runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DD), 2024-04-30:
Tak til LA's ordfører for en rigtig fin og meget personlig tale, som også klart fortæller, at det at være nærmeste relation eller omsorgsperson til et menneske, vi holder af, jo er noget, vi gerne påtager os.
Selvfølgelig gør vi det, for det er det, der ligger i at have nære relationer og at være tæt på et andet menneske.
Så tak for en rigtig fin tale.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-04-30:
Altså, jeg synes virkelig godt om det her med at prøve at se på muligheden for at lave en grundigere undersøgelse af, hvad det er, der presser.
For det handler ikke altid bare om planlægning.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-04-30:
Det er blot en tilkendegivelse af, at det var en god ordførertale, og tak til SF for at støtte op om en vedtagelsestekst.
Så tak for det.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-04-30:
Jeg synes, at vi skal have gode muligheder for, at vi også som samfund kan gå ind og f.eks. kompensere for tabt arbejdsfortjeneste og hjælpe dem, der i en periode godt vil tage ansvaret for at hjælpe deres pårørende og tage den opgave på sig.
Nogle af de ting, jeg synes er problematiske, er, at det tit er for bureaukratisk og for bøvlet og der er en for langsommelig sagsbehandling, inden man kommer frem til den rigtige løsning.
Der er helt sikkert noget, vi skal have kigget på der, så hele kampen mod systemet ikke blokerer for en ordning.
Jeg kender bare også mange tilfælde, hvor man faktisk godt kan finde nogle fornuftige løsninger, så meget af det ligger nok i at få styr på det her bureaukrati, der er omkring nogle af de ordninger, vi har.
For nogle af dem er faktisk også ret fornuftige.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-04-30:
Der er noget andet, som jeg så også gerne lige vil komme ind på nu.
Jeg oplever flere forældre, som står i en situation, hvor enten mor eller far er nødt til simpelt hen at droppe helt ud af arbejdsmarkedet, fordi de har et barn, der er syg – det kan enten være fysisk eller psykisk eller en kombination – og som ikke kan være i et normalt dagtilbud eller have en normal skolegang og ikke får det tilbud, som det har brug for.
Så står man uden for arbejdsmarkedet og siger: Lige nu tager jeg min tørn, og det kan godt være, at jeg som forælder bliver slidt ned af det og udkørt, men så må jeg tage det bagefter, og så bliver jeg en sag for sundhedsvæsenet bagefter.
Det er ikke bare civilsamfundet, der skal løfte den her opgave.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-04-30:
Jeg tænker helt sikkert, at der er situationer, hvor man kan blive bedre – og det her er jo virkelig komplekst og forskelligartet – til også at være opmærksom på de faresignaler, der er for de pårørende, der er ved at brænde ud.
Nu har jeg også en kommunalpolitisk fortid og kender jo rigtig mange pårørende, der har løftet en kæmpe opgave f.eks. i forbindelse med en dement ægtefælle.
Der skylder vi da, både for deres egen skyld, kan man sige, men også for samfundets skyld, at hjælpe dem til at kunne løfte den opgave, hvis de har lyst til og mod på at løfte den.
Så vil jeg også bare sige, at jeg bestemt også synes, at man skal huske, at det faktisk også er meget givende og sundt og dejligt at være noget for nogle, der har brug for hjælp.
Så jeg synes, det er vigtigt, at vi ikke kun ser det som noget negativt, altså det her med at ville hjælpe andre og tage det ansvar at hjælpe et familiemedlem eller andre, der har brug for hjælp.
Det kan også være noget rigtig positivt og sundt og noget rigtig, rigtig givende for mange mennesker.
Men selvfølgelig skal vi også være obs på dem, som det er en for stor belastning for, og de skal selvfølgelig have den hjælp, de har brug for.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-04-30:
Først tak til Venstres ordfører for en rigtig fin tale.
Der er noget, som jeg tænker Venstre også må være optaget af.
Ud over det her med, at de pårørende løfter meget og risikerer at brænde ud, så har det jo også en effekt på deres eget helbred.
De risikerer, at der er kroniske sygdomme, der eskalerer og bliver forværret.
Der er risiko for, at de mister deres arbejde, fordi de simpelt hen ikke kan være både det ene og det andet sted, og det er jo, fordi der er nogle andre steder, hvor man svigter.
