runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Danielsen (V), 2025-02-19:
Det, jeg er bekendt med, er, at der været nogle it-mæssige udfordringer med Knorr-Bremse i forhold til at få faktureret de rigtige regninger, hvor nogle har været for store og nogle har været for små, og så har man ligesom sagt, at inden for en rimelig margen betaler man, og så må man få det regnestykke endeligt gjort op senere på året.
Og ja, der har været knaphed på reservedele, og det er også en af årsagerne til, at man har været bekymret i DSB, hvis nu likviditetsudfordringerne var så store, at de kunne gå konkurs, at man har sagt: Nu holder vi det lige kørende, og så må vi få regnestykket gjort op senere på året.
Victoria Velasquez (EL), 2025-02-19:
Så vil jeg bare lige spørge, om ordføreren har set i nogle af høringssvarene eller hørt nogen her i salen tale om, at man ikke skulle sikre en tryghed, i forhold til at man ikke ville kunne håndtere en sikkerhedsmæssig situation med det samme og bortvise nogen.
For så tror jeg, at jeg kan opklare det, fordi det, jeg hører, både fra høringssvarene og også her i salen, handler ikke om det – det skal der selvfølgelig være mulighed for – det handler om retten til at kunne klage.
Det, at du har retssikkerheden i forhold til at kunne klage, betyder ikke, at bortvisningen forsvinder.
Så når nu vi har opklaret, hvad det er, vi som ordførere mener, og hvad man siger i høringssvarene, vil ordføreren så være med til at se på, hvad vi gør med lovforslaget?
Christian Friis Bach (V), 2025-02-19:
Jamen vi har da bestemt læst og lyttet til de høringssvar, men i Venstre mener vi, at det er vigtigt, at man kan sørge for, at der er trygt og ordentligt i de tilbud, man giver til nogle af de udsatte borgere, og at man derfor skal have den rettighed, uden at man skal igennem en lang og besværlig proces hos en ankestyrelse.
Og vi har tillid til, at de medarbejdere derude kan håndtere det fornuftigt ud fra forvaltningsretlige principper med underretning af kommunen og med klar besked til borgerne.
For os er der bare en grænse.
Så vi mener, at det er et nødvendigt tiltag.
Det udtrykker tillid til de medarbejdere, der er derude.
De gør rigtig meget for at rumme de borgere, der er der, men der skal også være en grænse.
Victoria Velasquez (EL), 2025-02-19:
Ordføreren kom ind på det her med domstolene og Ombudsmanden, altså at det er en mulighed, og der vil jeg bare lige spørge, om Venstre ikke synes, at det vil være lidt spild af ressourcer, at man faktisk for at have den retsstilling, at man kan klage, skal have en hel retssag i forhold til det.
Jeg vil også spørge, om ikke det vil ramme ret skævt.
For det at have råd til en advokat, der kan føre sagen, virker næsten lidt absurd, når vi taler om mennesker, som er ramt af hjemløshed og lever så meget på kanten, at der er sket et eller andet, der gør, at de er blevet bortvist.
Så derfor vil jeg høre, om ikke ordføreren vil være med til at se på, om man ikke har ramt det skævt her.
Altså, jeg tænker, at det må gøre indtryk, når der er så kæmpestort et pres her fra Folketingssalen, men jo også fra alle de aktører, som ordføreren selv taler om, og som er nogle af dem, der virkelig knokler og har med de mennesker at gøre, når de så klokkeklart siger: Lad være med at gøre det.
Så skal vi ikke prøve at kigge på, hvordan vi får det her helt ud af lovforslaget?
Camilla Fabricius (S), 2025-02-19:
Jeg ser frem til, at vi får drøftet det.
Det er jo sådan her i Folketingssalen, at hvis ikke vi var uenige, ville vi tilhøre den samme politiske fløj.
Jeg synes, at det er godt, at der er så stor diskussion på socialområdet.
Gid vi havde noget mere af det, uanset om det handler om voldsområdet, eller om det som her handler om sårbare og udsatte borgere.
Jeg synes, at det her lovforslag er på sin plads i forhold til alle tre dele, og jeg synes, det er væsentligt, at vi får det diskuteret, så det vil jeg gerne takke mine ordførerkollegaer for.
Victoria Velasquez (EL), 2025-02-19:
Det er utrolig mange afbureaukratiseringsforslag, der er kommet.
