runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-29:
Først og fremmest tak til fru Aki-Matilda Høegh-Dam for talen på grønlandsk og derefter på dansk.
Jeg er utrolig glad for, at vi har fundet frem til en ordning, hvor det faktisk kan lade sig gøre, også fordi, som ordføreren siger, at den dag, en grønlandsk repræsentant, der ikke taler dansk, bliver valgt, er det vigtigt at have muligheden for at tale sit eget sprog.
Så jeg er glad for, at vi har fundet det frem til den model.
Jeg vil egentlig gerne spørge til den nye udenrigs- og sikkerhedspolitiske strategi »Grønland i verden – intet om os, uden os«.
Der er et afsnit, der handler om Grønlands relation til USA, hvor der står, at man har en klar bevidsthed om, at Grønland spiller en meget vigtig rolle i USA’s forsvar imod udefrakommende trusler fra særligt den arktiske region.
Vil ordføreren ikke prøve at dele, hvad overvejelsen er i forhold til det forestående amerikanske valg, hvor vi muligvis vil se Trump tilbage i Det Hvide Hus – en præsident, der har en særlig relation til Grønland, i hvert fald verbalt, men som jo også er klar til at melde USA ud af en lang række internationale aftaler, som strategien ellers understreger er vigtigt for Grønland at fastholde?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-05-29:
Først og fremmest tak for spørgsmålet, og tak for, at Alternativet kunne høre, at der er forskel på en forespørgselsdebat og en høring, hvilket ikke helt var tilfældet for De Konservative.
Men det er jo utrolig vigtigt, at vi, når der er rigtig mange af ansvarsområderne, der netop handler om justitsområdet, også fordyber os i dem, for der er rigtig meget af det, der kræver en kærlig hånd.
Det er egentlig det, jeg håber på med en forespørgselsdebat, nemlig at vi kommer til at sætte os meget mere ind i mange af de her områder og så kommer med nogle konkrete løsningsforslag til, præcis hvad det er, vi kan gøre for at gøre vilkårene bedre for de borgere, der er derhjemme.
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-29:
Tak, og tak for forklaringen.
Før blev der nævnt, at der var en interesse for en forespørgselsdebat fra Siumuts side.
Den bakker vi op om, men vi kunne godt tænke os at høre, om der er et bestemt fokus, og hvilke emner der kunne være relevante, sådan at vi når et sted hen og bliver klogere sammen.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-05-29:
Først og fremmest tusind tak for spørgsmålet.
Det er nemlig en udfordrende løsning, der er blevet lavet, og det tager jo også dobbelt så lang tid, så vi tager også rigtig meget af tiden herfra.
Jeg tror, folk har misforstået det.
Mit formål med at holde talen er netop, at det er et demokratisk princip.
Hvis man læser i EU's parlaments begrundelse for, hvorfor der er de her oversættelser, står der helt konkret, at det er et demokratisk princip, at man, når man er valgt i et land, der snakker et sprog, ikke skal blive begrænset i at blive valgt, fordi man ikke kan snakke et fremmedsprog.
Det er jo lidt det, vi støder på her, når vi skal vælges til Folketinget.
Det er bl.a. også derfor, at det, da vi besluttede os for, at vi skulle tage til Qaanaaq og Siorapaluk, bl.a. var for at vise, at der er en stor del af befolkningen, som netop ikke kan begå sig akademisk på dansk.
Det kan være, man kan have en meget fin samtale, men det er ikke tilstrækkeligt altid, og det er jo en stor del af befolkningen, der bliver frataget den demokratiske ytring.
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-29:
Det glæder mig rigtig, rigtig meget.
Derudover tak til ordføreren for Siumut for oversættelse.
Jeg taler ikke grønlandsk, men den forståelse, jeg har af grønlandsk, er, at det er vanvittig meget anderledes i sin opbygning end dansk, og derfor tænker jeg ikke, at det er nogen nem opgave at skulle oversætte sine egne ting bagefter.
Ordføreren påtalte det tidligere i nogle spørgsmål til nogle af de tidligere ordførere, og det, der faktisk skete, da ordføreren tidligere på dagen stillede sit første spørgsmål på grønlandsk, var, at jeg greb ud efter headsettet.
