runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-09:
Så gik der alligevel lidt skår i forbrødringen.
Det var næsten også for smukt og eventyrligt til at være sandt – trods den nyudsprungne bøg udenfor og det hele.
Den skal Socialdemokratiet være velkommen til at tilslutte sig.
Det vil jo netop give de fordele ved de brede aftaler, som spørgeren også selv meget entusiastisk og meget ærligt har fremlagt.
Simon Kollerup (S), 2018-05-09:
Det synes jeg er ærgerligt, fordi forbrødringen var så smuk og det kunne have ført vidt.
I virkeligheden undrer det mig også lidt, og det gør det helt reelt, fordi vi fra Folketingets talerstol ved førstebehandlingen af lovforslaget om målrettet regulering hørte Dansk Folkeparti som det eneste parti i den nuværende aftale, der er uden for regeringen, tilkendegive, at de gerne ser, at man vedtager den oprindelige aftale fra december måned sidste år.
Så når både Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet er klar til det, undrer det mig såre, at ministeren og regeringen ikke også kunne være klar til det.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-09:
Det er derfor, jeg siger, at Socialdemokratiet simpelt hen er velkommen til at tiltræde den her aftale.
Det vil gøre den markant bredere funderet, Socialdemokratiets størrelse – jeg antager, det er stærkt midlertidigt – taget i betragtning.
Så jeg synes, vi skulle udnytte muligheden for at få Socialdemokratiet med i den her aftale.
Jeg synes samtidig, at det er legitimt at sige, at der er nogle, man hellere vil lege med end andre.
Det vil jeg gerne med hr. Simon Kollerup og med Socialdemokratiet.
Jens Joel (S), 2018-05-09:
Er ministeren enig med bl.a. Grundfos’ Group VP, Kim Nøhr Skibsted, der på Twitter skriver om regeringens udspil til energiforlig, at det »Mangler større ambitioner på energieffektivitet, der sikrer DK grøn førerposition, klimaforspring, eksport og jobs«?
Tak for det.
Jeg læser spørgsmålet op: Er ministeren enig med bl.a. Grundfos’ Group VP, Kim Nøhr Skibsted, der på Twitter skriver om regeringens udspil til energiforlig, at det »mangler større ambitioner på energieffektivitet, der sikrer DK grøn førerposition, klimaforspring, eksport og jobs«?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-05-09:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er ikke enig i, at energiudspillet mangler ambitioner, tværtimod.
Energiudspillet gør energien grønnere og billigere.
Vi investerer 15 mia. kr. i grøn omstilling og letter afgifter, der giver de danske husholdninger flere penge mellem hænderne, vi styrker erhvervslivets konkurrenceevne og fremmer brugen af grøn el.
Energiudspillet skaber tusindvis af grønne arbejdspladser, bl.a. i kraft af regeringens planer om at bygge en havvindmøllepark på op til 800 MW.
Og vi afsætter 400 mio. kr. årligt til målrettet energieffektivisering.
Også her fremmer udspillet jobskabelsen og eksporten af danske energiløsninger.
Det er bare for at nævne nogle af initiativerne; det er meget ambitiøst.
Jeg har selvfølgelig bemærket, at Grundfos sammen med tre andre virksomheder har startet interesseorganisationen Synergi.
Det er helt naturligt, at brancheorganisationer fremmer deres egne interesser, når vi forhandler energipolitik.
Synergi vil have flere penge til energibesparelser; vindmølleindustrien vil have flere penge til vindmøller; solcellebranchen vil flere penge til solceller – sådan er gamet.
Jeg er da også enig i, at energieffektivitet er vigtig, også for eksporten, men jeg må også sige, at den nuværende energispareordning er for dyr og for dårlig.
Regeringen vil i stedet afsætte 400 mio. kr. årligt til at fremme energieffektivitet i erhvervslivet, hvor vi får flest besparelser for pengene.
Vi løfter samtidig importindsatsen massivt med i alt 175 mio. kr. til og med 2024.
Det vil også gavne eksporten inden for energieffektivitet.
Det gør vi netop for at sikre en fortsat førerposition til Danmark, der fremmer dansk eksport og danske jobs.
Jeg er derfor helt uenig i, at energiudspillet mangler ambitioner for energieffektivitet.
