runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
Det står uvist for mig, om det bliver nødvendigt, men det, der i hvert fald er vigtigt, er, at vi får en ny situation – at vi får opfyldt det mål, at vi bliver herre i eget hus.
Og det er ligesom det, vi bør fokusere på nu, sådan at den voldtægtsdømte somalier, der begår voldtægt mod en lille pige og nu er sigtet for drab, kan udvises.
Det kan regeringen ikke give nogen garanti for.
Det synes jeg er brandærgerligt.
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Jeg tror, at domstolen kommer til at tage det signal ned, også fordi der er mange her i dag, der har sammenlignet domstolen med Højesteret osv.
Det kan jo ikke sammenlignes på den måde.
Det politiske signal, der er blevet sendt nu under ledelse af den danske regering, er uhyre stærkt, og jeg er ret overbevist om, at det kommer til at få en betydning.
Men hvis opgaven for en ny, blå regering med Danmarksdemokraternes deltagelse er at få et flertal af Europarådets lande med på at ændre konventionen, mener ordføreren så ikke, at Danmark bare kan melde sig ud af konventionen i morgen?
For nu talte vi om fugle på taget før.
Er der nogen andre lande, ordføreren kender til, der ønsker at ændre ordlyden i konventionen?
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
Jeg tror, det er en strid om ord.
Jeg tror egentlig godt, hr. Frederik Vad ved, hvad der er galt.
De her 27 lande, som har arbejdet med det her frem til 1. januar, har fat i artikel 8 f.eks., altså retten til familieliv.
Helt tilbage fra sagen om den storkriminelle Levakovic, som ikke blev udvist på grund af retten til familieliv, har vi været klar over, at der er en udfordring der.
Det er også det, man i Københavnererklæringen i 2018 arbejder med og sender nogle signaler om.
Der er bare ikke sket noget; der er bare ikke sket noget.
Så det der er jo en helt konkret vigtig ting.
Kan vi så lade os overbevise om, at 27 lande har skrevet under på, at den del skal man have kigget på?
Frankrig er ikke med, Tyskland er ikke med, Spanien er ikke med, og Portugal er ikke med.
Kommer vi til reelt at se en ændring?
Det vil jeg meget, meget gerne have.
Tror vi på det?
Jeg er mere i tvivl.
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Tak for det.
Ordføreren vil gerne være konkret, siger han, og jeg vil gerne tage ham på ordet, for nu fandt jeg faktisk en artikel, hvor ordførerens chef, fru Inger Støjberg, siger det, der står her i beslutningsforslaget, nemlig at det er selve konventionen, der skal ændres.
Så det har man meldt ud tidligere.
Men det må jo også betyde, at Danmarksdemokraterne har tænkt over i lang tid, hvad det er, der skal forandres i konventionen.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvad er det for nogle konkrete formuleringer i artiklerne, der skal forandres?
For jeg synes ikke, der er noget i menneskerettighedskonventionen i dag, som står dårligt.
Jeg synes, det er domstolens fortolkning, der er ringe.
Så hvad er det for nogle artikler, og hvad er det for nogle formuleringer, Danmarksdemokraterne konkret mener, at Danmark skal foreslå at ændre?
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
Altså, vi er interesserede i at nå det mål, der er brug for at nå.
Men vi er også klar over, at det skal forberedes ordentligt.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-29:
Det er godt at høre, for forskellen på Danmarksdemokraternes beslutningsforslag her i dag, som jo går ud på, at vi skal vente 4 år og så se, om der er sket noget, og hvis ikke der er sket noget, skal vi udtræde, og så det, som de resterende borgerlige partier siger, er, at de er parate til i dag at udtræde og genindtræde med forbehold, så vi allerede i morgen kan sikre, at kriminelle udlændinge bliver udvist konsekvent.
Og den dagsorden vil jeg bare høre om Danmarksdemokraterne bakker op om.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
Løses det bedst ved, at vi udtræder af menneskerettighedskonventionen og træder ind igen?
Jamen altså, det er fint for os.
Men det, der er vigtigt, er målet.
Midlet til at nå målet er egentlig ikke så afgørende.
