runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2020-06-22:
Jeg havde slet ikke forholdt mig til, hvor folk kom fra, jeg havde bare forholdt mig til, hvem det er, der skal refinansiere de milliardskattelettelser, som Nye Borgerlige vil give.
Lad os nu tage et eksempel som Storstrømsbroen.
Der har man hentet kolonnearbejdere ind – de kommer så fra Italien – til 128 kr. i timen.
De konkurrerer med en månedsløn, som ligger 7.500 kr. under det, som danskere får på den samme arbejdsplads.
Er det det, som Nye Borgerlige vil indføre, altså at vi nu skal have kolonnearbejdere, ligesom man har det i Tyskland, hvor man henter arbejdskraften udefra, og de kommer til at arbejde på danske slagterier og andre steder?
Men det bidrager da overhovedet ikke til, at der bliver øget beskæftigelse, tværtimod.
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne blive i sporet omkring Nye Borgerliges skattepolitik, også for ligesom at forstå, hvad det er, man lægger op til.
Der er jo flere steder, hvor man vil sænke skatten markant, og man vil bl.a. fjerne selskabsskatten.
Hvis vi bare kigger på 2017, fik vi 72 mia. kr. ind i selskabsskat på et år, så det er dog, hvis vi sådan deler det op i lagkagestykker, et af de store stykker af lagkagen, som man der vil fjerne.
Det er 72 mia. kr., som man vil fjerne årligt.
Man vil også generelt sætte beskatningen på arbejde ned og lave en flad skat på 38 pct.
I Dansk Folkeparti synes vi jo ikke, at danskerne skal betale for meget i skat.
Danskerne skal betale lige nøjagtig den skat, der er nødvendig, for at vi kan have det velfærdssamfund, som vi kender det i dag, med lige adgang til uddannelse, lige adgang til sundhed og lige adgang til at have en værdig alderdom, bare for at nævne tre områder.
Så vi anerkender også, at vi skal kigge på, hvad skattetrykket er generelt.
Men når man læser på Nye Borgerliges hjemmeside, står der: Nye Borgerlige ønsker, at Danmark skal kunne drage fordel af globaliseringen.
Derfor skal der være let adgang for udlændinge, der kan forsørge sig selv og bidrage til samfundet.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Jeg tror ikke, ordføreren kan finde én eneste udtalelse fra mig eller fra mine partifæller her i Folketinget, hvor man siger »alle muslimer«.
Nej, det er ikke alle udlændinge, men det er en alt for stor andel af de mennesker, der er kommet hertil fra de muslimske lande – en alt for stor andel, som jo også skaber problemer for dem, som har taget vores værdier til sig, som har assimileret og integreret sig, som overholder vores lovgivning og bidrager til samfundet, og som er velintegrerede mennesker.
Så det her er et problem, og det nytter ikke noget at kalde det racisme, fordi man taler om det.
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-22:
Undskyld, nu ved jeg ikke, hvad der bør finde sted i Danmark.
Jeg synes, det er meget centralt, at vi er opmærksomme på, hvordan vi taler til hinanden, og hvordan vi rent faktisk behandler hinanden, og det er afgørende for, hvordan man rent faktisk udfolder sit liv efterfølgende.
Det, jeg gerne vil høre ordføreren om, er ganske enkelt, hvad det betyder for ordføreren, at man generaliserer alle mennesker og siger, at alle muslimer er på én måde, og at en bestemt gruppe er på den og den måde.
Hvis nu man er meget overordnet, kan man sige, at mange af dem, der bor i de her ghettoområder, som Pernille Vermund selv har været med til at støtte op om skal findes, gør et kæmpe stykke arbejde.
Er det ikke opfattelsen?
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Det er fuldstændig korrekt.
Vi har fra begyndelsen sagt, at hvis man forsørger sig selv og overholder vores lovgivning og respekterer vores værdier, så er man velkommen, hvis man søger et job i Danmark og i øvrigt er – hvad skal man sige – anerkendt til eller får jobbet.
Vi har åbenlyst rigtig god erfaring med folk, der kommer fra visse dele af verden, og så har vi rigtig, rigtig dårlig erfaring med folk, der kommer fra andre dele af verden.
Derfor er en del af vores politik, at vi siger, at folk, der kommer fra de muslimske lande, skal gøre sig virkelig, virkelig umage, hvis de skal komme hertil og få et job.
