runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-13:
Jeg stod nede ved min plads, da hr. Frederik Vad stod her på talerstolen for omtrent et års tid siden – det kan godt være, at det er 2 år siden – og der spurgte jeg hr. Frederik Vad, om det her modtagecenter, som Socialdemokratiet ønsker, er et modtagecenter, hvor det er sådan, at når folk har fået behandlet deres asylansøgning, så skal de blive i det tredjeland, eller om det er et modtagecenter, hvor det er sådan, at når folk har fået behandlet deres asylansøgning, så skal de videre til Europa og videre til Danmark?
Og der svarede hr. Frederik Vad meget, meget tydeligt og meget, meget entydigt: Nej, de skal blive i tredjelandet, også efter at de har fået behandlet deres asylansøgning.
Det modtagecenter, som man abonnerer på i det europæiske regi, er et modtagecenter med en fordelingsnøgle, hvor de her asylansøgere efterfølgende skal have behandlet deres ansøgninger, og hvorfra de skal udsendes til de europæiske lande.
Så det er jo to vidt forskellige modeller, som man taler om her, men som man forsøger at sælge som den samme løsning.
Altså, det er igen utroværdigt.
Vi er nødt til at være ærlige omkring, hvad det er, vi taler om, og hvad det er, danskerne får.
For ellers kan danskerne ikke kan stole på den politik, som bliver solgt i valgkampen.
Frederik Vad (S), 2025-03-13:
Der er simpelt hen forkert, hvad ordføreren siger, og Danmark kommer ikke til at være en del af nogen som helst fordelingsnøgle.
Og det forslag, som ordføreren er gået på talerstolen for at tale om, handler om et udrejsecenter og ikke et modtagecenter.
Idéen om et modtagecenter lever og ånder, og den skal vi nok komme i mål med, det er jeg helt overbevist om.
Et udrejsecenter er straks sværere, for det er svært at finde et land, der vil tage imod andre landes kriminelle udlændinge.
Men forskellen på Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet er, at vi er lykkedes med at skubbe Europa i den rigtige retning og Dansk Folkeparti snakker bare.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-13:
Jeg beklager bare, at det modtagecenter, som Socialdemokratiet har solgt til danskerne i deres »Retfærdig og Realistisk«-plan, ikke i nogen som helst verden er det modtagecenter, man tænker på i europæisk regi i øjeblikket, tværtimod.
Så jeg ved ikke, hvad jeg skal sige, andet end at det, hr. Frederik Vad siger, bare ikke er rigtigt.
Så er det rigtigt, at i forhold til et udrejsecenter og et modtagecenter har Socialdemokratiet nogle gange være lidt i tvivl om, hvad det egentlig helt præcis er, vi taler om.
Men der kunne vi jo overveje at sætte en lås på Kærshovedgård, så de udviste kriminelle ikke kan vandre frit rundt i Danmark.
Dina Raabjerg (KF), 2025-03-13:
Tak, og tak til ordføreren for at tage ordet i den her sag.
Man skal høre meget i den her sal, før ørerne falder af.
Vi hører hr. Frederik Vad fortælle, hvordan Socialdemokratiet nærmest har reddet os alle sammen fra udviste asylansøgere, fordi der sidder færre på udrejsecentrene i Danmark.
Men det er jo ikke tilfældet i forhold til Kærshovedgård, for selv om vi i en hast får sendt folk hjem, får vi også sendt rigtig mange til Kærshovedgård.
Så jeg vil blot spørge ordføreren, om han er enig i, at alle de gode tiltag sådan set ikke er kommet beboerne omkring Kærshovedgård til gode.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-13:
Jeg var selv ovre at møde beboerne omkring Udrejsecenter Kærshovedgård for en måneds tid siden, og jeg må bare sige, at det er nogle dybt frustrerede borgere, der slet ikke oplever, at myndighederne lytter til dem.
Det, mange af borgerne ønsker, og det, i hvert fald Sven-Oliver, hvis hustru blev kørt ihjel af en udvisningsdømt kriminel udlænding, ønsker, er, at der kommer en lås på det udrejsecenter.
For ja, de udlændinge skal ud af Danmark, og de skal hvert fald ikke som udviste kriminelle, indtil de er udrejst af Danmark, vandre frit rundt blandt sagesløse borgere, og jeg håber, at Dansk Folkeparti kan få resten af Folketingets opbakning, eller i hvert fald nogle partiers opbakning, til den model og løsning.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-03-13:
Tak for det, formand.
