runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-24:
I Alternativet er vi glade for, at det her lovforslag har til formål at beskytte voldsudsatte, som risikerer at miste deres opholdstilladelse, fordi de vælger at forlade en voldelig partner.
Det er afgørende, at vores lovgivning ikke presser nogen til at blive i et farligt og voldeligt forhold af frygt for at miste deres opholdstilladelse.
Så det bakker vi selvfølgelig op om, men det er for os også vigtigt, at beskyttelsen ikke kun findes på papiret, men at den også kan mærkes ude i den virkelige verden.
Derfor vil vi særlig fremhæve to centrale kritikpunkter fra høringssvaret fra Institut for Menneskerettigheder, som vi mener bør indarbejdes i det videre arbejde.
For det første er det afgørende, at der ikke er strenge dokumentationskrav, som spænder ben for, at voldsudsatte kan få den beskyttelse, som de har ret til.
Mange af de kvinder, der flygter fra vold, har været isoleret og har været under stærk social kontrol og uden adgang til relevante myndigheder.
Det betyder, at de ofte ikke har skriftlig dokumentation for den vold, de er blevet udsat for, og derfor bør det fremgå af lovbemærkningerne, at der ved vurdering af kravet om godtgørelse for volden fremadrettet vil skulle gælde en formodning om, at kvindens forklaring om vold lægges til grund, medmindre, selvfølgelig, forklaringen fremstår helt utroværdig.
Det vil gøre en konkret forskel for mange og sikre, at hjælpen ikke kun er til dem, der har haft mulighed for at dokumentere volden.
For det andet foreslås det i lovudkastet, at opholdstilladelsen som udgangspunkt skal inddrages, hvis kvinden stadig modtager offentlig hjælp 5 år efter tidspunktet for bevarelsen af opholdstilladelsen.
Ligesom flere i høringssvaret også har påpeget, tager det ikke højde for den virkelighed, som mange voldsudsatte står i.
Efter år med vold, isolation og kontrol er det ikke ualmindeligt at kæmpe med ptsd, angst og depression, og at kunne forsørge sig selv kræver ro, stabilitet og støtte og ikke et urimeligt tidspres, som der for nogens vedkommende lægges op til her.
Derfor støtter vi forslaget om en undtagelsesbestemmelse, så kvinder, der stadig er i en sårbar situation efter 5 år, ikke mister deres opholdstilladelse.
Men overordnet set
hilser vi lovforslaget meget velkommen, og vi ser frem til at arbejde videre med det i udvalgsarbejdet.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-24:
Det er jo hr. Frederik Vad og Socialdemokratiet, der har lukket alle de fænomener ind i Danmark.
Det er den udlændingepolitik, som Socialdemokratiet har været bannerførere for i efterhånden flere årtier, og som har medført, at vi overhovedet har de problemer i Danmark i første omgang.
Så det bliver jo lidt en meget kontrafaktisk diskussion at stå og skulle forholde sig til, hvordan Danmark havde set ud, hvis man havde ført en anden udlændingepolitik, end Socialdemokratiet har ført de sidste mange årtier.
Så havde vi ikke haft de problemer i første omgang, og så havde vi slet ikke haft den diskussion.
Frederik Vad (S), 2025-04-24:
Det er jo her, hvor det igen går fuldstændig galt for Dansk Folkeparti.
For hvad nu, hvis der er tale om en kvinde, som er blevet tvunget ind i et islamisk helvede, hun ikke selv har valgt, altså er blevet tvunget ind i et islamisk ægteskab?
Hun tror måske ikke engang på Allah og tror overhovedet ikke på sharia eller alt det andet, det ægteskab ligesom har givet hende med, og hun er blevet smadret og gerne vil ud af det.
Så kan hun ikke kan få plads til ligesom at komme til hægterne igen, før hun skal forlade Danmark.
Det er jo Omvendtslev.
Altså, det giver ikke nogen mening, hr. Mikkel Bjørn.
Hvad nu, hvis det er en, der gerne vil ud af et islamisk helvede, altså væk fra et islamisk ægteskab og væk fra volden?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-24:
Dansk Folkeparti har det grundlæggende og meget principielle synspunkt, at udenlandske statsborgere i Danmark skal finansiere deres eget underhold.
Det er ikke danske skatteydere, der skal finansiere offentlige og sociale ydelser til folk med udenlandsk statsborgerskab.
