runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-13:
Jeg synes, det er vigtigt at understrege, at det, selv om man er imod kønskvoter, så ikke vil sige, at man er så dum ikke at anerkende, at de virker.
For selvfølgelig virker de, og det er jo det samme med øremærket barsel.
Det virker, i forhold til hvis du har et mål om, at der skal være flere.
Så virker det.
Det er klart.
Jeg synes ikke, det er liberalt at bestemme, hvordan virksomheder skal tilrettelægge deres bestyrelse.
Det er rigtigt, at de fleste virksomheder har regnet ud, at det bedre betaler sig, hvis du har mænd og kvinder.
Det giver bedre resultater.
Det har man fundet ud af.
Men det er virksomhedens pligt at tilrettelægge deres bestyrelse, og det er i deres egen interesse at gå målrettet efter at få flere forskellige personligheder ind i deres bestyrelse, og ikke min som politiker.
Samira Nawa (RV), 2023-04-13:
Ja, for i nogle af de lande, hvor det er, man har indført kvoter for kvinder i ledelseslagene, så er det jo faktisk båret frem af nogle af de blå partier, af erhvervslivet, fordi det handler om talentmasse.
Så er skellet bare lidt anderledes her i Danmark.
Der kunne jeg jo godt tænke mig, at vi ligesom alle sammen slog pjalterne sammen og blev enige om, at man måske kunne se bort fra, om det er rødt eller blåt, eller hvad det er, men at det er en fælles ambition at få flere kvinder i ledelse.
Så jeg vil spørge, om ordføreren anerkender, at der er den her Rip, Rap og Rup-effekt, som jo grundlæggende og i grove træk går ud på, at mænd ansætter mænd, og at kvinder taber nogle poster, fordi de er kvinder.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-13:
Tak, og igen synes jeg, det er vigtigt, at vi anerkender, at der kan være kønnede problemstillinger, uden at vi siger, at kvinder i Danmark ikke har de samme muligheder.
Det synes jeg er relativt i forhold til andre lande, og det står jeg ved, men det vil ikke sige, at vi skal trække på skulderen ad noget, hvis der er en problemstilling.
Der er problemstillinger, og det vil ikke sige, at vi ikke har lige muligheder.
Men det er i øvrigt et rigtig godt spørgsmål, i forhold til hvordan vi får det.
Det er nemlig liberalt at være feminist.
Det vil jeg mene det er.
Der skal nemlig være lige rettigheder.
Det skal ikke være sådan, at man fremmer en bestemt agenda, ud fra hvordan man selv synes verden skal se ud, og der synes jeg, at man, hvis man skal give plads til, at flere og måske endda flere kvinder, som det typisk vil ramme, kan komme ind i erhvervslivet, skal have nogle gode barselsvilkår.
Vi skal sørge for, at der er gode daginstitutioner til vores børn, og vi skal også anerkende den udvikling, der er på markedet.
Vi ved jo alle sammen, at da vaskemaskinen kom, da køleskabet kom, fremmede det faktisk enormt meget for ligestillingen.
Så det er da klart, at det er meget relevant at kigge på, hvordan vi kan rumme endnu flere på arbejdsmarkedet.
Samira Nawa (RV), 2023-04-13:
Men det betyder jo så ikke, at jeg trækker på skuldrene ad ligestillingen herhjemme, eller at jeg synes, vi skal ligge på en sovepude og sige: Alt fokus derhen og nul fokus i Danmark.
Så jeg synes i hvert fald ikke, at den relativering går, også selv om jeg ved, at ordføreren modererede det i sit svar til fru Astrid Carøe lige før.
Men noget af det, som ordføreren og jeg jo deler, er begejstringen for liberalisme.
Jeg kalder mig godt nok socialliberal, men jeg synes faktisk netop, at ligestillingen er en liberal og socialliberal dagsorden, og man burde jo gå til det med kvinder i ledelse ud fra en erhvervspolitisk tilgang.
Det vil jeg egentlig godt høre ordførerens tanker om.
Susie Jessen (DD), 2023-04-13:
Også tak for at nævne øremærket barsel.
Det er vi fuldstændig enige om er ret ødelæggende for og et stort indgreb i familielivet i øvrigt.
Så det vil jeg bare sige mange tak for.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-13:
Tak for det.
Tak for spørgsmålet og for samarbejdet og også det glimrende indspark i ligestillingsdebatten.
