Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-02-29:
Enhedslistens holdning er, at andelsboliger ikke skal være ejerlejligheder.
Hvis man så kigger ud over landet og ser på, hvordan det fungerer, så synes jeg, at der er nogle udfordringer i København og på Frederiksberg med nogle meget høje priser.
Virkeligheden er måske, at der er nogle, der ønsker at have et godt liv i deres andelsbolig og i det fællesskab, der kan være i baggården og mellem naboer, og at man egentlig ønsker at bo der resten af sit liv.
Og så kan der være andre, der har et stort fokus på det at bo i en andelsbolig, fordi de på et senere tidspunkt skal købe en villa i Valby og gerne skal have til en høj udbetaling til det.
Jeg har hørt mange historier om, at der kan være stor interesse om, hvem der sidder i bestyrelsen for andelsboliger og ligesom lægger linjen.
Man kan købe en treværelses lejlighed på 98 m² i Randers for 270.000 kr.
Den er bygget i 2006, så hvis man kigger på, hvad der er til salg af andelsboliger sådan lidt ude på landet, så er det en helt anden virkelighed, og det er jo vigtig, at vi vedtager lovgivning, som kan rumme begge virkeligheder.
Hvad efterlader man så?
Så efterlader man jo sådan set en tom bolig og et problem i en andelsboligforening, som så har svært ved at vedligeholde boligerne til en rimelig standard og dermed har svært ved at sælge dem.
Så bliver det sådan en nedadgående spiral, og jeg kan godt blive lidt i tvivl om, om den her lovgivning så sikrer, at vi kan rumme så forskellige virkeligheder.
Vi synes, at det er helt fint, at de her valuarvurderinger kan komme til at gælde for en længere periode, og så er det op til den enkelte andelsboligforening at beslutte, om man skal have det til at gælde i 42 måneder i stedet for 18 måneder.
Det er fint nok.
Når jeg kigger i høringsnotatet, er der bl.a. kommet et input fra ABF, som foreslår, at foreninger, der er opført efter 30. september 2020, gives mulighed for at nettoprisindeksere den oprindelige anskaffelsessum, idet disse foreninger er afskåret fra anvendelse af den offentlige vurdering og dermed enten må vælge mellem at benytte anskaffelsesprisen eller en valuarvurdering til fastsættelse af ejendommens værdi.
Og til det svarer ministeren så, at det er et interessant forslag, men at man ikke vil imødekomme det.
Det synes jeg jo er lidt ærgerligt, for hvis der kommer interessante forslag under en høring, synes jeg, at man skal være helt åben og tage imod det, som man synes er bedre end det, der står i lovforslaget, så det synes jeg vi skal have en drøftelse af i udvalget, altså om vi kunne gøre det her lovforslag lidt bedre.
Jeg synes også, at mere åbenhed omkring de her valuarvurderinger ville være godt.
SF's ordfører var inde på, at man måske godt kunne have taget flere skridt, end hvad der tages i den her lovgivning.
Det er sådan set et standpunkt, som Enhedslisten er enig i, altså at det her lovforslag ikke skal være det sidste for andelsboliger.
Det kan godt være, at vi gennemfører mere, og det, at man har valuarvurderinger, som kan bestilles på forskelligt niveau, synes jeg jo ikke er særlig sundt.
Så jeg synes, det kunne være interessant at komme frem til at have en større åbenhed om det vurderingsgrundlag, der er omkring valuarvurderinger, og hvorfor man kommer frem til et bestemt tal.
Det kunne også være andre ting, f.eks. at vi fik sikret mere åbenhed omkring prisdannelsen på andelsboliger.
Jeg har ikke den endelige løsning, men jeg synes faktisk, at man skal have for øje, at der kunne være mere lovgivning, som kunne være nyttig, og at vi i den lovgivning kunne tage hensyn til, at der er store forskelle på, hvordan virkeligheden er for andelsboliger i København og på Frederiksberg, og så den virkelighed, der er langt ude på landet, hvor der er en helt anden prisdannelse.