runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2024-05-21:
Det er jo helt uvant for mig at høre fru Mette Thiesen tale med så stor omsorg og bekymring for gerningsmanden, i det her tilfælde voldtægtspersonen.
Men det er jeg sådan set glad for.
Jeg er glad for, at det nu er ret sort-hvidt, at man skal samtykke, men jeg kan da også have ondt af de unge mænd og kvinder, der ikke forstår samtykkelovgivningen og kommer til at fumle sig til et overgreb, som har store konsekvenser for en anden.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge: Kunne Dansk Folkeparti så på lige præcis det her område være positivt stemt over for alternative straffeformer, altså f.eks. konfliktråd?
Det synes jeg kunne være fuldstændig oplagt i nogle af de her sager, fordi der jo netop er tale om to mennesker, som måske ikke forstår hinanden, og som måske gennem et efterfølgende konfliktråd kan forstå, hvad der førte frem til den misforståelse, der gør, at de begge to på den ene og på den anden måde jo står i en utrolig svær situation.
Mette Thiesen (DF), 2024-05-21:
Jamen altså, hvis man f.eks. tænker ind i at lave den her first, second og third degree – jeg beklager igen, at det er engelsk – kunne man jo sagtens tænke ind, at ved den, der hedder third degree, altså den mildeste form, hvis man kan sige det sådan, voldtægt er jo aldrig en mild form, men altså der, hvor der er fumlerier, og hvor det er en misforståelse, der ligger til grund, så kunne man jo sagtens kigge på, om det også skulle være noget bødestraf eller noget andet.
Så håber jeg, at Radikale Venstre vil bakke op om, at man så, hvis det f.eks. er udlændinge inden for den første grad, selvfølgelig kvitterer konsekvent med udvisning for bestandig, men så langt vokser træerne jo nok ikke ind i himlen.
Og jeg kan da berolige ordføreren med, at jeg generelt er et meget omsorgsfuldt menneske og tager mig af mine medmennesker, men jeg sætter altså danskerne først – det gør vi i Dansk Folkeparti.
Zenia Stampe (RV), 2024-05-21:
Det var måske, fordi vi pludselig skulle se med milde øjne på nogen, men det kan i hvert fald ikke omfatte udlændinge.
Men jeg er alligevel glad for det, der bliver sagt i forhold til alternative strafformer.
For jeg synes, at der måske lige præcis på det her område kunne være noget perspektiv, især i konfliktråd.
Det synes jeg faktisk der er noget perspektiv i at prøve at samarbejde om at kigge på.
Mette Thiesen (DF), 2024-05-21:
Det er tydeligt, at ordføreren ved mere om konfliktråd, end jeg gør, så jeg lytter meget gerne, hvis der er noget der.
Nu nævner ordføreren, at der er store omkostninger for den, der, hvad skal man sige, bliver begået et overgreb mod.
Vi skal bare huske qua det spørgsmål, jeg stillede hr. Preben Bang Henriksen tidligere, at der også er meget store konsekvenser for den, der bliver uretmæssigt anklaget, og måske faktisk også livsændrende konsekvenser.
Så det er jo en balance.
Jeg skal være ærlig og sige, at jeg er meget optaget af, at reelle voldtægtsforbrydere bliver dømt, og at de bliver dømt hårdt, men jeg vil heller ikke risikere, vi har en lovgivning, som skaber justitsmord, hvor nogle bliver uretmæssigt dømt.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-21:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Ordføreren har jo ligesom jeg en fortid i et parti, der var rigtig glad for fakta.
Jeg hørte Enhedslistens ordfører tidligere postulere, at det kun var 0,3 pct., der var falske anmeldelser, så det er jo nemt lige at faktatjekke.
Det Kriminalpræventive Råd lavede en undersøgelse i 2009 for årene 2000 og 2001 og 2002, og med den undersøgelse finder de frem til, at 7 pct. af alle anmeldelser om voldtægt er falske.
2 pct. fører til dom, resten til andre sanktioner.
Og det er jo de 7 pct., som man med det her forslag jo egentlig er bekymret for.
Man vil gerne undersøge, om det stadig er 7 pct., eller om det er mere, og så fører det videre til, hvorfor vi sambehandler det.
Og hvis det er mere, er det så grundet samtykkeloven?
Der var en, der spurgte, om det gjorde det nemmere.