Jens Joel (S), 2018-05-09:
Tak for det, og tak til ministeren for svaret.
Det var måske ikke helt et svar på spørgsmålet, men det var i hvert fald en oplistning af noget det, ministeren godt kan lide i udspillet.
Det, som jeg har fat i i dag, er jo noget af det, der mangler i udspillet.
Jeg spurgte i januar ministeren, om han var enig i, at niveauet for energieffektivitet – altså hvor ambitiøst man går til det – også er med til at afgøre, om vi får en billigst mulig grøn omstilling.
Det sagde ministeren var rigtigt.
Det var i øvrigt også rigtigt, at en ambitiøs energispareindsats er noget, som eksportpotentialet afhænger af, og at danske virksomheder kan tjene rigtig mange penge på, at vi er i front på det her område.
Så sagde ministeren til sidst i sin besvarelse i januar, at jeg måtte have tålmodighed, til regeringen fremlagde sit udspil, med hensyn til om der ville komme ambitiøse og forpligtende mål for energieffektiviseringer.
Nu har ministeren jo selv nævnt, at der er flere virksomheder, som har været ude og kritisere det, bl.a. har chefen på Danfoss, Kim Fausing, sagt: »Udspillet mangler konkrete tiltag, der kan effektivisere vores energiforbrug.
Hvis det lave ambitionsniveau bliver udmøntet i den endelige aftale, vil Danmark miste sin internationale grønne styrkeposition.«
Hvad er ministerens kommentar til det?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-05-09:
Tak til hr. Jens Joel for spørgsmålet.
Det er således, at energieffektivitet i allerhøjeste grad er et EU-spørgsmål, hvor landene i fællesskab har forpligtet sig til fremadrettet at levere 1,5 pct. i energieffektivitet.
Danmark arbejder for bindende mål for energieffektivitet på 30 pct.
Det handler om, at vi styrker vores indsats i forhold til EU, og at vi her arbejder for ambitiøse målsætninger.
Det nationalt at gå længere end EU betyder blot, at dansk erhvervsliv mister konkurrenceevne.
Jens Joel (S), 2018-05-09:
Nu bliver jeg en lille smule forvirret.
Det står klart, at regeringen ønsker at gøre så lidt som muligt, kan man sige, men så er der jo noget, som erhvervscheferne har misforstået.
Ministeren siger, at det koster konkurrenceevne at have en førerposition, men sidst jeg tjekkede det, var det ikke noget godt salgsargument, at man var sådan lidt middelmådig, sådan lidt gennemsnitlig.
Derfor har vi jo en diskussion i Danmark, der handler om, om vi vil være førende på området, om vi vil være blandt dem, man ringer til, når man skal noget med energieffektivitet, eller om vi vil være gennemsnitlige, hvor der formodentlig så ikke vil være så meget efterspørgsel efter de danske løsninger.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-05-09:
Danmark ligger helt i front.
Vi har ikke mindst en række danske virksomheder, som gør det rigtig, rigtig godt på det her område.
Det er jeg meget, meget begejstret for.
Den nuværende ordning fungerer simpelt hen ikke.
Det tror jeg også at spørgeren vil være enig i.
Derfor indretter vi med det her energiudspil en ny ordning, hvor vi målretter indsatsen i forhold til erhvervslivet og afsætter en pulje på hele 400 mio. kr. om året.
Jens Joel (S), 2018-05-09:
Tak for det.
Nu skal ministeren jo ikke blive oprevet over diskussionen.
Jeg er sådan set enig i, at den nuværende ordning ikke fungerer.
Jeg er også enig i det, når ministeren vil lave en pulje til industrien, men det, erhvervslivet siger, er, at det er for smalt.
Hvis vi skal fastholde vores grønne styrkeposition, som er godt for klimaet, og som også skaber rigtig mange arbejdspladser og giver os rigtig mange eksportindtægter, skal vi ifølge erhvervslederne have hævet ambitionsniveauet i regeringens udspil.
Det synes jeg da ikke at regeringen bare kan affeje ved at sige, at alle gerne vil have flere penge.
Så må man gå ind i en diskussion om, om de ikke har ret, når de siger, at det her faktisk er en styrkeposition, som også gavner dansk erhvervsliv.
