runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sjúrður Skaale (JF), 2022-04-05:
Tak for det.
Han taler også ind i sagen om den radar, der skal opsættes på Færøerne og være en del af NATO's varslingssystem.
Radaren vil give os mere kundskab, og om det siger Salomon som bekendt, at jo større visdom, des større kval; den, der øger sin kundskab, øger sin smerte.
I en ny rapport fra Center for Militære Studier står der, at øget overvågning risikerer at gøre os bekendt med russisk aktivitet.
Men når jeg har spurgt regeringen, om disse fly har været i færøsk luftrum, har man svaret: formentlig ikke.
Og det har man kunnet svare, fordi man ikke har set dem.
Det, der har været ude af øje, har ligesom også været ude af vores sind.
Jeg kunne kigge op i luften og sige med gamle Salomon: endeløs tomhed, endeløs tomhed, alt er tomhed – vel vidende at det nok ikke har været tilfældet.
Når så en eller anden vil se et fly på den kommende radarskærm, vil vedkommende sige: Se, her er der noget nyt, et militærfly.
Man hører så igen Salomons vise røst.
Hvis nogen siger: Se, her er noget nyt, så har det, vi ser for vort øje, allerede været der for længst.
Vi har nok vidst det med flyene, vi har bare ikke bevist det.
Vi har kunnet holde det bag nogle gardiner, der bestod af usikkerhed.
Radaren vil fjerne gardinerne fra det vindue, som vender op imod den færøske himmel, og hvad gør vi så, den dag vi kan se en fremmed rovfugl af metal oppe i det blå?
Er vi rede til at påtage os den kval, den smerte og den opgave, som sandheden kan medføre?
Hvordan vil vi reagere på et fremmed, fjendtligsindet fly i færøsk luftrum, og hvem skal gøre det?
Er der nogen, der ved – er der nogen, der ved?
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Tak for en som altid interessant tale fra ordføreren, hvor der jo, synes jeg, både var nogle antydninger og tilkendegivelser, men også nogle spørgsmål, og nu vil jeg jo så efterlyse nogle svar.
Hvis jeg forstår det, der bliver sagt, er der også en erkendelse af, at den nye sikkerhedspolitiske situation, som vi alle sammen kan iagttage efter den 24. februar, også gælder for Færøerne.
Men hvad er konsekvensen af det?
Hvordan ser man fra ordførerens side på den nye sikkerhedspolitiske situation?
Sjúrður Skaale (JF), 2022-04-05:
Den ser ordføreren ganske alvorligt på, og derfor støtter ordføreren også hundrede procent, at der bliver opsat en radar, det er da klart, og jeg har været med i mange debatter om det for at få beslutningen til at gå i den rigtige retning.
Men det, jeg efterlyser, er et svar på, hvad vi skal gøre, når vi får informationer – jeg ved ikke, hvad vi skal gøre ved det.
Er det briterne, der skal gøre noget?
Der er ikke nogen militærfly på Færøerne, så hvem skal bortvise fly fra en færøsk lufthavn?
Det ved vi simpelt hen ikke.
Så vi har sagt a, men mangler at sige b.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-05:
Først vil jeg sige tak for en fremragende tale, der perspektiverede de store dilemmaer, som vi jo alle sammen i øjeblikket står i.
Jeg er dog også glad for, at hr. Sjúrður Skaale kommer frem til, at man gerne vil vide noget og ikke bare fastholdes i uvidenhed, således at man ikke ved, hvilke farer der måtte lure.
Hr. Sjúrður Skaale stiller spørgsmålet: Hvem skal man ringe til?
Jeg vil stille et modspørgsmål: Hvem vil hr. Sjúrður Skaale være mest tryg ved – Washington, D.C., London eller Europa-Kommissionen?
Sjúrður Skaale (JF), 2022-04-05:
Som jeg sagde i min tale, har Royal Air Force 136 gange været på vingerne for at bortvise russiske fly.
Derfor er det mest oplagte vel, at det er London, man ringer til.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-04-05:
Højtærede kolleger og partiledere, jeg kommer med ét budskab i dag, og det er: Frygt ej, vær ikke bange.
Jeg tror godt, I ved, hvad jeg taler om.
Jeg taler om den handlingslammelse og apati, som har ramt dele af Folketinget og regeringen som følge af den her altoverskyggende angst.