Det er vores helt principielle udgangspunkt, og det gælder alle borgere, der kommer til Danmark.
Frederik Vad (S), 2025-04-24:
Hvis man er blevet totalt smadret igennem mange år, hvor lang tid mener hr. Mikkel Bjørn så at der skal gå, før vi mener, at det menneske ligesom er kommet over sine men eller har fået styr på de psykiske dæmoner, det medfører, så vedkommende kan forsørge sig selv?
Hvis man synes, den her grænse, der er lagt i det her lovforslag, er for slap, hvor lang tid mener Dansk Folkeparti så at man skal give de her mennesker?
Er det 5 måneder?
Er det 1 år?
Er det 2 år?
Hvor lang tid skal man kunne få lov at bruge på at komme til hægterne igen, mener hr. Mikkel Bjørn?
Rosa Lund (EL), 2025-04-24:
Nu var det bare, fordi ordføreren selv stod og sagde, at vi skulle lytte til de her kvinder, og det er jeg meget enig i.
Men jeg vil så bare også gerne lytte til, hvad kan man sige, resten af deres sætning.
Tak for det.
Jeg synes, at tidligere ordførere har gjort fint rede for det her lovforslags indhold.
Jeg er sådan set enig med hr. Peter Skaarup i, at det er et bunkelovforslag, men jeg vil så sige, at for en sjælden gangs skyld er det et godt et af slagsen, som kommer fra udlændingeministeren.
I dag er faktisk i det hele taget en god dag for ligestillingen herinde i Folketingssalen, for vi taler jo med det her lovforslag bl.a. om den undtagelsesbestemmelse, der har til hensigt at give voldsramte familiesammenførte mulighed for at forlade deres ægtefælle uden at få inddraget deres opholdstilladelse.
Det er jeg enormt glad for, og jeg er glad for, at ministeren, selv om ministeren måske ikke vil indrømme det, har lyttet til Enhedslisten og lyttet til de mange organisationer og krisecentre, som længe har kæmpet for forbedringer på det her område, så vi kan sikre, at voldsudsatte, som har et usikkert opholdsgrundlag, får lov til at blive her i landet i landet sammen med deres familie, sammen med deres børn, og hvad man nu ellers har omkring sig.
Det vil altså sige, at den voldsudsatte ikke længere skal kunne dokumentere, at samlivsbruddet skyldes volden.
Man skal altså kun – i gåseøjne – dokumentere volden.
Det er vi glade for i Enhedslisten, for vi ser det som et skridt i den rigtige retning.
Når det er sagt, synes vi jo også, at man godt kunne tage et opgør i det hele taget med dokumentationskravet.
For det er svært at dokumentere, når man har været voldsudsat.
Det er svært at dokumentere, især hvis man har et usikkert opholdsgrundlag.
Vi fremsatte også et forslag, der handlede meget om det her, nemlig det, der hedder B 121.
Vi håber jo så også, at det, når regeringen nu imødekommer os på det, så betyder, at vi i den næste tid kan se en række lovforslag, hvor Enhedslistens øvrige beslutningsforslag på det her område også bliver imødekommet.
Det ville vi i hvert fald synes ville klæde regeringen.
Ministeren har tidligere sagt, at man i forhold til integrationskravet allerede ser på, hvorvidt isolation f.eks. har været en del af volden.
Hvorfor så ikke lave en strømlinet indsats, så alle voldsudsatte tør forlade deres voldelige ægtefælle?
For ud over reglerne om opholdstilladelse til mennesker, der er ofre for partnervold, indeholder det her lovforslag forskellige andre elementer.
Og Enhedslisten kan simpelt hen støtte alle elementerne i det her bunkelovforslag.
Det kan jeg faktisk personligt ikke huske hvornår sidst er sket.
Ikke desto mindre kan vi støtte lovforslaget.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-04-24:
Mange tak.
Tak for svaret fra ministeren.
Det er jo sådan, at fysisk og psykisk vold er strafbart, og derfor synes jeg, det er vigtigt, at det her ligesom kommer ind i det rette system, altså at det bliver anmeldt til politiet, så man ligesom kan undersøge det her, og at vedkommende selvfølgelig kan blive stillet for en dommer, hvis vedkommende har udøvet vold.
