runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-31:
Mange tak.
For nylig afholdt vi bl.a. politikmik i Sisimiut, hvor vi hørte befolkningen der.
Der var det kommunale beredskab også med, og de holdt et oplæg om deres arbejdsopgaver.
Jeg tror igen, at det her med at bygge bro mellem danske myndigheder, der fungerer i Grønland, og grønlandske myndigheder er en rigtig, rigtig vigtig opgave, fordi jeg tror, der er rigtig mange ressourcer i det grønlandske samfund – både frivillige, men også på sigt i Arktisk Kommando, tænker jeg, og de forskellige myndigheder, som er der i forvejen.
Det gælder også politiet, som der i dag er et godt samarbejde med, men vi ved også, at der er en udfordring i forhold til overvågning af Grønlands farvande og det grønlandske område, som vi er nødt til at forholde os til.
Det er nogle af de overvejelser og bekymringer, som jeg hører.
F.eks. talte jeg også med en fisker i Saattut i Nordgrønland på et tidspunkt, som så også nævnte, at han, når han kommer sejlende, oplever, at der nærmest ikke sker noget, når man sejler ind på grønlandsk søterritorium, men når man sejler til Canada, er myndighederne der lige med det samme.
Så jeg synes, der er en udfordring der, vi er nødt til at forholde os til.
Det står også beskrevet i Arktisanalysen.
Karin Gaardsted (S), 2017-05-31:
Jeg synes, at fru Aaja Chemnitz Larsen altid arbejder både solidt og meget engageret med grønlandske anliggender her i Folketinget.
Ordføreren beskrev, at der er nogle ting vedrørende forsvaret og nogle ønsker, og også at der har været afholdt borgermøder i Nuuk og i Sisimiut.
Jeg vil faktisk rigtig gerne bede ordføreren om måske at udfolde lidt af det, som borgerne har givet udtryk for fylder rigtig meget for dem på det område.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-31:
I forhold til hele forfatningsprocessen og selvstændighedsprocessen er det jo en debat, som skal foregå i Grønland.
Nu har vi jo taget rigtig meget hul på den her i Folketinget, og det er egentlig sådan lidt skævt, at man i Grønland ikke får mulighed for at drøfte det inden.
Man har drøftet det kort i Inatsisartut, men det er rigtig vigtigt at sikre, at befolkningen også bliver hørt.
Tidshorisonten bliver der tit spurgt ind til, når man snakker om selvstændighed og hele forfatningsprocessen, og som det ser ud lige nu, er der afsat ca. 2-3 år til hele den her proces, men der er mulighed for at forlænge det arbejde.
Jeg tror, det er vigtigt, at man har respekt for, at dialogen i første omgang skal tages i Grønland.
Carsten Bach (LA), 2017-05-31:
Det var jo i hvert fald en del af svaret.
I forhold til det med den ombruste debat om selvstændighed i Grønland i øjeblikket, kunne ordføreren måske sætte et par ord på, hvordan ordføreren vil betragte suverænitetshåndhævelse i Grønland efter en eventuel selvstændighed.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-31:
Nu ved jeg, at ordføreren også er grønlandsordfører og derfor har en dobbeltinteresse, kan man sige, i den her sag.
Fra Inuit Ataqatigiits side har vi netop også lavet et forslag om, at Inatsisartut skal drøfte, hvordan forsvarsområdet skal se ud i fremtiden.
Jeg synes også, det er rigtig positivt, at man har en dialog om det i Grønland.
I Inuit Ataqatigiit er vi særlig optaget af de civile opgaver i forhold til forsvaret.
I dag er det sådan, at der er relativt få grønlændere ansat i Arktisk Kommando.
Vi så rigtig gerne, at der var nogle flere.
Vi så også gerne, at man måske genovervejede muligheden for en militær grunduddannelse, som jo tidligere har været på tegnebrættet, i forligskredsen.
På den måde er der en lang række initiativer, f.eks. Grønlandsvogterne.
Jeg synes, det er rigtig interessant at se på, hvordan vi kan være med til at bakke op om, at de her initiativer også bliver rullet ud.
For på en måde kan man sige, at vi som grønlandske folketingsmedlemmer også kan være med til at bygge bro, når vi hernede træffer en beslutning om noget, der skal udføres så langt væk.
