runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2016-09-06:
Det er jo et svært spørgsmål at gætte svaret på.
Men jeg vil bare lige korrekse med hensyn til en enkelt ting: Handicaptillægget til studerende berøres ikke af det her.
Det samlede rådighedsbeløb bliver faktisk større, og det, der alt andet lige må være det afgørende, er, om man som studerende i den periode, hvor man er studerende, har mulighed for at betale sine regninger og sin husleje, og hvad det hedder alt sammen.
Så er det rigtigt, at vi justerer, i forhold til hvor meget af det rådighedsbeløb der er stipendier, og hvor meget af det der er lånemulighed.
Men rådighedsbeløbet bliver ikke mindre; det bliver tværtimod større.
Derudover, og det må være det, som de studerende alt andet lige må fokusere på, fokuserer vi netop på kvaliteten i deres uddannelser.
Vi fører jo med det her forslag 8 mia. kr. ind i uddannelsessystemet for at hæve kvaliteten i uddannelserne, vi giver en øget mulighed for at tjene penge ved siden af studierne, altså et øget fribeløb, og så giver vi en ekstra skattegulerod på 17.000 kr. i fradrag, de første år man kommer i arbejde.
Det, der må være grunden til, at man begynder på et studie, er vel at komme ud på arbejdsmarkedet og tjene nogle penge både til sig selv og også for at bidrage til fællesskabet.
Det er sådan set de elementer, der ligger i vores SU-system.
Jeg synes faktisk, det er genialt.
Pernille Skipper (EL), 2016-09-06:
Det, jeg hørte ordføreren sige til at starte med, er, at det er svært at vide, hvad der ville være sket ved valget, hvis statsministeren havde fortalt sandheden.
Det er et eklatant løftebrud.
Det blev lovet gentagne gange, og det kom fra statsministerens egen mund, at man ikke ville pille ved SU'en, og regeringen sidder på det yderste mandat.
Men det er rigtigt, at det kunne man ikke forudse, men jeg tror ikke, at han ville have siddet her som statsminister.
Når det så er sagt: Ja, rådighedsbeløbet er det samme, hvis man kan arbejde, hvis man vil låne, men det er altså ikke det, der sikrer, at studerende kommer igennem deres uddannelse.
SU'en sikrer, at man kommer igennem den, også selv om man ikke har mange penge på bankkontoen, og også selv om lånemulighederne ikke bliver brugt.
Jacob Jensen (V), 2016-09-06:
For mig at se må det være et spørgsmål om, hvad man har at betale sine regninger med i den relativt korte periode af sit liv, hvor man er studerende.
Dengang der var en rød regering, og hvor der med Socialdemokraterne i spidsen blev lavet en SU-reform, gik man decideret ind og skar 2,2 mia. kr. af beløbet og dermed i rådighedsbeløbet.
Vi går ind og justere, så man får et mindre stipendie, men øgede lånemuligheder og samlet set et øget råderum, og det må vel være det, der er afgørende for, hvorvidt folk i den korte periode, hvor de har mulighed for at være studerende, kan gennemføre deres studier – ud over de ting, som vi lægger op til med et øget fribeløb, øget skatterabat, når man kommer ud, og vigtigst af alt en øget kvalitet i uddannelserne.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Der findes to former for løftebrud, nemlig de rigtige løftebrud og så dem, som politiske modstandere bare beskylder en for.
Hvad Venstre har sagt i valgkampen forud for sidste valg, udgør ikke et løftebrud, hvis man ændrer på det efter yderligere et valg, og det her med SU er jo noget, som man gerne vil gennemføre efter yderligere et valg.
Men her er der tale om et reelt løftebrud: Venstre gik til valg på, at i denne valgperiode skulle den offentlige sektor i Danmark, som i forvejen er en af verdens dyreste, ikke være endnu dyrere.
Altså: 22 mia. kr. til en større offentlig sektor, 4,5 mia. kr. til jobfradrag.
Hvordan hænger det sammen med det, som Venstre lovede i valgkampen?
Jacob Jensen (V), 2016-09-06:
Det hænger sådan set ganske fint sammen, for det, vi sagde i valgkampen, var, at vi har et udgiftsstop som et middel, men ikke som et mål.
Og man kan se af de her planer, vi lægger frem, at vi, ved at vi får flere i beskæftigelse og i det hele taget får øget råderummet ved omprioriteringer inden for forskellige områder, får et øget råderum.
