runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (RV), 2019-12-12:
Og det er simpelt hen, fordi vi er uenige i præmissen.
Altså, der er meget lidt, jeg er enig med hr. Morten Messerschmidt i, men jeg forstår simpelt hen ikke ministerens argumentation her.
Og det handler jo om, at justitsministeren højtideligt og meget stædigt har sagt på et Europaudvalgsmøde, at EU-Domstolen er aktivistisk og efter hans opfattelse for aktivistisk.
Det var den kommentar, spørgsmålet kom fra, og der har regeringen jo så sagt, at den ikke kan give hele den redegørelse, for det er simpelt hen for omfattende.
Og jeg må jo tro, at det er derfor, hr. Morten Messerschmidt gerne vil have den her udredning – ud fra den præmis.
Og derfor er det jo ikke helt rigtigt, når ministeren siger, at man til enhver tid står parat til at besvare de spørgsmål, der er.
For sandheden er jo, at hr Morten Messerschmidt har fået et svar om, at han ikke kan få svar på sit spørgsmål.
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Det, vi har afvist, er at lave en udredning af Den Europæiske Unions samlede påvirkning af dansk udlændingepolitik, fordi det ville være – som der står i svaret – enormt tidskrævende og ressourcekrævende.
Det skal jo sættes op imod, hvad formålet er.
Og hvis formålet er at diskutere, hvordan danske familiesammenføringsregler bliver påvirket af en konkret dom, så står vi fuldstændig til rådighed.
Men jeg er også lidt bange for, at vi begynder at danne en præcedens.
For hvis et hvilket som helst udvalgsspørgsmål i Folketinget skal kunne ligge til grund for en ret omfattende undersøgelse, der vil koste det danske samfund mange penge, så synes jeg også, det er rimeligt, at vi lige tænker os om et sekund.
Og i det her spørgsmål har vi i hvert fald sagt, at det ikke giver nogen saglig, politisk substantiel mening at foretage så omfattende en redegørelse, som ville blive en lang liste over domme og lovgivninger, som over mange år har påvirket den danske udlændingelov.
Jens Rohde (RV), 2019-12-12:
Det er jeg bare meget glad for at ministeren siger.
Det skal ministeren have ros for, og så vil jeg opfordre ministeren til at tage den meddelelse med hjem til justitsministeren.
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Nu nævner ordføreren f.eks. selv Schengen, som formentlig står foran at skulle reformeres i den kommende tid, og den nye Kommission kommer, formoder jeg, også til at spille ud med deres tanker om hele Schengenområdet.
Det synes jeg er en utrolig relevant diskussion, som også kan få betydning for Danmark.
I den forbindelse kunne jeg sagtens forestille mig, at vi afholder et møde i Europaudvalget, hvor jeg meget gerne tropper op og diskuterer Schengen og danske positioner på det område.
Der er også alle mulige andre parlamentariske værktøjer, Folketinget kan gøre brug af: høringer, samråd, spørgsmål hernede i salen.
Jeg synes, at det alt sammen er meget relevant.
Hvis der er nogle universiteter, der selv ønsker at bruge penge på det, så kan jeg jo ikke blande mig i det, men jeg vil gerne udtrykke en holdning til, hvad den danske regering i hvert fald skal bruge af penge.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2019-12-12:
Tak, og tak til ministeren.
På flere måder synes Det Konservative Folkeparti egentlig, det kunne være nyttigt at få kortlagt bedre, hvordan EU-politikken og EU's udlændingepolitik påvirker Danmark.
Det er også, fordi det faktisk kan være nyttigt at få nogle fakta frem.
For der er faktisk også mange positive sider af EU's politik.
Men det er jo også et meget bredt område, vi taler om.
Det kan være Schengen, det kan være beskæftigelse og uddannelse; det er et meget stort område.
Så vi mener, at den form for udredning skal skæres klart til, men at den ikke nødvendigvis skal være farvet, så den kun ser på de såkaldte aktivistiske dommere eller de hår i suppen, man finder.
Den skal se mere bredt på det, for der er faktisk også mange positive ting, og jeg tror, det kan være nyttigt at få afmystificeret nogle ting, men også få dem kortlagt.
Som ministeren sagde, skal vi i arbejdstøjet, men det skal vi også fremadrettet.