Jeg er vant til at sidde i Europarådet, så jeg begyndte jo at lede i kanalerne efter, hvor jeg får oversættelsen, og den kunne jeg så ikke finde.
Det fik jeg jo så forklaring på efterfølgende.
Derfor er jeg nysgerrig på at høre fra ordføreren, hvordan den optimale tolkesituation ville se ud, sådan at både ordføreren og Folketinget og det grønlandske folk kunne være tilfredse.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-05-29:
Først og fremmest tak for spørgsmålet.
Fra Siumuts side synes vi netop, det er meget vigtigt, at forhandlingerne også foregår fra Grønland og igennem Grønland.
Det er også derfor, at vi her fra Folketingets side har været med til at sikre, at regeringen forhandler direkte med den grønlandske naalakkersuisut i samarbejde med det grønlandske udenrigspolitiske udvalg.
Så det er bl.a. det, der er blevet ført igennem.
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-29:
Tak for det.
Så vil jeg også høre fru Aki-Matilda Høegh-Dam, i forhold til at vi jo har fået nogle bud fra andre partier i Grønland i forbindelse med de forsvarsforhandlinger, som også er blevet drøftet med andre ordførere.
Har ordføreren for Siumut nogle konkrete ønsker til de forsvarsforhandlinger, vi nu går i gang med, eller noget, som ordføreren ønsker at give videre og deltage i forsvarsforhandlingerne omkring?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-05-29:
Først og fremmest tak for spørgsmålet.
Det var jo netop også os, der inviterede de erhvervsforeninger fra både Grønland og Danmark for netop at diskutere de her problematikker, som vi netop også selv har gået og analyseret længe.
Det er jo således, at der er mange aspekter ved det, og det er også en af vores opgaver som grønlandske politikere at sikre, at den grønlandske politiske arena bliver så stabil som overhovedet muligt for netop at sikre, at de her investeringer også holder ved.
Det er jo bl.a. også der, hvor det bliver relevant i dansk øjemed, nemlig i forhold til at hvis de her investeringer egentlig skal holde og man i fremtiden bl.a. skal undgå lignende sager som den, vi så i voldgiftssagen, bliver vi også nødt til at sikre, at det laves med rettidig omhu, og at vi sikrer den politiske stabilitet.
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-29:
Tak for det, og tak til fru Aki-Matilda Høegh-Dam for talen.
Vi havde for nylig på et møde i Grønlandsudvalget en drøftelse med direktøren for Grønlands Erhverv, som udtrykte bekymring over investeringsklimaet i Grønland, voldgiftssagen, de politiske rammebetingelser og de mulige nationaliseringer, og vi havde den analyse, at det kunne afskrække investorer fra faktisk at engagere sig i at skabe investeringer og arbejdspladser i Grønland.
Hvad tænker ordføreren om den problemstilling?
Jette Gottlieb (EL), 2024-05-29:
Når jeg spørger til det konkret, er det, fordi det, der blev dilemmaet, var spørgsmålet om, hvordan partibalanceringen i præsidiet kunne fastholdes, hvis man samtidig havde, ikke fem, men otte delegationer, og det var det, der blev dilemmaet, og det, der blev den forkludrede diskussion; men der vil jeg høre, om ordføreren ikke er enig i, at det også er vigtigt at fastholde partibalancen i præsidiet, og at det derfor må indebære, at man udvider præsidiet, hvis de enkelte delegationer skal have enten et fuldgyldigt medlem eller eventuelt en observatør.
Men har ordføreren forslag til nogen løsning på det dilemma, som jo foreløbig strander, ved at den svenske delegation ikke er enig, samtidig med at den danske jo bakkede Grønlands ønsker op?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-05-29:
I Udenrigspolitisk Nævn havde vi et åbent frokostmøde i går med den svenske delegation, og der blev jeg også nødt til at sige åbent og ærligt, at Danmark på en eller anden måde trods alle mulige kritikpunkter, som De Konservative også siger jeg kan komme med, fordi det bliver nødt til at blive kommet med, rent faktisk er et foregangsland i Skandinavien og i Norden i forhold til at sikre, at Grønland også får en stemme, og det synes jeg også er vigtigt at tage med, også når vi arbejder udenlands.
