Nick Hækkerup (S), 2020-05-19:
Tak for ordet, og tak til SF for at have fremsat det beslutningsforslag om anvendelse af disciplinærstraf, som Folketinget skal behandle i dag.
Forbryder man sig mod reglerne, kan det have konsekvenser – det gælder både inden for og uden for murene, og altså både i det almindelige strafferetlige system og ved ikendelse af disciplinærstraffe.
Uhensigtsmæssig adfærd under en indsættelse i fængsel eller arresthus kan således efter omstændighederne give anledning til, at den indsatte ikendes disciplinærstraf og med andre ord altså ikendes det, vi kalder en administrativ pønal reaktion over for indsatte, som udviser adfærd, som ikke er tilladt.
Målet med at ikende disciplinærstraffe er dels at skabe ro og orden i fængsler og arresthuse, dels at ændre adfærden hos de indsatte.
Og endelig er der det grundlæggende med, at hvis man forbryder sig mod de fælles spilleregler, vi har, har det konsekvenser.
Efter de gældende regler kan der anvendes advarsel, der kan anvendes bøde, og der kan anvendes strafcelle som disciplinærstraf.
Disciplinærstraffen fastsættes under hensyn til overtrædelsens art og omfang, og der er ligeledes forskel på, hvor grove forseelser disciplinærstraffen skal imødegå.
F.eks. er rygning indenfor forbudt i Kriminalforsorgens institutioner, ligesom det er i andre offentlige institutioner, og derfor må indsatte i fængsler eller arrester hverken ryge eller have tobak liggende inde i deres celler.
Sker det alligevel, medfører det en disciplinærstraf.
Har en indsat i et fængsel eller en arrest stik imod reglerne en mobiltelefon hos sig, udløser det typisk en disciplinærstraf på 15 dages strafcelle.
Den fængselsstraf, som strafafsoneren afsoner, bliver ikke forlænget som følge af ikendelse af strafcelle.
Strafcelle kan kun anvendes over for de forhold eller forsøg herpå, som er nærmere reguleret i straffuldbyrdelsesloven.
Det drejer sig om udeblivelse, om undvigelse, om indsmugling, om besiddelse eller indtagelse af alkohol, euforiserende stoffer eller andre stoffer, der er forbudt efter den almindelige lovgivning, og det drejer sig herudover om situationer, hvor den indsatte nægter at afgive urinprøve, ved indsmugling eller besiddelse af våben og andre personfarlige genstande, situationer med vold eller trusler om vold mod medindsatte, personale eller andre i institutionen samt groft hærværk eller andre grove eller ofte gentagne forseelser.
De seneste år er der sket en kraftig stigning i anvendelsen af disciplinære straffe.
Det skyldes bl.a., at der er foretaget en række skærpelser af disciplinærstraffene, for så vidt angår ulovlig kommunikation, vold og trusler samt upassende sprogbrug.
Vi har desværre også oplevet, at tonen i fængslerne og arresthusene er blevet hårdere de seneste år, ikke mindst fordi der sidder flere bandemedlemmer i fængslerne, og som led i bandepakke III blev det besluttet, at såkaldte negativt stærke indsatte, hvilket især er bandemedlemmerne, skal ikendes strengere disciplinærstraf, når den disciplinære forseelse kan henføres til den negativt stærke adfærd.
Det har også ført til en stigning i antallet af disciplinærstraffe.
Vi har brug for at slå hårdt ned på dem, der udfordrer sikkerheden i fængslerne.
Det skylder vi både de ansatte i fængslerne og de indsatte, som godt kan finde ud af at opføre sig ordentligt.
Det er ikke mange uger siden, at vi igen hørte om en episode, hvor et bandemedlem havde overfaldet fængselspersonale med en termokande.
Det er desværre ikke den eneste gang, det er sket, og det er – det tror jeg vi alle sammen er enige om – fuldstændig uacceptabel opførsel.
Det er med til at skabe frygt og uro i fængslerne; det går selvsagt ikke.
Kriminalforsorgen skal derfor have effektive og tidssvarende redskaber til at reagere over for disciplinære forseelser.
Men det er også vigtigt, at disciplinære sanktioner ses sammen med dialogbaseret samarbejde, som jo også er med til at øge sikkerheden og trygheden for både ansatte og indsatte i landets fængsler og arresthuse.
Som jeg tidligere har oplyst Folketinget, er der som led i udmøntningen af Kriminalforsorgens flerårsaftale for 2018-2021 blevet gennemført et serviceeftersyn af de nuværende disciplinærstraffe og administrative reaktioner i fængsler og arresthuse.
Formålet med serviceeftersynet, som er blevet udført af et udvalg af praktikere i Kriminalforsorgen, er at se på, om systemet opleves tidssvarende og effektivt i alle Kriminalforsorgens sektorer.
Kort sagt: om det virker i praksis.