runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-01-15:
Tak for det.
Lovforslaget udmønter nogle af elementerne fra vækstplanen for Det Blå Danmark og den politiske aftale om initiativer for Danmarks digitale vækst.
Formålet med lovforslaget er at skabe et mere tidssvarende grundlag for digital skibsregistrering.
Grundprincipperne for digitalisering har vi vedtaget for en del år siden, men nu får vi altså lige sat det sidste på, og det vil betyde, at vi får lettet byrderne både for myndighederne, men jo særlig også for erhvervslivet, for rederierne, da en digitalisering vil gøre processen i forbindelse med skibsregistrering mere effektiv.
Som det også har været nævnt af de to tidligere ordførere, ja, så kræver det selvfølgelig, at et nyt it-system er på plads.
Og det er jo sådan set ganske fornuftigt, at vi sørger for at have it-systemerne på plads, inden vi trykker på knappen.
Som der ligeledes er blevet redegjort for, nedsættes kravet til opbevaring af dagbøger, der føres på skibe, fra 3 år til 1 år.
Grundlæggende betyder lovforslaget, at vi får lettet de administrative byrder for erhvervslivet, og det er vi grundlæggende meget store tilhængere af i Venstre.
Det er 12,5 mio. kr. årligt, som virksomhederne får frigjort fra administrativt arbejde til et større fokus på det, de er sat i verden for, nemlig at drive virksomhed og skabe vækst og arbejdspladser til Danmark.
Det synes vi jo grundlæggende er ganske, ganske fornuftigt og en helt naturlig og vigtig dagsorden for en borgerlig-liberal regering, og derfor støtter vi naturligvis lovforslaget varmt fra Venstres side.
Jeg har lovet at hilse fra mine gode kollegaer fra Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti og sige, at de naturligvis også støtter lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-01-15:
Jeg kan jo begynde der, hvor hr. Erik Christensen slap, i forhold til lovforslaget.
Det er ikke, fordi der er specielt mange konkrete initiativer i det her lovforslag.
Der er sådan set kun to, men selv om der ikke er så mange, kan de selvfølgelig være ganske fornuftige alligevel.
Som det ser ud, er det jo ikke den største succes, vi har haft med at få implementeret de lovændringer, der var tilbage i 2006, hvor man ønskede at foretage en række ændringer af søloven, som skulle gøre det væsentlig nemmere at indføre digitale ordninger og modeller i forhold til digital skibsregistrering.
Nu er der gået mange år, kan man sige, og så er det vel også på tide, at man prøver at følge op på de initiativer, som allerede dengang blev sat i søen, i forhold til det konkrete med den digitale skibsregistrering.
Nu er det jo sådan, at vi tilbage i februar 2018 indgik en aftale, også med regeringen, om initiativer for Danmarks digitale vækst , og der var det her en del af de større og mindre initiativer, som blev aftalt, så derfor støtter vi selvfølgelig det samlede forslag om de digitale ændringer.
Det er jo også sådan, at i forhold til det, som også hr. Erik Christensen var inde på, med, hvorvidt man skal gemme de her oplysninger i 3 eller 1 år, skal vi selvfølgelig have en garanti for, at vi er på sikker grund, når vi nu neddrosler antallet af år, hvor man skal gemme de her sagsregistreringer fra de enkelte skibe.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-01-15:
Jeg skal ikke gøre det her særlig langt, fordi de tidligere ordførere ligesom har været igennem, hvad det her forslag går ud på.
Vi er umiddelbart positive over for forslaget, fordi digitalisering gør tingene lettere, men der er nogle obs'er , synes jeg, i høringssvarene, som der ikke rigtig er svaret på, og som jeg synes vi skal se på enten med ministeren nu her i dag eller i udvalgsbehandlingen.
Og det er jo særlig i forhold til CO-Søfarts høringssvar om de her dagbøger, hvor man vil gå fra opbevaring i 3 år til opbevaring i 1 år.
Jeg har lidt behov for at høre den gode begrundelse for det, for hvis man har digital opbevaring af dagbøger, kan jeg umiddelbart ikke forstå, at den mængde data kan være så besværlig at opbevare i den længere tid, altså de 3 år.
Jeg forstår simpelt hen ikke udfordringen i det, så jeg synes, det er værd at se på, hvordan vi kan tage høringssvarene alvorligt og måske komme bekymringerne i møde.
