runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Lippert (SF), 2023-11-24:
Tak for ordet.
Lovforslaget vil som allerede nævnt fastholde den midlertidige nedsættelse af ministres lønninger med 5 pct. i endnu 1 år.
Det er vi i SF tilfredse med.
Vi mener egentlig, at nedsættelsen skal være permanent, og derfor vil vi også bringe det med ind til bordet i de forhandlinger, der skal være, om politikeres vederlag og pensioner.
Det er nogle forhandlinger, som vi ser meget frem til rigtig at komme i gang med.
SF bakker derfor op om forslaget.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-11-24:
Tak for ordet.
I Danmarksdemokraterne kan vi også støtte det her lovforslag, som jo har været behandlet rigtig mange gange.
Som det også er blevet nævnt, er det en ordning helt tilbage fra 2011 med en nedsættelse af ministres løn med 5 pct., og jeg har været ordfører på det flere gange, og hver gang står der det samme med, at det giver god tid til, at nu kan man få lov til at kigge på det område, og det har man så kigget på i 12 år.
Jeg tænker, at det jo er en ret lille sag, så mon ikke også man snart skal til at slå det her søm i.
Det med at have god tid til det er sådan set fair nok, men man kunne måske godt gøre det lidt hurtigere end at bruge 12 år på at finde ud af, om ministre skal gå 5 pct. ned i løn.
Men vi støtter det her lovforslag.
Mai Mercado (KF), 2023-11-24:
Det virker ualmindelig fjollet, når Folketinget hver eneste år skal behandle et lovforslag, så ministres lønninger fortsat er nedsat med 5 pct.
Det har pågået siden 2011, og som andre ordførere har sagt heroppefra, må regeringen til at finde en mere langsigtet løsning.
I Det Konservative Folkeparti har vi ingen problemer med, at det bliver en permanent løsning, at ministres vederlag nedsættes med de 5 pct. Så det er altså siden 2010, at ministrenes vederlag har været nedsat, og hvis man genkalder sig, hvad baggrunden for det var, så var det oven på finanskrisen, hvor mange danskere mistede deres job og mange familier måtte spænde livremmen ind.
Siden hen har man bare ikke haft det politiske mod til at gøre noget ved det.
Nogle vil endda vove den påstand, at grunden til, at det samme lovforslag genfremsættes år efter år og bliver vedtaget år efter år, er, at regeringen, uanset hvilken farve den så har, ikke kan få taget sig sammen til at gennemføre de ændringer, som Vederlagskommissionen lagde op til.
Hvad angår Det Konservative Folkeparti, vil man jo vide, at vores holdning til Vederlagskommissionens forslag er uændret.
Dengang kom Vederlagskommissionen frem til, at lønnen skal stige, mens pensionen så bliver forringet, og at pakken for folketingsmedlemmer og ministre samlet set skal være den samme.
Alle i Folketinget er klar over, at den eneste grund til, at der ikke bliver truffet nogen beslutninger, således at vores løn- og pensionsvilkår bliver mere gennemsigtige, er det forhold, at statsministeren allerede har optjent maksimum pension og dermed vil få en lønstigning oven i hatten.
Men det er jo ikke et argument for at fastholde et uigennemsigtigt system.
I Konservative synes vi, at Vederlagskommissionens anbefalinger skal gennemføres.
Som jeg netop har uddybet, er Socialdemokratiet jo faktisk imod det og har været det længe.
Så vi har foreslået, at man både kan have den gamle ordning og en ny ordning, således at man trækker en streg i sandet og etablerer en ny ordning, for efter statsministeren kommer der bare en ny partileder, som har siddet i 20 år og optjent fuld pension, og som vil kæmpe imod Vederlagskommissionens forslag.
Konservative kan stemme for lovforslaget og opfordrer samtidig regeringen til reelt at indkalde til politiske forhandlinger om folketingsmedlemmers og ministres vederlags- og pensionsforhold.
Samira Nawa (RV), 2023-11-24:
Mange tak, formand.
Med lovforslaget her forlænges den midlertidige nedsættelse af ministres grundvederlag.
Den midlertidige nedsættelse kom i stand i 2011, på baggrund af at dansk økonomi skulle genoprettes.
Det er immer væk 12 år siden, og derfor vil jeg egentlig også bare herfra sige, at jeg synes, at det lyder en anelse fjollet at blive ved med at kalde det en midlertidig nedsættelse.