Det betyder, at de skal have et job på hånden, som giver dem en meget høj indtægt.
Til gengæld synes vi godt, at vi kan skelne mellem dem og så en filippinsk, vietnamesisk, kinesisk eller til og med sydeuropæisk migrant.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-06-22:
Men jeg ændrer ikke holdning, fordi hr. Jacob Mark stiller spørgsmålet en gang til.
Men jeg vil bare sige, at det, der var lidt særligt ved det sidste forlig, vi lavede om Kriminalforsorgen, var jo, at vi rent faktisk satte flere penge af til flere fængselsbetjente – men vi har bare ikke kunnet få dem.
Vi vil jo ikke tvinge nogen til at blive fængselsbetjent, det tror jeg i hvert fald ville være en dårlig idé, og vi er også nødt til at holde fast i, at der er visse krav, man skal opfylde, for at blive det.
Så jeg tror også, det handler om at gøre det attraktivt at være fængselsbetjent – ikke kun lige om løn i uddannelse eller ej.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2020-06-22:
Jo, jo, jeg oplevede godt fru Pernille Vermunds forsøg på at offergøre majoritetsbefolkningen, og det synes jeg ikke var særlig smagfuldt, hvis jeg skal sige noget.
Jeg forstår ikke, hvorfor fru Pernille Vermund og Nye Borgerlige hele tiden appellerer til de allerlaveste instinkter hos mennesket, til fordomsfuldhed, til had, ja, i virkeligheden også til småracisme med det citat, som jeg kom med fra fru Pernille Vermund før.
Jacob Mark (SF), 2020-06-22:
Min egen gamle far er jo fængselsbetjent, og uanset om man er i Herstedvester eller i et af de spritnye fængsler, er presset jo det samme, hvis der ikke er ansatte nok.
De skriger simpelt hen på at få uddannet nogle flere.
Det var jo et politisk valg at beslutte, at fængselsbetjentene ikke skulle have løn, men have su.
Men her er der altså både Politiforbundet og Fængselsforbundet, der siger, at det her er den rigtige løsning.
Er det ikke meget sjældent, at Konservative så ikke lytter til dem?
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-06-22:
Ja, det vil jeg bestemt.
Jeg vil bestemt opfordre regeringen til, at vi, ligeså snart vi kommer ind i august måned, kommer i gang og får gang i forhandlingerne, for der er brug for flere betjente.
Og jeg siger vel ikke for meget, når jeg siger, at Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti jo for det første havde et rigtig godt samarbejde på retsområdet i den tidligere regering og også, tror jeg, langt hen ad vejen ser meget ens på, at der er brug for flere betjente i Danmark.
Så jeg synes, vi i fællesskab skal presse på alt det, vi kan, for at vi får uddannet nogle flere betjente i Danmark.
Jeg er helt enig i, at der er så rigeligt brug for dem.
Peter Skaarup (DF), 2020-06-22:
Der er brug for dem bl.a. til grænsekontrol, som vi ser i øjeblikket, men der er også mange andre opgaver, hvor det er vigtigt, at man kommer hurtigt ud til borgerne, og vi skal have styr på de her lange, lange sagsbehandlingstider, at vi får hjulpet ofrene osv.
Men når jeg spørger lidt nysgerrigt til det, er det, fordi der her søndag aften eller nat blev landet en klimaaftale.
Da kunne man altså godt mødes en hel masse mennesker og lave sådan en aftale.
Men indtil nu har begrundelsen for ikke at lave en politiaftale jo været: Jamen vi har corona, så det kan ikke lade sig gøre.
Synes hr. Søren Pape Poulsen ikke, at det lyder lidt mærkeligt, at man, lige præcis når det gælder politiets forhold, hvor det er vigtigt, at vi handler hurtigt, slet ikke har kunnet lave en aftale?
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-06-22:
Jo, jeg er fuldstændig klar dag og nat, hvis det handler om, at vi skal lave en aftale om politiet, helt sikkert.
Nu er jeg jo desværre ikke en del af regeringen længere, og det er klart, at havde vi været det eller været i regering sammen, eller havde hr. Peter Skaarups parti været støtteparti til en regering, jeg var med i, havde vi da skyndt os at indkalde til det.
Det er da noget af det vigtigste, vi overhovedet kan få gjort.
