runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sjúrður Skaale (JF), 2020-10-20:
Det er jeg også fuldstændig enig i.
Sagen er jo, at Danmark altid omtaler USA som sin nærmeste sikkerhedspolitiske allierede osv., og man vil gerne samarbejde med USA, og det gør man meget i f.eks. Mellemøsten.
Der bruger man rigtig mange ressourcer.
Kunne man ikke også være en meget god, stabil og vigtig allieret med USA og endda sætte sine egne fingeraftryk på, hvad der sker i regionen, hvis man lagde mere energi nordpå, end man gør?
Christian Juhl (EL), 2020-10-20:
Vi bruger 99,9 pct. af alle vores økonomiske midler og forskningsmæssige midler på at udvikle militært isenkram til at slå hinanden ihjel med, og vi bruger 0,01 pct. på forskning i, hvordan man løser konflikter med ikkemilitære midler.
Vi kunne have et meget bedre forhold til russerne, til kineserne og til ret mange andre, hvor der er konflikter, og vi kunne endda bidrage, ligesom Norge gør rundt i verden, med at løse optrapninger og oprustningerne, og vi kunne ændre det, så samfundene kan udvikle sig.
Tænk på, hvor mange penge der spildes på militæret, men som kunne bruges til fredelig opbygning af landene og på at gøre livet rigt for mennesker og på at gøre dem glade.
Den mulighed bruger vi ikke, fordi vi kun tror, der er én mulighed, nemlig oprustning.
Det er meget sværere at gøre det, men det er nødvendigt.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-10-20:
Man kan jo overhovedet ikke være uenig i det.
Men det, som foregår i Arktisk Råd og i alle mulige fora, er en dialog, som kører.
Når man så alligevel ser på det, så bliver der oprustet, så kommer russerne utrolig tæt på f.eks. Sverige, og så kommer der vel et punkt, hvor man siger, at nu bliver vi desværre nødt til at gå over i det andet spor også.
Eller hvad?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-10-20:
Mange tak for talen.
Jeg bed mærke i det, ordføreren sagde om nedskæringer i brugen af hfo i Arktis, hvilket jeg personligt og mit parti også er enige i.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi tænker på vores klima.
Der er også eksempler på rigtig mange gode initiativer hjemme fra Grønland, hvor unge på eget initiativ skaber nye organisationer for at fremme debatten og dialogen omkring klimaet, og f.eks. er der er der en ny, der hedder Greenland for Climate.
Men vi skal også have mennesket i centrum.
Jeg tænker, at vi måske også bliver nødt til at tænke på, at hvis uligheden ikke skal blive større, især ude i bygderne, hvor Royal Arctic Line-skibene, især de der små bygdeskibe, lige nu bruger hfo-brændstof, bliver de måske nødt til at blive kompenseret økonomisk på en eller anden måde, så det er, at de poser, man får i bygderne, hvor en enkelt pose fra butikken allerede koster 200-300 kr., ikke bliver endnu dyrere.
Hvad tænker ordføreren om det?
Christian Juhl (EL), 2020-10-20:
Vi har jo allerede før valget skrevet i vores klimastrategi, at vi går på to ben i klimaindsatsen, nemlig det sociale ben og det klimamæssige ben.
Vi tror ikke på, at vi får befolkningen med på at yde den store indsats, der er nødvendig, hvis ikke folk kan mærke, at det er de bredeste skuldre, der skal betale den største pris.
Derfor er jeg fuldstændig enig i, at hvis ikke man kan være med til at fjerne noget af uligheden, og ikke mindst i Grønland, ja, så får man ikke befolkningen til at yde noget mere – det gælder både frivilligt som enkeltpersoner, men også i organisationer, også på arbejdspladser, også i større sammenhænge.
Derfor skal kampen mod uligheden gå hånd i hånd med kampen for et bedre klima.
Tak for det.
Jeg lagde lige mærke til den der lille finte med Gentofte.
Jeg ved godt, der bor mange mennesker, der tjener rigtig mange penge i Gentofte, men jeg har også forstået, at de passer godt på dem og meget nødig vil betale skat.
Så jeg tvivler på, at den helt holder i virkeligheden, altså den der sammenligning med, at de er storleverandører af penge til den danske stat.
