runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2020-10-20:
Tak, formand.
Tak til forsvarsministeren for redegørelsen, og tak til fru Annette Lind for talen.
Ud fra en overfladisk betragtning ser det jo kaotisk ud, når man ser på det nordiske forsvarssamarbejde: Tre lande er med i NATO, og tre lande er med i EU, men det er kun Danmark, der er med begge steder, og til gengæld er Danmark ikke med i EU's forsvarsdimension.
Det ser kaotisk ud, men det, der skal slås fast med syvtommersøm, er, at disse forskellige allianceforhold ikke på nogen som helst måde stiller sig i vejen for et nordisk forsvarssamarbejde.
Man kan spørge i NATO, og man kan spørge i USA, og der er ingen, som har noget imod, at de nordiske lande samarbejder og styrker deres forsvar gennem et samarbejde.
Det styrker NATO's nordflanke, og et styrket nordisk samarbejde kan jo kun være med til at dæmpe risikoen for stormagtsrivalisering og oprustning i Arktis.
Vi skal jo ikke have militære tomrum, som kan friste Putin og andre.
Østersøen, hvor Danmark jo ligger ved udmundingen, har været genstand for en kæmpe russisk øvelse, og russerne er også meget interesserede i det såkaldte GIUK Gap mellem Grønland, Island og UK, altså Storbritannien.
Dette farvand, der sammen med Østersøen er udgangsvejene for den russiske flåde.
Vi skal i den grad arbejde for lavspænding og fastholde den tradition for lavspænding, der er i det arktiske samarbejde.
Men vi skal ikke være naive, og jeg synes, at hr. Sjúrður Skaale sagde det så fint her fra talerstolen under den forrige debat, så jeg behøver ikke gentage det.
Der er jo al mulig grund til at glæde sig over, at NORDEFCO er blevet oprettet og er blevet styrket og er blevet udvidet, og jeg håber inderligt, at forsvarsministeren vil lægge sig i selen for at vise, at Danmark er en særdeles aktiv deltager.
Vi er jo sådan lidt bagud: Sverige øger forsvarsbudgettet med 40 pct. og fordobler den stående styrke, Norge har købt fire ubåde og har genåbnet en ubådsbase ved Tromsø, og Finland har hele tiden haft mulighed for 200.000 mand under våben.
Det taler de ikke så meget om, men det er en kendsgerning, og det siger lidt om, at man i vore nordiske broderlande er meget klar over, at vi er nødt til selv at holde vagt i vores egne territorier.
Det fik vi ikke i denne omgang, og jeg synes stadig, det er en mangel.
Christian Juhl (EL), 2020-10-20:
Tak for det.
Hr. Bertel Haarder sagde, at et militært tomrum kan friste.
Det kan det jo for begge sider.
Og jeg vil sige, at en 40-procentsoprustning i Sverige jo også kan bruges som argument af Putin til at sige til sin befolkning: I må vente med velfærden, nu bruger vi det på militæret, for I kan se, at de opruster ovre i Sverige.
På den måde kan politiske beslutninger på forskellige sider af en linje jo bruges mod hinanden.
Der vil jeg gerne spørge: Mener hr. Bertel Haarder virkelig, at der er en trussel, potentiel trussel fra Rusland , der retfærdiggør en oprustning af militæret på 40 pct.?
Rusland har et militærbudget, der svarer til Italiens.
Det er det, vi står over for.
Er vi ikke ved at skyde gråspurve med kanoner – for at blive i sproget – i den her situation, hvor vi ser spøgelser hos hinanden, i stedet for at vi rækker hånden ud og siger, at vi gerne vil fremme et godt naboskab og handel og samarbejde?
Bertel Haarder (V), 2020-10-20:
Jeg ville ønske, at jeg kunne forstå, hvad det er, der driver hr. Christian Juhl til igen og igen at fremføre den betragtning.
Rusland har desværre udvist en særdeles ekspansiv adfærd i Østersøen og i Nordatlanten.
Vi skal gøre alt for at bevare området som et lavspændingsområde, men vi skal ikke være naive, og det håber jeg at vi, et meget stort flertal her i Folketinget, kan være enige om.
Vi skal ikke være naive; vi skal holde vagt dér, hvor vi bor, og dér, hvor vi har ansvaret for store landområder, som vi jo har i Nordatlanten, i Arktis og i Østersøen.
