runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Egelund (LA), 2017-05-04:
Tak for det.
Det er rigtigt, at jeg er her i stedet for hr. Villum Christensen, som ikke kunne være til stede.
Den generelle aldersscreening foretages i dag således, at alle bilister over 73 år får udstedt kørekort med en kortere gyldighedstid end de normale 15 år.
Det betyder bl.a., at .a. disse ældre skal gennemgå et helbredstjek ved hver fornyelse.
Baggrunden for den generelle aldersscreening er at opfange de ældre, som er så dårlige, at de ikke længere bør køre bil.
Forskningen på området viser imidlertid, at det ikke har en positiv indvirkning på trafiksikkerheden, og at screeningen kun i meget få tilfælde fører til, at de ældre rent faktisk ikke får deres kørekort fornyet.
Når man holder det faktum op imod, hvor indgribende aldersscreeningen er for den enkelte, både økonomisk og personligt, giver det rigtig god mening at fjerne den øvre aldersgrænse på 75 år.
Og jeg synes egentlig, at Dansk Folkepartis ordfører sagde det meget godt, da han sagde, at man med det her lovforslag fjerner en urimelig diskrimination mod de ældre.
Liberal Alliance kan støtte lovforslaget.
Roger Matthisen (ALT), 2017-05-04:
Tak for det, formand.
Med lovforslaget her, L 201, foreslås det at ophæve den øvre aldersgrænse på 75 år for den almindelige gyldighedsperiode for kørekort til de såkaldte Gruppe 1-køretøjer.
Jeg synes, at lovforslaget er blevet rigtig godt gennemgået af de foregående ordførere, så jeg vil ikke gå så meget i dybden med det.
Blot vil jeg fremhæve, at man jo i vores nabolande Sverige og Tyskland klarer det helt fint uden at have en potentielt diskriminerende praksis over for de ældre borgere.
Så Alternativet kan helt klart støtte op omkring at anerkende, at vi nu bliver ældre og ældre og lever på andre måder end for 50 år siden.
Egentlig vil jeg også drage en parallel til vores behandling af L 62 i efteråret, eller i vinters, hvor hørekravet til førere blev ophævet.
Der tog vi fat i en lovgivning fra 1918, tror jeg det var, og det handlede om, at dem, der ikke har nedsat hørelse, hvad end grunden er, naturligvis ikke skal diskrimineres i trafikken, da vi ikke kræver, at almindelige førere af køretøjer skal lægge deres høretelefoner eller på anden måde sørge for, at deres hørelse ikke er påvirket.
Så ligesom der skulle ses på den diskriminerende praksis, mener Alternativet, at vi skal gøre det samme med dette lovforslag.
Vi kan derfor godt tilslutte os.
Tak, formand.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-04:
Der vil jeg bare spørge, om ordføreren er opmærksom på, at Lægeforeningen i sit meget, meget fyldige høringssvar henviser til en tysk undersøgelse, som jeg også nævnte i min ordførertale, og den viser, at fra det 75. år ser man altså flere ældre bilister i ulykkesstatistikken i det, der kaldes selvforårsagede ulykker.
Og det samme gælder i forhold til høringssvaret fra Rådet for Sikker Trafik, som jo faktisk problematiserer det og henviser til, at der i dag i Sverige foregår en diskussion af den måde, man gør det på i Sverige.
Der er meget, meget stor forskel der, og derfor advarer rapporten imod at se befolkningen under et i det her spil, altså i forhold til at have en fast aldersgrænse eller helt ophæver den.
Roger Matthisen (ALT), 2017-05-04:
Tak for det.
I forhold til at se befolkningen under et kunne vi jo næsten gå ind i en diskussion af, om det ville være geografisk diskrimination så at sige at anerkende, at en mand på Lolland lever 12 år kortere end en mand i Gentofte eller Nordsjælland.
Det er noget, jeg vil komme ind på i behandlingen af redegørelsen om landdistrikterne.
Men jeg anerkender, at vi selvfølgelig skal sørge for, at vores læger har det her skærpede tilsyn i forhold til vores ældre borgere, og jeg anerkender også, at man bliver svagere i forhold til sanser og motorik.
Men jeg mener stadig ikke, at det er i orden at have den her praksis med at diskriminere over en kam ud fra en alder.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-04:
Jeg synes bestemt også, det er fornuftigt, at også ældre mennesker kan fragte sig rundt i bil.
