Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-21:
Tak for det.
Åbenhed og gennemsigtighed i vores offentlige sektor er det, som gør Danmark og det danske demokrati specielt og til et af verdens bedste.
Offentlighedsloven er afgørende for at sikre netop dette, og af den grund skal den fungere så godt som overhovedet muligt.
Vi i Dansk Folkeparti vil ikke gå på kompromis med en offentlighedslov, der ikke fungerer tilfredsstillende.
Ikke nok med, at loven er en central del af den demokratiske kontrol med den offentlige sektor, men den sikrer også offentlighedens ret til at følge med i, hvordan den offentlige sektor arbejder.
Siden den nuværende offentlighedslov blev vedtaget, har Danmark ændret sig markant.
Vi har været igennem en coronatid, der har strakt sig over flere år, hvor vi i den grad har manglet åbenhed og gennemsigtighed, og den dag i dag fungerer loven ikke optimalt.
Vi har desværre oplevet, at de nuværende begrænsninger i adgangen til aktindsigt har gjort det svært for borgere og journalister at få adgang til relevante dokumenter og oplysninger.
Der er altså en række regler i den nuværende offentlighedslov, som bliver anvendt langt oftere og betydelig mere indskrænket end forventet, og som bliver begrundelse for afslag i aktindsigt.
De sidste år, specielt efter coronakrisen, er der blevet peget på behovet for større åbenhed i de politiske beslutningsprocesser.
Bo Smith-udvalget, Folketingets Ombudsmand, Ytringsfrihedskommissionen og Grønnegårdudvalget er blandt dem, der har gennemført en række undersøgelser, som alle kommer frem til samme konklusion.
Der er et stort behov for se på reglerne om adgang til aktindsigt.
Senest har Dybvadudvalget anbefalet en revision af offentlighedsloven, fordi de fortrolige rum, hvor politikere og embedsmænd kan undvige offentlighedens opmærksomhed, ifølge udvalget er for omfangsrige.
Dybvadudvalget anbefaler, at der iværksættes en proces med henblik på ændring af offentlighedsloven, så anvendelsesområdet for ministerbetjeningsreglen og folketingspolitikerreglen begrænses.
Yderligere anbefaler de, at it-systemerne i centraladministrationen indrettes, så de sikrer en effektiv journalisering og i et vist omfang opbevaring af sms-beskeder.
Vi i Dansk Folkeparti mener, at tiden er inde til at give offentlighedsloven et eftersyn med f.eks. Dybvadudvalgets anbefalinger.
Lad os være ærlige.
Behovet for at sikre åbenhed og gennemsigtighed er kun vokset i takt med de seneste år politiske skandalesager såsom minksagen.
Vi mener, at vi bør ændre ministerbetjeningsreglen, journaliseringspligten og dokumentbegrebet, og jeg vil forklare hvorfor.
For det første er formålet med ministerbetjeningsreglen at skabe et fortroligt rum for den politiske beslutningsproces, men denne regel er med til at begrænse offentlighedens ret til aktindsigt.
For det andet afgør journaliseringspligtens § 15, hvornår en sags dokumenter skal gemmes.
Dette gælder kun for afgørelsessager, og det vil sige, at det er op til reglerne om god forvaltningsskik at afgøre, om dokumenter, som vedrører en vigtig beslutning, skal gemmes.
Et tydeligt eksempel på dette er den tidligere regerings beslutning om nedslagtning af mink.
Det vil altså sige, at statsministerens sms-beskeder og alle andres typisk falder uden for dokumentbegrebet i lovens nuværende form.
Det er ikke godt nok, og lige præcis derfor mener vi i Dansk Folkeparti, at det om noget er vigtigt at se på offentlighedsloven med det formål at øge den åbenhed og gennemsigtighed, som vi i de sidste år har savnet.
Vi skal huske på, at vi som samfundets repræsentanter er borgernes stemmer.
Derfor er det kun rimeligt, at vi sørger for at være åbne og gennemsigtige over for offentligheden.
Lad os arbejde sammen for at ændre offentlighedsloven, så vi kan give borgerne bedre muligheder for at følge med i, hvad der foregår i den offentlige sektor.
Tak for ordet.