I Radikale Venstre ønsker vi på linje med Konservative en permanent løsning for folketingsmedlemmer og for ministre, sådan som Vederlagskommissionen også har peget på.
Men for nu støtter vi lovforslaget.
Henrik Frandsen (M), 2023-11-24:
Mange tak for ordet.
Jeg er ved at vænne mig til den nye hverdag med at være nr. 4 i rækkefølgen, så det er, som det skal være.
Lovforslaget, vi behandler her, L 74, er jo en forlængelse af den midlertidige nedsættelse af ministres vederlag, som man vedtog tilbage i 2011 under daværende statsminister Lars Løkke Rasmussen.
Nu forlænger vi den med 1 år, så det er til udgangen af 2024.
Og det er rigtig fint, for det giver os jo god tid til at fortsætte det arbejde, som foregår i gruppeformandskredsen omkring at få set på hele vederlagsstrukturen for både folketingsmedlemmer, men også ministre.
Så Moderaterne bakker op om forslaget.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-24:
Det er en sjov tanke, hvor meget man kunne spare, hvis man ikke havde det politiske lag i regionerne og kommunerne.
Der kan man snakke om effektiviseringer.
Man kunne også give kommunerne nogle andre opgaver.
Man kunne have tillid til, at de enkelte institutioner og de enkelte skoler, de enkelte skolebestyrelser, faktisk godt kunne overholde deres budget.
I dag sidder der en skoleleder derude, som reelt set bare er et ekstra administrativt led, men hvis pengene røg direkte ud til de enkelte skoler, var det ikke nødvendigt at have alle de lag af kommunale bestyrelsesfolk og embedsfolk der, som skulle sidde og bestemme skolepolitikken.
Så kunne de reelt set bare føre en kontrolfunktion, og så kunne man spare rigtig mange penge.
Så jeg synes, kommunerne skulle have nogle andre opgaver.
Så hvis man vil gå den vej og slippe tøjlerne herinde fra Folketinget af, kunne det også være en spændende tanke.
Men det der midt imellem, som man gør lige nu, hvor kommunerne bare er store bistandsklienter for staten, er en meget dårlig idé.
Christina Olumeko (ALT), 2023-11-24:
Jeg ved ikke, om det er så meget et spørgsmål, måske mere en kommentar.
Jeg synes, at det, når hr. Lars Boje Mathiesen beskriver det, han mener, så i virkeligheden lyder lidt som den statslige selvejermodel.
Det har vi i Alternativet som sådan ikke noget imod bliver mere udbredt, men jeg tænker, at det er det, det lyder som.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-11-24:
Tak for det.
At blive forælder
Enhver forælder kan genkende den overvældende følelse indeni, når man ser sin nyfødte søn eller datter for første gang.
Jeg er glad for, at samtlige partier er med i aftalen herom, som vi indgik tilbage i maj.
Den her brede enighed synes jeg også er udtryk for, at vi gør det eneste rigtige ved at afskaffe den nuværende regel.
Lovforslaget er også et skridt i den rigtige retning, hvad angår ligestilling.
Mænd har i dag muligheden for at opbevare deres nedfrosne sæd, så længe de ønsker at have muligheden for at blive forældre, og det er godt.
Og derfor finder vi det i Venstre også helt naturligt, at kvinder skal have muligheden for at opbevare deres nedfrosne æg i al den tid, hvor de kan tilbydes fertilitetsbehandling.
Bekæmpelsen af ufrivillig barnløshed er hjerteblod for Venstre.
I 2021 oplevede omkring hver fjerde dansker, der ønskede at blive forælder, problemer med at blive det.
Det er ikke sjovt, og den kamp skal vi ikke gøre sværere med unødvendige benspænd som det, der har været på det her område indtil videre.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at vi ud over det her initiativ har afsat 45 mio. kr. på årets finanslov til at styrke fertilitetsbehandlingen i Danmark.
Spørgsmålet om opbevaring af nedfrosne æg handler også om retten til at indrette sit liv, som det passer en bedst.
Det er muligheden for at blive forælder senere i livet, hvis man ikke på det givne tidspunkt ønsker det eller man f.eks. har en medicinsk historik i familien, der gør, at man er nervøs for, at man ikke har æg, når en dag den eneste ene dukker op i ens liv og man er klar til at få børn.
Derfor er det et godt skridt, både for et parti, der går ind for, at danskerne skal have frihed til at tage ansvar i deres eget liv, og for et parti, der går ind for, at vi skal fremme ligestilling i Danmark.
