runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Mark (SF), 2017-04-04:
Jeg vil prøve at trække vejret langsomt en gang imellem!
Først vil jeg gerne høre, hvad ministerens succeskriterium er i forhold til stemmeprocenten.
Og noget af det, som jeg frygter for, er den her indsats i forhold til at komme ud til ungdomsuddannelserne eller ud i boligområderne, hvor stemmeprocenten kan være lavere end 50 pct. – hvad jeg ikke synes er imponerende – altså om den stemmeprocent så ikke vil falde igen.
Er ministeren ikke bekymret for det?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-04-04:
Jamen jeg synes da, vi skal være meget opmærksomme på, hvilken stemmeprocent der kommer, også ved det her valg.
Men for det første har vi erfaringerne fra sidst, og vi har også udviklet nogle bestemte materialer fra sidst, nogle bestemte spor i forhold til det, som man kan bruge.
Og for det andet har vi sat penge af til, at man faktisk kan gøre noget.
Så jeg er sådan set ret optimistisk i forhold til det.
Jeg vil meget nødig skulle stå og sige, at det skal være en bestemt stemmeprocent, vi skal nå, men jeg synes da, at vi skal følge det tæt.
Vi må jo se efter kommunalvalget, hvad for en udvikling der kommer, og så må vi forholde os til det, hvis det mod forventning skulle være et dårligere resultat.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-04-04:
Tak, formand.
Jamen jeg er helt med på, at man som minister jo også skal trække vejret og bevare både selvdisciplin, takt og tone og alt muligt andet.
Men jeg vil gerne udfordre ministeren lidt på spørgsmålet om holdningen til det her, for det drejer sig jo også lidt om dovenskab.
Altså, hvor mange penge skal vi kaste i grams, fordi folk ikke gider ulejlige sig ned og stemme?
De har flere uger til at gå ned og stemme på Borgerservice, på biblioteket, eller hvor kommunen nu sætter det i gang.
De har mulighed for at gå ned og stemme på selve valgdagen, og det gælder alle de unge mennesker, alle de ældre mennesker og alle mulige andre.
Så er jeg med på, at vi selvfølgelig skal gøre en indsats for, at ældre og handicappede kan stemme på plejecentre osv.
Hvad bliver det næste?
Bowlingbaner, Ældre Sagen, bankocentre, eller hvor skal vi så hen?
Hvor kører bussen hen, hr. minister?
Altså, jeg synes, det er fuldstændig vanvittigt, at man skal bruge penge på det.
Det er en stemmeret, man har, det er jo ikke en stemmepligt.
Jeg kan se, at man i Fredensborg har prøvet på at få folk til at komme ved at byde dem på kaffe og kage.
Og så håber man på, at folk kommer.
Skal vi nu også til at komme med slik og sodavand for at få de unge mennesker til at ulejlige sig ud i demokratiets tjeneste en gang hvert fjerde år?
Der kunne jeg godt tænke mig at få ministeren til bare sådan lidt mere kontant at sige: Det her er i hvert fald ikke Liberal Alliances politik.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-04-04:
Nej, men jeg mener for det første, at de unge mennesker forhåbentlig skal stemme mere end hvert fjerde år, for der er jo flere slags valg.
Der er jo også folketingsvalg og europaparlamentsvalg, og hvad ved jeg.
Men for det andet synes jeg sådan set, vi har et fælles ansvar for at sørge for, at der fortsat er den flotte opbakning til vores demokrati, som der er her i landet.
Så jeg synes sådan set, det er fornuftigt nok, at man gør noget for at få folk ud og stemme.
Jeg sagde også, at det kom fra en valgretskommission, som jeg selv har haft fornøjelsen af at sidde i, så det ville være mærkeligt, om jeg mente noget andet i dag, end jeg mente, da jeg sad i valgretskommissionen.
Men der var altså en bekymrende udvikling, som vi havde set over nogle år.
Og der gjorde vi jo så det, at vi sagde: Okay, der har været en bekymrende udvikling, og derfor gør vi en ekstraordinær indsats i 2013.
Det fik vi virkelig flotte resultater ud af.
Men selvfølgelig har hr. Hans Kristian Skibby da ret i, at det først og sidst er et personligt ansvar i forhold til den enkelte, altså om den enkelte vil gøre sin indflydelse gældende.
Men jeg mener også, at vi har et ansvar for at værne om vores folkestyre.