Ordføreren kommer ind på præcis det, som jeg ser som en ulempe ved øremærket barsel.
Bare fordi det bliver mere okay at være en mand, der tager barsel, og mere okay at være en kvinde, der vælger karrierevejen, og som ikke holder en barsel, så skal vi ikke gøre det til ikkeokay at vælge de traditionelle familieformer, som vi kender, fra før vi fik en kulturændring.
Det skal ikke blive sådan, at det skal være på bekostning af det, og vi må også give plads til dem.
Vi skal ikke sige til dem: Nej, du ødelægger jo statistikken.
Vi ved, at der er flere kvinder, der vælger den vej, så det vil altid trække statistikken den vej.
Men det er ikke alle kvinder, og det vil ikke sige, at der ingen mænd er.
Men jeg synes, det er vigtigt, at vi ikke bliver så besatte af kulturændringen, at det bliver på bekostning af folk, der træffer et valg, som egentlig var der i forvejen.
Susie Jessen (DD), 2023-04-13:
Mange tak for talen.
Jeg må sige, at det, selv om ordføreren ikke er med i Danmarksdemokraterne, er fantastisk, at ordføreren er kommet ind i Folketinget.
For jeg synes, der er kommet en anden kurs i ligestillingspolitikken, og det vil jeg bare gerne lige takke for, og også tak for det her med social kontrol, som ordføreren nævner i sin tale.
Det synes jeg er rigtig, rigtig vigtigt.
Jeg kunne godt tænke mig at høre lidt om, hvad ordføreren mener om det, som jeg altid synes er et udgangspunkt, altså at kvinder, der ikke tager et karrierevalg, sådan bliver karakteriseret som ofre.
Altså, de er ofre, fordi de går derhjemme og de ikke tager de rigtige valg i nogle kvinders øjne, som primært er herinde og i området omkring Slotsholmen.
Hvordan tror ordføreren det påvirker mange af de kvinder derude, som jeg egentlig opfatter som meget stærke kvinder, der bare har taget nogle helt bevidste valg om, hvordan de gerne vil have at deres familieliv skal være?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-13:
Det kan man helt sikkert, og når det kommer til kulturændringer, der er til gavn for alle og ikke på bekostning af andre, er jeg all for it.
Det er bare noget andet, når man tager nogle redskaber i brug, som rammer nogle, selv om det er noget kulturændring, der gør noget godt.
Jeg synes, det er dejligt, at der er flere kvinder, der føler sig frie i forhold til at gøre karriere, hvor manden måske tager mere barsel, for det var jo ikke lige så socialt acceptabelt for nogle år siden.
Jeg synes også, det er dejligt, at det bliver mere okay, at manden tager barsel.
Det er en afledt effekt af øremærket barsel.
Men det betyder, at den familie, som har lyst til at råde over barslen på en anden måde, ikke må det.
Så det bliver på bekostning af den familie.
Men det vil ikke sige, at jeg ikke kan anerkende effekter i kulturen, hvor det bliver ændret på en god måde.
Astrid Carøe (SF), 2023-04-13:
Tak for det.
Det er jeg virkelig glad for lige at få opklaret, for det er sådan set også sådan, jeg tænker om ordførerens politik.
Jeg hører ordføreren sige det her med, at én ting er, at der skal være ligestilling på papiret, men at så er det sådan set lige meget, hvordan kulturen er.
Men lovgivning kan jo også være kulturændrende, og Liberal Alliance var faktisk med til at lave samtykkeloven, som har været mega kulturændrende.
Men før samtykkeloven ville man jo sikkert også fra Liberal Alliances side have sagt, at mænd og kvinder er ligestillede på papiret.
Så kunne der ikke stadig godt være noget lovgivning, vi kunne lave, som ville være god lovgivning, men som også ville være kulturændrende og sikre mere ligestilling og mere tryghed for kvinder i Danmark?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-13:
Tak for det.
Nu startede jeg også efter fru Trine Bramsens ordførertale med at spørge, hvordan man måler ligestilling, og måltal og statistikker kom så op.
Det er rigtigt, at kvinder tit har samme ambitioner som mænd.
Hvis man kigger videre i undersøgelserne og kigger på nogle dybdegående undersøgelser, så kan man se, at der sker noget med ambitionsniveauet for kvinder, efter at de har fået børn, typisk omkring min alder.
