runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dahl (LA), 2018-03-01:
Jeg skal beklage, at vi lod os gribe af munterhed lige før, det skal ikke gentage sig.
En professor ved noget om skattely, kommer og deler sin viden med Folketingets Skatteudvalg, og konsekvensen bliver en bøde til professoren og en bøde til Folketinget.
Og det er jo ikke det eneste tilfælde, vi kender til.
En oboist i det sønderjyske kom til at spille på sin obo i selskab med de forkerte mennesker og blev på samme måde truet med bål og brand.
Det er jo rimeligt nok, at man som udgangspunkt skal holde sig til det job, som ens opholdstilladelse er betinget af, men når man ikke kan lave selv meget små og yderst relevante sideaktiviteter som at gøre Folketinget klogere uden at skulle søge om særlige tilladelser, så er systemet blevet for firkantet.
Vi skal selvfølgelig have en stram udlændingepolitik, som sikrer, at dem, der ikke bidrager, ikke er her, men at man på den her måde begynder at straffe folk for at gøre noget, som vi gerne vil have dem til, og at de så gør mere af det, vi gerne vil have dem til, end de egentlig er hyret til, er altså udtryk for noget regelrytteri, der er kommet for vidt.
Man kan have en bibeskæftigelse op til 10 timer om ugen inden for sit felt, man kan udføre frivilligt arbejde, og karensperioden i forhold til permanent ophold bliver fjernet, hvis man har arbejdet ulovligt med en gyldig opholdstilladelse.
Selvfølgelig skal det have en eller anden form for konsekvens ikke at overholde reglerne, men mange af de her sager, specielt dem, der har været fremme i pressen, har jo været nogle sager, hvor det var helt klart, at folk på grund af et meget uigennemskueligt system var kommet til at handle uforvarende, og der får vi altså genoprettet proportionaliteten nu.
Det er alt sammen meget, meget positivt, og derfor kan Liberal Alliance støtte forslaget.
Marcus Knuth (V), 2018-03-01:
Jamen i forhold til at få danskere ud på arbejdsmarkedet har vi jo ydet en enorm indsats, og jeg vil mene, at vores beskæftigelsesminister har haft rigtig, rigtig stor succes med at få folk fra passiv forsørgelse over i aktiv selvforsørgelse.
Vi er ikke i mål, men vi er altså kommet rigtig, rigtig langt.
I forhold til landbruget mener jeg, som jeg sagde til hr. Mattias Tesfaye, at de er en så vigtig del af vores økonomi; vi er så afhængige af udlændinge, når det kommer til landbrugsområdet.
Så det synes jeg kun giver god mening.
I forhold til selve spørgsmålet om karensperioden vil jeg sige, at vi som sagt har haft nogle meget, meget uheldige sager, hvor vi har følt, at folk er blevet straffet urimelig hårdt, på trods af at de er her lovligt som f.eks. forskere.
Og det ønsker vi ikke at gøre igen.
Martin Henriksen (DF), 2018-03-01:
Jamen jeg synes bare ikke, at det er et svar på spørgsmålet.
I øvrigt kan man jo ikke få permanent opholdstilladelse, hvis man opholder sig ulovligt i Danmark.
Men jeg synes ikke, at det er et svar på spørgsmålet.
Altså, hvorfor skal der ikke være en konsekvens for dem i forhold til mulighederne for at få permanent opholdstilladelse?
De har overtrådt reglerne.
Hvorfor skal man fritage folk, som er rigtig kloge og rigtig dygtige?
Det får vi jo altid at vide; de her mennesker kan en masse ting.
De har da alle mulige forudsætninger for at sætte sig ind i reglerne.
Hvorfor skal der så ikke være en konsekvens for dem, når de overtræder reglerne?
Selvfølgelig skal der da være det.
Jeg forstår simpelt hen ikke Venstres holdning i forhold til det her synspunkt.
I forhold til det med, at man vil inddrage andre grupper af udlændinge på arbejdsmarkedet, som slet ikke har noget at gøre med det, der har været fremme i medierne, og som regeringen har problematiseret, nemlig inden for landbruget og på boreplatforme, ville det så ikke være bedre, hvis vi f.eks. fik nogle danskere flyttet fra kontanthjælp og ud at arbejde i landbruget, i stedet for at vi siger, at nogle af dem, der er i landbruget, fra Ukraine arbejder lidt længere.
