runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-22:
Når hr. Karsten Hønge hentyder til, at så kommer de her, og at det er et problem eller sådan et eller andet, vil jeg sige: Hvad så med de unge mennesker fra Danmark, der tager andre steder hen, og hvad så med dem fra andre lande, der tager andre steder hen og arbejder eller sådan noget?
Jeg kan ikke se problemet i, at vi har en ordning, hvor unge mennesker på kryds og tværs af verden kan komme ud og bidrage til nogle huslige pligter og rent faktisk udveksle noget kultur og få en oplevelse for livet og tjene lidt penge.
Det kan jeg ikke se et problem i.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-22:
Tak for ordet.
Det lovforslag, vi behandler nu, indeholder, ganske som den tidligere ordfører sagde, en lang række forskellige elementer.
En god del af dem har til formål at styrke og smidiggøre myndighedernes sagsbehandling på hjemsendelsesområdet, og det ser vi selvfølgelig positivt på.
De foreslår bl.a., at kommunerne får adgang til indkomstregistret for at klarlægge, om udlændinge er i målgruppen for dedikeret vejledning om frivillig tilbagevenden til deres hjemland eller opholdsland.
Ved at kunne slå op i indkomstregisteret gøres det betydelig lettere, og dermed får man lettere fokus på målgruppen, som dermed kan blive kontaktet med henblik på at få tilbud om repatriering.
Der er også et forslag om, at kommunerne skal indhente en udtalelse fra politiet om de pågældende personer, som ansøger om repatriering, og det er klart, at der skal være en sikkerhed fra myndighederne, i forhold til at man ikke sender penge af sted sammen med folk, som efterfølgende vil bruge den økonomiske bistand til at skabe problemer i forhold til den offentlige orden, terrorfinansiering eller det, der er endnu værre.
Derudover lægger lovforslaget også op til at styrke Hjemrejsestyrelsens oplysningsarbejde i udsendelsessager, hvor man udvider persongruppen, som er omfattet af hjemrejselovens regler om videregivelse af oplysninger til brug for udsendelse.
Det drejer sig bl.a. om helbredsoplysninger, og det ved jeg godt man skal være varsom med, men det er sådan set ganske fornuftigt, at myndighederne har adgang til oplysninger om, om en borger, der skal repatrieres, har brug for medicinsk bistand undervejs, således at hjemrejsen kan foregå på betryggende vis.
Derudover er der også en række justeringer af udlændingeloven, som tydeliggør, hvilke regler der gælder for vurderinger og afgørelser i forhold til opholdstilladelse.
Centralt er, at repatrieringsydelsen udbetales i flere rater: først en rate, så man har økonomi til at anskaffe sig transport, flybilletter m.v., og så et beløb, når man ankommer til sit hjemland, og så også en tredje rate, når fortrydelsesperioden er ophørt, således at man først får det fulde beløb, når man har afsagt sig muligheden for at vende tilbage til Danmark.
Dermed mindsker vi risikoen for, at der bliver spekuleret i ordningen, og man får kun sin fulde repatrieringsydelse, når man har forladt Danmark varigt.
Det er alt sammen forslag, der skal være med til at sikre, at vi i Danmark får hjemsendt flere udlændinge, som ikke har lyst til at være i Danmark, som ikke bidrager til Danmark, og som ikke har været i beskæftigelse.
Vi synes sådan set, det er ganske fornuftigt, at vi gør det økonomisk attraktivt for de personer at rejse tilbage til deres hjemland i stedet for at fortsætte med et ophold i Danmark, som de tydeligvis ikke har taget til sig.
Derfor støtter vi naturligvis lovforslaget fra Venstres side.
Carl Valentin (SF), 2024-02-22:
Mange tak.
Da det i sin tid kom frem, at en mand muligvis stod til at modtage repatrieringsydelse, på trods af at han havde stenet sin kone og datter til døde, var det især SF's daværende ordfører, Halime Oguz, der løftede urimeligheden i det scenarie i medier og i form af spørgsmål til den daværende udlændingeminister, hr. Mattias Tesfaye.
Jeg er sikker på, at hun ville være tilfreds med, at ministeren nu foreslår at inddrage politiets vurdering af, om man med repatrieringsstøtte bidrager til terrorfinansiering.
Det er jeg i hvert fald glad for.