Så med de ord kan jeg sige, at vi varmt støtter det her forslag.
Camilla Fabricius (S), 2023-11-24:
Kære alle.
Hold da op, hvor er det bare et aktuelt og vigtigt lovforslag, vi står med her, nemlig om spørgsmålet om kvinders ret til nedfrysning af deres æg i længere tid end 5 år.
For Socialdemokratiet er det helt afgørende, at vi anerkender og støtter den mulighed, da det har dybdegående konsekvenser for kvinders liv og kvinders valg.
Kvinder skal have ret til at bruge alle deres æg, som de har gemt til resten af livet, så længe de har æg tilbage.
Der skal ikke være tidsbegrænsning, som der er i dag – og det er heller ikke funderet i noget sundhedsfagligt spørgsmål.
Det er vigtigt at anerkende, at retten til at nedfryse æg i en mindre begrænset periode handler om at give kvinder kontrol over deres eget livsforløb.
Det er et skridt hen imod en mere inkluderende og ligestillet fremtid.
Lovforslaget betyder, at der kommer en mulighed for at have nedfrosne æg i længere tid, altså ligestilling på den reproduktive sundhed.
Det giver kvinder en mere ligeværdig position i beslutningen om, hvornår de ønsker at stifte familie.
Traditionelt har mænd haft muligheden for at forsinke deres faderskab, mens kvinder ikke har, og muliggørelsen af permanent nedfrosne æg giver kvinder en mulighed for at planlægge deres liv og deres karriere.
Desuden kan nedfrysning af æg være en løsning for kvinder, der står over for udfordringer eller ønsker at fokusere på andet end familieforøgelse.
Det åbner muligheden for, at man kan bevare ens egen fertilitet.
Vi skal selvfølgelig også overveje den psykologiske og emotionelle frihed, som forslaget bringer ind; det fjerner det presserende behov for kvinder for at træffe en afgørelse om familieforøgelse inden for en bestemt tidsramme.
Det kan også være med til at reducere stress og give kvinder en mulighed for, som jeg også har sagt tidligere, at fokusere på andre aspekter.
Til sidst vil jeg også gerne i forhold til muligheden for at bevare sine nedfrosne æg flage, at alder stadig væk har stor betydning.
Alder er en af de helt store markører, der gør, at man får sænket sin fertilitet, sammen med en række kvindesygdomme som f.eks. endometriose.
Derfor vil det stadig væk være et stort fokus for Socialdemokratiet at have fokus på fertilitet.
Det er det også for regeringen, og det er det for sundhedsministeren.
Men med det her lovforslag giver vi kvinder en større valgfrihed, og det er rigtig godt.
Socialdemokratiet støtter selvfølgelig op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Christina Olumeko (ALT), 2023-11-24:
Jeg har simpelt hen ikke den mistillid, som ordføreren har, til kommunerne.
Jeg ved, at hvis de får de penge, som de beder om, kommer de selvfølgelig til at kanalisere de penge derud.
Jeg har simpelt hen ikke den mistillid, som ordføreren her opstiller, og vi vil ikke i Alternativet lave et budgetregime, hvor vi bestemmer, hvordan kommunerne bruger deres penge.
Der har vi fuld tillid til kommunalpolitikerne.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-24:
Det er jo ikke korrekt.
Der er jo intet i det, som specifikt bestemmer, hvordan kommunerne bruger pengene.
Så det er ganske enkelt ikke korrekt.
Så jeg vil spørge igen: Hvordan sikrer den her lov, hvor man tilfører kommunerne en lang række midler, at kommunerne så bruger pengene på velfærd og ikke på øget administration, kommunikationsmedarbejdere eller alt muligt andet?
Så hvordan sikrer den her lov helt konkret det?
Christina Olumeko (ALT), 2023-11-24:
Det vil den først gøre, hvis økonomiaftalen udmønter de penge til kommunerne.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-24:
Jeg er bare nysgerrig efter at høre: Hvordan sikrer den her lov, at pengene bliver brugt på velfærd ude i kommunerne?
Christina Olumeko (ALT), 2023-11-24:
Tak for ordet.
Regeringen vil ikke acceptere, at velfærden udhules, når der, heldigvis, kommer flere børn og ældre.
