runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2025-04-10:
Jeg vil gerne lidt nærmere ind på det her med, hvad der skal til for at være antidemokrat.
Det er en, der ikke respekterer grundlæggende demokratiske værdier; det er en, der har en truende adfærd over for andre.
Derfor vil jeg gerne spørge, som jeg også har spurgt andre: Hr. Rasmus Paludan, som mener, at man skal forbyde islam i Danmark, hvilket er i strid med grundloven, og som har udtalt f.eks. om de fremmede fjender, at de er ynkelige uslinge, hvis død på et tidspunkt vil være både nødvendigt og lovligt, og at der, mens vi står her i dag, er hundredtusinder, der sidder hjemme og klargør deres våben og øver sig på at ramme med deres rifler.
Jeg synes også, det lyder en lillebitte smule truende.
Ville sådan en person med den type holdninger skulle frasorteres i en fremtidig screeningsmodel?
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-10:
Dem, der kommer fra PET, er jo så i en kategori for sig.
Så var der det her eksempel, jeg nævnte, om folk, der f.eks. har mistet deres job i mellemtiden og derfor ikke kan leve op til beskæftigelseskravet.
Dermed er der også den gennemsigtighed, som vi ønsker i Alternativet.
Der er nogle objektive kriterier, og man kan som borger ligesom få vished om, hvorfor man er blevet pillet af det lovforslag, eller hvorfor man er blevet optaget.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-10:
Hvis Zenia Stampe er interesseret i, at vi drøfter det her, så byder jeg gerne fru Zenia Stampe på en kop kaffe; alternativt kan vi drøfte det i Indfødsretsudvalget.
Men jeg holder fast i, at folk, der har udtrykt en antidemokratisk adfærd, ikke skal have et statsborgerskab i Danmark – det er i hvert fald ikke det, jeg mener.
Men om konkrete personer skal have det, kræver jo, at der skal ligge en konkret individuel vurdering til grund, altså andet end et citat.
Det er jo derfor vi foreslår, at der skal indføres en screeningsmodel, så vi lige præcis kan få de informationer, og så vi kan foretage vores vurderinger på et oplyst grundlag.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-10:
Tak for det.
Og tak til fru Sandra Elisabeth Skalvig for talen.
Nu taler fru Sandra Elisabeth Skalvig meget varmt omkring grundlovsfædrene og grundlovens intention.
Da man lavede grundloven tilbage i 1849, var det også kun formuende mænd på over 40 år, tror jeg det var, som havde stemmeret, og det kan man jo også sige var grundlovens intention.
Synes ordføreren ikke, at det er et fremskridt, at f.eks. kvinderne fik valgret i 1915?
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-10:
Det er jo hvert fald det, jeg har valgt at gøre som indfødsretsordfører.
Jeg mener, at det er en glidebane.
Det bliver kaldt sindelagskontrol, og det er en vej, jeg slet ikke ønsker at gå som politiker eller som menneske.
En del af at være et velfungerende demokrati er jo også, at man skal kunne rumme de holdninger og de mennesker, som man er allermest uenige i og med.
Nogle af de udtalelser, der har været fremme, om nogle af de ansøgere, som nogle ordførere gerne vil have pillet af lovforslaget, er jo f.eks. gået på homoseksualitet.
Jeg er selv homoseksuel.
Jeg synes da ikke, at det er fedt, at nogle er imod homoseksuelle eller vil forbyde homoseksualitet, men det har jeg jo hele mit liv skullet rumme.
Der har også været mennesker fra Dansk Folkeparti, som direkte har sagt til mig, at de er imod homoseksualitet.
Men det gør jo ikke, at jeg vil tage deres rettigheder fra dem.
Så vil jeg da hellere prøve at overbevise dem om, at jeg er et meget fint menneske, og at de ikke skal være så bange for mig.
Det kan vi jo gøre på alle mulige måder.
Hvis vi taler om mennesker, der ikke har statsborgerskab endnu, kan vi jo f.eks. gøre det igennem gode integrationsprojekter.
Det hørte jeg også ministeren foreslå at man kunne bruge flere ressourcer på.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-10:
Jeg husker, at Liberal Alliance og andre her i salen i dag har nævnt andre konkrete eksempler; eksempler, som har taget udgangspunkt i små, gamle citater på de sociale medier, hvorimod Rasmus Paludan er en temmelig kendt person i Danmark.