Det er jo en meget underholdende diskussion mellem Dansk Folkeparti og hr. Frederik Vad, men det er bare ikke rigtigt og ukorrekt, når hr. Frederik Vad siger, at Socialdemokraterne altid har kaldt det et modtagecenter.
Det har vi tidligere haft diskussioner om, hvor jeg fra talerstolen har sagt, at ministeren jo selv i 2023 har været på TV 2 og sagt, at han fastholdt planerne om et udrejsecenter i Rwanda.
Så når hr. Frederik Vad sådan bliver fanget lidt på det forkerte ben med, at Socialdemokraterne siger meget, men ikke gøre ret meget – Dansk Folkeparti sætter jo faktisk et stød ind der, hvor det gør ondt – vil man alligevel holde fast i det, man har sagt tidligere.
Når ministeren har været ude og sige, at planerne om et udrejsecenter fastholdes, er det jo træls, at hr. Frederik Vad ikke har læst det memo.
Skal vi ikke bare slå fast, at Socialdemokraterne tidligere har sagt udrejsecenter, og så har de så ændret det til et modtagecenter?
Men hr. Frederik Vad tager altså fejl, når han siger, at det aldrig har været et udrejsecenter.
Det har det, og det har ministeren selv bekræftet i 2023.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-13:
Jeg skal indledningsvis bemærke, at jeg vikarierer for vores sædvanlige ordfører på området.
Men det skal kunne betale sig at arbejde, det skal kunne være muligt for unge at få en fod inden for arbejdsmarkedet, uden at staten spænder ben med unødige regler og begrænsninger.
Derfor er Dansk Folkeparti meget positive over for det her forslag, som gør det lettere for unge at få et fritidsjob.
Det er sund fornuft.
Et fritidsjob er ikke bare en måde at tjene penge på, det er en mulighed for at lære, hvad det vil sige at tage ansvar, møde til tiden og gøre en indsats.
Det er en erfaring, der følger en resten af livet.
Og lad os være ærlige, vi har ikke brug for flere unge, der sidder derhjemme og hænger på mobilen, vi har brug for unge, der kommer ud, lærer arbejdsdisciplin og får et indblik i den virkelige verden.
I dag står mange unge og virksomheder i en jungle af regler, der gør det besværligt at få et fritidsjob.
De må ikke arbejde på bestemte tidspunkter, de må ikke tage et sommerferiejob uden bureaukratiske benspænd, og kommunerne har ikke engang lov til at vejlede dem ordentligt om jobmulighederne.
Det er absurd!
Og med den her lov bliver der ryddet op nu for unge mellem 15 og 17 år, og der bliver bedre mulighed for at arbejde.
Kommunerne må vejlede dem om fritidsjob som en naturlig del af deres erhvervsvejledning, og vi skærer igennem reglerne, så 15-16-årige kan tage et sommerferiejob uden at vente på, at kalenderen siger august.
Dansk Folkeparti bakker derfor umiddelbart op om det her forslag, fordi vi ved, at fritidsjob giver unge en bedre start på livet.
Det skaber stærkere medarbejdere, dygtigere fagfolk og sundere samfund.
Tak for ordet.
Frederik Vad (S), 2025-03-13:
For der er noget af det, ordføreren siger, som er inde på noget af det rigtige.
Altså, hvis man går tilbage og kigger på den debat, der var om nogle af de første udlændingestramninger, der kom i slutningen af 1990'erne med Thorkild Simonsen som indenrigsminister – integrationsloven og forskellige andre ting – så kan man se, at der jo allerede dengang var embedsmænd, der sagde: Det kan vi ikke, det er på kanten af nogle konventioner.
Jeg tror, at udlændingeloven er blevet strammet 10.000 pct. siden.
Så det er rigtigt, at der er noget her, som man skal være varsom med at påstå bare er ren jura.
Dertil er jeg ikke kyndig nok selv.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-03-13:
Jeg oplevede det selv, da jeg læste på Det Juridiske Fakultet på Københavns Universitet.
Det er politik, der kalder sig jura, og så sidder man og afsiger politiske domme.
Bl.a. er det nærmest umuligt at få ændret noget i menneskerettighedskonventionen, mens vi her i Folketinget ændrer love hele tiden.