Når vi ved, hvor vi selv står, er det nemmere at forholde sig til f.eks. en ny asylpolitik, der vil blive fremlagt – altså når vi ved, hvad vi har i udgangspunktet.
Men vi mener ikke, at den fremlagte form med et universitet og det, at det skal lægges ud så bredt, er det rigtige at gøre.
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Jamen altså, regeringen har en generel holdning til, at vi ønsker, at der skal bruges færre penge på eksterne konsulenter.
Det betyder ikke, at vi principielt er modstandere af det.
Det betyder bare, at det skal være meget præcist, hvad det er, vi ønsker at få undersøgt.
Og det her er et meget generelt og ressourcekrævende emne, som man beder om at få belyst.
Derfor er vores synspunkt: Lad os nu være præcise.
Hvis der ønskes en udredning af EU's indflydelse på dansk familiesammenføringspolitik på baggrund af Biaodommen, så lad os diskutere det, og hvad det har af konsekvenser.
Det står vi meget gerne til rådighed for.
Alt det andet er jo offentligt tilgængeligt.
EU-rettens indvirkning er beskrevet i alle lovforslag, og alle domme, der er afsagt, og som har indflydelse på udlændingepolitikken, er oversendt til Folketinget.
Det hele er offentligt tilgængeligt, og det synes vi måske er penge lidt ud af vinduet at skulle skrive op på en lang liste.
Som jeg forstår ordføreren, er der måske et ønske om at få kortlagt EU's samlede indvirkning på den danske lovgivning og ikke kun på den danske udlændingelovgivning.
Så er det lige pludselig et endnu større brød, der bliver slået op.
Men jeg anerkender da, at det altid er godt at diskutere på et faktuelt grundlag, og jeg anerkender også, at der både er plusser og minusser ved EU-medlemskabet.
Der er så nogle, der gør regnebrættet op og mener, at der er flest minusser.
Jeg tror bare helt generelt – og det vil jeg så fastholde – at en kvalificeret diskussion af EU's indvirkning på dansk udlændingepolitik starter med, at vi forholder os til, hvad det er, vi diskuterer, og ikke beder om en lang udredning, der egentlig bare er en sammenlægning af dokumenter, der i forvejen er offentligt tilgængelige.
Vi har ikke forholdt os til et konkret beløb.
Det, vi forholder os til, er, hvad vi vurderer vil være resultatet af sådan en redegørelse, ud over en meget lang liste over domme, der er afsagt, og en meget lang liste over lovgivning, som er implementeret på den ene eller den anden måde i dansk lovgivning, altså EU-lovgivning, der er implementeret i dansk lovgivning.
Og derfor synes vi, at den saglige politiske diskussion jo må handle om specifikke elementer af udlændingeloven eller konkrete dommes betydning for den danske udlændingelov.
Det står vi meget gerne til rådighed for, men vi er lidt nervøse for, at et hvilket som helst beslutningsforslag om at bruge penge på at belyse et hvilket som helst spørgsmål hurtigt vil kunne stikke af.
Så vores udgangspunkt er, at lad os få nogle afgrænsede diskussioner om nogle afgrænsede emner.
Det deltager vi meget gerne i en diskussion af, og det deltager vi også meget gerne i en belysning af.
Det, vi er modstandere af, er at bruge penge på en redegørelse, som vi vurderer både er ressourcemæssigt krævende og tidsmæssigt krævende, og som vi ikke rigtig vurderer vil styrke den udlændingepolitiske debat i Danmark helt generelt set.
Marie Krarup (DF), 2019-12-12:
Ministeren har oplyst, at det er for ressourcekrævende at lave en samlet redegørelse.
Dansk Folkeparti har estimeret, at det vil koste ca. 5 mio. kr. at lave en samlet redegørelse.
Hvad er ministerens mål for, hvor meget det må koste?
Altså, vil det være okay med 1 mio. kr. eller 2 mio. kr.?
Hvad er det, der gør, at det her er for ressourcekrævende?
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Og jeg vil nu sige, at jeg ikke sådan er meget uenig i det, som justitsministeren sagde på det pågældende møde, som jeg tror var i Folketingets Europaudvalg, hvor jeg også tror jeg selv deltog, og som netop handlede om en konkret dom, som var blevet afsagt, og hvor jeg også selv var lidt forundret over den dom, der var blevet afsagt.