Det må på sin vis jo egentlig også belaste samfundsøkonomien, når der er nogle, der ryger ud af arbejdsmarkedet, og som er i job, vi faktisk gerne vil have besat.
Men de risikerer også deres eget helbred og får dermed også i højere grad behov for hjælp på hospitalet eller hos egen læge.
Hvad tænker Venstres ordfører om det?
Maria Durhuus (S), 2024-04-30:
Sådan noget som ældreaftalen er jo en ramme, vi har lige nu, og så skal vi til at drøfte med hinanden i forligskredsen, hvordan det så er, at vi får den ramme fyldt ud.
Der mener jeg jo, at når vi har indgået en aftale med hinanden, kan vi være uenige om, om den er stor eller lille, eller hvad den er, men vi kan i hvert fald blive enige om, at vi ønsker den bedste ældrepleje og det bedste for de pårørende.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-04-30:
Jeg tror i hvert fald heller ikke, at man kan tage mit indlæg til indtægt for, at jeg så dermed tænker, at der ikke er noget, der virker – for jeg har jo også været derude, så jeg kender godt systemet.
Men det, jeg sådan set er optaget af, er, hvordan vi kommer videre herfra.
Tænker ordføreren f.eks., at alt det, der handler om pårørende og inddragelse af pårørende, kunne blive en vigtig del af de kommende forhandlinger om en ny sundhedsstruktur?
Mette Thiesen (DF), 2024-04-30:
Tusind tak for spørgsmålet.
Nej, desværre oplevede vi jo at komme til en lukket dør.
Nu var det ikke mig, der forhandlede; det var fru Pia Kjærsgaard.
Men jeg ved, at både vi, men også Enhedslisten faktisk oplevede ikke at blive inviteret til et møde, og da vi så dukker op, er døren lukket.
Så det var et meget besynderligt forløb.
Pårørendeindsatsen er også en vigtig del for Dansk Folkeparti.
Det er rigtig vigtigt for os, at man inddrages som pårørende.
Præcis hvilke ord fru Pia Kjærsgaard har sagt på et lukket møde, kan jeg af gode grunde ikke gengive, men det er i hvert fald en af de ting.
Det handler grundlæggende set både om ældreområdet, hvor der er de meget fine nuancer, som vi også har drøftet, i forhold til at der er nogle, som rigtig gerne vil bidrage, og at så er der nogle, der nærmest er ved at bukke under for presset, men vi ser det jo også på forskellige andre områder i forhold til det her.
Så det er et vigtigt område for os generelt.
Maria Durhuus (S), 2024-04-30:
Jeg mener, at der er mange gode skridt, man kan tage.
Jeg mener, at vi kan gå ud og kigge og være nysgerrige de steder, hvor der findes en best practice.
Jeg arbejder fra tid til anden på et hospice, hvor der i forbindelse med det at have børn som pårørende er en fuldstændig lige linje, i forhold til hvordan det skal køres.
Det har der også været de steder, jeg har arbejdet i den lukkede akutte psykiatri, altså fuldstændig lige retningslinjer og en fuldstændig lige motorvej, om man så må sige, i forhold til hvordan det f.eks. håndteres, når børnene er pårørende – hvordan man inddrager, hvordan man støtter, og hvordan man bakker op.
Derfor er jeg ret interesseret i at finde ud af, hvor det virker, og hvordan det virker, og ikke pr. automatik gå ud fra, at intet virker – for det mener jeg at det gør mange steder.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-04-30:
Først tak til ordføreren for en rigtig, rigtig fin tale.
Noget af det, jeg gerne vil spørge ind til, er ældreområdet, hvor vi jo kan se, at der er flere og flere pårørende, der løfter sådan nogle praktiske opgaver som f.eks. rengøring.
Det kan være, at man har rengøring hver anden uge, og at det så bliver ændret til hver tredje uge, og der er også masser af pårørende derude, som føler, at de har et ansvar for at sikre, at de ældres hjem er pænt og rent, og det forstår jeg jo også godt.
Men det er sådan set også med til at gøre, at der er flere og flere, der står i en situation, hvor de skal hjælpe mere til, men hvor det også påvirker både deres fysiske og psykiske helbred, fordi de netop hele tiden skal være der meget mere, samtidig med at de måske også har et arbejde og alt muligt andet.
