Inger Støjberg (V), 2017-04-27:
Igen vil jeg sige, at tidligere har det været sådan i en række sager, at man har måttet afgøre sagen på ansøgerens forklaring, mens man har haft bevismateriale lige foran sig, som man ikke har kunnet bruge.
Og der synes jeg at det kun er ret og rimeligt at inddrage det.
Det må være sådan, at enhver sag skal oplyses bedst muligt og ikke kun fra den ene parts side.
Og det er jo sådan set det, der har været tilfældet indtil videre, altså at det har været de ting, der kommer fra ansøgerens side, man ligesom har måttet forholde sig til, og ikke det bevismateriale, der ellers måtte ligge i form af f.eks. mobiltelefoner og andet.
Regeringen ønsker, at vi i Danmark skal kunne tiltrække dygtige arbejdstagere, og derfor ærgrer det mig også, at forslagsstillerne nu igen forsøger at spænde ben for virksomheder og for arbejdstagere, kun et år efter at man sidst strammede reglerne.
Jeg forstår ærlig talt heller ikke rigtig, hvad baggrunden egentlig er, og hvad det er for et problem, man prøver på at løse her.
Det er svært at se vinderne ved det her forslag, men det er til gengæld meget let at få øje på, at danske virksomheder og dermed dansk vækst og velstand er taberne.
Vi skal have en udlændingepolitik, der går på to ben.
Danske virksomheder skal kunne klare sig i den internationale konkurrence, og det kræver, at virksomhederne kan rekruttere højt kvalificerede og dygtige medarbejdere, også på tværs af landegrænserne.
Med det her lovforslag gør man det utvivlsomt sværere for både virksomheder, der mangler kvalificeret arbejdskraft, og for de dygtige folk, der ønsker at bidrage til det danske samfund og til den danske vækst.
Og vi ved, at der er mangel på kvalificeret arbejdskraft i Danmark f.eks. inden for it-branchen.
Vi ved også, at det her lovforslag bl.a. vil ramme it-folk, som i højere grad benytter beløbsordningen som adgang til det danske arbejdsmarked.
Jeg har noteret mig, at Socialdemokratiet anerkender, at der er mangel på kvalificeret arbejdskraft her i landet, og Socialdemokratiet er derfor bl.a. også kommet med et lidt kuriøst forslag, tror jeg man kan sige, om danske jobcentre i Sydeuropa.
Jeg undrer mig derfor ærlig talt over, at Socialdemokratiet medvirker til et lovforslag, der gør mangelen på kvalificeret arbejdskraft endnu større.
Socialdemokratiet hævder, at der er tale om social dumping, men hvor er dokumentationen egentlig for, at beløbsordningen bruges til social dumping?
Hvis man vil bruge det argument, mener jeg rent faktisk, at man skylder at dokumentere sin påstand.
Og er det egentlig ikke lidt vildt at kalde det for social dumping, hvis man som minimum tjener mere end 400.000 kr. om året, og når 70 pct. af de udlændinge, der er kommet hertil på beløbsordningen, rent faktisk tjener mere end 450.000 kr. om året?
Er det virkelig, hvad Socialdemokratiet kalder social dumping?
Og hvad er det efterhånden, Socialdemokratiets definition er på social dumping?
Jeg havde i hvert fald ikke troet, at det var, når man tjente 450.000 kr. om året – ærlig talt!
Det er jo også sådan, at ifølge Finansministeriets nylige undersøgelse er der en nettogevinst i form af 84.000 kr. til de offentlige finanser i Danmark om året, når vi tager tal fra 2014 og kigger på, hvem det er, der bidrager i forhold til at komme hertil, og det er folk, der kommer fra vestlige lande, som kommer hertil og bidrager positivt.
Alle er enige om, at udlændinge såvel som danske statsborgere skal arbejde på sædvanlige løn- og ansættelsesvilkår.