Så hvis det er det, der skal til, så er det det, der skal til.
Nu er vi kommet med et konkret forslag, og det synes vi egentlig er det rigtigste i Folketinget, altså at komme med nogle konkrete forslag, så vi har noget at diskutere ud fra.
Og jeg synes faktisk også, det har været en rigtig fin debat i dag, hvor der også er kommet nogle interessante nuancer frem.
Men svaret er, at ja, det er også en vej at gå.
Så hvis det er det, der skal til, så ja.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Jeg tror, at hr. Mikkel Bjørn misforstod mig, før jeg så misforstod hr. Mikkel Bjørn.
Jeg snakkede om EU-medlemskab.
Jeg snakkede om, at det er en mere eller mindre ikke officiel, men dog grundlæggende regel, at hvis man skal være med i EU – og det ved jeg så godt at hr. Mikkel Bjørn og Dansk Folkeparti er ligeglade med – er det også underforstået, at man også er tilsluttet Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, herunder selvfølgelig også konventionen.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-29:
Okay, men det åbner jo nogle virkelig spændende muligheder for Danmark, for domstolen dømmer jo på baggrund af de dele af konventionerne, som vi er en del af.
Så det åbner jo netop for den her mulighed for, at vi kan udtræde og genindtræde med forbehold og så ikke være underlagt de protokoller i menneskerettighedskonventionen, som domstolen i så fald ville kunne dømme efter.
Det skaber nogle meget interessante muligheder, og jeg er glad for, at Radikale Venstre bakker op om de muligheder.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Jeg sagde ikke, det var et krav at være med i alle artikler.
Jeg sagde, det var krav at være med i Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol og tilsluttet EMD, altså domstolen.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-29:
Tak for det.
Jeg bemærkede bare fru Zenia Stampe sige det her med, at det er sådan en uofficiel regel, at man skal være en del af alle konventionsartiklerne for at være medlem af EU.
Men der er jo lande i dag, der allerede har forbehold for de værste dele af konventionerne.
Frankrig har et forbehold over for artikel 5, 6 og 15.
Spanien har forbehold over for flere artikler.
Danmark har sågar et forbehold over for protokol 7, nemlig artikel 2 om retten til appel.
Så jeg vil egentlig bare spørge fru Zenia Stampe, om ikke det lidt undergraver hendes sådan påstand om, at det ligesom er et krav, at man skal være en del af alle artikler, når der nu er flere lande, der rent faktisk har forbehold over for de her forskellige artikler.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Nej, det er ikke en synsning; det er en juridisk vurdering.
Men det ved jeg godt at Borgernes Parti og formanden for dette Borgernes Parti ikke går så frygtelig meget op i.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Så det er en synsning.
Tak for det.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Jamen det er det, jeg siger: Det er ikke en formel, officiel regel, men det er de facto sådan, at alle EU-lande er med i den europæiske menneskerettighedskonvention og også i domstolen.
EU-retten bygger også på Europarådet og den europæiske menneskerettighedskonventions definition af menneskerettigheder og refererer også til domstolen.
Men det er rigtigt, at der ikke er sådan et en til en officielt krav, men det er mere eller mindre sådan i praksis.
Det kan Danmark selvfølgelig godt prøve at arbejde for at ændre, men det sker næppe på 4 år.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Det var bare for at høre, om ordføreren ved, hvor det står henne, at man skal være tilsluttet alle konventioner i EMRK for at være en del af EU.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
Tak til Radikale Venstres ordfører, fru Zenia Stampe, for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Zenia Stampe: Når en somalier, en kriminel udlænding, begår voldtægt mod en 10-årig pige, synes fru Zenia Stampe så, det er i orden, at vedkommende får lov til at blive i Danmark?
Sascha Faxe (ALT), 2026-01-29:
Vi har ikke taget stilling til, hvem vi skal være parlamentarisk grundlag for.
Vi er noget nær det eneste parti, på nær de allernyeste, som aldrig har været parlamentarisk grundlag for en regering.
Så der er vi ikke; det har vi ikke taget en beslutning om.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-29:
Tak for det.
Jeg vil egentlig bare stille et meget simpelt og konkret spørgsmål.