Sådan sagde Nicolai Wammen for 2 år siden, da han som finansminister præsenterede velfærdsloven, der skulle sikre, at pengene til velfærden fulgte med, når der kom flere børn og ældre.
Lovforslaget blev aldrig vedtaget dengang, fordi Radikale Venstre var imod.
Vi lever i en tid, hvor regioner og kommuner er nødt til at skære i kernevelfærden, og hvor de råber op om mangel på penge til, at velfærden følger med, når der kommer flere børn og ældre.
Alligevel planlægger regeringen at gennemføre skattelettelser i milliardklassen.
I stedet for at bruge milliarder på skattelettelser til især de rigeste danskere burde regeringen sikre, at der er penge nok til kernevelfærden, både i dag og i de kommende år, hvor der bliver flere børn og ældre.
Derfor genfremsætter jeg og Alternativet egentlig bare i al ydmyghed i dag finansministerens eget lovforslag, forslag til lov om velfærd, så vi kan undgå, at vores velfærdssamfund bliver yderligere udhulet i fremtiden, når der kommer flere børn og ældre.
Som finansministeren selv sagde, da han præsenterede lovforslaget dengang, så er velfærdsbesparelser ofte usynlige, men de kan mærkes af de børn og ældre, der ikke får den velfærd, som de fortjener.
De usynlige besparelser skyldes især budgetloven, der som en velfærdspolitisk spændetrøje begrænser politikere i kommuner og regioner i at kunne prioritere kernevelfærden tilstrækkeligt.
Og så længe vi har en budgetlov, der gør det ulovligt at have et for stort offentligt forbrug, har vi også behov for en velfærdslov, der gør det ulovligt at negligere velfærden.
Den dag budgetloven bliver afskaffet, vil vi i Alternativet også foreslå, at velfærdsloven bliver afskaffet.
For som udgangspunkt er vi egentlig mere tilhængere af, at vi politikere tager ansvar for vores beslutninger, end at vi laver regler for, hvilken politik vi må føre.
Men indtil da har vi brug for at standse specielt den tidligere og den nuværende udhuling af velfærdssamfundet med alle tænkelige midler, og derfor fremlægger vi i dag Socialdemokratiets gamle lovforslag, nemlig forslag til lov om velfærd.
Så skal jeg også huske at hilse fra Enhedslisten, der kan bakke op om lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-24:
Jeg synes, det er et sundt princip, at beslutninger bliver truffet så tæt på borgerne som overhovedet muligt.
Det er også derfor, jeg ikke er den største tilhænger af EU.
Jeg tror faktisk, vi ville se, at midlerne ville blive brugt på en grundlæggende god og borgernær kernevelfærd i stedet for på projektmageri, flere kommunikationsfolk og alt mulig andet, som pengene p.t. bliver brugt på i den offentlige sektor.
Benny Engelbrecht (S), 2023-11-24:
Altså, det, som er regeringens politik og Socialdemokratiets politik, er at følge den udvikling, der er i 2030-planen, og der minder jeg bare lige om, at det jo altså lægger op til en offentlig forbrugsvækst på 1,4 pct. Hvis man trækker de dele, der handler om forsvar, fra, bliver det en forbrugsvækst på i omegnen af 1 pct., som er et markant – markant – højere niveau end det, som vi selv gik til valg på.
Så den udvikling, der ses ind i nu, er altså et markant højere niveau end blot det at følge velfærdsudviklingen, altså det demografiske træk, og det står vi selvfølgelig fuldt på mål for.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-11-24:
Tak, formand.
Som andre ordførere har været inde på, er nedsættelsen af grundvederlaget endnu en forlængelse af en midlertidig nedsættelse.
Det samme skete i 2012, 2015, 2019, 2020 og 2021, og derfor er det nu sjette gang, vi behandler dette lovforslag.
Vi vil derfor gerne i Dansk Folkeparti opfordre til, at vi meget snart finder en permanent løsning frem for de her midlertidige nedsættelser, så vi ikke år for år skal stå i salen og behandle det samme lovforslag.
Så vil jeg bare kort opfordre regeringen til at finde ud af, hvad den vil, altså stå ved det, hvis man ikke vil nedsætte vederlaget, eller lave en nedsættelse, der er permanent.
Det her er noget sjusk, for at sige det, som det er.
Vi stemmer for forslaget endnu en gang.
Christina Olumeko (ALT), 2023-11-24:
Tak for ordet.
Jeg kommer også til at gøre det kort.
