runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (DF), 2025-01-08:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi i Dansk Folkeparti går ekstremt meget op i at sikre, at mennesker med handicap får bedst mulighed for at leve et fuldstændig normalt liv i videst muligt omfang.
Vi er desværre ofte vidne til nogle frygtelige sager rundtomkring i de forskellige kommuner, hvor mennesker med handicap ikke får den rigtige hjælp, ikke får den rigtige hjælp til tiden og ofte ligger nærmest i en anden form for slagsmål med kommunen for bare at få det mest basale.
Det er jo sådan set derfor, vi i Dansk Folkeparti længe har ment, at hele handicapområdet skal ud af kommunerne, fordi det jo er utopi at tro, at 98 små kommuner alle sammen kan have den særlig ekspertise, der skal til for at visitere mennesker med nogle gange meget særskilte handicaps.
Derudover har vi også stillet forslag om en bodsordning, hvor man altså straffer de kommuner, som ikke leverer den her vare til borgerne, som de har ret til, og som de har krav på.
Vi var heller ikke en del af den aftale i forhold til det her, fordi grundpræmissen for aftalen var at spare på handicapområdet, og det ønsker vi ikke i Dansk Folkeparti.
Så bare for at sige den fuldstændig klart og tydeligt: Vi mener i Dansk Folkeparti, at mennesker med handicap fortjener de bedste muligheder for at leve deres bedste liv, og derfor støtter vi selvfølgelig også det her forslag fra SF.
Carl Valentin (SF), 2025-01-08:
Tak til ministeren for talen, som hun mest brugte på at fortælle lidt om historikken og vores forslag og hvordan reglerne er i dag.
Så argumenterer ministeren for et år til at komme med et forslag, og det er for lidt tid.
Men såfremt at ministeren nu fik lidt mere tid til at lave det her arbejde, så man faktisk kunne indarbejde en antagelse om, at folk gerne vil dele deres pensionsopsparinger ved en skilsmisse, er regeringen så villig til at gennemføre det forslag, som vi kommer med her?
Så Venstres ordfører mener altså ikke, at det her forslag er tvang, men refererer bare til, at kritiske røster – hvem det så end er – ville mene, at det her er illiberalt og tvang.
Det giver jo ikke nogen mening.
Altså, ordføreren må referere til sine egne synspunkter i stedet for en eller anden person, jeg ikke ved hvem er, som så skulle have den her holdning.
Kan ordføreren ikke se, at det her sådan set bare er en antagelse, som kan sikre mere ligestilling og fjerne den særstatus, som pensionsopsparingen har i dag?
Christian Friis Bach (V), 2025-01-08:
Jeg har talt for ligestilling ved skilsmisser, og jeg vil igen sige: Hvad nu, hvis den ene ægtefælle nægter at indgå en ægtepagt?
Lad os antage, at man er blevet forelsket og blevet gift lykkeligt og den ene ikke ønsker at indgå en ægtepagt.
Så vil man her få en situation, hvor pensionsdelen så kan vil blive fuldt og helt delt i forbindelse med en skilsmisse, uanset om man måske er blevet gift som 60-årig.
Men jeg sagde ikke, at det var det, forslaget i sin yderste konsekvens betød.
Jeg sagde bare, at kritiske liberale røster nemt kunne anføre, at det her forslag ikke er særlig liberalt, og det mener jeg stadig væk er en fuldstændig berettiget kritik, hvis der er nogen, der anfører det ud fra forslaget.
Vi ønsker ligestilling, også i pensionssystemet, men vi ønsker også, at der skal være en rimelighed, og at man med den pension, man oparbejder gennem et arbejdsliv, efterfølgende skal have mulighed for at opretholde en nogenlunde levestandard, der svarer til den, man har haft igennem sit arbejdsliv.
Og det er et godt princip, som skal afbalanceres op imod ligestilling.
Carl Valentin (SF), 2025-01-08:
Debatten om, hvordan man bedst er liberal, må jeg hellere overlade til Venstre og Liberal Alliance, men det er jo ikke i orden, at Venstres ordfører står og påstår, at det her forslag handler om at tvinge folk til at dele deres pension.
Han gentager det endda i sit svar her.
Altså, der er jo stadig væk med det her forslag fuld frihed til at indrette reglerne for sit ægteskab, som man ønsker det.