Jeg synes jo, det var det, man gjorde med den store kampagne i 2013, og så gør vi det med en lidt mindre kampagne her i 2017.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-04-04:
Nu nævner ministeren jo, at det kom fra en såkaldt valgretskommission.
Jeg synes jo bare, man skal huske at sige, at det lyder af mere, end det er.
Det var jo ikke sådan en af Folketinget nedsat valgretskommission.
Det var jo en valgretskommission, som Folketinget egentlig ikke ville nedsætte, og derfor var det så Dansk Ungdoms Fællesråd, som på eget initiativ lavede en såkaldt valgretskommission og inviterede nogle politikere til at være med.
Så det lyder måske af lidt mere, end det er.
Men det ændrer jo bare ikke på, at der også må være noget logisk tænkning, hvor vi siger, at hvis man ønsker at være en del af demokratiet, må man også ud og afgive sin stemme.
Og hvis ikke folk kan ulejlige sig ned og afgive deres stemme på valgdagen, er det fair nok.
Så er der lavet regler for, at man kan afgive sin brevstemme.
Vi er nu oppe på flere uger forud for kommunale valg og 3 uger før folketingsvalg.
Der er rig lejlighed til lige at gå ned og afgive sin stemme.
Derfor er det jo i vores optik sådan lidt overkill, at man begynder at ville bruge pengene på at køre busser rundt.
Altså, kommunerne har jo også andet at bruge pengene på, f.eks. den borgernære velfærd.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-04-04:
Jamen jeg prøver såmænd ikke at gøre den valgretskommission til mere, end den var.
Jeg synes, det var et flot, prisværdigt og rosværdigt initiativ, som Dansk Ungdoms Fællesråd tog.
Så vidt jeg forstod, var samtlige politiske partier parat til at sende en repræsentant, og derfor har det jo fungeret som sådan.
Det synes jeg sådan set har været fint, og det har været med til, at man har gjort en indsats, særlig op til valget her for 4 år siden, hvor man virkelig gjorde noget for at løse det problem, man så, nemlig at unge stemte mindre og mindre, og derfor prøvede at få dem til at stemme mere.
Det lykkedes, og det synes jeg man skal være glad for.
Men jeg vil gerne gentage, at selvfølgelig er det først og sidst den enkeltes ansvar.
Men det er også et problem for det danske samfund som sådan, hvis man kommer i en situation, hvor der er færre og færre, der stemmer.
Jeg tror, vi skal glæde os over at være privilegeret på det område, der handler om, at der er en høj deltagelsesgrad i vores folkestyre.
Anders Johansson (KF), 2017-04-04:
Så vil jeg gå til min næste pointe og anholde ordførerens påstand om, at der skulle være svaret på, at det ikke har nogen effekt på BNP, for det næste, der står, er så:
Som udgangspunkt kan bo- og gaveafgifter ses på linje med anden beskatning af kapitalindkomst og virker i den forstand på samme måde som f.eks. aktieindkomstskat, der reducerer investorens afkast og dermed mindsker incitamentet til at investere.
Det indebærer isoleret set, at en afskaffelse vil trække i retning af en positiv virkning på BNP.
Lea Wermelin (S), 2017-04-04:
Så har ordføreren jo bare stadig ikke taget fat i den pointe, der er i svaret fra Skatteministeriet, som netop er, at det her ikke vil have en varig effekt på vækst og beskæftigelse.
Det er jo det, vi står tilbage med, og det er også en af de pointer, vi har, men det er jo ikke den eneste grund til, at vi ikke synes, at det er en god idé.
Men jeg synes godt, vi kan konkludere, at det ikke giver vækst og arbejdspladser, for det er jo det, der står i notatet.
Men ligesom jeg også sagde til ordførerens kollega fra Venstre, undrer det mig, hvorfor man, hvis man eksempelvis er optaget af de små og mellemstore virksomheder, som jeg også havde mulighed for at diskutere med ordføreren i mandags, ikke laver en progressiv arvebeskatning.
Henrik Dahl (LA), 2017-04-04:
Vil Socialdemokratiet i en eventuel socialdemokratisk ledet regering, hvis man på et tidspunkt kommer til magten, rulle lovforslag L 183 tilbage?
Lea Wermelin (S), 2017-04-04:
Sikke dog en svada.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at starte med at spørge ordføreren, om ordføreren ikke kan bekræfte, at det jo også handler om godsejere; at det, som DR afdækkede i søndags, jo ikke er forkert, eller hvis det er, må ordføreren jo oplyse os om det.
