runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-06:
Alle har jo nu hængt sig i høringssvarene i dag, men jeg vil lige så stille opfordre til, at man måske også kunne fatte interesse for den kommenterede høringsoversigt fra ministeriet.
Det er bare sagt som en bemærkning.
Det er det jo også i dag, skal vi lige huske.
Men hvis et ungt menneske, et barn, har besluttet sig for, at jeg vil obstruere det hele, og at jeg gider ikke gå ind på mit værelse, det gør jeg ikke her i nat, så kan en pædagog i dag sætte sig ude på gangen ved siden af den unge, indtil det passer herren eller damen at gå ind på værelset.
Det giver da ikke god mening.
Der er det da rimeligt, at man lige kan tage fat i armen på vedkommende og sige, at kom her, ven, nu skal du gå herind.
Det er altså også magtanvendelse, og det må man ikke i dag.
Så det er da sund fornuft.
Det er derfor, jeg siger, at der har været en skræmmekampagne af dimensioner mod det her lovforslag, og det synes jeg er ærgerligt.
Lotte Rod (RV), 2018-11-06:
Hvad nu, hvis det ikke er en skræmmekampagne, og hvis alle børneorganisationerne, socialrådgiverne, pædagogerne og lærerne faktisk ikke har misforstået lovforslaget, men bare siger det, som det er, altså at uanset hvad regeringen kalder det, indfører man her elementer, som for børnene vil blive oplevet som et fængsel?
Trine Torp (SF), 2018-11-06:
Tak for det.
Jeg undrer mig jo stadig væk over, at der har siddet et magtanvendelsesudvalg i lang tid og er kommet med anbefalinger til den lov om voksenansvar, som vi vedtog her for bare et par år siden, og som kun har fået halvandet år at virke i.
Det undrer mig stadig væk, at man så hurtigt efter en aftale vil lave om på noget ret grundlæggende i den.
Nu har der været for og imod, om man kan kalde det fængsler eller fængselslignende.
Kunne ministeren så sige helt tydeligt og konkret: Hvor er det, de afgørende forskelle på de her sikrede institutioner efter de nye magtanvendelsesbeføjelser er fra fængslerne, og hvor er det, at lighederne er?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-06:
Hvor det er fra fængslerne?
Altså, de lukkede institutioner, som vi kender dem i dag, vil jo være sådan fremadrettet med det tillæg, og det er jo rigtigt, at der vil være videoovervågning af fællesarealer, og der kan være en dørklokke til værelset, for så kan man også høre, hvis der lige pludselig går en dør og der har været en konflikt, at der er ved at foregå noget her, så vi måske kan forhindre et overgreb på en ung.
Det respekterer jeg.
Og det har vi så givet dem, for det mener vi er det rigtige og er den måde, vi passer bedst på de unge på.
Trine Torp (SF), 2018-11-06:
Mig bekendt var der én leder af én institution, der i magtanvendelsesudvalget ønskede det her, samtlige andre institutioner ønskede det ikke.
Jeg vil gerne have et svar på spørgsmålet: Hvor er det helt konkret på, at de nye sikrede afdelinger kommer til at adskille sig markant fra fængsler?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-06:
Jeg deponerer ikke min politiske selvbestemmelsesret ud fra, hvad organisationer siger i høringssvar.
Jeg læser det, jeg forholder mig til det, og jeg synes, at jeg kan tilbagevise rigtig meget af det – og andet lytter vi til.
Men jeg er politiker, og jeg forbeholder mig retten til også at have holdninger til, hvordan vi skal gøre tingene.
Kunne man forestille sig, at de her organisationer måske enten sad fast i nogle holdninger, der ikke rigtig er til at rykke, eller kunne man forestille sig, at nogle af de her organisationer måske også havde en politisk holdning eller en dagsorden?
Ja, det kunne man måske godt.
Peter Kofod (DF), 2018-11-06:
Nu virker det.
Tak for det!
Det er stigmatiserende over for børn og unge, tror jeg ordføreren fik sagt, fordi man kunne risikere at blive stemplet som kriminel.
Så vil jeg gerne spørge: Hvad sker der i dag, hvis politiet mistænker en for at have begået noget kriminelt?
Så kommer man op til kommunen.