Vi kan være med og komme med den indsigt, som vi har om Grønland.
Carsten Bach (LA), 2017-05-31:
Tak, og tak for ordførertalen.
I talen fyldte forsvaret en hel del, faktisk vil jeg måske endda næsten sige uforholdsmæssig meget.
Det har jeg selvfølgelig stor forståelse for, og det er jeg jo egentlig meget tilfreds med, i og med at jeg er Liberal Alliances forsvarsordfører.
Men der skal jo også være en politisk bane – kan vi sige – som man kan spille på, og der skal være en eller anden form for mulighed for at se IA i et forsvarspolitisk samarbejde.
Derfor kunne jeg godt tænke mig, hvis ordføreren måske ville udfolde IA's forsvarspolitik lidt mere sådan helt generelt og måske endda også inddrage den meget ombruste diskussion om selvstændighed i Grønland i øjeblikket.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-31:
Generelt har vi fra Inuit Ataqatigiits side netop haft rigtig meget fokus på erhvervspolitik, og det vil vi også have i det kommende folketingsår.
Vi har været rundt og snakke med forskellige pensionskasser, og vi har været rundt og snakke med forskellige, som kunne være interesseret i at investere i Grønland helt generelt, ikke nødvendigvis kun i forhold til infrastruktur, og der er jo en lang række projekter i Grønland, som bliver mere og mere modne, kan man sige.
Noget af det, jeg har været fortaler for, er, at vi er nødt til at sikre, at det bliver på kommercielle vilkår, når vi skal sikre de her investeringer udefra, fordi det er relativt nyt for Grønland med de her meget massive investeringer.
Der er faktisk rigtig mange forskellige projekter på tegnebrættet, men det er modningen af projekterne, som er vigtig for Grønland nu – også i forhold til infrastruktur.
Marcus Knuth (V), 2017-05-31:
Tak for at klarlægge det.
Jeg vil så rose ordføreren i forbindelse med et af ordførerens primære interesseområder, som netop er samarbejdet om at tiltrække investeringer til Grønland, f.eks. på transportområdet, hvor jeg i hvert fald flere gange tidligere har ytret, at Island har haft kæmpe succes med at tiltrække turisme, bl.a. fordi det er så nemt at flyve direkte til Island.
Der har vi flere gange talt om, at det ikke er nemt at flyve til Kangerlussuaq og derfra videre.
Jeg fatter mig i korthed.
Kan ordføreren komme med nogle ord på, hvad ordføreren selv vil gøre for at tiltrække investeringer til at udvikle lufthavne ved Ilulissat og/eller Nuuk?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-31:
Hvis ordføreren havde hørt efter, ville han have hørt, at jeg sagde, at jeg synes, det er for let at sige, at regeringen er arrogant.
Jeg henviste til et tidligere medlem af Naalakkersuisut, som har kaldt regeringen arrogant.
For mig er det vigtigt at være konstruktiv, og det har hele tiden været den linje, jeg har ført, og som jeg har tænkt mig også at føre de kommende to år.
Jeg synes, vi har opnået en lang række konkrete resultater, og jeg synes også, at der generelt har været et godt samarbejde, kan man sige, ikke kun med partierne i den blå blok, men også med partier i den røde blok.
Vi varetager de grønlandske interesser, og det kan jo ikke lægges ind i en blå blok- eller en rød blok-matrix, det synes jeg er ret vigtigt at understrege, og vi har netop valgt at gå til valg på at være Grønlands frie stemme og varetage nogle grønlandske interesser her i Folketinget.
Mange tak for spørgsmålet.
Jeg tror, at der er rigtig mange ting, man kan gøre for at sikre en blid overgang fra et grønlandsk samfund til et dansk samfund.
Sproget er jo selvfølgelig for nogle en udfordring.
Vi har også en kæmpestor gruppe af rigtig dygtige grønlandske studerende, som bare klarer sig lige igennem universitetet, men vi ser desværre, at cirka en fjerdedel af de grønlandske studerende, som er i Danmark, falder fra det første år.
Så tallene viser jo, at der er en udfordring i starten, som vi er nødt til at tage hånd om.
Og jeg så meget gerne, at man lavede en forberedelse af de studerende, både i forhold til det sproglige – akademisk dansk er jo nogle gange vanskeligt – men også i forhold til at sikre, at folk ligesom får en god start på deres liv her i Danmark.