Det er ikke, fordi de bliver tvunget til at være hjemme og støvsuge, men det falder simpelt hen.
For med den her bestyrelsespost eller den her kæmpe direktørstilling følger typisk også en 80-timersarbejdsuge, eller at du frasiger dig andre ting, og det er der bare flere kvinder, der ikke vil, end mænd.
Og det har jeg ikke noget imod.
Trine Bramsen (S), 2023-04-13:
Nu er de pågældende undersøgelser jo korrigeret for den her slags, og alligevel står det tilbage, at der ikke er samme muligheder for kvinder – der er i hvert fald markant færre kvinder, også blandt gruppen, som har de samme ambitioner, der reelt bliver ledere.
Men jeg vil gerne spørge ordføreren på en anden måde, for jeg ved jo, at ordføreren er meget optaget af, at vi i Danmark har en stærk økonomi.
Så mener ordføreren, at det er gavnligt for den danske samfundsøkonomi, at kvinders ledelsespotentiale ikke bliver udnyttet fuldt ud, når vi nu har en masse kvinder, der står og gerne vil være ledere, og vi ved, at det sætter sig positivt i økonomien, og vi kan se, at andre lande omkring os har strategier for det?
Mener ordføreren så, at det er klogt, at vi ikke gør mere for at gøre brug af det her potentiale?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-13:
Jeg mener bestemt, at man altid skal gøre det attraktivt for alle mennesker at arbejde i Danmark.
Det skal vi da selvfølgelig gøre en stærk indsats for.
Jeg mener ikke, det skal være et mål i sig selv, at det skal være kvinder, men vi ved jo, at der er undersøgelser, der viser, at det er en fordel for virksomheder både at have mænd og kvinder i deres bestyrelser og at have kvinder i de stillinger.
Det ved vi jo godt.
Derfor er det da smart, at vi får indrettet vores politik sådan, at det er nemt – så nemt som muligt – at være en del af arbejdsmarkedet, også i ledende stillinger, selv om man har familie.
Altså, bare fordi jeg siger, at der ikke er nogen, der bliver forskelsbehandlet på baggrund af køn, vil det ikke sige, at man ikke kan gøre det bedre både at være mand og være kvinde i Danmark.
Det kan man da sagtens mene uden at skulle have et bestemt tal på i forhold til køn.
Astrid Carøe (SF), 2023-04-13:
Jeg har faktisk enormt meget respekt for ordførerens arbejde som liberal ligestillingsordfører, men jeg synes, det er lidt ærgerligt med den her: De har det rigtig skidt i Afghanistan og Irak, og derfor skal vi takke for den ligestilling, vi trods alt har i Danmark.
Derfor kunne jeg godt tænke mig, at ordføreren måske lige reflekterer over, om Liberal Alliance også kunne finde på at sige på uddannelsesområdet, hvor vi også forhandler lige nu med Liberal Alliance og har et stærkt samarbejde: Nåh, men vi behøver ikke at gøre mere på uddannelsesområdet nu, for der er meget dårligere uddannelsesvilkår i andre lande.
Det er bare, fordi det virkelig tit bliver sådan i ligestillingsdebatten, at man f.eks. siger noget med, at kvinder ikke må køre bil i Saudi-Arabien – det må de faktisk godt nu, så det var et dårligt eksempel.
Men det er tit, at det kun er i ligestillingsdebatten, at det der ligesom er et validt argument, og det synes jeg faktisk er lidt ærgerligt at bruge.
Så kunne vi ikke hæve os lidt op over det, eller mener ordføreren også, at man kan bruge det i andre debatter?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-13:
Og tak for det gode samarbejde.
Jeg synes faktisk, at spørgeren skal have ros for altid at kunne se perspektiverne fra alle sider.
Jeg sagde jo også til det med, at bare fordi man ikke får bank, skal man være glad, at det ikke var sådan ment.
Det, som jeg mener, når jeg siger, at man skal prøve at tænke på, hvor godt vi har det i Danmark, er, at jeg synes, det er vanvittigt at stå og snakke om, hvem der er på malerier her, og hvem der støvsuger derhjemme, når der er vigtigere ting.
Jeg vil hellere bruge krudtet på, at vi så hjælper de kvinder i Afghanistan, at vi får taget hånd om de kønnede problemstillinger, der er i Danmark.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-13:
Lidt i tråd med fru Astrid Carøe undrede jeg mig også lidt over den tilgang, som ordføreren gav udtryk for i forhold til spørgsmålet om ligestilling, for efter min opfattelse er ligestillingskampen jo en frigørelseskamp.