Derfor bekymrer det mig lidt, at regeringen ikke er interesseret i, at det her skal anmeldes til politiet, for min frygt kunne jo være, at det måske lige pludselig bliver en eller anden imam, der kommer til at skulle afgøre en eller anden form for strafferetlig del efter Koranen, og det er vi jo ikke interesseret i, altså at der er den slags parallelsamfund i Danmark.
Så kan ministeren ikke uddybe, hvorfor man ikke mener, at det skal meldes til politiet?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-24:
Jamen det mener jeg da i allerhøjeste grad også at det skal.
Der ligger ikke nogen forventning om eller noget ønske om, overhovedet ikke, at vi skulle have nogen religiøse myndigheder blandet ind i det her.
Men der kan jo være situationer – Dansk Folkepartis ordfører var også inde på det i sin ordførertale – hvor man har været udsat for vold, men hvor man ikke har anmeldt det til politiet.
Det kan være, det er i en intim relation; det kan være, at man, netop fordi man måske ikke har fuld indsigt i den lovgivning, der gælder, ikke på det tidspunkt har turdet politianmelde det af frygt for repressalier fra familien eller af frygt for at miste rettigheder i det danske samfund.
Jeg har bare den grundindstilling, at fordi man som en borger med en relativt begrænset indsigt i lovgivningen ikke har anmeldt det til politiet på det tidspunkt, hvor man skulle, skal det ikke stille en dårligere, i forhold til at man er offer for en forbrydelse, som man så senere gerne vil opretholde et opholdsgrundlag på baggrund af.
Hvis man med udtalelser fra eksempelvis en akutmodtagelse kan påvise, at man har været udsat for vold, mener jeg, at det er en rimelig dokumentation for, at det at det, der er foregået.
Rosa Lund (EL), 2025-04-24:
Så lykkedes det alligevel, hr. Frederik Vad, i dag.
For jeg er fuldstændig enig i det, som hr. Frederik Vad siger fra talerstolen, og derfor vil jeg bare gerne spørge Socialdemokratiet, om ikke vi så skulle gå hele vejen og gøre alt det, som kvindekrisecentrene foreslår.
De her meget islamkritiske kvinder, som hr. Frederik Vad står på talerstolen og snakker om, foreslår jo, at vi faktisk går skridtet videre, sparker bolden helt i mål og fjerner dokumentationskravene.
Frederik Vad (S), 2025-04-24:
Jeg skal gøre det meget kort, men jeg har bare brug for at reagere på noget af det, jeg hørte fra Dansk Folkepartis side heroppefra som forklaring på, at man vil afvise det her lovforslag.
De største kritikere af islamisme, jeg nogen sinde har mødt i mit liv, sidder ikke i Dansk Folkepartis gruppeværelse, de sidder ikke hos andre partier herinde i Folketinget, de sidder ikke på X eller på Facebook.
De største kritikere af islamisme, jeg nogen sinde er stødt på i min tid som politisk aktiv, sidder på kvindekrisecentrene.
Det er der, de sidder.
Og nogle af de allervigtigste stemmer i den kamp, der handler om at bekæmpe islamisme i samfundet, sidder på kvindekrisecentrene eller har siddet der og er kommet ud efterfølgende.
Jeg ville være meget ked af det, hvis de største kritikere af islamisme i Danmark ikke kunne få lov til at være her, fordi de er så uheldige at blive født ind i en familie, der har tvunget dem ind i et islamistisk shariaægteskab.
Derfor forstår jeg ikke, at alle dem, der ønsker, at den kultur skal fylde så lidt som muligt i Danmark, ikke kan støtte det her lovforslag.
Tak for ordet.
Rosa Lund (EL), 2025-04-24:
Det er så det, vi i Enhedslisten mener de sidste få personer skal have mulighed for.
Så det var egentlig også bare for at få ministerens kommentar.
Vi vil i hvert fald i Enhedslisten nok i forbindelse med lovbehandlingen af det her komme med et ændringsforslag, som lægger sig op ad det, som Institut for Menneskerettigheder foreslår, og som også tager nogle af de ting med, som vi har stillet i Enhedslisten i nogle andre beslutningsforslag.
For det bliver jo stadig ved med at være svært at dokumentere volden, selv om vi vedtager det her lovforslag.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-24:
Jeg tror, at det vil være relativt nemmere at dokumentere den, og jeg mener, at de fleste i forvejen også får opholdstilladelsen forlænget, men jeg vil gerne også anerkende Enhedslistens arbejde i den her sammenhæng og den langvarige indsats, som også ordføreren selv har lagt i det.