Er det så også at stigmatisere folk som kriminelle?
Altså, jeg forstår simpelt hen ikke de her store ord, der bliver brugt imod det her lovforslag.
Altså, man må jo forstå, at det er noget af det farligste i verden, og at det er helt forfærdeligt, at i stedet for, at det er en sagsbehandler oppe ved kommunen, der bestemmer – med 98 forskellige kommuner – hvad der skal ske med barnet eller den unge, så er det lige pludselig en uafhængig dommer, og også kommunen og politiet, der sidder og ser en sag fra forskellige vinkler.
Men jeg vil bare spørge: Stigmatiserer man i dag, i det nuværende system, også børn og unge, som er mistænkt for at have begået noget forfærdeligt?
Trine Torp (SF), 2018-11-06:
Nej, det mener jeg ikke som udgangspunkt man gør.
Altså, sagen er den, at udsatte børn og unges mistrivsel kommer til udtryk på mange forskellige måder.
For nogle er det ved at begå nogle meget alvorlige handlinger, som går ud over andre.
For andre er det ved selvdestruktive handlinger, der går ud over dem selv.
På den måde viser børnene, at de mistrives, og det er det, som de socialfaglige undersøgelser går ud på at afdække: Hvad er det, der er grundlaget for de tegn på mistrivsel, som børnene udviser?
Og det er derfor, det er så utrolig vigtigt, at de undersøgelser af børnene, der bliver lavet, er brede undersøgelser, som undersøger barnets forhold, som undersøger familiens forhold, og hvor der bliver lagt en handleplan på baggrund af den her brede undersøgelse, som ikke kun har fokus på de konkrete handlinger, men på hele barnets situation, altså at det er det, der danner grundlag for den handleplan, man laver.
Peter Kofod (DF), 2018-11-06:
Super!
Så det vil sige, at i dag stigmatiserer man altså ikke børn og unge ude i kommunerne som nogle, der har gjort noget kriminelt – de 98 forskellige kommuner med 98 forskellige serviceniveauer og en masse ting, der måtte være forskellige.
Der stigmatiserer man ikke.
Det kan jo ske allerede den dag i dag.
Man behøver såmænd heller ikke være 10 år, for alder er sådan set ikke så afgørende i den sammenhæng.
Er det så stigmatiserende i dag?
Altså, hvis man mistænkes for at have begået noget, der er meget forfærdeligt, og kommunen placerer en på en lukket døgninstitution, er det så også stigmatiserende?
Eller er det kun i fremtiden, det er stigmatiserende?
Trine Torp (SF), 2018-11-06:
Nu er det jo sådan, at de børn og unge, som placeres på sikrede afdelinger, og som er under den kriminelle lavalder og dermed ikke har en dom, jo placeres der på baggrund af den bekymring, man har for barnets udvikling.
Og det vil sige, at det er med udgangspunkt i, bredt set, hvad der er behov for.
Der er jo faktisk også nogle, der er der, fordi man skal lave en pædagogisk observation af dem, altså hvor det ikke er en konsekvens af nogle handlinger, de har begået, men fordi man er så bekymret – og fordi man faktisk har brug for at beskytte børnene, også mod dem selv – at man placerer dem dér.
Så der er jo så utrolig mange grunde til, at der er nogle børn, som i helt særlige tilfælde bliver anbragt på en sikret afdeling.
Trine Bramsen (S), 2018-11-06:
Det, som ordføreren siger der, synes jeg er meget interessant.
Vil det sige, at ordføreren siger, at en dreng på 14 år, der har forsøgt at slå en anden ihjel eller begået meget, meget grov vold, ikke bliver placeret på en ungdomsinstitution?
For det er jo konsekvensen af det, som ordføreren siger; at det gør man ikke i dag.
Så står ordføreren og siger, at man i dag ikke bliver placeret på en lukket institution som følge af sine handlinger?
Trine Torp (SF), 2018-11-06:
Jo, hvis det er en samlet vurdering, at det er det, der skal til for barnet.
Jeg vil bare gerne angribe præmissen, for der er jo en grund til, at vi har en kriminel lavalder.
Det er, fordi man siger: Børn, der slår, begår ikke vold.
Børn, der tager noget fra hinanden, stjæler ikke.