Nu nævnte fru Samira Nawa, at det var en liberal kamp, men sådan ser jeg det jo ikke helt.
Det er jo lidt på samme måde, man kan tale om kampen for at udvikle demokratiske rettigheder.
Der er det jo sådan, at hvis vi skal sikre, at folk får lige muligheder, uanset hvilken baggrund de har, skal vi også finde ud af, hvor der er barrierer – det kan være kulturelle, det kan være lovgivningsmæssige, det kan være sociale.
Og når vi møder de barrierer, prøver vi på at bryde dem ned for at sikre, at der netop bliver lige muligheder.
Trine Bramsen (S), 2023-04-13:
Ordføreren siger, at der er lige muligheder.
Alligevel kan vi af adskillige undersøgelser se, at Danmark faktisk er det land i Norden, hvor der er absolut færrest kvinder i ledende stillinger.
Og i EU er det kun Luxembourg og Cypern, der har færre kvinder på ledelsesgangene, end tilfældet er i Danmark.
De samme undersøgelser viser, at danske kvinder, hvis man sammenligner inden for de samme uddannelsesgrupper, har samme ambitionsniveau som deres mandlige ligestillede i forhold til at opnå en lederstilling.
Mener ordføreren så virkelig, at der så er ligestilling i Danmark, når vi kan dokumentere, at vi i Danmark sakker så gevaldigt bagud i forhold til andre lande, og når der ikke er de samme muligheder for kvinder som for mænd, selv om ønskerne faktisk er de samme?
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-13:
Jeg synes, det helt fundamentale i forhold til det her er, at det er kvindens ret at træffe den beslutning.
Så er det klart, at ordføreren jo har fuldstændig ret i, at der er nogle etiske dilemmaer, f.eks. i forhold til hvornår et foster er levedygtigt.
Der ligger grænsen jo i dag på omkring 24 uger, måske ned til 22 uger, og derfor er det også vores opfattelse, at der bør være en vis afstand fra abortgrænsen og så op til levedygtighedskriteriet, som i dag ligger på 24 uger, men som man måske kan forvente kommer ned på omkring 22 uger på sigt.
Jeg synes sådan set, at det er et fornuftigt bud, der er kommet fra Sex & Samfund, på 18 uger.
Jeg har bemærket, at gynækologerne og obstetrikerne taler om en abortgrænse på 18-20 uger.
Susie Jessen (DD), 2023-04-13:
Tak for svaret.
24 uger – puha – lyder godt nok meget sent i mine ører.
Jeg har selv et for tidligt født barn.
Hun vejede kun 1.800 g, da hun kom ud.
Uha, det gør lidt ondt inde i mit hjerte, når jeg hører det der.
Det er jo også bare hensynet til det barn inde i maven, som begynder at vægte rigtig, rigtig højt.
Hvornår er det levedygtigt?
Ja, okay, men vi begynder jo at kunne holde de her børn levende tidligere og tidligere, så jeg synes, det lyder, som om det er meget, meget langt henne i graviditeten.
Det var en kommentar.
Tak for talen.
Ordføreren kommer lidt ind på abort og abortgrænser, og det er også noget, vi kommer til at diskutere her snart.
Der er jo nogle etiske dilemmaer her, bl.a. at når man er de her 14-15 uger henne, kan man se kønnet på barnet.
Der er jo også nogle andre etiske dilemmaer, i forhold til hvor stort barnet er.
Jeg kan huske, at da jeg var gravid, begyndte jeg at mærke spark og sådan noget omkring 18 uger, så der er jo også noget hensyn til barnet inde i maven, der begynder at vægte meget højt.
Niels Flemming Hansen (KF), 2023-04-13:
Mange tak for det, formand.
Ja, det er Niels Flemming Hansen fra Det Konservative Folkeparti, der står her.
Det er desværre ikke Mai Mercado, som normalvis er ordfører på området, så jeg læser hendes tale op.
Den årlige redegørelse gør det jo muligt for os at følge området, med øje for hvor ligestillingen eventuelt halter efter.
Heldigvis går det fremad på mange områder i Danmark: ligestilling blandt mænd og kvinder, styrkelse af lgbt-rettigheder og ligestilling på arbejdsmarkedet.