Det er en angst, der æder vores mod og vores visioner op, og som tærer på vores handlekraft og sætter os ude af stand til at gøre de rigtige, men svære ting.
Det er selvfølgelig vælger- og reformangsten, som jeg taler om.
Det er en angst, vi ser, når der ikke er modet til at finde pengene til forsvaret, selv om man gerne vil sole sig i at sige, at man gerne vil bruge pengene.
Det er en vælgerangst, vi ser, når vi står med en enorm mangel på arbejdskraft, men af frygt for bestemte vælgergrupper får man ikke løst problemerne.
Det er den vælgerangst, vi ser, når den offentlige sektor er sandet til i bureaukrati, i mangel på innovation, mangel på konkurrence, men af frygt for en stor offentlig fagbevægelse får man ikke gjort noget ved det.
Jean-Claude Juncker – ham skal man jo passe på med at citere – sagde engang: Vi ved godt, hvad der skal gøres, vi ved bare ikke, hvordan vi bliver genvalgt bagefter.
Og jeg tror, at det her med vælgerangsten og reformangsten altid har været en udbredt sygdom i politik, men jeg tror aldrig, sygdommen har haft så stærkt fat i dansk politik, som den har nu.
I hele min levetid har regeringer trodset angsten og er sprunget ud i det skræmmende, men meningsfulde, givende og kloge reformarbejde, der skulle gøre Danmark til et bedre land i fremtiden.
Poul Nyrup Rasmussen trodsede frygten for at blive anklaget for løftebrud og foretog et indgreb i efterlønnen.
Lars Løkke Rasmussen tog tæskene for at reformere både dagpenge og efterløn.
Helle Thorning-Schmidt-regeringen førte en klog politik.
De kaldte den selv nødvendighedens politik med lavere topskat og lavere selskabsskat.
Jeg husker endda, at den daværende beskæftigelsesminister, Mette Frederiksen, foretog nogle kloge ændringer af kontanthjælpssystemet.
Og VLAK-regeringen forsøgte også, men manglede opbakning.
Det var ikke modet, der manglede, det var de 90 mandater.
Hvis man så ser på den her regering og det flertal, der er nu i Folketinget, kan man spørge: Hvad er der udrettet af reformer, der væsentligt øger arbejdsudbuddet, og som virkelig gør noget ved produktiviteten i den offentlige sektor og fremtidssikrer velfærdssamfundet?
Jamen absolut intet, der er værd at skrive om, eller som vil gå over i historiebøgerne.
Så kære gode kolleger, lad os finde modet til reformerne frem igen.
Der er brug for markante reformer, der gør, at det bedre kan betale sig at arbejde, og at vi bliver mere velstående i fremtiden.
Der er brug for markante reformer, der sikrer, at velfærden fremover bliver leveret på borgernes betingelser og ikke på systemets præmisser.
Det er kun, hvis vi har modet til at trodse vælgerangsten og modet til at forandre Danmark, at vi kan skabe et bedre Danmark i fremtiden.
Så det er min opfordring.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Tak for talen, som jeg desværre ikke har sekunder nok til for alvor at gå ind i, så jeg vil egentlig blive ved noget helt andet – noget, vi var inde på tidligere i debatten.
Hvis jeg forstår det rigtigt, anbefaler den politiske leder et ja den 1. juni, og hvis jeg husker ret, anbefalede man et nej, sidste gang vi gik til folkeafstemning, i hvert fald fra partiets side.
Kan ordføreren ikke lige fortælle os, hvad det er for en rejse, man har været på, eller hvad det er, der har skabt forandringen fra et nej til et ja?
Alex Vanopslagh (LA), 2022-04-05:
Vores politik har altid været, at vi skulle fastholde retsforbeholdet og euroforbeholdet, og har altid været, at vi skulle afskaffe forsvarsforbeholdet.
Vi er jo ikke sådan et parti, der siger, at alt fra EU er godt, og så skal vi sige ja, eller at alt fra EU er noget bras, og at vi har nok i os selv i Danmark.
Altså, vi tager stilling fra sag til sag, og jeg synes, at det åbenlyst er i Danmarks interesse at afskaffe forsvarsforbeholdet.
Det forhindrer os i at deltage i fælles militære operationer, som vi kan have en følelse af pligt til at deltage i, og den pligt skal vi da selvfølgelig have mulighed for at opfylde.