Altså, man begynder ikke at lægge en voksenkriminalitetsretorik ned over det, børn gør.
Der er jo en grund til, at vi ikke ansvarliggør børn på den måde, som vi gør med voksne, at vi ikke kalder dem kriminelle, men at vi netop ser de tegn på meget problematisk adfærd, de har, som et tegn på udsathed og som et tegn på, at de har brug for massiv hjælp.
Jeg har selv været ansat som psykolog, og jeg har mødt de her børn, som har begået nogle af de her alvorlige handlinger.
Trine Bramsen (S), 2018-11-06:
Det svar undrer mig meget.
For det står jo fuldstændig soleklart i lovforslaget, at det er på baggrund af en helhedsvurdering, at børn og unge i fremtiden kan anbringes på institutioner, netop ikke som en straf.
Så hvori består forskellen på det, man kan i dag, og det, man kan fremadrettet?
Trine Torp (SF), 2018-11-06:
Jamen det er, at man grundlæggende træffer beslutningen i et andet system, og at man faktisk lægger op til, at nogle af de brede undersøgelser, som skal laves, skal effektiviseres og, hvad kan man sige, presses ned til nogle meget, meget korte forløb.
Det, der er afgørende for mig og for SF, er, at når børn laver så alvorlige handlinger, skal vi tage det dybt alvorligt, både for samfundets skyld og for alle, det måtte gå ud over, men ikke mindst, fordi der ikke findes noget mere tydeligt tegn på, at børn mistrives, end når de begår sådan nogle handlinger.
Pernille Skipper (EL), 2018-11-06:
Altså, jeg må indrømme, at jeg faktisk ikke forstår det.
Radikale Venstre og SF har sagt: Vi vil stå frit til næste valg, vi har opsagt forliget.
Så kan regeringen vel godt fremsætte et lovforslag, man så kan stemme igennem.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvorfor man ikke kan gøre det.
Regeringen skulle da ikke være – undskyld mig – bundet af det.
Jeg vil egentlig også gerne spørge ind til noget andet, for nu taler vi meget om ministerbetjeningsreglen, som er, ja, elastik i metermål, og den bliver søreme også overraskende nok, selv om alle advarer imod det, fortolket ekstremt restriktivt, nej, ikke restriktivt, men som en kæmpe mørklægning.
Men folketingspolitikerreglen er ikke en fortolkningsregel, det er bare: Bum!
Er det udvekslet mellem et folketingsmedlem og en minister, er det lukket land.
Hvad var det, der blev udvekslet mellem ministre og folketingsmedlemmer før 2013 – hvor man jo altså kunne undtage igangværende forhandlinger og lovforberedende arbejde – som vi har behov for at mørklægge?
Christina Egelund (LA), 2018-11-06:
Først tak for de rigtig søde ord.
Dem er jeg rigtig glad for.
Jeg er sådan set enig.
Man kan da også spørge: Hvad er det for en underlig lyserød elefant, som på en eller anden måde står i vejen?
Jeg tror, at det, der ligger på bordet her, jo er det her med, at djævelen nogle gange ligger i detaljen.
Vi er enige inden for rammerne af forligskredsen, inden for rammerne af forligspartierne.
Der er der – og det har vi jo kunnet høre os til i dag – sådan set enighed om, at man vil gå til højre.
Der er bare meget stor uenighed om, hvor langt til højre man vil gå, og man har så ikke kunnet blive enige om at gå et skridt til højre, fordi der er nogle, der gerne ville gå fire skridt til højre.
Det er jo sådan set rigtig ærgerligt, at man ikke kunne blive enige om at gå et skridt til højre, men det er jo sådan, det er.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-11-06:
Ja, altså, jeg nægter at tro på, at Liberal Alliance accepterer det med, at det er sådan, det er.
Jeg får lyst til at spørge ordføreren, om ordføreren ikke kan give et godt råd til sin egen regering og sige, at når der er så bred opbakning til, at vi skal gøre noget ved det her,
hvorfor tør vi så ikke tage teten?
Altså, hvorfor gør vi det ikke?
Hvorfor gør I det ikke?
Christina Egelund (LA), 2018-11-06:
Jeg synes, sagt i al fairness, at vi har taget teten.