Det er helt utroligt, hvor mange der giver udtryk for den her bekymring, og jeg kan jo også mærke opbakningen fra de andre ordførere i salen.
Så jeg vil bare herfra sige tak, for jeg hører ordføreren sige, at det vigtige er, at man kan reagere straks.
Den del er jeg helt enig i, men mon ikke vi så kan finde hinanden i forhold til retssikkerheden og klageadgangen bagefter?
Så der håber jeg i hvert fald, at ordføreren vil hjælpe med, at vi enten får det helt ud, og det håber jeg sker, eller i det mindste får delt lovforslaget op.
Camilla Fabricius (S), 2025-02-19:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Generelt synes jeg jo, at det er klogt, at vi bruger tiden på at snakke sammen og lytte til hinanden, og derfor synes jeg også, at netop sådan noget som udvalgsbehandlinger er væsentligt.
Men jeg synes faktisk, at det giver mening, at vi har den opdeling, at vi har en behandling her, hvor vi hører hinandens holdninger og hinandens input, og at vi så efterfølgende diskuterer det i udvalget.
Derfor synes jeg jo, at vi kan rejse det i udvalget og diskutere det og tage nogle af de ting op, der ellers er blevet spurgt om, for at få kastet lys over sagen.
Når regeringen har fremsat det her lovforslag, er det jo også, fordi der er indgået en aftale mellem KL og regeringen om at kigge på en lang række forenklinger, hvori det her indgår som en del.
Det er derfor, regeringen har fremsat lovforslaget, men jeg er selvfølgelig villig til, at vi også diskuterer de forskellige problemstillinger, og hvad der ellers er kommet op i salen, sådan at vi får kastet et blik på de bekymringer, der kan være.
Victoria Velasquez (EL), 2025-02-19:
Tusind tak.
Jeg hører argumentationen om det her med, at man, hvis nogen ikke udviser omsorg, men tværtimod er grænseoverskridende osv., straks skal kunne bortvise vedkommende.
Man har jo fuld forståelse for, og det er faktisk vigtigt, at man kan bortvise nogen, hvis der er brug for det.
Der kan være sikkerhedsmæssige årsager til det osv.
Men det, der bliver kritiseret både af alle ordførerne her, men også i høringssvarene, handler om retssikkerheden – altså det, at man faktisk bagefter kan klage.
Det kan jo godt være, at det viser sig, at det ikke var i orden.
Det er en grundsten, at man har den her klageadgang.
Så for mig at se handler det ikke om, at man ikke skal kunne handle straks, men om, at folk har mulighed for at kunne klage over det, og derfor vil jeg bare høre, om ikke Socialdemokratiet, både ud fra alle de her høringssvar og ud fra, hvad der bliver sagt i i Folketingssalen i dag, vil være med til at kigge på, om det måske skulle pilles ud.
Camilla Fabricius (S), 2025-02-19:
Jeg forstod ikke lige den der del med tom snak, men altså, når vi har delt det her lovforslag op i tre, er det jo, fordi vi har brug for at gøre noget både ved handlekommunen og også ved, at man kan tage 3 dage på et akuttilbud, og så er der den her del, som ordføreren præciserer her.
Det er jo helt rigtigt, at vi ønsker at gøre noget ved det bureaukrati og den forenkling, vi ønsker, og som vi har lavet et samarbejde med KL om.
Hvis der opstår nogle udfordringer derude, hvor vi kan se, at der er nogle kommuner, der giver en bortvisning, som ikke er retfærdig, så skal vi selvfølgelig gøre noget ved det.
Peter Kofod (DF), 2025-02-19:
Ja, det er samlet set en meget lille bid.
Hvis man ser høringssvarene igennem, er det også tydeligt, at de eneste, der holder med regeringen i det her, er KL, og det er klart, for det er selvfølgelig træls, hvis man er en kommune og der bliver klaget over en og man er nødt til at tage klager alvorligt.
Så er det rart, når der kommer en regering og siger: Vi vil gerne sætte jer fri, så borgerne ikke længere kan klage over den behandling eller de afgørelser, I som kommune træffer.
Selvfølgelig får I medhold kommunalt af dem.
Hvis man ser på de andre høringssvar, er det jo en tsunami af kritik rettet mod regeringen.
Men vi vil gerne give regeringen et tilbud: Hvis man nu piller den del ud, der handler om klageadgang, altså hvis regeringen vælger at sige, at man dropper det, så kan vi måske godt støtte resten af lovforslaget.
Kunne det ikke være noget?