Det skal bare foregå sikkert og forsvarligt, og det tror jeg da heller ikke at ordføreren for Dansk Folkeparti og jeg er uenige om.
Men er der overhovedet ikke nogen betænkeligheder hos Dansk Folkeparti ved det her?
Som jeg sagde før til den socialdemokratiske ordfører, er der jo meget stor forskel på at hæve en aldersgrænse, f.eks. fordi levetiden for befolkningen er stigende, og så helt at ophæve aldersgrænsen.
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-04:
Jeg beklager.
Det kan godt lyde lidt vildt, når det fremgår her af debatten, at det er en liberalisering, og hr. Leif Mikkelsen var også inde på, at Liberal Alliance ønsker, at man får det hele privatiseret og laver en rigtig liberalisering.
Grunden til, at vi går ind for den her såkaldte liberalisering, er jo ikke, fordi vi ønsker, at der skal være mere spil, og at det skal på private hænder.
Det er, fordi man kan se på det her onlinebingo, at der er et dobbelt så stort marked uden for Danske Spil, altså et ureguleret marked, hvor vi ikke kan beskytte forbrugerne og sørge for, at spillet foregår på en ordentlig måde.
Derfor synes vi, at det er fornuftigt at sige, at flere end Danske Spil kan udbyde onlinebingo, fordi så kan vi også få reguleret det marked, så det foregår på en ordentlig måde over for dem, der spiller, så vi forhåbentlig kan undgå ludomani og snyd, og hvad der ellers kan være.
Vi støtter den her liberalisering, fordi vi sådan set mener, at det stiller danskerne og brugerne af de her spil bedre.
Den anden store klump i lovforslaget er den her diskussion om hestevæddeløb.
Som flere ordførere har været inde på, er det jo noget, der fylder rigtig meget i de byer og de egne, hvor man har hestevæddeløb, og hvor det har været en stor del af historien i det område.
Jeg besøgte selv Skive travbane for nogle år siden og fik et indblik i, hvor frustreret man var over Danske Spils måde at drive hestevæddeløbssporten på.
Jeg kan roligt sige – uden jeg tror, at jeg fornærmer dem, jeg besøgte – at det var man stærkt utilfreds med og syntes, at Danske Spil ikke havde været en god udbyder af hestevæddeløb.
Så det ville man gerne væk fra.
Det kommer man så med det her lovforslag.
Det kommer jo helt an på, om man nu kan finde et produkt, få udviklet sportsgrenen sådan, at flere vil spille og gå til hestevæddeløb.
Det er nu op til sporten selv at bevise, at de kan det, og det var også det, jeg i hvert fald forstod den dag i Skive at man faktisk gerne ville, fordi man troede på, at man godt kunne udvikle hestevæddeløbssporten, hvis man blev sat fri.
Det håber jeg at de så kan få noget ud af.
Det her er udmøntningen af et forlig, som vi er med i, og derfor støtter vi det selvfølgelig.
Vi er også glade for de to elementer, jeg har nævnt her, og derfor støtter vi lovforslaget.
Anders Johansson (KF), 2017-05-04:
Tak for det.
Lovforslaget har til formål at gennemføre nogle delelementer fra den aftale, som vi indgik i januar om en liberalisering af en række mindre monopolspil, såsom onlinebingo, heste- og hundevæddeløb og kapflyvning med duer.
Derudover indføres der med lovforslaget også et særlig bidrag til hestevæddeløbssporten.
Vi bakker generelt op om liberaliseringer, hvor det giver mening, og det synes vi bestemt det gør, når man f.eks. har et onlinebingomarked, hvor det uregulerede marked vurderes til at være dobbelt så stort som det regulerede marked.
Så i den her sammenhæng giver det jo i den grad mening for os.
Derudover indeholder aftalen og lovforslaget, at der indføres et særligt bidrag til hestevæddeløbssporten, som skal bevirke, at hestesporten skal forbedres, så interessen for hestesport dermed øges.
Det er en model, som også kendes fra udlandet, hvor man har indført den med succes, og som så indføres her, og den del af lovforslaget kan vi naturligvis også bakke op om.
Så vi kan samlet set støtte lovforslaget.
Orla Hav (S), 2017-05-04:
Først og fremmest skal der ikke være tvivl om, at jeg godt vil sige pænt tak til ministeren for at have spillet en aktiv rolle for, at vi er nået hertil.
