runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (KF), 2021-04-08:
Vi synes, at det her forslag er rigtig fint, for det går jo ikke ud på at lukke nogen projekter.
Det går ud på at evaluere dem og være sikker på, at pengene bliver brugt ordentligt.
Vi Konservative ser af og til nogle projekter, hvor vi tænker, at det godt nok er mange penge, man bruger på noget, som vi ikke helt kan finde ud af hvad er.
Lad mig komme med et eksempel, som i hvert fald undrer mig, nemlig foreningen Søstre mod vold og kontrol – nu står jeg med et notat fra Finansudvalget – som regeringen giver adskillige millioner, så de bl.a. kan opsøge og uddanne kvinder fra udsatte boligområder i demokratisk dannelse, seksualitet, ligestilling osv.
Jeg forstår ikke helt, hvad de mange millioner egentlig går til.
Jeg siger ikke, at det ikke er noget godt.
Jeg forstår det bare ikke.
Kan ministeren hjælpe mig lidt her?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-08:
Den konkrete bevilling handler om lige præcis det, som ordføreren læste op, nemlig at kvinder i udsatte boligområder, som selv har været udsat for social kontrol – det er en forening, der bl.a. har rødder i Vollsmose – uddanner andre kvinder i at sige fra over for social kontrol, og de insisterer på at bakke de mennesker op, der ønsker at blive en del af det danske samfund.
Det er rigtigt, at der i forlængelse af den sidste finanslov, som regeringen indgik med partier til venstre i Folketingssalen, er blevet afsat penge til lige præcis den organisation, som jeg i øvrigt også selv synes laver et godt stykke arbejde, primært på Fyn.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Jeg må indrømme, at jeg ikke forstår regeringens modstand her.
Nu har vi jo bevæget os bort fra vores odyssé.
Folketingets dagsorden er indrettet sådan, at det, vi behandler nu, er et rent DF-forslag.
Er det ikke et meget sundt princip, især inden for et område, der koster 30 mia. kr. om året?
Pernille Skipper (EL), 2021-04-08:
Altså, dybest set er det ærlige svar: Ja, vi skal tro på, at kommunerne og byrådene rent faktisk vil det bedste.
Det er det, der er hele idéen i det her, altså at holde op med at tro, at vi inde på Christiansborg har de eneste sande svar på alting, og at hver eneste gang vi oplever et problem i en kommune et eller andet sted i landet, så skal vi lave en lovregel om det.
Men at tro på, at de lokalt valgte rent faktisk vil det bedste; at dem, der arbejder i ældreplejen, rent faktisk vil det bedste for de ældre; og at hvis vi giver dem tiden og rummet til det, så er det også det, de vil levere, er udgangspunktet, ja.
Så er det jo rigtigt, at det betyder, at det er det gode og det dårlige, vi sætter fri her, og det er også klageadgangen.
Og som jeg indledte min tale med at sige, vil der komme gode og dårlige erfaringer af det her.
Jeg tror ikke, at den model, vi har valgt her, er den, vi kommer til at rulle ud over hele landet om 3 år.
Men jeg tror, at vi har nogle erfaringer med fra det, som vi kan bruge til noget.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-04-08:
Men er der ikke det helt grundlæggende problem i den model, der vælges her, at der er to ting, der forsvinder?
Det ene er det frie valg, som gør, at borgeren har mulighed for at vælge noget andet, hvis man ikke synes, at det er godt nok.
Og det andet er ankemuligheden, som gør, at man kan klage over det, man får, hvis man ikke synes, at det er godt nok.
Se, nu forsvandt fru Pernille Skipper også.
Nå, hun er tilbage igen.
Så er der ikke et problem?
Jeg kan godt være bekymret for de ældre, der sidder derude og mister retten til at gøre noget, hvis de ikke synes, at det, de får, er godt nok.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-08:
Forudsætningen er jo, at man stadig væk har mulighed for at vælge noget andet, hvis man ikke er glad for det tilbud, man har fået.
Altså, det er også en del af aftalen.
Men det rigide frie valg, som handler om, at man må vælge en privat leverandør i stedet for det offentlige, kan den enkelte kommune suspendere, hvis de ønsker det.
Det er det, der er forudsætningen.
