runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dahl (LA), 2020-05-13:
Tak for ordet.
Nye Borgerliges forslag er i strid med EU-retten.
Det er der også flere ordførere der allerede har sagt.
Vi er jo kritiske over for den domstolsaktivisme, der er i EU, og vi har flere gange støttet forslag, som opretholdt den her skepsis, men vi er tilhængere af EU-retten i Liberal Alliance, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Men nu, hvor jeg har ordet alligevel, vil jeg godt knytte nogle bemærkninger til det her forslag.
Sådan som det er i dag, kan danske studerende tage ud i Europa og studere, uden at det er forbundet med mere bøvl og besvær, end sådan noget altid er, også her i Danmark.
Det er jo den reciprokke effekt af det princip, som bevirker, at udenlandske studerende også kan komme her.
Det, at man som studerende kan rejse ud i verden til gode universiteter og være i et fagligt fællesskab der og gøre karriere i Danmark eller i udlandet, er vi tilhængere af.
Forskning og akademiske uddannelser har altid været international.
Og »altid« kan godt sådan være et stort ord nogle gange, men når det gælder forskning og international uddannelse, så er det faktisk sandt.
Selveste Aristoteles var jo ikke fra Athen.
Han var fra Makedonien, men han ville gerne gå på Platons akademi, og så tog han til Athen som udvekslingsstuderende.
Platon kunne godt lide ham, og så blev han der og lagde sin livsgerning i en by, hvor han faktisk ikke havde borgerrettigheder, men hvor han var velkommen med det, som han nu kunne tilbyde der.
Man fik så ikke su i det gamle Grækenland, så vidt jeg ved.
Men ikke desto mindre var det sådan, systemet fungerede.
Og lige siden har forskningen jo været international.
Det system skal vi ikke bidrage til at nedbryde eller komplicere i Danmark.
Alle vores nobelpristagere inden for naturvidenskab har været internationalt orienterede.
De er enten rejst ud i verden eller har lavet fremragende internationale miljøer i Danmark, eller også har de gjort begge dele.
Niels Bohr er et godt eksempel på det.
Og de er jo bare lysende eksempler på, hvordan det bør være i dag; hvordan forskning og akademisk uddannelse bør være international, og hvordan der bør skabes internationale netværk til gavn for både forskningen og den enkelte deltager i forskningen.
Der er onde tunger, som siger, at su er knap så velhavende mennesker, der hjælper børn af velhavende mennesker til at få en højere livsindkomst.
Det er ikke helt forkert.
Og vi anerkender også, at der skal være rimelige proportioner i udbetalingen af su til udlændinge.
Det er jo også det, der ligger i selve den aftale, der er indgået.
Men vi mener, at det forum, hvor man skal afklare de her spørgsmål, er su-forligskredsen, og derfor skal spørgsmålene ikke afklares ved hjælp af forslaget her.
Tak for ordet.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-13:
Tak for det.
Jeg er selvfølgelig ikke uenig i, at det er sundt at rejse på tværs af landene og studere rundtomkring i verden, selvfølgelig ikke.
Det her forslag handler jo heller ikke om, at vi vil forbyde udenlandske studerende at komme til Danmark og studere.
Det handler om, at vi vil afskære dem fra at få su.
Mener ordføreren virkelig, at det ville være til skade for Danmark, hvis udenlandske studerende ikke fik su?
Mener ordføreren, at det ville afholde en masse velkvalificerede udlændinge fra at studere i Danmark?
Henrik Dahl (LA), 2020-05-13:
Jeg har sådan set ikke noget imod, at der er nogenlunde lige vilkår.
Jeg tilbragte 2 år i Philadelphia på University of Pennsylvania på et stipendium, og der var jeg da optaget på samme vilkår, som de amerikanske studerende, og fik, så vidt jeg husker, ca. 800 dollars om måneden for at gå der.
Og de var ikke forbundet med modkrav af nogen art.
Det synes jeg sådan set er udmærket.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-13:
Kan ordføreren ikke forestille sig, at der måske kommer nogle studerende til Danmark netop på grund af den ydelse, de får, og specielt hvis de kommer fra et land, hvor levestandarden og lønindkomsten er meget lav, og som derfor vil tiltrække nogle studerende, som i virkeligheden ikke kommer her primært for at studere, men for at modtage ydelsen?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-13:
Jeg bemærkede jo, at den konservative ordfører sagde, at man ikke er skræmt over udlændinge i Danmark, og det flugter jo fint med, at det Konservative Folkeparti stod bag udlændingeloven i 1983.
