Sophie Løhde (V), 2023-05-24:
I beslutningsforslaget her fra Liberal Alliance bliver det foreslået, at regeringen skal pålægges at igangsætte en evaluering af, hvilke konsekvenser den danske indsats mod covid-19 har haft for unges trivsel og for beboere på landets bosteder.
Forslagsstillerne henviser f.eks. til nedlukningerne af skoler, begrænsninger af socialt samvær, besøgsrestriktioner på bosteder og unødvendige smitteforebyggende tiltag.
Først og fremmest vil jeg gerne sige tak til Liberal Alliance og forslagsstillerne for at sætte fokus på læringen af hele covid-19-indsatsen og med et ønske om at se på trivslen for vores unge og udsatte borgere.
Jeg, og vi i regeringen, er helt enige i, at det er vigtigt, at man tager ved lære af de erfaringer, som man fik undervejs i pandemien – det gælder de gode, som det gælder de dårlige.
Men jeg vil egentlig starte med at vende blikket en smule tilbage til den tid, vi befandt os i, da pandemien ramte Danmark.
Det er åbenlyst for enhver i dag, at der var mangler og brister i beredskabet, da coronaen ramte, og regeringen anerkender naturligvis også, at der har været menneskelige konsekvenser ved indsatsen mod covid-19 – selvfølgelig har der været det.
Alle gjorde deres bedste for at forsøge at håndtere den nye og på mange måder jo fuldstændig ukendte situation, som man stod i på daværende tidspunkt, så godt, som man kunne.
Og når et samfund bliver ramt af en epidemi som corona, vil det have konsekvenser.
Situationen bar præg af stor uvished omkring den nye virus og dens mulige konsekvenser, og med det afsæt skulle der jo på daværende tidspunkt på meget, meget kort tid træffes nogle afgørende beslutninger, også her i Folketinget, med potentielt stor påvirkning af hele det danske samfund.
Og hverken sundhedsmyndighederne eller for den sags skyld os politikere havde et sikkert grundlag at vurdere ud fra.
Jeg husker også, at vi havde masser af politiske diskussioner om, hvordan de ændringer skulle laves, hvor vidtgående de skulle være, og hvor hurtigt de skulle laves.
Grundlæggende har Danmark klaret sig godt.
Den danske håndtering er også blevet internationalt anerkendt.
Vi anerkender fra regeringens side intentionen i beslutningsforslaget om at være bedre rustet, når fremtidige pandemier rammer – det er næsten umuligt at være uenig i – og dermed jo også, at det er essentielt, at der bliver taget ved lære af erfaringerne, så vi er bedre forberedt, når det er, at en pandemi eller lignende krise vil ramme igen, både ud fra et sundhedsmæssigt udgangspunkt og i forhold til menneskelige hensyn.
Vi skal undgå mangler og brister i vores beredskab, og vi skal undgå, at indsatsen får store menneskelige konsekvenser for vores borgere.
Når det så er sagt, vil jeg bruge anledningen til i dag også at sætte fokus på, at der jo allerede er foretaget en lang, lang række af undersøgelser og erfaringsopsamlinger af epidemiens menneskelige konsekvenser – både i forhold til konsekvenser for børns og unges trivsel, men også i forhold til sårbare borgere og udsatte borgere på landets bosteder.
De undersøgelser og evalueringer synes jeg jo skaber et rigtig godt grundlag for også at drage læring.
På socialområdet viser undersøgelser eksempelvis jo, at nogle børn og unge blev mere udsatte for mistrivsel under nedlukningen, bl.a. fordi de blev mere isoleret og mere ensomme.
Omvendt er der også nogle undersøgelser, der peger på, at nogle børn og unge har trivedes markant bedre under nedlukningen end tidligere.
Det kan hænge sammen med en øget ro i hverdagen og færre sociale krav.
Erfaringsopsamlinger fra børne- og undervisningsområdet viser, at nedlukningen var mest udfordrende for de sårbare elever.
En anden undersøgelse viser, at personalet lærte af erfaringerne fra nedlukningerne i 2020 og brugte dem i forbindelse med nedlukningerne i 2021.