Simon Kollerup (S), 2018-05-09:
Men det skal jeg kvittere for på stedet, hvis vi er enige om, at den aftale, vi indtræder i, er den aftale, der blev givet hånd på i december måned.
I den lå der jo, som jeg lige sagde, muligheden for at skabe den maksimale bredde uden at være bundet af vetoret og forligsjura, så yderligere partier ud over Socialdemokratiet kunne deltage.
Så hvis det er den fremstrakte hånd, der kommer i dag, kommer jeg ned og giver håndtryk, inden jeg forlader Folketingssalen.
Mener ministeren i lighed med sin forgænger, at man skal kunne skyde ulve, jf. artiklen »Miljøminister ser behov for regulering af ynglende ulve« på TV 2's hjemmeside den 22. januar 2018?
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren i lighed med sin forgænger, at man skal kunne skyde ulve, jf. artiklen »Miljøminister ser behov for regulering af ynglende ulve«, som er set på TV 2's hjemmeside den 22. januar 2018?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-09:
Mange tak for spørgsmålet, hr. Simon Kollerup.
At tale om ulve er jo et minefelt at bevæge sig ud i.
Først vil jeg sige, at spørgeren lidt har foretaget en stramning af min forgængers udtalelser i den artikel, der henvises til, i sit spørgsmål.
Umiddelbart taler min forgænger alene om, at vi skal have flere værktøjer til at regulere ulven.
Jeg er enig med min forgænger i, at ulvens tilstedeværelse i Danmark er en udfordring, som vi skal tage meget alvorligt, særlig efter det er konstateret, at ulven yngler i Danmark.
Ulven er et stort rovdyr, og jeg forstår godt den helt legitime bekymring, den skaber hos de danskere, der skal leve med ulven tæt på.
Jeg så helst, at ulven ikke var kommet til Danmark.
Men nu er den her, og den er fredet.
Og det skal vi have håndteret på bedste vis.
For mig er der et klart princip om, at hvis der kommer en konflikt mellem en ulv og mennesker, så holder jeg altså med mennesker.
Og ministeriet er allerede i gang med at se på muligheden for at udvide definitionen af, hvornår noget er en problemulv, så det bliver lettere at få tilladelse til at skyde ulve.
I den forbindelse er det vigtigt for mig at sige, at det skal være myndighederne, der tager stilling til, om der er tale om en problemulv eller ej.
Det er myndighederne, der skal give en tilladelse til at skyde problemulven.
Selvtægt, som vi har set i et enkelt tilfælde, er naturligvis ikke acceptabelt.
Herudover vil jeg tale med min nye tyske kollega om, hvordan vi sammen kan påvirke Europa-Kommissionen til at se på, om vi ikke kan få en mere fleksibel regulering af ulven, så vi i højere grad kan tage højde for den massive utryghed, som ulven medfører.
Så for kort at opsummere kan jeg sige, at jeg vil fortsætte den gode kurs, som min forgænger her har lagt, og jeg mener også, der er behov for, at vi ser på mulighederne for at få flere redskaber til at regulere ulve på en måde, som tager hensyn til mennesker og husdyr.
Simon Kollerup (S), 2018-05-09:
Tak for det.
Jeg stiller spørgsmålet i dag, fordi jeg tror, der er rigtig mange mennesker, særlig i det midt-, vest- og nordjyske område, som med interesse har fulgt ministerskiftet, fordi der jo med ministerskiftet også var varslet et opgør.
I hvert fald kunne man i medier læse overskrifter, som lød: Ellemann varsler opgør med Esben Lunde Larsens ulvepolitik.
Sådan lød en overskrift et sted.
Og derfor tror jeg, mange borgere sidder tilbage med spørgsmål om, hvad regeringens politik er over for ulve.
Samtidig kan man i de forskellige regionale tv-stationer og aviser læse, at regeringens ordførere fra Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance taler for at åbne for muligheden for at skyde ulvene.
Det er derfor, jeg spørger i dag, om der er en anden holdning i regeringen.
Går regeringen ikke ind for at skyde ulve, sådan som ordførerne rejser rundt og siger i det midt- og vestjyske?