Jeg vil gerne høre, hvordan Konservatives beslutning og accept af udelukkelsen af Færøernes fiskerflåde i danske havne, dengang Færøerne og EU var uenige om fiskekvoterne, stemmer overens med den meget, meget floromvundne snak om frihandel og frie muligheder for, at landene skal kunne handle med hinanden.
Det var en total blokade af fiskehandelen, og det var et af landene i rigsfællesskabet, der blokerede til fordel for nogen nede i Bruxelles.
Jeg har mange gange rost Ilulissaterklæringens fine principper om lavspænding – ikke af spænding, men lav spænding – og det betyder, at vi skal have færrest mulige våben, mindst muligt militær i Arktis.
Hvordan foregår det?
Foregår det, ved at vi bare lader de store magter gøre, hvad de vil, i stedet for at vi i Norden, som jeg foreslog her, går sammen om en klarere holdning til de her ting og siger: I skal lade være med at opruste i Rusland, I skal lade være med at opruste i USA?
De kan så sige: Det rager da os en høstblomst, hvad I mener i Danmark og Grønland og på Færøerne.
Det tror jeg bare ikke det gør, hvis vi står sammen.
Søren Espersen (DF), 2020-10-20:
Altså, hr. Christian Juhl siger, at vi skal sige til USA, og at vi skal sige til Rusland, at nu skal de altså holde op.
Altså, det er det, jeg mener er virkelighedsfjernt.
For situationen er, at i forhold til det kæmpemæssige område deroppe og med alt det, som det drejer sig om i forhold til sikkerhed osv., er det noget, som militært bare ikke kommer til at ligge brak.
Og der er det så, jeg spørger igen: Er det bedre at have amerikanske flådefartøjer omkring Grønlands kyster, eller er det bedre at have danske flådefartøjer?
Spørgsmålet er sådan set enkelt nok.
Christian Juhl (EL), 2020-10-20:
Jeg vil have civile fartøjer, og jeg vil hverken have amerikanske eller danske flåder og militær deroppe, hvis vi kan undgå det.
Og kom ind i virkeligheden, hr. Søren Espersen: Den kolde krig viste, at vi faktisk kan etablere situationer, hvor russerne – og Rusland er et lille land i forhold til Sovjetunionen under den kolde krig – var nødt til at sige, at okay, vi sætte os ved bordet.
Og hvor amerikanerne var nødt til det, endda på områder, som vi kender godt, nemlig oppe i Island f.eks., hvor vi tvang dem til at sidde ved bordet og også indlede forhandlinger og også få resultater ud af de forhandlinger.
Hvorfor i alverden skal vi ikke bruge det i stedet for bare at bruge flere og flere penge på militæret?
Jeg forstår det ikke.
Søren Espersen (DF), 2020-10-20:
Jeg har egentlig altid ment, at hr. Christian Juhl levede i en anden verden, og det synes jeg er blevet bekræftet i dag.
Altså, det er sådan et eller andet med, at hvis bare vi laver en hel masse forskningsskibe, hvis bare vi sørger for klima og miljø, er der nok ikke nogen andre militære magter, der er interesseret i at komme i nærheden af kongeriget Danmarks territorium.
Det er det, der er så underligt.
For det er jo det, der er sagen.
Jeg har tidligere i dag citeret det her med, at ethvert land har et militær, enten ens eget eller også en andens.
Sådan er det.
Hvis vi efterlader et militært tomrum, vil det blive optaget af en anden.
Og der vil jeg spørge direkte: Vil hr. Christian Juhl gerne se, at det bliver amerikanske flådeskibe, som forestår alting omkring Grønland?
Eller er det ikke på en måde lidt skønnere, at vi kan gøre det selv?
Christian Juhl (EL), 2020-10-20:
Ikke i min verden.
Det er jo ikke en utopi, jeg sidder og taler for her, men konkret virkelighed.
Det var det i min del af den kolde krig.
Jeg har ikke levet under hele den kolde krig, men i store dele af den, og der så vi, hvordan folkelige bevægelser, fornuftige regeringer, f.eks. den med Anker Jørgensen i spidsen, med f.eks. svenskerne og nordmændene i spidsen, sørgede for, at vi fik nedrustning mellem Øst og Vest, at vi fik en proces, hvor vi byggede tilliden op og byggede fælles samarbejder op og fik afrustet på væsentlige områder.
Der var ikke tale om en total afrustning, men en nedrustning med de farligste våben.