Så jeg håber meget, at regeringen gør det nu.
Jeg tager gerne lige en uge, hvor vi arbejder dag og nat, men ellers må vi jo komme i gang meget, meget hurtigt i august.
Anne Sophie Callesen (RV), 2020-06-22:
Tak for det.
Hr. Søren Pape Poulsen indledte med at sige, at noget af det, som man virkelig har savnet under coronakrisen, er at være sammen med sine nærmeste og at kunne være sammen med sin familie, og at noget af det, som i hvert fald ikke må gentage sig, er, at man splitter familier ad.
Derfor har jeg også været glad for at se, at bl.a. den konservative politiske ordfører har kastet sig ind i kampen for, at danskere med udenlandske partnere skulle have mulighed for at være sammen med dem og ikke skulle isoleres fra dem.
Men sandheden er jo desværre bare, at der hver eneste dag er danske statsborgere med udenlandske kærester og ægtefæller, der bliver adskilt fra dem.
Der er en myriade af krav for at få ægtefællesammenføring, og staten går i realiteten ind og tager stilling til, hvad der er en passende ægtefælle for en dansk statsborger.
Så jeg vil bare spørge, om De Konservative nu, hvor de sætter så stor pris på og kæmper for, og at danskere skal kunne være sammen med deres ægtefæller, uanset om de har fundet kærligheden i udlandet, også vil fortsætte den kamp, også når vi ikke har en coronakrise.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-06-22:
Jeg tror ikke, at jeg kan bidrage mere til den gode stemning, lige hvad det angår, hos Det Radikale Venstre.
For den udlændingepolitik, som vi har i Danmark, synes vi jo at vi skal stå vagt om, og vi er også nødt til at være opmærksomme på, at vi jo ikke bare kan sige, at grænserne, hvis man er i et forhold, så står åbne.
Det nytter ikke noget, at vi ikke holder fast i, hvad det er for et samfund, vi har, og hvad det er for et samfund, vi får, og derfor skal vi selvfølgelig passe godt på vores samfund.
Der har været nogle eksempler her i coronakrisen, man så har løst.
Anne Sophie Callesen (RV), 2020-06-22:
Jeg skal bare lige forstå, hvad der er forskellen.
For det, der jo har været problemet under coronakrisen, er, at danske statsborgere har været forhindret i at være sammen med deres ægtefæller og i hvert fald med deres kærester, når de har fundet kærligheden uden for Danmark, og det er jo så præcis det samme, der sker hver eneste dag.
Det her handler ikke om udlændingepolitik; det handler om, at danske statsborgere har mulighed for at leve sammen med den ægtefælle, som de ønsker.
Hvorfor kan et borgerligt parti bakke op om, at staten skal definere, hvem der er en passende ægtefælle for en dansk statsborger?
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-06-22:
Det handler ikke om, at vi skal definere, hvem der er en passende ægtefælle.
Det handler også om, hvad for et samfund, vi har, og om vi bare siger, at der er fuldstændig åbent uden krav.
Det er jo ikke sådan, at man ikke kan blive gift og få en ægtefælle hertil; men at der er nogle stramme krav til, hvad der gør, at man kan få ophold i Danmark, synes jeg faktisk er rimeligt.
For vi er et lille homogent land, og vi skal hele tiden overveje, hvad det er for nogle værdier, vi har, og hvad det er for et samfund, vi får skabt, og derfor synes jeg, at det betyder noget.
Derfor synes jeg, at der skal være nogle strenge krav for at få folk til Danmark.
Peter Skaarup (DF), 2020-06-22:
Tak for det.
Jeg er glad for, at hr. Søren Pape Poulsen i talen på vegne af Det Konservative Folkeparti lagde vægt på, at vi fik lavet en politiaftale.
Så vil jeg godt høre hr. Søren Pape Poulsen, hvordan vi så får gjort det i fællesskab, for planen var jo, at den skulle laves i efteråret, og at vi skulle få sat gang i at få flere politibetjente på uddannelse.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Søren Pape Poulsen, om Det Konservative Folkeparti vil være med til at presse på for, at vi får lavet den hurtigt, og at vi får uddannet et betragteligt antal nye politibetjente, så vi kan få mere lov og orden i Danmark.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-06-22:
Det, som man jo tit glemmer i den diskussion om techskat, og når vi diskuterer skat i det hele taget, er, at vi i Danmark igennem mange år har nydt rigtig godt af virksomheder, der har været i stand til at udvikle produkter her og kunne sælge dem i udlandet.