Men det er rigtigt, at det jo indebærer, at man tror på, at kommunalbestyrelsesmedlemmerne lokalt og de enkelte ansatte også rent faktisk ønsker at gøre det.
Mette Abildgaard (KF), 2021-04-08:
Tak for det.
Fru Pernille Skipper har flere gange sagt til min ordførerkollega, at kommunerne kan vælge at undlade muligheden for det frie valg, og så kunne jeg godt tænke mig at høre, om fru Pernille Skipper håber, at kommunerne kommer til at gøre det:
Håber fru Pernille Skipper, at kommunerne kommer til at fjerne muligheden for, at borgeren får et frit valg på noget, der er så essentielt i hverdagen?
Hvad ville fru Pernille Skipper opfordre Enhedslistens byrådsmedlemmer til?
Jeg må blankt indrømme, at jeg ikke ved, hvor mange man har i de tre kommuner, men såfremt man har nogle, hvad ville opfordringen så være til dem?
Pernille Skipper (EL), 2021-04-08:
Det mener jeg vi har, men jeg kan heller ikke på stående fod huske hvor mange.
Jeg ville sige, at det var op til dem selv, og jeg ville sige til dem fra Enhedslisten i de enkelte byråd, at de ikke får at vide af mig, hvad der skal ske, for det er op til dem selv.
Men jeg vil være meget ærlig om det, og det at sige, at retten til at vælge mellem en privat leverandør og en offentlig leverandør er det samme som frit valg i ældreplejen, har altid klinget virkelig hult i mine ører, for det er for mig at se slet ikke det, det handler om.
Det er ikke det, man ønsker sidst i livet, altså en principiel tilgang til privat eller offentlig.
Det, man skal have lov til at vælge, er, hvordan tiden er bedst brugt i dag, når hjemmeplejen kommer, hvad det er, man har mest behov for, om man gerne vil hoppe en støvsugning over til gengæld for noget andet.
Og spørgsmålet er, om vi gerne vil gøre det her på en anden måde, om vi kan tale om, som der er blevet talt om, hvem der kommer hjem til vedkommende.
Det er frit valg.
Så jeg håber, at det er det, kommunerne vil bruge den her chance på at levere.
Mette Abildgaard (KF), 2021-04-08:
Jeg synes ærlig talt, at fru Pernille Skipper stikker hovedet i busken som en struds på det her spørgsmål, så jeg prøver at spørge igen: Mener Enhedslistens folketingsgruppe så, at der skal være et frit valg, en godkendt privat leverandør, som der er krav om lige nu, i hver kommune, og mener fru Pernille Skipper, at den mulighed skal være der fremadrettet i hele landet for alle ældre?
Pernille Skipper (EL), 2021-04-08:
Det, som fru Mette Abildgaard spurgte mig om, var, om jeg håbede, de ville gøre brug af den mulighed i den enkelte kommune, og til det vil jeg bare sige, som jeg også indledte min tale med at sige, at det altså er op til dem.
Det betyder også, at der kommer til at være nogle kommuner, der træffer nogle valg, som jeg synes er dumme.
Der er også blevet fjernet nogle regler i det her, som jeg ikke nødvendigvis synes er det smarteste at gøre.
Men nej, Enhedslisten synes ikke, at frit valg mellem en privat leverandør og det offentlige i sig selv er et frit valg, og erfaringerne med det har været, at det kun har drænet vores ældrepleje og har sat kommunerne i en endnu strammere spændetrøje.
Det var så lidt struds, som jeg kunne levere i den her omgang.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-08:
Tak for det.
Jeg er bare lidt nysgerrig, i forhold til hvad ordføreren synes er vigtigst.
Mette Abildgaard (KF), 2021-04-08:
Jeg tror sådan set, borgeren er fuldstændig ligeglad med, hvilket logo der sidder på den medarbejder, der kommer ind ad døren, men jeg tror, at borgeren føler en større ret til selvbestemmelse ved at have valgmuligheden mellem, hvem det er, der skal komme ind ad døren, og hvad det er for en service, de leverer.
Der ligger en kvalitet i sig selv i at have valgmuligheden mellem leverandører.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-08:
Jeg tror så, det er den hjælp, man får, som man er optaget af – om den er god eller den er dårlig.
