runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-05-18:
Selvfølgelig skal vi anerkende historien, men jeg synes også, det er vigtigt, at vi husker på, hvem historien er skrevet af.
Desværre har det også været sådan, at langt størstedelen af historien er skrevet af vestlige og måske danske mennesker og ikke af grønlænderne selv.
Og når vi kigger på de grønlandsk skrevne tekster, er det faktisk et meget anderledes syn på verden, man havde, og en helt anden form for velmenende intention, man også havde med de andre udtalelser, man en gang imellem kunne komme med.
Jeg synes, det er en balance, og jeg er enig i, at vi skal kigge på begge sider af historien og anerkende dem som ligeværdige uanset hvad.
Henrik Dahl (LA), 2021-05-18:
Det, jeg egentlig bare ville bringe op med mit spørgsmål var, at det, kan man sige, jo er en sørgelig historie om nogle meget velmenende mennesker, som gjorde noget, de troede var det rigtige, tilbage i 1950'erne, altså for mange, mange år siden.
Det var to velmenende professorer, der tænkte: Det her er det bedste, vi overhovedet kan gøre.
Er det ikke vigtigt at have historien med på den måde, at det her faktisk ikke er en historie om at prøve at genere, men at det er en historie om at prøve at være velmenende?
Det var ikke vellykket, men det er det, historien er om.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-05-18:
Den sidste sætning vil jeg gerne erklære mig enig i, før jeg går videre.
Men jeg vil gerne snakke om kriminalloven, som man kom ind på.
Det er jo netop sådan, at man måske manglede noget forståelse af og noget empiri for, hvordan den naturlige grønlandske retsforståelse egentlig var, netop fordi man gik ud fra, at grønlændere var disse ædle vilde, der var meget fredelige mennesker.
Det var det, man i sidste ende baserede det på, men senere hen har man jo fundet ud af, hvilket der også bliver undervist i nu til dags i jura på Grønlands universitet, at Grønland i sin tid faktisk havde det princip, at det var øje for øje.
Så det var langt hårdere end den danske straffelov i sidste ende, og det, at man gik fra en af de hårdeste straffe, man overhovedet kan have, til noget af det mest blide, har også vist sig ikke rigtig at fungere for det grønlandske samfund.
Så vi skal begynde at finde en balance i det, for nu har vi jo også været i en tid, hvor vi har tilpasset os denne lov.
Men vi skal nok lidt tættere på den danske straffelov, ligesom Danmark også er kommet lidt tættere på den grønlandske kriminallov, og så skal vi begynde at finde ud af, hvad der egentlig passer bedst.
Henrik Dahl (LA), 2021-05-18:
Tak for det.
Den lavede man, fordi man ikke vil trække den danske straffelov ned over hovedet på Grønland, men man ville lave noget, der lå i forlængelse af grønlandsk retsforståelse og retstradition.
Så det, jeg bare vil tage frem med eksemplet, er, at Verner Goldschmidt og Agnete Weis Bentzon var kulturradikale.
De var i egen forståelse progressive, og det ærinde, de var ude i, var et progressivt ærinde.
Det har så vist sig, at det måske ikke gik helt så godt, som de havde regnet med, men jeg synes, at det tjener til at sige, at det også er svært at bedømme fortiden med nutidens øjne.
Er ordføreren enig i det?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-05-18:
Mange tak for forståelsen.
Det var netop også den forståelse, jeg håbede på at vi kunne få bredt ud, for det handler netop ikke om afstandtagen.
Det handler om at få skabt de rammer, der gør, at der ved lov og andre rammer faktisk bliver det ligeværdige fællesskab, vi ønsker.
Barbara Gaardlykke Apol (JF), 2021-05-18:
Tak skal du have, og tak til ordføreren for en god tale.
Jeg og mit parti er principielt tilhængere af rigsfællesskabet, men jeg kunne også genkende mig selv virkelig meget i det, som ordføreren sagde, bl.a. det med, at den her regering har været virkelig god til at inkludere Færøerne og Grønland i udenrigspolitiske anliggender.
Men man kan ikke lade være med at tænke på, hvad der vil komme til at ske, når der kommer en ny regering, og om den regering så også vil være lige så god til at inkludere Færøerne og Grønland.