Selskabsskat er jo – i mangel af et bedre ord – sådan en rigtig cashcow for Danmark; den indbringer omkring 60 mia. om året.
Hvis det skulle handle om, at andre lande så kunne tage nogle særlige skatter fra de virksomheder, der handler eller er til stede der, så ville vi jo få et kæmpeproblem.
Vi skal jo være rigtig glade for, at sådan nogle som f.eks. Novo betaler skat i Danmark med det, som de udvikler.
Derfor har vi jo heller ikke en interesse i at begynde at lave en særlig skat på nogle særlige virksomheder.
Det synes vi ikke.
Carl Valentin (SF), 2020-06-22:
Jeg er lidt ærgerlig over, at man så klart afviser det.
For selv om man er konservativ, er det jo også vigtigt, at man anerkender, at samfundet udvikler sig, og vi har en situation nu, hvor en lokal europæers tøjbutik eller autoforhandler i gennemsnit betaler ca. 23 pct. i skat, hvorimod et digitalt selskab ifølge Europa-Kommissionen betaler omkring 9,5 pct. i skat.
Der er jo altså en ret stor forskel i, hvor meget man bidrager til fællesskabet.
Kan Det Konservative Folkeparti ikke se, at det er et problem, hvis vi får en udvikling, hvor særlige virksomheder, der leverer digitale løsninger, slipper meget billigere end alle mulige andre typer virksomheder?
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-06-22:
Igen: Det handler jo sådan set om, hvad det er for nogle produkter, man får på markedet.
Hvis vi så skal til at sige, at det er sådan en særlig skat for nogle særlige virksomheder, og hvis det så kan betyde, at vi har nogle danske virksomheder, som så ikke længere lægger deres skattebetaling her, fordi vi ad omveje laver det så svært for dem, fordi de også får opkrævet skat andre steder, at de så flytter deres produktion ud, så er det jo rigtig, rigtig skidt for Danmark.
Derfor synes jeg jo sådan set, at vi skal glæde os over, at der bliver betalt skat af medarbejderne, men det her med en særlig techskat og den konsekvens, det også kunne få for danske virksomheders skattebetaling andre steder, hvor de nu er, tror jeg vi skal passe meget på med, og det kræver i hvert fald mere end sådan lige en kort diskussion herfra.
Rosa Lund (EL), 2020-06-22:
Det er jo et forslag, vi har rejst mange gange i Enhedslisten, så jeg skal bare høre hr. Søren Pape Poulsen, om Det Konservative Folkeparti stadig væk går ind for en samtykkebaseret voldtægtslovgivning.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-06-22:
Ja, vi har ikke ændret synspunkt på det.
Jeg må sige, at i forbindelse med mit hverv som justitsminister fik jeg ligesom rigtig mange eksempler på bordet og også mange udfordringer om, hvad vi gør med den her lovgivning.
Jeg indrømmer, at jeg aldrig havde troet, at jeg skulle tale på kvindernes internationale kampdag; jeg indrømmer det, jeg havde aldrig troet det, men det var nu alligevel en fornøjelse.
Hvordan den præcis skal skrues sammen, vil jeg helst ikke stå og sige her, for jeg kan lige så godt være ærlig og sige, at med det, der har været at lave det sidste stykke tid, er det ikke den betænkning, jeg har brugt mest tid på at læse.
Men vi går ind for sådan en lovgivning, for det synes vi er nødvendigt.
Rosa Lund (EL), 2020-06-22:
Det er jeg glad for at høre.
I Enhedslisten er vi af den opfattelse, at det skal være en samtykkelovgivning uden undtagelser, og det vil sige, at der ikke kan være situationer, hvor der ikke skulle have været et samtykke.
Vi kan ikke lave en ny voldtægtslovgivning, hvor det lige pludselig bliver – i gåseøjne – gratis at voldtage sin kone eller at have sex med nogen, der ikke har lyst til at have sex med en, bare fordi man har haft sex før.
Så altså en samtykkelov uden undtagelser.
Er det også Det Konservative Folkepartis opfattelse, at en ny lovgivning skal se sådan ud?