Det synes jeg også som minister er dejligt at opleve.
Frederik Vad (S), 2025-04-24:
Jeg er kritisk over for den norske model, for vi bliver nødt til at bevare noget balance i vores samlede politik, men jeg ser meget frem til udvalgsbehandlingen.
Vi havde en spændende deputation i går, og jeg er altid frisk på at diskutere de her ting, men der skal være en balance i tingene.
Rosa Lund (EL), 2025-04-24:
Tak for det.
Som ministeren også siger, er det helt utroligt, så enig jeg er med ministeren i dag.
Men som ministeren også siger, kan der jo være rigtig mange årsager til, at man ikke politianmelder, når man har været voldsudsat af sin partner.
Det ser vi også i forbindelse med vold i parforhold hos folk, som er født og opvokset i Danmark, så det synes jeg ikke der er noget odiøst i.
Det handler om nogle andre ting, når man ikke melder det.
Så vi er i hvert fald ikke i Enhedslisten bekymret for, at der skulle opstå et eller andet parallelt retssystem i de her sager.
Jeg vil gerne spørge ministeren, hvad ministeren egentlig tænker om de forslag, som jo er ret konkrete, og som Institut for Menneskerettigheder kommer med.
Nu kan jeg forstå, at de også har været i foretræde i udvalget.
Jeg sidder desværre ikke længere selv i udvalget, så jeg var ikke deltagende til det foretræde, men jeg vil gerne høre, hvad ministeren tænker om deres konkrete forslag om at efterligne den norske model, hvor man ikke har set, at det ført til misbrug, som også har været lidt oppe i debatten i dag.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-24:
Nej, jeg synes, man lægger en præmis ned, som ikke er rimelig, også når ordføreren i det første indlæg siger, at vi fra regeringens side ikke skulle ønske, at folk anmelder det til politiet.
Det er jo bare ikke rigtigt.
Selvfølgelig ønsker vi, at folk anmelder det til politiet, hvis de bliver udsat for en forbrydelse.
Det står overalt i lovforslaget.
Så man kunne fjerne polemikken og spørge, om vi kan acceptere, at man på baggrund af forbrydelser – og det kan være forbrydelser, der er forældede – kan sige: Jeg er i en årrække blevet udsat for fysisk eller psykisk vold, men jeg har ikke haft indsigt nok og ikke haft mulighed for på grund af frygt for repressalier på det tidspunkt, hvor det blev begået, at politianmelde det.
Det mener jeg ikke skal stille folk dårligere, hvis man har levet et liv, hvor man har været så presset undervejs.
Jeg synes, det er en svær diskussion, for på den ene side er jeg enig med ordføreren i, at det ikke har ført til misbrug i den norske udgave, man har lavet loven på, men på den anden side vil jeg omvendt også sige, at det i forvejen er meget få, som ikke kan bevare en opholdstilladelse, og det vil så blive endnu færre.
Det argument, jeg har hørt, for, at man skulle indføre en norsk model, er, at der er et mørketal i forhold til det.
Jeg havde selv mulighed for at snakke med de organisationer, der var i deputation, fordi jeg havde været i samråd her den anden dag, og de siger samtidig, at der ikke er sket en stigning i antallet af sager, efter man har ændret loven.
Og jeg mener jo, at hvis argumentet er, at der er et mørketal, burde der jo ske en stor stigning, når man så ændrer loven, for så ville folk ligesom komme ud af busken.
Men det er ikke sket, og det synes jeg tyder på, at det i hvert fald ikke er mørketal, der er det bærende argument, men måske en grundlæggende uenighed om, hvorvidt de allersidste få personer så skal have mulighed for at bevare deres opholdstilladelse eller ej.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-04-24:
Ja, og den dokumentation kan jo så netop også indgå – det er det, den også altid gør – i politiets arbejde i de her sager.
Vi lever i et retssamfund, og jeg synes bare, det er vigtigt, at hvis du har udøvet vold, hvad enten det er fysisk eller psykisk vold, er det strafbart, og så skal du selvfølgelig straffes.
Og det kommer jo ikke til at ske, når det så ligesom ikke er et krav, at det skal anmeldes til politiet.