Kan Alternativet være parlamentarisk grundlag for en rød regering med Socialdemokratiet i spidsen, som ønsker at tage et opgør med de her fortolkninger af konventionerne, der forhindrer udvisning af eksempelvis kriminelle udlændinge?
Sascha Faxe (ALT), 2026-01-29:
Nu skal der ret meget til, før jeg bliver bange, men bekymringen findes, og den udtrykte jeg faktisk i det, jeg sagde før, nemlig at der er en bekymring i, hvor lidt vi formår at tale om det her på tværs af Europa, nemlig mellem nord og syd.
Min bekymring er i høj grad, at vi ser den polarisering i debatten internt i Danmark, hvor man gør det til sit eget politiske flagskib frem for at tage det så alvorligt, at man tager det op på europæisk plan og anerkender, at der er et problem, og går forrest i at sige, at vi gerne vil være med til at løse det tryk, der er sydfra, frem for at sige, hvem vi kan lide, og hvem vi ikke kan lide i det her.
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Er ordføreren ikke bange for, at hvis partier, der kalder sig selv for progressive, ikke melder sig ind i den her samtale om, hvordan vi får flere kriminelle udlændinge ud via Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, så bliver spillepladen overladt til Nigel Farage, Bardella, Alternative für Deutschland, og hvad der ellers måtte være derude?
Har ordføreren slet ikke en bekymring for, at hvis vi alle sammen gør som Alternativet, er der ikke nogen folkelig opbakning til at løse noget i mindelighed her?
Sascha Faxe (ALT), 2026-01-29:
Nu ved jeg simpelt hen ikke, hvad hr. Frederik Vad definerer som arbejderklasse, om det f.eks. er hr. Frederik Vad selv, eller hvem det er i denne sammenhæng.
Vores verden ser anderledes ud, end da Socialdemokratiet blev lavet.
Vi står i en situation, hvor rigtig mange mennesker ikke kan se sig repræsenteret.
Det er ikke kun i Europa; det er over hele verden.
Det anerkender jeg fuldt ud.
Vi har en verden i opbrud.
Det kan være af den ene eller anden årsag, men ulighed og fordelingspolitik kan være noget af det.
Klimapolitik kan være noget tredje
Jeg er helt med på, at vi har en flygtningekrise, som vi ikke formår at håndtere sammen, som udspiller sig primært i Sydeuropa.
Det nordlige Europa synes, at situationen i Ukraine er den største trussel, og det sydlige Europa synes, at presset sydfra er den største trussel, og vi finder ikke et rum at tale om det i sammen.
Jeg tror faktisk, det er, fordi vi i højere grad bruger det politisk til splittelse, end at vi sætter os ned på tværs af landene og siger: Lad os dog finde en løsning.
Det er jo ikke, fordi der ikke er et problem.
Problemet er, at man gør det til sin egen politiske slagmark.
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Hvorfor tror Alternativets ordfører at arbejderklasserne, stort set med enkelte undtagelser, har forladt de progressive partier i Europa i løbet af de sidste 10-15 år?
Sascha Faxe (ALT), 2026-01-29:
Tak for ordet.
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg for min del synes, det er interessant, at det her forslag bliver behandlet som et udlændingespørgsmål.
Menneskerettighedskonventionen handler om alle mulige ting, som jeg vitterlig håber at størstedelen af Folketinget går ind for, for ellers har vi et meget grundlæggende problem.
Det handler om frihed.
Det handler om ytringsfrihed.
Det handler om fair rettergang.
Det handler om, at man ikke må blive udsat for tortur eller idømt dødsstraf.
Vi kunne fortsætte det.
Det er det dokument, vi taler om.
Det er jo helt fair, at der er nogen, man ikke kan lide.
Det er også helt fair, at der er nogen, man bedre kan lide end andre.
Og det har jo været ret tydeligt her i salen i dag, at der er nogen, der er mindre værd end andre.
Den er lavet på baggrund af et langt stykke internationalt konventionsarbejde, der har været lavet i årtier før den verdenskrig.
Der har siddet nogle og sagt: Hvordan undgår vi at nå derhen igen?