Og det giver mulighed for, at vi kan investere ekstraordinært i bl.a. at få finansieret skattelettelser, som ikke bare er 4,5 mia. kr., men som totalt set er 11,5 mia. kr. i den plan, vi lægger frem.
Det giver også, som hr. Ole Birk Olesen så rigtigt refererede, mulighed for, at vi øger det offentlige budget med ½ pct. i gennemsnit i de kommende år.
Men det kan vi kun gøre, hvis vi øger råderummet, og hvis vi vel at mærke kan få flertal for at øge råderummet.
Vi har ikke haft et udgiftsstop som et mål, men som et middel, og det gør trods alt en forskel.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Målet var jo at lette skatten for folk i arbejde i den lave del af indkomstskalaen.
Man sagde, at man havde nogle prioriteter, og at Venstre lagde højere vægt på at sænke skatten på arbejde end på at gøre den offentlige sektor større.
I dag kan vi konstatere, at det er helt omvendt.
Venstre ønsker at bruge 22 mia. kr. ekstra i den offentlige sektor og kun 4,5 mia. kr. på et jobfradrag.
Det kan hr. Jacob Jensen da ikke bortforklare.
Det er da en helt anden politik, man fører i dag, end den, man lagde frem i valgkampen.
Jacob Jensen (V), 2016-09-06:
Det synes jeg nu ikke man kan sige.
Altså, vi har jo sagt, at vi gerne ville have en offentlig sektor, som var velfungerende.
Samtidig siger vi, at vi går i den samme retning som før valget, nemlig at det er med fokus på, at skatten på den først tjente krone skal ned, men bl.a. også for en anden gruppe, som hr. Ole Birk Olesen ved jeg lægger meget vægt på, end den med den først tjente krone.
Josephine Fock (ALT), 2016-09-06:
Tak for det.
Og tak til ordføreren og i virkeligheden også ros til regeringen for at fremlægge en 2025-plan.
Det synes jeg jo er prisværdigt.
Det, som jeg så vil koncentrere mig om, er det, at regeringen kalder det en helhedsplan.
Og det, der så undrer mig i den helhedsplan, er i forhold til klima, miljø og ulighed.
Altså, klima og miljø er helt fraværende, og i mine øjne fremmer planen uligheden.
Så hvordan ser ordføreren at den her 2025-plan lever op til FN's bæredygtighedsmål, og hvordan får vi implementeret Parisaftalen i 2025-planen?
Jacob Jensen (V), 2016-09-06:
Altså, vi har jo fortsat den mest ambitiøse klimapolitik vel nærmest i verden med et ønske og et mål om at være et fossilfrit samfund i 2050.
Det, at vi nu går ind og afskaffer PSO-ordningen, er jo faktisk med til at sikre, at der er en finansiering til den grønne omstilling.
Og den anden ordning med PSO var sådan, kan man sige, taget ud af skuffen.
Her får vi ligesom lagt det ind på finansloven og sagt, at det her sikrer midler, vel at mærke så længe der er et flertal for det i Folketinget, selvfølgelig.
Så det synes jeg faktisk er med til at sikre og styrke den grønne omstilling.
Men jeg vil bare understrege, at vi fortsat har den ambition.
Vi har så sagt nogle ting om, at vi gerne vil prioritere, hvordan vi kommer derhen, lidt anderledes.
Vi er ikke så glade for de kystnære vindmøller eksempelvis, men til gengæld vil vi gerne tale om at udvide havvindmølleparker – bare for at give ét eksempel.
Men vi har ikke slækket på ambitionen, og vi er stadig væk et af de lande i verden, som har den største og mest ambitiøse målsætning på det her felt.
Josephine Fock (ALT), 2016-09-06:
Det kommer nok ikke som nogen overraskelse, at jeg synes, at vi bevæger os den forkerte vej, for jeg synes faktisk, at vi slækker på ambitionerne på klima- og miljøområdet.
Det er jo det, der også ligger i FN-bæredygtighedsmålene.
Så hvordan kan man f.eks. lave en SU-reform, som gør, at de unge ikke gennemfører uddannelsen, fordi de skal optage lån?
Det er bare ét eksempel på uligheden.
Jacob Jensen (V), 2016-09-06:
Helt grundlæggende er jeg af den opfattelse, at det er vigtigt, at man, kan man sige, er med til at yde til det danske samfund, før man kan begynde at nyde af de forskellige serviceydelser, der er.
Selvfølgelig skal vi overholde internationale forpligtelser, og hvad det hedder alt sammen,
men jeg deler sådan set hr. René Christensens synspunkt, at det er vigtigt, at folk også er med til at bidrage.