Det er også lige så vigtigt at lade vores nordiske frænder fra Folketinget få at vide, at det faktisk gør arbejdet mere effektivt og udvikler infrastrukturen i forhold til sikkerheden, bl.a. i Arktis, hvis det er, man inddrager de lokale regeringer.
Først og fremmest tak for spørgsmålet.
»Grønland i verden – intet om os, uden os« er jo Grønlands første officielle udenrigspolitiske strategi, og det er derfor også meget vigtigt at have fokus på, at det har været muligt med den her regering at kunne få vores egen strategi.
Grønland er jo mere eller mindre beskyttet.
Selv om vi siger, at det er beskyttet af Danmark, fordi Danmark på papiret har højhedsretten, så er det jo mere eller mindre beskyttet af USA, og det må vi jo bare erkende.
For hvis vi tænker på forsvar, er Danmark også en form for vasalstat til USA, og vi bliver også nødt til at anerkende, at vi har brug for tæt samarbejde med de allierede, vi har, for at sikre sikkerheden i Arktis.
Jeg beklager, men med hensyn til spørgsmålet mistede jeg lige tråden.
Kan du eventuelt lige spørge igen?
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-29:
Det kan ordføreren med fornøjelse gøre.
Spørgsmålet går på udsigten til, at Donald Trump bliver genvalgt som præsident til efteråret, når der er valg i USA, og nogle af de advarselslamper, der i hvert fald blinker hos os, er jo forholdet til den globale retsorden, til de internationale handelsregler, til de oprindelige folks rettigheder, menneskerettighederne og hele opbakningen til det internationale aftalesystem, og det er jo også noget, som den grønlandske strategi fremlægger som værende fundamentalt for Grønland i verden.
Så hvad er overvejelsen omkring det?
Aaja Chemnitz (IA), 2024-05-29:
Mange tak for spørgsmålet.
Der er ingen tvivl om, at ansvar og også et personligt ansvar er supervigtigt, uanset hvor hurtigt man egentlig ønsker det skal gå med, at Grønland skal blive selvstændigt.
Selvstændighed handler jo sådan set om at tage ansvar
, kan man sige.
Så i forhold til erhvervsudvikling – for jeg vil egentlig gerne prøve at brede det en lille smule ud – handler det jo om at se, hvordan vi kan stå på flere forskellige ben frem for på det ene ben, vi står på i dag, som er fiskeriet.
Vi har fået lavet en ny fiskerilov, som er trådt i kraft, og som der har været rigtig mange holdninger til, både i erhvervslivet og rent politisk.
Vi har en turismelov, som også er blevet fremlagt, og som skal være klar, når vi får den nye landingsbane i Nuuk her senere på året.
Jeg tror, det bliver vigtigt i forhold til EU at kigge lidt tilbage.
Vi har tidligere lavet en hensigtserklæring med EU om at lave erhvervsudvikling, så jeg synes, det er vigtigt, både for Danmark, men også for EU og for Grønland, at vi bliver meget konkrete og vi begynder at handle og ikke snakke så meget, og der er sjældne jordarter et område, der vil være oplagt at kigge på i fællesskab.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-05-29:
Tak, og tak for en glimrende og konstruktiv tale som så ofte før.
Jeg er jo særlig vild med den del af talen med referencen til, at nogen må gøre noget, og at det kunne være, at den »nogen« er en selv.
Jeg tænker jo, at det i alle samfund til alle tider er en god tænkning at have, og der er det grønlandske samfund ikke en undtagelse.
Der er jo nogle spændende samarbejdsmuligheder i forhold til sjældne jordarter og lignende.
Hvad ser ordføreren af muligheder på det område?
Aaja Chemnitz (IA), 2024-05-29:
Det er et rigtig godt spørgsmål, og det kommer jeg ikke til at give dig et meget konkret svar på, for det er simpelt hen en debat, som Inatsisartut må tage, når de har den her redegørelse og den her kommission, som de skal tage stilling til.