Hvad tænker ordføreren om det?
Pernille Vermund (LA), 2024-04-30:
Tak for det.
Bare sådan af nysgerrighed: Da vi forhandlede ældreaftalen, var der selvfølgelig et enkelt bilateralt møde, og der kan jeg af gode grunde ikke vide, hvad der er foregået mellem DF og regeringen, men at pårørende var en meget vigtig del af aftalen for DF, mindes jeg simpelt hen ikke at have hørt i forhandlingerne.
Det kan være, jeg har overhørt det; nu var DF jo heller ikke med så længe.
Men hvad er det, vi har overset?
Hvad var det konkret, man gerne ville have haft med i den her aftale, ud over det, som rent faktisk kom med i aftalen, og som oppositionspartierne fik med?
Mette Thiesen (DF), 2024-04-30:
Tusind tak.
Det er jeg.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-04-30:
Jeg vil bare på Danmarksdemokraternes vegne sige tak til Dansk Folkepartis ordfører for en rigtig fin tale og for at bidrage positivt til den her debat.
Jeg kan i hvert fald høre, at Dansk Folkepartis ordfører er en, som er meget engageret i det her område, så tak for det.
Rosa Eriksen (M), 2024-04-30:
Så kan jeg mærke helt nedefra, at jeg bliver nødt til at anfægte den her offergørelse af de pårørende, der lige nu er i den her debat.
Selvfølgelig skal pårørende ikke pålægges at yde opgaver, de ikke har overskud til, men pårørende har måske også lyst til at hjælpe deres aldrende forældre med at gøre tingene på deres måde.
Det er også en måde at være sammen på.
Så vi skal selvfølgelig stræbe efter, at pårørende skal være sammen med deres forældre, som de nu har lyst til, men jeg ved da fra min familie, at der var nogle, der gjorde en dyd ud af at gå ud og slå græsplænen eller hjælpe med nogle andre praktiske ting, og det skal der også bare være plads til.
Det er ikke alle pårørende, der synes, det er forfærdeligt at hjælpe med praktiske ting.
Mette Abildgaard (KF), 2024-04-30:
Jamen jeg har fuld forståelse for, at man tog de tre ministre, som man gjorde i den her omgang, og det lyder, som om vi kan få anledning til at diskutere det videre.
Jeg tror også, jeg vil kunne bruge mine eksempler fra den her tale næste gang, vi skal drøfte sorg, for der er helt rigtigt også rigtig meget at komme efter på den dagsorden.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-04-30:
Jeg vil gerne sige en stor tak til fru Mette Abildgaard for en rigtig god tale, og også tak for at komme ind på, at det her jo er et område, som spænder vidt, og som ikke kun handler om de her tre ministre, der er her i dag, men man kunne også tænke andre ministre ind; man kunne sågar også tænke børne- og undervisningsministeren ind.
Altså, vi havde tanken, men fik at vide, at det ikke var set siden 1980'erne eller et eller andet, så vi tænkte, at det nok ikke lige var i den her situation, at vi skulle indkalde sådan set næsten en tredjedel af regeringen, eller hvor mange ministre de nu er.
Men også tak for at tænke det her omkring sorgorlov ind, for det er jo også en rigtig vigtig debat og et emne, som vi er nødt til snart at tage stilling til.
Nu, hvor vi også taler sorg, har vi i Danmarksdemokraterne også indkaldt til en forespørgselsdebat netop omkring sorg, mennesker i sorg, og der har vi så også indkaldt flere ministre til en debat, som kommer til at foregå her i maj måned.
Så der ser vi også meget frem til en god debat omkring det.
Men en stor tak for den meget passionerede ordførertale.
Rosa Eriksen (M), 2024-04-30:
Det er jo så ordførerens måde at sige det på, og jeg er på nogle punkter tilbøjelig til at give ordføreren ret.
Men vi bliver også nødt til at løse det problem, som vi har lige nu.
Der har vi en generation, som har en forventning om at få en pleje og støtte, som de også skal have.
Vi har lige nu også at gøre med en ældregeneration, der ser for meget skift af personale, vi har svært ved at rekruttere personale, og den udfordring skal vi løse på den korte bane.