Alternativet kan støtte det her lovforslag, som handler om at forlænge den gældende midlertidige nedsættelse af ministrenes vederlag med 5 pct. i yderligere 1 år.
Som andre gode kollegaer allerede har sagt fra talerstolen, er det jo efterhånden ikke længere en midlertidig løsning, og vi ønsker også en permanent løsning for ministrenes løn- og pensionsvilkår.
Tak for ordet.
Nicolai Wammen (S), 2023-11-24:
Den her regering har i lighed med den tidligere regering et meget skarpt fokus på at bruge pengene klogt og fornuftigt, og vi mener, at det er klogt og fornuftigt at se på, hvordan man kan nedbringe de udgifter, vi har til eksterne konsulenter, ikke alene i staten, men jo altså også i kommuner og regioner.
Vi har lavet aftaler med kommunerne og regionerne om, at de skal nedsætte deres administrative omkostninger, og i den finanslov, vi sidder og forhandler netop nu, er der også lagt op til, at vi her i staten skal nedsætte vores udgifter til administration.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-24:
Det er en uskik at kalde det offentlige forbrug for investeringer; altså, det er det offentlige forbrug, man øger.
Man kan så være enig eller uenig i, om det offentlige forbrug skal øges, men det er et offentligt forbrug.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om, hvilken konkret konsekvens har det for kommunerne, hvis de ikke finder de besparelser på de administrative omkostninger, som der er lagt op til i kommuneaftalen.
Benny Engelbrecht (S), 2023-11-24:
Og jeg minder lige om, at det jo bl.a. er noget af det, der skal være med til at sikre, at vi også kan fastholde og rekruttere medarbejdere i den offentlige sektor.
Jeg ved godt, at hr. Lars Boje Mathiesen ikke bryder sig om flere offentligt ansatte, men det er vi jo så nogle der godt kan se at der er et behov for: ikke blot at vi kan rekruttere, men også fastholde de dygtige medarbejdere, der er i den offentlige sektor.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-24:
I den forbrugsfest, som regeringen nu går i gang med frem til 2030, skal jeg bare lige høre, hvordan udviklingen i eksterne konsulenter bliver.
Den tidligere regering havde en ambition om, at man skulle bruge færre penge på eksterne konsulenter.
Faktum er, at man har brugt flere penge på eksterne konsulenter.
Hvad er ambitionen for den nuværende regering?
Er det at følge den nuværende udvikling, og at der skal bruges endnu flere penge på eksterne konsulenter, eller er det rent faktisk at reducere det?
Jeg ved godt, at man har en ambition om, at administrationsomkostningerne skal reduceres, men jeg taler specifikt om eksterne konsulenter her.
Benny Engelbrecht (S), 2023-11-24:
Jeg går ud fra, at ordføreren også kender budgetloven og de øvrige rammer, der er for kommunernes arbejde.
Jeg tror også, at hr. Lars Boje Mathiesen vil kunne genkende, at kommunerne selv opfatter det som nogle relativt snærende rammer.
Det ændrer så ikke på, at vi jo så parallelt med det – bare lige for at adressere det, som ordføreren indledte med – har besluttet at skære ret betragteligt på administrationssiden på Slotsholmen i form af rammebesparelser på de statslige ansættelser.
Christina Olumeko (ALT), 2023-11-24:
Tak til ordføreren for talen.
Der er noget lidt surrealistisk i at skulle stå og have genfremsat et lovforslag fra Socialdemokratiet, som Socialdemokratiet så ikke længere støtter.
Det vil jeg gerne forstå lidt nærmere.
Da Socialdemokratiet fremsatte det her lovforslag, helt identisk i øvrigt, for år tilbage, var ambitionen fra Socialdemokratiets side, at man gerne ville forpligte fremtidige regeringer på at sikre i hvert fald et minimum af velfærdsinvesteringer.
Hvordan kan det være, at det ikke længere er Socialdemokratiets ambition at sikre velfærden i forhold til fremtidige regeringer?
Benny Engelbrecht (S), 2023-11-24:
Det er i allerhøjeste grad Socialdemokratiets ambition også at være i regering efter næste valg, og vi synes, det er en fremragende 2030-plan, der ligger, og i det her perspektiv skal man jo huske, at der også er noget, der hedder tid og udvikling.
Det er et historisk højt niveau, og de 16 år, jeg har siddet i Folketinget, har jeg ikke turdet forvente noget, der bare ligner det, og det synes jeg i sig selv er en ganske imponerende bedrift.