For selv om man ikke har læst betænkningen, kan man jo godt have en holdning til, hvordan lovgivningen skal se ud.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-06-22:
Det kan man.
Jeg tror også, fru Rosa Lund er enig med mig i, at det her er en lovgivning, hvor vi virkelig skal være skarpe på, hvordan vi gør tingene, og hvad der kommer til at stå.
Jeg har det jo sådan, at jeg ikke lige her på talerstolen vil sige, at det er fuldstændig uden nogen forbehold, for det er vi simpelt hen nødt til at gå ind i nogle forhandlinger om, for hvordan skal det tolkes?
Det vil jeg gerne diskutere nærmere, og jeg synes ikke, at lige præcis det her format egner sig for at diskutere det til bunds.
Men Enhedslisten kan være tryg ved, eller det ved jeg ikke om Enhedslisten kan, at vi i hvert fald står ved det, vi har sagt, om, at der er brug for en samtykkebaseret voldtægtslovgivning.
Carl Valentin (SF), 2020-06-22:
Netflix har f.eks. landet ca. 16 millioner nye abonnenter bare de første 3 måneder af i år.
Desværre er det ikke noget, der bidrager voldsomt meget til vores fællesskab, fordi de her techgiganter er mestre i at bruge skattely, og derfor kunne vi i SF godt tænke os, at man indførte en techskat.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre Det Konservative Folkeparti, om man synes, at det er den rigtige vej at gå, at vi internationalt arbejder for en techskat, der skal sikre en fair konkurrence her.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-06-22:
Tak for det.
Der er så utrolig mange danske arbejdspladser og danske virksomheder, der er afhængige af vores EU-medlemskab og af, at der er styr på økonomien, og at vi også laver investeringerne rigtigt.
Det er dermed ikke sagt, at jeg så foruddiskonterer, at statsministeren kun vil få ros, når hun kommer tilbage og har lavet en aftale, for det kommer an på, hvordan det går.
Men jeg synes, at vi skal tage hver ting til sin tid, hver kamp til sin tid.
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-06-22:
Jo, tak, og tak for en rigtig god ordførertale
Og tak for italesættelsen omkring racisme – jeg synes, det var vigtigt.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til EU.
Der er noget, der er konstant i dansk politik, og det er, at jeg er meget optaget af, at vi har forpligtende fællesskaber, også mellem lande.
Og derfor kunne jeg godt tænke mig i lyset af de kriser, vi står i, men også i lyset af den udvikling, vi ser i forhold til Storbritannien, at spørge om, om Enhedslisten har rykket sig i forhold til at bakke op om et forpligtende fællesskab mellem lande, som EU er, eller om man fortsat kun vil have et mellemstatsligt samarbejde?
Pernille Skipper (EL), 2020-06-22:
Altså, Enhedslisten synes jo, at et internationalt samarbejde, også et gensidigt forpligtende internationalt samarbejde, er hamrende vigtigt for at bekæmpe klimaforandringer og for at sikre en ordentlig modtagelse af mennesker på flugt med en solidarisk fordeling de europæiske lande imellem – ingen tvivl om det.
Er EU så fantastisk?
Nej, senest har vi jo set problemerne med et forsøg på at ville indføre en europæisk mindsteløn, som er et problem for den danske flexicuritymodel – det må man også mene i SF at det er.
Vi har problemer med at bekæmpe skattely; vi har endda lige nu problemer med at sørge for, at de hjælpepakker, der bliver sendt ud til virksomheder, ikke ryger direkte videre til skattely,
havde jeg nær sagt, på grund af EU-lovgivning.
Så i forhold til det her rosenrøde billede vil jeg sige: Det er jo ikke alt eller intet, det er det ikke.
Men der er ikke nogen tvivl om, at Enhedslisten går ind for forpligtende internationalt samarbejde, men hr. Rasmus Nordqvist ved også godt, at vi har et stort problem med den måde, EU håndterer det internationale samarbejde på.
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-06-22:
Jamen det er jo netop interessant at se, hvordan andre lande i EU faktisk agerer i forhold til skattely, altså hvordan vi nogle gange bruger EU som undskyldning, og det gør Enhedslisten jo også rigtig tit ved at sige, at det er EU's skyld, hvor det jo egentlig er vores egen måde at håndtere ting på i Danmark.