Så menneskeret ligger jo et eller andet sted imellem politik og religion i virkeligheden, og der skal man passe meget på, hvis juraen bliver trængt tilbage, og det tror jeg faktisk er det, der sker i Udlændinge- og Integrationsministeriet, i Justitsministeriet og måske på hele Slotsholmen.
Frederik Vad (S), 2025-03-13:
Vi står på det grundlag, som jeg fortalte om før.
De vurderinger ligger stadig væk til grund.
Det svar fra 2017 ligger stadig væk til grund for vores holdning, men jeg er helt enig i, at vi bliver nødt til hele tiden at være kritiske over for det her.
Jeg tror endda, at Institut for Menneskerettigheder har erkendt, at der var nogle år i slutningen af 00'erne og i starten af 2010'erne, hvor domstolen dømte lidt for meget til den ene side.
Så hvis selv Institut for Menneskerettigheder gerne går ind i den diskussion, understreger det jo lidt noget af det, hr. Morten Messerschmidt var inde på.
Zenia Stampe (RV), 2025-03-13:
Jeg forstår det sådan på Socialdemokratiets ordfører og ministeren, at man sådan set er enig med forslagsstillerne i hensigten eller målet, men så er uenig i metoden.
Man vil altså hellere ændre konventionerne indefra end udefra.
Så vidt så godt.
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at dykke ned i det mere politiske, for det her bliver hurtigt en meget processuel snak.
Men det her handler jo også om proportionalitet.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Frederik Vad om noget.
I dag er det jo sådan, at man skal have begået et strafbart forhold, som samtidig udgør en trussel mod statens vitale interesser, og være dømt for det.
Hvad kunne så være eksempler på ting, som kunne gøre, at man ville fratage folk deres statsborgerskab?
Frederik Vad (S), 2025-03-13:
Først vil jeg sige noget til det der med, hvordan vi giver statsborgerskaber.
Noget af det, man har haft gang i i Indfødsretsudvalget, synes jeg egentlig har været fornuftige eksperimenter.
Jeg er ikke indfødsretsordfører, og derfor vil jeg ikke bevæge mig så meget ud i den snak, men jeg kan sige noget om udvisninger, og jeg kan sige noget om det, der handler om artikel 8, nemlig retten til familieliv.
Der vil jeg bare som udlændingeordfører for Socialdemokratiet sige, at der har vi, synes jeg, set eksempler på, at man har taget lidt for meget hensyn til retten til familieliv, og at proportionalitetsprincippet har trumfet hensynet til den offentlige orden, hensynet til statens sikkerhed osv.
Så der er et meget bedre eksempelkatalog der, og man kan bare kigge på nogle af de udvisningssager, vi har tabt i sidste halvår af 2024, hvis man vil blive klogere på det.
Der er masser af eksempler.
Man kan snakke med kvinder på nogle af krisecentrene, f.eks. RED Safehouse.
Mange af dem kan ikke blive lukket ud, fordi deres mænd render rundt her i Danmark, på trods af at mændene har været voldelige over for dem.
Zenia Stampe (RV), 2025-03-13:
Ja, men jeg bliver nødt til at spørge ind til statsborgerskaber igen, for det synes jeg er ret interessant.
Det ville jo være et ret vidtgående skridt at tage at gå fra, at man kun kan miste sit statsborgerskab, hvis man rent faktisk er en trussel mod statens vitale sikkerhed, til, at det kan gælde al mulig anden kriminalitet.
Derfor kunne jeg bare godt tænke mig at spørge igen, om hr. Frederik Vad kan give nogle eksempler på, hvilken type kriminalitet som skal kunne føre til, at man kan få frataget sit danske statsborgerskab.
Frederik Vad (S), 2025-03-13:
Nu er Socialdemokratiet i den situation, at vores parti nyder større opbakning i befolkningen end Radikale Venstre, og derfor er vi to forskellige personer på det her område.
Jeg har ansvaret for udlændingeområdet, og hr. Anders Kronborg har ansvaret for indfødsretsområdet, og så er udlændinge- og integrationsministeren minister for begge ting.
Så jeg synes faktisk, at fru Zenia Stampe skal rette sit spørgsmål et lidt andet sted hen.
Jeg er ikke vidende nok om det, der vedrører statsborgerskaber.