Det kan lade sig gøre, og mennesker er jo ikke dummere i Rusland, end de er i Danmark, og end de er i USA, så selvfølgelig ønsker alle en verden med færrest mulige våben, og selvfølgelig kan det lade sig gøre, hvis vi havde dygtige nok politikere og ministre til at klare den opgave.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-20:
Realiteten er, at 21 bygder er lukket, siden vi fik hjemmestyre.
Realiteten er også, at der hvert år flytter omkring 100 mennesker fra bygderne.
Det er et ret højt antal.
Og faktisk er det sådan, at Siumut, som sad i spidsen for naalakkersuisut, kom med den her rapport »Den nødvendige prioritering«, som sådan set sagde det samme, som jeg sagde fra talerstolen i 2016.
Der er folk, der sidder ude i bygderne – særlig de allermest udsatte, som sådan set er dem, jeg er allermest optaget af – som egentlig har brug for mere hjælp.
Det er der rigtig mange rapporter der viser.
Man kan være uenig i selve løsningen, men det at turde tage diskussionen, det at turde tale om den udvikling, der sker, og som sådan set ikke kun sker i Grønland, men også sker i Danmark – altså den her urbanisering, der sker – synes jeg sådan set er vigtig at tage fat i.
Derfor er jeg rigtig, rigtig glad for, at IA netop har taget initiativ til at sige: Lad os lave en politik på det her område, vi kan ikke blive ved med at vende det blinde øje til.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-10-20:
Debatten er som regel ellers velkommen, men det er jo et grønlandsk anliggende, og det er mest udskamningen af vores egen befolkning herinde i Folketinget, jeg ikke er så stor tilhænger af.
Men lad mig komme tilbage til diskussionen om Arktis.
Ordføreren siger, at man også bliver nødt til at tænke på, at der skal være balance i den oprustning.
Men der vil jeg også gerne stille et spørgsmål: Er det igen Aaja Chemnitz Larsens politik, eller er det IA's politik?
Jeg tvivler nemlig lidt på det sidste, idet IA har en meget, meget klar politik, nemlig at man er imod øget oprustning i Arktis.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-20:
Jeg tror måske, ordføreren skal læse lidt op på, hvilke ansvarsområder vi har her i Folketinget, for kommunefogederne er faktisk et af de ansvarsområder.
Og noget af det, som har været vigtigt for IA i Folketinget de sidste mange år, også før jeg var her, har netop været at sikre, at hver en bygd bør have en kommunefoged.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre fra Siumut, hvad man har tænkt sig at gøre ved den vandring, der sker fra bygderne til byerne, og hvad man har tænkt sig at gøre i forhold til at sikre kommunefogeder og retssikkerhed i hele Grønland.
Christian Juhl (EL), 2020-10-20:
Tak for det.
I Danmark har vi også bare ladet tingene flyde og ladet landsbyerne dø af sig selv.
Er det mere humanistisk, end at man tager fat i dem?
Jeg tænkte på, at der har været en debat her i uge 42 om nogle nye, hvad skal man kalde dem, sager, hvor børn bliver adopteret eller måske adopteret eller adopteret på et falsk grundlag, og hvor de kommer ned til de danske familier på et ikke særlig reglementeret grundlag.
Hvordan er ordførerens stillingtagen til den her nye oplysning, som i hvert fald er ny for mig?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-10-20:
Tak for ordet.
Jeg ender med at spørge mig selv, om Folketinget virkelig er det rette forum at tage det med bygdenedlukninger op i igen.
Jeg undrer mig især over det, når AI officielt har været ude at meddele, at det i hvert fald ikke er IA's politik, selv om det ikke er tvangslukninger.
Men der blev snakket om naturlige nedlukninger af bygder, bl.a., som ordføreren også sagde i Folketingssalen, på baggrund af at der var mange, der ikke havde kommunefogeder, selv om det eneste krav her egentlig var en ren straffeattest.
Og når vi har en FN-deklaration, der siger, at vi har nogle menneskerettigheder for indigenous people, undrer det mig også, at man ikke må relokere indigenous people.
Hvordan hænger det lige sammen med IA's politik, og hvornår er det Aaja Chemnitz Larsens politik?
Christian Juhl (EL), 2020-10-20:
Jamen jeg ser frem til at følge den, for jeg synes, det er ret interessant.
Vi har i øjeblikket også en helt anden sag, nemlig en sag om børn, som uden om al lovgivning er blevet adopteret fra Chile under diktaturet til Danmark.