Nu er der jo tale om, at vi udbetaler op til 0,5 mia. kr. baseret på domme, altså sådan ganske arbitrære afgørelser, som bliver truffet nede i Luxembourg i et fuldstændigt vakuum af sund fornuft og rigtig jura.
Der kunne man godt håbe på, at Det Konservative Folkeparti som et parti, der tror på retsstaten, lov og ret – jeg skal nok lade være med at nævne Gud, kongen og fædrelandet, for det er vist nogle år tilbage, men i hvert fald retsstaten – ville insistere på, at der, når vi udbetaler ydelser, så bør være et folketingsflertal bag.
Men det er der jo ikke her.
Det er dommere, der har truffet den afgørelse.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-05-13:
Hvis jeg forstår taleren, hr. Morten Messerschmidts, spørgsmål, føler jeg mig tryg ved, at man har lavet en dom af dommere i EU om, at vi ikke må differentiere omkring vores su-system.
Det er jeg ganske fortrolig med.
Jeg har tillid til Domstolen.
Der, hvor vi hellere skal gribe lidt i egen barm, er, at vi skal se på, hvordan vi kan inddrive den misforvaltede su-gæld, som nu florerer, og den er over 600 mio. kr.
Der bør vi virkelig sætte ind og få nogle af de penge tilbage, og vi bør også stramme op omkring, hvordan vi låner penge ud til studerende.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-13:
Nej, det, dommen i 2013 siger, er ikke, at vi ikke må forskelsbehandle.
Det, dommen i 2013 slog fast, er, at man får adgang til dansk su allerede ved at have ugentligt arbejde på 10 timer, og det kan være som æblesælger eller jonglør, eller hvad det nu måtte være – et eller andet sådan ganske farverigt – og det er det, der er problemet, vil jeg sige til fru Ammitzbøll, nemlig at vi har en domstol, som hele tiden bid for bid uden skær af demokratisk legitimitet gør det vanskeligere for os ude i medlemslandene at begrænse antallet af udbetalinger.
Ville fru Ammitzbøll også synes, det var i orden, hvis der faldt en dom i morgen, som sagde, at det kun var 5 timer?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-05-13:
Ja, vi er en del af den forligskreds, og vi skal respektere det loft.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-13:
Vi går sådan set gerne med på at diskutere, om man kan differentiere kravene, også i forhold til det engelsksprogede.
Det, jeg bare har brug for at få bekræftet helt firkantet fra ordføreren, er, at De Konservative respekterer den aftale fra 2013, der rent faktisk lægger et konkret loft for, hvor meget vi må bruge i su til vandrende arbejdstagere.
Så vil Konservative arbejde for, at vi, uanset hvad vi ellers laver af aftaler, skal respektere det loft som en del af det, vi kommer til at gøre?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-05-13:
Jeg skal lige være sikker på, at jeg forstår spørgsmålet helt præcist.
Når man taler om et loft, hvilket loft er det så helt præcist, der henvises til?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-13:
I aftalen fra 2013 er der simpelt hen indsat et krone- og øreloft.
Det var det, der for 2018, så vidt jeg husker, var 426 mio. kr.
Det er altså loftet for, hvor meget vi må bruge i su til vandrende arbejdstagere.
Så vil man respektere, at det er et loft, der skal holdes, uanset hvad vi ellers laver af aftaler?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-05-13:
Nej, det ville jeg ikke synes var i orden, og man må i hvert fald så også se på, hvad grundlaget er for, hvorfor det skulle være det.
Men jeg synes, at det er et meget hypotetisk spørgsmål.
Jeg tror ikke, det er noget, der kommer til at ske.
Så vi har altså nogle rammer her, og det, vi kan gøre inden for de rammer, er – og det vil jeg foreslå – at vi kan differentiere positivt ved at have dansksprogede uddannelser.
For der er uddannelser, hvor de udenlandske studerende ikke bidrager positivt til det danske samfund, altså det med at vi har engelsksprogede uddannelser.
De skal bidrage positivt økonomisk.
På den måde kan vi forhåbentlig også lidt sætte et modværn op, med hensyn til hvem vi giver vores su til.
