runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2020-11-26:
Mange tak for hr. Søren Egge Rasmussens altid engagerede indlæg.
Jeg har stor respekt for det ambitionsniveau, der er i forhold til dyrevelfærden.
Hvis det er sådan, at vi indfører nogle meget, meget skrappe regler og helt forbyder de her turbokyllinger, risikerer vi, at de gode arbejdspladser og den gode økonomi, der er i at producere kyllinger i Danmark, forsvinder andre steder hen, hvor man ikke tager de samme hensyn, og vi vil i virkeligheden helt utilsigtet kunne skabe en situation, hvor kyllingerne så bliver produceret under endnu værre vilkår i andre lande.
Derfor handler det om at se ind i en relativ virkelighed og sige: Ja, det kunne være bedre; vi håber, forbrugerne trækker det i den rigtige retning, men Danmark er bedre end så mange andre steder, og det er ikke nu, vi skal lave et forbud, for så risikerer vi bare, at produktionen flytter til andre lande, hvor de slet ikke har de samme standarder.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-26:
Jamen det, Enhedslisten foreslår, er jo en udfasning af turbokyllingen over et par år, og der kan nå at komme mange hold kyllinger igennem de produktionsanlæg, man har.
Men det er jo ikke bare et spørgsmål om, at man forsøger at have en lidt bedre dyrevelfærd.
Uanset om man så gav en anelse mere plads til den her kylling, ville den have det dårligt, fordi den vokser så hurtigt, at dens indre organer ikke kan følge med.
Altså, vi har her at gøre med et produktionsdyr, som er forædlet frem til noget, som ikke burde være i produktionslandbruget.
Rasmus Prehn (S), 2020-11-26:
Når jeg lytter til forskellige beskrivelser af, hvad konsekvensen er, når det handler om de her turbokyllinger, så er der lidt forskellige udlægninger af, hvordan virkeligheden er.
Og jeg har simpelt hen til gode at komme på besøg på en kyllingefarm, der producerer de her turbokyllinger.
Nu har jeg meldt ud, at mit fremtidige arbejde også kommer til at handle om at være i dialog med erhvervet, og der håber jeg på at kunne komme ud og besigtige en sådan produktion for med egne øjne at se, hvad konsekvensen er.
Jeg er kun interesseret i at holde mig så ajour som overhovedet muligt på det her område.
Vi skal jo følge udviklingen her.
Foreløbig er jeg bare glad for, at forbrugerne viser vejen og i stadig større omfang lægger vægt på dyrevelfærd.
Carl Valentin (SF), 2020-11-26:
Ministeren taler om, at vi skal have markedsdreven dyrevelfærd, og han hylder sådan set også, at forbrugerne ligesom vælger turbokyllinger fra.
Derfor vil jeg høre, om han tænker, at vi som stat f.eks. og de offentlige køkkener måske skulle vælge turbokyllinger fra.
Vi driver jo markedet, vi er indkøbere.
Kunne regeringen være tilhænger af, at det offentlige stoppede med at købe turbokyllinger?
Rasmus Prehn (S), 2020-11-26:
Jeg takker for det konstruktive forslag.
Det er jo nogle af de overvejelser, man har, når man laver de her indkøbspolitikker.
Der er jo en afvejning af, hvad prisen er, hvad kvaliteten er, og hvad der er af andre hensyn, herunder dyrevelfærd.
Det er jo et oplagt parameter at have med i de drøftelser.
Jeg kan ikke stå her på talerstolen og slå ud med armene og sige: Nu skal I høre, nu kører jeg statens dankort og lover det her.
Men jeg synes, det er godt, at det bliver bragt på bane, og jeg vil gerne være med til at sikre, at vi får en drøftelse af, hvad vi kan gøre på det her område.
For mange steder kan det offentlige jo være med til at vise en vej og drive en udvikling, og det kan man også overveje på det her område.
Carl Valentin (SF), 2020-11-26:
Nu har vi lige diskuteret buræg, og her kunne ministeren godt tænke sig at udfase produktionen, men det tager jo nogle år.
Selv om man nu er etisk overbevist om, at man ikke kan stå inde for den her produktion, tager det nogle år, før det ligesom kan ske.
Kunne det give mening i forhold til turbokyllinger at sige, at vi udfaser det her over en måske 5-årig eller 6-årig periode, for der kommer markedet jo også til at blive drevet?