Christian Juhl (EL), 2020-10-20:
Ja, det skal jeg da lige love for at vi også gør.
Hvis det er at forsvare vores hjemområde, har vi en lang debat til gode.
Ordføreren sagde, at der var en russisk øvelse i Østersøen.
Ja tak, men der var også en NATO-øvelse eller en nordisk øvelse med NATO og europæiske lande, den hidtil største marine militærøvelse overhovedet i mange, mange år.
Så jeg synes, vi selv er med til at skabe en stemning af spænding stedet for det modsatte.
Hvornår skal vi prøve det modsatte?
Bertel Haarder (V), 2020-10-20:
Jeg kommer til at tænke på det folkemøde, hvor der pludselig kom russiske jagerfly med fuld fart lige ind mod Bornholm.
Og jeg tror, at det virkelig var klogt af svenskerne, at de remilitariserede Gotland, som de jo ellers havde demilitariseret.
Hvordan kan det være, at russerne ikke respekterede, at Gotland var demilitariseret?
Hvorfor skulle de sejle så tæt på?
Jeg forstår ikke hr. Christian Juhl på det punkt.
Vi er enige om meget, men ikke på det punkt.
Søren Espersen (DF), 2020-10-20:
Bare lige kort: Det her nordiske sammenhold om nedrustning, som hr. Christian Juhl priser, er jo ikke helt virkeligheden.
Virkeligheden er jo netop, at de nordiske lande er i gang med en vældig oprustning.
Svenskerne hæver forsvarsbudgettet med 40 pct.; finnerne er i gang med noget tilsvarende; nordmændene er på vej til de 2 pct., og det er vi også på en eller anden måde.
Så det er jo virkeligheden.
Det andet, som hr. Christian Juhl taler om, er måske noget, der hører en helt anden og tidligere tid til.
Christian Juhl (EL), 2020-10-20:
Det opfatter jeg som en kommentar fra hr. Søren Espersen, og vi lever så i hver vores verden, må jeg sige.
For hvis fremtiden skal være, at vi skal opruste og opruste og bruge mere og mere af vores nationalprodukt på det, så er det ikke min vision.
Tværtimod synes jeg, det er den mest tåbelige måde, man kan klare de aktuelle problemer på.
Derfor vil jeg også sige: Jeg er da dybt skuffet over, at svenskerne vil bruge ekstra 40 pct. på deres militær, som i øvrigt er stort i forvejen, fordi man opbygger et fjendebillede, som ikke passer med virkeligheden – det er jo det, der er galt – og fordi man ikke udnytter de muligheder for at have et godt naboskab.
Jeg er hverken tilhænger af Trump eller Putin eller for den sags skyld den kinesiske leder.
Jeg er tilhænger af at arbejde sammen med de folk, der bor i de lande, og have et godt naboskab med dem.
Det er vel derfor, vi er i politik.
Det er vel ikke bare for at sige: Javel, virkeligheden ser sådan ud, så må vi hellere marchere i den retning.
Vi skal nemlig forandre verden.
Det er derfor, vi er politikere.
Christian Juhl (EL), 2020-10-20:
Nu tror jeg, at den konservative ordfører har kedet sig af andre grunde.
Det har da ikke været en kedelig debat i dag, synes jeg.
Jeg er enig med ordføreren i det, han siger om det civile beredskab.
Det er jo der, vi har arbejdet intensivt i Nordisk Råd, og hvor jeg synes ministeren godt kunne være lidt opmærksom på, at parlamenterne faktisk arbejder med det.
Men der var en ting, der undrede mig, og jeg forstod det overhovedet ikke: Hvordan er el- og vandforsyningen i den aktuelle situation truet?
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-10-20:
Tak, og i forhold til ordførerens tidligere bemærkninger om at være dinosaur, vil jeg undlade at kommentere på det.
Det her handler jo ikke om grøn strøm eller hvor vandet kommer fra.
Det handler om, om der vil være mulighed for, for kræfter udefra, at gå ind og spærre for vandforsyningerne, altså lukke ned for dem eller lukke ned for strømforsyningerne.
Og det er det, vi skal beskytte os imod, og det synes jeg er væsentligt.
Christian Juhl (EL), 2020-10-20:
Jeg kan endda huske pjecen, fra lige før jeg kom i skole.
Da blev der skabt en stemning af frygt.