Samtidig forenkler vi reglerne og gør dem mere overskuelige for kommunerne, og vi hæfter os ved, at flere kommuner har kvitteret for de ændringer, ligesom de også mener, at det vil gøre det nemmere for borgerne at overskue det hele.
Samtidig bemærker vi også, at flere af høringssvarene påpeger de store vanskeligheder, der er, med at realisere repatrieringsstøtten.
Det udvander både det praktiske formål med støtten, nemlig at hjælpe folk med at vende tilbage til, hvor de kommer fra, når de har brug for det, men det underminerer også den argumentation, at repatrieringsstøtten er et af de mange værktøjer, der skal til, for at asylsystemet som helhed kommer til at fungere bedre.
Derfor ærgrer det mig lidt, at lovforslaget ikke gør mere for at imødekomme de udfordringer, men jeg er glad for, at Udlændingeministeriet fortsat arbejder på præciseringer af lovgivningen, der gør udmøntningen mere retfærdig.
Så er der bemyndigelserne til Hjemrejsestyrelsen.
Et funktionelt hjemrejsesystem er nemlig for mig at se lige så centralt et element i et velfungerende asylsystem, som evnen til at modtage flygtninge og udøve beskyttelse over for dem er
For asylsystemet afhænger jo af den retfærdighed, der opstår, ved at personer med et legitimt beskyttelsesbehov får tildelt asyl, mens personer, som ikke har et beskyttelsesbehov efter konventionerne, hjælpes hjem med den støtte, vedkommende har brug for.
Derfor er SF som udgangspunkt positivt indstillet over for en styrelse, der har ansvar for at få hjemrejsesystemet, som er meget dysfunktionelt, desværre, i bedre stand.
Samtidig er vi dog lettede over ministeriets ændring af lovforslaget fra det, der blev sendt i høring, til det, der så foreligger for os nu, hvor Udlændingestyrelsen beholder den formelle beslutningskompetence og klageadgangen også sikres.
Som stort set alle andre forslag på udlændingeområdet indeholder det her forslag flere dilemmaer, men jeg mener egentlig, at ministeriet med det her forslag langt hen ad vejen har ramt balancen mellem hensynet til den enkelte og så incitamenterne i systemet.
Derfor støtter SF også op om det.
Karsten Hønge (SF), 2024-02-22:
Jeg kan sige med sikkerhed, at det ikke har noget med kultur at gøre.
Det var der faktisk nærmest ikke nogen der var inde på – bortset lige fra hr. Torsten Schack Pedersen, der var inde på det med et skønmaleri af, hvor fantastisk det var at bo i de her familier, hvor man fik oplevelsen af at bo i verdens lykkeligste land.
For nogen er det jo sådan.
Det var jeg også inde på.
Jeg har faktisk besøgt nogle af de her familier, også nogle af de familier, hvor det går rigtig godt, og hvor der er en oprigtig interesse.
Så for nogen er der da det.
Men for langt hovedparten handler det her bare om rå udnyttelse af billig arbejdskraft.
Frederik Vad (S), 2024-02-22:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Karsten Hønge, hvorfor man mener, at man skal lave en ny erhvervsordning med et beløb, der er lavere end den beløbsordning, vi har for mennesker, der kommer fra lande uden for det europæiske fællesskab.
Det er en ordning, hvor man primært fokuserer på arbejdskraft, og alt det andet, der er i au pair-ordningen, er så trukket ud.
Er ordføreren ikke bange for, at det er en vej til social dumping?
Karsten Hønge (SF), 2024-02-22:
Det forslag, vi har fremsat her, er lavet i tæt samarbejde med fagforbundet FOA, som siger god for den her ordning.
Den konklusion, som både fagforbundet FOA og Enhedslisten og SF er kommet frem til, er, at vi har en frygt for, at vi i hvert fald i en periode får et ureguleret, et ikke overvåget arbejdsmarked.
Så det her er et forsøg på trods alt fortsat at kunne have en vis snor i det her særlige hjørne af arbejdsmarkedet ved at sige, at så bestemmer vi nogle arbejdsvilkår på det her område for de her mennesker.
Frederik Vad (S), 2024-02-22:
Tak for svaret.