Jacob Mark (SF), 2017-05-31:
Skulle det sproglige så være i Grønland eller på Grønland?
Jeg ved det ikke, for jeg er ikke så god til de der forholdsord.
Et andet spørgsmål vedrører SU'en, fordi jeg i går kunne læse i regeringens nye 2025-plan, at man forestiller sig, at der skal laves en omlægning af SU'en.
Der kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre sådan af uvidenhed: Hvordan vil det påvirke de grønlandske studerende?
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-31:
Jeg håber ikke, at jeg har givet indtryk af, at alle de digtere, jeg citerede i min tale, sådan alle sammen var af konservativ observans.
Jeg tør godt stå inde for Per Stig Møller, men de øvrige vil jeg ikke gøre mig til dommer over.
Jeg vil måske lige bemærke det her med løftebryderbørn.
Det er i virkeligheden et ret skønt udtryk fra Tove Ditlevsen.
Det er rigtigt, at det er sådan, digtet fortsætter.
I forhold til det her med at sikre en forebyggelse og ikke kun fokusere på, når skaden så at sige er sket, er det fuldstændig rigtigt, at det naturligvis også er centralt.
Derfor kommer der også snart et nyt udspil fra regeringen, som netop adresserer ungdomskriminalitet.
Jeg ved, at vi har en justitsminister, som selv har været meget engageret i hele SSP-arbejdet og ved, hvor stor betydning det har, også for unge mennesker.
Christian Juhl (EL), 2017-05-31:
Tak for det, og også tak for talen til fru Aleqa Hammond.
Jeg har jo fulgt forhandlingerne om serviceaftalen i Thule meget nøje, også fordi Grønlandsudvalget jævnligt diskuterer det, og ser med stor bekymring på udviklingen.
Efter min fornemmelse hænger den i en meget, meget tynd tråd, og jeg kunne godt tænke mig at høre fru Aleqa Hammonds mening om, hvor det her vil ende henne, og hvad konsekvenserne vil være, hvis det ikke lykkes at få en serviceaftale i hus.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-31:
Jeg ved, at det er noget, som både naalakkersuisut, men også den grønlandske befolkning er meget optaget af.
Vi har jo et teleselskab, TELE-POST, som løser den opgave i dag, og jeg ved også, at man udvider søkablet, så der er nogle muligheder.
Men i komiteen for arktiske parlamentarikere, hvor jeg repræsenterer det samlede Folketing, arbejder vi netop også for at sikre, hvordan vi kan være med til at presse på i forhold til de enkelte regeringer, også hjemme i Grønland, i forhold til at sikre en digital infrastruktur.
For det er helt grundlæggende for et moderne samfund.
Mange tak.
Jeg synes, det er et meget relevant spørgsmål, og jeg synes, det er en meget konstruktiv vinkel på det.
Som ordføreren nævner, ser jeg også mig selv som repræsentant for et moderne Grønland og har en masse visioner i forhold til, hvordan Grønland i mine øjne bør udvikle sig.
Det er omkring 35 pct. ud af den grønlandske befolkning, som har en uddannelse efter folkeskolen, og derfor er uddannelse og erhvervsudvikling i mine øjne helt, helt afgørende, og de to ting hænger jo også rigtig meget sammen.
Det er derfor, vi snakker så meget om vækst.
I forhold til det uddannelsesmæssige bliver der tit drøftet sprog som en af de udfordringer, som der er, og det er jo vigtigt, at man starter i folkeskolen og sikrer en meget stærkere folkeskole.
Det er der, jeg synes vi skal sætte ind.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-31:
Først og fremmest tak for et godt samarbejde.
I SF ser vi Inuit Ataqatigiit og fru Aaja Chemnitz Larsen personligt som stærke repræsentanter for et moderne Grønland.
En del af ordførertalen gik jo ud på at kommentere erhvervspolitikken, og i den forbindelse har jeg to spørgsmål.
Det første er: Når man står i en situation, hvor det er omkring halvdelen af den grønlandske befolkning, der har en uddannelse ud over grundskolen, hvordan har man så tænkt sig at tackle den udfordring med at få flere uddannet, altså ikke bare ud fra en socialpolitisk og en uddannelsespolitisk dagsorden, men i høj grad også en erhvervspolitisk?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-31:
Mange tak.