Men jeg mener: Hvem skulle i øjeblikket komme ind og lukke for strømmen?
Amerikanerne vil da ikke, kineserne vil da heller ikke – de vil hellere handle med os – og russerne har slet ikke kapacitet til den slags ting.
Jeg mener, skal vi ikke passe på, vi ikke skaber nogle spøgelsesopfattelser af vores naboer, som slet ikke hænger sammen med den virkelighed, vi lever i?
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-10-20:
Jeg er nødt til at sige, at når vi ser på, hvad Rusland har af muligheder for at annektere vores kritiske infrastruktur med deres trolde – vi har set, hvordan de har gjort det under det britiske valg – så kan de komme meget, meget langt, og de er væsentlig dygtigere til cyberangreb, end vi tror.
Hvis man sidder i salen og tænker, at det her er en trussel, som på ingen måde er relevant, så er jeg bange for, at man tager dybt, dybt fejl.
Annette Lind (S), 2020-10-20:
Det er jo sådan, at nogle er medlem af NATO og andre ikke er medlem af NATO.
Fordi vi har ens velfærdssamfund, fordi vi har ens tænkemåde, og fordi vi har ens løsningsmodeller osv., ser jeg de nordiske lande som de allerallernærmeste i forhold til rigtig mange ting.
Men på det forsvarsmæssige område kan de ikke være de allernærmeste, efter min mening, bl.a. fordi Sverige ikke er en del af NATO.
Henrik Dahl (LA), 2020-10-20:
Tak for ordet.
Hvis man har visioner, skal man gå til læge.
Det sagde Tysklands gamle forbundskansler, den socialdemokratiske hædersmand Helmut Schmidt.
Helmut Schmidt hørte jo hjemme på SPD's yderste højrefløj, og når jeg engang imellem bliver rigtig træt af visioner, og dem er der jo mange af her i Folketinget, så er det ikke så sjældent, at mine ører finder hvile i samtale med repræsentanter for en gruppe her i Folketinget, som jeg plejer at kalde de sorte socialdemokrater.
Jeg skal ikke nævne nogen navne, men det drejer sig om fornuftige folk på partiets yderste højrefløj, og med dem kan man blive enig om mangt og meget.
En af de helt klassiske sorte socialdemokrater var Danmarks tidligere udenrigsminister Per Hækkerup.
Han ville nok have moret sig over Helmut Schmidts bemærkning og erklæret sig enig.
Når jeg nævner Per Hækkerup, er det, fordi han i 1965 udgav en bog, som hedder »Danmarks udenrigspolitik«.
Her sagde Per Hækkerup, at dansk udenrigspolitik hviler på fire søjler: Det er for det første NATO, for det andet er det det, der i vore dage hedder EU, så er det FN, og så er det Norden.
Og som alle os, der er til stede her i salen, kan høre, er det jo stadig udgangspunktet for dansk udenrigspolitik, 55 år efter at Hækkerup udgav sin lille bog.
Vi har NATO af hensyn til vores sikkerhed; vi har EU af hensyn til markedet og økonomisk vækst; og så har vi i FN og Norden af værdipolitiske årsager.
NATO er og bliver garanten for Danmarks sikkerhed, og helt fundamentalt er det jo ikke noget, som det nordiske forsvars- og beredskabssamarbejde ændrer på.
Det er et samarbejde, vi har af idealistiske og værdipolitiske årsager, og dem skal man ikke underkende.
De bekræfter en samhørighed om en række skandinaviske værdier med nogle lande, som står os meget nær både politisk og kulturelt og i bredere forstand følelsesmæssigt.
Og det er jo de her vidt forskellige sikkerhedspolitiske arrangementer og alliancer, som gør, at et operativt samarbejde i virkeligheden ofte kan blive meget svært.
Det er utrolig godt, at vi kan mødes med vores nordiske venner, og det beskriver redegørelsen også hvordan vi gør, når der ikke er covid-19-tilstande.
Og det er også godt, at vi på udvalgte områder, kan fylde huller ud og komplementere der, hvor NATO ikke rækker.
Det synes jeg vi har fået en rigtig god redegørelse for her, så den glæder vi os over, og med de bemærkninger takker jeg for ordet.
Annette Lind (S), 2020-10-20:
Jamen jeg tager gerne diskussionen om det.
Jeg synes, at dialogen er det allerallervigtigste.