Så vi kan se på resten, hvis regeringen nu tager den her bid og siger: Væk med den!
Ville I være interesseret i det, eller er det bare tom snak?
Christian Friis Bach (V), 2025-02-19:
Det anerkender jeg, men jeg mener, at der er en forskel på, om man skal forlade det, på grund af at man måske ikke er en del af målgruppen – så kan man klage til Ankestyrelsen og få taget sin sag – eller om man udøver vold eller kommer med trusler.
Der går for os en grænse.
Og så bliver det en politisag; så bliver det en sag for domstolene; så bliver det i sidste ende en sag for Ombudsmanden, hvis man mener, at det er forvaltningsretligt håndteret forkert af et herberg.
Så er det der, sagen ligger, altså hvis det er en truende eller voldelig adfærd.
Så er det ikke en sag for en ankestyrelse; så må man overlade det til retssystemet.
Og det er derfor, at vi mener, at det her er en fornuftig sondring at lave.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-02-19:
Altså, jeg og Danmarksdemokraterne er noget chokerede over, at regeringen kan komme med det her forslag, som fratager nogle helt grundlæggende rettigheder fra en gruppe af mennesker, som er – det kan jeg vist godt kalde det – på bunden af det danske samfund, som er så socialt udsatte, at de steder, hvor de hver dag kommer, f.eks. er et herberg eller et værested, eller som sidder på gaden, og som så får mad og drikke og andre fornødenheder af de forbipasserende.
Det er altså de mennesker, som man vil fratage en klagemulighed.
Vi er i Danmarksdemokraterne selvfølgelig helt med på, at man, ligesom det også er i dag, fortsat skal kunne smide folk ud fra et herberg, hvis det er sådan, at de ter sig, og at de er til gene for andre, og det vil man også kunne efter lovforslaget her.
Så selvfølgelig skal man kunne gøre det.
Men det er ikke det, det handler om.
Det her handler om at bevare basale rettigheder for de mest udsatte mennesker.
Hvorfor vil regeringen og Venstre ikke være med til det?
Christian Friis Bach (V), 2025-02-19:
Jeg har udvist stor empati, og jeg har sagt, at hvis man udviser den adfærd, og hvis man dermed bliver vurderet af en kommune til at have psykiske problemer eller misbrugsproblemer, der gør, at man har en udadreagerende og voldelig adfærd, så skal man have hjælp, og så skal kommunen tilvejebringe den hjælp.
Det ansvar har kommunen.
Det hensyn er der at tage.
Så jeg har al mulig empati, men jeg vil bare gerne have, at vi håndterer borgere, der udviser truende eller voldelig adfærd, på steder, hvor man kan håndtere det, og ikke på steder, hvor man ikke kan håndtere det.
Jeg har ikke talt om at afskære nogen fra klageadgang til alle mulige andre tilbud eller andre steder.
Hvis man bliver vurderet til ikke at kunne være på et tilbud, har man stadig væk en klageadgang.
Men det handler om uacceptabel adfærd, og ja, den kan have mange årsager, og de årsager skal håndteres.
Men det er vigtigt, at vi giver den myndighed til de ledere derude, som gør deres bedste hver dag, altså at de har retten til at bestemme, hvem der må komme ind.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-02-19:
Hvordan ser man i Socialdemokratiet på, at mennesker, som er helt særligt socialt udsatte, som måske kæmper med dobbeltdiagnoser, et rigtig svagt netværk, er misbrugere, og som lever fra dag til dag, nu mister en mulighed for at klage over en afgørelse, der er truffet?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-02-19:
Tak for det.
Når man er hjemløs og reagerer så voldsomt, at man bliver bortvist, handler det jo ikke om, at man ikke lige kan finde ud af at opføre sig ordentligt.
Vi kender alle sammen de der meget hjerteskærende historier.
Så det her handler ikke bare om, at man lige kan tage sig sammen og opføre sig ordentligt.
Så den empati synes jeg også vi bør udvise her fra Folketinget.
Dermed ikke sagt, at man ikke må bortvise dem.
Det må man godt.
Det anfægter vi heller ikke i SF.
Men hvorfor må man ikke klage over det, hvis man mener, det er uretmæssigt?
Sådan er det på alle mulige andre afgørelsesområder under sociallovgivningen, også ved klager over politiets behandling af en selv osv.
Vi har en lang række af den slags indsatser.