Derfor er der også en frustration i det grønlandske samfund, i forhold til at selvstyreloven måske har været lidt af en bremseklods, kan man sige, indtil nu.
Så det er en diskussion, man har brug for at tage, som jeg gerne vil uddybe lidt senere.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-05-29:
Tusind tak for det, og tusind tak for opklaringen af det her, for det er jo vigtige sager.
Derfor betyder det jo også noget, ikke kun i Grønland – og Grønland må helt selv bestemme, hvorvidt man vil være selvstændige; det skal vi ikke blande os i – men også i Danmark, hvilke områder der bliver hjemtaget, og også hvordan man skal agere i internationale fora.
Hvornår regner ordføreren med, at Danmark kan få en klar tilkendegivelse fra Grønland i forhold til selvstændighed?
Aaja Chemnitz (IA), 2024-05-29:
Tak for samarbejdet, og også tak for ordene.
Det blev sagt tidligere i dag, at man aktiverede § 21, og det er ikke korrekt.
Siumut er selv kommet med et ændringsforslag til deres eget forslag om, at man skal lave en kommission, som bl.a. skal se på, om man skal lave en folkeafstemning, men man laver også en redegørelse.
Så til efteråret kommer man til at tage stilling til, hvordan processen skal være.
Så det er ikke, fordi der er en folkeafstemning, der skal afholdes i morgen, eller fordi § 21 skal aktiveres.
Jeg synes, det er ret vigtigt at få præciseret, at der er en proces, som skal foregå i Grønland, og som man må respektere foregår i Inatsisartut, og derfor er der nogle skridt, der skal tages, inden vi står og skal forhandle om de her ting.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-05-29:
Tak til ordføreren for en som altid rigtig god tale og også for det gode samarbejde mellem SF og Inuit Ataqatigiit.
Jeg har fulgt lidt med i den seneste debat om selvstændighed i de grønlandske medier, og nu består den grønlandske regering jo både af ordførerens parti, men også af Siumut.
Jeg kan se, at landsstyremedlemmet for Siumut Kuno Fencker giver udtryk for, at forhandlingerne om selvstændighed typisk tager 4-5 år, men han forventer, det kan gå lidt hurtigere.
Så vidt, så godt.
Jeg forstår sådan set også, at Siumut ønsker, at det hellere skulle være gået i gang i går frem for i morgen, og det gør mig lidt nysgerrig, i forhold til hvad IA tænker, når det nu er en regeringskoalitionspartner, der udtaler sig sådan.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-05-29:
Det er bare for også at blive klogere på ordførerens synspunkter og visioner, for jeg hører det jo også lidt sådan, at det samarbejde, der skal være mellem Grønland og EU, ikke bare skal begrænses til at handle om sjældne jordarter og mineraler og lignende, men egentlig i bredere og højere grad om en bred erhvervsudvikling i et samarbejde mellem EU og Grønland.
Hvad er sådan de vigtigste områder, man burde satse på i et samarbejde?
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-05-29:
Mange tak for det.
Jeg vil sige, at jeg også havde fornøjelsen af at være minister for nordisk samarbejde på et tidspunkt, hvor jeg synes vi havde et eksemplarisk godt samarbejde omkring det nordiske, og hvor man både i forhold til Grønland, Færøerne og Danmark koordinerede sin indsats.
Derfor vil jeg også bare sige, at jeg synes, det er et velvalgt område, som ordføreren siger der skal arbejdes videre med her.
Og jeg vil blot ønske held og lykke med det.
Tak for det.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-05-29:
Mange tak.
I lang tid har »Intet om os, uden os« jo været et motto for IA, og vi er rigtig glade for, at det ligesom afspejler en øget inddragelse af Grønland i grønlandske sager, og det er jo også den måde, vi går til arbejdet her i Folketinget på.
Men tusind tak også for samarbejdet og for de pæne ord.
Det, der står allerforrest, er jo sådan set et Arktisk Råds-formandskab, som man i fællesskab skal overtage til maj måned næste år mellem Grønland, Danmark og Færøerne.