Det, det handler om her, er, at vi vil have en antagelse om, at folk faktisk gerne vil dele deres pensionsopsparinger.
Såfremt man ønsker at indrette sit ægteskab på en anden måde, kan man jo lave en ægtepagt.
Det er jo ikke anderledes end i dag.
Men hvis det at have nogle antagelser om deling er at betragte som værende tvang for Venstres ordfører, mener Venstre så også, at man skal fjerne de andre antagelser om deling, der er i dag, f.eks. deling af aktier, formue, ejendom eller noget i den stil?
Vil Venstre fjerne de regler, der er i dag, der gælder for ægteskabet som udgangspunkt?
Christian Friis Bach (V), 2025-01-08:
og det hensyn skal afbalanceres mod et liberalt synspunkt, der hedder, at folk skal bestemme selv.
Og det afbalancerer man netop fornuftigt ved at have et fællesskabskrav og et rimelighedskrav i delingen af pensioner.
Men om grænserne står helt rigtigt, skal vi da kigge på.
Så ja, vi ønsker at have ligestilling og vil blande os.
Men jeg vil igen anføre, at Liberal Alliance jo ønsker at gå langt videre og så sige til to 60-årige mennesker, som lige er blevet gift og derefter bliver skilt et halvt år efter, at så skal alt deles.
Det er jo virkelig et indgreb, der vil noget.
Og der er det, Venstre siger, at vi skal have nogle balancer.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-01-08:
Jamen så lyder det, som om Venstre netop gerne vil blande sig i, hvordan det skal fordeles.
For det, ordføreren ridser op der, er undtagelsen til undtagelsen.
Hovedreglen er: Alt gælder.
Undtagelsen fra reglen er: Pensionsopsparinger gælder ikke.
Så det er politisk besluttet, at pensionerne ikke tæller med.
Det er udgangspunktet, at pensioner ikke tæller med, selv om hovedudgangspunktet er, at alt skal tælle med.
Hvorfor er det, at Venstre har det synspunkt, hvis man mener, at folk skal bestemme selv?
Det er jo meget nemmere at sige, at standardkontrakten er: Alt er med.
Hvis I vil noget andet, så aftal lige, hvad I vil.
Christian Friis Bach (V), 2025-01-08:
Jeg vil starte med at sige, at jeg har været liberal hele mit liv – meget liberal hele mit liv, socialliberal, og nu er jeg også liberal i Danmarks Liberale Parti.
Så det liberale er afgørende for mig.
Og det var derfor, jeg ikke kunne lade være med lidt drillende at sige, at det måske ikke er et særlig liberalt synspunkt at sige, at man skal tvinge folk til at dele noget.
Men det er jo forkert, som ordføreren siger det, at pensioner er undtaget.
Det er de ikke.
Der er to bestemmelser, som sikrer, at man skal dele pension, hvis der har været fællesskabshensyn undervejs i et ægteskab, som gør, at den ene har taget mere ansvar for fællesskabet i hjemmet end arbejdsmarkedsindtjeningen.
Og der er et rimelighedshensyn, som siger, at rimelige pensioner kan man beholde, men de urimelige skal man dele.
Så der er jo netop ikke en fuld undtagelse.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-01-08:
Altså, det er meget sjovt at se, hvordan det kan være lidt svært at forklare, hvordan man skal være liberal, når hr. Christian Friis Bach lige har skiftet over til at blive liberal og lige har været radikal.
Det er selvfølgelig noget helt andet, hvis det skyldes diskrimination.
Ordføreren siger, at jeg mener, at vi skal diktere, om man skal dele pension.
Jeg har ingen holdning til, om folk skal dele pension med hinanden.
Og jeg mener fuldstændig, som ordføreren nævner, at det skal parrene jo selv bestemme.
Men hvorfor er det så, Venstre mener, at parrene som udgangspunkt skal bestemme, at pensionerne skal undtages?
Hvorfor er det det, som ordføreren mener er liberalt, altså at vi skal have en grundholdning, der hedder: Vi har formuefællesskab, men folk kan bestemme selv, men pensionerne undtager vi lige, for det må være det liberale svar?
Jeg tror ikke, der er nogen liberal filosof, der har siddet og tænkt: Det er sådan, ægteskabslovgivningen skal skrues sammen.
Gunvor Wibroe (S), 2025-01-08:
Det er et personligt forhold.
Nu talte du om dine tre huse eller eventuelle tre huse.
