runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Valentin (V), 2024-12-10:
Nu vil jeg lige korrekse ordføreren ved at sige, at det, min formand sagde på mødet, sådan set var, at hvis der ikke var råd til begge dele, ville vi ikke sætte Danmarks sikkerhed over styr ved at sænke pensionsalderen.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-12-10:
Tak for det.
Så må man jo også forstå, at hvis der er råd til begge dele, vil man prioritere pension over andre ting, for det må så være det andet, man prioriterer i det prioriteringsrum.
Jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren så ville svare på, om det er at trække Danmark i en borgerlig retning.
Jeg kan se, at på i hvert fald min lokale station står Venstres formandskab og siger, at de trækker Danmark i en borgerlig retning.
Er det at sikre retten til tidlig tilbagetrækning en del af en borgerlig retning for ordføreren?
Kim Valentin (V), 2024-12-10:
Altså, seniorpensionen er vi jo sådan set glade for.
Vi har accepteret, at der er tre modeller, som hedder efterløn, seniorpension og tidlig pension.
Det har vi jo accepteret, altså at der også er et behov for at kigge på mennesker, der er nedslidte.
Det er derfor, vi siger: Lad os se på det her i en sammenhæng, lad os sikre, at der er et økonomisk grundlag at diskutere det på, lad os være sikre på, at det er en ansvarlig økonomisk politik, og lad os så lægge det hele ind i en arbejdslivskommission, hvor vi drøfter de enkelte dele lidt mere nøje.
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-10:
Tak for ordet.
Jeg har nu to gange hørt ordføreren tale om en arbejdslivskommission, og jeg vil spørge, hvornår vi kan forvente at se et konkret forslag fra Venstre om at få nedsat sådan en arbejdslivskommission for at se, om der kan skabes et flertal for det.
Så det er bare sådan en måde at skyde det til hjørne på, fordi man ved, at det alligevel ikke kommer til at ske, eller hvordan skal jeg forstå det?
Kim Valentin (V), 2024-12-10:
Nej, det synes jeg ikke.
Vi har jo en arbejdsform de tre partier imellem, som er virkelig, virkelig god.
Altså, vi er forskellige; det kan man jo også høre her i dag.
Der er forskelligt fokus på forskellige ting, og så sætter vi os ned og taler om det.
Som regel når vi jo et rimelig godt resultat.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-10:
Jeg blev lige et kort øjeblik forvirret, fordi ordføreren fik sagt, at det ikke er Venstre, der ønsker en arbejdslivskommission, men regeringen.
Men det sagde Venstre jo sådan set på sit sommergruppemøde i år, og så er det så senere blevet regeringens politik.
Det er også sådan, jeg har forstået det.
Men nu vil jeg gerne rose Venstre for, at de også løfter debatten omkring det samlede arbejdsliv og den del, der handler om fleksibilitet.
Samtidig er Venstre også et parti, der er kendt for, at det skal kunne betale sig at arbejde – underforstået, at det i hvert fald ikke skal kunne betale sig at holde fri.
Derfor har vi også fået rigtig mange arbejdsudbudsreformer de seneste 20 år i dansk politik.
Mit spørgsmål til ordføreren er derfor, om Venstre så også er i gang med et skifte i den politik.
Altså, anerkender man, at fleksibilitet og også pensionsalder vil betyde, at man formentlig kommer til at se i en retning, hvor arbejdsudbuddet også kan blive sænket?
Kim Valentin (V), 2024-12-10:
Må jeg lige sige, at det, jeg blev spurgt om, var, hvem der fremsatte forslaget.
Det er jo regeringen, der har fremsat forslaget, men vi er jo kommet med forslaget, og så skal det igennem regeringen.
Det var det, jeg svarede på.
Til det andet vil jeg sige: Nej, vi skifter ikke politik.
Det viser sig jo, at arbejdsudbuddet er en vigtig dagsorden at have, ikke bare nu, men også igennem de næste rigtig mange år, for både vores offentlige velfærdssystem efterspørger arbejdskraft, og vores virksomheder efterspørger søreme også massevis af arbejdskraft.
Så det er den helt afgørende diskussion, når vi kigger på, hvordan vi sammensætter vores pensionsalder og vores fleksibilitet for de unge.