Mener ordføreren så, at vi skal afskaffe alle de klageadgange, fordi vi bare skal have tillid til den enkelte sagsbehandler, politibetjent eller den enkelte person, der har taget beslutningen om en afgørelse?
Christian Friis Bach (V), 2025-02-19:
Det er der, så vidt jeg kan se, ikke en ordentlig statistik for.
Jeg har faktisk søgt den statistik, og jeg har søgt den information, og jeg tror ikke, den er til stede.
Men jeg vil jo bare sige, at man kan gå tilbage og klage til lederen af det bosted, og hvis man har fået den fornødne hjælp og omsorg til at komme ud over den voldelige adfærd, man har udvist, eller de trusler, man har fremsat, så er der en stor rummelighed på vores herberger, og de håndterer konflikter hver eneste dag.
Jeg kender personligt ledere af de her herberger og nødherberger derude, og de håndterer konflikter og slagsmål hver eneste dag, og det er ekstremt rummelige steder.
Så når der sker en bortvisning, er det, fordi der er brug for en bortvisning, og det har jeg tillid til at lederne derude vurderer, og så mener jeg ikke, at man skal have utallige klagemuligheder til styrelser og alle mulige andre steder.
Men så mener jeg, at vi skal have tillid til, at de bosteder og de herberger håndterer det.
Det udviser en tillid til den vurdering, den pågældende leder foretager i en sag, hvor der er en truende eller voldelig adfærd, og den tillid vil vi gerne vise til de her ledere, og hvis der er en truende og voldelig adfærd, mener jeg igen også, at det er en sag, som det ikke er en ankestyrelse der skal vurdere, men politiet og domstolene, hvis det er der, man som borger ønsker at gå hen.
Hvis man ikke opfører sig ordentligt, skal man så have fulde rettigheder til at kunne klage og agere i en ankestyrelse ligesom alle andre?
Det mener jeg faktisk ikke man skal.
Jeg mener, at man skal opføre sig ordentligt, og hvis ikke man kan det, må kommunen jo finde en anden måde at håndtere den borger på.
Torsten Gejl (ALT), 2025-02-19:
Jeg synes, at den del af lovforslaget, vi diskuterer nu, er en ommer.
For det, som ikke kan forklares, kan ikke forsvares, og det kan ikke forklares, når ordføreren siger, at det her handler om sikkerheden for de ansatte.
For hvis der er en hjemløs, der er voldelig på et herberg, kan vedkommende flytte ud.
Vedkommende bliver håndteret.
For det har ikke opsættende virkning.
Det er ikke sådan, at når personen klager, får vedkommende lov til at blive på herberget, indtil klagen er behandlet.
Vedkommende er ude.
Så hvordan kan det have nogen indflydelse på sikkerheden for dem på herberget, at vedkommende efter at være blevet smidt ud ikke kan klage?
Christian Friis Bach (V), 2025-02-19:
Det er jo ikke basale rettigheder, man fratager.
Hvis den borger, der er blevet bortvist på grund af en voldelig adfærd, har brug for hjælp og støtte, så skal kommunen finde en anden måde at håndtere det på, og det er jo kommunens forpligtigelse at tilrettelægge den støtte til den pågældende borger.
Borgeren får bare at vide: Du kan ikke opholde dig på det her herberg, fordi du har været voldelig og du har truet medarbejderne.
Hvis jeg går ind på et diskotek og opfører mig voldeligt eller truende og jeg bliver smidt ud, har jeg jo ikke en styrelse, jeg kan klage til, men så er det en politisag, som så må håndteres i et retssystem.
Så det fratager jo ikke nogen retten til omsorg og hjælp, men det fratager nogen retten til at være et sted, hvor man ikke kan opføre sig ordentligt.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-02-19:
Men det her handler jo ikke om, hvorvidt der skal være lov og orden eller ej.
For det skal der selvfølgelig være, uden tvivl, og i mange af de her sager bliver politiet allerede i dag involveret.
Så det er ikke det, det handler om.
Det, det handler om, er, om man vil fratage basale rettigheder fra mennesker på bunden af det her samfund, og nu hører jeg bare den ene ordfører efter den anden sige, at det her er man bekymret for, mens regeringen siger, at halleluja, det er en god idé.
Christian Friis Bach (V), 2025-02-19:
Det vil regeringen og Venstre også være med til.