Det er jo noget, du gør med ægtefællen.
Man indgår en aftale sammen med ægtefællen.
Så når pensionen skal holdes uden for det her, er det, fordi det er en aftale, der indgås mellem arbejdsgiver og arbejdstager.
Og så er den anden del, at det har været et utrolig komplekst system, som man har forsøgt at finde en løsning på.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-01-08:
Jeg ved godt, at Socialdemokratiet har en ambition om, at det skal være mere ens, og det lyder også, som om det var derfor, man gik i gang med det her.
Man ville have det mere ens, for ellers kom man ud med forskellige pensionsopsparinger, men hvorfor er det kun på pensioner?
Så skal jeg dele de tre huse.
Hvorfor skal jeg dele det?
Hvis jeg i stedet for havde valgt at spare op i bitcoins, så skulle jeg dele det, mens min ægtefælle ikke skulle dele sin pension.
Der er simpelt hen ikke redegjort for, hvorfor pensionen skal have den her særstatus.
Gunvor Wibroe (S), 2025-01-08:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror, at ministeren har redegjort for, at det her er et uhyre komplekst område, som tog 8 år, og at man faktisk inden da kunne se, at der var nogle pensioner, der blev delt, og andre, der ikke blev delt, og det har man forsøgt at finde en løsning på tilbage i 2006.
Det er også sådan, at en arbejdsmarkedspension jo rent faktisk er noget af det, som flere og flere kvinder og mænd tager, og det er jo den vej, vi skal gå.
Har det her ikke en eller anden kønsmæssig, ligestillingsmæssig slagside?
Det har det jo, for vi kan se, at det er kvinderne, der har lavere pension, lavere pensionsformue, og det er jo noget af det, vi skal have rettet op på, og det er jo nogle strukturelle ændringer, vi skal arbejde med, og det er også noget af det, vi skubber på i forhold til.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-01-08:
Jeg synes, at ordføreren kommer i lidt samme udfordringer som ministeren.
Jeg hører ikke begrundelsen for, hvorfor pensionerne ikke skal tælle med.
Jeg hører ikke, hvor den politiske holdning er i det.
Der nævnes også meget med, at det skyldes, at det mere rammer kvinder.
Ja, det er rigtigt.
Det rammer flere kvinder end mænd, men det er jo ikke en kønnet lovgivning eller noget, vi ønsker at gøre kønnet.
Det kan lige så godt nå at ændre sig.
Hvem ved?
Om 100 år rammer det langt flere mænd end kvinder.
Det er jo lige meget, og uanset om det var fuldstændig lige meget, er det ikke det, der skal sikre, at der skal være en højere resultatlighed blandt pensionerne eller ej.
Det her handler om, at man deler alt.
Her har man valgt at sige, at der er en bestemt slags opsparing, som ikke skal deles, og jeg synes ikke, at jeg hører Socialdemokratiet levere et svar på hvorfor.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-01-08:
Ja, der vil jeg altså bare minde om, at før man ændrede lovgivningen i 2007, så man en endnu større problemstilling i forhold til ligestilling.
Så det vil sige, at det, som forslagsstillerne faktisk kommer med, jo ikke bare sådan lige er en snuptagsløsning.
Jeg hører også, at forslagsstillerne måske ikke helt anerkender den undersøgelse, der så blev lavet i 2019, om, at det går i den rigtige retning med ligestillingen.
Så vi skal hele tiden arbejde for at få mere ligestilling, når det gælder om pensioner, og vi vil gerne kigge på kompensationsordningerne, altså om de er gode nok, når de er åbenlyst store forskelle, men bare sådan uden videre i dag at stå og sige, at vi vil lave hele systemet om, er ikke det, regeringen er parat til.
Carl Valentin (SF), 2025-01-08:
Det at anerkende, at der i dag er kønsuligheder som en konsekvens af systemet, er jo lidt en mild indrømmelse at give os, i den forstand at det jo er et faktum, at det foregår i dag.
Altså, det er jo svært for ministeren at sige andet, end at der er nogle kønsuligheder ved det her.
Det ville være bedre, hvis ministeren anerkendte, at der faktisk er brug for, at vi laver det her om, og at vi gør op med den her særstatus, som pensionsopsparingerne har.
Så er det jo også sådan, at man også ville kunne lave en ægtepagt, såfremt man indførte vores forslag.