Rasmus Prehn (S), 2020-11-26:
Når det handler om de her kyllinger, lægger vi ikke op til at støtte forslaget her om at forbyde dem.
Derfor lægger vi heller ikke op til, at der skal være nogen udfasningsplan for det, simpelt hen fordi vi vurderer, at vi risikerer at flytte problemet til andre lande, hvor dyrevelfærden så er ringere, og at miste arbejdspladser og miste indtægter for Danmark.
Så det er ud fra den betragtning, at vi har et forbehold her.
Anders Kronborg (S), 2020-11-26:
Jeg vil starte med – ligesom tidligere i dag – at sige tak til Enhedslisten for at fremsætte dette beslutningsforslag.
Jeg synes sådan set, at det er rigtig rart, at man får lejlighed til at diskutere dyrevelfærd her fra talerstolen.
Og i modsætning til i diskussionen om buræg må vi nok erkende, at Ross 308-kyllingen stadig er den mest udbredte type i produktionen af slagtekyllinger og altså en kylling, som mange danskere stadig køber.
Der skal dog ikke herske nogen tvivl om, at Socialdemokratiet gerne ser, at flere forbrugere fravælger Ross 308 til fordel for andre slagtekyllinger, som er langsomtvoksende.
For man kan nemt forestille sig, at samme type kylling i stedet vil blive købt i udlandet, hvor vi som politikere og som danskere ikke har mulighed for på nuværende tidspunkt at stille et decideret forbud op mod handelen.
Derfor er vi selvfølgelig meget optaget af, at forbrugerne har en indflydelse her, men vi er også meget optaget af, at det i virkeligheden er i det her spørgsmål, at vi tror på, at en fælles europæisk indsats kan være en af nøglerne til at sikre en bedre dyrevelfærd for slagtekyllingerne.
Derfor skal Danmark aktivt gå ind i de her drøftelser helt centralt i EU, og det kunne ministeren her jo også før fortælle at man faktisk arbejder aktivt på – altså arbejder aktivt på at få et fælles europæisk dyrevelfærdsmærke, som kan højne forbrugerbevidstheden og dermed dyrevelfærden i hele EU.
Socialdemokratiet kan ikke støtte det her beslutningsforslag, men vi er selvfølgelig altid indstillet på at drøfte, hvordan dyrevelfærden kan blive bedre.
Erling Bonnesen (V), 2020-11-26:
Tak for det, og også tak for, at den socialdemokratiske ordfører sådan helt naturligt selvfølgelig lægger sig i slipstrømmen af sin minister.
Det var også, hvad man havde forventet.
Det må simpelt hen ikke drages i tvivl.
Anders Kronborg (S), 2020-11-26:
Tusind tak for det spørgsmål, og jeg tror i virkeligheden, at jeg vil besvare det på den måde, at uanset om vi snakker dyrevelfærd, eller om vi snakker grøn omstilling, så skal Danmark naturligvis være et foregangsland.
Men et foregangsland bliver jo ikke ved med at være et foregangsland, hvis det, vi gør, er at afvikle produktionerne.
Der skal vi huske på, at den her produktion giver mange arbejdspladser, den beskæftiger landmænd, den beskæftiger slagteriarbejdere.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi forfølger et spor herhjemme, som ministeren også har kunnet redegøre for, nemlig at der er velfærdskontrol, og vi ser faktisk, at avlsarbejdet har medført, at de problemer, der var for 10 år siden, slet ikke er der i samme udtalte grad på nuværende tidspunkt.
Og der er jeg bange for, at hvis vi bare går ind og afvikler den her produktion med et slag, så rykker vi arbejdspladser og, om man så må sige, en dårligere dyrevelfærd til de andre europæiske lande.
Derfor har vi en interesse i, at vi kæmper for den her sag samlet i EU.
Rasmus Prehn (S), 2020-11-26:
Først og fremmest tak til forslagsstillerne for forslaget.
Der er fremsat et beslutningsforslag om at udforme en generelt gældende regel om oplysninger og mærkning af kød med slagtemetode.
Forslagsstillerne begrunder det med, at forbrugerne skal sikres et frit valg, med hensyn til om de ønsker at købe kød af halaslagtede dyr eller ej.
Først og fremmest er det væsentligt at understrege, at der dyrevelfærdsmæssigt ikke er nogen forskel på, om der slagtes konventionelt eller efter religiøse rituelle slagtemetoder.