Jeg tror også, at justitsministeren vil nikke genkendende til, at vi har været irriterende indædte i den her sag.
Det gør han – han griner ovenikøbet.
Men altså, min analyse af den underlige situation, som vi sådan set står i, er: Man har en kreds af forligspartier, alle siger, at vi vil gå til højre.
Nogle siger, at de vil gå fire skridt, og man kan så blive enige om at gå et skridt.
Men det kan man så ikke alligevel, fordi nogle af dem, der gerne vil gå fire skridt, siger, at så vil de hellere lave ingenting end at gå et skridt.
Morten Østergaard (RV), 2018-11-06:
Det er kun, fordi jeg synes, der er et eller andet i historieskrivningen her, der er ved at glide lidt; og her tænker jeg på den moderne historie.
Jeg ved, at i Det Radikale Venstre har vi opfordret justitsministeren til på regeringens vegne at fremsætte det lovforslag, som fru Christina Egelund omtalte som et lille skridt.
Derfor vil jeg også bare gerne her i debatten høre om noget.
Jeg har heller ikke oplevet – fru Lisbeth Bech Poulsen må rette mig, hvis jeg tager fejl – at SF som forligsparti har villet modsætte sig.
Det, vi har sagt, er, at det ikke er tilstrækkeligt til, at vi vil holde hånden over forliget til evig tid, men der er intet i vores gøren og laden, der forhindrer regeringen i at fremsætte det lovforslag, som justitsministeren tilsyneladende synes er tilstrækkeligt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-11-06:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Vi vil stemme for enhver forbedring af offentlighedsloven – selvfølgelig vil vi det.
Det, der bare var diskussionen i forhandlingslokalet, som hr. Morten Østergaard jo ved, var, at hvis man sagde ja og amen til de her ret små ændringer, bandt vi hinanden igen, og så sagde vi: Nå, det var den evalueringsproces, nu skal vi videre.
Det var det, vi og De Radikale ikke kunne stå på mål for, og vi sagde, at vi bliver nødt til at have lavet det om nu.
Men selvfølgelig: Det, der kommer til afstemning i salen, det, der er forbedringer, stemmer vi selvfølgelig for.
Morten Østergaard (RV), 2018-11-06:
Så tror jeg også nu, at selv hr. Jan E. Jørgensen klart og tydeligt har hørt, at der er intet, der forhindrer regeringen i at fremsætte det lovforslag, som justitsministeren har omtalt.
Der er intet – til fru Christina Egelund – der forhindrer nogen i at tage det første skridt eller i at tage flere skridt.
Det eneste, der er, er regeringens vilje.
Hvis regeringen vil, kan den fremsætte sit lovforslag og tage det skridt, men det vil ikke ændre på, at forliget ikke længere står ved magt.
Tilbage står kun, om regeringen har vilje til at gøre det, fordi vi som forligspartier vil ikke forhindre, at det sker.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-11-06:
Jeg har det tit sådan, at selv om jeg kan være meget uenig med Liberal Alliance, farer jeg med lempe, for jeg kan godt huske, hvordan det er at være i en regering, hvor partierne står langt fra hinanden, og hvor det kan være svært.
Tit har jeg stor forståelse for Liberal Alliance.
Og det at være et liberalt parti i en regering med håndtryk og burka og overvågning osv. er svært.
Derfor synes jeg egentlig, at den her lange remse om alt det, der er sket i fortiden, er overflødig, når det, vi står med nu, er en regering, som ikke har kunnet leve op til sit regeringsgrundlag.
Det håber jeg ordføreren er enig i, for det, der lå på bordet, er forhåbentlig ikke det, som er Liberal Alliances ambitionsniveau.
Det håber jeg virkelig ikke det er.
Vi var nogle, der var i regering, og så siger vi, at vi tog fejl, eller at vi ikke skulle have gjort det, eller hvordan man nu vil formulere det.
Men Liberal Alliance er jo også gået i regering og har tiltrådt et forlig, altså noget af det, som de sagde var det værste i hele verden.
Så jeg kan ikke helt forstå den der sådan foragtende tilgang til, at vi er nogle, der prøver at lave det om nu.
Christina Egelund (LA), 2018-11-06:
Jeg bliver simpelt hen i tvivl om, om spørgeren hørte min tale, for jeg synes ikke, at der var en foragtende tilgang, det var i hvert fald ikke intentionen.
