runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2022-04-26:
Jo, men man skal også huske, at regeringen jo kom med et udspil, hvori der stod 4,1 pct., altså den regering, som kalder sig mere grøn end rød.
Nogle gange er det lidt omvendt, for så er man mere rød end grøn.
Det synes vi simpelt hen er for lidt.
Vi mener, at vi skal finde arealer, således at 10 pct. af havet bliver urørt område.
Det mener vi også at vi er forpligtet på at gøre i forhold til den debat, vi lige har haft, om, at havet bliver det nye sted, hvor vi virkelig vil få en stor menneskelig påvirkning.
Der bliver vi også nødt til nu at sige, at der er nogle steder, hvor den påvirkning ikke skal være.
Lea Wermelin (S), 2022-04-26:
Vores havmiljø er under pres, og det var også derfor, at jeg prøvede at nævne en række af de initiativer, som vi har igangsat som regering.
Der er et nyt grønt flertal, og vi er da stolte af, at der hele tiden bliver taget skridt til at gøre ting bedre – det gælder jo også vores havmiljø.
Så er det rigtigt, at der ligger en havplan i høring nu, hvor der bl.a. for første gang nogen sinde ligger den her strenge beskyttelse.
Jacob Jensen (V), 2022-04-26:
Tak til ministeren for talen her.
Jeg glæder mig også til de fortsatte forhandlinger om havplanen.
Nu nævner ministeren, at grunden til, at vi forhandler om havplanen, er, at man aftalte det i finansloven.
Mit spørgsmål er så: Hvorfor skulle man egentlig aftale det i finansloven, før vi kunne komme til at forhandle om havplanen?
Kunne regeringen ikke bare have inviteret til nogle forhandlinger om havplanen, uanset hvad man havde aftalt i finansloven?
René Christensen (DF), 2022-04-26:
Det fortæller jo meget godt, at der er enorme interesser derude på havet.
Jeg vil også gerne sige, at vores forslag jo ikke handler om at genere nogle af dem, som har deres aktiviteter på havet, eller om at holde nogle vindmøller eller nogle fiskere væk.
Det handler om at beskytte naturen.
Så det er meget vigtigt, at man får lavet den afvejning.
Som ordføreren også rigtigt siger, kan vi nok forestille os, at der de næste 20-25 år simpelt hen bliver så meget aktivitet, at der bliver for meget aktivitet.
Derfor er det jo rigtig vigtigt, at man enten med beslutningsforslaget træffer en principbeslutning om, om det skal være 10 pct., eller gør det i forhandlingerne.
Jeg vil sige med den erfaring, jeg har fra Folketinget, at det er bedst at gøre det i forhandlingerne.
Det håber vi selvfølgelig også sker.
Nu mangler der jo også flere ordførertaler, men jeg synes også, ministeren tog pænt imod forslaget.
Anne Paulin (S), 2022-04-26:
Tak for det.
Jeg er nysgerrig efter at høre ordføreren om, hvad det er for nogle affaldsfraktioner, som ordføreren mener er bedre at brænde af end at genanvende.
Bruno Jerup (EL), 2022-04-26:
Nej, det er vi faktisk ikke.
Der har været flere lovforslag, men lovforslaget er strikket sådan sammen nu, fordi det har været i høring, og fordi der er blevet ændret i det, efter at det var i høring.
Men grundlæggende set
handler det her om, at vi skal have etableret en industri på det her område, og at kommunerne skal vige i forhold til deres rolle med at arbejde med affaldsproblematikken – og det er vi ikke tilhængere af.
Signe Munk (SF), 2022-04-26:
For at have historikken på plads: Enhedslisten forlod aftalen, da det blev klart, at Kommunernes Landsforening ikke havde en plan for at nedbringe forbrændingskapaciteten.
Men det her lovforslag behandler jo ikke forbrændingsdelen af affaldsaftalen; det behandler genanvendelsesdelen af affaldsaftalen, som Enhedslisten og nu også ordføreren siger ikke var et kardinalpunkt for Enhedslisten i aftalen.
Så jeg skal bare forstå, at Enhedslisten overordnet set faktisk er positiv over for det lovforslag og den omorganisering af genanvendelsessektoren, der grundlæggende ligger her.
Bruno Jerup (EL), 2022-04-26:
Som spørgeren ved, har vi trukket os ud af den aftale på grund af den udvikling, der var, i forhold til hvordan vi organiserer fremtidens affaldssektor.