Der kan så være udlændinge, som gerne vil læse på nogle uddannelser, som ikke giver noget samfundsøkonomi.
De skal da være velkomne, men det kunne jo være, at de ikke har den samme interesse for det.
Joy Mogensen (S), 2020-05-13:
Fordi spørgeren og jeg deler samme baggrund, er jeg helt sikker på, at spørgeren også ved lige så vel som jeg, hvor lidt populær man bliver som minister, hvis man begynder at udstikke retningslinjer for samtlige landets 98 kommuner, men jeg er enig i, at kulturen i høj grad bæres af staten, kommunerne, fondene og så individernes egen virkelyst.
Det skal den blive ved med, og det håber jeg også den vil i 2030.
Der ser jeg kulturen som et sted, hvor rigtig mange allerede i dag begynder at finde fællesskabet, disciplinen, modet til at kaste sig ud i det, som ellers virker helt uoverstigeligt.
Det håber jeg der vil være endnu mere af i 2030, men ellers synes jeg også, at der er mange ting, jeg i virkeligheden håber er som i dag.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-05-13:
Jamen jeg bliver jo simpelt hen ikke klogere, for der er jo hverken hoved eller hale i det, ministeren siger.
Men ministeren må da også kunne sige noget om, hvordan ministeren så vil bruge de sundhedsfaglige beregninger.
Hvad er betingelsen for, at ministeren vil være tilhænger af at åbne grænsen til Tyskland?
Er det, at smittetrykket skal være lavere på den anden side af grænsen?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Nej, jeg tror, spørgsmålet måske er mere kompliceret end som så.
For smittetrykket – hvis det er R-tallet, der tales om her – er jo et udtryk for, hvordan en epidemi udvikler sig, men ikke hvor stort et antal mennesker, der er smittet.
Så man kan i teorien forestille sig, at der er et R-tal, som er under 1, altså at der er en vigende tendens, men at der er en høj, høj smitte.
Så derfor er der en meget, meget høj grad af kompleksitet i det her, og derfor giver det ikke mening at komme med et tal og sige, at man så kan agere ud fra det tal.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-13:
Jeg har det desværre nøjagtig ligesom min kollega.
Jeg har svært ved at finde hoved og hale i det, som ministeren svarer her, for ministeren siger, at man ikke kan bruge datamateriale til noget, og samtidig lægger ministeren alligevel datamateriale til grund for, at man ikke kan åbne den dansk-tyske grænse.
Derfor må jeg bare gentage mit spørgsmål i håbet om at få et lidt mere forståeligt svar: Hvad er det for et sundhedsmæssigt belæg, ministeren har for at fastholde lukningen af den dansk-tyske grænse?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Og så er diskussionen selvfølgelig, om det er muligt at levere sundhedsfaglige beregninger , der ligger til grund for at åbne, henholdsvis lukke grænser til Norge og Tyskland.
Og der har mit svar været, at der er vanskeligheder ved at levere sundhedsfaglige beregninger om dette.
Hvis man vil have en anden diskussion, må man stille et andet spørgsmål.
Men det er det spørgsmål, der er stillet, og det er det, jeg så har leveret svar på i respekt for eksperterne under Statens Serum Institut, som jo leverer alt det, de kan.
Men vi kan jo ikke tvinge dem til at levere noget, som de ikke mener er muligt på nuværende tidspunkt.
Liselott Blixt (DF), 2020-05-13:
Mange tak.
Hvilke initiativer vil ministeren tage, for at vi sikrer, at alle de patienter, der nu står på venteliste til behandling, får den behandling, de har brug for?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Jeg beklager, men det er kun, fordi der står i forretningsordenen, at det er 1 time – det er kun derfor.
Så jeg beklager det her intermezzo.
Sundhedsvæsenet har været igennem en stor og nødvendig omstilling for at frigøre kapacitet til behandling af patienter med covid-19.
Det har betydet, at nogle patienter har oplevet at få deres behandling udskudt.
Regeringen er fuldt ud bevidst om, at det kan have stor betydning for den enkelte patients hverdag og livskvalitet, når f.eks. en operation bliver udskudt.
Arbejdet er sat i gang.
Første vigtige skridt er at øge aktiviteten i sundhedsvæsenet.