Marie Krarup (DF), 2019-12-12:
Men det lyder jo ikke troværdigt.
For hvis man ikke kan sætte ord på eller tal på, hvad »for ressourcekrævende« er, så har det jo ikke noget med det at gøre.
Altså, det har jo mere at gøre med, som ministeren siger, resultatet af det.
Man er bange for at høre det, går jeg ud fra.
For når man ikke kan gøre rede for det, som er blevet brugt som den formelle undskyldning for at lave en udredning – altså hvor meget der er for meget, hvor mange ressourcer der er for meget – så må det jo være det, som kan være indholdet, man er bange for.
Og det synes jeg da er underligt.
Hvad er det, ministeren er bange for at finde ud af?
Marie Krarup (DF), 2019-12-12:
Tak til ministeren for at have været i arkiverne og for hermed at kunne dokumentere dansk Folkepartis vedholdenhed.
Derfor synes jeg også, det er lidt sørgeligt, at ministeren står og sådan indirekte gør nar af det og indirekte siger, at det er en skør udlændingepolitik.
Det er det jo ikke.
Altså, antallet betyder noget.
Det ved vi alle sammen.
Antallet af udlændinge i Danmark betyder noget, og antallet af dem, der får lov til at få arveret, og det er jo det, man gør, når man får statsborgerskab – bliver optaget i familien og får arveret – betyder ekstremt meget.
Derfor er mit spørgsmål til ministeren: Hvad er så det øvre tal for, hvor mange statsborgerskaber ministeren mener vi kan sige ja til pr. år?
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er sådan set ikke i tvivl om, at det er Dansk Folkepartis dybfølte ønske at få gennemført det her forslag.
Jeg deltog også selv i forhandlingerne, da vi lavede et nyt cirkulære på området i sommeren 2018, og også der blev det fremført af Dansk Folkepartis forhandler.
Så det er jeg sådan set ikke i tvivl om.
Jeg ønsker heller ikke at gøre nar ad forslaget.
Det, jeg siger, er, at hvis vi har nogle krav til at få dansk statsborgerskab og folk lever op til de krav, så synes jeg, de skal have et dansk statsborgerskab.
Og ligesom vi ikke ønsker, at der skal være en bund, synes vi heller ikke, at der skal være en top.
Det, vi til gengæld synes, er, at der skal være nogle stramme krav for at få tildelt dansk statsborgerskab.
Det synes vi også at der er.
Vi er godt tilfredse med den aftale, som er indgået.
Marie Krarup (DF), 2019-12-12:
Men de to ting udelukker jo ikke hinanden.
Vi ønsker at fastholde de stramme krav, og vi vil gerne skærpe dem.
Vi kan ikke se noget problem i, at det kræves, at man har boet i landet i 20 år eller 30 år, før man kan få statsborgerskab.
Så de stramme krav skal selvfølgelig være der og gerne strammes.
Men derudover skal det simple antal skæres ned, fordi der skal være en eller anden proportion, i forhold til hvor mange der bor i landet.
Vi kan simpelt hen ikke acceptere, at der kan skabes parallelsamfund af folk, der har statsborgerskab.
Man kan jo godt bo i Danmark uden at have statsborgerskab.
Der er jo ingen grund til at gå det sidste skridt for alle , der har boet her i længere tid.
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Igen tak for spørgsmålet.
Jeg vil sige, at det jo ikke har noget at gøre med, hvor mange der bor i landet.
Antallet af udlændinge i Danmark har ikke noget med det her at gøre.
Det handler om, hvor mange der får et dansk statsborgerskab.
Her har jeg det bare selv sådan, at det er helt rimeligt, at staten stiller krav til at uddele danske statsborgerskaber, og jeg synes, det er helt logisk, at det er nogle krav, der handler om sprog, beskæftigelse og kriminalitet.
Det synes jeg er helt fuldstændig logisk, og Folketinget har ad mange omgange skærpet de krav, og jeg har selv været med til det ad et par omgange.
Og jeg synes faktisk, at vi er ved at få skruet nogle krav sammen, som giver god mening.
Men så skal det også være sådan den anden vej rundt.
Når folk så faktisk lever op til de krav, synes jeg, det er helt rimeligt, at de så også får tildelt statsborgerskabet og ikke skal stille sig i en kø.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-12:
Jeg er glad for, at ministeren ikke bakker op om forslaget; vi har jo set, at den socialdemokratiske regering langt hen ad vejen fører den tidligere regerings udlændingepolitik videre.