Så for nu at gribe ministerens egne ord kunne jeg jo have lyst til at spørge, om det, man er, undskyld udtrykket, på jagt efter i EU-systemet, når man taler om en mere fleksibel regulering sammen med tyskerne og andre, så ikke vil betyde, at man kommer til at skyde flere ulve, end tilfældet er i dag.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-09:
Jeg kan godt forstå, at mange mennesker rundtomkring bliver forvirrede af avisoverskrifter.
Det gør jeg også engang imellem; det tror jeg vi alle sammen gør.
Jeg tror også, vi alle sammen oplever situationer, hvor vi måske ikke helt kan genkende det, vi mener at stå for, i avisoverskrifterne.
Derfor er jeg egentlig glad for den her mulighed for at slå fast, hvad min holdning er til de ulve, som – i min optik – desværre er kommet til Danmark.
Jeg havde hellere set, at ulven var blevet væk.
Jeg holder med mennesker frem for ulve i en konflikt.
Jeg konstaterer også, at det er et fredet dyr, og at Danmark er et civiliseret samfund, som står ved de internationale forpligtelser, vi har indgået, herunder også fredninger af dyr.
Når det er sagt, vil jeg sige, at jeg forstår den helt legitime bekymring, der er.
Jeg tror, at alle mennesker bør – det er ikke altid, det sker, desværre, det kan man se af debatten – kunne sætte sig ind i den helt naturlige ængstelse, som er hos de mennesker, der bor op og ned ad ulve.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-05-09:
Det skal vi forsøge, og tak for opmærksomheden fra formandens side.
På en og samme tid vil man sige som ministeren siger i dag, altså at der ikke skal skydes flere ulve – det er det, jeg hører ministeren sige.
Og samtidig kan borgerne i det midt- og vestjyske høre repræsentanter for regeringspartierne sige, at ulven skal skydes.
Så vi må jo få et svar i dag: Skal ulven skydes, eller skal den ikke?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-09:
Man kan godt en gang imellem i den her debat have lyst til at stille sig op på en ølkasse og råbe det nemme svar, som man måske føler det inderst inde.
Jeg skal ikke pege fingre ad nogen overhovedet på hverken den ene eller den anden side af oppositionsgangen for at gøre det.
Det forstår jeg sådan set godt.
Det her er noget, der vækker meget stærke følelser hos særlig de mennesker, der bor op og ned ad ulvene, men også her i Folketinget.
Simon Kollerup (S), 2018-05-09:
Tak for det.
Jeg vil jo i virkeligheden også ud fra mit eget synspunkt sætte pris på en saglighed og måske også en samarbejdslinje i det her spørgsmål.
Jeg vil bare i dag opfordre ministeren til at søge det brede politiske samarbejde.
Vi har i Socialdemokratiet spillet ud med, at vi sådan set ønsker ulven indhegnet, enten i Danmark eller andre steder, for på den måde at skabe tryghed.
Det fører mig så til mit afsluttende spørgsmål om tryghed.
Hvorfor mener ministeren ikke, at det er rationelt at føle sig utryg omkring ulven?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-09:
Jeg mener, det er helt rationelt, hvilket også vil fremgå af det svar, jeg har givet her tidligere, når ordføreren kommer hjem og spoler båndet tilbage, at være ængstelig omkring nærtboende ulve.
Det er jo en ekstremt følelsesladet debat, og når man ser på de såkaldte sociale medier rundtomkring, kan man se, at det er de meget stærke følelser, der er på spil på begge sider.
Der er nogle, der kommer med gode argumenter for, hvorfor man ikke skal være nervøs for ulve.
Der er også masser af mennesker, der kommer med gode argumenter for, hvorfor man ikke skal være nervøs for at sætte sig op i en flyvemaskine.
Det er der rigtig mange der er nervøse for alligevel, og det synes jeg ikke er irrationelt.
Simon Kollerup (S), 2018-05-09:
Mener ministeren, at brede aftaler er til gavn for dansk landbrug, og hvilke muligheder ser ministeren for at gøre aftalen om målrettet regulering bredere?
Tak for det.
Spørgsmålet lyder i sin enkelhed: Mener ministeren, at brede aftaler er til gavn for dansk landbrug, og hvilke muligheder ser ministeren for at gøre aftalen om målrettet regulering bredere?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-09:
Mange tak for spørgsmålet.