Derfor bliver vi på en eller anden måde nødt til at reevaluere, hvilke rettigheder og dertilhørende pligter Færøerne og Grønland har, når det kommer til udenrigspolitik.
Det var ikke så meget et spørgsmål, men ligeså meget en tilkendegivelse af, hvad der var mit synspunkt på det, som ordføreren førte frem.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-05-18:
Ved statsdannelse menes der højhedsret over eget land, og højhedsret over eget land betyder selvfølgelig, at vi selv opbygger, hvilket ansvar vi har.
Det betyder, at Danmark ikke har noget reelt ansvar for Grønland.
Men efter statsdannelse ønsker vi jo et reelt føderalt samarbejde med Danmark, hvor vi kan bygge et reelt rigsfællesskab og ikke det pseudorigsfællesskab, vi er i nu.
Det er det, vi ønsker at komme tættere på.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-05-18:
Mange tak.
Det er der jo rigtig mange i Grønland, der gerne vil, men vi er også nødt til at tage udgangspunkt i den virkelighed, der er lige nu.
Jeg synes, det er enormt inspirerende at se Færøerne, som har hjemtaget det ene område efter det andet, og jeg kunne bare godt tænke mig at høre ordføreren, om statsdannelse er under de rammer, der er nu, dvs. at Danmark varetager de samme områder og stadig væk betaler et beløb, eller hvordan man har tænkt sig, det skal hænge sammen økonomisk.
Det tænker jeg vel er fair at bede om et klart svar på.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-05-18:
For det første skal det lige siges, at jeg ikke synes, der blev peget fingre ad nogen.
Jeg ønskede dog blot forståelse.
For det andet vil jeg sige, at vi i Siumut jo synes, at det at skulle hjemtage områder for at opnå statsdannelse ikke er den rigtige vej.
Der er ikke noget, der siger, at vi skal kopiere ansvarsområder.
Hvis det var tilfældet, skulle Danmark vel også have et NASA-område, altså et man kan komme op til månen-ansvarsområde, ligesom man har i USA, så nej, det gør man ikke.
Man tilpasser ansvarsområder ud fra landets struktur og væremåde, og det ønsker vi også fra Siumuts side at man gør frem for bare at sige, at nu går vi fra punkt til punkt.
Der er stadig fem ansvarsområder, som vi uanset hvad aldrig nogen sinde kommer til at overtage, og det mangler vi for netop at kunne få en større økonomisk og erhvervsmæssig udvikling.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-05-18:
Mange tak.
Noget af det, som driver mig rigtig meget i politik, er retfærdig, ærlighed og troværdighed, og jeg synes i al retfærdighed, at det er vigtigt at sige, at vi sådan set har en selvstyrelov, som giver os mulighed for at hjemtage en række områder og blive mere selvstændige, hvis man vil blive i det begreb – godt nok ikke en statsdannelse, men at blive mere selvstændige.
På trods af det har vi ikke hjemtaget et eneste område siden 2009, på trods af at vi har haft mulighed for det, og det er ikke for at pege fingre ad nogen, for så kunne man også pege fingre af sig selv.
Men det, som den nye naalakkersuisut netop siger, er: Vi vil gerne hjemtage fødevareområdet.
Det koster et sted mellem 30 og 35 mio. kr.
Det er mange penge, Grønland skal finde i en relativt lille økonomi, og derfor synes jeg også, det er vigtigt at sige, at vi jo sådan set godt kunne have hjemtaget nogle flere områder.
Det krævede, at vi havde bedre økonomi, og at vi havde mere erhvervsudvikling i Grønland, og det tror jeg sådan set er den rette vej at gå.
Men jeg synes ikke, det er på sin plads at pege fingre udelukkende ad andre.
Der er man også nødt til at kigge indad.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-05-18:
Først skal jeg lige nævne, at jeg ikke kom ind på klimaforandringer i min tale, men jeg synes virkelig, det er et meget vigtigt emne.
Generelt tænker jeg, at det er med den nye regering i Grønland, at den danske regering skal tage en dialog.
Men dialogen skal også altid styrkes mellem folketingsmedlemmer i Danmark og medlemmerne af Inatsisartut i Grønland om, hvor man eventuelt kan samarbejde og have forskellige drøftelser om klimaet.