Uanset hvilke fora det er i, handler det om, at man skal have en tæt og anerkendende dialog i hele Arktis, i hele Norden.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-10-20:
Tak til udenrigsministeren, og tak for svaret på mit spørgsmål.
Det var rigtig fint.
Der er lige en ting, som jeg godt kunne tænke mig at udenrigsministeren uddyber lidt.
Og det er i forhold til hele den her snak om handelsaftaler, altså om udenrigsministeren ikke er enig i, at der også er en sikkerhedspolitisk interesse for Danmark forbundet med at hjælpe Grønland og Færøerne med at få adgang til nogle flere markeder.
Og hvad har udenrigsministeren i givet fald tænkt sig, eller er i gang med at gøre, for f.eks. at hjælpe Færøerne til at få adgang til EU og hjælpe med andre handelsaftaler, der gør, at det både kan øge velstanden, men måske også øge sikkerheden en lille smule for rigsfællesskabet?
Jeppe Kofod (S), 2020-10-20:
Der er ingen tvivl om, at regeringen bakker fuldt op om det færøske ønske om et tættere forhold til EU, herunder en tilpasning af handelsaftalen.
Jeg er derfor glad for, at statsministeren faktisk i juli måned sendte et brev til kommissionsformand von der Leyen, hvor hun udtrykte regeringens fulde opbakning til de færøske ønsker og opfordrede Kommissionen til at indgå i en dialog med Færøerne om en tilpasning af handelsaftalen.
Det videre arbejde sker så i en tæt dialog mellem Udenrigsministeriet, EU-repræsentationen i Bruxelles og landsstyret i Tórshavn.
Det er rigtig vigtigt, at vi har det her tætte samarbejde, så jeg er fuldt ud enig.
I forhold til de udenrigspolitiske aspekter: Ja, jeg tror jo på, at forpligtende aftaler, handelsaftaler, og også forpligtende regler, som vi f.eks. har i WTO, også er det, der skaber en mere fredelig verden, ud over at det skaber grundlag for den vækst og velstand, som vi alle sammen skal leve godt af.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-10-20:
Tak for det.
Som opfølgning kunne jeg så lige godt tænke mig udenrigsministerens vurdering af chancerne for, at det rent faktisk lykkes at få den her handelsaftale med EU igennem for Færøerne, og hvor vi står lige nu.
Er der noget nyt siden brevet, eller har vi ikke hørt noget tilbage?
Jeppe Kofod (S), 2020-10-20:
Det brev var jo fra juli måned, og jeg ved, at der er en proces i gang.
Jeg kan ikke sige helt specifikt, hvor langt vi er, men der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi fra den danske regerings side arbejder alt, hvad vi kan.
Det er det også udtryk for, når statsministeren sender et brev til kommissionsformanden, altså at vi prioriterer det her meget højt.
Jeg ved, hvor vigtigt det er for Færøerne med en opdatering og en tilpasning af handelsaftalen.
Jeg takker for spørgsmålet, og det er også noget, som vi vil forfølge i den kommende tid.
Så tak for det.
Christian Juhl (EL), 2020-10-20:
Tak for det.
Ministeren skal jo ikke sådan sidde og være ked af at gentage det, vi er enige om.
Det er jo altid godt, og hvis ministeren er i tvivl om, at jeg synes, det er godt at inddrage folk, så har han misforstået mig, og jeg vil hermed gerne sige, at det da er en rigtig god idé.
Men det, jeg understregede, var, at nogle strategier tilrettelægger ministeren og hører folk.
Det gjorde jeg også, da jeg opdragede mine børn eller prøvede at danne dem, som det hedder på moderne dansk: Så måtte de gerne sige deres mening, men det var jo sådan set mig, der bestemte, hvordan det hele skulle ende.
Andre steder sidder vi og diskuterer det blandt parlamentarikere og slår først sømmet i, når parlamentarikerne er enige om det.
Det vil så sige, at man har overdraget beslutningskraften til medlemmerne af parlamenterne, i det her tilfælde dem i de tre lande, og det synes jeg kunne være en forfriskende nytænkning på et område, hvor vi jo alle sammen forhåbentlig er lige kloge eller lige dumme.
Jeg ved godt, at ministeren har mange gode rådgivere, men det var det, jeg tænkte kunne være en nytænkning, når nu der var kommet en socialdemokratisk regering til.