Men jeg opfatter også Danmarksdemokraterne som et parti, som går ind for lov og orden, og som går ind for at beskytte de medarbejdere ude i vores velfærdssamfund, som knokler for at tilrettelægge gode og trygge rammer for de borgere, der er der, og hvis de hver eneste gang står med, at de skal igennem en lang og bøvlet proces fra Ankestyrelsens side, så kan det godt være, at de tøver, og at de tænker, at uh, nej, der bliver en bevisbyrde og alt muligt andet, som det bliver svært at løfte.
Når der er vold og trusler, mener jeg, at det skal være en sag for politiet og domstolene og ikke for en Ankestyrelse, når det drejer sig om at håndtere eventuelle klager.
Og der har vi tillid til de ledere, der er derude, og vi har tillid til vores retssystem og vores politi, hvis der er tvivl om, hvorvidt det er blevet håndteret korrekt.
Camilla Fabricius (S), 2025-02-19:
Når vi ser samlet set på lovforslaget og præciserer, at det handler om at give borgere en mulighed for at kunne komme over til en anden kommune, så er det vigtigt, at vi kan tage den del.
Jeg kan godt høre, at ordføreren præciserer den del, der er i midten.
Når vi kigger samlet set på lovforslaget, er det her med til at give udsatte borgere en helt anden mulighed for understøttelse, altså f.eks. at kunne komme ud af hjemløshed, eller, hvis man har psykisk sygdom, kunne få ophold.
Vi ønsker faktisk at gøre noget ved de regler, der måtte være, ved også at tage mindre regler og lytte til, hvad det er kommunerne peger på i forhold til de regler, vi er nødt til at forenkle.
Men når man ser overordnet på lovforslaget, synes jeg, at det er et godt lovforslag.
Torsten Gejl (ALT), 2025-02-19:
Jo, men der er jo ikke nogen hjemløse, der har råd til at lægge sag an mod staten.
Det er sådan, at du, også selv om du er leder af et herberg eller du har en lederfunktion ethvert andet sted i det offentlige, så risikerer, at dine afgørelser bliver afprøvet.
Sådan er vores system.
Det, man så vil gøre, er, at man på ét lille felt vil fjerne klagemuligheden, uden at det på nogen måde øger retssikkerheden.
Hvor mange er det, det handler om?
Og hvor mange afgørelser er blevet omgjort?
Det bør ordføreren kunne svare på, hvis ordføreren er gået op på den talerstol.
Peter Kofod (DF), 2025-02-19:
Jeg bider mærke i, at ordføreren kaldte det her forslag for enormt vigtigt – enormt vigtigt.
Og det, der så ligger i forslaget, er, at man vil afskære de allersvageste mennesker i vores samfund, altså dem, der er hjemløse, og som har behov for et herberg, men som bliver smidt ud derfra, muligheden for at klage.
Siden fru Mette Frederiksen blev statsminister i det her land, er bare den statslige administration vokset med 12.000 djøf'ere.
Og det, man så kommer frem til at sige at man vil afbureaukratisere, er så at tage klageadgangen fra de allersvageste mennesker i det her samfund.
Hvordan kan ordførerens stå og sige, at det er et enormt vigtigt skridt?
Altså, forklar mig det lige, for jeg forstår det ikke.
Hvor er den socialdemokratiske sejr og logik i det her?
Birgitte Bergman (KF), 2025-02-19:
Tak for det.
Jeg er mildest talt rystet over ordførerens manglende argumentation her i det hele taget for det her lovforslag, for jeg er fuldstændig på linje med de andre ordførere i salen.
Deres retssikkerhed er væk.
Det kan da ikke være rigtigt.
Jeg vil gerne have, at ordføreren sætter ord på det, for som den tidligere ordfører var inde på, hvor meget drejer det sig så i virkeligheden om i forhold til, hvad vi har af sager i dag?
Jeg synes, det er en tynd kop te, at man bruger det som regelforenkling, at nu skal man hjælpe kommunerne med alt det bureaukrati osv.
Men det her er samfundets mest udsatte borgere, og så vil man ikke give dem retssikkerhed, ved at de kan få lov til at klage, hvis de er blevet uretfærdigt behandlet.
Camilla Fabricius (S), 2025-02-19:
Nu er jeg jo ordfører for Socialdemokratiet og ikke ordfører for regeringen.
Det er bare for lige at få den del på plads.
Jeg hører ordføreren for Alternativet have en interesse i at finde ud af, hvad vi ønsker med det her.
Det er jo rigtigt nok, at vi står et anderledes sted end Alternativet.