Så vil jeg gerne spørge, om ordføreren ikke er enig i, at hvis faldet i antallet af mennesker, der bruger den her ordning, fortsætter i samme takt som det fald, der har været fra 2022-2023 med de stramninger, der er gennemført, så vil den her ordning heldigvis udfase sig selv over nogle år.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-22:
Tak for det.
Det er jeg ikke overraskende meget enig i.
Nu kan man jo være træt af, at Socialdemokratiet ikke er lidt mere handlekraftig, men jeg er egentlig også lidt nysgerrig i forhold til de andre, som trækker i bremsen med hensyn til at gøre noget her, ud over Socialdemokratiet.
Hvad tror ordføreren er årsagen til, at man ønsker at bevare au pair-ordningen?
Karsten Hønge (SF), 2024-02-22:
Jo, det tror jeg faktisk godt jeg vil give hr. Frederik Vad ret i.
Og det er faktisk et lidt sjovt dilemma, jeg kan opleve nogle borgerlige partier være i.
Det var især Venstre, som vi oplevede tidligere i dag, hvor man på den ene side priser ordningen med au pairer og synes, det er fuldstændig fantastisk.
Der kan være nogle problemer, men den er faktisk fuldstændig fantastisk.
Samtidig argumenterer man på den anden sige samtidig for, at antallet så også falder.
Hvis den er så fantastisk, skulle man vel arbejde for, at der kom flere ind i Danmark på den her ordning.
Det er der, elastikken springer for Venstre i argumentationen, og jeg glæder mig til at høre andre borgerlige partier i dag
: Synes man, det er en god idé, at antallet falder?
For det bruger de fleste ordførere som argument, altså at ordningen alligevel falder, og så er der ingen grund til at gøre noget ved det.
Jo, der er grund til at gøre noget ved det nu, for det, vi har i dag, er uværdigt.
Steffen Larsen (LA), 2024-02-22:
Au pair-ordningen virker jo grundlæggende.
Der er nogle ting, som har været problematiske – der er nogle familier, der ikke har brugt den korrekt – men grundlæggende fungerer den jo til, at man kan have en kulturel udveksling.
Au pair-ordningen er jo ikke kun filippinske piger, der kommer og udfører alt for meget arbejde til slaveløn og alle mulige andre ting; det er jo også en reel kulturudveksling.
Der er danske au pairer ude i verden, ude i andre europæiske lande og også andre steder i verden, så ordningen virker.
Jeg synes egentlig, det er udmærket, at man har en ordning, hvor unge mennesker kan komme ud og tjene lidt småpenge og også få en kulturel oplevelse – også mennesker, som normalt ikke vil have råd til at komme til Danmark eller til Vesten.
Derudover er ordningen, som den er nu, en mulighed for store dele af den brede befolkning.
Det er jo her, det bliver lidt mærkeligt med Enhedslisten og SF.
Det er, som om de ønsker, at ordningen reelt skal omdannes til en ordning for de velhavende – hvor det i dag også er middelklassen, der har adgang til den – således at au pairer i fremtiden vil være en luksus forbeholdt de få; det vil være en kulturudveksling alene for den danske overklasse.
Det ser vi uanset alle fordommene fra SF og Enhedslisten i Liberal Alliance ikke som en god vej at gå.
Liberal Alliance er derfor imod forslaget.
Karsten Hønge (SF), 2024-02-22:
Hr. Steffen Larsen sætter spørgsmålstegn ved, at det nærmest kun er filippinere.
Men det er det, så det er ikke noget med, at det er fra alle mulige lande.
Det er filippinere.
Sådan er det ikke, det er stort set kun filippinere, og det er de samme tre-fire kommuner, det handler om.
Så hvis hr. Steffen Larsen skal argumentere for at bevare au pair-ordningen, bliver man nødt til at spørge: Er det, der driver familierne, også at opleve forskellige kulturer?
Og svaret er, at det er det ikke, for det er næsten altid filippinere; de 95 pct. er filippinere, så vidt jeg husker tallet.
Hvorfra er det, hr. Steffen Larsen har viden om eller måske oplysninger om, at der faktisk foregår en kulturudveksling?
Er det sådan, at hr. Steffen Larsen har kendskab til, at au pairer går til koncerter, fodboldkampe eller forelæsninger om danske bøger?
Går de i biografen og ser danske film?