Vi har adskillige dokumenter, hvor han ytrer sine holdninger i taler osv.
Hvis man nu ikke vil udtale sig om ham, men synes, at to bittesmå citater er nok til at frasortere folk i en fremtidig screening, så synes jeg, at man befinder sig på meget, meget tynd is.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-10:
Ordføreren for Alternativet er bekymret for vores forslag og siger, at det er farligt for demokratiet, men alligevel ønsker Alternativet at give statsborgerskab til mennesker, der ønsker at afskaffe vores demokrati.
Hvordan kan det ikke være mere farligt end det forslag, vi er kommet med her?
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-10:
Der tror jeg på, at vores demokrati og vores land er så stærkt, at den mængde af folk, der gerne vil afskaffe demokratiet, ikke overstiger den mængde af mennesker i Danmark, som ikke vil det, og at der skal være plads til alle holdninger, selvfølgelig inden for lovens rammer.
Hvis man f.eks. udtaler sig om homoseksualitet, om jøder eller muslimer på måder, som overskrider racismeparagraffen, skal man jo retsforfølges, og så er det den vej, vi skal gå.
Det kan vi jo ikke sidde og styre i et lille udvalg i Folketinget.
Anders Kronborg (S), 2025-04-10:
Et andet udvalg i Folketinget, nemlig Folketingets Udlændinge- og Integrationsudvalg, besøgte for nylig den jødiske skole her i København, og der er det jo ikke bare et spørgsmål om, hvad folk ytrer; det er reelt et spørgsmål om at beskytte en gruppe mennesker.
Det er den bedst bevogtede civile bygning i Danmark.
Den er strengt bevogtet.
Der er sikkerhedsforskrifter.
Det er jo ret vildt, at børn på 6, 7, 8, 9 år skal have sådan nogle sikkerhedsforanstaltninger, fordi der er nogle i det danske samfund, der er klar til at slå dem ihjel.
Det er jo sådan, det er; det er sådan, det er.
Men det var sådan set ikke det, jeg ville spørge om.
Jeg ville faktisk gerne hive fat i det principielle, som ordføreren spurgte undertegnede om, nemlig det om, hvordan man handler, når en borger henvender sig.
Så lad os lege en leg.
Der er en borger.
Vedkommende kunne hedde Peter Jensen.
Vedkommende kunne også hedde Peter Nielsen.
Der er nogle forældre, der slår et barn.
Skal socialforvaltningen lade være med at gøre noget ved den henvendelse, fordi det kommer fra en, der hedder Peter Jensen?
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-10:
Først vil jeg gerne svare på den første del eller kommentaren og sige, at de forhold, som børnene på den jødiske skole oplever, jo er fuldstændig forfærdelige.
Jeg er meget ked af, at jeg ikke kunne være med på besøget, men jeg har selvfølgelig kæmpe sympati for dem.
Alle dem, der truer dem, skal jo retsforfølges, hvis de gør noget ulovligt.
Det samme vil jeg sige om det med Peter Jensen, Hans Hansen, eller hvem der ellers opdager noget, hvor man har indberetningspligt eller andet.
Der skal man jo gå til de rigtige instanser.
Hvis man f.eks. oplever nogen gøre noget eller sige noget, som er imod racismeparagraffen, skal man jo gå til politiet.
Det er også det, jeg mener Peter Jensen, Hans Hansen, Sussi Nielsen, eller hvad vi skal kalde dem, skulle gøre.
Altså, hvis de oplever noget, som de mener er imod loven, skal de jo gå til politiet, kommunen, eller hvor den rette instans nu er.
Anders Kronborg (S), 2025-04-10:
Det er jo præcis det dilemma, vi står med i Folketingets Indfødsretsudvalg.
Nu kan vi tage hr. Mikkel Bjørn som eksempel.
Han er udvalgsformand for Folketingets Indfødsretsudvalg.
Han får en række henvendelser som udvalgsformand fra en borger.
Borgeren kan hedde Peter Jensen; borgeren kan også hedde noget andet eller noget helt tredje.
Skal hr. Mikkel Bjørn som udvalgsformand, der får de oplysninger, smide oplysningerne i papirkurven, eller skal hr. Mikkel Bjørn som udvalgsformand handle på de oplysninger?
Det kunne jeg godt tænke mig at få en vurdering fra Alternativet af.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-10:
Jeg vil bare videreføre dialogen med hr. Anders Kronborg.