Kasper Roug (S), 2021-05-18:
Jamen tak for svaret.
Nu nævnte ordføreren også, at vi skal styrke samarbejdet.
Bl.a. vil vi gerne samarbejde om klimahåndtering, dvs. bekæmpelse af klimaforandringerne.
Hvordan mener ordføreren at vi konkret kan bære os ad med sammen at kæmpe imod nogle klimaforandringer?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-05-18:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo sådan, at man stadig besidder omkring 36 ansvarsområder fra dansk side i forhold til Grønland, og i forbindelse med langt størstedelen af de ansvarsområder er der tale om en lovgivning, der ikke er blevet opdateret – i nogle tilfælde ikke siden 1940.
Der er tale om uddaterede love, som man i samarbejde med forskellige organisationer, fagforeninger og politikere fra Grønland bliver nødt til at få opdateret.
Her snakkede jeg også om kriminalloven for Grønland, som er uddateret for længe siden, og som vi bliver nødt til at modernisere, så den tilpasses nutiden – for også at sikre, at børn bliver beskyttet mod bl.a. seksuelle overgreb.
Kasper Roug (S), 2021-05-18:
Tak til ordføreren for en fremragende tale.
Jeg vil først og fremmest sige, at rigsfællesskabet jo giver enormt mange muligheder for rigsdelenes ve og vel, men når det så er sagt, har jeg et mere konkret spørgsmål i forhold til det, ordføreren sagde, om, at vi skulle komme ind på mennesket og mennesker.
Det mener jeg sådan set er rigtigt.
Hvordan mener ordføreren vi kan fremme det gode samarbejde mellem Danmark og Grønland?
Hvordan gør vi det i forhold til f.eks. social- og børneområdet?
Altså, hvordan kan vi styrke vores samarbejde, så der bliver nogle forbedrede levevilkår i Grønland, ikke mindst for børnene?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-05-18:
Siumut synes, det er unfair, når det er, at man fra danske journalisters og på mange andre måder fra dansk side anser sig selv som en arktisk stormagt, anser sig selv som dem, der kan gå ud og snakke om udenrigspolitik, forsvarspolitik og sikkerhedspolitik uden først at inkludere Grønland, som faktisk er det eneste land i rigsfællesskabet, der ligger i Arktis.
Det synes vi er langt mere unfair.
Mette Frederiksen (S), 2021-05-18:
Der er en stor optagethed både på Færøerne og i Grønland i forhold til at styrke økonomien, herunder at sikre, at økonomien har flere søjler, og det mener jeg entydigt er en rigtig overvejelse og en rigtig idé.
Det er klart, at det at samhandle og kunne eksportere er afgørende for begge lande, og derfor vil vi selvfølgelig både støtte og gå i dialog om at understøtte yderligere adgang til handel, eksempelvis i EU-samarbejdet.
Vi har et tæt samarbejde allerede i dag, og kan vi gøre endnu mere, gør vi gerne det.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-05-18:
Tak for det svar.
Det glæder mig, at det er et fokusområde for regeringen.
Lige en anden ting: Den nye grønlandske regering har jo skrevet det her ind med, at de vil afsøge mulighederne for et øget samarbejde omkring sundhedsvæsenet inden for rigsfællesskabet for at se, om vi via hinandens kompetencer kan gøre hinanden stærkere og især løse nogle af de udfordringer, som det grønlandske sundhedsvæsen står over for.
Hvis der kommer sådan en henvendelse, hvordan ser statsministeren på muligheden for, at vi kan hjælpe hinanden med at styrke det grønlandske sundhedsvæsen?
Peter Juel-Jensen (V), 2021-05-18:
Hvis nu branchen selv vil investere i det her for at udvikle, hvordan vi kunne flyve mere klimavenligt, og hvordan vi måske kunne bruge det der power-to-x til at hælde på vores flyvemaskiner, så opnår vi det samme, plus at vi kan bevæge os uden at skulle betale en afgift.
Det kan man vel ikke have noget imod.
I dag har vi faktisk flyselskaber, som opkøber skov for den måde at være klimaneutrale.