Det var bl.a. spørgsmålet om, hvorvidt de kommunale forbrændingsanlæg og sådan nogle ting skulle over på private hænder, og det var ligesom et kardinalpunkt for os.
Vi havde også andre problemer i forhold til den oprindelige tekst, for den var også, da den blev lavet – og det ved ordføreren også – helt ærligt et kompromis; men det var et kompromis, som balancerede på en knivsæg, og vi faldt ned til den forkerte side, da det ligesom begyndte at udmønte sig, hvad det var for et kompromis, vi havde lavet.
Set med vores øjne holdt det simpelt hen ikke politisk.
Signe Munk (SF), 2022-04-26:
Tak til ordføreren.
Der har jo fra Enhedslistens side været en lidt særlig proces omkring den her aftale.
Enhedslisten indgik klimaaftalen for affaldssektoren og cirkulær økonomi, som det her lovforslag også udspringer af, og derfor skal jeg egentlig bare høre, om ordføreren ikke kan forklare os alle sammen, hvorfor Enhedslisten var med til at sige god for stort set alt det, der ligger i det her lovforslag, som er kopieret fra aftaleteksten om genanvendelsessektoren, da man indgik aftalen den 16. juni 2020, men nu så lægger op til at være imod.
Bruno Jerup (EL), 2022-04-26:
Det er jo rigtigt, som der bliver sagt, at det her lovforslag sikkert er kompliceret, og at det ikke sådan er lige at gå til.
Men som vi læser det, er hovedsigtet ud over det, der står i overskriften om, at vi skal have mere genanvendelighed og genbrug og den slags gode ting, så at opbygge en industri på det her område, og den industri må åbenbart ikke blive udkonkurreret af kommunerne.
For det, der sker her, er jo faktisk, at man går ind og begrænser kommunernes mulighed for at bidrage til, hvordan vi håndterer vores affald, hvordan vi sikrer, at der bliver mere genbrug, og hvordan vi sikrer, at der, som der også er andre, der har sagt, bliver mulighed for en cirkulær økonomi.
Så jeg har allerede været inde på nogle af spørgsmålene, og nogle af de ting, som jeg synes bliver meget uheldige, er bl.a. i spørgsmålet omkring kompostering og kommunernes mulighed for at gøre det, og at de – kan man sige – har det som en slags service.
Men det er en service, hvor den enkelte borger sådan set er aktivt med i det.
Jeg synes også, at der er et stort problem i det der med, at man siger, at de ting, der kan genbruges – det er jo sådan typisk møbler, og det kan være tøj, og det kan være andre ting – ligesom skal stilles til rådighed eller bydes til nogle organisationer og foreninger, og at de ligesom ikke må føres over i en genbrugsbutik og blive solgt der.
For det er jo åbenbart en kommunal virksomhed, og sådan nogle kommunale virksomheder, der tjener penge, er åbenbart en forbrydelse i forhold til den forståelse, man har af det her problem, altså hvis det er sådan, at kommunerne har deres egne butikker og virksomheder, som kan arbejde med det her.
Det synes vi også er en kedelig tilgang.
Den sidste ting, jeg vil sige her, er, at det undrer os lidt, at det her lovforslag ikke på en eller anden måde er koordineret eller har en eller anden form for samklang med det, som vi er i gang med at arbejde med omkring et udvidet producentansvar for emballage og engangsplastprodukter.
Der er der jo også en masse overvejelser, der handler om, at producenterne nu faktisk skal til at finansiere alle omkostningerne, der er i forbindelse med håndteringen af de produkter, og det er sådan set en udgift, der nu går væk fra borgeren.
Altså, hvor de ligesom har haft en betaling for at få affaldshåndtering, er det faktisk sådan, at dele af det fremadrettet skal overgå til producenterne, og det er slet ikke med i den her lovtekst.
Så samlet set er det sådan, at vi er imod lovforslaget, som det ligger nu.
Jeg skal ikke kunne sige, om det vil være muligt at lave nogle ændringer.
Der er annonceret flere, bl.a. af Venstres ordfører, og jeg hørte også Socialistisk Folkepartis ordfører sige, at de sådan set var interesserede i at ændre og måske gøre det her lovforslag lidt mere spiseligt i forhold til kommunerne.