Og derfor er det jo så, at vi insisterer på, at dem, der kommer hertil, også skal bidrage med noget positivt, herunder ikke mindst være på arbejdsmarkedet.
Så lad os diskutere det forslag, som hr. René Christensen her lægger på bordet.
Det tager vi gerne med, når vi snakker om det ovre i Finansministeriet.
Nej, jeg kan ikke se, at det skulle øge nogen ulighed, at vi faktisk styrker uddannelserne, og at vi faktisk giver en skatterabat, kan man sige, et incitament til at komme ind på arbejdsmarkedet – og at vi i øvrigt giver en bedre mulighed for at have et øget råderum, når man er studerende.
Men lad mig så give et andet eksempel, bare for at illustrere det, når vi taler om ulighed.
Altså, det, at der er mange hundrede tusinde danskere i dag, som ingenting sparer op til sig selv ud over den grundlovssikrede pension, er en ulighed, hvis ikke vi får gjort noget ved det.
Det har vi så adresseret i vores plan, så vi netop går ind og sikrer, at nogle af de pensionister og andre grupper, som i dag ikke sparer op, kommer til at gøre det, så de kommer til at være mindre afhængige af fremtidens politikere, kan man sige.
Så det er bare et andet eksempel på, hvordan vi også adresserer uligheden i det her samfund.
Morten Østergaard (RV), 2016-09-06:
Det var egentlig noget andet, jeg ville have spurgt til, men nu blev debatten lige så interessant.
For den situation, hr. René Christensen beskriver, er jo en situation, som er opstået på baggrund af et skattestop, som blev indført under dække af præcis at levere den tryghed for boligejerne, som hr. René Christensen efterlyser, nemlig at de skulle vide, hvad de havde at gøre med og kunne regne med deres boligskat.
Grundskylden er for mange kommet overraskende og er steget, endda også på tidspunkter, hvor deres hus er faldet.
Derfor er det store spørgsmål, om hr. René Christensen er enig i, at det må være muligt at etablere større tryghed om boligejernes økonomi end det skattestop, som man har stået vagt om siden 2001.
Jacob Jensen (V), 2016-09-06:
Altså det at placere et politisk ansvar eller et ansvar i det hele taget er jo altid en smagssag.
Jeg synes nu nok, at skatteministeren i det mindste i starten forsøgte at placere et ansvar.
Derudover må vi så prøve at komme med et bud på, hvordan vi kan genoprette tilliden til SKAT.
Jeg håber, hr. René Gade har et endnu bedre bud, og så må vi da tale om det, herunder selvfølgelig også den finansiering, der skal til, hvis det er penge, der kræves.
Det taler vi meget gerne med Alternativet og i øvrigt med andre partier om, for der tror jeg jo, at vi, som hr. René Gade siger, ikke er uenige i en politisk sammenhæng, men vi skal bare have et rigtigt redskab på banen.
Så det vil vi gerne tale om.
René Christensen (DF), 2016-09-06:
Der er ingen tvivl om, at skattestoppet nok har overlevet sig selv.
Altså, i en lang periode virkede det faktisk efter hensigten, men man må sige, at nu i forhold til grundskylden er der nogle steder, hvor det er løbet løbsk i forhold til, hvad boligejerne kan forvente af fremtiden.
Derfor tror jeg, at vi på tværs af partier herinde trods alt har – også i forhold til de møder, jeg har deltaget i – en interesse i, hvordan man så får strikket det her sammen.
Jeg vil gerne sige fra Dansk Folkepartis side, at de vises sten tror jeg man skal være flere om lige at finde, for der er selvfølgelig nogle udfordringer, og der er mange modeller i spil.
Skal beskatningen først ske, når man handler ejendommen?
Skal den stige løbende, osv.?
Derfor er vi også lidt skeptiske over for, at man i øjeblikket bruger rigtig, rigtig mange milliarder – det er trecifrede milliardbeløb, man bruger – på at igangsætte udviklingen af et system, selv om vi jo reelt politisk ikke har besluttet, hvad vej vi egentlig vil gå.
Det synes jeg sådan set er den største udfordring lige i øjeblikket.
Morten Østergaard (RV), 2016-09-06:
Derfor vil jeg egentlig bare sige, at jeg synes, det er en meget positiv tilgang, Dansk Folkeparti har til det her spørgsmål, i hvert fald nu.