Der er ingen tvivl om, at det giver mening, at Grønland som et arktisk land ligesom står i spidsen for det, men det vil være helt oplagt at se på, om vi ikke skulle få lavet en pulje til Arktisk Råds-formandskabet, så vi tager en række panarktiske initiativer f.eks. omkring erhvervsudvikling, forskning og en lang række andre ting – også omkring det her med ungeinddragelse, for det bør være meget, meget centralt og bør videreføres fra det nuværende norske formandskab.
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-05-29:
Mange tak.
Jeg vil virkelig også starte med at takke for et rigtig godt samarbejde, og jeg vil også starte med at sige, at jeg forstår virkelig godt, at ordføreren slår ned på de punkter, som ordføreren gør i sin tale, omkring fremtidens unge og retsområdet og professionalisering.
Jeg glæder mig også over, at man er kommet så godt i gang med basisuddannelsen i Kangerlussuaq, og det bliver virkelig interessant at følge.
Jeg vil også gerne over for ordføreren endnu en gang sige tillykke med genudnævnelsen til formandsposten i Den Arktiske Parlamentariker Komité – det er virkelig velfortjent.
Så vil jeg vil gerne dreje mit spørgsmål over på den glæde, det også er for mig, men som jeg også ved det er for Grønland, at man har fået sin nye udenrigspolitiske strategi, »Grønland i Verden »Intet om os, uden os««.
Den har jeg læst med meget stor interesse.
Og hvad tænker IA, det er, der nu skal arbejdes videre med inden for rigsfællesskabets ramme?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-05-29:
Tak for spørgsmålet.
Det er lige så meget grønlandsk politik, som det også er min, at det er vigtigt at være diplomatiske i det samarbejde, vi har med de her store nationer, og realiteten er jo også bare, at der nogle gange, uanset hvem der er præsident, så kommer til at være nogle kritiske punkter, som vi også skal være opmærksomme på, lige såvel som der også kan være nogle positive punkter.
Vi har før set, at vi med en udadtil rigtig saglig og dygtig præsident, som man rent værdimæssigt bakkede op om, så faktisk i Grønland mistede en del af vores oprindelige rettigheder til vores adgang til infrastrukturen i vores land, men hvor der nogle gange også har været nogle andre ting, hvor vi måske værdimæssigt kunne være uenige med nogle republikanske præsidenter.
Så det er her altid vigtigt at være diplomatisk omkring det og at være med til at sikre, at vi kan skabe det bedste for Grønland.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-05-29:
Mange tak.
Man kan sige, at naalakkersuisut jo har valgt at pause arbejdet i Nordisk Ministerråd i hvert fald, og det er jo sådan set ud fra et ønske om, at Grønland gerne vil tages alvorligt og gerne vil sidde med, når det er, vi drøfter det nordiske.
Grønland er en del af Arktis, og vi er en del af Norden, og derfor er det sindssygt vigtigt for IA at være med til at sikre, at vi tager det bedste fra begge verdener og også er en del af det nordiske.
Så tusind tak for ordene.
Anni Matthiesen (V), 2024-05-29:
Tak for det, og tak til fru Anna Falkenberg for en flot tale, og i det hele taget tak for det samarbejde og de ting, du bibringer os i Venstres folketingsgruppe.
Du er en modig pige, og du kæmper, og du er inde i tingene, så tak for det.
Noget af det, som jeg bed mærke i i talen, var især det med, at der jo nu er en positiv befolkningsudvikling på Færøerne.
For år tilbage var jeg med til at lave en høring her på Christiansborg med fru Anna Falkenbergs morfar, som jeg kan huske dengang fortalte mig, at det var en af de store udfordringer.
Jeg kan huske, at vi dengang også talte om, at der var mange af de ting, som var lidt lig det, vi kæmpede med i landdistrikterne her i Danmark.
Kunne fru Anna Falkenberg måske sige lidt mere om, hvad det er, der er sket?
Hvad er det, man har gjort for at øge befolkningstilvæksten på Færøerne?
Anna Falkenberg (SP), 2024-05-29:
Jeg er hundrede procent enig med spørgeren i, at det er noget, der skal forankres i det danske folkeskolesystem.
Men lige netop når det kommer til Færøerne og Grønland i forhold til i sidste ende at få bekæmpet de fordomme, der er, synes jeg, det er en altafgørende prioritet at få det ind i folkeskolen.