Så det, der er forklaringen, er det ganske enkelte: kompromis og tid og dermed en bedre løsning end det, som vi lagde op til før sidste valg.
Christina Olumeko (ALT), 2023-11-24:
Velfærdsloven vil jo umuliggøre den velfærdsudhuling, der fandt sted i årene 2011, 2013, 2016, 2017, 2019 og 2022, altså vel at mærke år, hvor både Socialdemokratiet har haft magten og også Venstre.
Nu sidder de to partier i regering sammen.
Vi har så før set, at regeringer, og netop også med Socialdemokratiet som regeringsparti, ikke har investeret tilstrækkeligt i velfærden og slet ikke i forhold til det demografiske træk.
Så vil ordføreren garantere, at Socialdemokratiet i alle fremtidige regeringer vil løfte velfærden som minimum svarende til det demografiske træk?
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-24:
Ja, det er fuldstændig korrekt.
Jeg synes, det er tudetosset, at man har ansat 11.500 mere i staten, i centraladministration og i ledelse.
De penge kunne have været brugt langt bedre, og man kunne have ansat nogle andre mennesker.
Det er rigtigt, at den måde, man har ansat på i det offentlige i en lang periode, synes jeg er tudetosset.
Men jeg fik ikke rigtig svar på, om der er en konkret sanktion, hvis kommunerne afleverer regnskaber, hvor de ikke har sparet de nødvendige midler, som det er vedtaget i den KL-aftale, på administration.
Hvad har det så af konkrete konsekvenser?
Er der en sanktion?
Nicolai Wammen (S), 2023-11-24:
Det er fuldstændig rigtigt, at det står der.
Det ændrer ikke på, at i den 2030-plan, regeringen har fremlagt, lægger vi op til, at der skal tilføres mindst 32 mia. kr. ekstra til velfærd.
Med det lovforslag, der ligger her, lægger Alternativet op til, at der skal tilføres mindst 19 mia. kr.
Vi synes, det er en bedre idé at tilføre mindst 32 mia. kr. end mindst 19 mia. kr.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-11-24:
Tak for det.
Og jeg beklager forsinkelsen; der har været lidt udfordringer for ordførerne.
I Liberal Alliance støtter vi ikke forslaget.
Vi har også tidligere stemt nej til tilsvarende forslag.
Men jeg er enig med mange af de ordførere, der siger, at det jo er blevet forlænget rigtig, rigtig mange gange, helt siden 2010, og at det er useriøst.
Når vi siger, at ministerlønningerne i Danmark ikke er for høje, kan jeg eksempelvis tage frem, at i 2020 var der 112 kommunale embedsmand, som tjente mere end statsministeren.
Man har altså ikke større ansvar som direktør for Kultur & Udvikling i Viborg Kommune, end man har som statsminister, men alligevel er vedkommende bedre lønnet.
Samtlige departementschefer tjener desuden også mere end statsministeren.
Vi mener ikke, at lønnen skal nedsættes for ministre, og derfor støtter vi ikke forslaget.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-24:
I håndboldspillet har vi et begreb, der hedder nøl, og det kunne man godt bruge herinde i Folketinget lige nu.
I 11 år har man videreført den her beslutning, fordi man ikke kan tage sig sammen til at træffe en beslutning om, hvad vederlaget skal være for ministre.
Altså, det er definitionen på ineffektivitet.
Der må sidde folk derude og grine af os – altså, hold nu op!
Træf nu en beslutning om, hvad vederlaget skal være, stå ved det, og tag ansvar for de beslutninger, der bliver truffet.
Det giver så en anledning til at snakke lidt om det generelle lønniveau.
Jeg er helt enig i, at vi skal kigge på de lønninger, der er i det offentlige.
I min egen kommune i Aarhus sidder der en kommunaldirektør, der får 2,4 eller 2,5 mio. kr.
Der er offentlige kommunikationsmedarbejdere, der tjener over 1 mio. kr.
Så er det ikke så sært, at vi har problemer med at skaffe sosu-assistenter, pædagoger og alle mulige andre.
Det er ikke så sært, at det private faktisk henvender sig til os og siger: Hov, der er altså flere områder, hvor det offentlige er blevet lønførende, så vi har problemer med at rekruttere folk til det private, altså fordi det offentlige giver bedre lønninger.
Sådan burde det ikke være; det burde være omvendt.