Det gælder, når de unge har fået børn f.eks., og når nogle nedslidte seniorer på arbejdsmarkedet vil holde tidligere.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-10:
Jamen der bliver jeg helt ærligt bare lidt forvirret, for ønsker man fleksibilitet, ønsker man, at det kan være nemmere for nedslidte arbejdere at trække sig tilbage, ønsker man, at det for børnefamilier skal være muligt at sætte tempoet ned for at passe sine børn, og ønsker man, at det skal være nemmere at starte egen virksomhed og have den økonomiske frihed til at turde at sige sit arbejde op for at starte en virksomhed, så er det alt sammen noget, der i sidste ende vil betyde en politik, der sænker arbejdsudbuddet.
Det kan ikke lade sig gøre at skabe fleksibilitet for danskerne, uden man gør det.
Så er vi ikke ude i et kursskifte hos Venstre?
Kim Valentin (V), 2024-12-10:
Altså, jeg ved jo godt, hvad Venstre har syntes igennem hele 00'erne og 2010'erne og nu i 2020'erne.
Det, vi altid prøver på, er at skabe et økonomisk fundament, som vi kan tage nogle sunde økonomiske beslutninger ud fra, så vi kan prioritere velfærd, sikkerhed, forsvar og den grønne omstilling.
Det er det, jeg prøver at sige i den her sammenhæng.
Når det er på plads, kan vi skabe de fleksibilitetsmuligheder, der skal være omkring en eventuel pensionsalder, altså en diskussion om, hvordan man laver fleksibilitet for unge og for ældre, der er nedslidte.
Det er jo ikke Venstre, der gør det.
Det er regeringen.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-12-10:
Nu er det jo lidt sjovt, at ordføreren mener, at jeg skal komme med til finanslovsforhandlinger.
Mig bekendt var det da regeringen, der smed Danmarksdemokraterne ud, nærmest inden vi overhovedet havde nået at drikke så meget som en cola zero ved forhandlingsbordet.
Så det er lidt underligt, at vi nu lige pludselig skal klandres for ikke at være til stede.
Kim Valentin (V), 2024-12-10:
Det var en lang vej for at komme til at diskutere støtte til udviklingslande.
Jeg synes, at uanset om man kigger på det på den måde, som ordføreren gør, eller på den måde, jeg nævnte i min ordførertale, så er grundlaget jo velfærdsforliget, fordi der skal være penge til det hele.
Frederik Vad (S), 2024-12-10:
Jeg ved ikke, hvad der foregår i de forhandlingslokaler, hvor Enhedslisten har deltaget.
Men det, jeg kan sige, er, at den samlede politik, som den her regering står på mål for, jo er en politik, hvor sikkerhedsnettet under dem, der skal trække sig tidligere og skal have muligheden for at kunne trække sig tilbage før pensionsalderen, er blevet bevaret.
Vi har oven i købet hevet noget af det af bordet, som vi ellers, da den her regering blev dannet, havde talt om at vi skulle, f.eks. en fusion af nogle af de ordninger, der er på området.
Seniorpensionen står, Arnepensionen står, og vi har brugt en del penge på bl.a. at styrke beskæftigelsesfradraget over for nogle af de almindelige arbejder- og middelklassefamilier, som lige nu kæmper med at få regningerne betalt rundtomkring ved middagsbordene.
Den samlede politik er den, vi står på mål for, og derfor kan man ikke sige: Hvorfor tager man ikke x antal millioner her og bruger dem herovre?
For det er den samlede politik, den her regering står på mål for.
Rosa Lund (EL), 2024-12-10:
Det synes jeg er et interessant svar: at det er den samlede politik.
Man vil ikke bruge 450 mio. kr. på tilbagetrækning; man vil gerne bruge 18 mia. kr. på skattelettelser til bl.a. LEGO-arvingerne.
Vi undrer os bare i Enhedslisten, og det vil jeg gerne spørge hr. Frederik Vad om: Er det ikke rimeligt, at os, der har fundet pengene, også er med til at bruge dem?
Jeg tror da egentlig godt, at vores partier i al mindelighed kunne blive enige om nogle ting, som ville være gode på tilbagetrækningsområdet, og som jo ikke handler om alle mulige fradrag, som hr. Frederik Vad står og snakker om.
Frederik Vad (S), 2024-12-10:
Ej, det er simpelt hen for tykt.
Enhedslisten siger, at de gerne vil være med til at bruge penge, de selv har fundet, men det er jo et nyt princip for Enhedslisten, for normalt er det sådan, at Enhedslisten gerne vil bruge penge, som de ikke vil være med til at finde.
Hvis Enhedslisten kun gik til forhandlingsbordet med krav for x antal millioner kroner, som Enhedslisten selv havde fundet, så kunne Enhedslisten jo ikke være med i nogen aftaler, for Enhedslisten finder stort set aldrig penge på nogen som helst områder.
