Mads Olsen (SF), 2025-04-10:
Tak for ordet, formand, og tak til LA for at have fremsat det her beslutningsforslag, der vil pålægge regeringen at indføre en screeningsmodel for antidemokratiske værdier hos ansøgere om dansk indfødsret.
Denne screening skal så bruges af Folketingets Indfødsretsudvalg i forbindelse med tildeling af dansk statsborgerskab.
Jeg skal starte med at sige, at vi i SF ikke kan stemme for forslaget, og det er der en del grunde til, som jeg kommer ind på senere.
Betyder det, at jeg partout er modstander af idéen om vurderingssamtaler med indfødsretsansøgere, hvis de står i total modsætning til de grundlæggende samfundsbærende danske værdier som demokrati, ligestilling og ytringsfrihed?
Nej, det er jeg faktisk ikke, for jeg ser ingen grund til, at vi skal give dansk statsborgerskab til folk, der vil have sharialov frem for demokrati, som anser kvinder for andenrangsborgere, og som mener, at homoseksualitet er en dødssynd, især ikke, når vi samtidig har fuldstændig – fuldstændig – integrerede medborgere, der er født, opvokset og har boet i Danmark hele deres liv og alligevel ikke har dansk statsborgerskab.
Jeg tror dog ikke, at den opgave løftes bedst i Indfødsretsudvalget af politikere.
Som det er nu, hvad andre ordførere også har været inde på, er Indfødsretsudvalget i forvejen karakteriseret af vilkårlighed og uforudsigelighed.
Det skal vi have mindre af, ikke mere.
I SF forestiller vi os en model, hvor det er embedsmænd, der foretager disse samtaler med rod i nøgterne og objektive kriterier, som sikrer retssikkerhed og forudsigelighed for ansøgeren, ligesom vi mener, at det ikke burde være os politikere i Indfødsretsudvalget, men i stedet bør være en styrelse med embedsmænd, der foretager det, vi nu laver der.
Men der er dog også andre grunde, for hvad kommer til at indgå i sådan en model?
Er det ting, der er skrevet i private chats?
Hvor langt er man villig til at gå tilbage – 5 år, 10 år, måske mere?
Vil dette også gælde bipersoner, og er der i så fald en aldersgrænse for, hvem man tjekker?
Det mener jeg står lidt uklart beskrevet i grundlaget.
Derudover deler jeg ikke forslagsstillernes overbevisning om, at man bare kan lave sådan en model her, der skal tjekke tusindvis af mennesker om året, uden at det kommer til at koste noget.
Netop fordi man vil lave det her system baseret på kunstig intelligens, er det jo nødvendigt med nogle ret stærke kontrolprocedurer, og det kommer uden tvivl til at kræve meget tid i Indfødsretskontoret.
Når man ikke afsætter den økonomi, der skal være til det, kan jeg blive meget bekymret for, at det bliver sparet væk, og det vil være katastrofalt.
Vi har jo alle sammen oplevet, at ChatGPT f.eks. hallucinerer.
Hvad hvis den her uspecificerede AI-model hallucinerer og siger, at en person har skrevet, at vedkommende mener, at kvinder er uden ære og moral, uden at vedkommende faktisk har skrevet det?
Så frygter jeg, at konsekvensen vil være, at den fejl ikke bliver opdaget, og at det måske vil resultere i et afslag.
Når man så dertil lægger, at vi i Indfødsretsudvalget ikke behøver at give begrundelse på afslag til ansøgeren, frygter jeg et system, hvor der sker fejl på grund af besparelser, og hvor ansøgeren er stillet uden mulighed for at klage.
Det mener jeg vil være meget, meget uheldigt.
Må jeg lige minde Folketinget om, at sådan en type fejl jo faktisk allerede er sket.
Den oversættelse, vi fik tilsendt i Indfødsretsudvalget, og som dannede baggrund for den her samtale, der jo potentielt kunne betyde, at vedkommende ikke skulle have dansk statsborgerskab, var forkert.
Den var udført af Facebooks AI-oversætter, og det blev ikke opdaget, fordi der dengang ikke var tid eller ressourcer til at oversætte det manuelt.
Sådanne fejl frygter jeg vil ske i stort omfang med en underfinansieret model, som den her jo er.
Kontrolprocedurer tager altså tid, og det skal de – det skal der altid være tid og økonomi til – for retssikkerheden kan vi ikke bare gå på kompromis med.
Tak for ordet.