Ja, brede aftaler kan være til rigtig stor gavn, ikke kun når det gælder landbrugsområdet, men sådan set når det gælder alle politikområder.
Men brede aftaler skal ikke være på bekostning af gode aftaler.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at jeg synes, det er ærgerligt, at vi igennem lang tid har set, at det, som burde være en fælles opgave for alle ansvarlige partier, til hvilke jeg regner vore begges, nemlig at beskytte vores miljø på en god måde, samtidig med at vi sikrer gode forhold for fødevareerhvervet, har været præget af noget, der minder om en skyttegravskrig.
Jeg ville ønske, at vi kunne komme videre til en situation, hvor man ikke sådan pr. instinkt gør enhver kornmark til en slagmark.
Jeg håber, at hr. Simon Kollerup og resten af Socialdemokratiet vil medvirke til, at vi når derhen, og at vi kan starte, om ikke før så på onsdag, til en kop kaffe på mit kontor, hvor jeg ved, at vi har en aftale.
Simon Kollerup (S), 2018-05-09:
Tak for det.
Kaffen ser jeg gerne frem til, men nu er der jo flere, der lytter med, jeg tror faktisk, at der er mange.
Jeg tror måske, at der også er mange landmænd, som lytter med.
Og for de landmænd, jeg kender – og nu har jeg efterhånden haft glæde af at tale med rigtig mange af dem – er noget af det, som tæller på bundlinjen, noget af det, som skaber tryghed om driftsøkonomien, når Folketinget er i stand til at skabe brede politiske aftaler, fordi de skaber ro, de skaber stabilitet om rammevilkårene.
Og når vi ser konkret på den aftale, jeg spørger ind til i dag omkring målrettet regulering, så er det jo et af de helt store tandhjul i reguleringen af dansk landbrug, hvorfor det er vigtigt set med mine øjne og også, når jeg hører landbrugets stemme i den her sag, at vi får skabt en bred politisk aftale.
Forløbet var jo sådan – og det skal retfærdigvis siges, at det var før, den nuværende minister trådte til – at der sådan set var en aftale færdig i december måned sidste år mellem Socialdemokratiet og regeringspartierne, men at regeringen så valgte at sige, at man ikke kunne imødekomme det element, som handler om, at Folketingets øvrige partier kunne tiltræde den samme aftale uden vetostatus, men bare som almindelige aftalepartier.
Det var en fin løsning, som jeg tror at alle kunne være i, som kunne have sikret den totale bredde bag den målrettede regulering.
I stedet står vi i dag med en smal politisk aftale på landbrugsområdet – igen.
I dag appellerer jeg til, at den nye minister måske på onsdag, men måske også allerede i dag, vil række hånden frem og sige, at man har lyst til politisk at se på, om man kan gøre aftalen om målrettet regulering endnu bredere.
Det er kroner og øre, det er stabilitet, og det giver ro om de rammevilkår, som landbruget helt korrekt, som det fremgår af ministerens besvarelse, har oplevet uro omkring.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-09:
Det skal Socialdemokratiet være meget velkommen til at gøre.
Så modtag hermed min fremstrakte hånd for Socialdemokratiet.
Merete Riisager (LA), 2018-05-09:
Nu kan jeg ikke stå her og svare på fru Anni Matthiesens vegne, det må hun jo selv gøre, men det lyder for mig lidt, som om der her er opstået en eller anden lokal strid.
Det er klart, at hvis man på et tidspunkt måtte forestille sig en eller anden model, skal man jo kigge på fordele og ulemper.
Men jeg vil gerne appellere til hr. Troels Ravn i forhold til at tænke med sit eget parti, altså tænke på, hvordan vi fremadrettet kan styrke de unges uddannelsesvalg og styrke erhvervsuddannelserne i deres arbejde med at skabe en mangfoldig ungekultur.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-05-09:
Ja, det vil jeg, fordi det er et godt forslag.
Det er også derfor, vi i samarbejde her lavet en aftale om det med Dansk Folkeparti.
Men det, som hr. Carsten Kudsk beder om, er jo også en mere, kan man sige, håndholdt indsats.