Men det vil vi tage stilling til, når vi ser det.
Som det ligger nu, er vi nødt til at sige, at vi stemmer imod.
Signe Munk (SF), 2022-04-26:
Med klimaaftalen for en grøn affaldssektor og cirkulær økonomi slog vi en klar retning an for Danmark: Meget mere af det, som vi i dag kalder affald, skal være ressourcer til genanvendelse.
Det betyder helt konkret, at der skal være mindre forbrænding og mere genanvendelse og jo i virkeligheden allerhelst mere genbrug.
Det her lovforslag behandler en organisering af genanvendelsessektoren, og det overordnede sigte er jo, at vi skal have opbygget en genanvendelsesindustri i Danmark og i det hele taget gøre det at genanvende materialer til en rigtig god forretning.
Men samtidig har det også været vigtigt for SF i de her forhandlinger af aftalen, der ligger bag ved lovforslaget, at kommunerne fortsat spiller en vigtig rolle på hele affaldsområdet, når det handler om at bringe genanvendelsen op, og når det drejer sig om den politiske aftale, der ligger bag ved det her lovforslag, er det jo ingen hemmelighed, at det er et politisk kompromis, som blev lavet i den pågældende affaldsaftale.
For SF var det dér vigtigt at sikre, at kommunernes nuværende sorterings- og genanvendelsesanlæg kan byde på behandlingen af det genanvendte husholdningsaffald – nu godt nok under nye rammer – og at der samtidig kan gives dispensation til nye anlæg, hvis de oprettes igennem et offentlig-privat partnerskab, og at de mindre virksomheder, der har husholdningslignende affald, f.eks. små butikker, caféer, frisører osv., også kan benytte de kommunale indsamlingsordninger, hvilket de ikke har kunnet under den tidligere lovgivning, for slet ikke at glemme at fastholde, at det altså er op til kommunerne, om man vil udbyde eller selv have indsamlingen af affaldet, og det vil vi fortsat stå på.
Lovforslaget implementerer altså en aftale, som heller ikke i alle detaljer er præcis, og derfor vil vi gerne have udboret nogle af de snit, der lægges op til i det pågældende lovforslag, og det er også nogle af dem, som bliver fremhævet i høringsforslagene, og i virkeligheden også nogle af de snit, som den tidligere ordfører var oppe at fremhæve.
Det gælder bl.a. kommunernes muligheder for at neddele affaldet, adskille kombinerede fraktioner, og det handler også om det tema, der bliver taget op omkring områder, hvor boliger og erhverv er blandet, og så handler det altså også om en forståelse af, hvorfor man i lovforslaget arbejder med en markedspris, og hvorfor det affaldsgebyr, der er for borgere, ikke er konverterbart til virksomheder.
Så vi har nogle spørgsmål, vi vil stille i den videre lovbehandling, og det ser vi frem til.
Carsten Kissmeyer (V), 2022-04-26:
Det synes jeg der er noget smukt i, og det synes jeg vi skal finde ud af på en eller anden måde.
Anne Paulin (S), 2022-04-26:
Jeg synes egentlig, at man har ramt et godt snit i forhold til at leve op til intentionerne, der er i aftalen om affald og cirkulær økonomi, men samtidig jo også imødekommer nogle af de ting, hvor man kan sige, at det måske kan blive lidt gak, hvis man implementerer tingene alt for rigidt, og at man dermed altså lægger op til, at ministeren også har nogle muligheder for gennem bekendtgørelser at justere nogle ting hen ad vejen.
Og jeg synes jo, at noget af det, der eksempelvis er fint, og som bliver imødekommet i forhold til høringssvarene, er sådan noget som eksempelvis flamingo, altså at det ikke giver så meget mening, at man skal køre rundt med lastbiler fyldt med en masse flamingo, som ikke vejer noget, for at bringe det frem, men at kommunerne sådan set godt må palletere det, eller hvad det hedder, altså komprimere det til nogle mindre størrelser.
Så jeg synes egentlig, man har ramt et meget godt snit her, som er pragmatisk, men også lever op til intentionerne i aftalen.
Signe Munk (SF), 2022-04-26:
Grunden til, at jeg spørger, er, at det er min opfattelse, at det snit ikke nødvendigvis er ramt, bl.a. fordi aftaleteksten jo ikke går ned og forholder sig til flamingokomprimering og kompostering osv.