I en eller anden udstrækning synes jeg, at når vi taler om konventioner, er det rigtig vigtigt, at man smeder, mens jernet er koldt.
For når det er varmt, får vi sådan en diskussion, som vi har i dag.
Så får vi en diskussion om nogle mennesker og om, om de må være her, fordi »den voldtog«, »den gjorde« osv.
Det her er en global, international beslutning.
Når vi diskuterer det her, er vi jo dybest set til eksamen i internationale konventioner på den ene eller den anden måde: Vil vi være en del af det, eller vil vi ikke være en del af det?
Der er vi i Alternativet ikke i tvivl om, at det vil vi gerne være en del af.
Det betyder ikke, at vi i Danmark ikke kan lovgive.
Det betyder ikke, at vi ikke skal have vores egen retspraksis i Danmark.
Men at underkende en international domstol og en international aftale på den måde, som det her forslag gør, ligger simpelt hen ikke i det her udvalg.
Det ligger i Udenrigsudvalget i min optik.
Derfor er det også mig, der står på talerstolen i dag, og ikke fru Helene Brydensholt, som normalt hører til i det her udvalg.
For vi mener simpelt hen ikke, at det er et niveau at tage debatten på.
Jeg er helt med på, at regeringen også forsøger at omgå den yderliggende højrefløjs vej ind i det her, hvor Socialdemokratiet har pralet af udlændingestramningerne, hvor Venstre har sagt, at man vil betale sig ud af det og Moderaterne meget tydeligt har sagt, at det er man rimelig ligeglad med.
Så vi står jo i et eller andet vadested.
Og SF har sågar sagt: Ah, lad os lige moderere det, fordi vi skal have flere udlændingestramninger.
Det er det, jeg tager med fra i dag.
Jeg beklager, men det er simpelt hen det referat, jeg har med herfra i dag, og må sige: I Alternativet er vi rimelig overbevist om, at vi stemmer imod.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Vi synes som udgangspunkt, at balancen er fin, som den er i dag.
Men vi har ikke noget imod, at regeringen forsøger at presse balancen ved at lave en henvendelse til domstolen.
Vi synes så, man skulle vente med at ændre vores nationale lovgivning, til domstolen eventuelt har lagt en ny linje i sin retspraksis.
Det er det, vi synes.
Men det, der så også grundlæggende for mig er vigtigt at understrege, er, at vi synes, det er vigtigt at der fortsat er en proportionalitetsafvejning mellem forbrydelsens alvor og tilknytningen til Danmark.
Det synes vi faktisk der er noget grundlæggende problematisk ved.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
Tak for svaret.
Det betyder jo så i virkeligheden, at Radikale Venstre ikke vil være med til at gøre noget reelt.
Det betyder i virkeligheden, at den retstilstand, vi har i dag – som vi faktisk ret mange partier herinde i Folketinget i dag siger er uholdbar, og hvor altså dybt kriminelle mennesker, der voldtager små piger, får lov til at blive Danmark – vil Radikale Venstre ikke gøre noget ved.
Er det virkelig det budskab, vi skal få ud af det, der bliver sagt i dag fra talerstolen?
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Jeg synes, han skal lang tid i fængsel, og så skal domstolene foretage en vurdering på baggrund af forbrydelsens alvor, som jo er meget stor, og så tilknytningen til Danmark.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Er det, at man kan få overtalt de sidste lande, som allerede nu har sagt, at de ikke vil?
Altså, man nævner dem jo selv: Tyskland, Frankrig, Portugal og Spanien.
Jeg ved ikke, om Danmarksdemokraterne regner med, at man har en bedre overtalelsesevne, så man lige pludselig får dem til at synes, at det er en god idé, inden for de næste 2, 3, 4 år, så de alle sammen er med.
Regner man også med, at man kan fortale Tyrkiet til at komme med?
Altså, det synes jeg bare ikke lyder særlig realistisk.
Der siger vi: Lad os nu tage ejerskab for det i Danmark.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
Vi må jo så se til den tid, hvad der er realistisk.
Lige nu har vi en regering, som ikke med sikkerhed kan sige, at voldtægtsforbrydere fra Somalia bliver udvist af Danmark.