Vi synes, det er vigtigt, at vi stiller det krav, altså at hvis du har været udsat for vold, må du anmelde det til politiet.
På den måde ligger der jo også en dokumentation i det, idet politiet jo så går i gang med at efterforske det her.
Altså, vi lever i Danmark, og derfor er det vigtigt, at de her ting, der er foregår, kommer ind i vores retssystem, og det synes jeg man kommer lidt udenom på den her måde.
Pause Pause (Pause), 2025-04-25:
Mødet er udsat.
Sophie Løhde (V), 2025-04-25:
Tak for det, formand.
Så tror jeg, at jeg vil starte med at prøve at vise det gode eksempel, jævnfør opfordringen fra Liberal Alliances ordfører, og gøre det ultraultrakort.
Jeg kan sådan set bare gå til konklusionen, nemlig at vi i regeringen kan tilslutte os det udkast til en beretningstekst, der er blevet arbejdet på sammen med Liberal Alliance op til i dag.
Tak for samarbejdet heromkring.
Louise Brown (LA), 2025-04-25:
Tak, formand.
Ja, jeg ønsker at give en begrundelse for forslaget.
Når man sidder derhjemme en eftermiddag og er syg og alene med sit syge barn, er det besværligt, hvis man skal ned på det lokale apotek eller måske i en kiosk for at hente sin medicin eller nogle Panodiler eller en næsespray, eller hvad det kan være.
Derfor har vi fremsat et forslag fra Liberal Alliance om at lovliggøre facilitering og salg af håndkøbsmedicin via digitale platforme og leveringstjenester, sådan at jeg i princippet ville kunne købe mine hovedpinepiller eller min næsespray på f.eks. en tjeneste som Wolt og få det bragt ud.
Det kan man ikke i dag, men det vil vi gerne lave om på.
Så har vi jo sat gang i en masse arbejde med det her beslutningsforslag, og i aftes lod det sig gøre at lande en fælles beretning med regeringen, og nu lader det heldigvis også til, at samtlige af Folketingets partier vil bakke op om en fælles beretning om det her beslutningsforslag.
Så jeg står her egentlig mest for at vise, at politik kan være rigtig godt og også kan gå ret smidigt og nemt, når man gerne vil, og når man gerne vil gøre, hvad man kan, for at nå hinanden og lave et fælles forslag.
Det har selvfølgelig nok også lidt at sige, at forslaget jo også er supergodt.
Men ellers vil jeg bare takke for den velvillighed, der har været hele vejen rundt, specielt fra ministeriets side.
Så tak for det.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-25:
Tak for det.
Jeg synes mildest talt, det er fokusforskydning at begynde at tale om, at det er fortrolige forhold, for det her handler ikke om brud på fortroligheden, hvad folketingsmedlemmer mig bekendt kan blive straffet for.
Det her handler om fuldt offentlige oplysninger.
Det handler om en mand, der i offentligheden har pralet af at have tortureret og ydmyget nogle og misbrugt danskernes tillid.
Danmark har givet den her mand et dansk statsborgerskab i forventning om, han på den anden side vil være en god og bidragende dansk samfundsborger.
Den tillid har misbrugt til at begå den ene kriminelle handling efter den anden.
Den logiske konsekvens bør være, hvis man ønsker at opretholde retsstaten, som ministeren siger, at fratage den mand statsborgerskabet, så han ikke kan blive ved med at ydmyge og torturere mennesker og misbruge danskernes tillid, for det kommer han til, hvis ikke regeringen tager ansvar i den her sag.
Tak for det.
Ministeren siger, at han ikke vil stå og diskutere enkeltpersoners forhold, men det er jo det, vi gør her i Folketinget, hver eneste gang vi debatterer tildeling af danske statsborgerskaber.
Det er klart, at de forskellige lovforslag, der igennem tiden er blevet fremsat, har været af forskellig størrelse, men de har jo rangeret fra adskillige tusinde personer til en enkelt person, der skulle tildeles indfødsret.
Så det her med, at man ikke vil diskutere enkeltpersoners forhold, er jo en mildest talt meget ensidig logik, hvis man ikke vil diskutere enkeltpersoners forhold, og det handler om fratagelse af indfødsret fra en mand, der har været seriekriminel i årevis, har misbrugt danskerne tillid, har trynet og tortureret og ofret mennesker ude i det danske samfund.