Det ærgrer mig, at debatten bliver forplumret af snak her om et EU, der ikke findes og ikke kommer til at findes.
Og det ærgrer mig egentlig også, at jasiden ofte siger, at det handler om at melde os ind i hjertet af Europa.
Nej, det handler jo bare om at kunne deltage i det fælles forsvarssamarbejde.
Det er en god idé, og selvfølgelig skal vi gøre det.
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
Jeg kunne også have lyst til at kommentere talen, som nærmest var en ren gyser set med Enhedslistens briller, men det må jeg hellere lade være med.
Men jeg vil dog alligevel forsøge at begive mig ud i noget lidt mere ideologisk, som jeg jo sætter pris på at formanden for Liberal Alliance også ofte gør, og tale om profit på velfærd.
For der er vi jo om noget uenige, og vi havde en debat for nogle uger siden, som vi ikke rigtig fik afgjort.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre: Er der ingen grænser for, hvor meget profit man må trække ud af vores velfærd, altså hvor meget man må tjene på velfærden, hvis man spørger Liberal Alliance?
Det var et enormt konkret svar.
Man kan sige, at set med mine briller bør man slet ikke kunne trække noget som helst profit ud.
Bevares, man må gerne tjene penge som skoleleder for en friskole eller som lærer, eller hvad ved jeg, men der bør ikke trækkes profit ud.
Og jeg synes faktisk, at der er en sag, der understreger det ret konkret, nemlig om krisecentrene, hvor en masse krisecentre er gået sammen og har klaget til offentligheden og politikerne over de folk, der kommer ind nu og uden ordentlig faglighed, men bare for at tjene penge, driver rovdrift på voldsudsatte kvinder og børn.
Synes Liberal Alliance virkelig, at man skal kunne tjene et fedt overskud på det?
Alex Vanopslagh (LA), 2022-04-05:
Liberal Alliance mener, at der skal være så meget konkurrence på velfærdsområderne, at sådan et tilbud ville gå konkurs, hellere i morgen end senere end det.
Der er også et andet godt eksempel på, at Enhedslistens politik er skadelig for Danmark – jeg ved ikke, hvad det passende ord er for det, men det er vist et venligt ord for det – og det er Dagmarsminde, det private demensplejehjem, som er voldsomt populært.
Jeg tror, at alle os, der har set dokumentaren om Dagmarsminde, blev utrolig rørt.
Det har kostet mange millioner kroner at bygge Dagmarsminde op.
De havde et beskedent overskud sidste år på 0,5 mio. kr., og derfor er konsekvensen af Enhedslistens politik, at de skal tvangslukkes, altså fordi de har en lille profit.
Det mener jeg er meget skadeligt for danskernes velfærd.
Edmund Joensen (SP), 2022-04-05:
For det første vil jeg sige, at det ikke er en debat, der foregår på Færøerne, altså om man har det forbehold i Danmark, eller om man ikke har det.
Det er min fornemmelse, at det ikke betyder særlig meget, om det er den ene vej eller den anden vej.
Det er sådan, min opfattelse er.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-05:
Færøerne spillede jo igennem NATO en central rolle under den kolde krig.
Jeg mener, det var ved Sornfelli, man havde en særlig radar, som leverede informationer til amerikanerne og vores NATO-allierede i bred forstand.
Jeg betragter derfor Færøerne som et land, der er meget engageret i NATO, og det er også det, jeg hører hr. Edmund Joensen sige.
Derfor er det jo spændende at høre, hvilke overvejelser man gør sig, både hos hr. Joensen, hans parti, men også i bred forstand på Færøerne, i forhold til folkeafstemningen den 1. juni, hvis EU-partierne får det, som de ønsker det, og en stadig større del af Danmarks militære engagement skal gå igennem EU, som Færøerne ikke er medlem af.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-04-05:
Ordet forskelsbehandling er på dette tidlige tidspunkt ikke kommet frem.
Her snakker vi om, at der er et demokratisk parlamentarisk underskud.
Lige nu har vi et samarbejde mellem regeringer, som der står i selvstyreloven om netop samarbejdet mellem Grønland og Danmark.
Men det er ikke blevet grundlagt, hvordan de forskellige parlamenter inde i kongeriget skal samarbejde, og det er det, vi gang på gang kritiserer, bl.a. ved også at komme med forskellige konkrete forslag, f.eks. at man kan skabe et Folketingsråd fra Folketinget, så man netop kan lave en sammenkobling.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-05:
Jamen jeg synes, det lyder enormt spændende, hvis man kan lave et organ, hvor de tre parlamenter i rigsfællesskabet kan mødes.