Det er jo ikke det, vi mener.
Vi ønsker jo, at alle, der bliver udsat for voldtægt, kan blive hjulpet af retsvæsenet.
Men fra 0,3 pct. til 7 pct. er der bare en stor forskel, bliver jeg nødt til at sige som mand.
Er ordføreren ikke enig i, at hvis 7 pct. af en befolkning blev udsat for noget, ville vi alle sammen med det samme stemme igennem, at vi selvfølgelig skal have det undersøgt?
Mette Thiesen (DF), 2024-05-21:
Jeg tror, ud fra hvad jeg hører, og det er jo derfor, at vi skal have det undersøgt, at der er så meget usikkerhed om, hvad det her egentlig er – fra begge sider i øvrigt – og at der faktisk er nogen, der ender med at anmelde noget, som ikke er en voldtægt.
Jeg skal hilse og sige, at jeg i den grad taler af erfaring, i forhold til hvor svært det kan være at tale åbent om det, hvis man er udsat for noget grimt.
Det tager nogle gange meget lang tid selv for voksne mennesker.
Men vi er bare nødt til at være helt hundrede procent sikre på, at vi rammer plet med lovgivningen, og jeg tror ikke nødvendigvis, at vi gør det med den her lovgivning.
Ligesom der bliver talt om, at vi skal indskærpe over for de unge mænd, at de skal indhente samtykke, synes jeg i øvrigt også, vi skal indskærpe, hvor strafbart det faktisk er at indgive en falsk anmeldelse.
Det er noget, der kan ødelægge andre menneskers liv.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-21:
Tak for det.
Jeg er ikke uenig.
Men vi bliver også bare nødt til at sige, at der er blevet talt lidt om de unge mænd og sådan lidt negligerende om, at 54 pct. har en bekymring for det her.
Jeg har jo selv været en ung mand, og det kan godt være, at hjernen ikke er færdigudviklet, men vi er jo ikke sådan dumme for at være dumme som unge.
Der er jo en grund til, at 54 pct. af de unge mænd er bange for det her system, altså at de ikke ved, hvordan de skal agere i det.
Derfor kunne det også være interessant, synes vi i Danmarksdemokraterne, at få det undersøgt.
For viser det sig, at der er endnu flere falske anmeldelser nu, så har vi jo et kæmpeproblem med samtykkeloven, som vi har lavet den, og så bliver vi jo nødt til at korrigere den i Folketinget.
Er det ikke også ordførerens stillingtagen til det?
Preben Bang Henriksen (V), 2024-05-21:
Forældrene er rystede, og han bliver afhentet af politiet og bliver taget med på stationen.
Bliver han fremstillet i grundlovsforhør?
Det afhænger selvfølgelig af de konkrete omstændigheder.
Men vi må nok også sige – hvad der er relevant i anden sammenhæng – at vi jo er flinke til at varetægtsfængsle folk, så der skal måske ikke så meget til.
Så eksemplet ligger ikke helt fjernt, men alene det at blive hentet fortæller jo lidt om sagens alvor, havde jeg nær sagt, og understreger bare, at den her lov er en, som vi skal have sat under lup.
Ikke dermed sagt, at der er flere, der skal frifindes osv., men vi skal være helt sikre på, at det er de rigtige, der bliver dømt og også genstand for den behandling, som vi lige taler om her.
Mette Thiesen (DF), 2024-05-21:
Tusind tak.
Jeg er meget enig.
Man siger jo normalt, at man hellere vil have ti, der bliver frifundet, som er skyldige, end en enkelt, der bliver dømt uskyldigt.
Jeg skal i hvert fald sige, også som mor til to drenge, at jeg faktisk er bekymret på deres vegne, når de skal til at begive sig ud i den verden.
For der er ikke, som jeg ser det og i øvrigt hører det fra folk, som er meget mere kyndige på det her område, end jeg er, klarhed om det her med, hvor langt samtykket går, og hvor hårdt vi straffer noget, som er fumlen, og som ikke reelt er en voldtægt, for det hele ligger inde under den samme bestemmelse.
Så jeg vil egentlig bare sige tak for at anerkende det.
Jeg mener stadig, der grundlæggende set skal ske en revision af loven, men vi skal også have det hele undersøgt, så bare tak for ordførerens store indsigt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-05-21:
Tak for ordet.