Nu kender jeg måske allerede lidt svaret, men jeg er spændt på at høre hr. Steffen Larsen svar på, hvorfra han har oplysninger om, at der faktisk foregår en kulturudveksling.
Steffen Larsen (LA), 2024-02-22:
Kulturudveksling foregår også i hjemmet.
Den foregår også der, hvor man er.
Det sjove er jo, at det bliver problematiseret, at det er filippinere.
Nu har jeg rejst i Filippinerne, og jeg har arbejdet i Filippinerne.
Jeg kender f.eks. den filippinske nationalret, det ved jeg ikke om hr. Karsten Hønge gør, men allerede der har jeg nok mere kulturudveksling med filippinerne, end jeg fornemmer hr. Karsten Hønge har.
Så vi må jo konstatere, at ja, der sker en kulturudveksling, når man besøger andre lande.
Der sker en kulturudveksling, når man besøger hinanden og ser hinandens hjem og ser, hvordan familierne er indrettet, og hvad der sker.
Det er der ikke noget odiøst i at sige.
Så kan det godt være, at man kan spørge: Jamen ser de danske film?
Det er usikkert, det kommer jo an på, om de får lært dansk nok, til at de vil kunne forstå dem og kunne indgå i det i biografen.
Det er et godt spørgsmål.
Det er op til den enkelte.
Karsten Hønge (SF), 2024-02-22:
Jeg anerkender selvfølgelig fuldstændig, at kulturudveksling er andet end bare det at gå til fodboldkampe eller koncerter.
Det er også det at sidde hjemme ved middagsbordet, og hvad man spiser, og den samtale, man har.
Det anerkender jeg fuldstændig.
Men apropos alarmklokker, som for nogle måske mere har gjort, at de er blevet døve, eller at det har ringet for ørerne af dem, så vil jeg bare sige til hr. Steffen Larsen, at kulturudveksling vel også er mere end det.
Der kan jeg bare sige, at der er ingenting, der tyder på, at de her au pairer deltager i noget som helst andet end det, der måtte foregå i hjemmet, og det er dog noget, der gør, at alarmklokkerne bør ringe.
Når de alle sammen kommer fra det samme land og det er den samme familie, der nu for femte eller sjette år i træk har en au pair fra samme land, så er det selvfølgelig ikke, fordi man kun dyrker den filippinske kultur, og at det er derfor, at de udgør 95 pct. af vores au pairer.
Det er jo, fordi der sagt med rene ord er tale om billig arbejdskraft.
Steffen Larsen (LA), 2024-02-22:
Det er jo ikke sådan, at danske au pairer, der er taget til, lad os sige Tyskland, hvor jeg kender flere der har været, og andre lande i Europa, alene har været der for at sidde og hygge sig og gå i biografen og gå til koncerter.
De har jo også været der for at yde det stykke arbejde, som man yder, når man indgår i en families husholdning.
Det gør de au pairer, der kommer her, også, og sådan er det jo.
Så kan man sige, at der er mange fra Filippinerne.
Ja, men det er måske, fordi der er et veludviklet netværk i Filippinerne for au pairer.
Karsten Hønge (SF), 2024-02-22:
Det er en forråelse af et hjørne af det danske arbejdsmarked.
Au pairer er på arbejdsmarkedet; de er der bare på ringere vilkår.
Så kort kan det siges.
Det her er en offentligt legitimeret og organiseret social dumping.
Derfor er det jo ikke underligt, at alle undersøgelser viser, at det for au pairer fra de lande, vi taler om – de er jo i langt overvejende grad fra Filippinerne, men der er også enkelte fra andre steder – er pengene, der trækker.
Undersøgelser viser jo også, at de meget sjældent deltager i andre kulturelle aktiviteter, når de er i Danmark.
Det ville dog være naturligt, hvis det var kulturudveksling, at familierne her stod for andre kulturelle oplevelser, hvad de faktisk ikke ret tit gør.
Selv i forhold til den her ordning, som vi fik sat ind for nogle år siden, og som gør, at familierne skal betale for danskundervisning, viser undersøgelserne nu, at familierne betaler for danskundervisning, men at au pairerne ikke deltager i danskundervisningen.
Det var sådan den sidste flig af ordningen, der blev fjernet med den dokumentation.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-22:
Hvorfor skal det ikke også være en ordning, som vi står vagt om i Danmark, hvor vi forholder os til, hvad ordningen drejer sig om, og ikke får det til at handle om, hvorvidt man kan importere en billig håndværker?