Man vil gerne debattere enkeltpersoners forhold, hver eneste gang man tildeler statsborgerskab til tusindvis af udenlandske borgere, hvoraf del – alt for mange, desværre – ender i kriminalitet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-25:
Jeg vil sige, at generelt har vi også, når vi har diskuteret enkeltpersoner i forbindelse med forslag til lov om indfødsrets meddelelse, været tilbageholdende med at tage de diskussioner her i Folketingssalen.
Det mindes jeg også at hr. Mikkel Bjørn har været meget skeptisk over for i de sammenhænge, hvor vi har holdt på – eksempelvis hvis der har været af fortrolige oplysninger om enkeltpersoner, som har været genstand for ændringsforslag – at vi ikke har været interesseret i at tage den diskussion åbent.
Så jeg synes egentlig, vi har været sådan rimelig konsistente i diskussionen.
Men det er klart, at man jo ikke rejser den her debat, fordi man nødvendigvis har fundet den værste person, man kunne finde.
Man rejser den jo fra Dansk Folkepartis side, fordi man har fundet en person, som også vil give noget presseomtale, når man diskuterer vedkommende.
Jeg tror, der er adskillige personer, der har begået meget mere alvorlig kriminalitet, som har fået tildelt dansk statsborgerskab, og som jeg tror – hvis man endelig skulle finde ud af, hvem der er de værste, vi har givet dansk statsborgerskab til – ville være meget værre.
Men det handler selvfølgelig om, at man også gerne vil have noget opmærksomhed om den her sag.
Jeg er sådan set enig i det, der bliver sagt.
Det er jo ikke, fordi jeg er uenig i, at vedkommende er en rigtig skidt karl.
Men der er jo et grundlæggende spørgsmål om, hvorvidt vi i Folketinget skal fratage folk statsborgerskab på den her måde.
Det er jo den måde, man har et retssamfund på: Der er objektive kriterier, man skal leve op til, ikke en subjektivt folketingsbehandling.
Sophie Løhde (V), 2025-04-25:
Der var ikke noget spørgsmål.
Men tak.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-25:
Tak for det, formand.
Jeg skal beklage forsinkelsen her.
Det er godt, der er styr på proceduren, så jeg får lov at tale først her, når det er et lovforslag.
Det er også nyt for mange af os, men dejligt i hvert fald, vil jeg sige til de af Folketingets partier, som er mødt frem.
Det er jo et forslag fra Dansk Folkeparti, hvor man vil fratage indfødsretten fra Fasar Abrar Raja med virkning fra efter bekendtgørelsen i Lovtidende.
Når det er sagt, mener vi fra regeringens side, at det her lovforslag er udtryk for vilkårlighed, altså at man fra lovgivernes side udpeger en enkeltperson, som man ikke synes om, for så at sanktionere ham eller hende i videre grad, end der ellers er mulighed for.
Begår man kriminalitet, skal man naturligvis straffes.
Det er domstolenes opgave at afgøre, hvilken straf der skal udmåles i den enkelte sag, og hvorvidt folk er skyldige inden for de gældende strafferammer, men vi skal ikke som Folketing vedtage love om enkeltpersoner, der har været omtalt i medierne, uanset hvad man synes om de personer.
Jeg ville synes, at det – uanset at den person, som er genstand for dagens diskussion, er en, som de fleste nok gerne ville have undværet – jo er svært at forestille sig, hvor grænsen så går henne, hvis et simpelt folketingsflertal kan fratage statsborgere deres statsborgerskab, hvis det er blevet tildelt.
Det synes jeg ikke vil være godt for vores samlede folkestyre og for vores retsstat.
Så med de ord skal jeg meddele, at vi ikke kan støtte lovforslaget.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-25:
Tak, og tak til ministeren for talen.
Jeg vil ikke gå ind i den konkrete sag, men jeg synes jo, at der er noget interessant ved den her debat, både det, som ministeren også selv kommer ind på i forhold til det spørgsmål, om Folketinget i nogle tilfælde skal kunne frakende statsborgerskaber, men også et andet spørgsmål, der ligesom er, nemlig om vi skal kunne frakende flere statsborgerskaber, end vi gør i dag, altså ved domstolene.
Der er jeg lidt interesseret i at høre ministeren, om ministeren og regeringen mener, at vi skal kunne frakende flere, end vi gør i dag, og hvor mener regeringen egentlig at grænsen skal gå.