Og så synes jeg, det er mærkeligt, når ordføreren fremhæver små og mellemstore virksomheder, altså blikkenslagere, håndværksmestre osv., at det så ikke gør indtryk, når Håndværksrådet siger, at de faktisk slet ikke har brug for den her arveafgiftsnedsættelse.
De vil hellere have, at vi bruger pengene på noget andet.
Gør det så ikke indtryk?
Hvorfor er det så ikke dem, som ordføreren lytter til?
Hvorfor er det ikke dem, som Dansk Folkeparti lytter til, i stedet for at gennemføre den her arveafgiftsnedsættelse?
Som det sidste kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre af ordføreren, om man i Dansk Folkeparti tror, at det giver mere eller mindre ulighed i Danmark, at man nu gør det billigere at overdrage en virksomhed, altså en formue, til næste generation.
Gør det Danmark mere eller mindre ulige?
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-04-04:
Det er da rigtigt, at der sikkert er ting, man hellere ville have, hvis man sådan leger juleaften, også ovre i Håndværksrådet.
En af de ting, som de i hvert fald gerne vil have, er jo, at man får tilbagetrukket det cirkulære, som den daværende skatteminister, hr. Benny Engelbrecht, gennemførte over natten, og som jo ændrede på de værdiansættelsesregler, som gjaldt i forhold til familieejede virksomheder.
Det ville rådet meget hellere have, hvis det var juleaften – men det er det altså ikke.
Vi er sådan set bare lige først i april måned.
Så vil jeg gerne sige: Socialdemokratiet bruger i dag argumenterne om, at det her trækker Danmark skævt.
Hvad gjorde skatteaftalen i 2012, hvor man finansierede erhvervsskattelettelser for 4½ mia. kr. med Socialdemokratiets velsignelse?
Hvad gjorde Socialdemokratiet?
Ja, man finansierede de 2 mia. kr. ved at bl.a. at tage fra fremskrivningerne i kommunernes og regionernes budgetter for 2013-14.
Med andre skatteaftaler, som også er blevet gennemført, har man så hævet andre afgifter.
Man har kigget på lønsumsafgifter, og man har sågar hævet chokolade- og sukkerafgifter og alt mulig andet for at finansiere forskellige tiltag.
Sådan er det.
Dansk Folkeparti er ikke tilhænger af den del af det, men vi vil gerne have, at de her familieejede virksomheder ikke bare sådan – pyt med det – skal til at være fonde.
Vel skal de ej, de skal være familieejede virksomheder.
Lea Wermelin (S), 2017-04-04:
Jamen det bedste forsvar er jo som bekendt et angreb, men ordføreren svarede jo bare ikke rigtig på, om det ikke gør indtryk.
Altså, det har jo ikke noget med juleaften at gøre.
Det handler om, hvad der giver gode rammevilkår for små og mellemstore virksomheder, og der peger Håndværksrådet, som jo netop repræsenterer dem, som ordføreren står og taler om, jo på noget helt andet end det, som man nu gennemfører, som vil betyde mere ulighed, hvilket ordføreren jo heller ikke bekræftede.
Men ordførerens formand har været ude at sige, at der ikke er grund til at sænke arveafgiften yderligere, og så kunne jeg egentlig godt tænke mig her til sidst at spørge ordføreren: Hvorfor er det så, at de 5 pct. er et fornuftigt leje, og ikke de 15 pct.?
Hvad er ligesom forskellen for Dansk Folkeparti der?
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-04-04:
Altså politik er jo nu engang det muliges kunst, og sådan er det.
Dansk Folkeparti har gået med til, at man sænker arveafgiften i forhold til boafgiften på familieejede virksomheder ved generationsskifte fra 15 til 5 pct. frem til 2020.
Det synes vi er et glimrende niveau.
Hvad der så kommer til at ske efter 2020, i 2025 eller i 2030, må tiden da vise, men det ændrer vel sådan set ikke på, hvad der er Dansk Folkepartis politik for nuværende.
Det er naturligvis, at den aftale, der er blevet lavet, er en aftale ligesom alle mulige andre, og den står vi selvfølgelig ved.
Lea Wermelin (S), 2017-04-04:
Det, som vi også sagde, da vi sad i regering, og hvor skatteministeren jo også svarer, er jo, at vi gerne vil lytte til virksomhederne, også i forhold til det citat, der kom fra Venstres ordfører, nemlig spørgsmålet om likviditeten.