Nu kan jeg godt aflæse ministerens glimt i øjet, men jeg synes alligevel, at ministeren skal vide, at de der brevduefolk faktisk udgør 1.500 aktive mennesker landet over, og de har stor glæde og fornøjelse af at være med til at opdrætte brevduer til den sport.
Så det er ikke en lille smule, det er faktisk en stor interesse.
Det, jeg gerne vil have ministeren til at indvie os lidt i, er, hvordan vi nu sikrer os, at væddeløbssporten selv er med til både at ro og sætte retningen på, hvordan man får det bedst mulige resultat ud af det her til at opfylde de intentioner, som de fleste af os har givet udtryk for, nemlig at det ville være rigtig godt, at vi får et løft på specielt hestevæddeløbssporten, og hvordan vi sikrer, at det er hestevæddeløbssporten selv, der har fingeren på pulsen og foden på både speeder og bremse i det her forløb, vi går ind i nu?
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-04:
Det er i høj grad op til sporten selv at være med til at sikre det.
Vi har sendt et klart politisk signal, og med den aftale, der er indgået, også på kulturministerens område, nedlægges Hestevæddeløbssportens Finansieringsfond, som jo har været kritiseret af bl.a. hestevæddeløbssporten for at styre sporten.
Som jeg har forstået det, bliver de penge, der er, som skulle tilfalde sporten, givet til hestevæddeløbssporten som en god mulighed for at komme i gang med det her liberaliserede marked.
Så rammerne er givet fri, og der er sendt et klart politisk signal, og derfor har jeg også tiltro til, at det må være muligt for sporten at gøre den her liberalisering til en succes.
Ellers har vi jo sat en revisionsklausul ind, hvor vi har tilkendegivet, at der må vi kigge – og det vil jeg gøre som skatteminister, hvis jeg har noget at skulle have sagt til den tid – med konstruktive øjne på de problemer, der så måtte opstå.
Men jeg håber ikke, der bliver problemer, jeg håber, det bliver en succes.
Orla Hav (S), 2017-05-04:
Det, jeg gerne vil holde ministeren fast på, er, hvem det er, der sikrer, at det stadig væk er sporten, der spiller hovedrollen.
Hvis der er behov for at ændre på tingene, hvem er det så, der har bevillingen, der gør, at man kan ændre på det?
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-04:
Efter min opfattelse bør det være sporten, og det mener jeg også det er med de lovgivningsmæssige ændringer, vi laver.
Men det bliver så et frit marked, så man kan sige, at hvis ikke man aktivt går ind og agerer på det marked, risikerer man, at nogle andre spillere kommer ind.
Så der skulle gerne være givet frihed til, at sporten kan agere inden for den lovgivningsmæssige ramme, vi sætter op her, og hvis der er behov for at se på at justere det ad åre, vil jeg helt sikkert se positivt på det.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-04:
Er der overhovedet ikke nogen betænkelighed i Socialdemokratiet i forhold til det her lovforslag, som jo helt ophæver aldersgrænsen?
Jeg tænker også på, at det her har været på dagsordenen ad flere omgange, og hvis vi går tilbage til december 2013, hvor der blev fremsat et beslutningsforslag, kan jeg i hvert fald huske, at man fra socialdemokratisk side var skeptisk.
Det var en socialdemokratisk ledet regering, der fik nedsat en arbejdsgruppe, som kom med nogle konklusioner, som klart sagde, at det ikke var nogen god idé – eller rettere, de formulerede det positivt, nemlig at det var betimeligt at fastholde en aldersgrænse af mange af de årsager, som de redegjorde for i arbejdsgruppens rapport.
Socialdemokratiet har her været på en rejse, sådan som jeg ser det.
Der er jo pokker til forskel på, om man hæver en aldersgrænse, som vi gjorde for et par år siden, fra 70 år til 75 år, eller om man helt ophæver aldersgrænsen, som man gør nu.
Rasmus Prehn (S), 2017-05-04:
Der er ikke nogen tvivl om, at vi socialdemokrater er meget optagede af at styrke trafiksikkerheden, og hvis der er noget, der kan blive opfattet som en svækkelse af trafiksikkerheden, skal vi være på vagt over for, om det nu er det rigtige at gøre.
Vi var med til at støtte den ændring, der skete tilbage i 2015, hvor aldersgrænsen blev hævet.
Der var vi nok lidt tilbageholdende og lidt forsigtige.
Nu har det fungeret i nogle år, og det virker til, at det fungerer, uden at det har nogen negativ virkning på trafiksikkerheden.