Karsten Hønge (SF), 2018-03-01:
Loven skal beskytte vores arbejdsmarked, beskytte det ved både at skabe plads til de mennesker, der er brug for og som har særlige kompetencer, og gennem at beskytte vores arbejdsmarked mod social dumping.
Alle mulige sådan lidt for kreative arbejdsgivere leder konstant efter huller, efter kattelemme, så de kan spare på lønudgifterne, sådan at de samtidig til gengæld kan spare op i banken.
De går efter devisen »grib telefonen, ring til et vikarbureau«, og få dage efter stiller der underkuede, disciplinerede, underbetalte arbejdere fra øst, eller ved at oprette skuffeselskaber i et østland, der trækker underbetalte lønarbejdere ind fra f.eks. Uzbekistan, Kasakhstan, Ukraine eller Filippinerne.
Men der skal samtidig være snusfornuft i systemet.
Derfor er der god fornuft i, at udenlandske forskere får mulighed for bibeskæftigelse, ligesom der selvfølgelig skal være mulighed for at kunne udføre frivilligt arbejde.
Men det er at lege med ilden, hvis fritagelse for arbejdstilladelse udvides ud over meget snævre rammer.
Til gengæld synes vi jo også sådan rent snusfornuftigt, at en karantæne på 15 år efter en relativt lille bøde virker noget ude af proportioner.
Hovedpointen må være i forhold til vores arbejdsmarked, at både udenlandske firmaer, udenlandske lønarbejdere, udenlandske forskere, ja, alle mulige andre da er velkomne i Danmark, men de er kun velkomne her, hvis de vil overholde danske overenskomster, respektere danske fagforeninger, dansk arbejdsmiljølovgivning og i øvrigt betale moms og skat.
Danskerne skal ikke se sig selv konkurreret ud af deres egne jobs.
De er allerede annonceret af hr. Mattias Tesfaye, og når de, som jeg forventer, bliver vedtaget, kan vi støtte lovforslaget.
Christian Langballe (DF), 2018-03-01:
Jeg hørte ministeren på den måde, at regeringen har forpligtet sig til at finde en løsning på det her problem, færdig, slut.
Det var sådan set også det, jeg læste op i vedtagelsesteksten, og det stoler vi på kommer nu.
Jeg synes, der er gået lang tid med det, det skal jeg ærligt indrømme, men jeg ved også godt, at det er kompliceret.
Men stadig væk: Der er gået meget lang tid med det.
Jeg noterer mig i forhold til vedtagelsesteksten, at regeringen har forpligtet sig til at finde en løsning på det her problem, og den stoler vi på kommer.
Stine Brix (EL), 2018-03-01:
Er det korrekt forstået?
Christian Langballe (DF), 2018-03-01:
Jeg vil sige, at grunden til, at der er nogle, der tager det her alvorligt, er, at Dansk Folkeparti har bragt den her sag frem et utal af gange.
Men der, hvor jeg bare står lidt af i den her diskussion – det må jeg sige – vedrører, at Socialdemokratiet har ændret holdning.
Det anerkender jeg, men jeg bryder mig bare ikke om den der konstruerede historie, hvor man så at sige skal til at lave historien om, sådan at det lige pludselig virker, som om Anker Jørgensen var den helt store værdikriger på flygtningeområdet osv. osv.
Det, jeg så bare husker fra dengang, er, at Morten Bødskov som justitsminister ikke engang anerkendte – ikke engang anerkendte! – at der var et problem i forhold til at give statsborgerskab til en, som PET havde advaret mod.
Han anerkendte ikke engang problemstillingen – det bliver jeg bare nødt til at sige – og han var meget nonchalant sammen med resten af venstrefløjen og mente, at det var det rene pjat.
Altså, man syntes simpelt hen, det var totalt ligegyldigt.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-03-01:
Ja, det er meget sjovt.
Man kan også glæde sig over, at vi er enige om nogle ting.
Man kan også spørge: Hvilken justitsminister under Fogh-regeringerne bidrog til noget som helst på det her punkt?