Det siger jo sig selv, at der, når Grønland er så stort, er et kæmpestort område, man skal forsvare, og derfor kræver det, at man tænker kreativt, og at man prioriterer, hvor det så er, man lægger sine kræfter i forhold til forsvarsområdet.
De kender sproget, de kender området, og de kender naturen, og det er også en kæmpe fordel for forsvaret.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-05-31:
Tak for det.
Jeg ser jo frem til at diskutere det meget mere.
Altså, det er jo ingen hemmelighed, at Grønland gør rigsfællesskabet meget større, og jeg tror også, at man kan sige, at rigsfællesskabet bliver markant mere interessant, eksempelvis i en NATO-sammenhæng, på grund af Grønlands deltagelse.
Der er jo ingen tvivl om, at amerikanerne ville have problemer, hvis ikke de havde den amerikanske base på Thule, og det er faktisk ganske interessant i forhold til de diskussioner, der er om oprustning, og hvor mange procent af ens bruttonationalprodukt man skal bruge.
Så jeg ser frem til den diskussion, vi fremadrettet skal have.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-31:
Det er jo interessant at se i de grønlandske medier i dag, men også i CBS, at amerikanerne har valgt at investere 40 mio. dollars i opgraderingen af missilradaren på Thule Air Base.
Så der er ingen tvivl om, at den amerikanske base, som er i Grønland, har en betydning i forhold til alt, hvad der sker andre steder.
På den måde kan man være med til at opdage nogle ting eller reagere hurtigere.
I Grønland har vi jo ikke haft krig, kan man sige.
Vi har ikke nogen tradition i forhold til krig, og derfor kan man sige, at vi er nødt til at være opmærksomme på, at der, når der sker de her klimaforandringer og vi i høj grad bliver påvirket af dem, og når temperaturen stiger med dobbelt så stor hastighed som i resten af verden, så er nogle områder i Grønland, som bliver fritlagt, og som gør, at der er nogle nye udfordringer, men også nogle nye muligheder, kan man sige, for Grønland.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-05-31:
Tak for det.
Jeg vil gerne bruge anledningen til at takke for et rigtig godt samarbejde, som jeg synes vi har – fru Aaja Chemnitz Larsen og jeg selv – både her i Folketinget, men også i Europarådets Parlamentariske Forsamling, hvor vi jo indgår i delegationen fra Folketinget.
Jeg må sige, at jeg som forsvarsordfører ser rigtig meget frem til at se det udspil, der kommer fra IA til august.
Der er jo ingen tvivl om, at der er rigtig store udfordringer, ikke mindst på grund af klimaforandringerne i Arktis, særlig i forhold til redningsberedskabet og de udfordringer, som man står over for.
Samtidig er der en ting, som jeg mener er ekstremt vigtig, og det er jo at få tacklet de her udfordringer med redningsberedskabet, samtidig med at man undgår, at der kommer et våbenkapløb i Arktis.
Ordføreren og jeg selv havde jo fornøjelsen af at deltage i den delegation, vi havde med Det Udenrigspolitiske Nævn til Norge og Rusland, hvor vi lige præcis har arbejdet med den her problematik.
Så hvordan tænker IA at man kan finde en balance mellem at løse udfordringerne og undgå et våbenkapløb i Arktis?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-31:
Jeg synes, det er vigtigt at understrege, at Grønland grundlæggende har behov for, at der kommer flere veluddannede tilbage, altså som har læst her i Danmark og vælger at vende tilbage til Grønland.
Så for Grønland er det helt afgørende at sikre, at der er nogle flere, der får sig en uddannelse.
For manges vedkommende er der tale om familiens første student, altså om at være førstegangsakademiker i sin familie.
Vi har jo ikke en lang uddannelsestradition, så jeg synes, at man er nødt til at tage særlige hensyn til de grønlandske studerende.
Marcus Knuth (V), 2017-05-31:
Mange tak.
Først og fremmest vil jeg takke ordføreren for den fine tale, både nu, men også under debatten om rigsfællesskabet.
Det siger jeg, fordi bevaring af rigsfællesskabet, bevaring af det tætte forhold mellem Grønland og Danmark er noget, som står mit hjerte meget nært.
Derfor ærgrer det mig, når ordføreren – måske indirekte – kalder regeringen for arrogant i forhold til rigsfællesskabet.