Derfor synes jeg i hvert fald, det er værd at fremhæve, at der jo er flere høringssvar, som giver eksempler på nogle affaldsfraktioner, hvor det giver mening, at kommunerne kan lave noget forudgående sortering.
Det kan også være rum i affaldscontainere, hvor der er to slags fraktioner, som er blandet sammen, og som godt må det i forhold til de ti fraktioner.
Men en fraktion, som blander metal og pap – hvis man må det, det er bare for at give et eksempel – kan være dyrere at afsætte, og derfor kan det være en fordel for kommunen, at de godt må skille det ad.
Som jeg forstår nogle af høringssvarene, må de ikke det, sådan som snittet ligger i dag.
Derfor er jeg lidt ærgerlig over at høre, hvis regeringen ikke er af den opfattelse, at man kan se på, om snittet ligger rigtigt.
Anne Paulin (S), 2022-04-26:
Jamen nu er det her jo en første behandling og en mulighed for, at vi kan drøfte, hvad der kan være af forskellige overvejelser i forhold til den måde, lovforslaget ligger på nu.
Jeg synes dog bare, at det, jeg gerne vil have med her i dag, er, at jeg synes, at det fremgår af høringsnotatet, at der er imødekommet mange ting, hvor man kan sige, at det giver rigtig god mening.
Eksempelvis kan man godt lave en manuel sortering og fjerne en tekstilpose fra papcontaineren osv.
Så jeg synes egentlig, der er ramt et godt snit.
Bruno Jerup (EL), 2022-04-26:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om noget.
Det er sådan i den kommune, hvor jeg bor, at vi kører en masse haveaffald ud til vores genbrugsplads, og at vi så til gengæld kan tage et gratis læs komposteringsjord med tilbage, og det er jo en ordning, hvor man i princippet kan sige, at det er kommunen, der står for produktionen af det der ud fra det materiale, som vi kommer med som borgere.
Så vi kører selv materialet ud til kommunen, kan man sige, og vi kører også selv jorden tilbage igen til os selv, hvis det er sådan, at der er noget, vi har brug for.
Det her forslag lægger jo ligesom nogle bånd eller nogle begrænsninger på, at den slags kan fortsætte.
Hvad mener ordføreren om det?
Carsten Kissmeyer (V), 2022-04-26:
Jeg mener faktisk, at det er fornuftigt, at man kan have en pragmatisk tilgang til, hvad der er fornuftigt man håndterer.
Men det ødelægger jo ikke muligheden for, at man kan markedsgøre det, at man laver et udbud, i forhold til hvem der håndterer den situation, altså det, at man knuser det og komposterer det.
Men vi skal jo ikke flytte det rundt flere gange af den grund, og derfor synes jeg også, der er nogle grænsetilfælde.
Har vi f.eks. lov til at have en pappressecontainer?
Har vi lov til at presse flamingoen osv.?
Jeg synes, der er nogle grænsetilfælde, som det er meget, meget fornuftigt at få kigget på.
Bruno Jerup (EL), 2022-04-26:
Jeg vil også prøve at spørge lidt mere konkret: Synes ordføreren, at det er en god udvikling, hvis det er sådan, at vi skal til at betale for den kompost, som bliver lavet?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-04-26:
Det kan jo være, at hvis noget er af dårlig kvalitet, indeholder giftige stoffer m.m., er det bedre, at man får det taget ud af genanvendelsen, og at man får det håndteret på en anden måde.
Christina Thorholm (RV), 2022-04-26:
Jeg skrev det ned, da ordføreren holdt sin tale, fordi jeg syntes, det var interessant.
Men altså, hvad konsekvenserne af det er, i forhold til hvis systemet eventuelt skal udbygges yderligere og sådan noget, har jeg ikke forudsætninger for at udtale mig om.
Men det lyder interessant, så derfor tager vi det med ind i de videre forhandlinger.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-04-26:
Mange tak for det, hr. formand.
Som I kan se, er vores ordfører på området forhindret i at være her i dag, og derfor må I nøjes med mig.
Der er i dag borgere, som kan komme i klemme ved svindel med nemkonto og NemID, selv om de er uden skyld i det, og det er naturligvis urimeligt.
Såfremt borgerne uden egen skyld oplever svindel gennem statens systemer, skal staten betale regningen og kompensere den borger, som er blevet snydt.