Det skyldes, at de danske regler, indført i 2014 under en socialdemokratisk ledet regering, stiller krav om forudgående bedøvelse af dyrene uanset slagtemetode.
Så siden 2014 har det altså været sådan: Man skal bedøve dyrene, inden de bliver slagtet.
Mærkningsreglerne for fødevarer er totalharmoniseret i EU, og det følger af EU-reglerne, hvilke oplysninger det er obligatorisk at mærke fødevarer med.
Medlemslande er dermed i fællesskab blevet enige om, hvilke oplysninger der skal stå på fødevarerne.
Slagtemetode er ikke en af de oplysninger, som er obligatorisk at mærke med.
At indføre sådan et krav vil kræve en fælles politisk beslutning i EU, da mærkningsreglerne som sagt er totalharmoniserede.
I henhold til fødevareinformationsforordningen kan der kun indføres nationale krav til mærkning af fødevarer, hvis kravene er begrundet i mindst et af følgende hensyn: beskyttelse af folkesundheden, beskyttelse af forbrugerne, bekæmpelse af svig.
Mærkning med slagtemetode vurderes ikke at kunne begrundes med nogen af disse hensyn.
Når reguleringen af slagtemetoder i Danmark betyder, at lovlige slagtemetoder sikrer et acceptabelt niveau af dyrevelfærd, fødevaresikkerhed, næringsindhold samt kvaliteten og smagsoplevelsen af kødet, hvilket er de forhold, jeg er ansvarlig for at regulere som fødevareminister, så er mærkning af kød med slagtemetode efter min opfattelse overflødig.
Producenter kan til enhver tid frivilligt indføre ordninger, der giver forbrugeren mulighed for at vælge ikkerituelt slagtede produkter.
Naturligvis under forudsætning af, at forbrugeren ikke bliver vildledt.
Man kan altså som virksomhed, det vil sige såvel producenter som sygehuse, plejehjem m.v., vælge frivilligt at oplyse om eller mærke med eksempelvis halal eller ikkehalal eller lignende, så længe oplysningen ikke vildleder forbrugeren.
På baggrund af de samlede argumenter, jeg har gennemgået her, mener jeg ikke, at der er grundlag for at imødekomme ønsket om at indføre regler som foreslået i det her beslutningsforslag, B 46, og vi lægger an til at afvise forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-26:
Jeg har været vegetar i snart 40 år.
Jeg støtter ikke noget som helst indkøb af halalkød, så den skal ordføreren længere ud med.
Med hensyn til hvor meget det er, man støtter med, var det så ikke det, som forslagsstillerne skulle have skrevet i deres forslag, altså hvis det er sådan, at det er et helt urimeligt højt beløb, som man kan understøtte nogle religiøse aktiviteter med via en eller anden afgift på kyllingekød i Danmark?
Jeg er ikke bekendt med, hvor mange ører det er
, så derfor kan jeg ikke stå og blive sådan rigtig forarget over det.
Hvis det var sådan oppe i et kronebeløb, kunne jeg nok godt synes, det var mærkeligt, at det var så stort.
Så jeg synes da egentlig, at det ville være fint at få foldet ud, hvor mange penge det drejer sig om.
Marie Krarup (DF), 2020-11-26:
Jeg synes, ordførerens argument om, at han selv er vegetar, så det derfor er lige meget for ham, er lidt sølle at bruge, når man står på Folketingets talerstol, for her drejer det sig jo om hele Danmarks befolkning, og ordføreren er altså modstander af, at hele Danmarks befolkning bliver gjort bekendt med, om de ufrivilligt støtter islamisk mission.
Kristeligt Dagblad har afdækket det her område, og det er faktisk ikke så voldsomme beløb.
Men det er mere princippet i det, altså at man via en slagtemetode støtter en bestemt ideologi, og at man så som forbruger ikke kan få det oplyst.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-26:
Nu var det ordføreren, der dragede min person ind i det her spørgsmål ved ligesom at insinuere, at jeg via mine indkøb støttede det, altså at jeg dér skulle støtte noget islamisk, og så syntes jeg, at det var på sin plads at sige, at det ikke er tilfældet, for det er det jo ikke.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor forslagsstillerne ikke har skrevet de her beløb i forslaget,
så kunne man jo ligesom spørge: Hvor stort et problem er det, vi skal håndtere her?