Jeg havde faktisk det samme spørgsmål som fru Rosa Lund, nemlig om det ikke også var påstand mod påstand i de gamle sager.
Dengang var bevistemaet jo, om der var tale om en trussel, vold eller tvang, og det er klart, at det, hvis der har været vold, kan bevises, men trusler og tvang afstedkommer jo ikke altid blå mærker, og det kan jo ikke heller ikke altid bevises.
Er det ikke korrekt, at det blot er bevistemaet, der er anderledes, så man i stedet for at skulle bevise, at der har været vold, trusler og tvang, nu skal bevise, at der er afgivet et samtykke?
Og er det ikke rimeligt nok, at der i den her type sager skal være et samtykke?
Preben Bang Henriksen (V), 2024-05-21:
Jo, det er bestemt rimeligt, at der skal være et samtykke.
Det, der bare er problematisk, er at finde ud af, om det er givet et samtykke, og hvordan det er formuleret, og hvordan det er forstået – eller misforstået – af den anden part, og det synes jeg er helt fint at vi får en undersøgelse af.
Men selvfølgelig skal der være et samtykke.
Mette Thiesen (DF), 2024-05-21:
Tusind tak, og tak for talen, og også tak for at nævne nogle af de ting, som jeg også støtte på igen ved høringen.
Jeg har meget stor respekt for ordførerens viden om retsområdet generelt.
Jeg vil høre, om ordføreren egentlig også bare kan bekræfte noget over for mig.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at det faktisk er det, der er essensen?
For det må aldrig være sådan i et retssamfund, at folk er usikre på, hvad lovens bogstav er, altså hvad loven egentlig går ud på, sådan at man ender med at begå en forbrydelse, man slet ikke vidste man begik.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-05-21:
Jo, jo, det er det i de eksempler og også, hvis man forsøger at få samleje med en, der sover.
Jo, så kan jeg bekræfte, at de tilfælde, der blev nævnt, efter bestemmelsen her er ulovlige, og at det dermed også er en voldtægt.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-21:
Tak for det.
Jeg bliver sådan alligevel blandet ind i det, og nu kender jeg ordføreren, og jeg snakker også nordjysk, og jeg synes jo faktisk også, at ordføreren er meget vidende på området, det vil jeg give ham, og at han er en mand, jeg har meget stor respekt for.
Men jeg hørte faktisk også ordføreren være noget mere bekymret, end man måske kan se af svarene til Enhedslisten og SF, og det bekymrer mig lidt.
For det bekymrer mig jo, at over 50 pct. af de unge drenge kan være i tvivl om, hvad det her samtykke egentlig betyder, og at der er den her retsløshed, som mænd eller for den sags skyld også kvinder risikerer at opleve, hvis det er ens performance i retten, der betyder noget.
Så er det egentlig ikke også det, jeg hører ordføreren, som er meget vidende på området, være bekymret for, og at grunden til, at vi skal have kigget det her igennem, er, at vi har lavet en lov med gode intentioner, men hvor vi nu kan se, at der er nogle ting i forhold til det?
For man skal i Danmark jo i hvert fald vide, hvad man har gjort der er ulovligt, hvis man skal dømmes for det, og jeg ser jo sådan på det, at vi nu har lavet et system, hvor man kan risikere at blive dømt for noget, som man teknisk set ikke vidste var galt.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-05-21:
Jo, det er i allerhøjeste grad en bekymring.
Men jeg må nu samtidig også sige, at der da også har været mange situationer, hvor det har bekymret mig, at man måske er blevet frifundet, og hvor det efter min mening var helt oplagt, at man skulle dømmes.
Men jeg vil vende tilbage til det eksempel, som hr. Kim Edberg Andersen kommer med, altså at en stor del af drengene – sådan er det i hvert fald ifølge den undersøgelse, der er lavet – er nervøse for at gå i byen og gå videre, fordi man ikke rigtig har forstået, hvad ordet samtykke går ud på.
Én ting er jo at forstå det, og det tror jeg nok også de fleste drenge trods alt kan finde ud af, men noget andet er jo det bevismæssige problem, hvis den ene part bagefter ændrer opfattelse.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-05-21:
Det lyder rigtig godt, og jeg er jo heller ikke uenig i, at det her skal undersøges.
For vi skal jo ikke stå med en masse bekymringer, som er unødige, og er der noget, vi skal reagere på, skal vi jo naturligvis også gøre det.