Og jeg håber, vi kan finde en model, hvor vi kan skabe tryghed også for de pensionister, der er, om, at deres boligskatter ikke vokser mere, end pensionen, og at de ikke skal opleve, at grundskylden er ved at drive dem fra hus og hjem.
Det tror jeg vi i fællesskab kan finde en langt mere fornuftig model for end den, som har bestået siden 2001 og meget langt stykke ad vejen, i hvert fald indtil nu, har haft Dansk Folkepartis støtte.
Jesper Petersen (S), 2016-09-06:
Tak for det.
Hr. Jacob Jensen mener, at det er intet mindre end genialt, og sammenligner det med en Michael Laudrup-scoring.
Jeg tror, at befolkningens modtagelse af den her plan er sådan mere ovre i en Jesper Olsen-tilbagelægning, der fører til spansk mål i 5-1-nederlaget.
Jeg tror mere, vi er i den kategori, som jeg i hvert fald har opfattet det.
Man må til gengæld give Venstre, at de har udvist en hidtil utæmmet matematisk kreativitet i forhold til at fremlægge, hvad konsekvenserne egentlig er af den skattepolitik, som ligger i udspillet.
Og med alle de mere eller mindre skjulte forsøg på manipulation synes jeg lige, der er behov for at få slået fast, om ordføreren kan bekræfte de beregninger, LO nu har lavet, og som viser, at en direktør som følge af regeringens 2025-plan årligt vil få en stigning i sit rådighedsbeløb både i kroner og øre og i procent, som er væsentlig større end det, som en typisk LO-arbejder, en kasseassistent eller en funktionær vil få ud af den skattepolitik, der er lagt frem.
Jacob Jensen (V), 2016-09-06:
Jeg ved godt, der er enormt meget fokus på de enkelte elementer, men det, der er lagt frem – hvis vi bare kigger på skattedelen, som hr. Jesper Petersen spørger til – viser jo, at med de elementer, vi lægger ind i vores plan her, er det faktisk den langtidsledige, som i forhold til den skattebetaling, man kommer til at betale, hvis vores plan i øvrigt går igennem, vil få den største fremgang i morgen i forhold til i dag.
Og det er helt bevidst, at vi har lagt trykket der.
For vi føler, at det bedre skal kunne betale sig at arbejde.
Jeg tror også – og det tror jeg faktisk hr. Jesper Petersen enig med mig i – at et af de største sociale løft, man overhovedet kan give et menneske, er at sikre, at der er arbejdspladser.
Og det er jo så den anden byggeklods, vi har med, og som jeg også har hørt nogle bud fra Socialdemokraterne på hvordan vi kommer i nærheden af, nemlig at skabe noget vækst, skabe nogle arbejdspladser.
Men samtidig er der også en økonomisk gulerod for dem, der er uden for arbejdsmarkedet, til at gå ind og tage de job, der ligger.
Så det er derfor, vi har lagt trykket på den måde, altså at vi har lagt størstedelen af vores skattelettelsesforslag på de lave arbejdsindkomster.
Det er helt bevidst.
Jesper Petersen (S), 2016-09-06:
Det er meget fint alt sammen, men det var ikke det, jeg spurgte om.
Altså, spørgsmålet går på: Hvad er effekterne egentlig for den enkelte, og det har Venstre meget nødigt villet tale om.
Jeg synes bare, der er behov for, at det kommer ærligt frem, så vi kan diskutere det.
Er det ikke korrekt, at en direktør med en indtægt på 1 mio. kr. vil få en skattelettelse ud af det, der er lagt frem, som er ti gange så stor som den, en almindelig håndværker vil få?
Det er det, LO har regnet sig frem til på baggrund af deres medlemmers indtægt, og som de kan se er konsekvensen.
Vil hr. Jacob Jensen ikke bekræfte, at det er sådan, det forholder sig?
Så kan vi diskutere derfra.
Jacob Jensen (V), 2016-09-06:
Det ville være rigtig formålstjenligt, hvis vi kunne diskutere, hvad det er for nogle forslag, vi hver især har til det her spørgsmål.
Betyder det så, at hr. Jesper Petersen og Socialdemokraterne ikke vil give skattelettelser til hårdtarbejdende danske lønmodtagere?
Det tror jeg hr. Benny Engelbrecht bekræftede tidligere.
Det undrer mig selvfølgelig, hvis man som arbejderparti ikke har arbejdernes tarv for øje og ligesom arbejder for, at de får nogle bedre vilkår.
Det står jeg gerne ved, og det står jeg også gerne på mål for, men det skal altså trods alt ses i sammenhæng med de andre byggeklodser også.