Det siger jeg, for netop under debatten om rigsfællesskabet følte jeg i hvert fald, at der var stort fokus fra Folketingets side, fra regeringens side på det, og der var også stor enighed i vedtagelsesteksten om netop en udvikling af rigsfællesskabet, og samtidig var der en klar åbenhed og respekt over for en eventuel forfatning, hvis Grønland skulle gå hen og vælge at blive selvstændigt.
Men nu siger ordføreren, at ordføreren er glad for, at regeringen viser stor interesse for mobilitet, for øget samarbejde på justitsområdet og for samarbejdet i forhold til at tiltrække investeringer, og jeg ved, vi også gør rigtig meget for at øge vores forsvarssamarbejde.
Jeg føler det er lidt en kontrast, for på den ene side opsummerer man alle de områder, hvor vi bliver endnu bedre til at samarbejde, men samtidig er man kritisk over for en regering, der ikke gør nok for at udvikle rigsfællesskabet.
Kan ordføreren måske sætte et par ord på, hvilken retning det er, man går her?
Er det ros til regeringen, eller er det kritik til regeringen?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-31:
Jeg ved, at man er i gang med at kigge på det, men at det også er vanskeligt i et lille samfund.
For det bliver enormt tydeligt, når man hurtigt kan kende personerne, uden at man nødvendigvis kender navnet eller cpr-nummeret, altså selv om de ting ikke står på dommen.
Så det er selvfølgelig nogle af de overvejelse, der er.
Generelt kan man sige, at digitalisering kan være med til at sikre et mere effektivt system.
Det handler også om gennemsigtighed.
Vi har f.eks. ikke strafferammer, som man har i Danmark.
Grundlæggende kan man sige, at hvis landsdommeren og politimesteren sætter sig ned og beslutter, hvad straffen for en voldtægt f.eks. skal være, så er det det, der ligesom lægger linjen for, hvor høj straffen skal være.
Det er en udfordring, at det ikke er mere – hvad skal man sige – demokratisk besluttet, hvad man får for en lovovertrædelse.
Christian Juhl (EL), 2017-05-31:
Jamen nu håber jeg så sandelig ikke, at det er konservativ politik, at vi skal i krig med Rusland.
Godt nok er det en lille hær, de har, og de bruger kun et beløb på størrelse med, hvad Italien bruger, men alligevel, at gå efter, at vi skal i en militær konflikt med Rusland, det var dog det mest vanvittige, jeg kunne tænke mig.
Jeg kunne bedre tænke mig, at regeringen prøvede med ikkemilitære konfliktløsningsmidler, prøvede, om vi ikke kunne opbygge en kapacitet på vores universiteter, så vi blev dygtigere til at bruge de redskaber.
Jeg tror på, at dygtige folk faktisk godt kunne få os tilbage til den tid, hvor der var god kontakt mellem Rusland og Europa uden militær.
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-31:
Jeg tror egentlig ikke, at der er nogen politiker, som tager let på beslutningen om at sende danske soldater i krig eller at sende nogle soldater i krig i det hele taget.
Derfor må jeg også sige, at det jo aldrig er det første, man gør som politiker, altså at ty til de midler.
Selvfølgelig prøver man via diplomatiet, man prøver via mægling, man prøver via 117 andre metoder.
Men jeg må også bare sige, at når vi har en russisk præsident, som har annekteret Krim, som støtter prorussiske separatister, og som udviser så aggressiv en adfærd – det er altså et land, der har hacket det danske Forsvarsministerium for ikke særlig lang tid siden – ja, så er vi da nødt til at kunne forsvare os.
Christian Juhl (EL), 2017-05-31:
Tak for det.
Fru Mette Abildgaard sagde, at Europa er truet mere, end det har været i årtier.
Jeg vil gerne minde om, at vi for godt 10 år siden så en Putin, som gerne ville være medlem af EU og NATO, og hvor vi prøvede at øge samhandelen og finde nogle fredelige løsninger på de konflikter, der var.
I den situation mistede han opbakning hjemme i sit eget land.
Der var faktisk så store demonstrationer, at han endda var ved at miste præsidentposten.
Så begyndte vi at lave sanktioner og optrappe vores militære aktiviteter.