Men jeg synes, det er fair at påpege det paradoks, som der jo er i, at man går ind og ud af regeringskontorer og ændrer holdning til offentlighedsloven.
Jeg synes også, det er fair på vegne af mit eget parti, for ja, det er rigtigt, at vi i nogle sager har haft det vanskeligt ved at være i regering, men her er der faktisk en sag, hvor vi mener præcis det samme i dag, som vi gjorde i 2013, da SF sad i den tidligere regering.
Jeg tror i øvrigt også, det er fair at sige, at hvis ikke det var for Liberal Alliance, var det aldrig blevet den her regerings ambition, at man skulle lempe i ministerbetjeningsreglen.
Så er det jo rigtigt, at det ikke er lykkedes at komme i mål med den ambition.
Jeg håber ikke, at der ligger det implicitte i spørgerens spørgsmål, at man forestiller sig, at det er Liberal Alliances skyld.
Men jeg løber ikke fra noget ansvar i det omfang, vi har ansvar for noget.
I forhold til den proces at nå hinanden i indeværende valgperiode tror jeg ikke, der er nogen, som har været mere ivrige end os i forhold til at få lempet i offentlighedsloven.
Jeg tager også gerne æren for, at det overhovedet blev skrevet ind som en ambition i regeringsgrundlaget og dermed sat på dagsordenen.
At det ikke er lykkedes at nå et resultat, beklager jeg mere end nogen andre.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-11-06:
Nej, absolut ikke.
Men man kan ikke blæse og have mel i munden.
Ordføreren er en del af et regeringsparti, hvori der er ministre fra Liberal Alliance, som taler på vegne af regeringen, og det her er regeringens position.
Og man kan ikke fraskrive sig ethvert ansvar, for i det øjeblik man går ind i en regering og er med i et forlig, har man også ansvar for det forlig.
Altså, det har man.
Det kan ikke være anderledes.
Fru Christina Egelund siger, at Liberal Alliance vil gå til valg på, at vi skal udnytte det her flertal til at få lavet det rigtigt om.
Det er jeg rigtig glad for.
For så er der vel ikke noget, der har ændret sig.
Christina Egelund (LA), 2018-11-06:
Jeg bliver nødt til at dvæle lidt ved det, som spørgeren sagde først, nemlig det der med, at man ikke kan blæse og have mel i munden samtidig.
Det mener jeg simpelt hen heller ikke at vi gør.
Jeg mener heller ikke, at vi bærer et ansvar for den lov, som blev indført i 2013.
Og det, at vi er en del af en regering, hvor der er forskellige ... Jo, spørgeren sagde, at man bærer et ansvar for det forlig, man indtræder i.
Det, at man er en del af en regering, hvor der internt er velkendte uenigheder på det her område, betyder i hvert fald ikke, at vi holder op med at sige, hvad vi mener.
Nej, det gør det da ikke.
Men det betyder absolut ikke, at vi er holdt op med at kæmpe for åbenheden og argumentere for det, som vi mener er rigtigt.
Så til svaret på det, som egentlig var spørgsmålet: Er det afgørende for os efter næste valg at fortsætte kampen for mere åbenhed, uagtet hvilken konstellation vi regeringsmæssigt eller ikkeregeringsmæssigt vil være i?
Ja, det vil det være igen.
Morten Østergaard (RV), 2018-11-06:
Det sidste synes jeg er nok så vigtigt, for som jeg sagde i min ordførertale, er det her jo begyndelsen til det næste kapitel.
Der må regeringen ligesom finde sammen om en linje, og den er så udtrykt her.
Christina Egelund (LA), 2018-11-06:
Der er ikke noget af det, som står i den vedtagelsestekst, som vi ikke holdningsmæssigt er fuldstændig på linje med.
En af delene, netop det her med at give øget indsigt i, hvad der foregår i de statslige virksomheder, arbejder vi jo faktisk også med i det daglige.
Det var det, jeg sagde i min tale at økonomi- og indenrigsministeren har gjort.
Han har indlemmet fire statslige virksomheder, som indtil nu har været fritaget for offentlighedsloven – dem har han lagt ind under offentlighedsloven ved at ændre en bekendtgørelse.