Pernille Vermund (LA), 2024-04-30:
Det er jo også noget af det, som vi i Liberal Alliance er meget enige med Moderaterne i.
For der er behov for at tage hele vores indretning af velfærdsstaten op til revision og se på, hvordan vi kan bevæge os fra velfærdsstat til velfærdssamfund.
Det betyder jo ikke, at dem, der ikke har ressourcer til at klare sig selv, som ikke har penge, eller som kognitivt ikke kan klare sig, skal lades i stikken.
Men det er måske en fordring på alle os, der godt kan, om, at vi ikke i så høj grad, som det har været gennem de seneste årtier, skal forvente, at vi bare kan deponere alt socialt ansvar i en skattebillet.
Rosa Eriksen (M), 2024-04-30:
Jeg synes, det er et rigtig, rigtig godt spørgsmål, ordføreren kommer med.
Jeg vil sige, at det, sådan som det ser ud ude hos de ældre i dag, ikke er tiden til det.
For der er desværre ældre, der ikke har pårørende, og som ikke har økonomien til at betale sig fra rengøringen, og der er også et sundhedsmæssigt aspekt i, at man ikke lever i sit eget skidt.
Men spørgsmålet, som ordføreren også siger det, om, hvad vi kan forvente af vores velfærdssamfund, og hvordan vi forbereder os på det, når vi når en alderdom, tror jeg er en debat vi skal have over de næste mange år, og hvor vi også skal turde sætte det lange lys på, i forhold til hvad vi forventer, når vi bliver ældre.
Helt personligt forventer jeg ikke, at der er nogen, der kommer og gør rent hjemme ved mig, når jeg bliver ældre, men det siger jeg for fuldstændig egen regning.
Så det er en samfundsdebat, som vi hele tiden skal blive ved med at have.
Pernille Vermund (LA), 2024-04-30:
Tak, og tak for at sige noget, som måske er lidt politisk ukorrekt, men som jeg i den grad deler, altså at vi skal passe på, at vi ikke gør alle borgere til ofre og klienter af det offentlige.
Når det er sagt, vil jeg gerne følge op på det her, som handler om rengøring.
For det er jo nok et af de områder, hvor man, hvis man skuer nogle år frem, så kan spørge sig, om det er rimeligt, eller om det er klogt, at det er en opgave, som velfærdsstaten skråstreg velfærdssamfundet skal løse for borgerne.
Er det, hvis nogen gennem et helt liv har været vant til at betale sig fra rengøringen, så ikke okay, at man også siger, at det må de spare op til i alderdommen?
Der ved jeg jo, at Moderaterne har haft nogle diskussioner både internt, men også i offentligheden, om, hvad det er for opgaver, velfærdssamfundet fremover skal løse.
Kunne praktisk hjælp som f.eks. rengøring være noget af det, som man måske om 10, 15 eller 20 år kunne se udgik af det, som skal løses af det offentlige, og hvor man sagde, at det må være et personligt ansvar?
Rosa Eriksen (M), 2024-04-30:
For der er jo nogle mennesker, der gerne vil have gjort rent på en bestemt måde hver uge, og så kan man med sin hjælper ligesom organisere det på sin egen måde.
Så jeg synes, vi taler om det, og jeg synes, vi er på rette vej.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-04-30:
Jeg synes egentlig heller ikke, jeg på den måde laver en offergørelse, men jeg synes også bare, vi er nødt til at erkende, hvilke problemer der er derude, og det er jo derfor, vi indkalder til en forespørgselsdebat i dag.
Men grunden til, at vi debatterer det, er netop, at der er nogle udfordringer.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-02:
Det er dejligt.
Så jeg ser frem til, at det bliver opretholdt, når det kommer til at ske.
Men det er jo problematisk, at det heller ikke, sådan som jeg forstår det, kan påklages i retssystemet efterfølgende.
Hvis du nu som borger lige pludselig finder ud af, at der er sket noget og nævnet har truffet en forkert afgørelse, fordi de har lagt betydelig vægt på en afgørelse, der har været lige så forkert, i kommunen – og det sker jo på andre områder, at kommuner tager fejl; det kan vi jo se i alle de andre nævn, vi har – mener ministeren så, at det er bedre for borgeren ikke at kunne gå til retssystemet efterfølgende?