Også tak for historielektionen; for et nyt medlem som mig var det interessant at få at vide, at det er et forslag, som fru Pia Kjærsgaard også fremsatte, da hun var medlem af Fremskridtspartiet.
Jeg vil høre ministeren om noget, for ministeren nævner en stram og skør udlændingepolitik.
Kan ministeren være mere konkret, med hensyn til hvor skillelinjen ligger mellem en stram og en skør udlændingepolitik?
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Jeg håber, at jeg fik sagt, at regeringen er tilhænger af, at der skal føres en stram og ikke en skør udlændingepolitik.
Men hvis jeg nu skal blive på indfødsretsområdet, vil jeg sige, at den tidligere minister f.eks. havde besluttet, at for at kunne dokumentere, at man levede op til opholdskravet for at få dansk statsborgerskab – det er et krav, der handler om, at man selvfølgelig skal opholde sig i Danmark for at have vist en tilknytning til Danmark, før man kan få dansk statsborgerskab – så skulle man vedlægge dokumentation for samtlige udlandsophold, man havde været på.
Og det synes jeg måske var lidt for meget, fordi det betød, at folk kontaktede gamle arbejdsgivere for at få at vide, hvornår de havde været på tjenesterejse, og at hvert eneste weekendophold i Malmø eller i Hamborg eller i London skulle skrives på.
Det synes jeg var en anelse skørt, og derfor besluttede jeg, at det var der ikke behov for.
Vi har stadig væk de samme krav, altså opholdskravet er stadig væk det samme, men den dokumentation, man skal vedlægge for at søge statsborgerskabet, er blevet skruet sammen til noget, som jeg selv synes giver mening, nemlig at man skal dokumentere, at man lever op til kravet, og ikke notere, hver eneste gang man har været i Malmø.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-12:
Du må ikke snyde mig for mit andet spørgsmål.
Tak til ministeren.
Er ministeren af den opfattelse, at et statsborgerskab almindeligvis bidrager til inklusion i samfundet og er med til at nedbryde parallelsamfund?
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Jeg tilhører nok ikke dem, der mener, at man skal uddele statsborgerskaber for at motivere folk til at blive integreret i det danske samfund.
Jeg tilhører nok mere dem, der mener, at man skal stille nogle høje krav til folk for at opnå permanent ophold og siden hen statsborgerskab
Jeg tror faktisk, det har været med til at styrke integrationen, at vi har skærpet kravene for at få permanent ophold og statsborgerskab.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-12-12:
Jeg synes, det er dybt bekymrende, at ministeren ikke kan se, at der også er et spørgsmål om hvor mange.
Altså, det forhold, at man taler dansk, kan bestå en indfødsretsprøve, og at man kan stille en økonomisk garanti, har jo tydeligvis ikke været nok for at forhindre folk, der ønsker Danmark det ondt, i at få dansk indfødsret.
For hvis det var tilfældet, havde ministeren jo ikke bedt om den hjemmel, han for nylig bad om for administrativt at kunne fratage indfødsretten igen.
Så jeg skal bare høre ministeren – for jeg tror, der er mange, der vil være forundret over det her – om der ifølge Socialdemokratiet og ministeren ingen grænse er for, hvor mange der kan få indfødsret, bare de er i stand til at leve op til de kvalitative krav.
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Vi ønsker kvalitative krav for opnåelse af statsborgerskab, hvis jeg skal blive i spørgerens begrebsverden.
Det er en meget relevant diskussion, og vi er altid åbne over for forslag, der kan være med til at nedbringe andelen af spontane asylansøgere inden for rammerne af grundloven og konventionerne.
Det synes jeg er en væsentlig kvantitativ diskussion, men når folk har fået ophold, er det vores synspunkt, at der skal stilles krav til, hvordan og hvornår man kan få permanent ophold, og hvis de lever op til dem, er det vores opfattelse, at de så skal have tildelt det.
Og vi skal stille nogle kvalitative krav i forhold til at få tildelt statsborgerskab, og hvis folk lever op til dem, skal de også have det.