Københavns Politi har jo lavet en meget fin undersøgelse af de voldtægtssager, der har været, efter at samtykkeloven er blevet indført, og i 60 pct. af sagerne har offeret forsøgt at afvise ved at vende siden til, samle benene osv., og alligevel fortsætter gerningsmanden.
Er det ikke en voldtægt, ligesom det også er en voldtægt, når man forsøger at få samleje med en, der sover?
Sådan er det i 15 pct. af sagerne.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-21:
Jeg er enig med ordføreren.
For jeg tror jo ikke, at der er nogen af partierne herinde, der ønsker, at en eneste voldtægtsforbryder skal have lov til at slippe i forhold til det.
Men det er jo faktisk det med bevisets stilling, som man kan se som en bekymring.
For vi lever jo i en retsstat, og selvfølgelig skal man dømmes, hvis man begår noget ulovligt, men det drejer sig lige nøjagtig om, hvordan vi har sat det sammen, og det er dejligt at høre, at Venstre går ind for, at vi i hvert fald kigger på det.
For så får vi viden, og så kan vi forhåbentlig alle sammen også være villige til at korrigere det, sådan at vi på den lidt længere bane får en samtykkelov, hvis man skal kalde den det, som virker for alle parter.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-05-21:
Tak for det.
Det forslag, der er fremsat i dag fra SF, går på, at Folketinget skal nedsætte et udvalg, der inddrager de relevante parter fra vagtbranchen med henblik på at kunne fremsætte et lovforslag om revision af lov om vagtvirksomhed.
Den revision skal sikre, at loven bliver mere tidssvarende.
Jeg vil sige, at det er lidt bredt formuleret, at man skal nedsætte et udvalg.
Det fordrer i hvert fald, for at vi nu ikke skal vælte os i udvalg, at vi er klar over, om det er det rigtige tidspunkt, og om der i øvrigt er baggrund for det.
Det er klart, at der ikke er nogen i det her land, der skal gå rundt og være underkastet trusler eller utryghed, og det gælder også alle mulige vagter, herunder parkeringsvagter.
Men samtidig må jeg sige, at udgangspunktet jo her i kongeriget er, at politiet har magtmonopol.
Det er politiet, der skal tage sig af de alvorlige sager.
Derfor skal vi selvfølgelig stadig beskytte de vagter, der går rundt og alt andet lige tager de mindre alvorlige sager.
Det kunne ske med overfaldsalarm, det kan ske på anden vis, men som justitsministeren var inde på, er der under alle omstændigheder et arbejdsgiveransvar, og det dækker jo altså også at sikre, at de ansatte er beskyttet i forskellige sammenhænge.
Justitsministeren har nævnt, at vi har vedtaget kommunale tryghedsvagter.
For der er jo den forskel på de kommunale tryghedsvagter og så vagtværnene, at førstnævnte må, om jeg må bruge udtrykket, patruljere på offentlige arealer, og det må almindelige vagtfolk ikke.
Jeg skal ikke udelukke, at det, som forslaget egentlig primært adresserer, nemlig trygheden hos de her vagter, kan være relevant at få undersøgt nærmere.
Men jævnfør det, justitsministeren sagde, synes jeg, det vil være en god idé at afvente erfaringerne med de kommunale tryghedsvagter, og Venstre kommer ikke lige til at støtte forslaget i den her omgang.
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-21:
Hvis jeg så sætter mig i Dansk Folkepartis sted – og jeg ved ikke, præcis hvor hr. Kim Edberg Andersen er – og forholder mig til den kritik, der har været, og det, der har været fremlagt i medierne, har vi svært ved at genkende det.
Hvis det, man måtte mene, er rigtigt, nemlig at der her er tale om en mase unge mænd, som bliver uskyldigt dømt, fordi de ikke forstår, hvad et samtykke er, er det da noget, der vil komme frem og vil vise sig, når man samtidig har en undersøgelse af karakteristika ved de gerningspersoner, der her er tale om.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-05-21:
Jeg vil bare høre, om ikke ministeren synes, at det ligner en eller anden beretning.
Jeg hører på debatten her og al respekt for partierne, det er jo faktisk nogle af dem, der har båret samtykket allermest igennem, der nu gerne vil have en undersøgelse af, hvordan loven virker.