Det er jo fuldstændig rigtigt.
Nu taler man om 18 mia. kr. til LEGO-arvingerne.
Jeg vil bare minde om, at hvis man tager de personskattelettelser, der er blevet givet, går størstedelen af de milliarder, vi sender ud herfra, altså til helt almindelige indkomster: enlige forsørgere, folk, der tjener – hvad? – 28.000, 29.000, 30.000 kr. om måneden.
Det er virkeligheden.
Victoria Velasquez (EL), 2024-12-10:
Der er mange, som er nysgerrige på denne her samarbejdsregering og på, hvordan dynamikkerne og styrkeforholdene er i regeringen.
Lige her er jeg faktisk også lidt nysgerrig i forhold til, om man skal forstå det, som at Venstres muller faktisk vandt armlægningen i de her forhandlinger.
For jeg kan stadig ikke forstå, og vi har heller ikke fået svar på det nu fra Socialdemokratiets ordfører, hvor de 450 mio. kr. er forsvundet hen.
Hvorfor er de gået til skattelettelser, i stedet for at vi brugte dem på at styrke tilbagetrækningsordningerne?
Så slog det mig bare: Er det egentlig, fordi Venstre lykkedes med at få det igennem i regeringen?
Er det Venstre, der har overtalt Socialdemokratiet til at give op på det, vi har aftalt?
Kim Valentin (V), 2024-12-10:
Det er interessant nok, at der jo er sådan to fortællinger.
Den ene fortælling er, at man kan sige, at hver gang man udbetaler 1 kr. i skattelettelser, så er der noget mindre velfærd.
Sådan er det jo ikke.
Altså, skattelettelser har også nogle andre effekter, f.eks en effekt, som er meget vigtigt i øjeblikket for at holde vores samfund i gang, for virksomhederne står og skriger på arbejdsudbud.
Det at sænke skatten betyder faktisk, at vi får et væsentlig højere arbejdsudbud.
Og det har vi gjort – faktisk sænket skatten.
Hver gang Venstre har været i regering, har vi ønsket at sænke skatten, og en af hovedpointerne har været at øge arbejdsudbuddet.
Victoria Velasquez (EL), 2024-12-10:
Jeg tænker, at det fra Venstres synspunkt vel er meget at have 450 mio. kr., man så kan bruge på at finansiere de skattelettelser, man gerne vil lave.
Så har det været vigtigt for Venstre at få det igennem i regeringsforhandlingerne, at de 450 mio. kr. ikke skulle gå til tilbagetrækningsordninger, men faktisk skulle gå til skattelettelser?
Kim Valentin (V), 2024-12-10:
Jeg kan jo ikke fortælle, hvad der er sket inde i et forhandlingsrum.
Jeg sad ikke selv i det forhandlingsrum.
Vi har øget arbejdsudbuddet med over 30.000, altså 33.000 mennesker i arbejdsudbuddet.
Samira Nawa (RV), 2024-12-10:
Mange tak.
Det er med henvisning til Arnepensionen.
Moderaterne er kommet med et lille subtilt angreb ved at lave annoncer, hvor der står: »Lad os gøre det ordentligt«.
Det er med henvisning til seniorpensionen.
Så hvordan synes Venstre det skal gøres?
Kim Valentin (V), 2024-12-10:
Det var det, jeg prøvede at sige i min ordførertale, men jeg kan godt gøre det lidt mere tydeligt.
Det, vi synes, er jo, at når man taler om pensionsalderen, skal man gøre det i en sammenhæng.
Og det vil vi gerne lægge ind i en arbejdslivskommission, hvor vi også diskuterer efterløn, seniorpension og Arnepension, tidlig pension.
Så det hele bliver ligesom taget i en sammenhæng.
Det gælder i øvrigt også, at vi samtaler om, hvad der skal ske i de unge år, hvor man sparer op til pension, altså at man skal se arbejdslivet i en sammenhæng.
Samira Nawa (RV), 2024-12-10:
Så har jeg bare lige et andet spørgsmål.
Den socialdemokratiske ordfører, hr. Frederik Vad, sagde med stolthed fra talerstolen, at Arnepluspensionen var »taget af bordet.«
Det er jo så saneringen af de førtidige tilbagetrækningsordninger, der er tale om, altså den sanering, der står omtalt i regeringsgrundlaget.