Så kan vi gå tilbage og spørge: Hvem gjorde noget under Nyrup, hvem gjorde noget under Anker Jørgensen, hvem gjorde noget under Poul Hartling?
Jan E. Jørgensen (V), 2018-03-01:
Nej, det er korrekt, at det vil vi ikke.
Men det er jo de færreste kampe, man vinder, hvis man giver op på forhånd.
Fru Karen Hækkerup kastede håndklædet i ringen, på trods af at hun tidligere havde udtalt sig meget skråsikkert om, at der skulle gøres noget ved det her, men da hun så blev minister – jeg har en artikel her fra Politiken – så sagde hun: Jeg har i dag talt med embedsværket.
Og så mente hun pludselig noget andet.
Men det er rart, at vi endnu en gang kan understrege, at Socialdemokratiet er bedst i opposition.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-03-01:
Jeg ved heller ikke, om det er udsigtsløst.
Jeg ved ikke, om regeringen selv er stolt af, at man jo nærmest under valgkampen lovede at løse det her problem, og man er ikke kommet særlig langt med det.
Så det er jo rigtig, rigtig svært.
Man kunne have gjort et forsøg dengang, man kan gøre et forsøg nu, men der er vel ikke nogen, der kan love vælgerne, at man kan løse det – medmindre man gerne vil gå enegang og bryde ud af konventionerne.
Det har jeg heller ikke forstået at Venstre vil.
Jan E. Jørgensen (V), 2018-03-01:
Mit spørgsmål følger lidt op, fordi den gang, fru Karen Hækkerup fra Socialdemokratiet var justitsminister, havde jeg hende i samråd for at spørge, om hun ville gøre noget ved det problem, som den nuværende regering nu er i gang med at gøre noget ved, og der fik jeg følgende svar: Da jeg vurderer, at det vil være udsigtsløst, er jeg ikke indstillet på at tage kontakt til de lande, der i øvrigt har ratificeret konventionen, med henblik på forhandlinger om en ændring af konventionen.
Altså, dengang mente man, at det var udsigtsløst.
Der var ikke noget at gøre, man gav op.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-03-01:
Det er at sikre rigets sikkerhed.
Men i forhold til de internationale konventioner går det jo begge veje.
Det gør jo også, at der er en sikkerhed for nogle af vores statsborgere i andre lande.
Men vi støtter helt klart alle forsøg på at få ændret det her.
Derfor er vi også sammen med Dansk Folkeparti om det forslag til vedtagelse.
Martin Henriksen (DF), 2018-03-01:
Hvad er det vigtigste?
Er det at overholde de internationale spilleregler, eller er det at sikre rigets sikkerhed?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-03-01:
Fordi man vel på det tidspunkt stod med det samme problem, som den nuværende regering står med.
Det ønsker vi stadig væk at gøre.
Men vi synes, det er et problem, hvis man som det eneste land træder ud af en konvention.
Martin Henriksen (DF), 2018-03-01:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg kunne godt tænke mig at vide – hr. Christian Langballe var også inde på det – hvorfor Socialdemokratiet ikke gjorde noget ved det her problem, da man sad med regeringsmagten, som man jo trods alt havde et godt stykke tid, og man havde sådan set også den ansvarlige ministerpost.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-03-01:
Jeg skal først sige, at vi selvfølgelig i Socialdemokratiet finder det dybt problematisk, at vi kan være tvunget til at tildele dansk indfødsret til borgere, når vi ved, at de er til fare for statens sikkerhed.
Og selv om der er tale om få personer, er det selvfølgelig dybt tragisk, når det er sket.
Men med fare for, at hr. Christian Langballe siger, at jeg sætter grammofonpladen på, vil jeg sige, at vi mener, at Danmark skal passe på med at gå enegang i forhold til at nedbryde de få internationale spilleregler, der er.
Men det er klart, at der er problematiske eksempler på, at statsløsekonventionen beskytter folk, der ikke fortjener beskyttelse, i stedet for at beskytte alle os andre.
Men Danmark skal selvfølgelig overholde de konventioner, som vi selv har skrevet under på.