Jeg er ikke nok inde i det, til at jeg kan sige noget om den sag.
Steffen Larsen (LA), 2025-03-13:
Ja, den kræver lige et spørgsmål.
For en ting, jeg har bemærket ved konventionerne, er også, at der sker sådan en form for krydspollinering af konventioner, hvor forskellige konventioner begynder at forhindre andre konventioner i at have den effekt, som det var tiltænkt.
Et eksempel er jo bl.a. flygtningekonventionen, som i sin natur og også i sine forarbejder er beskrevet sådan, at den skal give midlertidigt ophold.
Midlertidighed er altså det, der er udgangspunktet i flygtningekonventionen, men så har vi jo den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 8, der siger, at hvis man har været i et land tilpas længe, har domstolen valgt at sige, at så må det betyde, at man nu har opnået permanent ophold, uanset om man er der på asyl og dermed på, hvad der er i flygtningekonventionen af midlertidighed.
Så her ophæver den ene konvention reelt set den andens grundlag.
Ser hr. Frederik Vad det samme problem, og er det noget, hr. Frederik Vad tænker over, i forhold til hvordan vi skal agere nu, når vi fra regeringen har udsendt en ambassadør?
Frederik Vad (S), 2025-03-13:
Jeg er fuldstændig enig.
Vi havde jo en teknisk gennemgang af konventionerne i Retsudvalget, hvor jeg tror, at Udlændingeudvalget også var inviteret, og der blev det jo klart, også i svarene fra embedsværket, at der, hvor flygtningekonventionens begrænsning sætter ind, overtager den europæiske menneskerettighedskonvention.
Så man kan sige, at der er nogle ting, der lidt strider imod hinanden, og at nogle af de ord, der er i flygtningekonventionen, f.eks. om midlertidighed, i realiteten jo er tomme ord, fordi du så har en europæisk menneskerettighedskonvention, der sætter ind, og en domstol tilknyttet den.
Det er en udfordring, og man kan, som jeg sagde til fru Zenia Stampe, bare tage rundt på de topsikrede kvindekrisecentre i Danmark og så spørge nogle af de kvinder, hvorfor det er, de sidder der.
Det er jo, fordi deres mænd, på trods af at de ikke er statsborgere, ikke kan blive smidt ud af Danmark.
Det er dybt tragisk.
Vi har jo faktisk den situation, at der er nogle kvinder, som er danske statsborgere, og som risikerer at blive sendt til Norge eller Sverige i skjul, mens vi er nødt til at lade deres voldsmænd, som ikke er danske statsborgere, blive her.
Steffen Larsen (LA), 2025-03-13:
Jeg er fuldstændig enig i selve problematikken, også omkring netop det her med voldsramte kvinder, som igen står i en meget umulig situation, fordi de sådan set ikke kan være i deres hjem, som situationen er lige nu.
Men når jeg rejser spørgsmålet, er det jo på grund af den her krydspollinering.
Det er jo bl.a. noget af det, som man også må have en ordentlig undersøgelse af, netop i forhold til afgrænsning af konventioner, som det her forslag fra Konservative beder om.
Der synes jeg, at det er noget, vi ligesom er nødt til at tage meget seriøst, at der er nogle problemer, hvor konventionerne begrænser hinanden.
Frederik Vad (S), 2025-03-13:
Det er jeg meget enig i, og når regeringen går i gang med udredningsarbejdet her fra den 1. april og vi har fået det her konventionsambassadørsekretariat, synes jeg da helt klart at det er noget, vi skal tale om i udvalget.
Det vil jeg gerne være med til.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-03-13:
Jeg vil gerne ind på det samme som det, jeg spurgte udenrigsministeren om, altså det her svar, for min oplevelse er, at regeringspartierne generelt er meget afhængige af, hvad embedsapparatet siger.
Der er jo ikke nogen, der forestiller sig, at ministrene selv sidder og skriver juridiske afhandlinger, som så oversendes under ministeransvar osv.
Det er jo embedsapparatet, der gør det, og man kunne godt forestille sig, at embedsapparatet tog fejl.
Man kunne også forestille sig, at de måske var styret af en bestemt sag.
Det her er jo mere politik, end det er jura.
Derfor vil jeg gerne høre hr. Frederik Vads holdning.
