runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susanne Zimmer (ALT), 2019-12-05:
I Alternativet er vi glade for, at vi har fået forlænget afgiftsordningen på el til personbiler, busser og lastbiler.
Det bliver der, i kraft af at elpriserne ligger fast, og at vi kender dem 2 år frem i tiden.
Vi har tidligere set, hvordan systemet med at køre frem og tilbage med forholdene for elbilerne har ødelagt elbilsmarkedet.
Vi har brug for en omlægning fra biler drevet af fossilt brændstof til elbiler – på nuværende tidspunkt er elbiler vores bedste bud.
Jeg havde gerne set, at den nedsatte afgift skulle vare, indtil vi har en permanent løsning, men vi forventer, at Eldrupkommissionen, som skal levere en konkret strategi for, hvordan vi fremmer den grønne omstilling i vores transportsektor, er færdig med deres arbejde, så de ting kommer til at falde sammen.
Vi støtter forslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-05:
Det Konservative Folkeparti kan også støtte lovforslaget.
Vi ser det som et skridt i retning af at have et afgiftssystem, som favoriserer grønne teknologier.
Det vil vi naturligvis gerne støtte, da vi jo er mindst lige så optaget af at få reduceret vores CO 2 -udledninger, som resten af Folketinget er.
Rune Lund (EL), 2019-12-05:
Det her lovforslag består jo af to forskellige dele.
Det består af en forlængelse af den lave elafgift for opladning af elbiler uden for eget hjem.
I dag betales der jo en lavere elafgift, når man bruger opstillede ladere, end den normale elafgift.
Vi støtter en forlængelse for at fremme elbilerne, og det er i øvrigt også en del af den finanslov, som lige er blevet aftalt.
Den anden del handler om at ændre afgifterne i forbindelse med et højere iblandingskrav af biobrændstoffer.
Der kommer et højere iblandingskrav, fordi man skal leve op til nogle EU-regler i 2020 – og kun i 2020.
Så forøger man iblandingskravet for at leve op til de EU-regler i 2020 – og kun i 2020.
Men en højere iblanding giver ikke en bedre miljø- eller klimaeffekt, faktisk tværtimod, for biobrændsel med hensyn til iblandingskravet gør sådan set den klimamæssige effekt værre, fordi der er en negativ miljø- og klimaeffekt ved at bruge de biobrændstoffer i benzin.
Derudover øger det også partikelforureningen, fordi der ikke er den samme rene forbrænding.
Endvidere er der også et tredje aspekt, som jo handler om, at man i forbindelse med biobrændstoffer sådan set tager fødevarer ud af munden på fattige mennesker rundtomkring i tredjeverdenslande.
Så vi kunne egentlig godt tænke os at få det her lovforslag delt op, for vi ønsker selvfølgelig at stemme for den del, som vedrører finansloven, men vi ønsker ikke at støtte den del af lovforslaget, som er en følge af et højere iblandingskrav.
Carl Valentin (SF), 2019-12-05:
Lovforslaget er en del af de mange tiltag, som skal sikre den grønne omstilling.
Et skridt på vejen er at gøre det lettere for danskerne at tilvælge en elbil.
Det ideelle er en afgiftsfritagelse for elbiler, men SF hilser ethvert lille skridt på vejen velkommen.
Derfor støtter vi en lavere elbilafgift på elbiler og en standardsats for afgifter.
I udvalgsbehandlingen vil SF dog gerne kigge nærmere på forslaget om at justere elpatronordningen og det forhold, at man kan få afgiftsnedsættelse, hvis man bruger fossile brændstoffer til varmeproduktion.
Med forbehold for den del af lovforslaget stemmer SF for.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-05:
Tak for det.
Jeg tror, jeg kan gøre det forholdsvis kort, for jeg er jo sådan set enig med de andre ordførere i, at det er ganske fornuftigt, at man forlænger ordningen for erhvervsmæssig opladning af elbiler, så de kan beholde den her lave sats på 0,4 øre.