Regeringen, Danske Regioner, KL og PLO har i en fælles udmelding fra den 13. april netop tilkendegivet enighed om gradvis at øge aktiviteten i sundhedsvæsenet.
Den øgede aktivitet sker med afsæt i Sundhedsstyrelsens faglige plan fra den 14. april.
Af planen fremgår bl.a., at sundhedsvæsenet skal prioritere de patienter først, som fagligt vurderes at have størst behov for hjælp fra sundhedsvæsenet.
Regeringen er i dialog med regionerne om øget aktivitet og pukkelafvikling.
Det skal være med til at sikre, at flere patienter kan blive udredt og behandlet.
De første tal om bl.a. ventetid forventes offentliggjort ultimo maj.
Vi må dog også være helt ærlige og sige, at vi står i en ekstraordinær situation.
Afviklingen af ventelister afhænger bl.a. af, hvordan epidemien vil udvikle sig i den kommende tid.
Heldigvis ser vi i øjeblikket en positiv udvikling.
Liselott Blixt (DF), 2020-05-13:
Mange tak.
Altså, jeg ved ikke, om jeg er naiv, men jeg tænkte og troede, at når alle partier var med til at lukke ned for udrednings- og behandlingsgarantien, ville alle partier også blive taget med på råd om, hvordan vi åbnede op igen for alle dem, der stod på venteliste, og hvordan vi så nåede den behandlingsgaranti, som vi alle sammen har været med til at lukke ned.
Når ministeren så gik ud og havde lavet en aftale med regionerne, undrer det mig, at vi sådan får det at vide, efter at det er sket.
Men jeg forstår så også, at det jo ikke er en øget aktivitet i forhold til den aftale, man har lavet.
Jeg tror, at rigtig mange journalister havde fået lidt forkert fat i det, da de her i morges sagde, at nu skulle vi virkelig inddrage det private til at få pukkelafviklingen igangsat.
Det sker jo ikke.
Det er jo den almindelige aktivitet, der har været inden covid-19.
Så spørgsmålet er: Hvordan sikrer vi så pukkelafviklingen, i forhold til at vi faktisk stadig væk også skal behandle vores covid-19-patienter?
Liselott Blixt (DF), 2020-05-13:
Så hvis de private kan tage mere end den aktivitet, der var før niveauet af covid-19, skal regionerne gøre brug af det?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Men det kan vi nok ikke komme nærmere her.
Sagen er jo den, at aftalen, der blev indgået med Danske Regioner, er, at man skal kunne gøre brug af al kapacitet, og det gælder både den private kapacitet og den i det offentlige regi.
Så er der så tilføjet: i det omfang, at det private kannibaliserer på det offentlige, altså at der er medarbejdere i det offentlige, der tager fri fra det offentlige for at gå over i det private.
Så er det jo bare at flytte kapaciteten, og det giver jo ikke nogen afhøvling af ventelister, og jeg synes, det er en sund søjle, den her aftale hviler på.
Men al kapacitet skal i brug.
Liselott Blixt (DF), 2020-05-13:
Det ligger ikke i aftalen, at man bruger al den kapacitet.
De private kan tage meget mere, hvis det var det, de skulle, og kunne tage noget af den pukkel, og nu står jeg og vil faktisk sige, at ministeren taler usandt.
Det er måske lidt synd, at vi ikke optager de her møder til referat, for så kunne jeg spille det for ministeren.
For det her var noget af det, vi havde aftalt at vi skulle have lavet sammen.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-05-13:
Jeg forstår på ministeren, at det kan være vanskeligt at sammenligne det datamateriale, man har.
Men jeg er faktisk også mere interesseret i, hvad ministerens krav til f.eks. Tyskland er.
Altså, skal smittetrykket være lavere i Tyskland, for at ministeren synes, det er hensigtsmæssigt at åbne grænsen, eller kan ministeren leve med, at det er højere?
Altså, hvad er det, ministeren vil bruge det der sammenlignelige datamateriale til?
Sophie Løhde (V), 2020-05-13:
Det blev det ikke just mere konkret af.
Og i forhold til den forhandling om genåbning af sundhedsvæsenet vil jeg sige, at den plan, ministeren henviser til, bliver voldsomt kritiseret af både patientorganisationer, medarbejdere og også forskellige politikere, fordi den er alt for ukonkret.