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-22:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til noget, for ordføreren kommer meget ind på det her med det kulturelle; nogle kalder det et glansbillede, der bliver malet.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad ordføreren mener om, at den evaluering, der har været, og som er blevet sendt til alle Folketingets partier, viser, at værtsfamiliernes primære motivation for at gøre brug af au pair-ordningen er arbejdskraft til de huslige pligter.
Hvad mener ordføreren om, at kultur er en dækhistorie for billig arbejdskraft?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-22:
Grundprincippet i ordningen er jo, at det er en del af en kulturel udveksling.
Man bliver en del af en families hverdag, og der er jo også betingelser, i forhold til hvordan husstanden skal være sammensat.
Der skal både være voksne og børn.
Det er ikke bare to midaldrende karrieremennesker uden hjemmeboende børn, der kan gøre brug af ordningen.
Det understreger jo, at det er en særlig ordning, og det er helt legitimt, at der er nogle ganske klare krav til, hvad man må, og hvad man ikke må.
Det ærgrer mig altid som Venstremand, når der er brodne kar, der ikke kan overholde de fælles spilleregler og dermed er med til at miskreditere en ordning, som kan være til stor gavn, både for au pairer, men så sandelig også for de familier, der gør brug af dem.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-22:
Men af evalueringen kan vi se, at det her ikke drejer sig om de brodne kar.
Altså, det gælder alle, der er blevet spurgt i den her evaluering.
Det er at få udført opgaverne med rengøring, børnepasning osv.
Det er derfor, jeg gerne vil have, at ordføreren forholder sig til praksis og til det, der faktisk er virkeligheden.
Hvad tænker ordføreren om det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-22:
Hvad det så er, der er det drivende, må den enkelte, der anvender ordningen, jo sådan set selv svare på, altså hvad der driver dem.
Men det centrale er, at der jo er et regelsæt: Vedkommende skal være en del af familien og skal lære dansk.
Det er sådan set det, der er kendetegnet ved ordningen, og jeg synes sådan set, det er en ordning, der er fornuftig.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-22:
Arh, altså, til det der med, at der er nogle regler, vil jeg sige, at jo jo, det er der.
Altså, det skal være en familie med børn, og der skal også helst være en golden retriever, og så er det ligesom komplet i forhold til de familier, som benytter sig af au pair-ordningen.
Men jeg er også fuldstændig enig i det der med den kulturelle udveksling, og så har jeg egentlig gået og spekuleret lidt på op til behandlingen af forslaget her i dag: Hvad skal den filippinske pige i virkeligheden bruge det til?
Det har jeg altså lidt svært ved at forstå.
Jeg er ret overbevist om, at de filippinere, for det er jo fortrinsvis filippinere, der kommer hertil, gør det på grund af penge, som man kan sende hjem til familien, hvor der måske er nogle egne børn, som er derhjemme, og som bliver passet af bedsteforældrene.
Det er altså en ordning, som på en eller anden måde er forkvaklet, må jeg have lov at sige.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-22:
Det er altid rart at være liberal, og det er det også, når jeg skal svare på det spørgsmål.
For hvad det er, der driver eksempelvis yngre filippinske kvinder, skal jeg jo ikke gøre mig til dommer over.
Hvad der eksplicit driver den enkelte, gør jeg mig ikke til dommer over, men jeg er helt sikker på, at det er et aktivt tilvalg, man gør brug af, fordi man mener, det er en ordning og en mulighed, som giver den pågældende en værdi.
Om det er at prøve at komme tæt på, hvordan hverdagen er i Nordeuropa, hvordan det er at bo i et af verdens lykkeligste lande, hvordan det er at være en del af en dansk familie, eller om det er lommepengene, der lokker, synes jeg sådan set må være op til den enkelte filippiner, som søger om at blive en del af ordningen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-22:
Det er selvfølgelig rigtigt, men jeg sidder bare og spekulerer på, for lige at gå et skridt videre, hvad den filippinske pige egentlig kan bruge det til.
Altså, lad os nu sige, at det er fuldstændig efter reglerne, dvs. en ordentlig familie, der gør det, der skal gøres, og tager sig kærligt af den filippinske pige.