Vi har så også haft lejlighed til at sætte os ind i det her stof, og det gør altså indtryk, for man kunne jo også begynde at argumentere for, at der er andre sygdomme, som der er en større sandsynlighed for at man får, når man er 55 år.
Skulle man så også screenes for diabetes, når man er 55 år, og så risikere at miste sit kørekort på grund af det?
Der må det være op til lægen løbende at holde øje med sine patienter og sige til, hvis han eller hun som læge føler, at der er et sundhedsmæssigt aspekt, der gør, at vedkommende ikke skal fortsætte med at køre bil.
Det er på den måde, at vi skal have gjort noget ved det.
Vi skal være opmærksomme på, at den seneste opgørelse viser, at ud af dem, som man har undersøgt gennem den her aldersscreening, er det kun, tror jeg, 1,4 pct., som har fået frakendt deres kørekort, så det er jo ikke mange, der er blevet sorteret fra på det her område.
Derfor er vi rimelig trygge ved det her, men vi vil gerne følge området, og jeg er også sikker på, at Enhedslistens hr. Henning Hyllested vil vide at være på mærkerne, hvis uheldige tendenser skulle vise sig.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-04:
Med hensyn til om der kunne være andre sygdomme, har Enhedslisten ved hver eneste af de her debatter foreslået, at der finder et lægetjek sted i forbindelse med hver fornyelse af kørekortet, altså hvert 15. år, og det er netop for at få
et, om jeg så må sige, uvildigt syn på det og for at gribe, hvis der er andre sygdomme, et overforbrug af medicin, og hvad ved jeg.
Men når ordføreren siger, at det lader til, at det her virker, er det jo faktisk noget af det, som vi ikke helt ved.
Og hvis man læser f.eks. høringssvaret fra Rådet for Sikker Trafik, er det jo noget af det, de gør opmærksom på.
De synes, at der er lidt hastværk her, fordi vi faktisk ikke har opsamlet og evalueret erfaringerne med forhøjelsen af aldersgrænsen fra 70 år til 75 år.
Nu tager man så, om jeg så må sige, skridtet fuldt ud og ophæver aldersgrænsen, og det er uden egentlig at vide, hvor vi står i det her spil.
Rasmus Prehn (S), 2017-05-04:
Jeg synes, det gør indtryk, at vi kan se, at mange af de lande, som ikke har obligatorisk aldersscreening, sådan set ikke har en højere ulykkesstatistik, end vi har i Danmark.
De høringssvar, der er givet, bl.a. fra Rådet for Sikker Trafik, skal vi skal tage alvorligt, og jeg synes også, at vi kan diskutere i Transport-, Bygnings- og Boligudvalget, om vi skal lægge nogle elementer ind i en eventuel betænkning, hvor vi peger på de opmærksomhedpunkter, som vi løbende vil undersøge.
Det vil jeg gerne være med til at gøre, for ligesom Enhedslistens hr. Henning Hyllested er vi fra socialdemokratisk side meget optaget af sikkerheden.
Det er jo sådan, at rigtig meget erfaring viser, at de mennesker, der f.eks. rammes af demens, selv vælger at lade bilen stå.
Det behøver lægen ikke at gribe ind over for.
Men vi skal selvfølgelig være opmærksomme på det.
Vi ser i øvrigt også en meget uhyggelig tendens til, at også yngre mennesker bliver ramt af demens, og der kunne det jo så være, at lægen skal være anderledes oppe på dupperne.
Det er også noget af det, vi kunne formulere i forbindelse med et betænkningsbidrag.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-04:
Men netop på grund af disse forskelle i befolkningen – og det gælder egentlig, hvad enten de er geografisk, arbejdsmæssigt eller socialt betinget – er det vel ikke totalt at ophæve aldersgrænsen.
Så er det vel egentlig fornuftigt at have et eller andet sted, hvor folk, om jeg så må sige, banker ind i et lægetjek.
Og det er så uanset, hvor man bor i landet, eller hvilken socialgruppe man tilhører osv. osv. Så ville der jo være en eller anden form for objektivt syn på det her.
Roger Matthisen (ALT), 2017-05-04:
Jeg synes, at vi i højere grad skal have tillid til vores borgere og til, at lægerne gør deres arbejde.
Og vi skal også have tillid til, at de her ældre borgeres familier også kan sige til, hvis de mener, at deres forældre eller nogen i deres familie ikke er i stand til at køre bil.