Jeg vil bare spørge hr. Kim Valentin, ordføreren for Venstre, om man deler den samme stolthed af, at Arnepluspensionen er taget af bordet.
Kim Valentin (V), 2024-12-10:
Vi anerkender, at der er behov for, at nogle går tidligere fra end andre, fordi de er nedslidte.
Det anerkender vi.
Det, vi så siger, er: Vi vil gerne lave en rigtig god ordning, men det skal laves i en sammenhæng med alt det andet.
Den diskussion om pensionsalder, hvad der skal ske i de unge år, og hvad der skal ske med Arnepension, seniorpension og efterløn, synes vi faktisk skal foregå i en arbejdslivskommission.
Og det er ikke nogen syltekrukke, det er noget, der sker derinde, og man finder så en god måde at gøre det på.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-12-10:
Al finansiering er jo også prioritering, og hvis man kigger på den måde, som man prioriterer statens finanser på også i forhold til pensioner her i Danmark, håber jeg også, at ordføreren anerkender, at det er en prioritering, når man fordeler hele samfundskagen, altså de mange indtægter, der er i Danmark.
Men anerkender ordføreren for Venstre så ikke også det, som mange lønmodtagere måske oplever, altså at folk, der er på arbejdsmarkedet, oplever, at de nu skal se frem til at arbejde, længe efter at de bliver 70?
Kunne man ikke godt gå ind at kigge lidt på den der prioritering af, hvordan pengene bliver brugt, al den stund at man jo eksempelvis kan se, at udviklingsstøtten siden 2020 er steget med over 6 mia. kr.?
Altså, alene i 2023 valgte regeringen at øge udviklingsstøtten med 2,8 mia. kr., og nu runder den 23 mia. kr. i år.
Det er ganske mange penge.
Anerkender Venstre ikke, at det er en kraftig fejlprioritering, at man vælger at bruge så mange flere penge uden for landets grænser, og at der så ikke er penge til, at vi kan brødføde vores egne borgere med nogle rimelige pensionsordninger?
Peder Hvelplund (EL), 2024-12-10:
Tak for det, formand.
Jeg kan lige så godt starte med at sige, at vi ikke kommer til at støtte det her beslutningsforslag.
Det er en tilgang, som efter vores opfattelse er fuldstændig forfejlet.
Det er vores klare opfattelse, at langt de fleste mennesker har et ønske om både at kunne begå sig på dansk, men også at have en tilknytning til arbejdsmarkedet i det omfang, det er muligt, og hvis man begynder at indføre straf og sanktioner for dem, har det udelukkende som konsekvens, at de bliver flyttet længere væk fra arbejdsmarkedet, og at de får endnu sværere ved at finde en vej ind.
Det synes jeg det her forslag er et klokkeklart eksempel på, for her er der jo tale om, at man vil stille borgere over for et nyt krav om, at man skal kunne dansk på et forholdsvis højt niveau.
Vi kender det fra f.eks. indfødsretsprøven, hvor man også skal bestå en danskprøve 3, og vi kender det fra folk, der kommer med en mellemlang eller videregående uddannelse fra udlandet, og som skal have adgang til det danske arbejdsmarked.
Det gælder f.eks. folk, der er ramt af ptsd, det kan være folk med en kognitiv funktionsnedsættelse, det kan være borgere med en anden form for psykisk sygdom, som gør, at de ikke kan bestå en sådan prøve, eller det kan for den sags skyld også være mennesker med ordblindhed, som heller ikke vil være i stand til det.
Det er den gruppe af borgere, der absolut ikke har brug for flere benspænd og forhindringer for at komme ind på arbejdsmarkedet, som man med det her forslag vil straffe og lægge endnu en barriere for i forbindelse med at kunne komme ind og få en plads på arbejdsmarkedet.
Derfor er det efter vores opfattelse den helt forkerte vej at gå.
Vi synes tværtimod, at man skal fjerne barrierer frem for hele tiden at bygge nye barrierer, og vores bekymring er jo, at det her i særlig grad vil komme til at ramme udsatte og sårbare borgere, som har brug for en hjælpende hånd for at komme ind på arbejdsmarkedet, frem for at de skal have yderligere straf og sanktioner.
Derfor kommer Enhedslisten ikke til at støtte det her beslutningsforslag.
Kim Valentin (V), 2024-12-10:
Det er rigtig godt, at man prøver at få folk til at lære dansk.
Det, der er endnu mere effektivt, er, at de får et arbejde og samtidig lærer dansk.
