Sara Emil Baaring (S), 2023-01-31:
Tak for ordet.
Lovforslaget, vi nu skal behandle, er en udskydelse af revisionen af de indførte obligatoriske sprogprøver og et styrket forældreansvar til folketingsåret 2023-24.
Folketinget er forelagt evalueringen, der belyser reglerne for obligatoriske sprogprøver og et styrket forældreansvar.
Evalueringen er for skoleåret 2021/22, og den blev fremlagt onsdag i sidste uge.
Det er, for at der kan være tid til, at Folketinget kan se på evalueringen.
Ved at udskyde revisionen med 1 år skaber vi et bedre grundlag for diskussionen af dette og får en grundig behandling af materialet, og ikke mindst betyder det, at vi kan inddrage de sektorer, lovforslaget omhandler.
De skal med i drøftelserne.
Derfor skal vi sikre os den nødvendige tid til at forhandle på baggrund af resultaterne og herefter revidere på den baggrund.
Vi mener, at det er vigtigt at undersøge, om loven har haft den ønskede virkning, for flere børn skal lykkes, og det er dem, som det handler om.
Det kan der ikke være tvivl om.
At vores børn kan dansk, er en løftestang til, at de kan tage del i vores fællesskab.
Derfor skal sprogprøverne og den efterfølgende sprogstimulering netop medvirke til, at skolen kan understøtte det barn, der har brug for at udvikle sig sprogligt for at kunne tage del i fællesskabet i skolen.
Hos børn med et højt fravær ser vi desværre ofte, at barnet står uden for fællesskabet.
Det er ikke ny viden, og vi ved, hvor vigtig en rolle skolen har i forbindelse med børns trivsel og socialisering.
Og her kender lærerne derude på skolerne deres rolle.
De ser det, når stolen står tom i klasselokalet, når de skriver til forældrene og drager omsorg, når de prøver at gå ind i sagen, og når de konstaterer et højt fravær.
Det arbejde kan vi ikke sætte spørgsmålstegn ved.
Det er ikke alene deres ansvar – langtfra.
I de fleste tilfælde kommer vi langt med et forpligtende skole-hjem-samarbejde med forældrene, og heldigvis for det.
Men det lykkes ikke altid, og netop derfor er det vigtigt, at vi tør stille krav, når det ikke er nok, og når forældrene ikke kan leve op til det ansvar, som de har, når deres børn ikke tager del i fællesskabet.
For det er børnene, det handler om, og det skal kunne have konsekvenser, hvis forældrene ikke bakker deres børn op og hjælper dem med at lære sproget og at socialisere sig.
De obligatoriske sprogprøver blev indført for at mindske fagligt efterslæb hos børn i udsatte boligområder.
De blev indført for at sikre, at børn havde tilstrækkelige dansksproglige kompetencer til at kunne følge med i undervisningen i grundskolen og begå sig socialt.
Det er som nævnt en del af skole-hjem-samarbejdet, at vi vil forpligte forældrene til at tage del i ansvaret, og derfor ansporer vi selvfølgelig så tidligt som muligt forældrene til at nedbringe børnenes fravær og hjælpe dem med at håndtere bagvedliggende årsager.
Hvis det ikke hjælper, vil det være en mulighed at standse børne- og ungeydelsen.
Det er nogle nye greb, og derfor skal vi naturligvis se grundigt på, om lovgivningen har den ønskede virkning.
Kan vi se, at et større antal elever, som har haft et for stort fravær, får nedbragt det?
Kan vi se, at børnenes sprogkundskaber er blevet bedre?
Det er noget, som jeg ser rigtig meget frem til at kigge på og drøfte videre.
Derfor er jeg glad for, at vi med denne udskydelse af revisionen kan få tid til at gøre det grundigt, fagligt og ordentligt.
På den baggrund kan jeg meddele, at Socialdemokratiet ser god fornuft i at bakke op om dette lovforslag.