Det er uafklaret, hvornår patienterne kan forvente at blive opereret, der er ikke nogen aftaler med læger og sygeplejersker om, hvordan det skal foregå, og der er ikke afsat penge til få afviklet ventelistepukler, der er opstået under coronakrisen, og så fremdeles – bred kritik af det.
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Som partierne fik oplyst, da vi forhandlede om genåbningen af store dele af sundhedsvæsenet, så vil vi i løbet af maj måned have en større viden om puklen og generel aktivitet i sundhedsvæsenet.
Og det er klart, at den viden skal man jo gøre brug af, når man skal opsætte sådanne kriterier.
Og det vil sige, at den viden har jeg jo brug for, og ministeriet har brug for den, og den vil vi selvfølgelig dele med Folketinget, i takt med at den kommer, lige så vel som jeg også vil involvere Folketingets covid-19-følgegruppe i arbejdet med Danske Regioner.
Sophie Løhde (V), 2020-05-13:
Jeg vil egentlig bare spørge i forhold til det, der lige nu er temmelig meget elastik i metermål, nemlig nogle løse tanker omkring nogle konkrete mål.
Hvornår kan patienterne forvente at få stillet i udsigt at se ministerens konkrete målepunkter for, hvornår patientrettighederne, udredningsretten og behandlingsgarantien igen kan træde i kraft?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Men så kommer spørgsmålet igen om hvornår, og spørgsmålet om, hvornår vi er i en situation, hvor vi kan sige, at her vil vores patientrettigheder træde i kraft igen, kan jeg ikke svare på.
For det kræver, at jeg kan spå om fremtiden og spå om, hvordan epidemien udvikler sig.
Det kan jeg ikke, det er der ingen der kan gøre.
Men det, vi arbejder med nu, er at lægge oven på den aftale, som vi jo annoncerede i går eller forgårs; netop at vi aftalte med vores regioner, at vi skal gøre brug af den private kapacitet, således at al kapacitet kommer i fuldt brug til at få gang i sundhedsvæsnet og få høvlet af på ventelisterne.
Martin Geertsen (V), 2020-05-13:
Jeg har meget, meget vanskeligt ved at forestille mig – for vi har bl.a. haft den her drøftelse før, minister, om det her spørgsmål – at man ikke i ministerens eget departement eller i ministerens egen styrelse har gjort sig nogle overvejelser omkring, hvad det så kunne være for nogle målepunkter, man stiller op.
Altså, hvad kunne det være for nogen?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Jo, i arbejdet med Danske Regioner, som i øvrigt varetager det her arbejde flot og godt,
synes jeg, og som også er interesseret i at genindføre vores patientrettigheder, indgår netop arbejdet med at inspicere, konkrete målepunkter, konkrete kriterier, konkrete pejlemærker, som man kan styre efter og så også krydse af, når man så når videre fremad i forhold til ventetidsafhøvling, og i forhold til andre relevante pejlemærker vil man kunne sige, at i den takt vil der kunne genindføres enten alle patientrettigheder under et eller måske først den ene og så lidt senere den anden, hvis det giver mening.
Jo hurtigere, jo bedre.
Det er vores politiske mål.
Martin Geertsen (V), 2020-05-13:
Altså, ministeren bliver ligesom ved med at hentyde til, at vi har haft drøftelsen før – og tak for svaret i øvrigt – om dato.
Og det er sådan set ikke det, vi efterlyser.
Det, vi er lidt utrygge ved i Venstre, er jo at overlade, hvad skal man sige, udrednings- og behandlingsgarantierne sådan kvit og frit til en socialdemokratisk minister.
Det har vi rigtig, rigtig dårlige erfaringer med.
Så det, vi i virkeligheden er ude efter, minister, er jo sådan set – og jeg har sagt det før, både i åbne og mere lukkede fora: Kunne vi ikke få en fælles forståelse af, hvad det er for nogle kriterier, der, om jeg så må sige, skal til, før vi kan genindføre udrednings- og behandlingsgarantierne?
For lige nu har vi sådan set fødderne solidt plantet i den blå luft, og det er sådan lidt op til ministeren at køre derudad, i et eller andet omfang, og så, når ministeren synes, det er betimeligt, så trækker han den bekendtgørelse tilbage, som sådan set styrer det her.