Og så skal man selvfølgelig rette den til.
Men i forhold til det der reelle frie valg vil jeg spørge, for nu nævner ordføreren eksempelvis også plejehjem: Den dag, hvor en borger er visiteret til et plejehjem, hvad er så sandsynligheden for, at der lige præcis er en plads på lige præcis det plejehjem, som man selv har udset sig, når man rent faktisk har brug for det?
Og er det overhovedet realistisk at forestille sig, at man har så mange ledige plejehjemspladser, så borgere reelt har et frit valg den dag, hvor de står og skal bruge hjælpen, eller er der en risiko for, at de i virkeligheden kommer til at tage den plads, der er ledig?
Mette Abildgaard (KF), 2021-04-08:
Jamen jeg tror grundlæggende, at der er meget stor national geografisk forskel på det her, og det siger jeg med forbehold for, at jeg også stadig væk kan blive klogere på det område.
Jeg så på Københavns Kommunes hjemmeside i går, at de nærmest ordret skriver, at man kan glemme alt om det, hvis man har et specifikt ønske til, hvilket plejehjem man gerne vil på.
Så naturligvis kan der være forskel på det.
Men der, hvor der er muligheden i dag for det frie valg – og det er der på det, som kan leveres i forhold til service, i forhold til mad, i forhold til rengøring osv. – skal valgmuligheden være der, og det er den heldigvis i dag, men muligvis ikke fremadrettet, hvis det står til et flertal herinde.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-04-08:
Tak for det.
Jeg vil gerne følge lidt op på det med minuttyranniet, hvis jeg ellers kan sige ordet, for hvor er det egentlig henne, og hvilke muligheder har man egentlig i dag?
Altså, jeg sidder også i et byråd, hvor jeg sidder sammen med repræsentanter for Enhedslisten, og vi kæmper sammen for at sikre en god ældrepleje og har sådan set en udfordring med kommunalbestyrelsen.
Nu bliver kommunalbestyrelsen sat fri.
Det vil sige, at de rammer, der er, forsvinder.
Den klageinstans, der er i dag, og som giver en mulighed for, at man faktisk kan anke og reelt få en afgørelse, forsvinder.
Så hvordan skal det her sikre, at der rent faktisk bliver en om ikke meget bedre så i hvert fald slet ikke en ringere ældrepleje derude i de kommuner?
Altså, skal vi tro på, at det gør de bare?
Vi kan ikke anke, og vi kan ikke vælge noget andet.
Hvordan skal vi gøre det?
Pernille Skipper (EL), 2021-04-08:
Men det er jo ikke helt rigtigt.
De tre kommuner, som det her drejer sig om, kan jo for det første selv stadig væk vælge at beholde det, hvis det er det, de ønsker.
Vi sætter dem fri, vi sætter kommunerne fri, og hvad man så ønsker at gøre i det politiske flertal, der er i Langeland Kommune eller en af de to andre kommuner, er op til dem.
Det er jo det, der er hele tillidsøvelsen i det her.
Så kan det godt være, at de ikke gør det på den måde, som jeg ville have ønsket, for der er ikke nogen af de tre byråd, der har Enhedslisteflertal.
Så det er jo hele pointen.
For det andet handler det her jo netop om at frigive noget tid inden for den offentlige ældrepleje til at sikre, at man kan have et mere reelt frit valg og ikke kun et frit valg, med hensyn til hvilket logo der står på bilen, som en tidligere ordfører så udmærket sagde det.
Jane Heitmann (V), 2021-04-08:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg er helt opmærksom på, at ordføreren ikke har været med til at forhandle aftalen, men man står jo stadig på mål for den.
Jeg hører ordføreren sådan – hvad skal man sige – italesætte og lægge vægt på, at ordføreren synes, at man med den her aftale sætter kommunerne fri.
Det er jo sådan en rigtig klassisk systemtankegang.
Jeg rejser mig bare op for at udfordre den og for at spørge ordføreren: Hvor er borgeren henne?
Handler det ikke om at sætte borgerne fri og give borgerne mulighed for at vælge til og fra?
Mennesker er forskellige og har forskellige præferencer livet igennem.