Der er en konsekvens af det, Alternativets ordfører siger.
Lad os sige, at man er i gang med at vedtage et lovforslag på miljøområdet og der er en borger, der henvender sig til Alternativet og siger, at det her lovforslag vil lukke 10 millioner olietønder lige ud i Øresund, og så siger Alternativets ordfører: Ej, de oplysninger kommer fra en borger; det kan vi ikke bruge til noget som helst.
Er det ikke en glidebane ikke at ville forholde sig til relevante oplysninger for den lovgivning, man er i gang med at vedtage, fordi der i nogle tilfælde er en borger, der har sendt en en henvendelse, hvor de gør opmærksom på nogle ting?
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-10:
Det synes jeg ikke er helt sammenligneligt, men i sådan et tilfælde ville jeg nok sende en byge af spørgsmål til den relevante ressortminister.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-10:
Det er præcis det, Dansk Folkeparti gør, når vi får en henvendelse om ting på lovforslaget, som giver anledning til løftede øjenbryn.
Vi stiller – jeg tror, at ministeren kan bekræfte det – mange udvalgsspørgsmål til ministeren, hvor vi beder ham om at redegøre for de ting, som vi spørger ind til.
Så det er jo fuldstændig i tråd med almindelig lovbehandling, at hvis man bliver gjort opmærksom på noget, der giver anledning til bekymringer om de love, vi er i gang med at vedtage i Folketinget, så handler man selvfølgelig på de oplysninger.
Man smider dem da ikke i papirkurven, og det ville Alternativet da heller aldrig gøre, hvis de bliver opmærksomme på et forslag på miljøområdet, der var til skade for dansk klima eller natur.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-10:
Det, vi så debatterer nu, er: Vil man, eller vil man ikke screene folk for deres sindelag og indføre konsekvenser for deres ytringer.
Det mener vi ikke i Alternativet, og derfor kan det jo heller ikke sammenlignes.
Frederik Vad (S), 2025-04-10:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Kan ordføreren ikke prøve at forklare en gang til, hvordan det kan være, at hvis der kommer nye oplysninger, inden et lovforslag om indfødsret rammer Folketingssalen, der gør, at man finder ud af, at nogle af dem, der står på det lovforslag, ikke skal være der – det kunne være, at der var en PET-vurdering eller andre ting – så mener ordføreren, at de oplysninger ikke skal bruges til noget?
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-10:
Hvis der kommer noget i forhold til PET, bliver det brugt, og det sker jo jævnligt, at folk bliver pillet af.
Det sker også, at hvis folk er blevet optaget på et lovforslag og de så i mellemtiden har mistet deres job, så piller vi dem også ud.
Det, som vi ikke vil være med til i Alternativet, er jo, at folk bliver pillet af på grund af deres ytringer.
Frederik Vad (S), 2025-04-10:
Og så er der nogle typer informationer, som man skal smide i papirkurven.
Kan ordføreren ikke lige blive endnu skarpere på, hvad for nogle oplysninger ordføreren mener man skal tage alvorligt, og
hvad for nogle man skal smide i papirkurven?
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-10:
Som jeg også sagde i min indledende tale, vil jeg også gerne kvittere for, at regeringen har rykket sig på det her område, når det gælder det dobbelte dokumentationskrav.
Jeg kunne godt tænke mig lige at spørge lidt mere ind til det her med integrationsvillighed.
Det er jo velkendt, at hvis man er i et voldeligt parforhold og er udsat for partnervold, så kan det, at man bliver truet til at blive hjemme, jo også være en medvirkende årsag til, at integrationen bliver hindret.
Jeg er med på, at man også ser på det, men jeg bare svært at forstå, hvorfir man ikke skulle kunne sikre, at det er en rettighed, for ellers bliver konsekvensen jo, at det reelt set kan bruges af den voldelige partner som et pressionsmiddel i forhold til den voldsudsatte, at man blive afholdt fra at deltage i integrationstiltag og dermed blive udelukket fra at kunne være sikret en opholdstilladelse ved samlivsbrud.
Så ligger der ikke noget paradoksalt i, at man ikke tager skridtet fuldt ud præcis på det hr område?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-10:
Nej, jeg synes, det er en fornuftig balance.