I stedet for at pålægge dem en afgift bør man så ikke give dem en præmie?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-18:
Jeg er selvfølgelig aldrig modstander af, at man i branchen selv innoverer og gør nogle ting.
Man kan jo i branchen vælge at sige, at billetterne skal være dyrere og så prøve at gøre noget selv.
Men i SF har vi altså også et ønske om at styre tingene i en bestemt retning, og det skulle gerne være i en klimavenlig og grøn retning, og der er afgifter nogle gange bare et godt redskab.
Så det er det valg, vi har truffet i SF.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-05-18:
Tak, og tak for talen.
Se, ordføreren nævnte ganske kort en flyskat, en flyafgift.
Så vidt jeg husker, har branchen selv været ude at foreslå, at man gerne vil lægge en eller anden form for opsparing på 30 kr. pr. flybillet, og de penge vil branchen så bruge egenhændigt til at understøtte forskning i, hvordan vi kan flyve mere klimavenligt.
Hvad tænker ordføreren om sådan et forslag, hvor branchen selv påtager sig et ansvar og holder staten udenfor?
Er det ikke at foretrække?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-18:
Tak for ordet, og tak til fru Susanne Zimmer for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Det handler jo om at styrke incitamenterne til at vælge en klimavenlig ferie i Danmark, og det kan vi sådan set godt følge i SF, fordi klimakrisen simpelt hen kræver, at vi flyver væsentlig mindre – i hvert fald indtil vi har fået gjort flyvningen væsentlig mindre klimabelastende, og det ligger jo desværre nok nogle år ude i fremtiden.
For uanset om det er at tage færgen til Livø, hoppe på toget for at se H.C. Andersens hus i Odense eller måske leje et sommerhus på Als, er selve formålet med beslutningsforslaget at give danskerne lyst til at vælge en mere klimavenlig ferie.
Vi er således positivt indstillede over for forslagsstillernes ønske om at indføre en øget beskatning på forurenende transportformer, herunder ikke mindst flyvning, samt at bruge en del af midlerne herfra på bedre og billigere transport.
Vi vil gerne drøfte, hvordan det kan gøres på en måde, som får størst mulig effekt for klimaet og samtidig understøtter landdistrikterne, og som udgangspunkt tænker vi, at det især er vigtigt at gøre tog- og færgebilletter billigst der, hvor fly i dag er billigst.
Jeg har svært ved at forestille mig, hvordan man uden det store administrative bøvl vil kunne lave de her klimakompenserende fradragsberegninger, uden at det vil koste meget tid og mange penge, og vi frygter, at tiltagene vil ramme socialt skævt.
De rigeste vil alt andet lige også bruge flere penge på deres ferie.
Det kunne være i form af et dyrere sommerhus eller hotel, og det tror vi vil betyde større fradragsmæssige fordele for de mere velstillede borgere.
I SF synes vi, det ville være klogere at bruge pengene direkte på social kompensation og klimatiltag.
Vi mener, at en bedre løsning ville være at hæve den grønne check.
På den måde sikrer vi, at den grønne omstilling ikke går hårdest ud over dem, som har det allersværest.
Hvorvidt borgerne vil bruge penge på sommerhuse, økologisk mad eller biografture, synes vi ikke vi skal blande os i, og derfor stemmer vi i SF nej til forslaget, men vi ser frem til at drøfte det i udvalget.
Søren Espersen (DF), 2021-05-18:
Mange tak.
Da vores ordfører på området, fru Mette Hjermind Dencker, desværre ikke kan være til stede i øjeblikket, er det blevet pålagt mig at læse hendes tale op.
Det glæder os som landdistriktsparti, at der grundet corona var mange flere, der valgte at besøge de danske landdistrikter og øer i 2020.
Bakket godt op af øpas og gratis færger for cyklister fik de danske øer en fortjent turistsæson med gang i de lokale virksomheder.
I Dansk Folkeparti har vi først og fremmest fokus på vækst og udvikling i landdistrikterne og på øerne.
Det er det, vi ser som vigtigt, for at vi kan have et Danmark, der hænger sammen.
Frie Grønnes fokus er på et andet sted, primært på klimaet, og fred være med det.
Når vi ønsker gratis færgebilletter til øerne, er det med vækst og udvikling for øje, mens Frie Grønne ønsker det med klima for øje, men det er fuldstændig ligegyldigt, så længe vi er enige.