Ordningen forlænges med 2 år, hvad jo også giver god mening, for så er vi på den anden side af den her grønne transportkommission.
Men jeg vil i øvrigt, ligesom hr. Ole Birk Olesen nævnte i en kort bemærkning, sige, at jeg måske også synes, at man skulle få kigget på, hvorfor den lave sats skal være afhængig af, at man gør det via en virksomhed.
Altså, hvis man privat vælger at lade op i sin garage, hvorfor skal man så have en højere sats, end hvis man laver en erhvervsaftale?
Hvis det handler om at fremme den grønne omstilling, er det jo ikke det afgørende, om man oplader via et firma.
Det afgørende er vel så, at man har en elbil, der lader op.
Derfor synes vi jo, at man måske kunne få undersøgt, hvorfor det kun er den lave sats, man får, hvis det er via en firmaaftale, og ikke hvis man bare lader op i sin egen garage.
Men jeg synes jo, at det trods alt er en forlængelse af en ordning, man kender, og det er positivt, men jeg ville gerne have det bredt ud, nemlig undersøge, om man kunne gøre det bredere.
Vi har ikke nogen bemærkninger til den anden del om skærpede krav til iblanding af biobrændstoffer, hvor der kommer nogle ordninger, som gør det lettere at administrere.
Det er sådan set ganske positivt.
Jeg har lovet på vegne af Nye Borgerlige, som ikke kunne være her på grund af nogle forhandlinger, at sige, at de også støtter lovforslaget.
Marie Bjerre (V), 2019-12-05:
Tak for det.
Jeg kan lige så godt sige det først som sidst: Dette lovforslag er et forslag, som Venstre synes godt om.
Det gør vi, fordi lovforslaget forlænger særordningen for erhvervsmæssig opladning af elbiler til den lave elafgift på 0,4 øre pr. kWh.
I Venstre er vi glade for ordninger, der gør det lettere og billigere at drive virksomhed i Danmark, og som ovenikøbet også fremmer den grønne omstilling.
Som de fleste i den her forsamling ved, forlængede Venstre i sin tid særordningen.
Det gjorde vi så sent som i 2017, da vi sad i regering.
Vi er glade, fordi elbiler er en del af den grønne omstilling, uanset om det gælder privatbilisme eller køretøjer til erhvervslivet.
Det er godt.
Ud over at fortsætte den lavere afgift på elbiler sigter lovforslaget også på at indføre en standardsats for afgift på benzin iblandet 9,8 pct. biobrændstof.
Og med det her lovforslag indfører vi altså en standardsats, der gør det administrativt lettere at betale energi- og CO 2 -afgiften af den benzin.
Det er altid godt at lette administrationen, så det er vi selvfølgelig også for.
Vores eneste bekymring med hensyn til det her lovforslag går på finansieringen.
Forlængelsen af særordningen giver et mindreprovenu til statskassen på 30 mio. kr. i 2020 og 50 mio. kr. i 2021.
Vi går op i, at pengene passer, og derfor vil vi gerne vide, hvordan regeringen finansierer lovforslaget, altså hvor pengene skal komme fra.
Men såfremt finansieringen ellers er på plads, er vi fra Venstres side positive over for lovforslaget.
Tak for ordet.
Troels Ravn (S), 2019-12-05:
Der er ikke nogen tvivl om, at vi med vores finanslov jo altså både vil styrke kernevelfærden og også den grønne omstilling, og vi synes, at det er fornuftigt at tilskynde borgerne til at købe en elbil, og derfor har vi så også det her lovforslag.
Vi sætter kernevelfærd og grøn omstilling først med vores finanslov.
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-12-05:
Tak skal du have.