Det ville jeg sådan set synes var spændende at udvikle.
Det, jeg anholder, er, hvorfor vi trods alt skulle ændre den her institutions praksis.
Jeg tror faktisk også, det gælder for Alternativet, blev jeg lige hvisket i mit øre – i hvert fald i en periode – at partiets formand ikke var medlem af Folketinget og følgelig ikke kunne deltage i de her debatter.
Hvorfor ændre institutionens praksis i stedet for bare at sige, at der gælder de samme regler for alle, uanset om man er valgt i Grønland eller i Danmark?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-04-05:
Jeg tænker, at når man gerne vil bruge ordet det danske kongerige, kan man godt blive ved med at bruge det ord i stedet for ordet rigsfællesskab.
Men jeg er enig i, at man selvfølgelig skal bevare den samme lovgivning for alle.
Men her har jeg også bidt mærke i, at når man f.eks. er minister, men ikke folkevalgt, så får man stadig mulighed for at snakke fra Folketingssalen og ytre sig på forskellig vis.
Her prøver jeg bare at gøre opmærksom på, at de grønlandske partiledere også er parlamentarisk valgt, bare et andet sted fra kongeriget, men vi er stadig under den danske stat
teknisk set.
Så hvordan fungerer det lige med vores samarbejde, når det er, at vores partileder ikke kan fungere som partileder i partilederdebatter for kongeriget?
Det er det, jeg prøver på at gøre opmærksom på.
Dan Jørgensen (S), 2022-04-05:
Jeg tror ikke, det lige er i den her debat, jeg skal stå og røbe for mange detaljer om, hvad det er, vi helt præcis kommer til at foreslå, men det er klart, at vi selvfølgelig lytter til alle interessenter på området og kigger på al den viden, der findes derude.
Jeg tror helt generelt, at der i Danmark er en stor opbakning til fjernvarme.
Det ved vi der er, for der er mange, der er på fjernvarme, men vi ved faktisk også, at det i de her år går ret stærkt med, at flere vil på, og jeg tror, at situationen nu med de stigende priser og det faktum, at det for mange nok er sådan, at også krigen i Ukraine har gjort, at de gerne vil være fri af gas, kun gør, at den interesse bliver større.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-05:
Jeg vil godt komme med lidt opbakning.
Altså, ministre, der heller ikke er medlem af Folketinget, kan jo godt stille sig op på den talerstol.
Vi oplever også, at andre mennesker valgt i andre politiske fora kan.
Så hvis der er et stort ønske om at lade sig repræsentere af sin partileder over for de andre partiledere i det samme rigsfællesskab, så mener jeg i hvert fald, at vi skal prøve at få det løst.
Der er sværere ting end det, som vi har løst i den her sal.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-04-05:
Jamen jeg håber også på en eller anden form for opbakning til, at der kan laves en løsning, som vi alle kan være enige om.
Jeg synes i hvert fald, det er vigtigt, at vi prøver at holde os for øje, at vi godt nok er folketingsmedlemmer, men vi er ikke partiledere, og det er også vigtigt, at partilederne får den her taletid, når det er, at muligheden er der.
Anne Paulin (S), 2022-04-05:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler nu i dag, handler om varmecheck og om at give en målrettet håndsrækning til de danskere, som mærker de stigende energipriser allerhårdest.
Varmechecken er målrettet husstande med en indkomst på under 650.000 kr., som har gasfyr, fjernvarme med en høj gasandel eller el eller elvarme.
Indkomstgrænsen er sat ud fra den betragtning, at checken skal målrettes de husstande, hvor de stigende energipriser påvirker det daglige budget allermest.
Det siger sig selv, at hvis hjælpen skulle gives til alle uden nogen skelen til indkomst, ville beløbet ende med at blive væsentlig lavere og effekten ligeså.
Det samme kan i øvrigt siges om nogle af de alternative forslag, der har været på banen, som eksempelvis at bruge 2,7 mia. kr. på at sænke elafgifterne for alle danskere.
For en husstand med et forbrug på omkring 3.000 kWh om året ville det betyde en årlig besparelse på lige under 1.000 kr.