Der er da sikkert også nogle omkostninger ved, at der skal være en eller anden båndoptager, der står og kører hele tiden.
Altså, jeg aner ikke, hvad udgifterne er til at have sådan en maskine stående.
Det er sikkert ret små udgifter.
Marie Krarup (DF), 2020-11-26:
Men synes ordføreren overhovedet ikke, at det er interessant eller vigtigt at vide, at ordføreren selv formentlig dagligt støtter, at der gives penge til islamisk mission i Danmark?
For det er jo det, man gør.
Finder ordføreren ikke, at det alligevel er mærkeligt, at danske forbrugere uden at vide det på den måde altså lokkes til at støtte en ideologi eller en religion, som de absolut ikke er tilhængere af?
Hvorfor skal vi ikke have oplysninger om det område?
Marcus Knuth (KF), 2020-11-26:
Tak, hr. formand.
Vi Konservative er rigtig glade for, at Dansk Folkeparti har fremsat det her forslag.
Vi bakker grundlæggende op om, at forbrugere skal have mest mulig information om de fødevarer, man har mulighed for at købe her i landet, uagtet om det er økologi, eller om det er fritgående dyr, eller hvad det nu er, som forbrugerne efterspørger.
Jeg har, som jeg sagde før i mit spørgsmål, forståelse for, at der er nogle danskere, der ønsker at fravælge halalprodukter.
For nogle er det på grund af slagtemetoden.
Jeg har selv set dyr blive slagtet efter halalmetoden i Afghanistan.
Jeg vil sige, at jeg har respekt for, at hvert land har sin tradition, men jeg synes ikke, at det her er en dansk tradition, så derfor forstår jeg godt, at der er nogle, der har det sådan.
Det er en anden måde at slagte på end det, der nødvendigvis er nødvendigt.
Og vi har jo alle sammen forskellige præferencer her i livet, så jeg har respekt for, at der er nogle, der af den ene eller af den anden årsag vil vide mere om, hvordan dyret er slagtet.
Som det jo dog også har været diskuteret her i dag, er Danmark en del af et fællesskab, hvor vi siger, at hvis der skal en vis slags mærkninger til, så skal det ske i fællesskab med andre EU-lande.
Det synes vi faktisk er en positiv ting, for hvis det er sådan, at man ønsker noget, der øger forbrugerinformationen, så er det jo kun godt, at det sker i alle lande og ikke kun i et land.
Derfor synes jeg faktisk, at den diskussion, vi har haft i dag, har været meget interessant, også den diskussion, jeg har haft med nogle af ordførerne inden debatten i dag.
Først kan man fremme det her i EU.
I mellemtiden er der rigtig mange partier, bortset fra Radikale Venstre og mig bekendt Enhedslisten, der har været på talerstolen og har sagt, at man gerne vil støtte en frivillig ordning i Danmark.
Der er allerede frivillige ordninger i Danmark for dyrevelfærd, som Fødevarestyrelsen står for at regulere, og det synes jeg faktisk kunne være et rigtig, rigtig godt og fint første skridt.
Og hvis man så har en fødevarereguleret frivillig ordning til at køre, så kunne den måske være grundlaget for noget, man kunne bygge videre på.
Vi Konservative er p.t. med udvalget og med andre partier ved at undersøge, hvordan vi bedst går videre herfra i forhold til forhåbentlig at kunne samle opbakning til et flertal af partier her i Folketinget, inklusive forhåbentlig også Socialdemokratiet og Venstre, som har vist sig at være positive over for at kunne fremme en sådan ordning.
Og når det ligger klar, vil vi forholde os til det arbejde, der ligger færdigt i udvalget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-26:
Tak for justeringen!
Det her er jo et beslutningsforslag om at indføre en mærkningsordning for halalcertificeret kød, og det er et forslag om, at Folketinget pålægger regeringen at fremsætte et lovforslag om, at både importeret og hjemmeproduceret halalkød fremover skal gives en tydelig mærkning.
Ja, og hvad er det så, der foregår i Danmark?
Jamen det er jo, at vi har en stor kyllingeproduktion, hvor hovedparten bliver slagtet på nogle ret store slagterier, hvor kyllingerne kommer ind og bliver hængt op i bagbenene, og så kommer de hen til et vandbad, som der er strøm i, og så bliver de bedøvet i det vandbad, hvorefter kyllingerne får skåret halsen over.