Nu taler ordføreren en del om skævvridning i samfundet, og hvordan det her ikke ændrer noget ved skævvridningen, og der er jeg lidt forvirret, fordi der er omkring en halv million lønmodtagere, der i dag får deres mobiltelefon betalt af deres arbejdsgiver.
Det her svar fra Finansministeriet, som kom i går, siger, at over 50 pct. af de mennesker f.eks. ikke betaler topskat.
Den skat, vi taler om i dag, er en flad skat, og det vil sige, at den ikke bliver påvirket af indkomsten.
Man skal altså betale skat af de 2.800 kr. om året, uanset hvad man tjener.
Så vil jeg bare gerne høre, om ordføreren vil medgive, at det er de lavtlønnede, der i praksis bliver hårdest ramt af det forslag, som ordføreren støtter i dag.
Troels Ravn (S), 2019-12-05:
Det centrale i det her er, at der ikke ved ikke at gennemføre den skattelettelse, som er ønsket af de borgerlige, er nogen danskere, der får ændret deres skatteforhold, men vi får skabt en finansiering til vores løft af velfærd.
Det kunne være interessant at spørge Dansk Folkeparti, hvad det så er, Dansk Folkeparti vil rulle tilbage.
Er det uddannelsesloftet, eller er det, at vi skal have flere penge i kommunerne til de ældre medborgere, som vi får flere af, og hvor presset på kommunerne er helt enormt?
Vi løfter kommunernes økonomi, så man også kan have en værdig ældrepleje.
Er det det, Dansk Folkeparti vil rulle tilbage?
Victoria Velasquez (EL), 2019-12-05:
Vi skal have det her til behandling i Beskæftigelsesudvalget, der kommer ændringsforslag, og nu må vi se, hvad for nogle ændringsforslag der kommer opbakning til.
Vi er flere, der er i gang med et stykke arbejde for at få kortlagt: Hvor meget kommer det her til at koste?
Hvornår skal de forskellige dele implementeres?
Der håber jeg da, at det kan lade sig gøre, at vi finder en god vej til at gøre det.
Jeg kan ikke sige, at vi i morgen har 20, 30, 15 mia. kr. – nu må vi se, hvor meget forslaget koster – til at indføre det, men jeg håber da, at vi, og det håber jeg også at ordføreren og ordførerens parti vil være med til, kan gå i retning af det, som er ånden i det beslutningsforslag, som vi har her, som er borgerforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-05:
Det lød, som om ordføreren kom til at sige noget forkert.
Ordføreren sagde, at som det ser ud nu, vil Enhedslisten trykke på den grønne knap.
Er det korrekt forstået, at det vil Enhedslisten gøre, altså stemme for borgerforslaget på den grønne knap?
Victoria Velasquez (EL), 2019-12-05:
Som det ser ud nu, vil vi stemme på den grønne knap.
Det, der er vigtigt for os, er, at der bliver lagt en sti i forhold til, hvordan det her skal gøres.
Hvor er det, lovgivningen skal ændres?
Hvordan skal vi finde finansieringen og de forskellige dele?
For hvis vi alle sammen bare stemmer på den grønne knap uden at lave et forarbejde til det, vil det jo betyde, det er regeringen, som skal finde ud af, hvordan det skal gøres, og de skal jo have et flertal for det.
Så derfor tænker jeg også, at vi skal bruge den tidsplan, der kommer nu, og det arbejde, der ligger, til netop at prøve at se: Er der nogle åbninger?
Er der nogle muligheder for, at vi der, hvor vi kan se at der er et flertal for nogle af delene, kan starte det arbejde?
Det håber jeg.
Nu ved jeg ikke, hvad Liberal Alliances holdning er endnu, men jeg synes, der er kommet nogle takter tidligere i dag, der viser nogle åbninger dertil.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-05:
Om nogle uger skal Folketinget jo enten trykke på den grønne knap, som betyder, at man stemmer for borgerforslaget, eller på den røde knap, som betyder, at man stemmer imod borgerforslaget.