Det er, fordi vi simpelt hen mener, at det er gavnligt for integrationen, at der bliver stillet sådan nogle krav, og at vi er meget præcise og kan sige til folk, at hvis de lever op til de krav, får de permanent ophold eller statsborgerskab – medmindre der selvfølgelig kommer en eller anden sikkerhedsvurdering fra PET eller noget andet, som Folketinget vælger at lægge vægt på, og man dermed vælger at pille folk af lovforslaget, men det er jo en gængs procedure, som et bredt flertal har bakket op omkring i mange år.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-12-12:
Tak for det, formand.
Jeg noterer mig, at der jo er to diskussioner her.
Altså, der er spørgsmålet om de kvalitative restriktioner og krav, som stilles ved tildeling af naturalisation.
Og der er vi jo kommet tættere på hinanden igennem de seneste år, altså os og Socialdemokratiet, fornemmer jeg.
Det her forslag handler jo om det kvantitative element – altså at sige, at der, uanset hvor dygtig man er blevet til at tale dansk, og hvor meget man ved i forhold til spørgsmålene i indfødsretsprøven, simpelt hen er en grænse for, hvor mange vi mener kan inddæmmes i den danske familie hvert år.
Og derfor vil jeg så bare spørge helt åbent, for det kan jo være, vi bare har ramt det forkerte tal – det kan jo godt være, at 1.000 er for restriktivt for ministeren, eller hvad ved jeg: Ser ministeren overhovedet noget kvantitativt problem ved tildeling af indfødsret?
Er der overhovedet en grænse for ministeren?
Marcus Knuth (KF), 2019-12-12:
Jeg er glad for, at ministeren ikke bare lukker helt af for en fremtidig samtale om det her.
Jeg er jo ny på indfødsretsområdet, men jeg ved, at man bl.a. også kan få dansk statsborgerskab, hvis man har begået personfarlig kriminalitet og har fået helt op til 3 måneders fængsel.
Altså, man kan virkelig begå alvorlig vold mod andre mennesker og få 3 måneders fængsel og stadig blive dansk statsborger.
Så jeg vil egentlig bare sige tak for fleksibiliteten, og jeg håber, vi kan tage en grundigere snak om at prøve at stramme op på det her, så kriminelle i den kategori ikke fremover får dansk statsborgerskab.
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Jamen jeg har det helt generelt sådan, at vi jo ikke skal fryse fast i fortiden.
Der kan sagtens være behov for at justere hist og pist i reglerne, også på indfødsretsområdet.
Men når jeg kigger på det samlede aftalekompleks, synes jeg, det ser fornuftigt ud.
Og når vi behandler lovforslag om at tildele indfødsret – det gør vi jo lige for tiden – kigger jeg på lovforslaget og tænker: Det her er mennesker, der har levet op til nogle rimelig skrappe krav, og det føler jeg mig rimelig tryg ved.
Det gjorde jeg ikke, da jeg blev valgt til Folketinget i 2015, hvor vi havde et par lovforslag, før der blev strammet op, og hvor jeg vidste, at der var en masse mennesker på, der simpelt hen ikke talte dansk, fordi de havde fået dispensation fra det krav.
Marcus Knuth (KF), 2019-12-12:
Tak, hr. formand.
Det er jo rigtigt, at vi strammede lidt op på reglerne for et års tid siden, men når man kigger på, hvor meget og hvor omfattende kriminalitet man i dag kan begå – man kan jo sidde i fængsel i op til 1 år og stadig væk få dansk statsborgerskab i sidste ende – mener ministeren så virkelig, at reglerne er gode nok, som de er, altså når man kan sidde i fængsel i helt op til 1 år og stadig væk få dansk statsborgerskab?
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Jeg vil starte med at sige, at indfødsretsaftalen jo er en politisk aftale, som danner grundlag for et cirkulære, der bliver administreret efter, og det er en aftale, som Det Konservative Folkeparti også indgår i.
Derfor er ordføreren for Det Konservative Folkeparti altid velkommen til at skrive og bede om, at der bliver sat punkter på dagsordenen til næste møde i aftalekredsen, og så vil vi selvfølgelig diskutere det, så vi kan vurdere, hvad der er af fordele og ulemper, også i det, hr. Marcus Knuth nævner her.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-12-12:
Der er intet indgreb i den danske grundlov fra EU's side.
Og som sagt kunne det sådan set være meget interessant med en redegørelse.