Er det det, ministeren siger med det her?
Jeg er enig i, at man ikke skal trænere, man skal ikke trække det i langdrag, og det sker.
Det ved jeg.
Jeg har siddet som teknik- og miljøudvalgsformand, og jeg kan sagtens se problemstillingen.
Min bekymring er, om ikke vi stiller borgeren grundlæggende dårligere ved at beslutte det her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-02:
Jeg synes jo, at ministeren har været for flink i høringsrunden med at imødekomme Dansk Industri og biogasforeningen.
Og jeg synes måske godt, der kan være noget rimeligt i, at det bliver præciseret i lovforslaget, at der kan være noget infrastruktur i forbindelse med de her vedvarende energi-anlæg, men jeg kan ikke rigtig forstå, hvorfor man skal have virksomheder med i teksten.
Med hensyn til det der med at tage al vedvarende energi med kan jeg godt se, at det er muligt, at der er nogle power-to-x-anlæg med noget grønt brint, der med fordel kunne lægges i sådan nogle områder, men jeg synes også, at vi skal have øje for, at vi faktisk ikke har et dybt kendskab til, hvor store de anlæg er.
Men jeg kan ærlig talt
Man kunne godt lave en lokalplanlægning, der havde medført det, men et biogasanlæg har jo ikke brug for strøm, og der er en masse transport omkring et biogasanlæg.
Så jeg synes ærlig talt ikke, at man er endt med den bedste tekst.
Kan ministeren forklare, hvorfor biogasanlæg skal omfattes af det her lovforslag?
Morten Bødskov (S), 2024-05-02:
Det mener jeg ikke at vi gør, og det mener jeg ikke vi gør, fordi det her grundlæggende handler om, at klageprocesserne går deres gang, at de ikke sander til, og at man sørger for, at klagerne bliver behandlet – altså at klagenævnene populært sagt behandler klager og ikke sager.
Det er jo det, der er problemet i dag.
Derfor mener jeg ikke, at det er rigtigt, som spørgeren siger, at det her tilsidesætter borgernes klagemuligheder.
Tværtimod gør det dem hurtigere og mere målrettede.
Jeg mener ikke, at det her betyder, at der generelt skulle være et demokratisk problem.
Sådan tror jeg også der blev sagt heroppe fra talerstolen.
Tværtimod baserer det sig på, at man respekterer de lokale beslutninger, der er truffet, og at vi sikrer, at klagerne kan blive behandlet så hurtigt som overhovedet muligt, så der kan komme afgørelser ud af det, som en borger klager over.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-02:
Så tager jeg lige det bolsje ud af munden igen, jeg tog, da jeg troede, det ikke var mig første gang.
Danmarksdemokraterne anerkender, at det er svært for en minister at få lavet et system, hvor vi tager fat i noget så langsommeligt som en klageadgang, altså en rettighed for borgere, og så ligesom speeder det op.
Ministeren har ret i, at der er masser af steder, hvor man måske kan sige at det er blevet misbrugt til at sætte en stopper for nogle ting, som er tåbelige.
Og som Enhedslisten selv fremlagde eksempler på, er der også nogle andre ting.
Så alt det der er jo gode intentioner.
Den ene er fristerne, altså hvor korte frister man kan sætte, for det er jo ikke alle, der bor ude på landet, som sidder og kigger i deres e-Boks hver dag og selv kan finde ud af at lave en ny klage eller indhente de oplysninger, der er.
Der har myndighederne det jo normalvis noget nemmere, for de møder hver morgen og har adgang til det hele.
Er der ikke en skævvridning der?
Den anden ting er vægten ved første instans.
Tror ministeren, at man stadig væk, hvis nu et VE-anlæg har fået afslag i første instans på grund af en administrativ fejl, vil lægge stor vægt på, at der skal gives afslag til et VE-anlæg, fordi de har lavet en fejl i en ansøgningsproces, eller vil det kun virke den anden vej rundt?
Kim Aas (S), 2024-05-02:
Tak, formand.
Jeg er lige vikar i dag på det her punkt for fru Karin Gaardsted, som desværre er forhindret.
Men i dag skal vi behandle lovforslag 167, som er en brik i puslespillet om at sikre Danmarks fremtidige uafhængighed af energi fra fremmede stater.