De to ting tilsammen gør nemlig, at de også bliver integrerede, og hvis de har en familie, så kan familien se, at de rent faktisk går på arbejde.
Så det der med danskkrav er jo fint nok, men arbejdspligt er bare meget bedre.
Peter Skaarup (DD), 2024-12-10:
Skal man så forstå ordføreren derhen, at ordføreren mener, at det forslag, ordføreren har været med til at gennemføre, både sikrer arbejdspligt og sprogkundskaber?
Hvis det er tilfældet, kan man vel bare støtte sit eget forslag, som ligger på bordet i dag, for så er det jo gennemført af regeringen, eller hvordan skal man forstå det?
Kim Valentin (V), 2024-12-10:
Jeg vil godt sige det igen: De forslag på kontanthjælpsområdet, vi har haft igennem, sikrer, at vi får så mange som muligt til at gå fra passiv forsørgelse ud på arbejdsmarkedet.
Det er den aktive indsats på arbejdsmarkedet, som vi kan se folk bliver integreret af og folk lærer dansk af.
Så arbejdspligt er bedre end bare sådan at sige, at nu skal de gå i skole og lære dansk.
Man får både et arbejde og lærer at tale dansk af arbejdspligten.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-10:
Nu bliver det næsten lidt pinligt, hr. Kim Valentin.
Den ene var søreme at få et arbejde, hvor man kunne gå ud og integrere sig, og hvor man også kunne gå ud og lære dansk, mens man arbejdede.
Og den anden vej var selvfølgelig at gå på en skole, hvor man så kunne lære dansk.
Nu står hr. Kim Valentin så på talerstolen og siger, at det her forslag ikke vil gøre det.
Men det er jo lige præcis det, det vil gøre.
Det tilbyder jo to veje ud af den lavere ydelse.
Den ene er, at man går ud på arbejdsmarkedet og får sig et arbejde, enten i det private eller alle mulige andre steder, og det placerer ansvaret for at finde det arbejde på borgeren selv her – ikke på en sagsbehandler.
Så ordføreren må da gerne lige bekræfte, at det egentlig er så simpelt, at man sådan set bare selv kan gå ud og få sig et arbejde.
Så slipper man helt for kontanthjælpen og den lavere ydelse.
Der er nogle mennesker, som, hvis de er for syge eller for dårlige eller har alle mulige skavanker, der gør, at de har svært ved at komme ind på arbejdsmarkedet – ordblindhed, hvem ved hvad – så har muligheden for trods alt at lære dansk.
Der er jo så nogle undtagelser fra f.eks. det skriftlige, hvis man har ordblindhed, men så skal man lære det mundtligt.
Kim Valentin (V), 2024-12-10:
Til det sidste må jeg jo sige, at hvis ikke de skal have et arbejde, så skal de måske ikke have kontanthjælp.
Så skal de over i en anden ydelsesform, og det er noget helt andet.
Til det første vil jeg sige: Ja, altså det er jo rigtigt, at vi fremsatte et forslag i 2020, som sådan set kun gik på danskkravet.
Og det var et fint forslag på det tidspunkt.
Det, der bare er sket i mellemtiden, er, at arbejdspligten er så meget bedre, fordi vi kombinerer rigtig mange ting.
Og vi har en forhåbning om en mulighed for at få rigtig mange til at gå fra passiv forsørgelse og over i et rigtigt job – mere eller mindre, da det ikke er alle, der kan arbejde 37 timer, men de kan gå fra en passiv forsørgelse og få et job i hvert fald nogle timer om ugen, og det skaber også danskkundskaber.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-10:
Nu er jeg jo ikke den store fan af arbejdspligten – ikke, fordi jeg ikke synes, folk skal arbejde, men fordi det bureaukratiske mareridt, der følger med, placerer ansvaret ved sagsbehandlerne.
Det placerer ansvaret i kommunerne og ikke hos den enkelte borger.
Lige pludselig er det jo kommunen, der skal sørge for at registrere og få folk til at møde op og delagtiggøre sig i en utrolig høj grad.
Det her med, at vi har en regering, der påstår, at den vil af med bureaukrati, og så indfører noget, som kommer til at indføre et enormt bureaukrati ude i kommunerne, synes jeg jo er fabelagtigt.
Men det er jo der, vi står.
Kim Valentin (V), 2024-12-10:
Jeg synes ikke, det ligner LA at være så negativ over for noget, der kan sætte folk i arbejde.
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-10:
Tak for ordet, og tak for en interessant tale.