Det kan regeringen ikke med sikkerhed sige.
Vi har en minister, der ikke vil sige det.
Vi er nødt til at tage skeen i den anden hånd.
Vi er nødt til at gøre noget meget mere drastisk og sætte nogle deadlines for hinanden.
Jeg synes egentlig, at Venstre er kommet med en god deadline for statsborgerskabskonventionen: at hvis ikke tingene er på plads her i løbet af 2026, så vil man træde ud.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Mig bekendt handler det indtil videre kun om 72 individer ud af 45.000 syrere, der er kommet til Danmark, som man eventuelt vil kunne tvangsudsende, altså udvisningsdømte og afviste asylansøgere.
Så inden man ændrer på alle mulige ting og bilder folk ind, at så kan vi sende et rutefly til Syrien, skal man bare lige vide, at de mennesker, der er tale om her, altså er en meget, meget lille gruppe af det samlede antal syrere.
Det, jeg har lyst til at spørge om, er princippet om midlertidighed.
Jeg er selvfølgelig godt klar over, at fru Inger Støjberg lancerede paradigmeskiftet, og at den nuværende regering har overtaget midlertidighedsprincippet.
Men er ministeren ikke enig i, at vi jo på det her område er lidt i den samme situation, som vi er i forhold til udvisning?
Det er jo flygtningekonventionen og den europæiske menneskerettighedskonvention , der i virkeligheden sætter grænsen for, hvornår vi kan sende folk hjem.
Der er udgangspunktet bare, at hvis folk har været her i mere end 10 år, taler dansk, har taget uddannelse, har arbejde og børn i skole osv. osv., så er det næsten umuligt at sende dem hjem, lige meget hvor meget man siger »midlertidighed«.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Det er netop et princip, at der også skal være noget i det for Danmark, når vi uddeler de her midler.
Det kan der jo f.eks. være, hvis man kan bruge det som en gulerod over for lande, som vi har brug for tager imod deres egne borgere.
Men jeg har ikke forudsætninger for at gå så meget nærmere ind i det, for det er ikke rigtig mit ressortområde, og dermed vil det nok være nogle andre, der er de rigtige til helt at svare på det.
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-01-29:
Tak for svaret.
Jeg kan nemlig forstå på mine kolleger, der også arbejder tættere med det her område, at det jo netop er svært at få gennemsigtighed omkring, hvad det helt præcist er, der står i de her aftaler, og hvordan det er, at de er struktureret.
Ministeren siger f.eks. »samarbejde«.
Hvad betyder det?
Det kan jo både være en blød og en hård formulering.
Er det ikke på tide, vi skruer bissen hårdere på og siger, at hvis ikke man ønsker at hjemtage sine egne borgere, jamen så kommer der fra dag ét nogle hårde konsekvenser fra dansk side?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Altså, jeg er jo lidt uden for mit eget ressortområde her, men det er allerede i dag et grundlæggende princip i den måde, vi tildeler udviklingsbistand på, at man så også skal have et samarbejde på de her områder.
Det er allerede et princip, som man arbejder efter.
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-01-29:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren om idéen om i højere grad at gøre ulandsbistand betinget.
Nu ved jeg jo, at ministerens parti og mit eget parti begge er partier, der står vagt om en høj ulandsbistand, bl.a. for at forebygge migration og stabilisere forholdene i de enkelte lande.
Men er det ikke på tide, at vi i højere grad skruer bissen på og siger, at hvis I gerne vil have danske skattekroner til jeres land til at sørge for udvikling og til at sikre, at der er en bund under de svageste i jeres samfund,
jamen så skal I altså også tage imod jeres egne borgere, når det er, at vi ikke længere finder, at de har beskyttelsesbehov?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Men det er også derfor, vi bruger kræfter på at få skabt en forbindelse til det nye styre.
For det er ikke et spørgsmål om, at vi ikke gerne vil sende folk ud med tvang.
Det er et spørgsmål om, at vi skal have en forbindelse, sådan at de også vil tage imod dem, og at det kan foregå på en måde, som myndighederne herhjemme vil acceptere.
Det er jo derfor, udenrigsministeren har været i Syrien for at holde møder.