Hvis man har lyst til at gå efter nogle andre regler, kunne man jo gøre det.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-01-08:
Der er to ting i det.
Den ene ting er, at regeringen og jeg sådan set anerkender, er der er kønsforskelle i forhold til pensionsindbetalinger.
Den anden ting er, at vi også anerkender, at man nogle gange derfor har brug for at sikre, at den ene ægtefælle ved en skilsmisse ikke bliver stillet dårligere og ringere end den anden, og det gør man i dag ved to kompensationsmuligheder i forhold til rimelighed og i forhold til fællesskabet.
Så vi har også et system i dag, der prøver at tage højde for den her forskellighed inden for pensionssystemet.
Derudover har vi også muligheden for, at man indgår ægtepagter, og det er der faktisk rigtig mange der gør i dag, og derfor mener jeg også, at der skal være vægtige grunde til, at man går ind og laver meget store ændringer i pensionssystemet.
For det har så store konsekvenser for dem, der sparer op.
Det at spare op til pension er ikke noget, man gør kortsigtet, men det er noget, man gør på lang sigt, og derfor er det også rigtig vigtigt, at man ikke gør det med et snuptag.
Men når det er sagt, vil jeg netop gerne være med til at undersøge det nærmere, og jeg vil gerne sige, at jeg tror, der kan være behov for i hvert fald at kigge på, om vi skal justere de her kompensationsordninger, så vi også sikrer, at der er endnu mere ligestilling i fremtiden.
Birgitte Bergman (KF), 2025-01-08:
Jeg kan i hvert fald læse mig til, at det har været meget magtpåliggende for Det Konservative Folkeparti at få skrevet det omkring de ekstreme magtanvendelser, der har været, ud af selve rammeaftalen.
Der er ingen tvivl om, at jeg ser meget frem til, at vi får boret godt og grundigt ned i den her rammeaftale, at vi kommer til bunds i den, og at vi får lavet en god aftale.
Det er jo en rammeaftale, som andre ordførere har været inde på, og det kan ærgre mig, fordi i forhold til SF tager Konservative altså ansvar.
Vi går ind i forhandlingsrummet, og vi vil gerne skabe nogle bedre resultater for dem, det hele handler om.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-01-08:
Jeg er med på, at aftalepartierne er glade for den her aftale, ellers var de givetvis ikke med i den, men i virkeligheden jeg tror bare, man skulle prøve at være lidt mere ærlig om at sige, at det er to forskellige ting.
Det er fair nok, man stemmer imod det her, men lad være med at sige, at I allerede gør det, for det er jo ikke det, I sidder og arbejder med nu.
Jeg kender godt elementerne i den her handleplan.
Så jeg kunne i virkeligheden sådan afslutningsvis bare godt tænke mig at høre ordføreren om, hvad man mener om den kritik, der har været fra FN's Handicapkomités side af lovforslaget om magtanvendelse.
Tak for det.
Tak for ordførertalen.
Jeg blev lidt i tvivl om, om regeringspartierne har læst selve beslutningsforslaget, fordi det, der er fremsat som beslutningsforslag i dag, er altså absolut ikke det, regeringen har tænkt sig gøre.
Det er i hvert fald ikke det, jeg har set i forhold til den rammeaftale for handicap eller den lille miniaftale, vi lavede på SSA'en.
Det her handler jo om at angribe handicapområdet på en helt anden måde, hvor vi ligesom monitorerer bredt på de forskellige områder og kigger på, om det i samfundsudviklingen er sådan, at mennesker med handicap har nogenlunde lige vilkår for at leve et liv med muligheder og med indhold som så mange andre mennesker i det her samfund.
Det er jo i virkeligheden det, vi får kritik af, så jeg forstår ikke helt, hvad ordføreren mener.
Jeg har læst aftalen, og vi har været igennem hele møllen om, hvorfor vi ikke er med og i er med.
Men det er et andet forslag, det her går på, og som i virkeligheden er konkret anbefalet af FN's Handicapkomité.
Er Venstre helt ligeglad med, hvad man anbefaler fra FN's Handicapkomité?
Christian Friis Bach (V), 2025-01-08:
Tak for det.
Og tak for det her beslutningsforslag.
Vi deler bestemt intentionen bag det.
Vi skal skabe bedre muligheder og forudsætninger.
Vi skal lytte til kritikken fra FN's handicapkonvention eller den monitoreringskomité, som ser på konventionens implementering.