Pelle Dragsted (EL), 2019-01-15:
Det kan jo være fornuftigt at lette administrative byrder for erhvervslivet, særlig hvis det ikke har nogen konsekvenser for nogle andre.
Nogle gange er det sådan, at de administrative byrder har et formål, og det er også baggrunden for, at vi er skeptiske over for det her forslag, nemlig at der kan være nogle negative afledte konsekvenser af at fjerne de her administrative byrder.
Og det er selvfølgelig i meget høj grad på grund af nogle af de høringssvar, som er indkommet, at vi har den opfattelse.
Hvis vi ser på høringssvaret fra CO-Søfart, peger de jo på, som det vist også tidligere har været nævnt, at det, at man foreslår, at dagbøgerne skal opbevares i kortere tid, kan føre til problemer med at løfte bevisbyrden i sager om f.eks. arbejdsulykker om bord på skibe.
Så her er vi jo altså i en situation, hvor man har nogle administrative byrder, som så skal holdes op mod nogle konsekvenser for nogle lønmodtagere, som arbejder på de her skibe, og det er jo en afvejning, man kan lande forskellige steder.
Men vi lander altså i det her tilfælde i modsætning til Venstre på hensynet til lønmodtagerne.
Så er der spørgsmålet om den digitale registrering.
Der er der også rejst en bekymring fra Danmarks Skibskredit, som går på, at i forbindelse med nogle sager, som skal føres i udlandet, vedrørende f.eks. pant i de her skibe, kan det være et problem at få udenlandske domstole til at forholde sig til digitale pantebreve, fordi de ikke er kendt eller anerkendt endnu.
Det synes vi er nogle relevante indvendinger, som man bør tage højde for i den videre proces, men som forslaget ligger nu, kan vi i hvert fald ikke fra Enhedslistens side støtte det.
Martin Lidegaard (RV), 2019-01-15:
Det er da et godt spørgsmål.
Det kunne lyde, som om der lå et svar i en skuffe et eller andet sted, for det er da interessant.
Som sagt: Vi har det faste princip, at hvis vi skal lave skattelettelser eller afgiftslettelser, skal det altså enten tilgodese mennesker gennem en skattelettelse eller miljøet.
Så hvis der kan påvises en egentlig miljøeffekt i det her, kan jeg i hvert fald sige så meget, at jeg da vil tage det med i den radikale gruppe.
Erik Christensen (S), 2019-01-15:
Tak for det.
Og formålet er at skabe et mere tidssvarende grundlag for indførelse af digital skibsregistrering.
Herudover rummer lovforslaget også forslag om at nedsætte perioden, hvor dagbøger på skibe skal opbevares, fra 3 år til 1 år.
Det er sådan, at allerede i 2006 vedtog Folketinget ændringer af søloven, som egentlig skulle danne basis for indførelse af digital skibsregistrering.
Men vi må jo konstatere, at udmøntningen af loven er sket i et begrænset omfang, og derfor lægges der her i L 136 op til justeringer, som vil gøre den digitale skibsregistrering mere tidssvarende.
Og i modsætning til loven fra 2006, hvor det var meningen at den digitale registrering skulle ske gradvis, lægges der op til, at den digitale registrering nu skal ske på en gang.
Ændringen af mortifikationsloven betyder, at der ikke kan kræves udstedelse af pantebrevspapir, efter at den digitale registrering er indført.
Og da der jo endnu ikke er udviklet et digitalt skibsregistreringssystem, er det erhvervsministeren, der fastsætter tidspunktet for lovens ikrafttræden vedrørende den digitale skibsregistrering.
Men forventningen er dog, at det kan ske i 2020, altså at der vil systemet være færdigudviklet, og så kan loven træde i kraft.
Derimod er det sådan, at den del af lovforslaget, som omhandler nedsættelse af perioden for dagbøger på skibe fra 3 år til 1 år, allerede træder i kraft her den 1. juli i år.
Socialdemokratiet kan umiddelbart godt bakke op om lovforslaget, men vi har nogle bekymringer i forhold til de ting, som Danmarks Skibskredit udtrykker i deres høringssvar vedrørende den digitale tinglysning af pantebreve, og som Finans Danmark jo også bakker op i deres høringssvar.