Det er jo derfor også et krav for at få opholdstilladelse efter beløbsordningen, at ansættelse sker på sædvanlige løn- og arbejdsvilkår.
Der er tale om højtuddannede, hvor det i mange brancher er en helt sædvanlig del af lønpakken, at medarbejderne får fri bil, telefon eller lignende.
Det gælder for udenlandske arbejdstagere såvel som for danske, og jeg har ærlig talt meget svært ved at forstå, hvorfor udenlandske arbejdstagere i den henseende skal stilles dårligere end deres danske kollegaer, og hvorfor vi nu skal gøre det så bureaukratisk som overhovedet muligt, at de får en ansættelse her i Danmark, og at vi får dygtige udlændinge hertil.
Jeg har meget svært ved at se det rimelige i, at Folketinget skal gå ind og bestemme, hvordan arbejdsgiverne skal aflønne deres medarbejdere.
Og hvis nogen mener, at fri bil og telefon eller lignende er den mest forkastelige måde overhovedet at aflønne på, ja, så har vi jo, synes jeg, sådan set en god tradition for, at det ellers er noget, man overlader til arbejdsmarkedets parter.
Forslagsstillerne hævder, at lovforslaget ved at stille krav om lønudbetaling i Danmark skal medvirke til at bekæmpe lovovertrædelser, og derfor vil man så også gøre det ekstremt bureaukratisk for alle arbejdsgivere at ansætte udlændinge – lidt ud fra samme logik, som hvis man bekæmpede butikstyveri ved at sætte afspærringer op foran alle supermarkeder.
Jeg anerkender da, at der kan være arbejdsgivere, der forsøger at snyde og forsøger at omgå reglerne, men jeg har altså fuld tillid til, at det store flertal af arbejdsgivere i Danmark overholder reglerne og ønsker at overholde reglerne.
Og hjælper det her lovforslag så overhovedet på dem, der vil snyde?
Det tror jeg ærlig talt ikke at det gør.
Jeg mener ikke, at vi skal lovgive ud fra de få, som måske forsøger at snyde, når det rent faktisk ligesom det her vil ramme det store flertal, som har rent mel i posen, og når det kan skade den danske velfærdsstat.
Jeg synes i stedet, at vi bør se på, hvordan vi bekæmper overtrædelser af reglerne uden at gøre livet alt for surt for de arbejdsgivere, der ikke snyder.
Jeg bliver også nødt til at spørge forslagsstillerne, om de virkelig har forestillet sig, at kravet om lønudbetaling i likvide midler her i landet skal gælde hele lønnen uanset lønniveau, eller om lovforslaget alene omfatter løn op til minimumsbeløbet på de 408.800 kr.
Eller skal det virkelig være sådan, at en topchef med en løn på den gode side af 1 mio. kr. ikke må få fri internetadgang eller fri bil som en del af sin lønpakke?
Det er noget af det, vi skal have præciseret efterfølgende, og det glæder jeg mig ærlig talt til at få svar på.
Det er afgørende at sikre, at virksomhederne har adgang til den kvalificerede arbejdskraft, som de har brug for.
Hvis virksomhederne ikke kan finde arbejdskraften her i Danmark eller få den nemt og ubureaukratisk til Danmark, ja, så forsvinder de fra Danmark.
Og hvorfor egentlig lægge en opgave i Danmark, hvis virksomheden ikke kan få den nødvendige medarbejder hertil?
Det skader virksomhederne.
Det skal være let og ubureaukratisk for virksomhederne at rekruttere udenlandsk arbejdskraft, og derfor stemmer regeringen imod det her forslag.
Jeg må altså ærligt indrømme, at jeg synes, det her er noget makværk, og jeg synes, det er dybt skadeligt over for danske virksomheder.
Men jeg glæder mig til at høre Socialdemokratiets forklaring på det her, for jeg må sige, at det ingenlunde hænger sammen med, hvad Socialdemokratiet ellers påstår at de står for.