Vi støtter derfor den dialog, regeringen har haft med relevante organer i FN, og vi er fortsat af den opfattelse, at personer, der er til fare for Danmarks sikkerhed, og som udgør en trussel mod bestemte befolkningsgrupper i vores land, ikke skal tildeles et dansk statsborgerskab.
Derfor kan vi godt støtte det forslag til vedtagelse, der er lavet sammen med Dansk Folkeparti og regeringen, i håb om at der kommer en god løsning – om ikke i morgen, så på et andet tidspunkt.
Christian Langballe (DF), 2018-03-01:
Det vil jeg mene er det, som jeg går videre med, og det stoler jeg på kommer.
Sådan er det.
Marcus Knuth (V), 2018-03-01:
Jamen karensperioden fortsætter jo, som jeg sagde, for folk, der er her ulovligt.
Og derfor mener vi, at hvis man allerede er her og er her på lovligt ophold og har en beskæftigelse, som man har tilladelse til, så ønsker vi at lempe reglerne på det område.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-03-01:
Enhedslistens støtter lovforslaget.
Vi er med i den her vækst- og udviklingspakke, som blev skabt tilbage i december 2016, og som sådan overordnet set havde til hensigt at gøre op med de her kvotekonger, som har for mange kvoter.
Samtidig var der et klart pejlemærke for, at vi skulle fremme en udvikling af det mere skånsomme og kystnære fiskeri.
Det her lovforslag sikrer ikke fuldt ud de to hensigter i fiskepakken, men de tager små dele af det med.
Jeg synes, at det er vigtigt i den her udvikling og profilering af det kystnære fiskeri, at vi nu med lovforslagets vedtagelse kan komme frem til at tildele fiskerettigheder til nogle foreningsfartøjer.
I den sammenhæng synes jeg, at det, som Socialdemokratiet har bragt frem, nemlig at det ville være rigtig godt at finde en løsning, sådan at de foreningsfartøjer kunne komme ud at fiske i 2018, og at det sådan set er et væsentligt parameter.
Om det så er ministeren, der skal give en eller anden dispensation eller deslige, må man kunne finde ud af, og jeg synes, at det ville være godt via en udvalgsbehandling, at vi ligesom får klarlagt, hvad mulighederne er, hvis man skal sikre, at de foreningsfartøjer kan få nogle fisk at fange i år, samtidig med at sikkerheden sådan set er i orden.
Så er der i lovforslaget nogle tiltag, som kan gøre, at der bliver strammet op med hensyn til A-fiskermulighederne, så jeg tror faktisk, at vi lukker et hul med det, som er foreslået her.
Vi synes også, det er rimeligt, at der bliver lavet en opstramning af, hvem der kan arve efter en fisker, og vi støtter også de ændringer af bierhvervsfiskerudvalget, som er lagt ind i forslaget.
Så et udmærket lovforslag.
Så har vi altså lige den der ting om at få sikret, at foreningsfartøjerne kan få nogle fisk i år og komme ud at agere på havet.
Det ser vi frem til at vi finder en løsning på.
Martin Henriksen (DF), 2018-03-01:
Tak for det.
Hvorfor afskaffe karensperioden?
Det er bare, fordi der er tale om udenlandsk arbejdskraft.
Så hvis man er kommet her for at arbejde som udlænding, kan man tillade sig lidt mere end alle andre.
Altså, hvorfor det?
For hvis Venstre normalt har det synspunkt – og det synes jeg ligesom at jeg har opfanget normalt er Venstres synspunkt – at hvis man overtræder reglerne, har det en konsekvens, og hvis man så i øvrigt vil være her permanent på et eller andet tidspunkt, bliver det vanskeligere at få en permanent opholdstilladelse, jo flere gange man har overtrådt reglerne, hvorfor skal det så ikke gælde for folk, som ulovligt tager arbejde i Danmark?
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-03-01:
Absolut ikke.
Jeg synes, det er alle erhverv, der skal bidrage til mere lighed i Danmark.
Ib Poulsen (DF), 2018-03-01:
Jamen så skal jeg forstå det sådan, at man tilslutter sig det her, og at man ikke ønsker arveafgift i forhold til fiskerierhvervet, men at man ønsker det for det øvrige erhverv.