Og jeg mener, det er vigtigt, at vi får sådan noget op til overfladen.
Et andet spørgsmål, jeg har, er: Hvordan ser ordføreren på det begreb, der står i Ilulissaterklæringen, der hedder lavspænding?
Nu har vi diskuteret det her, og nogle synes, at når vi opruster, så kan vi godt arbejde for lavspænding samtidig med det –
det kan ikke rigtig passe inde i mit hoved, men jeg vil gerne høre ordførerens opfattelse af det.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-20:
Mange tak.
Så det håber jeg bestemt også regeringen vil tage op, når den her rapport kommer senere.
Men i forhold til lavspænding vil jeg sige, at jeg synes, det er helt, helt centralt – og det er også enormt bekymrende at følge den udvikling, der er.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig, at man sådan skruede op for den diplomatiske indsats og gjorde, hvad man kunne dér, frem for at man kun tror, det er kampfly og den slags, der skal til.
Og så ligger der nogle sådan helt konkrete beredskabsmæssige opgaver i Grønland, som mangler noget mere opmærksomhed.
Mange tak.
det synes jeg vi skal styrke.
Vi ved, at mange af pengene er ved at være brugt, og derfor synes jeg også, det er oplagt at kigge lidt mere fremad og se på, hvad vi kan gøre for at samarbejde på det her område.
Jeg tror, det er vigtigt fra Grønlands side at få lagt en erhvervspolitisk linje, med hensyn til hvad det er, vi gerne vil, også i en erkendelse af, at vi nok ikke kan gøre det hele på en gang.
Råstofområdet har fyldt rigtig meget, men det har også vist sig rigtig vanskeligt for Grønland ligesom at sikre nogle gode resultater på det område.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-10-20:
Jo, ingen tvivl om det.
Danmark bliver jo også tit beskyldt for sådan at bruge især Grønland til at få point i Washington, og det mener jeg nu ikke er rigtigt.
Det er jo meget naturligt, at man selvfølgelig dyrker det samarbejde med amerikanerne og hele tiden har en tæt dialog med dem, med respekt for den ramme, der nu er i rigsfællesskabet, hvor jeg nok synes, at amerikanerne bl.a. med købstilbud er trådt meget ved siden af.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-20:
Tak for spørgsmålet.
Det er måske vigtigt netop at understrege, at det er nogle historiske sager, så det er ikke nogle aktuelle sager.
Men det, som det ligesom handler om, er, at IA jo tidligere har lavet et forslag om en undskyldning til eksperimentbørnene.
Vi ved, at der kommer den her rapport, hvor der er en del forskere, der har kigget på netop eksperimentbørnene, og der synes vi også, er de her adoptioner på en eller anden måde bør afdækkes i forbindelse med den proces.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-10-20:
Tak for det, og tak for en god tale.
Lidt i forlængelse af det, ordføreren spurgte mig om under min tale, vil jeg spørge, om ordføreren kan uddybe de tanker, hun har gjort sig, i forhold til hvordan vi kan styrke det erhvervsmæssige samarbejde internt i rigsfællesskabet mellem Danmark og Grønland, så vi alle sammen kan blive rigere, og Grønland forhåbentlig på sigt kan blive mere selvbærende.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-20:
Naalakkersuisut har jo erkendt, at man har fejlet på socialområdet over for de allermest udsatte børn i Grønland, og det er jo i hvert fald en invitation til, at vi er nødt til at fortsætte det her samarbejde efter 2023.
Jeg tror, at det er enormt vigtigt at bevare håbet om, at det rent faktisk kan lade sig gøre at bryde den sociale arv.
Jeg var med til et projekt, hvor vi faktisk fik nedbragt kriminaliteten i en helt konkret by med 45 pct. ved at arbejde med en række elementer.
Så ting kan godt lade sig gøre, og jeg tror, at det er vigtigt at bevare håbet.
Annette Lind (S), 2020-10-20:
Det er nemlig meget vigtigt.
For en honorær konsul er en, der ikke er en diplomat, det er en, som ikke har et konsulat.
Det er også en, som ordner borgerservicespørgsmål for en gruppe af turister.
