Eva Flyvholm (EL), 2017-11-16:
Ja, det er hr. Rune Lund i en lidt kortere version i dag.
Gennem de senere år har vi kunnet se, hvordan rigtig mange it-skandaler både i det offentlige og hos private virksomheder har betydet, at almindelige borgeres oplysninger er blevet lækket.
Det er universitetsstuderende, der har oplevet, at deres cpr-numre er blevet videregivet; det er ministerier, som ikke har haft tilstrækkelig sikkerhed omkring de data, man har.
Sådan noget må jo helt åbenlyst ikke ske, for så kan borgerne ikke have tillid til, at der er sikkerhed omkring vores oplysninger, når myndigheder og virksomheder har dem.
Og derfor er det også så vigtigt, at vi får strammet op på de her regler for databeskyttelse, så de her store fejl ikke kan ske; at vi tænker helt grundlæggende over, hvordan vi indretter vores systemer, så vi ikke opbevarer mere information om borgerne end højst nødvendigt, og at materialet bliver fjernet igen, når der ikke længere er behov for at bruge det, og sådan at vi er helt sikre på, at sikkerheden omkring opbevaring af de her oplysninger er i orden.
Derfor må jeg sige, at jeg er rigtig, rigtig glad for det forslag, der ligger her.
Det her er virkelig noget, der vil stramme op på datasikkerheden.
Jeg synes, at den EU-lovgivning, altså den forordning, der ligger til grund for det, simpelt hen er blevet overraskende god.
Det må jeg sige.
Vi er faktisk utrolig begejstrede i Enhedslisten for, at der vil ske de her opstramninger på datasikkerhedsområdet.
Så det er rigtig godt.
Vi kan selvfølgelig støtte det her forslag og stemme for.
Når det så er sagt, er der en række af de måder, hvorpå man vælger at implementere det her i dansk lovgivning, som jeg stadig væk synes udestår at blive diskuteret her i lovarbejdet.
Allerførst vil jeg sige, at man fra Justitsministeriets side faktisk har imødekommet mange af høringssvarene og det, som vi jo også har sagt fra Enhedslistens og fra Retsudvalgets side, nemlig at det er vigtigt at give bøder også til offentlige myndigheder, der ikke overholder reglerne for databeskyttelse.
Jeg synes, det er rigtig godt, at man også fra regeringens side siger, at det her ikke kun for private virksomheder, men i meget høj grad også for offentlige myndigheder er ekstremt vigtigt at have fokus på.
Og jeg tror også, det betyder, at vi er nødt til at have straf og sanktioner.
Det er klart, at vi samtidig også skal indarbejde rigtig god støtte, hjælp og vejledning med henblik på, at det her bliver bragt i orden.
Det er jo det, der er målet for os alle sammen.
Derfor er jeg sådan set også glad for at se, at Datatilsynet også bliver tilgodeset med nogle flere midler i finansloven.
Jeg synes selvfølgelig, det er væsentligt at sikre, at de stadig væk får nok midler til også at løse den meget store mængde opgaver, de kommer til at have i fremtiden.
Men det er rigtig godt, at offentlige myndigheder også bliver pålagt mulighed for straf her.
Så er der stadig væk, synes jeg, nogle usikkerheder i forhold til, om ikke den her lov unødvendigt udvider private virksomheders muligheder for registrering af cpr-numre i forhold til det bestående.
Det er noget, vi vil stille opfølgende spørgsmål om for at få afklaret.
Jeg synes sådan set, det er væsentligt, at vi forsøger at begrænse, hvor meget cpr-numrene kan blive krævet rundtomkring, bare fordi man skal skrive sig op – hvor som helst, havde jeg nær sagt – f.eks. hvis man gerne vil gå til sport eller andet.
Jeg synes også, der i en dansk kontekst stadig væk er et hængeparti i det hele taget, med hensyn til at cpr-nummeret er meget usikkert at bruge som identifikation.
Et enigt Retsudvalg har også tidligere påtalt, at her er altså noget efterslæb, som vi i en dansk kontekst skal være meget, meget opmærksomme på, og som jeg gerne ser at vi fra et samlet Folketing arbejder videre med, sådan at vi kan få revideret hele cpr-systemet, fordi det er ret grundlæggende for vores datasikkerhed Danmark.
Men det er det her på ingen måde nogen hindring for at gøre, så det synes jeg sagtens vi kan vedtage.
Det er jo meget centralt, at der også i det her forslag ligger tanker om privacy by design, altså at man indtænker, hvordan man sikrer privatlivets fred og de her oplysninger, når man laver systemerne.
Og der ser jeg i øvrigt også frem til, at der snart kommer en vejledning om, hvad der vil ligge i det.
Hvis vi kan nå at se den, eller hvis vi kan få lov til at få et lille smugkig på nogle af tingene, inden vi færdigbehandler loven, er det da også rigtig godt, synes jeg.
Det er noget af det, vi i hvert fald også vil stille nogle opfølgende spørgsmål om.
Så er der fra Forbrugerrådet Tænk, Institut for Menneskerettigheder og IT-Politisk Forening nogle høringssvar, der f.eks. peger på, at det virker mærkeligt, at dele af Folketingets arbejde blev undtaget, og at man også havde undtaget dele af Politiets Efterretningstjeneste og Forsvarets Efterretningstjeneste.
Det kan også skrives og gøres på en anden måde, og det synes jeg er væsentligt at vi også får diskuteret.
Der kan stadig væk skabes bedre rettigheder med hensyn til at få indsigt i, hvilke oplysninger der ligger registreret om en selv, altså at man som borger får bedre mulighed for at få indsigt i det.
Jeg synes, at Institut for Menneskerettigheder også har et udmærket princip.
Det synes jeg også er et fint princip.
Så overordnet set
må jeg sige, at vi fra Enhedslistens side kan støtte det her, men der er nogle ting, der stadig væk kan forbedres lidt, og det håber jeg vi får lejlighed til at gøre i løbet det lovarbejde, der kommer nu.