Der indførte vi jo en henstandsordning, sådan at man kunne afdrage over eksempelvis 15 år.
Så vi har jo lyttet til det, der bliver sagt.
Men nu blev der talt om økonomer, og der blev sådan skudt lidt på Socialdemokratiet i forhold til det her, men vi kan jo bare prøve at kigge på, hvad Philipp Schröder, der er forsker i økonomi ved Aarhus Universitet, siger, når han skal svare på, om nedsættelsen af arveafgiften er en god idé.
Anders Johansson (KF), 2017-04-04:
Tak for det.
Men nu spørger jeg lige direkte, om ordføreren så er enig i det indhold, der er i svaret fra ministeriet, hvor ministeren skriver, og nu citerer jeg: »Jeg ser positivt på at sikre gode vilkår for generationsskifte.
Det bidrager bl.a. til, at ejerskabet holdes på danske hænder.
Desuden kan en reduktion af afgiften på arv og gave skabe grundlag for, at virksomhederne står med et stærkere kapitalgrundlag, når de overdrages til de næste generationer«.
Er ordføreren enig i det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-04-04:
Jeg synes, ordføreren springer lidt let hen over det faktum, at familieejede virksomheder udgør rygraden i dansk erhvervsliv.
Man kan gøre det op på mange måder – om det er hver anden virksomhed i Danmark, der er familieejet, eller om det er otte ud af ti eller ni ud af ti, jeg har set forskellige opgørelser, men det er en markant del af dansk erhvervsliv.
Og så vælger Socialdemokratiet at slå ned på ti godsejere.
Der er titusindvis af virksomheder, der står over for et generationsskifte, hvor det her har stor betydning, og derfor vil jeg bare gerne spørge ordføreren, om ordføreren mener, det gør det lettere for en virksomhed at investere og udvikle sig, hvis man skal aflevere en væsentlig del af sin kapital, når virksomheden skifter ejer, og hvor der ikke sker noget med virksomheden i sig selv, men hvor virksomheden generationsskiftes fra forældregenerationen til børnene.
Gør det det lettere for virksomheden at investere, når virksomhedens kapital udhules, fordi der skal betales skat?
Lea Wermelin (S), 2017-04-04:
Jamen vi er sådan set glade for at have mange familieejede virksomheder i Danmark, og det er også derfor, vi hele tiden arbejder for gode rammer for vores erhvervsliv.
Nu har vi også lige fremlagt det her vækstudspil, som jeg har talt om.
Mig bekendt – og der må spørgeren endelig rette det, hvis det er forkert – er de oplysninger, som DR fremlægger, rigtige, nemlig at det her vil gavne nogle af dem, der har allermest.
Jeg kan ikke forstå, hvis det er de små og mellemstore virksomheder, som spørgerens hjerte banker så meget for, hvorfor man så ikke f.eks. laver en model, hvor man laver en progression i det, og hvor man siger: Dem, der har mest, altså de største virksomheder i Danmark, nogle af dem med de største formuer, skal fortsat betale, og så vil vi have en progression i arvebeskatningen, hvor de små og mellemstore virksomheder skal betale mindre.
Hvorfor er det så ikke den model, som Venstre og regeringen har fremlagt?
Det kunne spørgeren eksempelvis godt uddybe.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-04-04:
Det var jo ikke meget svar, jeg fik på spørgsmålet om, hvorvidt det gør det nemmere for en virksomhed at investere, hvis man betaler den skat, man gør i dag, der kræver et stort kapitaludtræk fra virksomheden.
Og jeg forstår godt, hvorfor ordføreren ikke vil svare på det.
Ordføreren kunne jo selvfølgelig også være lidt mere nuanceret end DR og konstatere, at 75 pct. af provenuet på den her sænkelse af beskatningen i forbindelse med generationsskifte går til små og mellemstore virksomheder.
Men det er selvfølgelig nemmere at finde ti adelige godsejere og så hænge dem ud, som om det kun er dem, det drejer sig om.
Virkeligheden er, at det er 75 pct., der går til små og mellemstore virksomheder.
Er det virksomhedsejeren, der fuldstændig har misforstået verden?