Ligestillingen rækker ikke ind i mange områder, eksempelvis på arbejdsmarkedet, i minoritetsmiljøer eller på socialområdet, f.eks. på krisecentrene.
Der er mange kampe, der skal kæmpes, og jeg vil holde fast i, at vi i de kampe anskuer ligestilling på en hensigtsmæssig måde.
Eksempelvis har jeg og mit parti længe talt om, hvordan man faktisk ender med en omvendt ligestilling, når man ønsker at indføre kvoter på arbejdsmarkedet, for man skal da aldrig, aldrig nogen sinde ansættes, fordi man har et bestemt køn, men fordi man har de rette kompetencer.
Det er bare for at nævne et enkelt eksempel.
Mange tak for redegørelsen.
Vi er kommet langt, men som jeg har nævnt her, er der også en række områder, hvor vi fortsat skal kæmpe kampene.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-13:
Jeg har det på den måde, at fokuserer vi for meget på ét køn, risikerer vi at stå med undersøgelser, der kun belyser det ene køn.
Det er, uanset om det er mænd eller kvinder.
Så hver gang man undersøger noget, vil jeg gerne have, at man undersøger det både for mænd og kvinder.
I forhold til mænds rettigheder og at de falder igennem systemet og stadig ikke er ligestillet i serviceloven, vil jeg også kvittere over for samtlige ordførere fra samtlige partier, jeg har snakket med.
Tak for den positive samarbejdsvilje, der er.
Jeg er faktisk sikker på, at der endelig kommer ligestilling for mænd på det område, og det tror jeg sker på tværs af fløjene, og det sætter jeg stor pris på.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Tak for det.
Den er jeg sikker på at vi får kørt i land som gode ligestillingsordførere alligevel.
Men er ordføreren enig i, at det faktisk er ret store problemstillinger, vi har, med at vi ikke ved nok om, hvorfor mænd falder igennem systemet, hvorfor mænd har ligestillingsproblemer?
Det er ikke, fordi jeg vil tage noget væk fra kvinderne, men er ordføreren enig i, at det også er en problemstilling, vi skal have redegjort for, nemlig hvad grundene til, at mænd ikke har ligestilling, er?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-13:
Jeg er ikke sikker på, at der var et spørgsmål.
Ja, jeg anerkender det fuldt ud: Det er da en frigørelseskamp.
Der, hvor jeg bliver udfordret, er, når vi sætter måltal op.
Hvis jeg tager en gruppe på 100 mænd og en gruppe på 100 kvinder, hvordan ved jeg så, at der forholdsmæssigt vil være ca. 60 pct. af mændene, der vil være direktører, og ca. 40 pct. af kvinderne, der vil være direktører?
Det har vi intet belæg for at sige.
Så hvordan kan vi have belæg for at have et måltal?
Der er ikke belæg for det.
Men jeg vil gerne sige, at det er fuldstændig rigtigt, at vi skal anerkende de forskelle, der er, og vi skal anerkende, at der er udfordringer, som vi skal tage op.
Der er pensionsopsparinger, som er ulige – okay, er kvinder opmærksomme på det og de konsekvenser, deres valg har?
Det er da fint, at vi får snakket om det, men det er ikke, fordi jeg politisk vil ind og styre det hele.
Det er det, jeg opponerer imod.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-13:
Okay, men så lad mig spørge: Anerkender ordføreren, at kampen for ligestilling er en frigørelseskamp, og at forudsætningen for, at man kan føre en frigørelseskamp, også er, at man får beskrevet de forskellige barrierer, der er?
Så kan ordføreren godt synes, det er skørt at tale om kvoter eller tælle kunstværker i det offentlige rum eller alt muligt andet, men hvis vi skal beskrive de forudsætninger, der er, forudsætter det vel også, at vi har en viden om det, og at vi derfor så kan træffe beslutninger ud fra det.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Jeg anerkender fuldt ud ordføreren som en stærk feminist.
Jeg er ked af, at man skal være feminist for at være liberal, så den skal jeg lige have lov at tænke lidt over, inden jeg svarer.
Jeg anser også mig selv måske ikke så meget som feminist, men da måske som liberal.
Når det så er sagt, vil jeg godt anerkende ordføreren.
Men jeg synes også, vi har en tendens til at skyde hinanden noget i skoene herinde, for jeg har ikke hørt ordførerens tale som værende imod lige ret eller ligestilling, kald det, hvad man vil.
