Mette Frederiksen (S), 2023-05-12:
Tak for det, og tak for ordet.
Rigsfællesskabets muligheder og udfordringer er en stor og bred dagsorden, og det er også temaet for dagens debat, som jeg har glædet mig til.
Lad mig gå direkte til opgaven og i første omgang sige et par ord omkring udfordringerne, som selvfølgelig starter og slutter med den sikkerhedspolitiske situation, vi nu befinder os i.
Den er grundlæggende forandret, og den bliver nok aldrig den samme, og det har selvfølgelig rod i den brutale angrebskrig fra Rusland på Ukraine.
Tusindvis af civile ukrainere har mistet livet eller en af deres kære, millioner er drevet på flugt, familier lever adskilt, det er hjerteskærende.
Det er en krig, som har konsekvenser for os, der sådan set lever i sikkerhed.
Hele verden har kunnet se stigende priser på bl.a. fødevarer og energi, og det har ramt mange mennesker på økonomien.
Når det handler om rigsfællesskabet, betyder det jo, at de globale spændinger, vi ser i de her år, medfører og vil medføre, at Arktis og Nordatlanten er genstand for en øget geopolitisk opmærksomhed.
Der er ganske enkelt nogle nye sikkerhedspolitiske dynamikker, en øget militær tilstedeværelse.
Derfor – og det er det vigtigste – kræver den her udvikling et endnu tættere samarbejde mellem vores tre lande, og krigen i Ukraine har på meget tragisk vis understreget værdien af, men også behovet for at stå sammen og tale med én stemme.
Der er lagt op til en markant styrkelse af vores fælles sikkerhed i rigsfællesskabet med det nationale kompromis, der blev lavet for måneder tilbage, og med den brede enighed blandt Folketingets partier om at øge udgifterne til forsvar og sikkerhed til 2 pct. i 2030.
Regeringen ønsker selvfølgelig med et kommende forsvarsforlig at sætte yderligere fokus på Arktis.
Vi skal fremme fred og sikkerhed.
Forsvarets tilstedeværelse skal sikre en forbedret overvågning og suverænitetshåndhævelse samt bidrage til at varetage både de allieredes og NATO's interesser i regionen.
Færøernes landsstyre og Grønlands naalakkersuisut og de nordatlantiske medlemmer tager del i forberedelserne af forsvarsforliget og vil selvfølgelig også være tæt inddraget, når det kommende forsvarsforlig skal implementeres.
Det er vigtigt i den her sammenhæng at få slået fast, at Forsvarets Efterretningstjeneste lige nu vurderer, at der ikke er en konkret klassisk militær trussel rettet mod rigsfællesskabet.
Alligevel kan alle mærke, at det berører og vedrører os, og det sikkerhedspolitiske landskab er grundlæggende forandret.
Det, der er i spil, og det, der er på spil, er vores helt grundlæggende værdier og principper: fred, frihed, demokrati, respekt om internationale spilleregler og det multilaterale samfund.
Samtidig viser den situation, vi er i, at stadig flere sagsområder får en udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitisk vinkel.
Det gælder ikke mindst i forhold til kritisk infrastruktur, vitale kabelforbindelser, it-systemer og energiforsyning, og den udvikling stiller nogle meget store krav til, hvordan vi arbejder sammen i rigsfællesskabet.
Det er situationer, vi skal håndtere i fællesskab.
Jeg tror på vidensdeling, dialog og samarbejde, og det er jo i det lys, man skal se, at vi har fået etableret et Udenrigs-, Sikkerheds- og Forsvarspolitisk Kontaktudvalg på regeringsniveau, som Grønland i år har formandskabet for, og hvorfor vi snart mødes i Nuuk for at diskutere emnerne her.
Det var lidt om den sikkerhedspolitiske situation.
Hvis vi så zoomer ind på noget andet, nemlig økonomien, så gælder det jo både for Færøerne og Grønland, at vi ser en økonomi i fremgang.
Begge lande er kommet bedre igennem de seneste års kriser end mange andre lande, ledigheden er lav, og der er ligesom i Danmark mangel på arbejdskraft.
På Færøerne har den, må man sige, gunstige konjunkturudvikling i de senere år bidraget til et overskud i landskassen, og der ventes også overskud i år.
I Grønland budgetteres der med balance på de offentlige finanser efter underskud i årene med corona.
På lidt længere sigt står begge lande over for nogle uløste udfordringer med at sikre finanspolitisk holdbarhed, og jeg ved, at både Færøernes landsstyre og Grønlands naalakkersuisut er meget opmærksomme på de udfordringer.
Det viser jo, at der er engagement, at rigsfællesskabet har en betydning, og at vi kerer os om hinanden.