Så jeg vil gerne spørge, når hr. Rasmus Jarlov spørger, om vi så skal have sådan en i de arktiske egne i Rusland, og hvis man skal tage sig af borgerservicespørgsmål, ligesom mange andre lande med en honorær konsul i Grønland gør: Vil Konservative så bruge penge på det i de arktiske egne i Rusland?
Rasmus Jarlov (KF), 2020-10-20:
Nej, det forekommer ikke specielt relevant.
Jeg er også godt med på, at det var en honorær konsul, og jeg beklager, hvis jeg har udtrykt mig upræcist.
Og nej, der er nok næppe basis for ret meget arbejde i forhold til at sikre en gnidningsfri proces i forhold til arbejdstilladelser osv. i den arktiske del af Rusland, eftersom det vist er ret få danskere eller grønlændere eller færinger, som bevæger sig derover.
Men jeg synes faktisk, det er relevant, at vi får adgang til at følge lidt med i, hvad der sker derovre, for det tror jeg vi skal være lidt mere opmærksomme på.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-10-20:
Tak for det.
Tak for ordet, og tak til udenrigsministeren for redegørelsen om samarbejdet i Arktis.
Udfordringerne er mange og mangeartede; stormagterne USA, Kina og Rusland kæmper en stadig mere intens og hård kamp i Arktis, i det danske kongeriges for- og baghave.
I takt med at isen smelter i Arktis, omhandler slagsmålet stormagternes interesser i hver især at få indflydelse og dermed sikre adgang til naturressourcer og til søtransportveje i det arktiske område.
Det danske rigsfællesskabs nordligste områder, Grønland og Færøerne, er således genstand for forstærket diplomatisk, kommerciel og politisk interesse fra stormagternes side.
I det transatlantiske forhold til rigsfællesskabet bevares USA som et af de tætteste allierede.
Rigsfællesskabet kan fungere som brobygger mellem Europa, Arktis og USA og fastholde det amerikanske engagement i rigsfællesskabets sikkerhed.
Det kræver en indsats og samarbejde internt i rigsfællesskabet, men også internationalt skal rigsfællesskabet arbejde sammen, og vi skal udnytte de påvirkningsmuligheder, som vi har som en arktisk stormagt.
Rigsfællesskabets politikere, diplomati, forsvar og erhvervsliv kan placere Danmark solidt i det internationale samarbejde.
Sammen kan vi bedst bevare og videreudvikle et sikkert, frit og velstående kongerige på et grønlandsk, færøsk og dansk værdigrundlag til gavn for hele befolkningen i hele rigsfællesskabet.
Nu har vi talt om militærets tilstedeværelse, og der vil jeg sige, at Nye Borgerlige også mener, at vi skal styrke vores militære tilstedeværelse i Arktis.
Vi ønsker også at hæve vores forsvarsbudget til 2 pct. af bnp, og vi mener, at en væsentlig del skal bruges i det arktiske område.
Dermed vil jeg sige tak for ordet.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-10-20:
Nej, det kan jeg ikke, men det er jeg sikker på fru Annette Lind kan og meget gerne vil, eftersom det var det, det såkaldte spørgsmål gik ud på.
Så værsgo.
Martin Lidegaard (RV), 2020-10-20:
Det synes jeg lyder utrolig rigtigt, og jeg skulle hilse og sige, at vi jo kæmper lidt med de samme problematikker i Danmark i forhold til forebyggelse.
Men er det noget, som kalder på et mere intensiveret samarbejde mellem Grønland og Danmark, eller er det noget, som Grønland, om man så må sige, med fordel kan håndtere selv, ifølge fru Aaja Chemnitz Larsen?
Henrik Dahl (LA), 2020-10-20:
Tak for ordet.
Tak til udenrigsministeren og regeringen for at fremlægge den arktiske redegørelse for 2020.
Der er allerede blevet sagt mange gode ting om miljø og forskningsskibe og parlamentarisk samarbejde, som jeg sådan set ikke er imod, men som jeg ikke skal spilde Folketingets tid med at gentage.
Vi ser jo også meget frem til den arktiske strategi for årene 2020-2030, og vi anerkender selvfølgelig de årsager, der er angivet i redegørelsen, til, at det er blevet forsinket.
Covid-19-epidemien påvirker rigtig mange aspekter af samfundslivet og selvfølgelig også det her.
Det har i mange år og ikke mindst siden Ilulissaterklæringen været dansk politik at holde Arktis som et lavspændingsområde.