Men virkeligheden er jo, at det her med kvoter sjovt nok kun bliver indført for de fede jobs.
Da hørte jeg ikke om kvoter.
Det er det, der nok bliver problemstillingen: Det bliver sådan en luksusligestilling i stedet for sådan en reel kamp, og vi har så mange vigtige områder.
Så er ordføreren enig i, at kvoter ofte bliver indført, når vi gerne vil have flødeskummet af en eller anden grund, men ikke så meget på de sådan helt almindelige fag?
Og er ordføreren helt uenig i, at der er vigtigere ting i ligestillingen, f.eks. det med medicin, hvor det bliver udviklet til mænd, så vi får styr på den del først, og så kan vi altid snakke om kvoter, eventuelt også i kloakbranchen, senere.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-13:
Tak for det.
Altså, i forhold til kvoter vil jeg sige, at jeg kommer fra Færøerne, og det er noget, vi bruger om fisk.
Det er sådan, jeg har det med kvoter, og jeg synes heller ikke, vi skal have dem i ordførerens gamle branche.
I forhold til det andet spørgsmål vil jeg sige, at ja, jeg er meget enig i, at det er vigtigt, at vi får kigget på de kønnede problemstillinger, der er, selv om der ikke er en kamp mellem mænd og kvinder længere.
Men vi kommer ikke fra et ligestillet samfund, og derfor er der kønnede udfordringer, som vi skal have kigget på, f.eks. at medicin selvfølgelig også skal testes på kvinder og ikke kun på mænd.
Det er noget, vi kan gribe fat om, det er noget, vi kan håndtere.
Lad os tage dem en ad gangen og ikke tage det som en kamp mellem mænd og kvinder.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-14:
Der er jo sådan set sagt det, der skal siges, heroppe fra talerstolen, og det her er også en aftale, som Dansk Folkeparti er en del af.
Derfor støtter vi selvfølgelig også det her lovforslag.
Noah Sturis (ALT), 2023-04-14:
Tak for ordet.
Vi behandler lovforslag L 104, som omhandler en ændring af partiregnskabsloven og partistøtteloven.
Demokratiet er på mange måder lidt i krise, for i de sidste 10 år har vi set en tilbagegang af lande med demokratiske styreformer og tilliden til politikere i demokratiske lande, og herhjemme er tilliden faldet i de sidste 2 år i træk.
Lovforslaget har til hensigt at ændre bundgrænsen for udbetaling af partistøtte, og selv om det er vigtigt at sikre, at adgangen til offentlig partistøtte er et resultat af en vælgeropbakning af en vis betydning, så er vi i Alternativet bekymrede for de foreslåede grænser.
Både Københavns Universitets og Aarhus Universitets institutter for statskundskab påpeger i høringssvarene, at de foreslåede ændringer betyder, at partistøttelovgivningen ikke længere understøtter nye politiske initiativer, men at de næsten kun gavner partier, der allerede er repræsenteret, og i Alternativet er vi bekymrede for, om det kan medføre øget mistillid blandt vælgerne og skabe barrierer for nye partier, som ønsker at udfordre de etablerede partier i det politiske landskab.
Åbenhed omkring partistøttereglerne er også en afgørende del for et velfungerende demokrati, og her er forslaget et skridt i den rigtige retning, i og med at det styrker kontrollen med, at partistøtten bruges til politisk arbejde.
Men det er vigtigt at sikre et velfungerende og levende demokrati, og at der er støtte til det antal partier, herunder partier, som ikke har opbakning fra store vælgergrupper til at blive valgt til f.eks. Folketinget.
Og vi er altså bekymrede for, at det her kan være med til at øge mistilliden mellem befolkningen og politikerne ved at gøre det sværere for nye partier at opnå repræsentation.
Så på baggrund af de her bekymringer og kritikpunkter fra akademiske eksperter kan vi ikke støtte lovforslaget.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-14:
Tak for det.
Jeg havde nær kastet mig op til mikrofonen, for jeg havde ikke set, at Alternativet var kommet.
Det havde jeg haft store forklaringsproblemer med bagefter, hvis det var kommet på skrift.
I Nye Borgerlige skal vi gøre det kort, og jeg håber da også, det bliver en hurtig dag, men det har jeg på fornemmelsen at det nok ikke gør: Vi støtter forslaget.