Og vi er enige i den del af forslaget, der handler om at undersøge, hvorvidt gratis færgebilletter kan permanentgøres.
Der stopper vores enighed så.
Resten af forslaget om, at man skal have skattefradrag for klimavenlige overnatninger og belønnes mere og mere, jo større en klimaglorie man kan vise frem, står vi af på.
Det mest klimavenlige er vel at blive hjemme, så skal vi ikke støtte dem, der rejser ud, uanset hvor klimavenligt de gør det, når dem, der bliver hjemme og måske kan leve af deres urtehave i år, ikke bliver belønnet?
I Dansk Folkeparti kan vi ikke støtte forslaget.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-05-18:
Jo, det gør jeg, men jeg kender også øfolk godt nok til at vide, at de ikke blot kan tjene deres penge i juni, juli og august.
Man har også behov for at opvarme sin bolig.
Derfor er det ikke nok, at der er arbejdspladser 3 måneder om året.
Det her er i min verden ikke den bedste måde at hjælpe vores øer på.
Det havde været at implementere det fulde landevejsprincip, som Venstre foreslog for mindre end en måneds tid siden, således at man på øerne havde en mulighed for at hyre personale, anskaffe sig caféborde og skaffe den logistik til rådighed, der gør, at man kan tage imod det der store rykind, i stedet for at vi i en ganske kort periode om året tilbyder billigere færgebilletter, og så er der en masse utilfredse kunder, fordi øerne ikke kan magte det rykind, der kommer.
Det havde været bedre at sprede sæsonen ud, få skabt helårsjob og gøre det attraktivt at bo ude på vores øer, fordi man kunne forsørge sig selv.
Nu er det en ganske kort periode, og så bliver det unge universitetsstuderende, der rejser ud og er der en kort periode, og så rejser de væk igen.
Det er ikke sådan, vi skaber bosætning; det er ikke sådan, vi skaber helårsjob.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-18:
I forhold til kollektiv transport har vi skrevet, at det er tog, men det er klart, at al kollektiv transport sagtens kunne være med set fra vores synsvinkel.
Og hvis det var sådan, at der var opbakning til det, kunne vi også godt se på flyruten fra København til Bornholm, for det er slet ikke klimaneutralt at sejle, hvis det ikke er en elfærge.
Det er dog ofte meget korte strækninger, man sejler.
I forhold til hjælpepakkerne forestiller jeg mig, at Venstre vil være med til dem igen.
Ser ordføreren ikke en værdi i, at øsamfundene og hele turismeindustrien har en langsigtet plan for, hvordan det bliver fremadrettet for at fortsætte med at støtte folk i at holde ferie i Danmark?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2021-05-18:
Der var en ting, jeg glemte at sige.
Det må I undskylde.
Jeg har lovet at sige fra De Radikale, at de også er nødt til at afvise beslutningsforslaget.
Der, hvor det ikke rigtig gavnede noget, var i storbyerne.
Og hvis man skal være lidt fræk, kan man sige, at de har satset rigtig meget på krydstogtskibe og kinesere, og dem var der jo ikke så mange af sidste år, og det kommer der heller ikke i år, så derfor er man også nødt til at sadle om, lige hvad det angår.
Men i forhold til hvordan man sikrer, at trafikken kommer til at foregå ordentligt, uanset om det er store eller små øer, eller hvor det er henne, vil jeg sige, som jeg også nævnte før, at der har vi jo fået gode meldinger fra organisationerne derude, i forhold til hvordan vi kunne gøre tingene en lille smule anderledes, f.eks. skrue lidt anderledes på det og sige, at det godt kan være, at man skal have billigere færger, men at det måske ikke kun er i 1 måned – man skal fordele det ud på en større del af sæsonen osv.
Det tror jeg helt bestemt også ligger på bordet der, hvor der bliver forhandlet i øjeblikket.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-18:
Ja, det ved jeg godt.
Det er jo primært til glæde for øsamfundene, at den her ordning har været der.
Dog er der nogle, der har problemer med at komme frem og tilbage med færgen, fordi den er overbooket.