Når vi har et svar fra 2017 fra Justitsministeriet, hvor man siger, at man ikke kan lave den model, der bliver foreslået her i dag, med henvisning til at Danmark protesterede, da Trinidad og Tobago trådte ud af en FN-erklæring med henblik på at træde ind igen.
Er det så et svar fra Justitsministeriet, der er juridisk eller politisk?
Altså, i min optik er det jo klart politisk.
Det, at Danmark skulle have protesteret, da Trinidad og Tobago ville træde ud af en eller anden tillægsprotokol i FN-systemet, har juridisk intet at gøre med Europarådet og menneskerettighedskonventionen.
Frederik Vad (S), 2025-03-13:
Ordføreren skal jo ikke overbevise mig om, at det er noget svineri.
Det er jo derfor, at Socialdemokratiet ønsker at udfordre det her system.
Det er jo derfor, at vi har presset på for at få nogle af de her elementer ind i regeringsgrundlaget.
Det er jo derfor, at det er en tidligere socialdemokratisk udlændingeordfører, der har skrevet bogen »Ingen over Domstolen«, og ikke en fra Det Konservative Folkeparti.
Socialdemokratiet vil gerne presse det her system til på domstolens side at trække sig tilbage og ikke være så aktivistisk på nogle bestemte områder, så det er jo ikke mig, ordføreren skal overbevise.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-03-13:
Jeg mener, at artikel 8, stk. 2, om spørgsmålet om, hvorvidt det er proportionelt, vejer for lidt i forhold til de konkrete afvejninger, der er.
Der ikke nogen tvivl om, at jeg er enig i den kritik, som min partifælle hr. Rasmus Stoklund også har fremført om, at selve konventionen sådan set er skrevet fornuftigt, men at der er en aktivistisk domsafsigelse, som gør, at man trækker det videre, end hvad der egentlig oprindelig var formålet med det.
Så det er jeg sådan set enig med hr. Steffen Larsen i.
Steffen Larsen (LA), 2025-03-13:
Men så bliver spørgsmålet jo også – nu når regeringen udsender den her ambassadør, og vi har jo bedt om at få sat ambassadøren i stævne i Udlændinge- og Integrationsudvalg, hvor jeg bl.a. sidder, og jeg vil glæde mig meget til at få lov til at føre en samtale med manden, og vi får ½ time med ham – om det opdrag, regeringen giver ambassadør, bliver at presse domstolen, eller det bliver at presse konventionerne.
Ved ministeren det?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-03-13:
Det er ikke 100 pct. afklaret for nuværende, men det er klart, at set fra mit perspektiv, handler det jo ikke om at ændre teksten.
Det handler om at ændre det, at vi på alle mulige mystiske måder bliver forhindret i eksempelvis at udvise dybt kriminelle udlændinge fra Danmark, som jo ikke rigtig har noget at gøre her.
Jeg kan sige til hr. Steffen Larsen, han kan se frem til at møde ambassadøren.
Det er en person, jeg selv har arbejdet sammen med i forbindelse med vores samarbejde med afrikanske lande bl.a., og det er en person, som er meget kompetent, og som jeg tror kommer til at gøre en forskel.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-13:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge Socialdemokratiets ordfører om det samme, jeg spurgte ministeren om, for jeg synes ikke, hans svar var særlig klart.
Det er det første spørgsmål.
Det andet er: Da statsborgerretskonventionen blev ratificeret i dansk lovgivning, var bemærkningen fra den daværende socialdemokratiske ordfører, at lovforslaget blot var nogle justeringer af gældende lov, som skal gennemføres for at sikre, at lovgivningen og det samfund, vi lever i, virker på en mere fornuftig og naturlig måde.
Der var ikke nogen bemærkninger om, at det her ville forhindre os i at tage statsborgerskabet fra kriminelle.
Der var ingen bemærkninger om, at flygtninge fra Somalia fremover ville have lettere adgang til dansk indfødsret end japanere, amerikanere og mange andre.
Alle de ting blev slet ikke nævnt.
Hvorfor var man ikke ærlig, dengang man ratificerede statsborgerretskonventionen, da Socialdemokratiet ratificerede statsborgerretskonventionen, om, hvad den her konvention ville have af konsekvenser?
Frederik Vad (S), 2025-03-13:
Jeg har også været tilbage i annalerne og må sige, at ordføreren har delvis ret.