Jeg vil sådan set gerne i dag sige, at det er jeg helt villig til.
Det er rigtigt, at jeg sender rigtig mange breve til landets borgmestre og også udvalgsformænd i den forbindelse.
Jeg vil meget gerne give det tilsagn, at når vi har lavet en aftale om nye sanktionsværktøjer, bliver det fulgt op af et brev, hvor vi både beskriver de sanktionsværktøjer, hvornår de træder i kraft, men samtidig også understreger pointen omkring, hvad der er muligt at gøre i forhold til repatriering, sådan at de to ting følges ad i det samme brev.
Carsten Kudsk (DF), 2018-05-09:
For det, jeg tror ministeren også skal tænke på, er jo, at når kommunerne får et brev og får nogle ting at vide om en aftale, så er det jo mange gange personalet, der skal klædes på til opgaven.
Nogle gange skal man måske tænke på at afsætte nogle midler eller noget eller gøre kommunen opmærksom på, at de her folk skal klædes på til opgaven.
Det vil sige, at vi jo kan tale om, at der måske skal være nogle på kursus, så de forstår, hvad repatriering er – måske en henvisning til nogle positive oplevelser fra nogle mennesker, der har brugt repatriering.
Så det, jeg godt vil anmode ministeren om, er, at ministeren i hvert fald også tænker det ind, når ministeren laver de tiltag.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-05-09:
Det vil jeg gerne tænke ind, men med al respekt vil jeg også sige til hr. Carsten Kudsk, at det, vi har opfundet her på Christiansborg, jo ikke er raketvidenskab.
Det er sådan set meget simpelt, og det er også meget simpelt at forstå, hvad det er for en politisk aftale, der er lavet.
Der tror jeg sådan set bare, at en vejledningsindsats kan bringe kommunerne langt.
Men jeg vil gerne understrege, at det jo også afhænger af, at der er en borgmester, som påtager sig et ansvar, og en udvalgsformand, der påtager sig et ansvar.
For hvis man ikke sætter sig igennem rent politisk, flytter det ingenting.
Jeg kan nu engang ikke påtage mig opgaven for at drive alle landets kommuner.
Men jeg er et hundrede procent enig i, at der er brug for meget større politisk opmærksomhed omkring de værktøjer, det i dag faktisk er muligt at benytte.
Og så er der altså også brug for en mere fast og kærlig hånd over for dem, der siger nej til at bidrage til fællesskabet.
Carsten Kudsk (DF), 2018-05-09:
Det har ministeren ret i, men det, ministeren også skal være klar over, er jo, at sagsbehandlere og andre får direktiver og lovgivning og andre ting i den her stak, som de så skal igennem for at sætte sig ind i sagerne.
Der ved ministeren jo godt, at det nogle gange er en fordel, at de lige kommer på skolebænken en dags tid; får en melding om, at de her nye tiltag betyder sådan og sådan; dvs. de og de værktøjer.
Det skal ikke bare være sådan et eller andet dekret, som de tit får.
Så det, jeg anmoder ministeren om, er, at det i hvert fald er noget, som lige bliver prioriteret lidt højere i bunken, specielt på det her område.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-05-09:
Jamen det møder man ikke modstand mod hos mig.
Jeg er selv stor tilhænger af, at man har mulighed for at blive repatrieret.
Det er for mange den helt rigtige mulighed.
Derfor kan vi helt sikkert også forbedre den information og måske også det vidensgrundlag, der ligger til grund for det.
Jeg tror så også, at jeg her vil sige, at det vil jeg tale med min kollega om, som plejer at sidde her, men som sidder på den anden plads, nemlig integrationsministeren.
Det kan vi jo så vende tilbage om i en skriftlig form til hr. Carsten Kudsk, altså hvad den dialog, vi har haft nu, har betydet i forhold til det her spørgsmål om repatriering.
Per Nørhave (DF), 2018-05-09:
Hvordan vil ministeren sikre, at politibetjente, som er uddannet efter den nuværende uddannelse, får den fornødne efteruddannelse?
Det er som sagt til justitsministeren.
Hvordan vil ministeren sikre sig, at politibetjente, som bliver uddannet efter den nuværende 2-årige uddannelse, får den fornødne efteruddannelse?