Er det en del af forhandlingerne også at forholde sig til, hvad man kan gøre, så det også er rart at være fastboende på øerne og man kan komme til resten af Danmark?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2021-05-18:
Nu sidder jeg ikke direkte med i forhandlingerne – det er der andre der gør – men vi er jo så heldige i Udvalget for Landdistrikter og Øer, at vi har en rigtig god kontakt til de organisationer, som der er derude, og som også havde rigtig meget gavn af de tiltag, som blev lavet sidste år.
Og der får jeg jo løbende henvendelser – og det tror jeg også andre i udvalget gør – fra de organisationer med gode forslag til, hvad man kunne forestille sig at man skulle gøre, f.eks. i forhold til det, som spørgeren også har nævnt tidligere omkring færgerne osv.
Så det er da helt naturligt, at vi også sørger for det – det sørger jeg for, og det ved jeg også at andre medlemmer i udvalget gør, altså sørger for, at det bliver bragt med ind i de forhandlinger, som der er.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-18:
Og tak til ordføreren for den positive vinkel på den her udfordring.
Det kan være med til at mindske den sociale ulighed, fordi man giver mulighed for, at alle kan komme på ferie, uanset om man har penge eller ej, stort set.
I forhold til de forhandlinger, der er i gang, og som også vil komme fremadrettet, involverer man turismebranchen og bruger erfaringer fra lokalområdet, i forhold til at få det her lavet, så det virkelig bliver nyttigt på mange niveauer?
For det er jo netop det, at det kan gavne folk, der skal på ferie, men det kan også gavne lokalområderne.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2021-05-18:
Tak for det.
Jeg må jo allerførst sige tak til forslagsstillerne for at fremsætte beslutningsforslaget her, for det er jo en rigtig god diskussion at have i forhold til ferie i Danmark og også klimavenlig ferie.
Man må jo sige, at sommeren 2020 på mange måder var anderledes end mange andre af de somre, som jeg i hvert fald har oplevet i mit liv, eller det vil sige: Bortset fra coronaen var den jo meget lig de somre, som jeg faktisk oplevede i 1960'erne her i Danmark – jeg kan se, at der i hvert fald er et par enkelte af mine kolleger her i salen, der nok kan huske det samme.
Dengang tilbragte vi mange dage på de danske strande.
Vi besøgte familie i Danmark, og vi tog på opdagelse i det danske sommerland.
Det handlede ikke så meget om at flyve rundt i verden.
Det i sig selv er jo bæredygtigt og klimavenligt.
Nogle af de erfaringer, vi så fik i 2020 med gratis færgebilletter og billig adgang til kulturtilbud og billige billetter til togene, har vi jo faktisk noteret os i Socialdemokratiet.
Og vi er da også ret tilfredse med den tilgang, som regeringen har, og som faktisk også mange af partierne har, i forhold til både på den korte og den lange bane at styrke incitamentet til og muligheden for at holde ferie i Danmark.
Så i og med at en del af beslutningsforslaget netop handler om det, som vi har sympati for, er det jo fint, men vi ser dog forslaget som unødvendigt, idet regeringen jo allerede er i gang med at arbejde med de her ting, som beslutningsforslaget nævner.
Men i forhold til den del af forslaget, der handler om skattefradrag, må jeg melde pas, fordi vi faktisk hellere ser en ordning lig den, vi så sidste år, hvor det er priserne, der bliver justeret, og hvor det er forbrugerne, der dermed vælger ud fra det.
Derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte beslutningsforslaget.
Simon Kollerup (S), 2021-05-18:
Og så har vi jo også i sommerpakken et fokus på at se på, at vi jo havde kæmpestor succes med, at der både var DSB Orange-billetter og var rejsepas og var færger.
Om der er noget af det, der kunne komme med i en sommerpakke i år, sidder vi lige nu og forhandler om, og der er ganske givet interessante emner her.
Men jeg tror, at man i forummets arbejde kigger bredt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-18:
Jeg er jo altid fan af, at man gerne vil gøre noget og specielt, når det handler om klimatiltag.
Jeg tænker, at branchen jo bare kan gå i gang, hvis de har et ønske om at gøre noget.
Min erfaring er, at en afgift for alle måske også vil være noget, som gør, at man styrer i en retning af at innovere og gøre nogle ting.