Grønland og Arktis som område bliver mere interessant for USA, end det allerede er, fordi det også bliver mere interessant for Rusland og sågar også for Kina, som vi allerede har hørt om.
Alle tre lande er jo atommagter og har meget store interesser i området, så hvis vi er realistiske, er lavspænding nok ikke den vej, udviklingen går, uanset hvad man kunne ønske sig, og det bør vi selvfølgelig også indrette os på i Danmark.
Jeg besøgte selv Grønland for nogle år siden, og vi havde en del møder med grønlandske politikere og embedsmænd.
Jeg noterede mig der en opdeling, som man ofte hørte, når man talte om økonomisk vækst, i noget, der blev kaldt rigtige penge, og så i noget andet, som ikke blev kaldt rigtige penge, altså i noget, som ikke har noget navn, men som åbenbart er noget andet end rigtige penge.
Og det synes jeg selvfølgelig er en meget sigende opdeling.
Jeg tror, at det, der menes med rigtige penge, er privat kapital.
Og jeg er sådan set enig i, at hvis man kan stimulere bevægelsen af privat kapital ind i den grønlandske økonomi, vil det være meget positivt og vil føre til en lang række afledte gunstige effekter i området.
Så det er nogle af de ting, jeg i særlig grad tager med mig – ud over det, der allerede er sagt – i forhold til redegørelsen.
Og med de her få bemærkninger vil jeg igen takke for redegørelsen og takke for ordet.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-20:
Tak for spørgsmålet.
Jeg hører det, som om det drejer sig meget om de udsatte børn hjemme i Grønland?
Allerførst vil jeg sige, at der jo er blevet afsat i alt 100 mio. kr., 80 mio. kr. fra Folketinget og 20 mio. kr. fra naalakkersuisuts side, og mange af de initiativer, man peger på, er i mine øjne med til at lukke nogle huller.
Det er med til at sikre, at vi lever op til den lovgivning, vi har i dag, men som vi ikke har været i stand til at leve op til i dag, sikre, at der er en sagsbehandler, når børn henvender sig til socialforvaltningen, og sikre, at der rent faktisk sker noget.
Men det er også lidt brandslukning for at være helt ærlig, og det, jeg synes kunne være enormt interessant at arbejde meget mere med, er det helt tidlige initiativ, altså fra 0 til 2 år, og hvordan vi kan hindre, at overgrebene sker på de her børn.
Det bør være i alles interesse.
Det bør være i alles interesse, at dem, der kunne finde på at krænke børnene, også får den hjælp hurtigere.
Det må være i alles interesse, at dem, der er ofre for et seksuelt overgreb, også får hjælp langt tidligere end det, de rent faktisk gør i dag.
Så der er virkelig et forebyggelsesfokus, vi er nødt til også at have.
Annette Lind (S), 2020-10-20:
Tak for det.
Hr. Rasmus Jarlov sagde, at russerne ønskede at få en konsul i Rusland.
Det er simpelt hen ikke korrekt.
De har måske ytret ønske om at få en honorær konsul.
Kan hr. Rasmus Jarlov fortælle, hvad forskellen er på en honorær konsul og en rigtig konsul?
Martin Lidegaard (RV), 2020-10-20:
Tak for det, og tak for en god tale.
Jeg ved også, at man sidder og forhandler i politiforliget om flere politiressourcer osv.
Jeg er lidt nysgerrig efter at høre, hvad fru Aaja Chemnitz Larsen egentlig vurderer er status på det samarbejde, for jeg tror ikke, der er nogen, der kender det bedre end hende, herunder om hun vurderer, at vi sådan er i mål, i forhold til hvad der er behov for af ressourcer, også personaleressourcer – det er jo også tit et spørgsmål om at få folk med de rigtige kvalifikationer – eller om der er mere, vi kunne gøre i fællesskab, om der er behov for, at Danmark spiller en større rolle her, eller om vi med de initiativer, der allerede er taget, sådan set er på vej.
Joy Mogensen (S), 2020-10-21:
Jeg kan godt forstå frustrationen – den deler vi også i regeringen og også med Venstre.
Men det, som vel også må gøre indtryk på spørgeren og Venstre, spørgerens parti, er, at sundhedsmyndighederne siger, at den helt store forskel er smittetallet.
Jo højere smittetallet generelt er i samfundet, jo højere risiko er der også ved at samle flere mennesker, f.eks. til superligakampe.