Så vi fritager fiskerierhvervet, og det er jeg jo glad for at høre.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-03-01:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er ked af, hvis jeg giver anledning til bekymring hos Dansk Folkepartis ordfører i forhold til vores tilslutning til aftalen.
Man kan sige, at den skattepolitik, som jeg fremlægger her, jo er en del af den generelle beskatning i Danmark og ikke i henhold til aftalen.
Så det, vi har tilsluttet os, står vi selvfølgelig ved.
Den formueskat, arveafgift og generationsskifteskat er jo noget, vi ønsker for hele Danmark og ikke kun for fiskeriet.
Ib Poulsen (DF), 2018-03-01:
Nu bliver jeg lidt i tvivl og lidt bekymret, for vi har jo lavet en aftale, og jeg skal høre, om Alternativet bakker op om den her aftale.
Nu begynder man at tale om, at man vil pålægge arvinger skat i den her sammenhæng.
Betyder det så, at Alternativet ikke bakker op om forslaget?
Eller hvordan skal jeg forstå det, siden man begynder at ville have nye krav ind her, hvor vi er begyndt at skulle lovgive om det?
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-03-01:
Tak for det, formand.
L 151 er et forslag til ændring af fiskeriloven, og det er jo en følge af fiskeripakken af december 2016, der er omtalt tidligere, og som Alternativet har tilsluttet sig.
Vi kan som de andre ordførere tilslutte os forslaget.
Vi kan også tilslutte os de indvendinger, der er kommet på vegne af flere af de andre partier, i forhold til de frivillige foreningers fiskerettigheder, hvornår de kommer i gang, og om de så at sige skal ligestilles med erhvervsfiskere.
Det er en smule heftigt med det omfang af fiskeri, som de har, mener vi også.
Så vil vi gerne lige tale om et punkterne, som omhandler indsnævringen af kredsen af arvinger, som vi selvfølgelig støtter op om.
Men vi er også nødt til at tale om den formueskat og arveafgift, som vi har i Danmark, og som vi jo ønsker at regulere.
Og det er som følge af FN's verdensmål om at skabe mere lighed i vores verden.
Sluttelig vil vi jo godt afskaffe de skattefordele ved generationsskifte – også apropos fiskeriet i Danmark – som blev indført i 2015 for familieejede virksomheder.
Det alene ville give et provenu på 3,7 mia. kr., som vi måske kunne bruge på også at styrke det kystnære fiskeri i Danmark.
Det var ordene.
Carsten Bach (LA), 2018-03-01:
Jeg skal ikke tage voldsomt meget af mine kollegaers tid, men blot konstatere, hvad der i øvrigt også er konstateret flere gange tidligere fra talerstolen, at lovforslaget her indeholder en række mindre ændringer i henhold til aftalen om fiskeripakken, hvor der bl.a. også bliver taget initiativer til at fremme det stolte og traditionelle danske lokale kystfiskeri, og hvor der så også laves nogle justeringer af kravene, der stilles, for at blive genregistreret som erhvervsfisker med A-status.
Det er ud over det også nogle tekniske justeringer og tilretninger og alt sammen noget, som er på linje og niveau med Liberal Alliances ønsker til udviklingen i Danmarks fiskeripolitik, og derfor støtter Liberal Alliance selvfølgelig lovforslaget.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-03-01:
Jeg nævnte jo slet ikke Anker Jørgensen i min tale.
Når det så er sagt, kan man sige, at med den måde, Dansk Folkeparti kørte det på dengang, var det måske også tid til en efterrationalisering.
Jeg vil gerne tage på mig, at vi kunne have gjort noget anderledes, men man kunne måske også have ladet være med at hænge samtlige statsborgere ud på det tidspunkt, hvor man lavede en stor annonce med 700 navne – jeg kan ikke huske, hvor mange navne det var – på folk, der overhovedet ikke havde gjort noget, og skrev, at en af dem var terrorist.
Hvis vi endelig skal kigge tilbage, var der jo mange ting, man kunne have gjort anderledes.
Erling Bonnesen (V), 2018-03-01:
Tak for det.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at Danmark er en historisk og stolt fiskerination.
Det værner vi om.