Faktisk er der utrolig mange af de ting, som hr. Morten Messerschmidt fremturer med, der kunne egne sig til en ekspertredegørelse, så man kunne få gennemhullet det og få udstillet det som værende så forkert, som det jo egentlig er – ikke at jeg tror, at det ville have den store indvirkning.
Bare kort fortalt: Nej, EU er ikke fejlfrit, men hvis jeg skal sætte fordele op mod ulemper, har jeg altså en vægtskål her, som vejer meget, meget tungt, og så en vægtskål på den anden side, der ikke vejer særlig tungt.
Og så vælger jeg at veje fordele op mod ulemper, og det gør altså, at jeg synes, vi skal blive i EU, og jeg synes, vi skal arbejde på at gøre systemet endnu bedre, end det er i dag.
Halime Oguz (SF), 2019-12-12:
Tak, hr. formand.
Dansk Folkeparti ønsker med beslutningsforslaget en udredning af EU's indvirkning på dansk udlændingepolitik.
Tak til Dansk Folkeparti for at tage spørgsmålet op.
Vi bliver heldigvis i Folketinget løbende orienteret om principielle sager og domme ved EU-Domstolen, der vedrører Udlændinge- og Integrationsministeriets område, og det fremgår af alle nye lovforslag, også på Udlændinge- og Integrationsministeriets område, hvordan forslaget forholder sig til EU-retten.
Vi ved altså rigtig meget i forvejen om EU's indvirkning på dansk udlændingepolitik.
Dansk Folkeparti foreslår så en redegørelse i en mere akademisk form, men i SF er vi ikke tilhængere af det forslag.
Vi mener, at vi allerede er godt informeret om EU's indvirkning på dansk udlændingepolitik.
Og med de bemærkninger vil jeg sige, at SF stemmer imod forslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-12-12:
Nu erindrer jeg jo, at det var den tidligere formand for Socialistisk Folkeparti, hr. Holger K. Nielsen, der tilbage i 1992 formulerede forbeholdene, som blev stadfæstet i 1993.
Jeg kan godt røbe, at for undertegnede, der var en lille purk dengang, var hr. Holger K. Nielsen faktisk lidt af et forbillede netop på grund af kampen imod EU.
Og vi betragtede ham i mit hjem som garanten for, at EU ikke skulle blande sig i udlændingepolitikken.
Det er jo siden gjort noget til skamme, må man sige, for både EU-Domstolen, som vi har talt om, og også reglerne vedrørende vandrende arbejdstagere har jo på monumental vis sat det danske forbehold, som hr. Holger K. Nielsen forhandlede på plads, til side, sådan at udlændinge fra hele verden, altså også uden for EU, i dag bare kan komme ind i EU i kraft af EU-regler og i strid med danske regler.
Derfor vil jeg bare spørge fru Halime Oguz, hvordan hun mener at hun honorerer hr. Holger K. Nielsens minde ved at stemme nej til det her forslag.
Halime Oguz (SF), 2019-12-12:
Så vil jeg sige, at hr. Holger K. Nielsen heldigvis er blevet meget klogere siden og støtter op om EU-samarbejdet.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-12-12:
Nu tror jeg, at jeg kan redde fru Halime Oguz, for det her forslag handler slet ikke om at støtte op om EU.
Det er sådan set en helt anden debat, som jeg rigtig gerne vil tage, både med fru Halime Oguz og hr. Holger K. Nielsen.
Det her handler om, at danskerne skal have klarhed over, hvordan de er blevet sjoflet i det løfte, som en tidligere SF-formand har givet dem.
Der undrer det mig da bare såre, hvis det nuværende Socialistisk Folkeparti ikke er interesseret i, at de løfter, som det tidligere Socialistisk Folkeparti afgav til befolkningen, holdes.
Halime Oguz (SF), 2019-12-12:
Jeg mener nemlig også, at diskussionen i dag handler om gennemsigtighed, i forhold hvor meget EU-lovgivningen påvirker dansk lovgivning.
Der vil jeg sige, at der allerede er så meget stof, som man kunne gøre brug af, hvis man lige ulejligede sig en lillebitte smule.
Vi sidder allerede i et udvalg, som hedder Europaudvalget, og der spiller vi som folketingspolitikere en rigtig, rigtig stor rolle i forhold til mandatgivningen.
Så jeg kan ikke se, hvorfor vi skulle støtte op om det her forslag.