Jeg vil gerne opfordre til, at ministeren tænker over det forslag.
Jeppe Kofod (S), 2020-10-20:
Jeg håber, at hr. Christian Juhl hørte mig som en, der går meget op i, at vi får inddraget alle interessenter og selvfølgelig i særdeleshed parlamentarikere både på Færøerne, i Grønland og i Danmark, og det er det, vi gør fra regeringens side.
Altså, det, som vi taler om her, er kongerigets internationale arktiske strategi, som er en strategi, som de tre regeringer bliver enige om og så kommer til at præsentere efter en meget lang og inddragende proces.
Jeg vil sige – uden at kende detaljerne om, hvordan man gjorde det før 2011 – at den her proces i hvert fald er lagt an til at være meget inddragende, og det er det, som vi står på.
Det er jo så også en strategi, som bliver en levende strategi, det bliver en strategi, der løbende skal tilpasses – det tror jeg også der var flere der var inde på – i lyset af den udvikling, der er.
Der er jo en dynamisk udvikling i den arktiske region, og det er en strategi, som jeg tror vi får rig lejlighed til at diskutere alle aspekter af, både i Folketinget og i parlamenterne på Færøerne og i Grønland, og jeg synes, det skal være sådan.
Men det er en strategi, som de tre regeringer kommer til at præsentere her i starten af næste år.
Og ja, vi lytter selvfølgelig, hr. Christian Juhl.
Christian Juhl (EL), 2020-10-20:
Ja, ja, og selvfølgelig til alle andre, men I lytter.
Det er ikke os, der kommer til at stemme om den,
det havde jeg så en naiv tro på.
Men over til et andet område: Det er jo blevet kaldt naivt at tro på, at man kan få nedrustning i den verden, vi har nu, og derfor vil jeg gerne spørge i forhold til det.
Nu er det mange år siden, Socialdemokraternes parole var: Knæk sablen!
Bryd kronen! –
og jeg kan ikke huske, hvad man skulle gøre ved kirken.
Men Anker Jørgensen besøgte os i Silkeborg i 1983, og da var han aktiv for en kampagne for et atomvåbenfrit Norden, og vi støttede det.
Var det naivt af Anker Jørgensen at engagere sig i en nedrustningskampagne, og ville det være naivt for den nuværende regering at blande sig i sådan en?
Jeppe Kofod (S), 2020-10-20:
Nej, jeg betragter bestemt ikke Anker Jørgensen som en, der var naiv.
Men det, jeg tror er vigtigt at sige, er, at vi deler bekymringen – hvis det er det, ordføreren spørger til – for den verden, vi kigger ind, hvor våbenkontroltraktater og nedrustningstraktater i stigende grad falder til jorden.
Det er en bekymring, som jeg og regeringen deler.
Derfor arbejder vi også sammen med vores allierede for at styrke våbenkontrol, ikkespredning, f.eks. også i forhold til atomvåben.
Det er et område, hvor jeg synes at vi skal længere frem i den diskussion, for ellers får vi som sagt en verden, som er præget af, at der ikke er nogen regler, og så ved vi, hvad der så sker: Det bliver de store magter, som ikke respekterer de værdier, vi står for, som så kommer til at dominere.
Og det ønsker vi ikke.
Christian Juhl (EL), 2020-10-20:
Det er så kedeligt, hvis der kun er enetaler i den her sal, synes jeg.
Jeg vil gerne tillade mig at stille et par spørgsmål.
Jeg vil gerne tale til nordisten fru Annette Lind.
Både udenrigsministeren og forsvarsministeren kalder USA for vores nærmeste allierede, og det klart, at vi er i en alliance med dem.
Men jeg forstår ikke, at de skal blive ved med at blive kaldt vores nærmeste allierede, når de gang på gang afskaffer og bryder de internationale aftaler, vi alle sammen forsvarer så stærkt – det gjorde udenrigsministeren også her for 10 minutter siden, altså sagde, at det var så vigtigt, at vi holdt fast i de internationale aftaler – og gang på gang lukker kassen til de vigtige FN-aktiviteter.
Hvordan kan de være vores nærmeste allierede, når der er tale om den slags aktiviteter?
Skal vi være tilfredse med sådan en som vores nærmeste allierede?