Vi kender jo alle situationen, når vi kommer rundt både i nogle af de små havne og nogle af de store havne, og også når vi f.eks. nogle gange kører ude på motorvejen og ser nogle af de store lastbiler, der er på vej sydover med nogle af de flotte, store fragter.
Det bidrager lige præcis til det samlede billede af, at dansk fiskeri er en væsentlig del af dansk eksport, og at det er en væsentlig del af vores bruttonationalprodukt.
Uden for den her dagsorden har vi jo hele dagsordenen om Brexit, hvor vi ved, at fiskeri betyder en masse i forhold til det.
Så der er rigtig mange opmærksomhedspunkter ved fiskerierhvervet i denne tid.
Jeg synes, at det er godt at høre flere ordførere, der ligesom også tager, hvad kan man sige, hele fiskerierhvervet til sig.
Tidligere ordførere har peget på, at det kystnære fiskeri er utrolig vigtigt.
Man kan næsten oversætte det lidt til dansk og sige, at når man kommer i de små havne, er det vigtigt, at der også stadig væk lugter af fisk, kan man sige.
Det betyder også noget turistmæssigt, det betyder noget for de lokale arbejdspladser, men det er også lige så vigtigt, at der stadig væk dér, hvor man får landet de store mængder tons, er varegrundlag for vores mange andre fabrikker, der arbejder med at forarbejde fisk.
Man ved jo også, når man kigger ind i fremtiden, at lige præcis fisk forventes stadig væk at være en meget vigtig bestanddel af udviklingen på hele fødevaremarkedet, også når man kigger på trends osv.
Så derfor er det noget, vi skal have allerstørste opmærksomhed på.
Så vil jeg bare tilslutte mig det, der også allerede er blevet sagt om det, som lovforslaget indeholder om de frivillige kystfiskerforeninger.
De udgør en vigtig tradition i erhvervet.
Det vil jeg ikke folde yderligere ud; det er sådan set gjort på glimrende vis allerede.
Og så omhandler lovforslaget også en række andre ændringer i forlængelse af nogle af de mange drøftelser, som vi jo har imellem os i partierne og i fiskeriordførerkredsen.
På den baggrund kan jeg selvfølgelig på Venstres vegne tilslutte mig det her lovforslag, og vi bakker helt op om det og stemmer selvfølgelig for det, som vi har aftalt.
Ib Poulsen (DF), 2018-03-01:
Tak for det.
I december 2016 vedtog et bredt flertal i Folketinget en pakke på 26 punkter i forhold til fiskeriet.
Fiskeriet var presset på mange felter, og det har vi så gjort op med via den aftale, vi lavede dengang.
Nu skal man jo passe på med ironi her som Folketingspolitiker.
Men nu her allerede 14 måneder efter er vi så klar til at tage et af de punkter, der hedder at gøre op med kvotekoncentrationen, altså de her såkaldte kvotekonger.
Og det gør vi – altså den stramning i forhold til have A-status, genregistreringen af den – sådan, at hvis man mister den, kan man ikke bare sådan per automatik få den igen.
Man må ud og fiske igen og gøre de ting, som gør, at man kan generhverve den.
Noget af det, der også ligger i aftalen, er, at vi indsnævrer kredsen af dem, som kan arve en fiskeribedrift.
Vi synes, det er rimeligt at indsnævre den kreds.
Socialdemokratiet har så en bekymring om de her foreningsfartøjer, og den deler vi i Dansk Folkeparti.
Vi mener, at den aftale, der er lavet, gør, at man må komme ud og fiske i de her foreningsfartøjer allerede den her sommer, og så er der også bekymringen om, hvem der må sejle med skibene.
Og den må vi også kigge på, så den ikke er for stram og for rigid.
Noget, der også ligger i den her lov, er, at bierhvervsfiskerudvalget skal tilpasses og have en sammensætning, som er i overensstemmelse med den udvikling, som der er i fiskeriet.
Det har knebet lidt, men nu får vi det tilpasset, og det har vi jo allerede gjort i erhvervsfiskerudvalget, hvor vi også har tilpasset, så alle kan komme til orde.
Tidligere var det jo sådan, at Danmarks Fiskeriforening var overrepræsenteret i erhvervsfiskerudvalget, og nu er de ligeligt repræsenteret med FSK og DFPO, altså den pelagiske organisation.