Karsten Hønge (SF), 2025-10-31:
SF støtter selvfølgelig mange ting, som kan gøre det mere attraktivt for seniorer at blive på arbejdsmarkedet.
Vi skal sørge for at finde ting, der virker, og som er økonomisk ansvarlige.
Jeg synes i den grad, at vi skal stille langt større krav til arbejdsgiverne.
Jeg synes, det skal med fra starten af, at – så vidt jeg kan se – den her lov, selv om udgifterne vil stige til op mod 1 mia. kr. i 2029, kun vil få ekstra 100 mennesker til at blive på arbejdsmarkedet.
Det var det samme, jeg påpegede, dengang vi overhovedet indførte de her seniorpræmier, for da var jeg nemlig også er ordfører på det.
På det tidspunkt dengang, ville det lovforslag, så vidt jeg husker, koste ½ mia. kr., og arbejdsudbudseffekten, altså hvor mange mennesker man så kunne få til at blive eller træde ind på arbejdsmarkedet, var simpelt hen så marginal, at det kun var på en god dag med solskin og medvind på cykelstierne, at det faktisk gav nogen effekt.
Det er den samme sådan kritiske tilgang, jeg har til det her.
Skal vi blindt hæve præmierne, når vi ikke ser den der helt store effekt af det?
Umiddelbart lyder det jo godt at hæve seniorpræmierne, men ordningen hjælper altså mest dem, der i forvejen har det godt – dem, der stadig kan arbejde 30 timer om ugen, og som har sunde knæ, stærk ryg og et job, hvor man kan sidde ned og holde frokostpause.
Men hvad med sosu'en, der har løftet hele livet, hvad med metalarbejderen, der fik ødelagt skulderen som 58-årig, eller pædagogen, der har stået i børnelarm i 40 år?
De får ikke meget ud af en seniorpræmie, hvis de slet ikke kan holde til at arbejde de timer, der skal til for at optjene den.
Fagbevægelsens Hovedorganisation har foreslået noget fornuftigt: Gør ordningen mere fleksibel; sænk timekravet, så flere kan være med; for et samfund, der vil have folk til at blive længere, må også udvise lidt forståelse for dem, der ikke bare kan løbe lige så hurtigt længere.
Netop i dag skriver næstformand for Fagbevægelsens Hovedorganisation, Nanna Højlund i mediet A4, og jeg citerer: »Når vi i FH nærlæser tallene, kan vi se, at modtagerne af seniorpræmien har en gennemsnitlig indkomst på 650.000 kroner før skat og eksklusiv pension i 2024.
Modtagerne er koncentreret i de rige kommuner, især i Nordsjælland.
For eksempel opfyldte knap 30 procent af de 68-69-årige i Gentofte kravene til at få præmien i 2024, mens det kun gjaldt omkring otte procent i Sønderborg.«
FH's medlemmer får ikke den samme mulighed for at få seniorpræmien, er konklusionen.
Det er også derfor, det er naturligt, at overskriften på Nanna Højlunds klumme i dag er: »Seniorpræmien belønner skævt og uretfærdigt«.
Nanna Højlund skriver videre i dagens A4: »Derfor foreslår FH en mere retfærdig seniorpræmieordning ...«.
På den måde belønner vi også dem, der kan og vil give et par gode dage – ikke kun dem, der kan holde til næsten fuldtid og i øvrigt har en god, høj indkomst i forvejen.
Det er retfærdigt.
Jeg må give Nanna Højlund ret.
Så vil flere, både den faglærte og akademikeren, få en økonomisk gevinst ved at fortsætte på job efter pensionsalderen.
Så er der den her digitale del.
Her kunne man næsten tro, at der er nogle politikere, der mener, at danskerne sådan set er klar med NemID og lynhurtigt wi-fi, men sådan er virkeligheden jo ikke.
Selv de hjemløses landsorganisation har mindet os om, at det digitale Danmark ikke omfatter alle.
Mange af udsatte borgere kan ikke bare anmode om fritagelse for digital selvbetjening.
Mange af dem ved slet ikke, hvordan man anmoder om det.
De har brug for mennesker, ikke systemer, og derfor foreslår SAND, at fritagelsen bliver automatisk, hvis man allerede er fritaget for digital post.
Det synes jeg faktisk at vi skulle kunne blive enige om.
Derfor siger jeg, at hvis det her lovforslag bliver rettet til, så det bliver et tilbud til flere og rammer mere retfærdigt og giver et mere ansvarligt brug af pengene og også lige retter det her omkring den digitale afmelding til, kan vi også overveje at være med i SF.