Som jeg også sagde, og som der også står i loven, er der i forvejen taget hensyn til de situationer, hvor man er forhindret i at lade sig integrere i det danske samfund, eksempelvis fordi man bliver tvunget til det af den ægtefælle, man har.
synes jeg, det er sundt, at vi siger, at hvis du, når du er blevet familiesammenført med et menneske, skal have din egen selvstændige opholdstilladelse, så er det en grundpræmis, at du har vist, at du er interesseret i at blive integreret i det danske samfund.
Der er jo ikke de samme krav som til f.eks. indfødsretsprøven, og man skal ikke gøre de samme ting, som der skal gøres i den forbindelse; det betyder bare, at du skal en interesse i og have udvist en interesse i at blive integreret, og det synes jeg er en helt rimelig forudsætning for, at man kan få sin egen selvstændige opholdstilladelse.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-10:
Men man kunne jo så netop sige, at man så får mulighed for efterfølgende at tilkendegive, at man opfylder det krav.
Problemet her er jo, at det, at man er i et voldeligt forhold, kan virke begrænsende i forhold til integrationsevnen, og derfor har jeg bare svært ved at se, hvordan det ikke kan være med til at styrke den negative sociale kontrol, at voldsudøveren får yderligere redskaber til at kunne undertrykke den voldsudsatte.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-10:
Det vil det ikke kunne, fordi der jo netop i den konkrete og individuelle vurdering, som der foretages af hver enkelt ansøger, vil blive taget hensyn til, hvad det er for en situation, vedkommende er i.
Jeg synes, vi er rimelige i de her sager, og jeg synes også, at hvis man ser på erfaringen, så er den jo også, at langt de fleste, der har de her udfordringer, får opholdstilladelse, og at den dokumentation, der skal være for, at man eksempelvis har været udsat for vold, er på et niveau, som folk godt kan løfte.
Samlet set synes jeg, det er en god balance, vi har ramt her.
Frederik Vad (S), 2025-04-10:
Formålet med de her tre beslutningsforslag er ifølge Enhedslisten at give familiesammenførte voldsudsatte bedre mulighed for at forlade en voldelig partner ved at mindske risikoen for, at de herved mister deres opholdstilladelse.
Der er tale om tre forslag, som Folketinget på Enhedslistens initiativ allerede har behandlet i efteråret 2023.
I Socialdemokratiet mener vi, at ingen kvinder skal blive i voldelige forhold eller ægteskaber af frygt for at miste deres opholdstilladelse.
Vi er ejendommeligt nok og meget undtagelsesvis helt enige med Enhedslisten på det her hjørne af udlændingepolitikken i, at man naturligvis skal kunne forlade en voldelig partner uden at frygte for konsekvenserne.
Formålet med voldsbestemmelsen er, at den skal sikre en balance mellem på den ene side hensynet til voldsudsatte udlændinge og på den anden side hensynet om at sikre, at reglen ikke bliver misbrugt for at bevare ens opholdstilladelse, selv om man ikke længere har ret til at opholde sig i Danmark.
Socialdemokratiet støtter ikke de tre beslutningsforslag, fordi vi mener, at de justeringer, der foreslås med det lovforslag, som regeringen har fremsat i dag, sørger for at sikre den rette balance imellem de to hensyn, som er formålet med bestemmelsen.
Det pågældende lovforslag indeholder bl.a. et forslag om, at voldsbestemmelsen også skal omfatte medfølgende familiemedlemmer til udenlandske arbejdstagere, studerende og udlandsdanskere, altså at vi breder det ud, sådan at flere bliver omfattet af voldsbestemmelsen, § 19, stk. 3, ligesom kravet om årsagssammenhæng foreslås at blive lempet, så der fremover skal gælde en formodning om, at det er volden, der er årsag til samlivsophævelsen, når først volden er godtgjort, altså dokumenteret.
Det vil sige, at vi lægger til grund, at et ægteskab bliver opløst, på baggrund af at der har været vold, og ikke som noget, der indgår i en vurdering.
Det er kloge forandringer, som vi har fået med i det lovforslag, vi skal førstebehandle den 24. april.
Det adresserer cirka to tredjedele af det, Enhedslisten ønsker.
Den del, der handler om at fjerne integrationskravet for de her mennesker, er vi uenige i, fordi vi mener, at der skal være en balance mellem hensyn til voldsofre og så hensynet til integrationen og vores øvrige udlændingepolitik.