Så er der en båndoptager, der står i baggrunden, hvor der bliver sagt, at Allah er stor, eller hvad der nu bliver sagt.
Og det er så nærmest samtlige slagtekyllinger i Danmark, der bliver håndteret på den måde.
Så hvis man køber sådan en industrikylling, er den halalslagtet.
Og hvad sker der så med kvæget?
Ja, de bliver på slagteriet bedøvet med en boltpistol, inden de bliver hængt op i bagbenene og får skåret halsen over, så de forbløder.
Det er sådan set praksis.
Det er jo en dansk praksis, at man bedøver dyr, inden de bliver dræbt.
Der er så ikke så meget efterspørgsel efter halalslagtet gris, så dér tror jeg ikke der er en båndoptager, der står i baggrunden og afspiller noget som helst.
Så jeg synes ikke, det er rimeligt, at man med det her forslag ligesom italesætter, at der skulle være et problem med dansk halalslagtet kød, i relation til at dyrene ikke bliver bedøvet, inden de bliver slagtet.
Det er sikkert rigtigt, at der kan være noget importeret kød, hvor man ikke med sikkerhed kan sige, om dyrene er blevet bedøvet, inden de er blevet slagtet.
Og der kan jeg da godt se, det ville være fint at have en mærkningsordning, som gjorde opmærksom på det.
Men jeg kan ikke rigtig se, at der skulle være behov for, at man skal have et meget synligt mærke, som ligesom skulle sættes på alle slagtekyllinger.
Jeg synes, der er noget dyrevelfærd, som man i stedet for skulle have større fokus på.
Så jeg synes egentlig, at hvis man vil noget særligt med det her beslutningsforslag i relation til importeret kød, er det jo det, man skulle have skrevet lidt tydeligere – også hvis man synes, at dem, der så certificerer noget halalslagtet kød i Danmark, ikke må få penge for det eller ikke må få et højere beløb for det end det, der er deres omkostninger ved det.
Så hvis det var det, man ville, synes jeg, man skulle have været mere præcis, for hvorfor skal vi have et eller andet stempel om halalslagtning på en dansk slagtekylling?
Det synes jeg ikke er det, der skal være fokus på.
Jeg synes, det er langt vigtigere, at der er fokus på, hvad det er for en dyrevelfærd, der er i landbrugsproduktionen, end sådan et halalmærke.
Kristian Hegaard (RV), 2020-11-26:
Spørgerens præmis er sådan set grundlæggende forkert.
For Radikale Venstre går jo selvfølgelig ind for, at man kan træffe frie og oplyste valg, og derfor er det sådan, at hvis det er meget vigtigt for en, hvilken slagtemetode der bliver anvendt, så kan man spørge sin lokale slagter, eller hvor man nu køber ind: Hvad har slagtemetoden været?
Og så kan man træffe sit valg efter det.
Marie Krarup (DF), 2020-11-26:
Jamen det er jo et grotesk argument, ikke?
For man kunne jo også ringe til producenten og spørge, hvad fedtindholdet er, hvilke ingredienser der er, og om der er noget, der er farligt for ens helbred og sådan noget.
Det er jo ikke sådan, vi gør det i Danmark.
Altså, der stiller man den oplysning til rådighed på produktet.
Det skal ikke være så bøvlet at blive oplyst, så jeg må indrømme, at det argument ikke hænger sammen.
Så det lyder, som om man simpelt hen ikke ønsker at få oplysningen ud på det her område, altså at man negligerer, at det har betydning for forbrugeren, om man støtter en bestemt ideologi eller ej.
Kristian Hegaard (RV), 2020-11-26:
Jeg synes da, det er ærgerligt, hvis spørgeren ikke tør at spørge sin lokale slagter, om det er slagtet efter en bestemt slagtemetode.
Det står en fuldstændig frit for.
Jeg spørger da tit min slagter om alt muligt andet, hvad der er godt lige nu, eller hvad man kan anbefale her til jul, eller hvad det kunne være.