Og derfor håber jeg, at ministeren i dag eller under udvalgsbehandlingen i hvert fald kan redegøre for, hvorledes man vil imødekomme den bekymring, og hvordan vi kan håndtere det, således at den bekymring vil vise sig at være ubegrundet.
Og på samme måde vil vi også gerne her høre ministeren, om det dog er således, at byrden for erhvervet er så stor ved, at man skal opbevare de dagbøger i 3 år i stedet for 1 år, at man ikke kan imødekomme den bekymring, som der udtrykkes i høringssvaret.
For umiddelbart må man vel sige, at når dagbogen er lavet, bliver den opbevaret et sted, og der er vel ikke nogen, der skal bruge ekstra tid på, at den ligger og er opbevaret et sted.
Så jeg har lidt svært ved at forstå, hvorfor man ikke kan imødekomme den bekymring.
Men det regner jeg med at vi enten kan tage under udvalgsbehandlingen, eller at ministeren kan redegøre for det her senere.
Det skulle være ordene.
Jesper Petersen (S), 2019-01-15:
Radikale plejer jo også, i hvert fald på nogle punkter, at kalde sig sådan rimelig pragmatiske.
Vi er heller ikke interesseret i at lave en markant skattelettelse for dem, der ejer de allerdyreste både.
Kunne vi ikke være lidt mere – nå ja – kreative og pragmatiske og få det samme ind, men på en smartere måde?
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-01-15:
Det handler så heller ikke alene om store lystbåde, det handler jo også om surfbrætter og kajakker, altså generelt om, hvad man har på vandet, som man har en forsikring på.
Men jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren: Hvad er argumentet for, at man i det hele taget skal have en afgift på en forsikring af en båd?
Vi plejer jo at have afgifter på det, som vi gerne vil have at folk skal have mindre af, altså f.eks. en afgift på noget, som forurener, eller en afgift på noget, som er usundt.
Men hvorfor i det hele taget have en afgift på forsikringer af lystbåde?
Martin Lidegaard (RV), 2019-01-15:
Jeg tror, at det at være i politik jo handler om at prioritere, og vi har i vores økonomiske planer ikke mulighed for at prioritere en sænkelse af afgifter på det her område, simpelt hen fordi der er andre områder, hvor vi synes, at det trænger sig meget mere på, herunder bl.a. en sænkelse af el- og elvarmeafgiften for at fremme den grønne omstilling.
Men vi vil altså også meget gerne lave skattelettelser på arbejde, ikke mindst i bunden, hvilket kan gøre, at flere mennesker kan komme ind på arbejdsmarkedet.
Det er en simpel prioritering.
Vi må bruge pengene det ene eller det andet sted, og vi ønsker at bruge pengene på mennesker og på klima, ikke på både.
Jeg vil bestemt ikke
, og slet ikke fordi jeg nu ikke er skatteordfører og selv er meget pragmatisk anlagt, på nogen måde afvise, at der kan findes løsninger, vi kan se os selv i.
Men det opdrag, jeg har fået, og som jeg sådan set er enig i som finansordfører for mit parti, er, at det ikke er et område, vi ser os bruge rigtig mange penge på.
Jesper Petersen (S), 2019-01-15:
Det kan jeg da sådan set godt være enig i, men man har jo kapacitet til og mulighed for også at lave løsninger på mindre områder.
Jeg er blevet mere opmærksom på, hvad afgiften egentlig gør, og også hvilke omkostninger den pålægger nogle helt almindelige mennesker.
Det her koster 20 mio. kr., og det er finansieret på en udmærket måde, men det kunne man jo helt undgå, hvis man simpelt hen fandt en anden måde at få de samme penge ind på.
Martin Lidegaard er ikke skatteordfører længere, det ved jeg godt, men jeg vil bare opfordre til, at den sædvanlige pragmatisme vil indfinde sig, hvis udvalgsarbejdet kan ledes derhen, at der kan findes andre måder at få de samme penge ind på, og at afvisningen her ikke nødvendigvis sådan fuldstændig skal mejsles i granit.
Martin Lidegaard (RV), 2019-01-15:
Det er sød musik i mine ører at mærke Socialdemokratiet så meget på vej ind mod midten, som tilfældet er her.
Det er noget, jeg sætter stor pris på, og det giver jeg meget gerne videre til vores skatteordfører.
Måtte det også ske på mange andre områder.