Nogle ønsker et kommunalt tilbud, mens andre ønsker et privat tilbud.
Handler det ikke om, at man lader borgeren være borger og siger: Du skal da selvfølgelig kunne vælge det, der passer dig bedst?
Pernille Skipper (EL), 2021-04-08:
Det er jo målet.
Det tror jeg simpelt hen også er det, kommunerne gør – eller i hvert fald ønsker at gøre.
Jeg tror rent faktisk, at alle de byrådsmedlemmer, der sidder fra Venstre, Konservative, Socialdemokratiet eller Enhedslisten, har nogenlunde samme ønske om, at borgerne skal have et reelt frit valg i deres hverdag i forhold til den måde, som tingene skal skrues sammen på.
Og de mange, mange års læggen oven på hinanden af bureaukrati og regler lægger kommunerne i en spændetrøje, som betyder, at der ikke er noget reelt frit valg.
Altså, at man har et frit valg til at vælge mellem en offentlig og privat leverandør, er ikke i mine øjne det, det handler om.
Jeg tror, der er få ældre, der sidder og tænker, at deres højeste prioritering for deres hjemmepleje er at kunne vælge, om den er privat leveret eller offentligt leveret, men det er, at der er kvalitet i hjemmeplejen, at det måske er den samme, der kommer, eller at det i hvert fald er de to-tre samme, som man kender, der kommer, og at der også en gang imellem er mulighed for at få en snak eller blive vasket på ryggen en ekstra gang, eller hvad vi nu taler om.
Det er det, der reelt er et frit valg, og det at indføre den ene regel efter den anden, herunder også at tvinge kommunerne til at bruge rigtig mange penge på ...
Jane Heitmann (V), 2021-04-08:
Jeg har det fuldstændig, ligesom da jeg hørte SF's tale om kvalitet, den samme hjemmehjælper, det at tale sammen og have tid og overskud og lytte til hinanden.
Det er der jo ikke nogen der er uenige i.
Det er bare ikke det, der ligger i det her lovforslag.
Jeg har simpelt hen, efter at jeg nu har hørt flere røde ordførere være på talerstolen, et indtryk af, at man lidt snyder sig selv her, for man siger én ting fra Folketingets talerstol, men det, der står i den her aftale, er jo noget helt andet.
Det, som det her reelt handler om, er jo, at man giver den enkelte borger færre valgmuligheder.
Man reducerer det frie valg.
Man lægger op til, at kommunerne kan fratage en hjælp, som borgeren aktivt har valgt.
Uanset om det er en kommunal eller privat hjælp, lægger man op til, at kommunerne kan fratage en ældre borger en given madserviceordning, en hjemmehjælpsordning eller en genoptræningsordning.
Det er jo det, man reelt lægger op til.
Mit ærinde er egentlig bare at spørge ind til: Hvorfor ikke sætte borgerne fri?
Pernille Skipper (EL), 2021-04-08:
Jamen altså, jeg beklager, at det er sådan, ordføreren læser den her aftale.
Intentionen er jo at sætte kommunerne fri for at kunne sætte borgerne fri.
For jo mere vi har spændt op omkring kommunerne i årene, der er gået, jo mere er handlefriheden over for den enkelte ældre blevet indskrænket.
Det tror jeg faktisk også at Venstres byrådsmedlemmer ønsker i de her kommuner.
Liselott Blixt (DF), 2021-04-08:
Mange tak.
Først vil jeg sige, at jeg har haft 20 års erfaring som hjemmehjælper.
Jeg har 20 års erfaring som kommunalpolitiker siddende i socialudvalget, og jeg har også erfaring med, at vi laver lovforslag herinde og prøver at rette op på nogle af de fejl, som mange kommuner faktisk laver.
Derfor vil jeg da også gerne spørge ordføreren, hvad det er, som binder kommunerne så meget, at man ønsker at frigøre dem.
Kan vi få nogen eksempler på, hvad det kan være, og hvad der så ikke ville komme bagefter?
Pernille Skipper (EL), 2021-04-08:
Nu har jeg godt nok ikke været ældreordfører længe, men jeg har dog været i Folketinget længe nok til at høre fru Liselott Blixt adskillige gange nævne sin fortid i både lokalpolitik og hjemmeplejen.