Jeg synes, at den diskussion, man har haft om det spørgsmål, også fra Socialdemokratiets side, ikke har været god.
Jeg var ikke selv i Folketinget, og det var der mange af mine kolleger der heller ikke var på det tidspunkt, men det er fuldstændig rigtigt, at der er enormt mange problemstillinger, som ikke blev belyst ordentligt – ingen tvivl om det, det kan jeg kun give ordføreren ret i.
Og der ligger en faglig vurdering fra Justitsministeriet i forhold til det med statsborgerretskonventionen, som vi læner os op ad som regering.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-13:
Nu forstår jeg ingenting.
Altså, ministeren har lige stået og sagt, at det ifølge hans opfattelse, ifølge Socialdemokratiets opfattelse, ikke er en rettighed at få dansk statsborgerskab, men argumentet fra ordføreren er, at man ikke vil opsige den her konvention, fordi det vil føre til, at man tager nogle rettigheder fra folk.
Jeg forstår ikke argumentationen ganske enkelt, og jeg håber, ordføreren kan gøre mig klogere på, hvad det helt præcis er, man mener.
Er det en rettighed at få dansk statsborgerskab, og hvis ikke hvorfor er det så, at man gerne vil opsige en konvention, som giver lettere adgang til statsborgerskab, men ikke vil opsige en konvention, som gør det sværere at tage statsborgerskabet fra de mest bestialske forbrydere, vi har her til lands?
Frederik Vad (S), 2025-03-13:
Altså, det er jo helt klart, at et statsborgerskab er et privilegie at få, og grundloven har defineret det som et privilegie – noget, der kun kan gives af Folketinget.
Jeg siger bare helt stilfærdigt, at de fleste mennesker har et statsborgerskab; det er ikke særlig mange mennesker, der har to statsborgerskaber.
Derfor var den juridiske vurdering nok lidt anderledes, når det kommer til det sidste end det første.
Vi mener, der er problemer det, der skal håndteres og løses, og vi har sat et arbejde i gang, og det er defineret i regeringsgrundlaget, og der er kommet en konventionsambassadør, og vi kommer til at forfølge det her spor fremadrettet.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-03-13:
Ministeren henviser til et notat fra 2017.
Det er 8 år siden.
Meget er sket siden da.
Der er jo bl.a. også sket det, at en juraprofessor, som hedder Mads Bryde Andersen, siger, at det forslag, vi kommer med her, godt kan lade sig gøre, altså netop det her med, at vi godt kan træde ud af den europæiske menneskerettighedskonvention og så træde ind igen med forbehold for artikel 8.
Det vil jo så netop betyde, at de danske domstole alene kan afgøre udvisninger af kriminelle udlændinge uden at skulle tage hensyn til familiære forhold, og det betyder jo altså, at det gør det nemmere at udvise kriminelle udlændinge.
Så hvorfor er Socialdemokratiet ikke interesseret i at få det her undersøgt og være lidt imødekommende, når man kommer med nogle forslag i forhold til at gøre det nemmere at udvise kriminelle udlændinge?
Frederik Vad (S), 2025-03-13:
Der er kommet en konventionsambassadør.
Der kommer en udredning, som bliver sat i gang her fra 1. april.
Der er et sekretariat ovre i Udenrigsministeriet, der er ved at blive bygget op i forhold til at understøtte det her arbejde.
Som jeg forstår det, har det været hr. Mads Bryde Andersens vurdering, og jeg har i øvrigt stor respekt for den mand, i mange år.
Altså, hans kritik, som jeg forstår det, af det her system er en kritik, som har været på banen i rigtig mange år.
Så hvad er det egentlig sådan fagligt-juridisk, ordføreren mener der er sket siden 2017, andet end, som ministeren var inde på, at Det Konservative Folkeparti ikke længere er i regering og gør noget, som måske er lidt uklogt, tror jeg, nemlig at man stiller forslag her i salen, som man selv vil afvise, næste gang man får en ministerbil.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-03-13:
Så lad mig komme med et eksempel.
To afghanske mænd kom til Danmark som børn i 1992 og 1995.
De blev dømt for vold, narkokriminalitet og våbenbesiddelse.
Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol fandt, at udvisningerne stred mod artikel 8 om retten til privatliv og familieliv, bl.a. fordi indrejseforbuddene var for lange og de ikke var blevet advaret om udvisningsrisikoen.