Annette Lind (S), 2020-10-20:
Nu er der snart valg til det amerikanske parlament, og jeg håber rigtig meget på, at der kommer forandring på den post; det kan der ikke være nogen som helst tvivl om.
USA er efter min mening den nærmeste allierede.
Jeg synes, at når USA træder ved siden af, f.eks. ved at træde ud af atomaftalen med Iran, skal vi gå sammen med andre lande og gøre oprør mod de ting, som bliver forandret, og mod, at USA træder ud.
Så jeg synes, at Danmark er langt fremme i skoene, når vi ser, at USA træder ved siden af, men jeg synes ikke, at der er nogen som helst tvivl om, at de er og bør være vores nærmeste allierede.
Christian Juhl (EL), 2020-10-20:
Tak for det.
Jeg vil nu synes, at der findes nærmere allierede end USA, f.eks. de nordiske lande.
Det var derfor, jeg spurgte nordisten, hvad hun mente om det her.
For Norden er et godt og vigtigt alternativ til stormagterne og til den rivalisering, der foregår i Arktis, og jeg tror, at Norden reelt kan spille rollen som en alternativ stormagt i rigtig mange spørgsmål og vælge en helt anden vej, end de traditionelle stormagter vil gøre, hvor de vælger våbnene frem for dialogen.
Og derfor appellerer jeg til, at vi ser på den stormagt i stedet for.
Martin Geertsen (V), 2020-10-20:
Men hvis man så kigger på dødstallene herhjemme og sammenligner, hvor mange mennesker der er døde af corona, og hvor mange der er døde af tobak, kunne ordføreren så ikke lige give nogle proportionale betragtninger omkring de to tal?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-10-20:
Jeg synes, det er fornuftigt, at man sætter hårdt ind over for de butikker, som ikke overholder den lovgivning, man har vedtaget i Folketinget.
Så kan man være enig eller uenig med lovgivningen, men jeg synes, der er behov for at stramme op på det.
Jeg så gerne, at bøderne var højere, og jeg så også gerne, at hvis man gentagne gange snød med det her, så mistede man sit cvr-nummer og måtte simpelt hen lukke butikken.
Derfor ville jeg faktisk godt være gået længere, end man har gjort i det her lovforslag.
Stinus Lindgreen (RV), 2020-10-20:
Tak for det.
Jeg forventer, at vi ser en nedgang i antallet af rygere.
Ordføreren plejer jo at læne sig op ad data og fakta og forskere, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om ordføreren har kigget på de rapporter, der findes på området, og på de tiltag, som alle eksperter peger på som værende effektive i forbindelse med det her problem, og hvorfor ordføreren, hvis han har, så ikke anerkender de eksperter, der er på området.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-10-20:
Der skal man forstå grundpræmissen.
Altså, så skal jeg først anerkende, at det er et problem, og det gør jeg jo ikke.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-20:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg sidder og bliver helt betaget af den der evne til så knivskarpt at skære igennem det, der foregår herinde i Folketinget, og udlægge, hvad det er for en logik, der præger tankegangen hos det folketingsflertal, der nu vedtager det her.
Og synes hr. Lars Boje Mathiesen, at det vil være godt eller skidt, afhængigt af hvordan udviklingen vil være?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-10-20:
Om der er flere eller færre unge, der kommer til at ryge, og om det er godt eller skidt, afhænger jo af, om det er noget, de unge ønsker.
Jeg skal ikke stå og definere, hvad det gode liv er for borgerne derude.
Det er jo den grundlæggende anderledes tilgang, som vi har i Nye Borgerlige.
Det er forskellen på partier som Enhedslisten og Nye Borgerlige.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-20:
Okay, jeg fik så ikke helt svar på, hvad det her konkret ville betyde, men jeg vil da gerne spørge: Er det så Nye Borgerliges opfattelse, at tobaksafgifter helt skal afskaffes?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-10-20:
Ja, grundlæggende mener vi jo ikke, at det er op til Folketinget at pålægge folk adfærdsregulerende afgifter.
Vi vil gerne fjerne alle afgifter, der er i samfundet.
Vi mener godt, borgerne selv kan træffe beslutning om deres liv.
Der er en lang række afgifter, som vi nok ville vælge at lette først, men det er jo også, fordi det ville have en økonomisk større effekt.
Det gælder f.eks. registreringsafgiften, en lettelse af selskabsskatten og en lettelse af topskatten.