Hvad vil Enhedslisten stemme på, når den dag kommer?
Victoria Velasquez (EL), 2019-12-05:
Tak til ordføreren for spørgsmålet.
Jeg ser flere forskellige åbninger, og jeg synes også, det er vigtigt, at man ikke bare hælder forslaget ned af brættet, som jeg kan høre der er flere der alligevel har en tendens til.
Så kan det godt være, at jeg bliver presset ud i at skulle finde en finansiering på noget, vi ikke engang ved hvad koster eller hvor vi ikke præcis har svarene på det, der skal være.
Men jeg må bare sige, at jeg da synes, at det mindste, vi kan gøre på fundamentet af det her borgerforslag, er at prøve at få en afklaring på de spørgsmål, der mangler svar på.
Giver det anledning til nye spørgsmål, må vi stille dem, sådan at vi rent faktisk kan få det kortlagt og finde ud af, hvad det koster.
Det har jo tydeligvis for forslagsstillerne heller ikke været muligt at få svar på de ting, og vi har heller ikke fået svar på alle spørgsmålene til i dag.
Så jeg håber bare, at politik også kan være, at vi har nogle visioner, for hvis vi kun ser alt, hvad der kan gå galt, så kommer vi jo ikke nogen vegne.
Jeg ved godt, at det kan blive en snørklet sti, men nogle gange bliver vi jo nødt til at gå imod en retning og så se, hvordan vi kan komme hen til den.
Så tak til ordføreren for spørgsmålet.
Altså, jeg synes, det er lidt ærgerligt, at I bare hælder det ned ad brættet og ikke prøver at lytte til det, jeg siger.
Det er da klart, at hvordan finansieringen kommer til at være, har en afgørende betydning for, om vi stemmer for eller ej.
Sådan er det med mange ting.
Der kan godt være ting, som vi bakker op om, men hvis så finansieringen kommer fra noget dårligt, vil vi ikke bakke op om det.
De forbehold bliver man nødt til at tage sig, og det tænker jeg kun er rimeligt at sige.
Vi vil gå til det her forslag så godt som muligt i forhold til at få afdækket de her forskellige spørgsmål og se, hvad vi kan få opbakning til, så vi rent faktisk kan forbedre nogle af de vilkår.
Så som det ser ud nu med det borgerforslag, der foreligger, støtter vi grundtanken – det bakker jeg op om – men der er jo ikke et konkret lovforslag med den juridiske del, finansiering og alle de ting, og det er derfor, jeg selvfølgelig tager det forbehold, at afhængigt af, hvordan det endelige resultat kommer til at være, hælder vi til at bakke forslaget op, men jeg bliver jo nødt til at se det konkrete, vi ender på.
Jeg kan ikke bare blindt give sådan en blankocheck.
Men hermed viser ordføreren også selv, at han er i tvivl om, hvad det er, det her drejer sig om.
I borgerforslaget beder de ikke om, at de skal have den samme ydelse som folk, der er enlige.
Det vil bare gerne have den samme ydelse uden at blive modregnet, og det betyder, at det ikke kommer til at koste 12,3 mia. kr.
Det kommer stadig til at koste meget – det er jeg overhovedet ikke i tvivl om – men det viser jo netop, at der ikke er svar på de spørgsmål, som vi har brug for for at kende det endelige resultat.
Kathrine Olldag (RV), 2019-12-05:
Jeg er ikke helt enig med ordføreren i, at det her handler om forenkling.
Det her handler jo om at sætte en afgift op, som allerede eksisterer.
Så kan man tale om, at det naturligvis er et spørgsmål om at kigge på de affilierede typer, som ordføreren fra DF også talte om, for det handler måske netop om forenkling på det her område.
Men for os at se handler det her jo primært om finansiering af andre grønne tiltag, og de eksempler, som ordføreren nævnte, vil da være noget, som Radikale Venstre vil bakke op om, men som jeg ikke ser at der kan findes flertal for i Folketinget for nuværende.