Derfor er vi netop også glade og stolte over, at der står en handlingsplan som en del af regeringsgrundlaget, og at vi har indgået rammeaftalen om langsigtet og bæredygtig udvikling fra 2024.
Det var en aftale, der blev lavet mellem regeringspartierne, Liberal Alliance, Konservative og Radikale Venstre, og vi siger tak til alle parter for at bidrage konstruktivt.
Den skal netop skabe nogle omfattende og positive forandringer på handicapområdet.
Nogle af hovedpunkterne er jo: undgå unødvendige revurderinger, mere uddannet personale – det kan i øvrigt hjælpe på spørgsmålet om magtanvendelse – faglighed i fokus, lettere adgang til hjælpemidler og større sikring af, at borgerne har adgang til det rigtige tilbud fra starten.
Der tager rammeaftalen hånd om en række af de udfordringer, der også er nævnt i det her beslutningsforslag, og med en handlingsplan vil vi gerne styrke adgangen til arbejdsmarkedet og til uddannelse, og det er igen en stærk prioritet, også for Venstre.
Det tror vi også på i Venstre.
Derfor er det jo lidt besynderligt at stå her og diskutere det her beslutningsforslag.
For som social- og boligministeren sagde det, sparker SF ikke bare en dør ind; der er en åben ladeport, og jeg vil gerne invitere SF til at gå ind ad den og være med til at implementere bestemmelserne og aftalen i rammeaftalen og udarbejde en stærk handlingsplan.
Tak for ordet.
Sara Emil Baaring (S), 2025-01-08:
Nu står vi ikke her i dag med et forslag, der handler om magtanvendelse.
Det er en handlingsplan, som ordføreren ønskede at vi skulle drøfte med det her beslutningsforslag.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-01-08:
Nu er det ikke kun FN's Handicapkomité, der kritiserer aftalen på handicapområdet eller aftalen om magtanvendelse.
Det er også alle handicaporganisationerne, det er Institut for Menneskerettigheder, det er Ældre Sagen osv.
Jeg kunne nævne i flæng, og jeg ved, at ordføreren er helt med på det.
Men den helt specifikke kritik gik jo faktisk på det lovforslag om magtanvendelse, og den kom fra FN's Handicapkomité.
Er ordføreren enig eller uenig i den kritik, der har været af det lovforslag, som I pressede igennem lige før sommerferien?
Sara Emil Baaring (S), 2025-01-08:
Vi tager bestemt ikke fejl, og vi tager det, som FN's Handicapkomité er kommet med af anbefalinger, meget alvorligt.
Jeg synes faktisk, at vi allerede er på vej med nogle af løsningerne, netop i den aftale, som er indgået i foråret.
Der er elementer af den, som vi skal have kigget ned i og have færdigforhandlet, men jeg tror faktisk, at løsningen ligger lige netop i den aftale.
Jeg tror ikke på, at vi ved at skabe et meget digert bureaukratisk værk med en masse mål på en hel masse områder så kan komme i dybden, som det her område har brug for.
Det specialiserede socialområde har i mange år været et problematisk område.
Det har været et område, hvor borgerne ikke har følt, at de har mødt et system, der har hjulpet dem, så derfor bliver vi nødt til at tage mere grundlæggende fat og lave grundlæggende om på nogle af de strukturer, vi har, og det er det, som jeg faktisk synes ligger i den aftale, som vi så sent som i dag har siddet og kigget videre ned i.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-01-08:
Tak for talen.
Jeg vil godt spørge, om Socialdemokratiet har lyttet til FN's Handicapkomités kritik og anbefalinger.
Tager Socialdemokratiet det alvorligt, og synes Socialdemokratiet, det er vigtigt, at vi handler på de her ting?
For jeg var jo egentlig stolt over, at mit land var med til at ratificere FN's handicapkonvention dengang tilbage i 1993, tror jeg det var, men i dag, når vi bliver eksamineret, får vi kritik.
Lige præcis et af de kritikpunkter, der helt specifikt har været, var den aftale og lov om magtanvendelse, som pågældende ordfører sammen med de andre i aftalekredsen omkring handicap var med til at vedtage.
Den fik kritik fra FN's Handicapkomité.
