Pernille Schnoor (ALT), 2018-03-23:
Det læser man tit i overskrifter, og vi har også hørt det i salen i dag.
Men vi ved jo også, at uddannelse er en vigtig vækstmotor for en selv.
God uddannelse har en kæmpe betydning for den enkelte og for vores børns og kommende generationers evne til at opbygge et samfund, der kan sikre alle mennesker et godt og meningsfuldt liv.
Og så ved vi, at uddannelse styrker lighed.
90.563 unge ansøgte sidste år om optagelse til de videregående uddannelser.
65.165 unge blev optaget på et studie.
Bevillingssystemet er noget af det vigtigste i Danmark; det er det, der sørger for, at vores børn og unge får grundfundamentet for at skabe gode liv.
Derfor er vi i Alternativet også med i aftalen.
Vi ønsker at tage ansvar, og derfor stemmer vi naturligvis for dette lovforslag.
I Alternativet ønsker vi et opgør med mange af de rigide strukturer, som vores uddannelsessystemer består af – systemer, der er til for systemernes og for bureaukratiets skyld, ikke for børnenes og de unges lærings skyld.
Vi ønsker at gå i en retning, hvor vi ikke blot har øje for antallet af studerende, men også for den kvalitet, vi tilbyder; hvor vi ikke blot kigger på kortsigtede arbejdsmarkedsbehov, men hvor vi tænker nyt og tænker fremad.
Det er for os vigtigt, at vi tænker på andet end de oplagte uddannelser, som erhvervslivet skriger på.
Lige nu er det naturvidenskaberne og teknologi, de såkaldte STEM-uddannelser.
Ministeren udtalte i forbindelse med optaget sidste år bl.a., at det er en gevinst for os alle og ikke mindst de unge selv, hvis de kan få et job efter studiet.
Det har vi opfordret de unge til at have med i overvejelserne, og årets optag tyder på, at de har lyttet.
Færre blev f.eks. sidste år optaget på de kunstneriske fag.
Naturligvis skal vi bruge vores uddannelser til jobs, men jeg tror på, at hvis vi vælger ud fra vores talent og interesse, bliver vi dygtigere, mere motiverede og mere innovative medarbejdere og samfundsborgere i den sidste ende.
En af diskussionerne i den forbindelse har længe været, om vi har brug for humaniora og for humanister.
Har vi f.eks. brug for filosoffer?
Jeg læste et indlæg i Fyens Stiftstidende skrevet af en ung kvinde, Frederikke Røn hedder hun, som selv har læst filosofi.
Hun skrev bl.a.: »... hvor skal vi lære om morale? Hvis man hele sit liv har befundet sig i et miljø, hvor man har skullet klare sig selv, og det har været først til mølle, hvilke forudsætninger har man så for at være andet end egoistisk?«
Filosofi er vigtigt.
Humaniora bliver vigtigere og vigtigere.
Jeg håber og tror derfor på, at det nye bevillingssystem er et skridt i den rigtige retning, f.eks. med det højere grundtilskud på 25 pct., så institutionerne i højere grad selv vil kunne prioritere, hvilke uddannelser de mener er vigtige at udbyde også i fremtiden.
Jeg vil slutte af med to citater af Albert Einstein.
Han har sagt om viden: Fantasi er mere vigtig end viden, for mens viden omfatter alt det, der er, omfatter fantasi alt det, der vil komme til at være.
Og om problemløsning har han sagt: Vi kan ikke løse vores problemer ved at tænke på samme måde, som da vi skabte dem.
Jeg håber, at vi med bevillingsreformen har tænkt nyt, og at det er første skridt hen imod at give institutionerne mere frihed og mulighed for at tænke nyt og skabe uddannelser, der ikke kun omfatter viden om alt det, der er, men også omfatter fantasi og tanker om det, der vil komme til at være.
Tak for ordet.