Hans Andersen (V), 2019-12-05:
Så har vi ikke taget alle andre forslag med, som ligger i det her forslag.
Så vil Enhedslisten stemme for eller imod det her forslag, som minimum koster 12 mia. kr.?
Torsten Gejl (ALT), 2019-12-05:
Jeg synes, det har været meget interessant at følge debatten, også fordi man kan spørge: Er det ikke sådan, at der måske i virkeligheden er en åbning i forhold til at tage hul på det her?
Ser ordføreren også, at vi måske i virkeligheden er nok til at prøve at tage hul på det, sådan vi i hvert fald med hensyn til de situationer, hvor det ikke kan betale sig at arbejde, kan starte med at få det på plads?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-05:
Med al respekt er det jo netop, fordi vi lytter, at vi ikke forstår det.
Man siger, at man vil stemme imod, og derefter siger man, at man vil stemme for.
Og nu kan vi så forstå, at Enhedslisten vil komme med et ændringsforslag, som man måske vil støtte.
Men det betyder jo så samtidig også, at man ikke støtter det oprindelige beslutningsforslag, men at man støtter sit eget ændringsforslag.
Kan ordføreren godt forstå, at det netop er, fordi vi lytter til, hvad ordføreren siger, at vi stiller spørgsmål til, at der inden for 5 minutter kommer forskellige holdninger oppe fra talerstolen?
Bent Bøgsted (DF), 2019-12-05:
Tak for det, formand.
Jeg forstår Alternativets ordfører hr. Torsten Gejl sådan, at Alternativet sådan set er meget interesseret i og ville egentlig have stemt for det her forslag.
Det er også o.k.
Der er rigtig mange gode ting i forslaget.
Det er også det, som jeg selv var inde på.
Hvis det er så vigtigt – Alternativet var jo med i finanslovsforhandlingerne, har jeg fundet ud af – hvorfor tog Alternativet ikke noget af det her op i forbindelse med finanslovsforhandlingerne.
Der har aldrig før været så stort et råderum, man kunne trække af; der blev sagt, at der kun er 4 mia. kr. at forhandle om.
I 2018 fik Dansk Folkeparti gennemført, at vi begyndte på at hæve bundfradraget, så det kunne betale sig at arbejde.
Det vil sige, at dem, der havde noget arbejde ved siden af, hvad enten det var en ægtefælle, der var på arbejdsmarkedet, eller en pensionist, der havde noget arbejde ved siden af, fik mere med hjem.
Det hævede vi fra 60.000 til 100.000 kr., og det blev igen hævet fra 100.000 til 122.000 kr., og der spørger Alternativets ordfører: Kunne vi så bare få taget hul på det?
Men hvorfor tog Alternativet så ikke noget mere med og sagde: Vi skal have noget mere ad den vej; det er den vej, vi skal gå?
Torsten Gejl (ALT), 2019-12-05:
Jeg synes, det er usmageligt, og jeg synes, det er ærgerligt, at vi skal bruge tid på det.
Jeg beklager også, hvis jeg ikke forstod spørgerens spørgsmål godt nok i forhold til at svare på det med stordriftsfordele.
Karsten Hønge (SF), 2019-12-05:
Jamen det er jo fuldstændig rigtigt, hvad hr. Torsten Gejl siger, altså at der netop findes en gul knap, og den forventer SF også at trykke på.
Men diskussionen er interessant i forhold til Enhedslisten, der nu forventer at stemme grønt, men lever på forhåbningen om, at resten stemmer rødt, så man derfor kan slippe igennem på sådan en badebillet.
Og der kan jeg høre, at der trods alt er sådan mere konsistens i hr. Torsten Gejls argumentation om, at da det kan virke uoverskueligt, forventer man at stemme gult.
Den forklaring køber jeg.
Men jeg vil sige, at ordføreren altså blander nogle ting sammen her.