Så inden for rammerne af det, vi kan, er vores virke efter de holdninger, som spørgeren giver udtryk for.
Morten Østergaard (RV), 2018-11-06:
Nu får vi så ikke lige den konservative ordførers egne ord for det, men jeg har lagt det, justitsministeren har sagt tidligere i dag, til grund, nemlig at Det Konservative Folkeparti har det på samme måde.
Derfor må vi jo bare konstatere, at for at få det til at ske er vi nødt til at gøre, som vi gør, og opsige forliget og afvente et folketingsvalg.
For selv om det stod i regeringsgrundlaget for den regering, som Liberal Alliance er en del af, er det ikke blevet til noget.
Det vil jeg gerne sige: Vi påtager os ansvaret for at have begået den fejl at indføre det, men det bliver for Liberal Alliances og resten af regeringens regning, at regeringsgrundlaget så ikke er blevet til noget på det her punkt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-11-06:
Ja, og der tænkte jeg nemlig også, at det, justitsministeren sagde, ikke var helt konsistent.
For enten eksisterer forliget ikke længere, det var det, vi hørte ministeren sige, fordi det er blevet opsagt – og der lød det næsten, som om det var Det Radikale Venstres skyld – eller også eksisterer det.
Så man kunne sagtens sende et forslag i salen, hvor man sagde: Vi kunne ikke blive enige, det er ærgerligt, nu må vi se, hvad der sker efter et valg.
Men der er da intet, der skal forhindre os i i hvert fald at kunne lave den forbedring, som vi allerede nu kan se alle Folketingets partier sikkert ville stemme for.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-11-06:
Nu ved jeg ikke, om der overhovedet er nogen journalister, der følger den her debat.
Men jeg synes jo, at hvis der er en nyhed hernede fra salen, er det jo, at vi hører to af de partier, som har været en del af forliget, som nu har trukket sig ud af det, som faktisk siger til regeringen: Vi er fuldstændig klar på at tage imod, hvis der kommer et udspil fra regeringens side.
Så jeg er meget spændt på, når justitsministeren måske skal lukke den her debat til sidst – jeg kender ikke de nye spilleregler her – at vi ser ministeren på talerstolen og faktisk hører en kommentar fra ministerens side.
Men, altså, er det rigtig forstået – ordføreren kan jo i hvert fald tale for sit eget parti – at SF meget gerne så, at regeringen kom med et udspil på det her område, også inden et valg?
Morten Østergaard (RV), 2018-11-06:
Men det var også kun, fordi jeg syntes, at justitsministeren efterlod et andet indtryk i starten, nemlig at det skulle have været os, der har blokeret for, at lovforslaget blev fremsat.
Men vi har hørt fra justitsministeren i dag, som på et spørgsmål om, hvor De Konservative så står fremadrettet, når det handler om lempelse af offentlighedsloven, svarer, og jeg citerer: Vi har sagt, hvor vi står tidligere, og der står vi stadig.
Kunne justitsministeren ikke, da det er justitsministeren, der har sagt det tidligere i dag, lige forklare, hvor det er, Det Konservative Folkeparti stadig står?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-06:
Det kommer jeg ikke til, uanset hvor mærkeligt det kan se ud.
Jeg står her som en regeringsrepræsentant, og det gør man, når man er minister, og det ved spørgeren også udmærket godt.
Men det er jo rigtigt, at Det Radikale Venstre og SF er klar til at stemme for det forslag, regeringen lagde på bordet, men man er ikke klar til at sige, at det så er der, forligskredsen er, fordi man gerne vil videre.
Det har jeg fuld respekt for.
Og så er det klart, at jeg ikke kan gøre det med det opdrag, jeg har.
Jeg kan simpelt hen ikke se, hvordan det kan lade sig gøre ud fra de diskussioner, vi har haft.
Det tror jeg heller ikke hr. Morten Østergaard kan se.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-11-06:
Det er virkelig ikke for at være polemisk – vi skal snart hjem og have aftensmad, ikke?
Altså, alle partier siger, at den her lov ikke er god nok.
Alle partier siger, at de gerne vil lave den om.
Men ingen kan finde ud af at lægge et lovforslag ned i salen.
Altså, folk må synes, at det er meget uforståeligt.