For dem, der har det største behov for varmehjælp, ville 1.000 kr. ikke række særlig langt.
Desværre ser vi ind i en tid, hvor vores økonomi er udfordret af de voldsomme begivenheder, vi ser med Ruslands modbydelige krig i Ukraine.
Vi står over for at skulle omstille energiforsyningskæder, som vi indgår i, med en uset hast, for det er helt og aldeles uholdbart, at vi i Europa er så afhængige, som vi er, af russisk gas, olie og kul.
Det må og skal vi ud af.
Inflationen er vendt tilbage som et fænomen.
Energi- og brændstofpriserne er høje, og vi ser også ind i en potentiel global fødevarekrise, som kan blive en realitet inden for få måneder.
Vi mærker konsekvenserne, og at skulle holde danskerne fuldstændig frie for omkostningerne ved inflation ville koste mere end 38 mia. kr.
Det er ikke muligt, men vi kan og vi skal hjælpe dem, der bliver ramt allerhårdest, og det er netop det, vi gør med lovforslaget om varmechecken, som Socialdemokratiet selvfølgelig støtter.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Det er jo ikke noget, vi diskuterer kommer til at ske.
Isen er smeltet, den har trukket sig tilbage.
Det er anderledes.
Klimaforandringerne er der med potentielt rigtig, rigtig store konsekvenser.
Det tager vi jo meget alvorligt i Danmark med vores klimalov og alt det, vi er i gang med i fællesskab, og jeg er også rigtig glad for, at vi i rigsfællesskabet i højere og højere grad sætter fokus på klimaforandringerne.
Men må jeg ikke her spørge til, hvad ordføreren har af yderligere overvejelser sådan set med grønlandske øjne og briller?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-04-05:
Jeg vil sige, at det er et utrolig godt samarbejde, der bliver skabt i det regi mellem statsministeren og den grønlandske regering på nuværende tidspunkt, idet fru Mette Frederiksen også tidligere sagde, at energipolitik også er sikkerhedspolitik, og at de to ting hænger sammen, og at vi også bliver nødt til at kigge på det som et langvarigt problem at løse.
Men internt i Grønland, især i ungdomskredse, bliver der også kigget meget på, hvordan vi kan gøre mad mere bæredygtigt, så vi ikke altid skal have f.eks. grønsager hele vejen fra Europa til Grønland, ved at skabe nogle nye iværksættermuligheder.
Edmund Joensen (SP), 2022-04-05:
Verden står i en tragisk situation.
Der er krig i Europa, noget, som vi troede hørte fortiden til.
Det er ingen hemmelighed, at Færøerne igennem årtier har haft en god handelsrelation til Rusland, og ligeledes at Færøerne ikke altid efter min mening har taget de rigtige udenrigspolitiske beslutninger, når der har været konflikter i verden.
Vi har simpelt hen været for naive, men nu er jeg overbevist om, at vi er kommet på rette spor og ser, at vi må handle, altså så at sige melde os på banen og melde os klart på Vestens side.
Det færøske Landsstyre har ad flere omgange på det stærkeste fordømt Ruslands invasion af Ukraine.
Landsstyret har meldt ud, at man ønsker at iværksætte de samme sanktioner mod Rusland, som EU gør, vel vidende at vore økonomiske tab er en del større end mange andre landes.
Det har konsekvenser at have et standpunkt.
Det koster at beskytte de demokratiske værdier.
En stor del af vores eksport er de seneste år gået til Rusland, og vi må i dag sige, at vi har været for afhængige af det russiske handelssamarbejde.
Det er af stor betydning, at Færøerne udvikler handelsforhold og styrker samarbejdet med lande, som bygger på deres værdier og demokrati og frihedsrettigheder, først og fremmest med EU.
Vi er på vej ind i en ny tidsalder i en sikkerhedspolitisk sammenhæng.
Færøerne har fået en vigtig rolle på den internationale scene, og vores strategiske placering i Nordatlanten sætter også Færøerne i en nøgleposition.
Lad mig slå fast: Færøerne er ikke til salg for højestbydende.
Vi er og skal fortsat være en sammenvokset del af Vesten og NATO.
NATO er vores sikkerhedsnet i den nuværende situation, og rigsfællesskabet er garant for denne sikkerhed.
Tak for ordet.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Tak for en rigtig fin tale.