DTU har jo påvist, at der ikke er nogen direkte sammenhæng mellem alderdom og den her overrepræsentation af ulykker.
Og vi ved, at det kun er 1,4 pct., der har fået frakendt deres kørekort, så jeg mener, at når vi ser på fakta, er vi nødt til at lade dem veje tungere end det at have en eller anden følelsesmæssig holdning til, at man bliver ældre, og så er man svagere.
Det er jo ikke sandt i alle tilfælde.
Jeg må også minde ordføreren om, at Enhedslisten selv stemte for, at vi på det her lovgivningsområde, altså i forhold til L 62, ikke skulle diskriminere hørehæmmede.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2017-05-04:
Næste gang vi skal have et ryk i udflytningen af de statslige arbejdspladser, vil det være en rigtig god idé, hvis vi også tilgodeser de områder, hvor der bor knap så mange mennesker.
Men jeg mener som sådan ikke, at vi kan sætte et tal på det.
Når vi taler om udflytning af statslige arbejdspladser, vil jeg heller ikke sige, som så mange af de djøf'ere, jeg har talt med herinde i København, der var meget kede af at skulle flytte, siger: Det er jo nødvendigt at være herinde, hvor vi holder møder.
Altså, med lidt god planlægning kan man jo sagtens planlægge, at man tager til København 1-2 dage om ugen og holder møder med dem, vi skal holde møder med.
Så jeg mener ikke, at der behøver at være nogen begrænsning på den måde.
Så jeg vil ikke sætte tal på det, men jeg synes sagtens, vi ved næste ryk kan begynde at tilgodese øerne meget mere.
Det var jo kun Bornholm, der blev tilgodeset ved det her ryk.
Hjermind Dencker (DF), 2017-05-04:
Men det er klart, at jeg selvfølgelig spørger, fordi det her er en stor diskussion, naturligvis, på de arbejdspladser, hvor det, om jeg så må sige, rammer.
Og jeg mener, at det jo er vigtigt – og det er noget af det, jeg har kritiseret ved den udflytning, der er foregået – at det er langt bedre forberedt, så også de medarbejdere, som eventuelt skal flyttes ud, måske får en bedre motivation, eller at man kan lave nogle incitamentsprogrammer, som det hedder på moderne djøf'sk, så folk måske får lyst til at flytte med ud.
Det synes jeg var noget af det, man kunne kritisere med den eksisterende plan, nemlig at det blevet sådan noget hu hej-noget.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2017-05-04:
Ja altså, der kan man jo se som eksempel, at da NaturErhvervsstyrelsen skulle flytte til Augustenborg ved Sønderborg, var de rigtig gode til at lave en tur til Sønderborg for medarbejderne, så de kunne komme ned og se området.
Og de så jo også små landsbysamfund omkring Sønderborg og så, at her kunne deres børn vokse op, og her kunne de gå i skole.
Thomas Danielsen (V), 2017-05-04:
Tak for det, formand.
Det er jo en dejlig tid at være landdistriktsordfører i – lige pludselig har vi takket være den danske befolkning fået et flertal i Folketinget, der ønsker at fremme en positiv udvikling i landdistrikterne, og det har resulteret i, at vi har sprøjtet det ene lovforslag efter det andet til gavn for landdistrikterne ned ad rampen, hvilket jo er fantastisk dejligt at se – også når man så læser den landdistriktspolitiske redegørelse om, hvor godt det nu begynder at gå ude i provinsen.
Det er dejligt for os, der bor i provinsen, og det er også dejligt for os, som har en stor kærlighed for provinsen.
Det er alt fra bedre lånemuligheder til flere arbejdspladser, vi kan læse om – det er der kommet i forlængelse af flere gode initiativer.
Afskaffelse af PSO-afgiften er klart et af de initiativer, som virkelig skaber produktionsarbejdspladser, samtidig med at det går hånd i hånd med en grøn omstilling, og planloven, som blev liberaliseret, har sikret, at vi ikke tvangsflytter de gode folk, som får succes i landdistrikterne, ind til de større byer.
Bredbåndspuljen har været med til at sikre en positiv udvikling, og det gælder selvfølgelig også danmarkshistoriens største udflytning af statslige arbejdspladser.
Man kunne blive ved med at remse gode initiativer op.