Altså, det gør mig ikke særlig tryg, så kunne ministeren ikke give nogle bud på, ud over det med datoen: Hvad er det for nogle kriterier, ministeren selv ser der skal til, for at kunne genindføre udrednings- og behandlingsgarantien?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Vi har gjort os masser af overvejelser omkring dette, og det pågår i samarbejde med Danske Regioner, hvor vi drøfter dette.
Vi har i øjeblikket møde hver mandag faktisk, hvor det her er et fast punkt på dagsordenen, og covid-19-situationen er en anden.
Men der er en række ting, og noget af det kræver jo, at man har en mere dyb teknisk viden om, hvad det er for nogle sygdomme, vi har inden for puklen.
Men det er jo præcis: Hvor stor er ventetiden på en række sygdomme?
Hvor mange henvisninger fra praktiserende læger er der til de forskellige kræftpakker og andet?
Det kunne være nogle af de elementer, man kunne gøre brug af.
Men vi er ikke der, hvor vi har en færdig aftale, og derfor er det altså et spørgsmål om, hvordan den foreløbige proces går.
Martin Geertsen (V), 2020-05-13:
Jeg skal i respekt for ministerens tid også prøve at begrænse mit indlæg her til langt under 2 minutter og spørge ministeren: Mener ministeren, at der er behov for en national handlingsplan, som jo er efterlyst af flere?
Så det er mit ene spørgsmål.
Så er der mit andet spørgsmål.
I vores debat her lidt tidligere på eftermiddagen, minister, gjorde ministeren jo meget ud af målepunkter.
Vil ministeren mene, at det kunne være relevant at opstille nogle målepunkter for afvikling af pukler?
Så punkt 1: Er der behov for en national handlingsplan?
Og punkt 2: Kunne ministeren forestille sig, at sådan en national handlingsplan indeholdt nogle målepunkter for afvikling af pukler i det danske sundhedsvæsen?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Det gør stort indtryk på mig, og det er et positivt indtryk, det har på mig.
Jeg synes ikke, det var positivt, at Europa var nødt til at lukke grænserne ned, men det var vi desværre nødt til, og jeg syntes, det var en klog og rigtig beslutning.
Men det er da godt, jo mere vi får gang i samfundet igen, også når man kan begynde at åbne grænser igen.
Vi er i gang med med hjælp fra EU og ECDC, som er EU's agentur på området, at finde konkrete, sammenlignelige datagrundlag, så man kan vurdere smittetrykket i de forskellige lande, præcis som Europa-Kommissionen faktisk også anbefaler i deres seneste udmeldinger.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-13:
Må jeg så spørge ministeren, hvilket indtryk det gør på ministeren, at den tyske indenrigsminister i et interview i dag understreger, at man er klar til fra tysk side at åbne den dansk-tyske grænse.
Jeg ved ikke, hvordan ministeren har det med det, men jeg har det sådan, at jeg faktisk betragter Tyskland som et særdeles velfungerende land, der hverken er klondike eller noget som helst andet, og når man i Tyskland når frem til den konklusion, at man mener, man kan åbne til Danmark, fordi der er nogenlunde ens smittetryk med visse små udsving, hvilket indtryk gør det så på ministeren?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Jeg nævnte før, at det var på grund af et uensartet datagrundlag og forskellige og dermed ikke direkte sammenlignelige opgørelsesmetoder i de enkelte lande.
Men det ændrer ikke ved, at vi i Danmark såvel som i EU-regi er ved at se på, hvordan man kan anvende de data, der er til rådighed.
Jeg synes, at spørgerens indledende kommentar om smittetrykket i Tyskland, som nu ser ud til at være faldet lidt igen, jo meget godt viser, at udviklingen går hurtigt – desværre både op, men jo heldigvis også ned igen.
Derfor kan det være vanskeligt at lave egentlige landespecifikke vurderinger fra Statens Serum Instituts side.
Martin Geertsen (V), 2020-05-13:
Men prøv at høre, minister: Altså, vi er jo enige om, at det var regeringen, der lukkede det her land ned, herunder også det danske sundhedsvæsen, så man i stor grad brugte sin kapacitet på covid-19.
Nuvel, men det, jeg forstår på ministeren, er så, at regeringen heller ikke kan eller vil sige noget om, hvornår man så har nogle målepunkter opstillet, som indikerer, hvornår man kan genindføre patientrettigheder.
Altså, så det er dobbelt »jeg ved ikke noget«, hvad ministeren siger her, ikke?