Lea Wermelin (S), 2017-04-04:
Jamen som jeg også redegjorde for i min ordførertale, ligger gode rammer for erhvervslivet os meget på sinde i Socialdemokratiet, og det er også derfor, at vi, da vi sad i regering, lyttede til de virksomheder, som sagde, at det der med at skulle have likviditet op af lommen kunne være en udfordring.
Og derfor lavede vi jo netop den ordning, hvor vi sagde, at så havde man mulighed for at afdrage arveafgiften over en lang periode, over 15 år.
Vi satte endda også renten ned, i forhold til at man kunne gøre det.
Det betyder jo så, at man ikke står i den situation, som Venstres ordfører her nævner, og derfor synes vi sådan set, at vi står det rigtige sted i forhold til at sikre, at man fortsat har arvebeskatning i Danmark.
Det er godt for ligheden, og det er godt for vores samfund.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-04-04:
Jeg vil egentlig starte med at takke ordføreren for, at ordføreren sagde, at beskæftigelsen på sigt er bestemt af arbejdsudbuddet.
Og da vi ved, at Socialdemokratiet ikke vil være med til at lave arbejdsudbudsreformer, ved vi, at Socialdemokratiet ikke vil være med til at øge beskæftigelsen i Danmark på sigt.
Så tak for det.
Så vil jeg gerne have slået noget helt fast, for jeg tror, det står lidt uklart for dem, der eventuelt måtte overhøre den her debat.
Ordføreren får det til at lyde, som om der bliver trukket en masse penge ud til forbrug.
Gør man det, skal det beskattes som hidtil.
Men det her handler om, at i stedet for at pengene ryger over i statskassen, bliver pengene i virksomheden, bliver investeret i virksomheden, for det er man nødt til at gøre for at være konkurrencedygtig, dvs. investeringer i ny teknologi, nye arbejdsgange osv.
Det øger produktiviteten ude i virksomhederne, og det giver højere reallønninger til dem, der arbejder i virksomheden.
Lea Wermelin (S), 2017-04-04:
I forhold til det her med arbejdsudbuddet tænker jeg, det sikkert er noget, vi kan have en lang diskussion om, men når Socialdemokratiet står der, hvor vi gør i dag, er det jo, netop fordi der er blevet gennemført mange arbejdsudbudsreformer, og vi er jo ikke de eneste, der siger det, for flere økonomer er også enige med os i, at det faktisk ikke er der, man har behov for at gøre mere nu.
Vi har mere behov for f.eks. at tage fat på opkvalificering, og det er også derfor, vi har fremlagt en opkvalificeringsreform.
Så det tror jeg sådan set vi fortsat vil være uenige om, altså hvordan man skal tolke det.
Men det er jo ikke, fordi vi ikke vil skabe arbejdspladser i Danmark – der er jo bare blevet gennemført rigtig mange arbejdsudbudsreformer.
I forhold til det her med om pengene bliver i virksomheden vil jeg sige, at vi fra Socialdemokratiets side meget klart har sagt, at det, vi ønsker der skal være incitament til, er, at man kan overgå til fondseje, og derfor synes vi, det er forkert, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti nu lægger op til, at det største incitament skal være, at man skal overdrage til næste generation, fremfor at man kan overgå til fondseje.
Det er også derfor, vi siger, at vi sådan set har et andet bud på, hvad man kunne gøre i forhold til, kan man sige, at overdrage virksomhederne på en måde, der kunne give mere samfundsværdi.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-04-04:
Jamen når Socialdemokratiet ikke vil være med til nye arbejdsudbudsreformer, vil Socialdemokratiet heller ikke være med til at øge beskæftigelsen mere end det, der vil ske.
Og der er ikke nogen økonomer – i hvert fald ikke mainstreamøkonomer – der siger, at øget arbejdsudbud ikke vil føre til øget beskæftigelse.
Så det ligger helt fast: Socialdemokratiet vil ikke være med til at øge beskæftigelsen i Danmark yderligere.
Fint, det er fair nok.
Det andet er også fint, for vi kan sagtens tale om at gøre det skattefrit at overdrage til en fond, men hvorfor er det os politikere, der skal bestemme, om en virksomhed skal overdrages til en fond, eller om man ønsker at køre virksomheden videre i familien?
Hvorfor skal de to ting ikke sidestilles?
Igen: Det her handler om, at noget kapital bliver i virksomheden, og jeg er helt overbevist om, at det gør større gavn for samfundet som helhed, end at pengene er i statskassen.
Den har i forvejen meget, meget store ressourcer.