Med de ord vil jeg sige, at vi afviser beslutningsforslagene fra Enhedslisten, men ser frem til at behandle regeringens lovforslag, som kommer til at gøre en positiv forskel på det her område.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-10:
Tak for det, og tak til hr. Frederik Vad for talen.
Jeg kunne godt høre, at det næsten var helt svært for ordføreren at få over sine læber, at der var et hjørne her, hvor han faktisk var enig med Enhedslisten.
Men jeg har ikke svært ved at sige, at vi på det her område, i hvert fald i ord, er enige med Socialdemokratiet, for der er jo en bred enighed i Folketingssalen om at ville bekæmpe negativ social kontrol.
Der, hvor jeg godt kan undre mig lidt, er, når det kommer til konkret handling.
Jeg anerkender fuldt ud, at regeringen og Socialdemokratiet også har flyttet sig på det her område, og at man er villig til at gøre op med, i hvert fald delvist, med spørgsmålet omkring dobbelt dokumentationskrav.
Men i forhold til spørgsmålet omkring integrationsvillighed kunne jeg godt tænke mig at høre lidt mere om, hvad det er, der er årsagen til, at Socialdemokratiet ikke vil flytte sig her.
For anerkender ordføreren ikke, at så længe vi har den her bestemmelse, kan en voldsudøver netop bruge det som pressionsmiddel, altså at man kan afholde en voldsudsat fra at kunne deltage i sociale aktiviteter, i foreningsliv eller andet, og at man dermed kan være med til at bruge det som en form for straf for den voldsudsatte?
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-10:
Det interessante er jo, på hvis side man stiller sig her.
Stiller vi os på den voldsudsattes side og vil garantere vedkommendes rettigheder?
Det ville give en større sikkerhed for den voldsudsatte, hvis det var en rettighed, man havde, altså at der ikke var et krav om integrationsvillighed, hvis man var i et voldeligt parforhold.
Så jeg forstår ikke helt, hvorfor Socialdemokratiet ikke stiller sig på den voldsudsattes side her, frem for fortsat at give pressionsmuligheder for voldsudøveren.
Frederik Vad (S), 2025-04-10:
Socialdemokratiet stiller sig på den voldsudsattes side.
Jeg mener, at den samlede politik på det her område, som føres fra regeringens side, kommer til at løse 85-90 pct. problemet, og det kommer til at hjælpe rigtig, rigtig mange kvinder.
Som jeg sagde før til ordføreren, er det sådan, at hvis det vurderes fra myndighedernes side, at en ægtefælle er blevet ødelagt i sin integrationsproces på grund af vold eller social kontrol eller pres, så har man allerede i dag mulighed for at få det med i betragtning i forhold til at kunne beholde sin opholdstilladelse.
Så jeg mener ikke, at problemet er så stort, som ordføreren gør det til.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-10:
Tak for det.
Den nuværende regering ligger jo i hvert fald meningsmålingerne i ruiner i øjeblikket, og derfor forholder det sig sådan, at hvis Socialdemokratiet i hvert fald skal fastholde regeringsmagten efter et folketingsvalg, skal der jo nogle partier ind som parlamentarisk grundlag for en sådan regering.
Og det må man jo formode er partier som Enhedslisten, Alternativet og måske Radikale Venstre, som i dag og generelt i Folketinget repræsenterer en udlændingepolitik, som jo bare fundamentalt vil undergrave Danmark og dansk udlændingepolitik.
Så hvad er det egentlig for en regering, som Socialdemokratiet ønsker at danne efter et valg?
Hvad er det, man forestiller sig for et scenarie man kan risikere at stå i?
For man risikerer at skulle give indrømmelser til nogle partier, der fuldstændig vil undergrave den stramme udlændingepolitik, som Socialdemokratiet taler om.
Jeg synes ikke, den er så stram, hvis man spørger Dansk Folkeparti, men om ikke andet vil man jo være nødt til at føre en markant lempeligere udlændingepolitik end den, der bliver ført i dag.
Frederik Vad (S), 2025-04-10:
Jeg ved ikke, om regeringen ligger i ruiner.
Så jeg genkender ikke helt det billede.
Vi lavede ikke udlændingepolitik med Enhedslisten, da vi havde magten sidst.
Da vi havde den socialdemokratiske etpartiregering, var det jo ikke Alternativet eller Enhedslisten, der lavede udlændingepolitikken i Danmark.
Jeg mener ikke, at man kan bygge dansk udlændingepolitik på Enhedslisten – det er klart.