Det er i sin essens, hvad lovgivningen går ud på, og det støtter vi naturligvis.
Der er tale om begrænsede omkostninger for staten, men for den enkelte borger, som kan komme i klemme, kan det have en helt, helt afgørende betydning.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-04-26:
Gør det ikke noget ved ens retssikkerhed, at man så stadig væk kan komme til at hæfte for det lån, man er blevet udsat for svindel i forbindelse med, selv om der er erkendt skyld?
Tak for det.
I SF synes vi bare, at der er en parallelitet mellem, at man bliver svindlet med sit dankort og man bliver svindlet med sin nemkonto.
Og det er jo et krav til borgerne, at de har en nemkonto, og så synes vi også, at hvis man uforskyldt er blevet svindlet, skal man holdes skadesfri, hvis der bliver optaget lån.
Det er jo noget, der potentielt kan ødelægge folks liv, i hvert fald rent økonomisk.
René Christensen (DF), 2022-04-26:
Tak for det.
Som de tidligere ordførere har sagt: Hvis man er blevet udsat for svindel i forbindelse med sin nemkonto, er det rigtig godt, at der nu bliver lagt op til, at man får lavet den her bekendtgørelse.
Vi er også meget enige i, at der er en bemyndigelse til at få udformet de eksakte regler i forhold til det.
Men vi må jo se, hvor stort et omfang det bliver, og om der bliver behov for at forlænge det ud over de 6 måneder, der er lagt op til.
Ellers er det meget vigtigt for os, at der i et så digitaliseret samfund, som vi har, selvfølgelig er tillid til, at når man bruger det offentlige og man bruger bl.a. nemkonto, og hvis der så skulle ske fejl, for det kan der også gøre, eller der sker svindel, så kan der selvfølgelig ske en kompensation.
Det er vi meget tilfredse med.
Men 6 måneder er nu ikke lang responstid at have, hvis det er en sag, som er omkring 10 år gammel, som der også lægges op til her.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-04-26:
Sådan som lovforslaget er indrettet, risikerer man, at selv om der er faldet dom og gerningsmanden har erkendt skyld, sendes fordringen stadig til offeret.
Vil DF overveje at lave et ændringsforslag sammen med SF, så vi kan lave en parallelitet i forhold til andre dele af vores lovgivning – altså, hvis man uforskyldt er blevet udsat for svindel og der er faldet dom, skal fordringen vel ikke stadig væk sendes til offeret?
René Christensen (DF), 2022-04-26:
Det vil vi bestemt være positive over for.
Det ser vi på i udvalgsbehandlingen.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-04-26:
Jo, det vil det da bestemt gøre.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-26:
Tak for det.
Det er et fint forslag, som lukker et hul.
For at komme SF's ordfører lidt i forkøbet synes vi også, at det er en interessant tanke, der kommer fra SF, så det vil vi sandsynligvis også støtte, hvis der kommer et ændringsforslag med det.
Birgitte Vind (S), 2022-04-26:
Tak for det.
Vi skal i dag behandle et lovforslag, der skal hjælpe med at råde bod på en uretfærdighed, som vi desværre har set har ramt flere danskere.
Vi har set flere tilfælde, hvor svindlere uretmæssigt har fået fingrene i en borgers oplysninger – det kan f.eks. være borgerens NemID-oplysninger, altså brugernavn og kodeord eller nøglekort, eller i form af at de har kunnet godkende noget i en app.
Hvordan de har fået fingrene i det, er måske ikke så vigtigt.
Det vigtige er, at svindlerne har fået oplysningerne uberettiget.
Svindlerne har efterfølgende brugt oplysningerne til at skifte borgerens nemkonto til en af deres egne bankkonti, og når borgeren så har skullet have udbetalt en offentlig ydelse, f.eks. dennes folkepension, eller løn,
så er pengene blevet overført til en konto, der er registreret som dennes konto, men som altså nu er ændret til en af svindlerens bankkonti.
Derved har svindleren uberettiget fået udbetalt andres ydelser.
I dag er det desværre ikke muligt at give kompensation til borgere, der er blevet udsat for den her form for kontosvindel.
Danskerne har en rigtig høj grad af tillid til vores offentlige digitale løsninger, og derfor skal vi selvfølgelig også sikre, at man ikke bliver straffet for at anvende vores løsninger.