Jeg prøver på ti sekunder lige at sige noget om det; for os er det vigtigt at sige, at vi ikke skal bruge tiden på bureaukratiet, men i den primære omsorg, sådan så vi faktisk bruger tiden på alle dem, som ikke får en bortvisning.
Altså at vi sørger for, at tiden går til den primære omsorg og ikke til jurister i forhold til klager.
Torsten Gejl (ALT), 2025-02-19:
Hvad laver vi så her i salen?
Nu står ordføreren oppe på talerstolen.
Kunne ordføreren ikke tage sig tid til bare at forklare mig lidt om, hvorfor det er, at regeringen ser den her regelforenkling som så vigtig, at sådan en lillebitte ting skal ud?
Camilla Fabricius (S), 2025-02-19:
Tak for det.
Det synes jeg vi skal tage i udvalgsbehandlingen.
Jeg synes, det er nogle væsentlige spørgsmål, som ordføreren stiller.
Lad os da få dem frem og så stille spørgsmålene i udvalget.
Torsten Gejl (ALT), 2025-02-19:
Hvis det er sætte sig op på en høj hest at bekymre sig om høringssvar, så vil Alternativet gerne sidde der sammen med SF, for vi er også bekymrede over de høringssvar.
Jeg vil gerne have noget indhold i den her samtale, så jeg vil gerne vide noget om, hvorfor regeringen synes, det er interessant at lave den her lillebitte forenkling.
Hvor mange er det, der klager?
Hvor mange bliver smidt ud, fordi de har en voldelig adfærd?
Hvor mange af dem klager?
Og hvor meget bliver omgjort?
Jeg spørger til det, fordi jeg gerne vil vide, hvad vi egentlig taler om.
Hvor stor en regelforenkling er det, og hvor mange konsekvenser får det?
Camilla Fabricius (S), 2025-02-19:
Vi må kaste det der med politikertingen tilbage til ordføreren, for så har ordføreren åbenlyst ikke hørt, hvad jeg sagde.
Jeg synes, at der har været nogle rigtig fine høringssvar.
Jeg synes også, at det er væsentligt at sige, at hvis vi kan se, at det er det, der helt konsekvent sker, når vi får den her lov ud at leve, altså at der er nogle, der bruger det på den her måde i forhold til at bortvise borgere på et herberg, så er vi da nødt til at kigge på det.
Men vi er også nødt til at pege på, og det håber jeg da at SF er med på, at man rent faktisk også forenkler nogle ting, så vi kan bruge tiden i den direkte omsorg.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-02-19:
Det var vist et klassisk politikerudenomssvar, der kom til at handle om SF.
Jeg spurgte til, hvad ordføreren i virkeligheden mener om de mange høringssvar, der advarer imod at fjerne den her klageret.
Gør det slet ikke indtryk hos Socialdemokratiet?
Camilla Fabricius (S), 2025-02-19:
Så jeg kan ikke genkende det, ordføreren siger.
Det her er et bud på at forenkle nogle af de regler, vi har stillet op for os selv.
Det er vigtigt at sige, at det her jo handler om de borgere, som har fået en afvisning på et herberg, altså er blevet smidt ud, fordi de har haft en grænseoverskridende eller farlig adfærd.
Det er i forhold til dem, at vi med det her lovforslag siger, at klageadgangen skal stoppes.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-02-19:
Tak for det, og tak for talen.
Hvis det her for Socialdemokratiet handler om at lave en forenkling ved at fjerne muligheden for at klage, hvorfor fjerner man så ikke alle muligheder for at klage i alle henseender i al lovgivningspraksis?
Hvorfor er det, at man lige præcis kun vil fjerne den her, hvis det er det, der er argumentet?
For ellers kunne vi jo lige så godt bare fjerne alle klagemuligheder; så bliver systemet nemmere, men retssikkerheden ryger jo så helt i bund.
Jeg gætter på, at ordføreren har læst alle høringssvarene.
Hvad mener ordføreren om det?
Camilla Fabricius (S), 2025-02-19:
Altså, nu taler vi om borgere, som er blevet bortvist, fordi de har haft voldsomt grænseoverskridende adfærd.
Vi bliver nødt til også at holde fast i – og det håber jeg at netop ordføreren for Konservative også er med på – at det her handler om at passe på alle de andre, som opfører sig ordentligt.
Det handler om at passe på personalet.
Det er der, vi siger, at vi ønsker at slette den her klageadgang, hvis man gør det gentagne gange.