Kaare Dybvad Bek (S), 2025-10-21:
Tak, formand.
Tak for bemærkningerne og ordførertalerne.
Det er jo et forslag om Arbejdsmarkedets Tillægspension, Arbejdsmarkedets Erhvervssikring og LD Fonde, som har en række elementer.
Jeg vil starte med den del, der handler om ATP.
Det er en række tilpasninger af ATP-loven, og med lovforslaget får ATP en finansieringsgaranti for de udgifter, som ATP har ved det lovforberedende arbejde i de tilfælde, hvor et lovforslag ender med at bortfalde uden at blive vedtaget af Folketinget.
Det er f.eks. ofte nødvendigt at påbegynde udviklingen og tilpasningen af it-systemer, inden et lovforslag er vedtaget, og det er nødvendigt, hvis en regelændring eller en ny ordning skal kunne træde i kraft inden for den politiske aftales tidshorisont og dermed sikre den bedst mulige implementering af den indgåede aftale.
Med det her lovforslag får ATP en garanti for de udgifter, de måtte have haft i den forbindelse, og det er aftalt i den årlige økonomiske aftale mellem regeringen og KL.
Derudover ændrer vi loven, så ATP ikke længere skal sende en årlig aktuarberetning til Finanstilsynet, da Finanstilsynet i dag allerede modtager de oplysninger i andre rapporteringer, og derfor er det en afbureaukratisering af den nuværende lovgivning.
Der er også en del, der handler om it- og cybersikkerhed.
Det er som bekendt sådan, at vi lever i en usikker tid, hvor det er vigtigt, at vi passer på vores infrastruktur, og derfor foreslår vi, at ATP og LD Fonde, som begge administrerer store formuer, omfattes af de skærpede krav til it- og cybersikkerhed, som gælder for den øvrige finansielle sektor.
ATP og LD Fonde administrerer danskernes penge, så der skal ikke herske nogen tvivl om, at de skal være underlagt en høj grad af sikkerhed og opmærksomhed, og derfor er det relevant at få tilpasset lovgivningen.
Endelig har Arbejdsmarkedets Erhvervssikrings bestyrelse, som består af repræsentanter fra både arbejdsgiversiden og lønmodtagersiden, haft et ønske om lovændringer på arbejdsskadeområdet.
Det betyder, at der ændres i beskæftigelsesministerens eksisterende bemyndigelse til at fastsætte regler om takstopkrævning.
Ændringen gør det muligt at fastsætte takster for hver enkelt delafgørelse frem for kun for hele sager, sådan som loven er i dag.
Det skal gøre det muligt at gennemføre en ny og mere gennemskuelig takststruktur.
Her er det jo en bestyrelse i en organisation, som er sammensat af både arbejdstager- og arbejdsgiverorganisationer, som organiserer mange virksomheder og mange arbejdstagere på det danske arbejdsmarked, og som foreslår sådan en ordning her.
Derfor synes vi ikke, at det på den måde er sådan en magt, vi har tilranet os, men noget, som er blevet tilbudt os, og derfor synes jeg ikke på den måde, at det er en egentlig centralisering, men en mere rationel måde at gøre det på.
Så vil jeg sige i forhold til det spørgsmål, som fru Samira Nawa var inde på, at det er sket tidligere nogle gange, at man har haft den her form for mellemfinansiering, også fra Finansministeriets side, men jeg har ikke på stående fod det faste antal opgørelser.
Vi skal nok prøve at få det skriftligt.
Det ligger også på andre ressortområder end mit eget.
Det er, ikke fordi det er en fast praksis på den måde, men det er sket nogle gange tidligere.