Lea Wermelin (S), 2017-04-04:
Ordføreren ved nok godt, at vi ikke bliver enige om det med at øge beskæftigelsen.
Ordføreren startede med at konkludere, at vi ikke ville øge beskæftigelsen, men det vil vi gerne, men der er bare også økonomer, som er enige med os, og som siger, at arbejdsudbudsreformer ikke er det, der skal til nu.
Det er så der, hvor vi er uenige.
I forhold til den anden del om, at det skal være skattefrit at overdrage til en fond, vil jeg da gerne kvittere for, at ordføreren siger, at vi godt kan snakke om det.
Indtil videre har vi i hvert fald ikke fået den positive modtagelse fra de øvrige regeringspartier, men hvis Liberal Alliance gerne vil være med til, at det skal være skattefrit at overdrage til en erhvervsdrivende fond, vil vi rigtig gerne tale videre om det.
Så jeg vil da bare opfordre til, at det skal være det gode, der kommer ud af dagen i dag, men det kommer ikke til at ændre på, at vi stadig synes, at nedsættelsen af arveafgiften vil skabe mere ulighed og heller ikke vil bidrage til arbejdspladser i Danmark.
I forhold til det der med, hvem der har afskaffet det, vil jeg sige, at ordføreren både sagde formueskat og arveafgift, men jeg går ud fra, at ordføreren netop holder fast i, at det er formuebeskatning, der er tale om.
Men ordføreren peger jo på et meget centralt problem, nemlig det, at når vi kigger rundtom i verden, kan vi se, at vi skal finde en fornuftig balance i forhold til skatteniveauet i Danmark.
Det, der bare er afgørende – både i forhold til selskabsskatteniveauet og også arvebeskatning – er, om Danmark skal bidrage til, at det er et ræs mod bunden, hvor det bliver den laveste skattesats, vi går efter.
Er det det, vi skal konkurrere på i Danmark?
Det mener vi ikke i Socialdemokratiet at vi skal.
Rune Lund (EL), 2017-04-04:
Vil hr. Hans Kristian Skibby ikke anerkende, at det her lovforslag vil betyde, at nogle af de mennesker, som har allerflest penge i det her samfund, vil få en klækkelig skatterabat, som fra 2020 og frem vil koste omkring 1 mia. kr., og at den milliard kroner kunne have været brugt på andre ting, f.eks. flere pædagoger i børnehaverne, flere folkeskolelærere i folkeskolerne eller flere sygeplejersker på hospitalerne?
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-04-04:
Det vil jeg sådan set ikke, for hvis ordføreren ønsker, at der skal være penge til at give løn til den pågældende skolelærer, som bliver omtalt, så kræver det altså, at malkemaskinen producerer mælk; det kræver også, at man producerer pumper hos Grundfos og alt mulig andet.
Vi skal jo lave værditilvækst i Danmark.
Det gør man ikke bare ved sådan at acceptere, at man ødelægger vores egen konkurrenceevne i forhold til andre lande, som vi typisk og traditionelt konkurrerer med.
Det er bl.a. på den måde, at svenske industrivirksomheder får international konkurrence, og det er den måde, som britiske eller tyske eller østeuropæiske landes industrivirksomheder driver konkurrence på.
Det er sådan set ikke til diskussion, for det gør de.
Men dem, der får den store glæde af det, er jo ikke godsejerne.
Det er de små og mellemstore virksomheder, som kommer til at få de ca. 750 mio. kr. af den milliard kroner, som man kommer op på med finanslovforslagene frem til 2020.
Så det er der, hvor vi sådan set skal sige, at det faktisk er ganske sundt og rimeligt.
Rune Lund (EL), 2017-04-04:
Nu nævnte ordføreren selv LEGO i sin tale.
Kan ordføreren ikke bekræfte to ting: for det første, at LEGO på linje med mange andre erhvervsdynastier i det her land er nogen, som virkelig vil tjene gode penge på det her?
Altså, vi snakker om en milliardskatterabat.
Det er det første.
Vil ordføreren ikke også for det andet bekræfte, at der jo faktisk er en proces med et generationsskifte i LEGO med de eksisterende regler, og at den her nye skatterabat sådan set derfor bare giver flere penge i LEGOs lomme, i stedet for at de går i fællesskabets lomme, og at de penge kunne have været brugt til andre ting, f.eks. at forbedre vores fælles velfærd?