Der er også et nyt møde kalendersat, ved jeg.
Vi har haft embedsmandsdelegationer af sted for at prøve at etablere en kontakt til de syriske myndigheder, med henblik på at vi gerne vil kunne tvangshjemsende kriminelle.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
Jeg synes jo egentlig bare, at man skal angribe opgaven frisk og rask og se til, at hvis Tyskland kan hjemsende folk med tvang, kan Danmark selvfølgelig også gøre det.
Jeg ved, at de gode folk hos vores myndigheder meget gerne vil hjælpe til med, at folk kommer tilbage, og de formår jo også i forhold til mange lande at hjemsende folk med tvang, følge dem til landet og sige farvel og tak, dig vil vi ikke have i Danmark.
Men jeg efterlyser, at der sker noget i forhold til Syrien.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Først og fremmest vil jeg sige tak for de pæne ord.
Jeg vil sige, at jeg også er utålmodig.
Jeg har selvfølgelig også en forhåbning om, at vi kommer til at kunne sende syrere hjem, men det er jo ikke en politisk beslutning, for det er myndighederne, der afgør, om det er sikkert for folk eller ej at blive sendt hjem.
Som lægmand og udenforstående kan jeg jo også undre mig over, når nu der er dele af Syrien, hvor der er en vis stabilitet og har været det i nogen tid, hvorfor der så ikke er flere, der kan vende hjem.
Indtil videre har det så ikke været tilfældet i stor stil åbenbart, men ikke desto mindre er der jo den gode nyhed, at man har givet afslag på nogle asylansøgninger fra syrere her i den senere tid.
Det er også lidt uklart for mig, om det reelt er ret mange, som er blevet sendt hjem fra andre europæiske lande.
Det har jeg ikke indtrykket af at det er.
Jeg har indtrykket af, at det er enkeltpersoner, der måske er blevet sendt ud af lande som Tyskland og Østrig.
Det er ikke i større stil syrere, der er vendt hjem derfra med tvang, men vi fortsætter arbejdet med at se, om vi kan få etableret en linje til det nye styre.
Jeg har da helt klart den ambition, at så mange som muligt skal hjem.
Jeg glæder mig over, at der er mange, der er begyndt at tage hjem frivilligt nu.
Det var jo et rekordhøjt antal, vi så sidste år, som jeg redegjorde for i min tale.
Hvis der er noget, der viser sig på længere sigt kommer til at besvære Europa, med at vi også på dette område fuldstændig har mistet muligheden for reelt at føre en fornuftig asylpolitik, så synes jeg da, det ville være fint, hvis domstolene – hvis det er dem, der spænder ben – også her ændrer praksis.
Jeg mener, at det vil være naturligt, at man inddrager opholdstilladelser, i det øjeblik at der ikke længere er et beskyttelsesbehov i hjemlandet.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Nej, man så stikker man jo også danskerne blår i øjnene, når man bliver ved med at sige, at midlertidighed er princippet
, fordi det, som lægger barren for, hvem man kan hjemsende og hvornår, jo er konventionerne og menneskerettighederne.
Det fundamentale princip bag, hvad hedder sådan noget, flygtningeretten, er jo genbosætning.
Det er jo, at hvis man har boet her i lang tid og opnået stor tilknytning, er man her for at blive, ikke for at blive sendt hjem.
Det er princippet.
Men held og lykke med også at få ændret domstolens fortolkning af det.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
Tak til ordføreren for indlægget.
Jeg antager, at ordføreren er enig i, at nøgleordet her er midlertighed, altså midlertidigt ophold, hvis der er borgerkrig i ens hjemand, eller hvad vi nu har set rundt omkring.
Hvis ordføreren er enig i det, synes ordføreren så ikke, at det rigtigste nu er at lave en pause for at tildele permanent ophold og familiesammenføring til personer fra Syrien?
Hans Andersen (V), 2026-01-29:
I Venstre er vi sådan set store tilhængere af det paradigmeskifte, vi lavede sammen med Dansk Folkeparti for år tilbage, altså om midlertidighed.
Når man kommer hertil og får asyl, er det midlertidigt.