Så tak for at minde os om det endnu en gang.
Pointen med det her er jo at prøve at sætte kommunerne fri fra en masse forskellige regler, og noget af det, som vi med vores politikerlingo herinde kalder minuttyranniet, er jo forårsaget af, at kommunerne skal levere rigtig meget på rigtig kort tid.
Eksempelvis betyder fritvalgsordningen, hvor man kan vælge en privat leverandør, kombineret med mange års besparelser, at kommunerne nogle gange har stået med konkurser på hjemmeplejeområdet, hvor de skal samle regningen og de utrygge borgere op.
Det, at man kunne undgå det, i hvert fald i en periode, kan give noget tid.
Det er et eksempel på, hvordan vi frigiver mere tid i kommunerne til at planlægge tingene på en anden måde.
Liselott Blixt (DF), 2021-04-08:
Det er det, man vil undgå, for det er jo det, fru Pernille Skipper peger på.
Når man taler om minuttyranni, hvad er det så, der gør, at fru Jensen og andre får den hjælp, der er brug for, den medarbejder, som de er vant til, eller muligheden for at kunne fravælge den medarbejder, som de ikke ønsker – det være sig en mand eller en med en påklædning eller religiøs holdning, man ikke ønsker
Der er jo ikke noget valg i forhold til det her.
Man bliver ved med at sige, at man lægger på og lægger på og der er minuttyranni, men det eneste, man kan komme med, er, at det er på grund af nogle private firmaer, der er gået konkurs.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-08:
Beklager, det kan være, at jeg misforstår fru Liselott Blixt.
Altså, måden, jeg forstår ordet minuttyranni på, er, at en medarbejder i hjemmeplejen har et meget afgrænset antal minutter til et enkelt besøg hos en borger, som er designeret til nogle meget, meget bestemte opgaver: 3 minutter til støvsugning, 4 minutter til håndvask osv. osv.
Det er minuttyranniet.
Hvor kommer det fra?
Jamen det kommer jo fra nogle ekstremt pressede kommuner.
Både flere og flere regler og kvalitetsstandarder og meget nøje udregnede regler i serviceloven osv. kombineret med besparelser
har jo betydet, at kommunerne bliver nødt til, for at få det til at hænge sammen og for at levere alt det, som vi opregner i lovgivningen, at stramme skruen om den enkelte medarbejder.
Så minuttyranniet er jo den skrue, som ud fra vores regler og besparelser og alt muligt andet via kommunen er ved at kvæle den enkelte medarbejders faglighed og dermed også kvaliteten af det, som den enkelte borger får.
Det er minuttyranniet, og det er forårsaget af mange forskellige ting, bl.a. mange års besparelser i ældreplejen forårsaget af Christiansborgs manglende prioritering af den kommunale velfærd.
Det er heldigvis også hørt op.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-08:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig, at jeg ville sige noget, men jeg blev lidt foranlediget af ordførerens sådan lidt nedladende tilgang til fru Liselott Blixts tidligere arbejde.
Nu er det jo heldigvis sådan, at vi er nogle få – desværre kun nogle få – herinde i Folketinget, som faktisk har haft et rigtigt arbejde, inden vi blev valgt ind her og skulle sidde og varetage lovgivningen for alle danskere rundtomkring i landet.
Så det synes jeg bare var en lidt mærkelig tilgang til, at man faktisk har haft et rigtigt arbejde og ved, hvad det drejer sig om.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren for Enhedslisten, ligesom jeg også spurgte Socialistisk Folkepartis ordfører om det før, om ordføreren mener, at det er frisættende, at de enkelte ældre nu ikke længere selv kan vælge til og fra.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-08:
Det skal jeg hurtigt beklage, hvis det lød nedladende.
Det skal jeg.
Hvis det ikke blev opfattet sådan, beklager jeg mange gange.
Hvis det, ordføreren spørger til, er fritvalgsordningen, altså det, at man kan vælge imellem privat og offentlig leverandør, synes jeg, at jeg har været inde på det, men igen vil jeg sige, at grunden til, at vi er meget kritiske over for det i Enhedslisten, er, at når man kombinerer det med de mange års besparelser, der har været, har det jo ikke særlig meget været et frit valg til at levere den kvalitet og den indsats, som den enkelte borger har brug for, eller skabe den fleksibilitet i hverdagen, som den enkelte borger har brug for.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-08:
Ordføreren siger selv, at der er en masse regler og bureaukrati, og det kan vi godt blive enige om.