Det er nødvendigt, at vi alle sammen gør det, og at vi sådan set gør op med os selv på så kritisk et tidspunkt i vores historie, hvordan vi placerer os det rigtige sted.
Så tak for, at Færøerne har gjort det.
Så må jeg ikke bare høre om, hvad der er af yderligere overvejelser i den sammenhæng?
Edmund Joensen (SP), 2022-04-05:
Tak, og tak for bemærkningerne.
Men skal vi så stoppe det?
Det så jeg de havde som en overskrift i radioen.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-04-05:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg besøgte Færøerne og Sambandsflokkurin her for et par uger siden – og tak for sidst, det var hyggeligt – og noget af det, vi talte om, var i sagens natur sanktionerne mod Rusland, og som hr. Edmund Joensen også siger, har man i Færøerne været bundet
meget op på eksporten til Rusland.
Noget af det, jeg særlig har bidt mærke i, er en stor færøsk lakseeksportør, som siger: Vi bliver nødt til at stoppe med det her, vores værdier byder os det.
Man siger altså, at det ikke kan blive ved med at gå.
Hvad er det så for nogle andre markeder, vi taler om, hvad er det for adgange, der skal åbnes for Færøerne, og hvad vil det betyde for Færøerne at have en øget adgang til det europæiske marked?
Edmund Joensen (SP), 2022-04-05:
Færøerne eksporterer næsten udelukkende råvarer.
Hvis det ikke er råvarer, er det fileter af fisk.
Det er, fordi vi ikke har den åbne handelsaftale med EU-markedet, men vi ønsker så hjerteligt, at vi kunne være en del af dem, der solgte til det her store marked, som har 500 millioner mennesker.
Vi har nogle af verdens bedste fisk, vi har en halv million tons af verdens bedste fisk, så det er både en ulempe for os ikke at kunne sælge færdigvarer til EU, men det er også en ulempe for EU-borgerne ikke at kunne spise den bedste fisk.
Marie Bjerre (V), 2022-04-05:
Tak for det.
Jeg har også trykket mig ind hernede.
Ordføreren siger, at det ikke er en perfekt ordning, man har lavet her, og det må jeg give ordføreren ret i.
Eksempelvis kommer varmechecken ikke til at tage hensyn til husstandens størrelse, altså om man har børn, om man er forsørger, eller om man er studerende.
Og der må alt andet lige være forskel på, hvor stort et varmebehov man har.
Man tager heller ikke hensyn til, hvad det er for en ejendom, altså om det er en gammel villaejendom, der koster noget mere at varme op, eller om det er en spritny ejendom.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, om man har overvejet andre udbetalingsmodeller.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-04-05:
Nej, det kunne være et tillæg.
Det var sådan set elregningen, jeg spurgte til, og ikke varmeregningen, for det er jo ikke alle fattige, der får stigende varmeomkostninger.
Det er helt afhængigt af, hvilken kommune de bor i.
Altså, altså når jeg læser sådan noget som »snart igen«, så mødes man lige om lidt.
Det var den 29. marts, vi sådan set indgik den aftale; og »snart igen« er for mig allerede i den her uge, for i næste uge arbejder Folketinget ikke.
Er ordføreren enig med mig i, at »snart igen« må være meget snart?
Anne Paulin (S), 2022-04-05:
Ja, det tror jeg bestemt også er det, som alle arbejder hen imod, altså at vi kommer til at sætte os ned meget snart og kigge på det her område.
For det er jo også helt afgørende, at vi får det andet ben med, som netop er, at vi skal være fri af gassen, og at vi skal hjælpe danskerne med at komme fri af gassen som en individuel opvarmningsform.
Signe Munk (SF), 2022-04-05:
Det var rart endelig at høre, hvad Venstres såkaldte simple model er.
Den ene model er en sænkelse af elafgiften på 2,7 mia. kr., og der vil jeg bare gerne spørge fru Marie Bjerre: Hvor meget vil det give en familie med et gennemsnitligt elforbrug, f.eks. i en bolig på 100 m²?
Men der var også en anden model, og den gik ud på, at det skulle udbetales igennem forsyningsselskaberne, og der vil jeg bare høre fru Marie Bjerre: Er det en mere kompliceret model end det, der er blevet vurderet af embedsmænd, eller en mindre kompliceret model end den varmecheck, der er blevet fremlagt nu?
For der er jo lavet en notits på det her – det er blevet løftet ind i forhandlingerne.