Det er nødvendiggjort af den krig, vi oplever i Europa, og som skaber usikkerhed i forhold til leverancen af energi til danske hjem og virksomheder.
For at vi fremadrettet kan sikre danskerne en stabil leverance af grøn energi, er vi nødt til at se på, hvor lang tid det tager at gennemføre nye projekter med vedvarende energi.
Projekter med vedvarende energi kan i dag ende med betydelige forsinkelser for de borgere eller organisationer, der klager over dele af projektet, dets placering, forundersøgelser eller lignende.
Det er helt naturligt, at der ikke altid er enighed om, præcis hvor en vindmølle skal stå, eller hvilken undersøgelse der skal foretages, og selvfølgelig skal man kunne klage.
Det er dog rimeligt at forvente, at en klage afgøres så hurtigt som muligt, så projekter med vedvarende energi kan fortsættes eller justeres.
Vi har valgt at placere ansvaret for klager over vedvarende energi-projekter i forskellige klagenævn, og det er klogt, fordi det giver mulighed for at behandle klagerne separat og korrekt uden at belaste domstolene, hvor der jo også er lange sagsbehandlingstider.
Selv om vi afsatte midler til at sætte turbo på sagsbehandlingen af klagerne i forhold til både vindmøller og solceller, er det nødvendigt, at vi får nedbragt sagsbehandlingstiderne, uden at man går på kompromis med kvaliteten af afgørelserne, og det tager vi hånd om med lovforslaget her, L 167.
Klagenævnene får med loven mulighed for at sætte frister for at indhente oplysninger samt at bestemme, hvornår en sag er tilstrækkelig oplyst, så de kan træffe en afgørelse.
Det indgår også i loven, at erhvervsministeren kan sætte mål for sagsbehandlingstiderne – vel at mærke finansielle mål, som vi i forløbet skal oplyses om, så disse mål overholdes.
Det er den situation, vi står i lige nu, både sikkerhedsmæssigt og klimamæssigt, der gør det nødvendigt, at Danmark sikrer sin uafhængighed af både fremmed og sort energi, og at vi fastholder vores grønne arbejdspladser.
Det er lovforslaget i sin helhed med til at understøtte, og derfor kan vi i Socialdemokratiet bakke op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-02:
Men det her lovforslag har sit udgangspunkt i fire gange vedvarende energi på land, som vedrører sol og vind og ikke biogas.
Så derfor er min tilgang, at jeg tager udgangspunkt i de aftaler, vi har indgået, og der har vi haft nøje drøftelser af, hvordan vi kunne ændre på noget, uden at det gik ud over naturen.
Det har sådan set været aftalekredsens hensigt.
Vi har også godt kunnet se, at der skulle mere tempo på nogle ting, men vi har altså ikke haft som hensigt, at klageadgangen i forbindelse med biogasanlæg skulle ændres.
Så det er altså i strid med de aftaler, vi har lavet, og det er derfor, at jeg opponerer mod det og gerne vil have det ændret tilbage til det, som var i høring.
Morten Bødskov (S), 2024-05-02:
Jeg tror, at vi godt kan finde ud af, hvordan vi kan redegøre over for Folketinget for, hvordan den her bemyndigelse bliver anvendt.
Men jeg tror, at man skal se sådan på det, at det er vigtigt med en bæredygtig omstilling af vores energiproduktion.
Vi har lavet aftaler, men der kommer hele tiden nye teknologier til, som kan være med til at understøtte den generelle omlægning af bæredygtig energiproduktion i det danske samfund.
Det er det, der ligger bag ønsket om at have bemyndigelsen.
Jeg medvirker i forlængelse af det, som fru Signe Munk fra SF sagde og havde som ønske, gerne til, at vi orienterer og redegør over for Folketinget for, hvordan den her bemyndigelse finder anvendelse.
Men jeg tror, at man er nødt til at se sådan på det, at konkurrencen om anlæg af de her forskellige bæredygtige alternativer til fossil energiproduktion er så knivskarp lige i øjeblikket og vil være det i fremtiden, at hvis vi ikke sikrer, at der kommer mere hastighed på de her klagesagsprocesser – og det er bredt set – så flytter de her investeringer.