Ordføreren sluttede lige af med at sige, at det ikke lignede LA »at være så negativ«.
Jeg får lyst til at sige: Til gengæld ligner det i øjeblikket Venstre at stemme nej til alt, hvad man tidligere har fremsat selv.
Venstre begrunder sit nej til beslutningsforslaget med, at man har indført arbejdspligten, og den er så meget bedre.
Hvilken evidens har vi for, at nyttejob får folk i arbejde?
Kim Valentin (V), 2024-12-10:
Der har ordføreren jo fat i noget, der er rigtigt.
Vi ved ikke, hvor mange der rent faktisk går fra et nyttejob og så lander i en beskæftigelse.
Men det her er en bedre måde at gøre det på end så meget andet.
Vi får folk fra en passiv forsørgelse og til at komme ud og faktisk lave noget, og det er også et godt signal at sende.
Og så er der jo rigtig mange, der går fra kontanthjælp og så over til en aktiv beskæftigelse.
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-10:
Jamen hvordan kan det være bedre at sætte folk i nyttejob, hvis ikke vi rent faktisk ved, om det virker?
Til gengæld ved vi, vi skal bruge 100 mio. kr. på det.
Havde det ikke været bedre, at vi havde brugt de penge på en lidt anden måde, som gjorde, at vi sikrede, at folk kom i arbejde, og at vi stillede et krav om, at folk lærte dansk, hvis de skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet?
Kim Valentin (V), 2024-12-10:
Jeg har det faktisk rigtig godt med, at folk har en arbejdspligt, hvis man er et sted, hvor man er på kontanthjælp og har været på kontanthjælp i rigtig mange år.
Rigtig mange af de her 9.000, jeg talte om, har jo været i Danmark i mere end 20 år, og de har ikke haft et rigtigt arbejde.
Og det er rigtigt, at de ikke engang kan dansk.
At de går fra at gå i den situation og så komme ud og få et nyttejob og komme væk hjemmefra, har en effekt.
Peder Hvelplund (EL), 2024-12-10:
Tak for det, og tak til hr. Peter Skaarup for talen.
Jeg er egentlig bare interesseret i at høre noget.
Vi har jo en lang række borgere, som i dag er på en kontanthjælpsydelse, selv om de har en kognitiv funktionsnedsættelse eller har en psykisk sygdom, men som er på kontanthjælp, fordi de ikke er udredt endnu.
Det her vil jo reelt betyde en straf til dem, hvis de af de årsager ikke er i stand til at kunne tage en danskprøve 3, som jo er en temmelig vanskelig prøve, altså stort set på gymnasieniveau, både i skriftlige og mundtlige danskkundskaber.
Ville det ikke helt utilsigtet komme til at ramme en gruppe borgere, som i forvejen er ret udsatte?
Peter Skaarup (DD), 2024-12-10:
Nu kan man sige, at det med at lære dansk og også komme ud på arbejdsmarkedet jo ikke er forbundet med voldsomt store vanskeligheder set med Danmarksdemokraternes øjne.
Altså, det er vel ikke for meget forlangt, at hvis man kommer til Danmark, skal begå sig og skal kunne klare sig, uanset om man skal til læge eller ud på arbejdsmarkedet, gør man alt, hvad man kan, for at lære dansk på et rimeligt niveau?
Derfor tror vi på, at det her forslag vil have en effekt.
Så er det jo rigtigt, som hr. Peder Hvelplund siger, at der kan være nogle, der ikke vil kunne klare det så godt som andre, men så kan man måske finde nogle andre metoder til at lære det, man skal bruge for at komme ud på arbejdsmarkedet og dermed bidrage.
For hr. Peder Hvelplund er vel også enig med os i Danmarksdemokraterne i, at det ikke duer, at vi har et velfærdssamfund, som alt for mange ikke betaler ind til, og hvor man altså gerne vil nyde, men ikke yde?
Jeg må sige, at det undrer mig ret meget, at Venstre som et parti, der kommer med forslag i Folketinget om, at det er vigtigt, at man kan sproget, for at oppebære sociale ydelser, ikke kan støtte et forslag, som man selv har fremsat.
Det undrer mig.
Så kan det godt være, at der er sket noget, og at regeringen har lavet noget på nogle andre områder og sådan noget.
Men er ordføreren ikke enig i, at selve idéen, som Venstre kom med i sin tid, om, at det er så vigtigt, at man skal kunne sproget, at det også har betydning for ens sociale ydelser, er et sundt og godt princip, og at der skal være den sammenhæng?