Jeg har intet tilovers for Putin, men jeg vil gerne have, at vi fører udenrigspolitik, der ikke er optrappende, men som er tryghedsskabende, og det vil sige, at jeg gerne vil have, at vi bruger mere ikkemilitær konfliktløsning, end vi gør i dag.
Hvad siger De Konservative til det?
Det ser ud, som om De Konservative kun har en løsning, nemlig militæret.
Dem sender vi, når der er problemer.
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-31:
Jeg tror egentlig, der er rigtig mange danskere, der følger den her debat, som sidder og tænker: Hvorfor bruger man så meget tid på at stille spørgsmål om noget, som der kommer svar på, når der kommer et udspil fra regeringen?
Hvorfor er det, at vi politisk skal bruge vores tid på det?
Har vi ikke bedre ting at gå op i?
Jeg kan stå fuldstændig på mål for holdningen hos Det Konservative Folkeparti, og den er meget klart, at vi ønsker en afskaffelse af topskatten.
Jeg har også været meget klar, i forhold til at det ikke kommer til at være en del af det udspil til en aftale, der vil komme fra regeringen.
Lea Wermelin (S), 2017-05-31:
Nu er det jo ikke noget, jeg finder på.
Det er jo ordførerens egen partiformand, der så sent som i april sidste år skrev på Facebook om afskaffelse af topskatten: Vi har ikke råd til at lade være –
en afskaffelse af topskatten giver vækst og velstand, og det er velfærd; så simpelt er det.
Det er jeg jo selvsagt ikke enig med ordførerens partiformand i, men det er jo ordførerens politik, og derfor synes jeg da også, at vi i dag må kunne forvente at få at vide –
nu har ordføreren haft lejlighed til at spørge Socialdemokratiet om vores politik, og nu spørger vi så ordføreren om ordførerens politik – om det, der kommer fra regeringen, vil være mere eller mindre ambitiøst.
Eller hvordan er det, man har lyttet til Dansk Folkeparti?
Det har vi jo ikke fået noget svar på i dagens debat.
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-31:
Naturligvis kan det forventes af et regeringsparti, at man lægger sine planer frem, og det kommer vi også til at gøre i regeringen.
Men det burde også kunne forventes af et parti, som gerne vil være regeringsparti efter det næste valg, at man eksempelvis laver noget så fundamentalt som et oplæg til en finanslov, så man kan prøve at vise, hvordan man selv vil anvende statsbudgettet.
Det tror jeg ikke der er mange der har en forventning om.
Det, jeg har hørt fra Dansk Folkeparti, er, at man har et ønske om, hvis der skal laves skattelettelser, at man først og fremmest prioriterer skatten i bunden.
Det synes jeg er en fair prioritering, og i Det Konservative Folkeparti er vi også enige i, at det er værd at gøre en indsats på det område, og så håber vi bare, der også kan være midler til at gøre noget i toppen.
Lea Wermelin (S), 2017-05-31:
Tak for det.
Til gengæld må man forvente af regeringspartier, at de trods alt lægger frem, hvad de godt kunne tænke sig at få igennem politisk.
Jeg hørte ordføreren sige, at Konservative og regeringen havde lyttet til Folketinget, når det gjaldt topskat, og Dansk Folkeparti har jo så sent som i dag været ude og afvise, at man vil være med til at gå den vej, som Konservative ønsker, nemlig at afskaffe topskatten, lave skattelettelser i toppen.
Så hvordan har Konservative lyttet?
Kan ordføreren ikke uddybe det?
Altså, kan vi forvente et mere eller mindre ambitiøst udspil fra regeringen, når nu Konservative, som har det ønske om helt at afskaffe topskatten, er kommet med?
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-31:
Normalvis holder jeg meget af citater, også fra de kongelige, men jeg må bare sige, at skolekridt er sekundært, når det handler om landets sikkerhed.
Skolekridt kan være hamrende ligegyldigt, hvis ikke vi er sikre på, at vi kan beskytte os selv som nation.
Jeg læste en artikel for nylig om Povl Falk-Jensen, som var den danske modstandsmand, som dræbte flest stikkere under anden verdenskrig.
Han blev spurgt: Hvad bekymrer dig mest i dagens Danmark?
Han svarede, at danskerne tager friheden for givet, at man ikke værdsætter friheden.
Man har en formodning om, at den altid har været der, og man har en forventning om, at den altid vil blive der.