Louise Schack Elholm (V), 2019-01-15:
Jeg har helt dårlig samvittighed over at stille spørgsmål til hr. Martin Lidegaard.
For det er jo netop ikke kun hr. Martin Lidegaard, der har hævdet det her med afgiften på forsikringsummen på lystfartøjsforsikringerne.
Men det, der trigger mig lidt her, er den her diskussion, hvor der fra rød bloks side ligesom bliver tegnet et billede af, at det her er en afgift på dyre luksusyachter, altså dyre både.
Det er i virkeligheden en afgift på en forsikring, altså at man, hvis man nu kommer til at skade andre med sin båd eller andet, forsikrer sig mod det, og at man så rent faktisk kan få dækket omkostningerne ved den skade, man forvolder.
Det er jo faktisk den del af det, man lægger en afgift på.
Derfor ville jeg bare høre, om ordføreren synes, at det normalt er god skik at beskatte forsikringer, som rent faktisk handler om at kunne sørge for at kunne dække de skader, man forvolder.
Martin Lidegaard (RV), 2019-01-15:
Hvis man lige er kommet tilbage fra barsel, er det dejligt sådan at komme ind i varmen fra første dag.
Jeg må sige, at jeg ikke kender den historiske baggrund for, hvorfor man har lagt den her afgift på lige præcis skibsforsikringer.
Det er jo helt korrekt, at det gælder alle og ikke bare de dyre både – det kan jeg i hvert fald bekræfte ud fra lovteksten – og derfor kan man selvfølgelig godt spørge sig selv, hvorfor man så i tidernes morgen har besluttet sig for at gøre lige præcis det.
Det svar kender jeg desværre ikke.
Men det svar, jeg kender, er, om det er der, hvor vi har lyst til at gribe i lommerne for at finde penge sådan umiddelbart, og det er det ikke.
Vi er jo enormt kede af, at den her regering har brugt så utrolig mange penge, og der snakker vi milliarder – og jeg er godt klar over, at vi her snakker helt andre beløb – på at lette registreringsafgifter og lette alle mulige afgifter, penge, der faktisk kunne være brugt til at lette skatten på arbejde, hvad jeg egentlig tror at Venstre er enig med os i er der hvor det virkelig ville batte noget, på alle indkomster, også i bunden og også i forhold til topskattegrænsen.
Der er vi bare nødt til på et eller andet tidspunkt at sige, at vi ikke ønsker at støtte at bruge skatteborgernes penge på at nedsætte en masse afgifter.
Jeg er ikke i stand til at svare på, hvorfor man har den beskatning lige på forsikringer, desværre.
Louise Schack Elholm (V), 2019-01-15:
Mange tak, og tak for det ærlige svar.
Så vil jeg bare lige have slået en ting mere fast, for det kan godt stå lidt skævt her i debatten.
Forsikring & Pension skriver, at de har vurderet, at den gennemsnitlige kaskoforsikringssum på de her lystfartøjer er på 250.000 kr., og det er jo næppe en luksusyacht, som der ligesom bliver tegnet et billede af.
Men det er faktisk en mindre båd, og de siger, at det er, fordi de større både i højere grad sejles til udlandet og bliver repareret og sådan noget i vinteren der, og det har de små fartøjer ikke den samme mulighed for.
Hvordan mener ordføreren at det står rent miljømæssigt, hvis man begynder at sejle sine både til Tyskland og Sverige for at opbevare dem der om vinteren og få udført alle reparationerne der i stedet for at fastholde dem i danske havne?
Martin Lidegaard (RV), 2019-01-15:
Da den radikale ordfører ikke kan være til stede, skal jeg såmænd bare meddele, at vi også stiller os positivt over for forslaget, men også med nogle af de indvendinger, som bl.a. Socialdemokratiet har været inde på, i forhold til dagbog og digital skibsregistrering.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-01-15:
Som sagt og annonceret ved flere tidligere lejligheder vil jeg snart fremlægge en række forslag til, hvordan vi mener, at vi kan adressere de udfordringer, der helt tydeligt er i den finansielle sektor.
Det gør jeg ikke i dag.
Det gør jeg, når de er klar, og der er de snart.
Jeg er også enig i, som både fru Lisbeth Bech Poulsen og hr. Rasmus Nordqvist har sagt, at der er et særligt samfundsansvar, når man er en stor betydende bank i Danmark.
Der er ingen tvivl om, at det er en vigtig rolle at have i samfundet.