Hun lærer dansk og noget om dansk kultur, og det var så det.
Altså, er det bare, for at den filippinske pige skal flytte tilbage til Filippinerne og sige: Det var det; de lever godt nok på en anden måde, ja, de gør?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-22:
Man kan vel også spørge, hvad en dansker, der er rejst til USA og har været au pair, får ud af det ud over en stor oplevelse.
Jeg tror bestemt ikke, det er til nogen ugunst, heller ikke når man vender tilbage, at man har en indsigt i, hvordan tingene foregår i vores del af verden, og jeg tror da, at vi alle bliver beriget, når vi stifter bekendtskab med, hvordan tingene foregår i andre lande.
Jeg har det heldigvis sådan, at jeg altid bliver så rasende glad, når jeg vender tilbage til Danmark, for jeg finder ikke noget sted, hvor jeg har det bedre.
Karsten Hønge (SF), 2024-02-22:
Au pair er jo fransk og betyder på lige fod, men i virkeligheden er det en uværdig tilstand for alle parter: for de fattige kvinder fra Filippinerne, der ofte i årevis arbejder for lave lønninger i Europa, mens de savner familierne derhjemme; for værtsfamilierne, som indgår i ulige magtforhold til en ansat; og for Danmark, der organiserer en trafik, hvor fattige kvinder passer den højere middelklasses og overklasses børn i Danmark.
Det rå globale klassesamfund kværner løs hver eneste dag, hvor en arbejdende underklasse fra fattige lande tager sliddet i de rige lande, og på ryggen af hårdtarbejdende fattige surfer velstillede europæere mod mere fritid og opfyldelsen af personlige ambitioner for sig selv.
Det er dokumenteret, at mange au pairer i Danmark oplever underbetaling, masser af overarbejde og en del sager om dårlig opførsel fra værtsfamiliernes side.
For nogle år siden offentliggjorde fagforbundet FOA en undersøgelse, der viser, at på bare 2 år havde 35 personer i 19 sager fået forbud mod at have en au pair, og FOA havde inden for en periode på 5 år behandlet 238 sager om misbrug og understregede samtidig, at der er et stort mørketal.
Men altså nogle au pairer vinder også i lotteriet og kommer til søde, dejlige værtsfamilier, som oprigtigt er interesseret i at lære en anden kultur at kende.
De åbner deres hjem og beriger en udlænding med et spændende ophold i Danmark – respekt for det, men det er altså kun et udsnit af virkeligheden.
Tanken om au pair er jo smuk, nemlig kulturudveksling ved at leve i samme familie i en periode, men tiden er for længst løbet fra de smukke tanker.
I dag er au pairer bare almindelige lønarbejdere, vel at mærke på langt ringere vilkår end andre på arbejdsmarkedet.
Vi skal stoppe den her gemmeleg med ordene, lad os kalde det, hvad det er: organiseret social dumping.
Glasuren over den her bitre smag af social dumping er en sang fra de varme lande om kulturudveksling, men au pair handler jo bare om at arbejde.
Alle undersøgelser viser, at det er simpel nød, som trækker dem til Europa og til Danmark.
Jeg forstår fint, at stressede danske børnefamilier gerne vil have en hjælpende hånd til børnepasning, og derfor foreslår Enhedslisten og SF en ny ordning med udgangspunkt i det danske arbejdsmarked, nemlig en såkaldt familiehjælperordning.
For der er vel egentlig ikke mere stress i en børnefamilie, bare fordi den bor på Østerbro, i Gentofte eller i Rudersdal.
Det er jo netop den højere middelklasse og overklassen, som i dag benytter au pair-ordningen.
Derfor foreslår vi i dag samtidig med en afvikling af au pair-ordningen, at man etablerer en ny ordning, som i hvert fald i en periode vil kunne lukke det hul, der ellers ville være svært tilgængeligt efter vurdering fra FOA.
Lad os nu bare sige det, som det er: Au pair-ordningen har udviklet sig til en hushjælpsordning, bare på billigere vilkår.
Med forslaget her siger vi til de familier, der har travlt: I skal betale.
Men den der falske sang, ovenikøbet en falsk sang fra de varme lande, om kulturudveksling er ikke nok til, at man skal have leveret billig arbejdskraft i hjemmet.