Altså, generelt set blander politikerne både i kommunerne og herinde på Christiansborg sig alt, alt for meget, og det skal vi selvfølgelig alle sammen lade være med.
Det er jo sådan set også et af vores hovedprincipper, at politikerne skal bestemme meget mindre og danskerne meget mere selv, også over deres egne penge.
Men det, der ligger i det her, er jo netop, at de ældre ikke længere har mulighed for at vælge frit.
Det vil sige, at med den her aftale, med det her lovforslag, låser man faktisk nogle ældre fast, hvis det er det, kommunen beslutter, i et måske dårligt kommunalt tilbud.
Hvorfor har Enhedslisten så lidt tillid til, at danske ældre kan vælge selv på et oplyst grundlag?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Først og fremmest velkommen tilbage til ordføreren.
Jeg har jo bemærket en transformation, som ordførerens parti især har undergået på udlændingepolitikken under hendes fravær, hvor bl.a. den politiske ordfører, hr. Marcus Knuth, har været meget skarp og klar i mælet i forhold til islams rolle i det danske samfund.
Og derfor er det jo naturligt at stille det samme spørgsmål til den konservative ordfører, som jeg tidligere havde lejlighed til at stille til de socialistiske ordførere, nemlig om ikke vi, i hvert fald i blå lejr, kan være enige om, at hvis man som ældre medborger har brug for hjælp – hvad enten det er til at få smurt sin middagsmad eller hjælp til at komme i bad eller ud af sengen – så skal man have mulighed for at frabede sig ansatte, hvad enten det er offentligt eller privat, som bærer det muslimske hovedtørklæde.
Mette Abildgaard (KF), 2021-04-08:
Jamen Det Konservative Folkeparti har ment præcis det samme på udlændingepolitikken de sidste mange år.
Det er der ikke ændret på i løbet af de måneder, jeg har været på barselsorlov.
Jeg mener fuldstændig det samme som min kollega hr. Marcus Knuth, så der er ikke nogen uoverensstemmelse mellem det, han og jeg eller Det Konservative Folkeparti står for.
I forhold til det, ordføreren konkret spørger mig om: Hvis man føler sig utryg ved at få hjælp i sit private hjem, synes jeg, at der skal findes en anden løsning.
Man skal naturligvis føle sig tryg ved den behandling, man får i sit eget hjem.
Og om den utryghed så bunder i en religion eller i alt muligt andet, er noget, man må tage en snak med kommunen om.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-08:
Derfor giver det faktisk ret god mening, at man netop på ældreområdet undersøger, om man kan gøre ting anderledes og også bedre.
Det er ligesom forudsætningen for aftalen, at det også skal blive bedre og det også skal opleves bedre.
Hvad er vigtigst for ordføreren?
Er det, at borgeren reelt får indflydelse på, hvad det er for nogle opgaver, der skal løses i borgerens eget hjem, eller at borgeren får mulighed for at vælge, at det er det ene logo eller det andet logo?
For det er vel at mærke de samme opgaver, der bliver løst, uanset om det er den ene eller den anden, der kommer i hjemmet.
Hvad er vigtigst – logoet eller indflydelse på den hjælp, der skal gives i hjemmet?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-08:
Begge dele er vigtige for os, og derfor vil vi ikke afskaffe den ene mulighed.
Og til det der, som fru Kirsten Normann Andersen har sagt flere gange, om, at det handler om et logo: Det er jo ikke det, der handler om.
Det handler om, at forskellige institutioner og forskellige arbejdsgivere organiserer arbejdet forskelligt, og at der er forskel på, hvor dygtige de er til at lede deres medarbejdere osv. Så den samme medarbejder, der er ansat et sted, kan yde et godt arbejde, men hvis vedkommende er ansat et andet sted, kan man komme til at yde et dårligt arbejde, fordi ledelsen det ene sted fungerer bedre end ledelsen det andet sted.
Så jeg forstår ikke den der snak om logoer hele tiden.