk også oplevet.
Jeg vil egentlig gerne høre ordføreren: Mener SF ikke, at vi skal blive ved med at have de her gode tiltag til at stimulere vores landbrug, også til den grønne del af det?
Er det ikke også statsstøtte?
Carl Valentin (SF), 2024-05-07:
Der spørges, om vi ikke fortsat skal have de gode tiltag til at støtte dansk landbrug.
Jeg synes ikke, at det er et godt tiltag til at støtte dansk landbrug, at man fra statens side finansierer det, når der er udbrud af smitsomme sygdomme.
Så siger ordføreren, at man jo også laver tørkepakker, selv om landbruget er forsikret.
Ja, men så bliver det jo bare sådan lidt dobbelt op.
Jeg synes, at det er ærgerligt, at man gør landbruget så afhængigt af skatteborgerne, og jeg tror, at vi ville få et sundere dansk landbrug, hvis vi i stigende grad gjorde dem klar til fremtiden.
Jeg tror, at der er lidt uenighed internt i Dansk Folkeparti om, hvorvidt det er en god idé fortsat at have minkavl i et dyrevelfærdsperspektiv.
Men lad nu det ligge.
Man lukkede deres produktion, og de var afhængige af staten, og det var sådan, lovgivningen var.
Sådan er det.
Erstatningen er alt for høj, og vi kan have en længere debat om, hvad den burde have været, men selvfølgelig skal det kompenseres.
Det har jeg sagt hele vejen igennem; det er åbenlyst, altså man lukkede deres branche.
Men grunden til, at jeg nævner dem, er jo, at hvis man havde haft en anden indretning, at hvis minkindustrien i mange år havde været tvunget til at spare op til en situation, hvor der kom sygdomsudbrud, og så selv skulle finansiere det, når det kom, så havde regningen jo ikke været så stor; så havde det ikke været skatteborgerne, der skulle betale den.
Selvfølgelig har jeg gjort mig de overvejelser, og i virkeligheden kunne vi jo producere langt flere fødevarer på meget mindre plads, hvis vi prioriterede plantebaserede fødevarer i stedet for animalske.
Så måske er det ikke så farligt, hvis det animalske landbrug skal til at betale nogle af sine udgifter selv, i stedet for at staten gør det, så vi får en lidt mindre animalsk produktion og forhåbentlig noget mere planteproduktion.
Det er jo så fantastisk med plantebaserede fødevarer, at man ikke skal give dem en hel masse foder, som man skal med en gris eller en ko f.eks., og derfor kræver de bare ikke særlig meget plads, fordi man kan spise planterne direkte.
Så hvis vi i Danmark nu besluttede os for at lave et mere bæredygtigt fødevaresystem, ville vi også have en bedre forsyningssikkerhed.
Og hvis landbruget i stigende grad fik forebygget smitsomme sygdomme, ville vi i øvrigt også have øget forsyningssikkerhed, for det er jo ikke så rart, når man har et landbrug, som pludselig er i risiko for voldsom smittespredning, hvorefter man så må lukke en stor del af produktionen.
Erling Bonnesen (V), 2024-05-07:
Jamen qua den nye landbrugsaftale og en række af de andre aftaler, vi har lavet, er der jo sat fuldt tryk på, som ordføreren er fuldt bekendt med, udviklingen af plantebaserede fødevarer, i takt med at forbrugerne tager det til sig.
Så derfor er der altså god grund til, at vi, også når vi ser det i et internationalt perspektiv, også lige får med, at der altså skal være en fødevareforsyningssikkerhed.
For du skal ikke længere tilbage end til anden verdenskrig, hvor der ikke var den der fødevareforsyningssikkerhed, og det er også det, der danner bund for, at vi har de støtteordninger, som vi har nu.
Selvfølgelig skal de også reformeres over tid, men den drastiske metode, som SF lægger for dagen, ville altså ikke være så godt.