Så det at have en dialog med sin slagter synes jeg egentlig er grundlæggende dansk og rigtig dejligt, altså at vi i et lokalsamfund taler med dem.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-26:
Jeg føler jo, at vi ser lidt af et nybrud her i Folketinget, da jeg hører en del partier, der rent faktisk siger, at de kan støtte op om en frivillig ordning, som f.eks. kunne være varetaget af Fødevarestyrelsen, således at det ikke bare er, lad os sige den enkelte slagter, der siger, hvad der er halal, men at man rent faktisk kan læse det på emballagen af produktet.
Er det noget, som Radikale Venstre også ville støtte os i?
Kristian Hegaard (RV), 2020-11-26:
Jeg havde egentlig håbet og ønsket, at Konservative som et borgerligt-liberalt parti jo ved, at der hersker de frie markedskræfter, og jeg må bare sige, at hvis der var så stor efterspørgsel på sådan en mærkningsordning, som der bliver foreslået her, så står det jo sådan set de frie markedskræfter og producenter frit for at lave en sådan mærkning.
Det er der ikke noget til hinder for i dag, og hvis der er et større behov for det, hvad der jo tilsyneladende ikke er, så er man selvfølgelig meget velkommen til at diskutere det i relevante fora.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-26:
Jeg vil nu sige, at jeg også oplever mange danskere, der skriver til mig og siger: Hvorfor kan vi ikke få en mærkningsordning med det her?
Nogle gør det, fordi de har dyreetiske bekymringer, og andre fordi de har mere religiøse og kulturelle bekymringer, og jeg synes, det ville være fint, hvis Danmark gik forrest og lavede en egentlig frivillig ordning, men som gik ud fra kontrol, f.eks. fra Fødevarestyrelsen, som så kunne danne grundlag for en egentlig mærkning.
Kristian Hegaard (RV), 2020-11-26:
Så spørgeren er meget velkommen til at videresende mig nogle af de mails, han får om det.
Så skal jeg med glæde gerne kigge nærmere på det.
Men det må bare stå klart, at der tilsyneladende ikke er et behov for det.
Der er tilsyneladende ikke den store efterspørgsel efter det, for ellers ville virksomhederne jo gøre det i dag.
De har fuld mulighed for det, hvis det var noget, der ville gavne deres omsætning.
Halime Oguz (SF), 2020-11-26:
Tak for det.
Dansk Folkeparti har fremsat et beslutningsforslag, der har til formål, at regeringen udformer en generelt gældende regel om oplysning om mærkning af kød med anvendt slagtemetode, og det skal gælde alt kød, der slagtes i Danmark, som jeg forstår det.
Hos SF har vi principielt ikke noget imod at øge forbrugeroplysningen, således at forbrugerne bliver oplyst om de omstændigheder, som bestemte fødevarer bliver til under.
På den måde er det i sidste ende op til forbrugerne selv at vælge den vare, de mener er mest passende.
Men der er altså på EU-plan bare nogle regler, der gør, at vi i Danmark ikke har mulighed for at indføre et nationalt krav om mærkning af anvendt slagtemetode for kød, og det gør på forhånd beslutningsforslaget lidt problematisk.
Men i den sammenhæng skal vi heller ikke glemme spørgsmålet om dyrevelfærd, som flere af ordførerne var inde på, og i den forbindelse er det jo vigtigt for mig at pointere, at der i Danmark rent dyrevelfærdsmæssigt ikke er forskel på, om man slagter konventionelt eller efter religiøse metoder.
Det skyldes, at de danske regler under alle omstændigheder stiller krav om forudgående bedøvelse af et dyr uanset slagtemetode.
Derimod ved vi ikke, om det kød, vi importerer, bliver slagtet efter nogle tilsvarende dyreetiske metoder.
Jeg kunne således godt tænke mig, at vi, hvis det skulle vise sig, at vi ender med at arbejde videre med det her forslag, kiggede på, om man f.eks. på nogen måde kunne skelne mellem de forskellige former for slagtning.
For en halalslagtning med bedøvelse er som sagt ikke nødvendigvis mere barbarisk end alle mulige andre former for slagtning.
Derimod er halalslagtning uden bedøvelse virkelig, virkelig grusomt.
Der kan jeg godt forstå, at forbrugerne gerne vil have mulighed for at vælge fra.
SF kan ikke stemme for forslaget, som det foreligger, men vi vil rigtig gerne kigge på, hvordan vi kan stille krav til mere dyreetik i forhold til det kød, der er importeret fra andre lande.
Og hvordan får jeg mikrofonen op?
Jeg synes bare, den var så lav.
Tak for det.