Men jeg er egentlig optaget af at høre noget meget mere konkret, i forhold til at vi jo står i en sundhedskrise på grund af corona, ja, som er i gang med at udvikle sig til en ungdomskrise i Sydeuropa, og som udvikler sig til en ulighedskrise på tværs af Europa.
Der er et behov for, at vi står sammen og arbejder økonomisk sammen om at få lavet den genopretning, der skal til, og få investeret, som vi skal.
Og der synes jeg bare, at det er vigtigt at høre, om man har besluttet sig for, om man fortsat vil ud af EU på et tidspunkt, eller om man vil arbejde for at forbedre det fællesskab, vi har.
Pernille Skipper (EL), 2020-06-22:
Jeg vil komme med en enkelt rettelse til hr. Rasmus Nordqvist.
Enhedslisten bruger aldrig EU som undskyldning for, at der er ting, vi ikke kan gøre.
Tværtimod støder vi hele tiden ind i den mur, i forhold til at regeringen med skiftende flertal siger, at der er ting, vi ikke kan gøre på grund af EU-lovgivningen.
Altså, hjælpepakker til virksomheder i skattely er et af eksemplerne på det, hvor vi synes, at man bør gå til kanten og presse EU-lovgivningen og sørge for, at vi reelt kan undtage virksomheder i skattely fra at modtage hjælpepakker.
Og der har man ikke fra regeringens side været villig til at gå lige så langt.
Det er ikke os, der bruger EU som en undskyldning – det er desværre nogle andre.
Mette Abildgaard (KF), 2020-06-22:
Tak for det.
Jeg vil gerne fokusere på en gruppe, som måske ikke har fyldt så meget i debatten i dag, nemlig de allermest udsatte i vores samfund.
Jeg tror, at Enhedslisten og Det Konservative Folkeparti er uenige om meget, men jeg tror, vi deler et grundlæggende princip om, at når vi har en velfærdsstat og et velfærdssamfund, er det for at tage hånd om de allermest udsatte i vores samfund.
Det er dem, vi har en særlig forpligtelse over for.
Derfor ærgrede det os konservative så utrolig meget, da man lavede en af de her pakker i forbindelse med coronakrisen, som var målrettet sommeraktiviteter for børn og unge.
Der blev det udlagt, som om det var en pakke særlig målrettet udsatte børn og unge.
Man brugte 220 mio. kr.
Når man så ser på, hvordan de midler blev fordelt, kan man se, at der var 200 mio. kr. til brede aktiviteter til børn og unge og kun 20 mio. kr. målrettet de allermest udsatte børn i vores samfund.
Hvordan kunne Enhedslisten stå bag den aftale?
Svigter man ikke sit fokus på de allermest udsatte, som virkelig fortjener vores opmærksomhed, når man laver så skæv en økonomisk fordeling i sådan en aftale?
Pernille Skipper (EL), 2020-06-22:
Jeg ville så gerne sige – for det blev lagt rigtig fint op – at vi er enige, og at velfærdssamfundet er til for de allermest udsatte.
Jeg er ikke enig.
Når vi har et velfærdssamfund, er det netop ikke, fordi vi kun skal hjælpe dem, der er allermest udsatte, dem, der hænger på kanten.
Når vi har et velfærdssamfund, er det for vores alle sammens skyld, og det er jo også derfor, Enhedslisten er tilhænger af universelle velfærdsydelser.
Vi synes heller ikke, det skal være sådan, at hvis du har mange penge, skal du betale for at komme på hospitalet, og kun hvis du har meget, meget få penge, kan du komme gratis ind.
Det vigtige er jo, at vi, når vi har et velfærdssamfund, skaber lige rettigheder for alle.
Når det kommer til nogle af de mest udsatte børn, er det faktisk også nogle af de brede fritidsaktiviteter – hvor man kan indgå i et børnefællesskab med en masse andre børn, som ikke nødvendigvis har de problemer derhjemme, som du selv har – der gør, at det virker så befriende og dermed også hjælper på mange af de sociale problemer.
Det er rigtigt, at vi skal målrette mange indsatser mod særligt udsatte børn, men en stor del af det handler altså om få dem med ind i de brede børnefællesskaber.
Men ja, selvfølgelig skal vi målrette dele af det, men det at lave brede fritidsaktiviteter er ikke at ekskludere de mest udsatte børn – tværtimod.