René Christensen (DF), 2016-09-06:
Tak for det, og tak til ordføreren for ordførertalen.
Nu er der jo fremlagt det her, som vi kalder et idékatalog.
Der er nogle rigtig positive ting i det, og så er der nogle mindre positive ting og nogle direkte negative ting.
Når vi læser dem, er der nogle af dem, som vi opfatter som »skal«-opgaver, og nogle, som vi måske mere opfatter som »kan«-opgaver.
Der har jeg sådan tre ting, som jeg godt vil spørge ordføreren om:
Hvis man tager boligbeskatning og PSO, altså den fremtidige energipolitik, så opfatter vi egentlig dem som »skal«-opgaver, noget, der skal løses politisk.
Men vi opfatter sådan set skattereformen som en »kan«-opgave, altså at den ikke er lige så vigtig, som at vi får løst udfordringerne med boligbeskatning og Danmarks energipolitik i årene fremover.
Er ordføreren enig i det?
Jacob Jensen (V), 2016-09-06:
Jeg er i hvert fald enig med hr. René Christensen i, at boligområdet, altså ejendomsvurderingssystemet skal vi have styr på.
Jeg er også enig med hr. René Christensen i, at der fra EU's side er blevet sagt til os, at det system, vi i dag har som PSO, kan man ikke køre videre med.
Så det er jeg fuldstændig enig med hr. René Christensen i.
Der, hvor vandene så måske skilles – det ved jeg ikke om man kan sige, det er selvfølgelig en prioritering – er, at jeg som sagt ser de her byggeklodser, inklusive de to, som bliver nævnt her, som et sammenhængende hele, der kan gøre, at vi også kan investere eksempelvis på energiområdet, eksempelvis på nogle af de andre områder, som vi alle sammen gerne vil.
Men det kræver, at vi har nogle flere klodser og lægger dem sammen og får den sammenhæng i tingene.
Men jeg er enig med hr. René Christensen i, at de to klodser, som han nævner her, skal der selvfølgelig tages hånd om.
René Christensen (DF), 2016-09-06:
Et helt andet område er optjeningsprincippet.
Det har man jo nu indført på nogle områder, hvor der skal være et optjeningsprincip, bl.a. kontanthjælp.
I forbindelse med sociale ydelser eksempelvis har vi en regel i dag, der siger, at hvis man opholder sig lovligt i Danmark uden at være dansk statsborger – man kan være EU-borger eller en hvilken som helst anden borger – så kan man bl.a. gå op til sin kommune, hvis man har en tandlægeregning på under 10.000 kr., 9.999 kr., og så kan lægge den og få den betalt, hvis man selv betaler 600 kr.
Er Venstre klar til at gå ind og kigge på, om der også skal være et optjeningsprincip i forhold til de her ting, altså hvor længe man har opholdt sig i Danmark?
Når man kigger på boligbeskatningen, tror jeg, det er meget vigtigt at huske, at hvis man taler med økonomer, ser de jo en bolig som en investering, og så skal man have lavet et skattesystem, der virker, sådan at man kan forrente sine penge godt, når man nu har sat dem i fast ejendom.
Men langt de fleste, der køber en bolig, køber den jo, fordi de gerne vil bo der og gerne vil bo der længe.
Det er de ting, man skal veje op mod hinanden, og det allervigtigste for boligejerne – og der er det nok ligegyldigt, hvad de stemmer – er: Når jeg som boligejer går ud og tager det største lån, som jeg kommer til at gøre i min levetid, og køber fast ejendom, så har jeg også en forventning om, at jeg om 10, 15, 20 år ved sådan nogenledes, hvordan min økonomi ser ud.
Selvfølgelig kan priser gå op og ned, men det er det, der er vigtigt i den øvelse her.
Jacob Jensen (V), 2016-09-06:
Det her med, at vi mindreregulerer overførselsindkomsterne, hvor man prisfremskriver, men ikke lønfremskriver, er jo ikke vores opfindelse.
Det var noget, som den daværende SRSF-regering indførte og gennemførte for en periode på 7 år.
Vi tillader os så at fortsætte i 2 år ekstra.
Da S sad i regering, var de 7 år helt i orden, for at man kunne få råd til at give skattelettelser til direktøren, selskabsskattelettelser, og hvad ved jeg.
Gode ting, men det var det, man gjorde.
Nu tillader vi os at fremføre det synspunkt at fortsætte den mekanisme, som S, R og SF indførte, i yderligere 2 år, og så falder verden pludselig sammen.