Gensidig forsørgerpligt her jo ikke noget at gøre med den stordriftsfordelsreduktion, der kan ligge i de 15 pct.; det har ikke noget med hinanden at gøre.
Torsten Gejl (ALT), 2019-12-05:
Det er altså svært at huske så mange spørgsmål på en gang, men nu har ordføreren jo mulighed for at komme på igen.
Altså, jeg synes, der er en knap, som ordføreren har glemt, og det er den, vi kalder den gule knap.
Det er en knap, som vi ofte benytter i Alternativet, hvis et forslag er svært at forstå og ikke virker totalt klart, og hvis det er sådan, at der slet ikke hører finansiering med.
Så det kunne være en variant, vi bruger her.
Jeg synes dog, det er langt mere spændende, og det håber jeg da også at ordføreren synes, at forfølge den mulighed, at vi måske i virkeligheden kan få afskaffet den del af gensidig forsørgerpligt, der forhindrer folk i at tjene penge på at arbejde.
Det andet spørgsmål handler om, hvorvidt der er nogle, der, fordi de oplever stordriftsfordele, i virkeligheden retfærdigvis bliver ramt af gensidig forsørgerpligt.
Det skal jeg have undersøgt.
Jeg vil tro, at det i virkeligheden er langt, langt de fleste af dem, som oplever den fordel, som muligvis hører til blandt dem, der har allerallermindst.
Og så har jeg ikke noget problem med det.
Karsten Hønge (SF), 2019-12-05:
Jeg har jo selv under SF's tale gjort rede for, på hvilke områder SF mener man konkret skal tage nogle skridt – og vi har også foreslået det – hvor man kan mindske partnerafhængighed, som det jo i virkeligheden er.
Men jeg kunne godt tænke mig lige igen at fået ryddet op i det.
For det andet: Hvilke retninger vil ordføreren mene at han kan pege på for at finde finansiering til de i hvert fald 15 mia. kr., der skal findes?
For det tredje: Der nævnes de her fordele ved at være to sammen i forhold til at bo sammen to singler, og om det så skal være de 15 pct. eller de 20 pct., skal jeg, som jeg har sagt nogle gange, ikke gøre mig klog på, men der ligger en form for økonomisk stordriftsfordel i at man flytter sammen – hvad siger man til det?
Naser Khader (KF), 2019-12-05:
Dette beslutningsforslag kommer på baggrund af et borgerforslag, som inden for den fastsatte frist har opnået det antal støttetilkendegivelser, som kræves.
Det foreslås, at man fjerner den gensidige forsørgerpligt for førtidspensionister, folkepensionister og andre, der er berørt af den gensidige forsørgerpligt.
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at den gensidige forsørgerpligt er et spørgsmål om rimelighed.
Man skal forsørge sig selv og sine nærmeste, inden man går til naboen og beder om penge.
Det er vores grundlæggende holdning.
Vi anerkender fuldt ud, at det for nogle borgere kan være frustrerende at blive trukket i sin indkomst.
I Det Konservative Folkeparti mener vi dog, at det mest retfærdige er, at dem, der har mindst, får mest.
Det bidrager gensidig forsørgerpligt til.
Så har der under debatten været bemærkninger om tilfælde, hvor den gensidige forsørgerpligt kan stå i vejen for, at det skal kunne betale sig at komme i arbejde.
Der har også været bemærkninger om ligestilling, og det vil vi også gerne se på.
Men alt i alt støtter vi ikke op om borgerforslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2019-12-05:
Nej, jeg synes faktisk, det er at tage det alvorligt.
Vi skal jo ikke stemme i dag.
Vi tilkendegiver, om vi er positive eller negative over for forslaget.
Jeg synes, det har givet rigtig meget at høre, hvor der er nogle steder, vi kan åbne op, og hvor der er andre steder, vi ikke kan.