Jeg hører ministeren sige, at det kan lade sig gøre i 2025, og det er så om 12 måneder, og herfra vil man gerne have et resultat, der kan forelægges Folketinget i 2025.
Hvad vil ministeren sige til en beretning, der måske sådan rammer lidt midt imellem, altså at ministeriet forsøger medio 2025 at have noget på det rene.
Det er vel alt andet lige et spørgsmål om at gennemgå de juridiske domme, der har været i Ugeskrift for Retsvæsen og anklagemyndighedens materiale osv.
Kunne vi ikke lande et sted midt imellem for at sige det rent ud?
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-21:
Jamen det glæder mig altid, når hr. Preben Bang Henriksen forsøger at gyde olie på vandene, også selv om der ikke er så stor uenighed i salen, så det tager vi kun venligt imod.
Jeg synes, man skal gøre det – Folketingets partier imellem med regeringen på sidelinjen – at vi sætter os ned og går i dialog om, hvor langt vi kan komme med sådan en fælles beretningstekst.
Det er ikke ud fra et brændende politisk princip, at undersøgelserne skal gennemføres på enten det ene eller det andet tidspunkt.
Regeringens hensyn er, at vi ved mest muligt om både gerningspersoner og afgørelser i alle retsinstanser, før vi også konkluderer noget i en evaluering.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-05-21:
Jeg går ikke så meget op i, hvor mange der anmelder.
Jeg går op i, hvor mange der bliver dømt, men der er jo også flere, der er blevet dømt, og under forudsætning af at de er dømt med rette – det er bl.a. det, vi diskuterer her i dag – ja, så er det sandelig en god ting.
Maria Durhuus (S), 2024-05-21:
Nu er det spændende, om I i salen har oddset på, hvad jeg har tænkt mig at sige fra stolen i dag.
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne for at komme med et rigtig, rigtig vigtigt forslag.
Der er ingen tvivl om, at en voldtægt altid er en, der ikke må ske, og en falsk anmeldelse er lige så meget en, der aldrig rigtig må ske.
Begge dele er meget, meget ødelæggende for mennesker.
Det er også vigtigt, at vi får belyst debatten og viden og indsamling af data ud fra så mange forskellige perspektiver som overhovedet muligt.
Vi vil også godt bakke op om, at det bliver i 2025, og vi vil også rigtig gerne bakke op om en fælles beretning, og at vi fortsætter dialogen om det her område for at få den bredest mulige viden på så oplyst et grundlag som overhovedet muligt, når vi skal lave en fælles evaluering og kigge ind i den nærmere fremtid.
Tak for ordet.
Rosa Lund (EL), 2024-05-21:
Tak for det, og tak til Venstres ordfører for talen.
Jeg spørger selvfølgelig lidt polemisk, men det var, fordi ordføreren startede sin tale med at sige, at med samtykkeloven var det jo sager med påstand mod påstand.
Efter min bedste opfattelse var det også sådan med den gamle voldtægtsbestemmelse, at det var påstand mod påstand i sagerne.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-05-21:
Jo, det må jeg nok give fru Rosa Lund ret i.
Men så har vi så det, der blev sagt på høringen i sidste uge.
Der har jeg i hvert fald noteret mig, at der blev sagt, at bevisbyrden har forskubbet sig lidt.
Jeg kan ikke huske, hvem der sagde det.
Så jeg er nu ikke helt sikker på, at det er nøjagtig den samme situation som den, vi havde tidligere.
Men ellers har fru Rosa Lund da ret.
De fleste sager ligner jo de gamle sager, og det var også det, justitsministeren sagde.
Rosa Lund (EL), 2024-05-21:
jeg var også til stede på høringen og synes også, at det var rigtig spændende, og at det var nogle gode input, vi fik fra retspraksis.
De har fået mig til at tænke meget, at noget af det, der har betydet allermest med samtykkeloven, er, at der er flere, der anmelder.
Det er derfor, vi ser, at billedet af dem, der bliver anklaget, ser lidt anderledes ud, end det gjorde for 10 år siden.
Det er jo, fordi der er flere, der anmelder voldtægter, og det er vel en god ting.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-21:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg hører også, at ordføreren er villig til at se ind i det, for selv Moderaterne kan se, at der er nogle ting, der kan være op og ned.
Ordføreren siger, at man skal sige ja.