Jeg synes, det er en logik, som halter noget.
Pelle Dragsted (EL), 2016-09-06:
Vi kan være uenige om mangt og meget politisk, og der er store politiske forskelle mellem Enhedslisten og Venstre, men jeg synes, at det at være ærlig over for vælgerne burde være noget, som samlede os herinde.
Det er jo ikke en diskussion, om der er begået et løftebrud, når det kommer til danskernes pensionsalder.
Der er begået et løftebrud fra statsministerens side.
Det blev lovet før valget, at man ikke havde planer om at pille ved danskernes pensionsalder, og så kommer man som en tyv om natten bagefter og siger: Hov, alligevel.
Derfor vil jeg egentlig gerne stille det samme spørgsmål, som fru Pernille Skipper stillede om SU'en: Tror ordføreren, at statsministeren havde været statsminister i dag, hvis man ærligt og redeligt havde fortalt danskerne, hvad det var, man ville gennemføre, når man havde fået ministertaburetterne?
Jacob Jensen (V), 2016-09-06:
Uden at der skal gå for meget Christiansborgteknik i det, vil jeg sige, at normalt siger vi jo, at hvis man når hen og giver befolkningen mulighed for at blive spurgt, inden de ting, man vil ændre, bliver gennemført, så har befolkningen netop mulighed for at sammensætte Folketinget på ny, og det er jo det, vi gør, så derfor er det jo ikke rigtigt, når hr. Pelle Dragsted siger, at vi kommer som en tyv om natten.
Nej, tværtimod kommer vi f.eks. på pensionsområdet med en indfasning, hvor det først er i 2025, at ændringen sker, altså om 8-9 år.
Der har været et og formodentlig også to folketingsvalg, og der kan også have været flere.
Og i forhold til SU er det jo tilsvarende efter et folketingsvalg i 2019, at de ændringer måtte kunne træde i kraft, hvis der efter et nyt folketingsvalg stadig væk er et flertal, som bakker op om de eventuelle ændringer, vi måtte lave.
Så derfor holder den jo ikke hen til byretten her på Christiansborg, hvis vi havde sådan en, at sige, at det her er et løftebrud, når vi netop gør det på den måde, at befolkningen kan blive spurgt både en og flere gange, inden ændringerne træder i kraft.
Pelle Dragsted (EL), 2016-09-06:
Men det der er og bliver noget sniksnak, fordi statsministeren blev spurgt eksplicit og valgte endda selv at tage ordet om SU'en og fortælle, at han ikke mente, at der skulle pilles ved det før valget.
Vi har altså en regering, som blev valgt på et snævert, snævert mandat.
Vi har faktisk en regering, som måske er den svageste regeringen rent mandatmæssigt, som vi har haft i mange år.
Jeg kan ikke lade være med at sidde tilbage med den følelse, specielt når jeg tænker på, at regeringen er ledet af et parti, som jo har travlt med at angribe den tidligere regering, ofte med god grund, for at begå løftebrud, og som selv har vundet magten på det ene løftebrud efter det andet.
Jacob Jensen (V), 2016-09-06:
Men forskellen er, at hr. Pelle Dragsteds parti støttede en regering, som rent faktisk kom som en tyv om natten og ændrede på ting i den periode, hvor befolkningen ikke fik mulighed for at sammensætte Folketinget på ny, hvis man måtte ønske det.
Jo, jo, det var det, der skete.
Hr. Pelle Dragsteds parti støttede en Thorning-Schmidt-regering, som kom som en tyv om natten og ændrede på ting, man havde sagt at man ville have gjort modsat inden valget.
Det vil vi gerne gøre, men på en måde, sådan at indfasningen bliver sådan, at befolkningen kan sammensætte Folketinget på ny, hvis man er uenig.
Der er da en forskel, vil jeg sige til hr. Pelle Dragsted.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-09-06:
Jo, men samtidig glemmer hr. Jacob Jensen at fortælle, at man gør en lang række andre ting såsom at fjerne den grønne check, mindreregulere overførselsindkomsterne, lave et kontanthjælpsloft, sørge for, at de svageste ældre bliver skåret i boligydelse, og at de mennesker, der har arbejdet allerlængst tid på arbejdsmarkedet, skal arbejde endnu længere.
Derfor vil jeg bare have bekræftet, at beregningerne viser, at rådighedsbeløbet er 199 kr. for håndværkeren og for direktøren 2.000 kr. om måneden.
Er hr. Jacob Jensen ikke enig i de beregninger, som LO har lagt frem?