Det er også vigtigt, at den bliver spillet godt, og derfor er det vigtigt, at de mennesker, der sidder i en bestyrelse, har kompetencer til at drive en bank.
Og der er vi bekymrede for de tanker, der har været.
Når jeg nævner det her med, at det kunne være tidligere politikere, så er det, fordi jeg har hørt folk sige det undervejs.
Selv om det ikke står her i beslutningsforslaget, har jeg hørt det i debatten, at det er der folk som har foreslået.
De skulle sådan være rolleeksempler.
Det er endda blevet fremført med stor patos: Se her, det her kan I ikke være imod.
Vi synes, det er en dårlig idé.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-01-15:
Jeg kan også gøre det kort.
Vi er overvejende positive over for det her lovforslag.
Det giver meget god mening på mange områder.
I SF har vi dog de samme bekymringer, som flere af vores kollegaer har, nemlig i forhold til det om de digitale pantebreve i forhold til udlandet og også i forhold til arbejdsskadesager.
Her siger man i svaret på høringssvaret, at det ikke gør den store forskel, at man går ned fra 3 år til 1 år, men flere af mine kollegaer har spurgt: Hvad betyder det egentlig i praksis?
Og hvis der er den bekymring, hvorfor så gøre nogle bekymrede for, at det kan skade arbejdsskadesagerne, hvis det egentlig bare handler om at opbevare de her oplysninger?
Så hvis ministeren er lydhør over for det, vil vi meget gerne støtte det.
Det er det 21. århundrede, og der er nogle klare fremskridt her, men vi synes, det ville være ærgerligt, hvis det skal hænge som en sort sky over det her, at der er nogle, der er bekymrede for, at det vil kunne betyde, at der er nogle, der ikke får ret i deres arbejdsskadesag.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-01-15:
Hvis man skal sidde i en bankbestyrelse, synes jeg, at man skal have forstand på at drive en bank.
Det ser jeg ikke lige for mig, hvis man sætter tidligere politikere ind i bestyrelserne.
Det er selvfølgelig også et spørgsmål om skillelinjerne mellem private virksomheder og den politiske sfære.
Hvor meget skal politikere sidde direkte i bestyrelseslokalet?
Vi risikerer også at udviske ansvarsfordelingen mellem virksomhederne og myndighederne, for i det øjeblik man sidder i bestyrelseslokalet, har man jo også et medansvar for det, der foregår, uden at man nødvendigvis har kvalifikationerne til at gennemskue alt, hvad der foregår.
Som jeg har sagt flere gange, virker det derfor for mig ikke som det mest præcise svar på de udfordringer, der er.
Jeg mener simpelt hen, at der er andre værktøjer, vi kan bruge, som meget mere præcist adresserer de udfordringer, som bl.a. skandalen i Danske Bank har vist der er.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-01-15:
Det behøver jo ikke være en tidligere politiker.
Det skal være den bedst egnede til at tage det samfundshensyn, der er.
Nu trækker ministeren en skillelinje mellem samfundet og det private erhvervsliv, men vi er jo alle sammen enige om, at den finansielle sektor er særlig, fordi den har en særlig indvirkning på samfundsøkonomien – det så vi også med finanskrisen – og derfor har den også en særlig, egen lovgivning med lov om finansiel virksomhed.
Der har jeg i hvert fald også tidligere hørt ministeren sige, at der er et særligt ansvar her, og at der også er en særlig risiko her.
I dag er også en historisk dag, fordi Højesteret har stadfæstet den dom, der er faldet over Capinordics ledelse, altså tre bestyrelsesmedlemmer, som i den grad spillede en rolle i finanskrisen.
Hvis der i den bestyrelse havde siddet en samfundsrepræsentant, som kun havde samfundets interesser for øje, er det jo ikke sikkert, at Capinordic havde ageret så uansvarligt, som selv Højesteret i dag har anerkendt at de har gjort.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-01-15:
Den dom, der er faldet i dag, er jo interessant, fordi den viser, at man kan få nogle ret hårde straffe for uansvarlig bestyrelsesadfærd i danske finansielle institutter, og det er jo, som det skal være, at man kan det.
Men det er ikke, fordi jeg skal gøre mig til dommer – det er der jo andre, der er udpeget til.