Men det skal man jo faktisk ikke, og det er nok det, der er problemet, især for unge mænd.
Det er det der med, at man skal vise signal til ja eller vise signal til nej.
Er ordføreren uenig i, at det nok er det, der er den helt problematiske ting i det her – altså, at det, de her unge drenge er bekymrede for, er, at hvis de tolker signalet til at være et ja og de så ikke undervejs finder ud af, at det her er et signal til et nej, så begår de jo teknisk set voldtægt?
Men fordi vi gør den sådan lidt vævende og afhængig af, hvordan folk tolker andre folk, så risikerer man faktisk at gøre noget kriminelt, og det er det, der er problemstillingen her.
Derfor er det vigtigt, at vi får kigget på, om vi har ramt bolden rigtigt i første omgang.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-21:
Jeg vil sige, at jeg i første omgang synes, at vi skal have evalueringen.
Men der er tydelige tegn på, at der er nogle steder i loven, som der godt kan være en fordel i at ændre på, både så den bliver mere præcis, men måske også, for at vi kan komme ud over de her idéer om, at den rammer helt skævt, og at alting er helt forfærdeligt hele tiden.
For loven virker jo langt hen ad vejen efter hensigten.
Det er trods alt stadig en voldtægtsbestemmelse, og overfaldsvoldtægter, voldtægter med tvang og lignende vil jo alle sammen fortsat være omfattet af loven.
Det er i forbindelse med det nykriminaliserede område, at der kan være nogle steder, hvor vi måske skal være meget mere præcise, med hensyn til hvordan loven skal have en effekt.
Mette Thiesen (DF), 2024-05-21:
Jeg er meget enig, og der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi i Dansk Folkeparti gerne vil straffe voldtægter meget hårdere.
Vi vil gerne have minimumsstraffe, og vi vil gerne have meget hårdere straffe på det område, men vi er jo også nødt til at sikre os, at det ikke som i nogle af de sager, som vi hører om, og som falder inden for samtykkebestemmelsen, handler om nogle unge drenge, som faktisk ikke engang har vidst, at de har gjort noget forkert.
Så vi er nødt til at specificere det.
Der kom mange spændende bud til den høring, som både ordføreren og jeg var til.
Så er jeg vil egentlig bare komme med en anerkendelse af, at der endelig er lidt opbakning fra flere partier til at få kigget på det her.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-21:
Jeg bemærker, at fru Mette Thiesen gerne vil bruge formuleringen, at de unge drenge ikke vidste, at det, de havde gang i, nødvendigvis var et lovbrud.
Almindeligvis siger vi jo trods alt, at uvidenhed ikke er en omstændighed, der gør, at man ikke kan blive straffet, men her er der måske mere tale om, at der ikke har været en forståelse af, at det, man har gjort, faktisk har været kriminelt.
Det er selvfølgelig ikke det samme, som at der ikke er sket noget kriminelt, men vi bør i hvert fald kigge ind i, hvordan det her fungerer.
Mette Thiesen (DF), 2024-05-21:
Tusind tak for en rigtig god tale.
Jeg er virkelig enig med ordføreren.
Jeg mener ligesom ordføreren, at falske anklager som dem, ordføreren nævner eksempler på, i langt højere grad skal straffes – og straffes hårdt – fordi man selvfølgelig ikke må indgive falske anmeldelser om sådan noget, og fordi de jo har så store konsekvenser.
Men jeg kunne på baggrund af de mange gode ting, som ordføreren siger, egentlig godt tænke mig at høre ordføreren og ordførerens partis holdning til, om loven skal revideres.
Kan ordføreren sige noget om det på nuværende tidspunkt?
Rosa Lund (EL), 2024-05-21:
Tak for det.
Ordføreren talte om de falske anmeldelser, og det er jo præcis det, vores beslutningsforslag handler om.
Det er jo det, vi alle sammen gerne vil til bunds i.
Men jeg skal egentlig bare høre Liberal Alliances ordfører, om man så også mener, at vi skal undersøge alle andre typer falske anmeldelser, for falske anmeldelser om voldtægt udgør jo en ret at lille andel af de falske anmeldelser.
Men når man f.eks. læser Weekendavisen, kan man godt få det indtryk, at de udgør en kæmpestor andel.
Men de fylder kun meget i Weekendavisen og ikke så meget i politiets statistikker.