Og jeg mener heller ikke, at man sådan kan bygge den på mange af de andre partier til venstre for midten.
Det er der ingen tvivl om.
Det kan man ikke, for mange af de partier, bl.a. Enhedslisten, selv om hr. Peder Hvelplund er en flink fyr, mener jo, at den retning, Danmark er gået i de sidste 25-30 år på udlændingepolitikområdet, har været forkert.
Og det er vi bare uenige i i Socialdemokratiet
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-10:
Så kan Socialdemokratiets ordfører dermed definitivt afvise, at Enhedslisten, Radikale Venstre og Alternativet får nogen som helst indflydelse på dansk udlændingepolitik på den anden side af folketingsvalg?
Frederik Vad (S), 2025-04-10:
Nej, det synes jeg ikke.
For allerede i dag – jeg tror også, ministeren nævnte det i sin tale, og det er vist også beskrevet i Enhedslistens egne beslutningsforslag – er det jo sådan, at Udlændingestyrelsen vurderer, om den ægtefælle, der f.eks. har været udsat for vold, ikke har kunnet integrere sig ordentligt i samfundet, altså i forhold til spørgsmålet om, om man har været underlagt social kontrol, eller i forhold til om man har været underlagt et pres, der på en eller anden måde har umuliggjort ens integration.
Så det synes jeg egentlig der allerede er taget højde for.
Og vi ønsker jo ikke, at reglerne skal kunne misbruges på den måde.
Så jeg synes, det her er udtryk for en balance, som egentlig er fornuftig.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-10:
Det konkrete eksempel, der er kommet, i hvert fald det, der er kommet fra Liberal Alliances ordfører, er et enkelt eksempel på en sag, vi har haft i Indfødsretsudvalget, hvilket gør, at indfødsretsordførere inklusive ministre er velbekendte med den konkrete sag.
Det er et godt eksempel at bruge, fordi det er en sag, vi rent faktisk har fået forelagt.
Jeg kan ikke kommentere på en sag, jeg ikke har fået forelagt, og som jeg ikke kender i nærmere detaljer.
Derfor vil jeg ikke kommentere på den sag, som Zenia Stampe ønsker en kommentar til.
Anders Kronborg (S), 2025-04-10:
Tak for det.
Jeg har fundet en lille sag her tilbage fra 2016, den 18. september, og jeg tænker, at sagen og citatet er medlemmet fra Liberal Alliance ganske bekendt.
Det handler om et medlem af Dansk Folkeparti, der hed Cheanne Nielsen, og som talte på DF's årsmøde.
Jeg læser citatet op.
Her sagde vedkommende: »Hvorfor skulle udlændinge klare sig selv, nu hvor de har krav på husly og lommepenge fra staten, så snart de kommer hertil?
De sviner, de svindler, de stjæler, de voldtager og de dræber.
Det førte bl.a. til, at den politiske leder fra Liberal Alliance ytrede, at hvis vedkommende havde sagt det på et Liberal Alliance-årsmøde, var vedkommende ikke bare blevet smidt ud af årsmødet; så var vedkommende blevet ekskluderet.
Han sagde tilmed, at alle dem, der klappede, også var røget samme vej.
Så er mit spørgsmål: Havde en screening fundet et sådant citat på en borger, var vedkommende så af Liberal Alliance blevet sendt til samtale i Indfødsretsudvalget?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-10:
Det kommer jo helt an på, hvordan vi vælger at den her screeningsmodel ligesom skal screene folk.
Det er jo bl.a. det, vi gerne vil have en drøftelse omkring.
Vi vil finde ud af i fællesskab, hvad det er, vi i fællesskab mener ligesom skal gøre, at personerne skal forelægges Indfødsretsudvalget.
Men på baggrund af det, du oplyser, og hvis du spørger konkret til, om det er noget i den her stil, Liberal Alliance mener skal forelægges Indfødsretsudvalget, så ja: Ytringer som dem, du beskrev der, vil jeg mene skal forelægges Indfødsretsudvalget, og så må vi jo hver især tage stilling til, om det er personer, vi mener skal blive danske statsborgere eller ej.
Og naturligvis skal det være på et oplyst grundlag, for som jeg også sagde til fru Zenia Stampe, bliver vi jo nødt til at være oplyste i forhold til grundlaget, når det er, at vi skal foretage de her vurderinger.