Men jeg er ikke overbevist om, at samfundsrepræsentanter ville fange den type af adfærd, som vi ønsker at bekæmpe, og derfor mener vi som sagt ikke, at det her er et godt svar på udfordringen.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-01-15:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ministeren mere om den der klare skillelinje mellem en privatsektor og samfund.
Privatsektoren og specielt finansielle institutioner har jo en enorm stor rolle at spille i samfundsøkonomien osv.
Derfor det her forslag om at sige: Hvad nu, hvis der sidder nogle, der ikke kun ser på, hvordan vi driver forretningen, men også, hvordan det er, vi varetager vores rolle i samfundet og det ansvar, vi dermed har?
Hvordan mener ministeren, at man kan få det ind i bestyrelsesarbejdet på en klogere måde?
Der er jo ikke snakket om, at det er politikere, der skal ind og sidde i bestyrelserne.
Det kan jo netop være folk, der bare sidder med den rolle at spørge, hvordan det er, vi driver den bedste forretning for vores samfund.
Men er ministeren ikke enig i, at en del af det at drive en finansiel institution med så stor magt, som man har, også er at være til gavn for samfundet og ikke kun for den økonomiske bundlinje for aktionærerne?
Altså, når vi eksempelvis har en Danske Bank med den magt, den har qua sin omsætning, så har den også et samfundsansvar, som man dermed også skal have for øje, når man driver forretningen.
Og hvordan er det så, man sikrer det?
Nu kan jeg høre, at der kommer en god løsning på et tidspunkt, når ministeren fremlægger noget.
Jeg synes i hvert fald, at ministeren skulle tage det her forslag med i sin værktøjskasse og se på, om det faktisk ikke er en god måde også at få samfundets interesser ind i bestyrelseslokalet på.
Så ja, man laver en positiv økonomisk bundlinje, men man laver også en positiv bundlinje for samfundet som helhed.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-01-15:
Ja, jeg er helt enig i, at en del af det at drive en god bank også er at tage et samfundsansvar, at sørge for, at man bidrager positivt til samfundet, bekæmper kriminalitet og eksempelvis ikke forholder sig passiv over for hvidvaskning, som er en dybt alvorlig forbrydelse.
Der eksisterer ikke nogen uenighed om det.
Det tror jeg at vi alle sammen ved.
Vi har som sagt nogle bedre ideer til, hvordan vi bekæmper det bedre end det, der ligger i beslutningsforslaget her.
Erik Christensen (S), 2019-01-15:
Tak for det.
Da vores ordfører Morten Bødskov ikke kan være her i dag, har jeg lovet at læse hans ordførertale op.
Den samfundskontrakt, som finanssektoren er en del af, er brudt.
I de her dage er det nøjagtig 10 år siden, de danske skatteydere måtte garantere mere end 4.000 mia. kr. for finanssektoren.
Et globalt sammenbrud og voldsomt uansvarlig adfærd fra store danske bankers side var årsagen.
Det håndslag, finanssektoren gav et samlet Folketing, er brudt.
Det ligger helt fast, at Socialdemokratiet ikke havde forventet, at svaret på danmarkshistoriens største økonomiske redningsplan ville være en byge af nye sager om bankers aktive hjælp til skatteunddragelse for milliarder, angreb på fællesskabets kasser i form af aktiv hjælp til svindel med udbytteskat, verdenshistoriens største hvidvaskskandale og efterforskning af omfattende hvidvasksager i landets to største banker.
Det er også derfor, Socialdemokratiet har fremsat en række forslag til styrkelse af kontrollen med finanssektoren.
Det er alvor.
Tilliden til finanssektoren er i bund.
Vi har brug for en effektiv og velfungerende finanssektor i et moderne velfærdssamfund som vores.
Socialdemokratiet støtter intentionen i beslutningsforslaget.
Vi har selv foreslået at genindføre offentlige repræsentanter i bankernes bestyrelser, men vi har endnu ikke lagt os fast på en endelig model.
Finanstilsynet har blandt andet selv fremhævet den hollandske model, hvor repræsentanter for det hollandske finanstilsyn deltager på bestyrelsesmøder i den finansielle sektor.
Det giver mulighed for at reagere over for uhensigtsmæssigheder i ledelsen på et tidligt stadie og hindre alvorlige konsekvenser af uhensigtsmæssig ledelse.
Det her forslag er et af flere, som vi nu skal diskutere i fremtiden.