Bl.a. at Radikale Venstre godt kan se nogle af problemstillingerne i forhold til ligestilling.
Det er jo netop for, at vi kan se på, i den videre behandling, hvor det er, vi skal gå ind og gøre det.
Vi stemmer jo ikke om det her konkrete forslag.
Vi skal have det førstebehandlet og andenbehandlet og have det i udvalg og alt muligt, så ordføreren er jo udmærket klar over, at det her ikke er det endelige.
Ved at tage borgerforslaget seriøst kommer vi forhåbentlig til at arbejde med det.
Samira Nawa (RV), 2019-12-05:
Det er egentlig også for bare lige at få noget afklaring.
For jeg hørte ordføreren sige, at vi jo ikke bare alle sammen kan stemme grønt, for så vil det jo komme til at pålægge regeringen at skulle finde finansiering, hvad der jo er enormt dyrt.
For der har jo allerede har været et flertal af ordførere oppe og sige, at forslaget her er rigtig godt.
Jeg har selv været oppe og sige, at der er nogle ligestillingsmæssige problemer, men jeg sluttede jo også af med at sige, at vi bliver nødt til at afvise borgerforslaget, idet det er enormt dyrt.
Victoria Velasquez (EL), 2019-12-05:
Nu er jeg ny i Folketinget, men så vidt jeg forstår, skal vi ikke stemme i dag.
Vi skal sige, om vi bakker op eller ej, og der kan jo komme mange ændringsforslag.
Det er der brug for konkret her i forhold til de juridiske dele og det økonomiske, så derfor bliver vi nødt til at se den endelige aftale for at vide, om vi bakker op eller ikke gør.
Som det ser ud lige nu, er vi positivt indstillet og bakker op.
Naser Khader (KF), 2019-12-05:
Så Enhedslisten vil stemme rødt – nej – til forslaget i dag.
Victoria Velasquez (EL), 2019-12-05:
Tak til hr. Naser Khader.
Jeg ved ikke, om ordføreren var med hele tiden i salen.
I Enhedslisten bakker vi op om grundholdningen i borgerforslaget og støtter op.
Vi ser frem til den videre behandling af emnet.
Det er selvfølgelig nødvendigt, hvis vi skal bede regeringen om at handle på dette.
Men hvis vi forventer, at et borgerforslag allerede ved sin fødsel har alle juridiske og økonomiske dele på plads, så spænder man jo ben for hele konceptet bag borgerforslagene.
Vi arbejder også på en god tidsplan, så det kan behandles ordentligt og med den seriøsitet, det fortjener.
Tak til ordføreren for at give mig mulighed for at gøre min tale færdig.
Naser Khader (KF), 2019-12-05:
Tak for det.
Jeg er forvirret.
I den tale, som ordførerne holdt – ikke til MF'erne her, men ud til de 50.000 eller mere, der har skrevet under på borgerforslaget – var der ikke et eneste forbehold.
Nu kommer forbeholdene, og igen: Altså, vil man stemme ja til forslaget eller nej til forslaget, hvis vi skulle stemme om det i dag?
Victoria Velasquez (EL), 2019-12-05:
Det er egentlig meget klart.
Vi bakker op om borgerforslaget.
Vi synes helt grundlæggende, at det er en god idé; det synes vi er vigtigt.
Borgerforslaget indeholder jo ikke en plan for, hvordan det skal gøres, hvilke juridiske ændringer der skal være, og hvor finansieringen skal komme fra.
De skriver selv eksplicit, at de ikke ved, hvad det økonomiske omfang af den her aftale er, og derfor er det jo klart, at det arbejde skal påbegyndes, så vi ved, hvad det endelige resultat bliver.
Det er jo en del af de opgaver, vi har her i Folketinget, altså at konkretisere det, så det kan lovbehandles, og der må vi selvfølgelig tage konkret afsæt i, hvad det er, der ligger som forslag til finansiering og de andre dele.