Så er I sikre på, at I kører den rigtige vej, eller tænker I, at det er FN's Handicapkomité, der tager fuldstændig fejl i, hvad det er, vi skal gøre som land for at sikre mennesker med handicap bedre vilkår at leve under?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-01-08:
Nej, det er selvsagt, at regeringen overhovedet ikke gør det, som ordføreren fra SF siger.
Regeringen går utrolig meget op i de anbefalinger, som er kommet fra FN's Handicapkomité, og de udfordringer, som handicappede lever med – det er baggrunden for Sammen om Handicap, det er baggrunden for den rammeaftale, der er indgået, det er baggrunden for de midler, der er fundet til at udvikle en ny handleplan på området, og det er også baggrunden for, at jeg har møder med Det Centrale Handicapråd om deres anbefalinger til området.
Jeg tror på, at vi skal sætte konkrete initiativer i gang, og jeg tror, at vi skal gøre det fokuseret, for at sikre forandringer og ikke bare lave en løs tværgående plan, som ikke medfører de konkrete forandringer.
Og jeg er enig i, at det rækker ud over Social- og Boligministeriets område, og vi er også villige til at gå ind i arbejdet med andre ministerier om, hvordan vi gør det bedst muligt.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-01-08:
Man kan blive helt bekymret for, at det her er en tilståelsessag fra regeringens side, altså at man faktisk ikke har tænkt sig at gøre noget på de andre områder, men kun lige tager en lille klat i forhold til beskæftigelse.
For det første skal man faktisk have en god skolegang, man skal også have nogle gode uddannelsesmuligheder.
Det kræver, at man har hjælpemidler, det kræver, at man har støtteindsatser osv., der taler sammen i overgangene.
Regeringen har også forringet muligheden for at få planlagt sin overgang til voksenbestemmelserne – det har man gjort lige her for nylig.
Så hvad er det egentlig, regeringen har af ambitioner for mennesker med handicap?
Er man ligeglad med, at mennesker med handicap i langt mindre grad har adgang til det offentlige rum, til sundhedstjenester, til det kulturelle liv, til i virkeligheden også at have et aktivt liv og fritidsliv på egne præmisser?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-01-08:
Jo, regeringen kan faktisk godt se en idé i, at man laver en handlingsplan, og det er også derfor, at den står i regeringsgrundlaget.
Vi ønsker, at der skal sættes et særligt fokus på uddannelse og beskæftigelse for mennesker, der lever med handicap, men derudover har vi faktisk ikke lagt os fast på endnu, om der også bør være andre områder, hvor man laver konkrete indsatser.
Det er nogle af de ting, som vi lige nu arbejder videre med, og hvor vi inviterer parterne til at indgå og komme med bud på, hvor det er henne.
Vi skal jo finde balancen, i forhold til hvordan vi skaber reelle forandringer for mennesker med handicap, og det kræver handling og initiativer.
Der ligger så et mål i her, at vi ikke bare sætter hundrede ting i søen på én gang, men aldrig rigtig får fulgt op på det.
Vi tager de anbefalinger, der er kommet, meget alvorligt, vi handler på dem, og vi er i gang med at kigge på handleplanen.
Vi ved, at uddannelse og beskæftigelse bliver et fokus, men vi har ikke lagt os fast på endnu, hvad den øvrige del skal fokusere på.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-01-08:
Tak for det.
Der er godt nok nogle ting, som skurer ret meget i mine ører, i ministerens tale, uagtet at jeg hører de positive intentioner.
For det første er det sandt, at der bliver brugt flere penge på mennesker med handicap, men der er kommet mange flere mennesker til, så realiteten er, og det er Tranæsrapportens egne tal, der viser det, at beløbet pr. borger faktisk er mindre.
Det er jo bare sådan en faktuel ting.
Så kan man godt forstå, at folk er mere utilfredse.
Men jeg bliver også bekymret over, om den her regering overhovedet tager den meget skarpe kritik alvorligt, der kom fra FN's Handicapkomité, netop fordi man på mange måder ikke samtænker handicappolitik.
Så laver vi et lille indsatsområde der, og så laver vi et lille indsatsområde der.
Jeg er med på i forhold til SSA'en, at man på den måde prøver at ramme det lidt på beskæftigelse.
Men kan ministeren ikke se idéen i at gøre som mange andre lande, vi sammenligner os med – Norge, Tyskland, Holland osv. – og indføre en handleplan, som monitorerer udviklingen for mennesker med handicap, så vi kan se, at de også har lige muligheder i forhold til alle andre i det her samfund?