Det sikrer vi med dette lovforslag, hvor vi gør det muligt for danskerne at få kompensation fra staten, hvis de bliver udsat for nemkontosvindel.
Der er selvfølgelig det krav, at man skal dokumentere svindelen, og at det er uforskyldt – en ordning, som minder meget om den, vi kender fra svindel med dankort – og det synes vi i Socialdemokratiet er rimeligt.
I disse dage er vi rigtig mange, der er ved at skifte fra NemID til MitID, og mit håb er, at det kommer til at betyde, at vi vil se mindre af den her form for nemkontosvindel.
Samtidig er der flere muligheder for at overvåge brugen af ens MitID, så man hurtigt kan opdage det, hvis der skulle være noget galt.
I den bedste af alle verdener ville svindelen jo slet ikke finde sted, men det gør den desværre, så derfor er jeg også glad for, at vi ser dette lovforslag, og at vi forhåbentlig kan se frem til en beskyttende kompensationsordning.
I Socialdemokratiet støtter vi forslaget, og jeg skulle hilse fra Enhedslisten og sige, at de er positivt indstillet over for forslaget.
Tak for ordet.
Christina Thorholm (RV), 2022-04-26:
Vi er interesseret i at have en dialog om de forslag, som I kunne bringe frem.
Jeg har ikke den detailviden, så på den måde kan jeg ikke stå og love det her på nuværende tidspunkt, men jeg er meget interesseret i at høre SF's perspektiver på det.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-04-26:
Det skulle næsten have været SF's retsordfører, Karina Lorentzen Dehnhardt, der fik lov at stå heroppe på talerstolen, for jeg synes, at noget af æren rettelig tilfalder hende.
Hun har brugt utrolig meget tid og ressourcer på det her område, fordi der er så mange, der er blevet udsat for svindel.
Jeg skal på vegne af SF sige, at vi selvfølgelig kvitterer for forslaget, men vi kunne godt tænke os, at det var gået længere.
Man har nogle rettigheder, hvis der f.eks. er blevet svindlet med ens kreditkort, i forhold til de penge, der bliver trukket fra kontoen; man har nogle rettigheder, hvis det bliver bevist, at man har været udsat for svindel, hvis gerningsmanden er blevet fundet.
Så langt går det her forslag ikke, og det synes vi er rigtig ærgerligt.
Vi ser kun en stigning i den her form for svindel, ikke kun med nemkonto, men også med mange andre ting, og det har altså i de værste tilfælde en ødelæggende effekt på mange menneskers liv at blive udsat for svindel på den her måde.
Det her lovforslag går ikke langt nok i forhold til det.
Hvis man har fundet en gerningsmand, som har accepteret og erkendt, at det er vedkommende, der har svindlet, så har offeret stadig væk ikke ret til kompensation.
Så det er vores ønske, at lovforslaget går videre end det her.
Vi synes, at det er urimeligt, at man, hvis en gerningsmand har erkendt svindelen, så stadig væk ikke kan få kompensation.
Så vi kommer med nogle ændringsforslag vedrørende det.
Christina Thorholm (RV), 2022-04-26:
Tak for det.
I Radikale Venstre ser vi frem til arbejdet med den her nye kompensationsordning i forhold til svindel med nemkontoen.
For det er jo en udfordring, at vi får flere og flere systemer, og vi skal sikre tilliden til dem og en kompensation til borgerne, når der er opstået svindel.
Vi er interesseret i at høre, hvor stort problemet er.
Så er vi også opmærksomme på at spørge til dataetikken, for man giver både adgang til privat og offentlig udbetaling via nemsystemet, og det har vi ikke nok tjek på til at vide om er afdækket.
Så bliver der også talt om en gebyrordning.
Det lyder jo som ingenting, når vi taler om et gebyr på 4 øre, men hvad betyder det, og hvordan bliver det udmøntet?
Det er vi spændt på at høre mere om.
Så med de par bemærkninger ser vi frem til arbejdet med forslaget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-04-26:
Kunne ordføreren være interesseret i at støtte et ændringsforslag, så det her lovforslag bliver bedre, nemlig så det lægger sig mere op ad de regler, der findes for f.eks. dankortsvindel eller for, hvis nogen bruger ens dankort, så man holdes skadesfri, hvis det kan bevises, at man ikke selv er skyld i, at der bliver svindlet, ved at der bliver optaget lån eller andet i ens navn?