Jeg vil blot glæde mig over, at den redegørelse, der ligger, nu for alvor er begyndt at flytte Danmark, hele Danmark, i en mere positiv og god retning, og det synes jeg sådan set at vi alle sammen bør glæde os over – og måske lige sende en venlig tanke til den danske befolkning, som jo i bund og grund er årsag til, at vi har fået et flertal, der gør, at det kan lade sig gøre.
Troels Ravn (S), 2017-05-04:
Som jeg var inde på i min ordførertale, er der bestemt grund til at anerkende nogle af de initiativer, regeringen har taget og har taget i samarbejde med det øvrige Folketing.
Men der er jo ingen tvivl om, at vi slet ikke er i mål, og at regeringen med sin økonomiske politik på eksempelvis uddannelsesområdet gør det rigtig svært for uddannelsesinstitutioner i landdistrikterne.
For LAG Fanø-Varde betyder det en reduktion på 700.000 kr., og i 2017 vil der således kun være 1,6 mio. kr. til uddeling til lokale projekter, og det er vel at mærke i et område, hvor LAG-midlerne ofte har kunnet geares 3-4 gange i forhold til at skabe nye arbejdspladser, skabe nye aktiviteter, ny vækst.
Og det er et område, hvor turismen betyder rigtig, rigtig meget.
Mit spørgsmål til ordføreren er: Gør det ikke indtryk på ordføreren, og hvordan vil ordføreren med saglighed redegøre for, at LAG-midlerne skulle reduceres med 30 pct. i et område, hvor pengene helt bevisligt er givet rigtig godt ud?
Det er meget, meget svært at finde noget, der når op på samme niveau.
Thomas Danielsen (V), 2017-05-04:
Og tak for spørgsmålet.
De LAG-midler, som vi har nedprioriteret, har vi så opprioriteret andre steder på landdistriktsområdet.
Så det er korrekt, at vi har lavet omprioriteringer, i forhold til hvad der ellers har været fast kutyme, men jeg kan jo så glæde spørgeren med, at siden den tidligere socialdemokratisk ledede regering sad, er antallet af lovforslag på landdistriktsområdet steget med 120 pct. Vi er gået fra at have en landdistriktsminister, der kom med nul forslag, til, at vi har droppet landdistriktsministeren, men at vi til gengæld har bedt alle ministre om at være landdistriktsministre.
Alt i alt er der kommet over 120 konkrete landdistriktspolitiske forslag, og det er derfor, vi ser den positive udvikling i provinsen nu.
Husene bliver omsat, der er bedre lånemuligheder – alle de positive initiativer, som vi ser med private arbejdspladser, jobskabelse osv.
Det er alt sammen gode initiativer, som er kommet, fordi der er den politiske vilje dertil.
Så det glæder jeg mig meget over.
Troels Ravn (S), 2017-05-04:
Det beklager jeg – jeg regnede faktisk med, at jeg som en selvfølge havde to spørgsmål.
Men der er ændret i proceduren, og det beklager jeg at jeg ikke har været opmærksom på.
Jeg forstår godt, at Venstres ordfører må være begejstret.
Jeg har også i min ordførertale anerkendt, at der er gode ting, og at der er tegn på, at der også sker en ny vækst og udvikling i landdistrikterne, men sagt, at vi slet ikke er i mål, og at regeringen virkelig skal være varsom med hensyn til sin økonomiske politik, fordi den er skæv – ikke kun socialt, men den er også skæv i forhold til landdistrikterne, og eksempelvis på uddannelsesområdet gør den rigtig ondt.
Men lad mig stille ordføreren et spørgsmål i forbindelse med billigere færgetakster og det her med landevejsmodellen, for da den tidligere regering, den S-ledede regering, kom med de her forslag, blev det kaldt for uambitiøst, og nu er den borgerlige regering så kommet med forslag på præcis samme niveau, og vi kan jo finde adskillige citater, hvor Venstreordførere fortæller om, at nu skal man i mål med et fuldt landevejsprincip.
Thomas Danielsen (V), 2017-05-04:
Tak for det.
Det er sådan, at i Venstre går vi fortsat ind for en fuld implementering af landevejsprincippet.
Forskellen mellem den tidligere regering og den nuværende regering er jo bare, at vi har leveret flere midler til landevejsprincippet, end vi gik til valg på.
Vi har så sent som i dag postet flere penge i at gavne landevejsprincippet, end vi gik til valg på.
Den tidligere regering talte om landevejsprincippet, men finansierede nul kroner til landevejsprincippet.