For jeg oplever så mange unge, som, når de kommer ud af folkeskolen i Danmark, siger til mig, at de aldrig har stiftet bekendtskab med, hvad Færøerne er, altså at det er andet end får, græs på taget og mennesker, der går i striktrøjer.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-05-29:
Mange tak.
I forhold til Grønland har Institut for Menneskerettigheder anbefalet, at undervisningen om Grønland og sikkert også om Færøerne skal tænkes ind i danskundervisningen og i samfundsfagsundervisningen.
For når der kun undervises i det historiske, tror man, det er sådan, Grønland er i dag.
Samtidig er der heldigvis blevet afsat nogle midler til, at danske unge kan tage til Grønland på studierejser, ligesom de også kan tage til Færøerne.
Kunne man forestille sig, at der blev truffet nogle beslutninger om, at vi netop får det forankret i systemet?
For ellers får vi ikke gjort op med de fordomme, som faktisk kommer af, at man ikke ved nok om Grønland og Færøerne.
Anna Falkenberg (SP), 2024-05-29:
Tak til fru Aaja Chemnitz for de rosende ord.
Det vil jeg gerne stå ved, selv om det ikke er mig, der i sidste ende tager beslutningen.
Så tak for de rosende ord.
I forhold til undervisning om Færøerne og Grønland i danske folkeskoler er der afsat de her penge til nogle midler til en undervisningspulje, som spørgeren også er inde på, men som jeg også kom lidt ind på i min tale, synes jeg, det bør forankres mere i skolen på en eller anden måde.
Hvordan det skal gøres, er jeg ikke ekspert i at svare på, men når danske unge har gået i folkeskolen, synes jeg de skal have været eksponeret for undervisning om Færøerne og Grønland, både det gammeldags Færøerne og Grønland, vores historie og vores kultur, men så sandelig også, hvordan vi lever og virker i dag.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-05-29:
Tak til ordføreren for en god tale, og også tak for det gode samarbejde.
Om nogen kender jeg også det her med at udtale sig om noget politik hjemme i Grønland, som man egentlig ikke skal blande sig i, men som man alligevel har en holdning til.
Jeg vil egentlig bare gerne rose ordføreren for at have det mod til at komme med sin ærlige mening i forhold til det her spørgsmål om abort, og jeg tror, der er rigtig mange af os, også i Grønland, der har fulgt med i den debat.
Så tusind tak for det.
Ordføreren var inde på det her med undervisning, altså at der er brug for mere undervisning om Grønland og Færøerne.
Sambandspartiet og IA har jo sammen sikret 6 mio. kr. til at sikre noget undervisning om Grønland og Færøerne.
Men hvad mener ordføreren vi kan gøre mere i forhold til at sikre, at det kommer ind i den struktur, der er i den danske folkeskole, så man får noget mere at vide?
Anna Falkenberg (SP), 2024-05-29:
Tak for det spørgsmål.
Realiteten er jo, at der kommer rigtig mange kvinder fra Færøerne til Danmark i dag og får abort.
De indgår bare ikke i danske statistikker, så vi kan ikke se, hvor mange det er.
Det er en realitet i dag, og som færøsk kvinde og som rigsfællesskabsborger i Danmark, godt nok bosiddende på Færøerne, mener jeg, at det skal være en ret for enhver kvinde at få en abort, og det tænker jeg at man fra dansk side burde gøre, altså at alle kvinder skulle kunne komme til Danmark og få en abort, og at det ikke skulle komme an på økonomien, om man kunne gøre det.
Rosa Lund (EL), 2024-05-29:
Jeg er fuldstændig enig i, at det selvfølgelig er et anliggende for Færøerne at beslutte, men jeg vil jo gerne gøre alt, hvad der står i min magt, for at sikre, at den beslutning bliver taget snarest muligt.
Anna Falkenberg (SP), 2024-05-29:
Tak til fru Rosa Lund for denne kommentar og for spørgsmålet.
Jeg sætter også rigtig stor pris på det samarbejde, vi har, specielt inden for justitsområdet, og opfatter det også sådan, at ordføreren og ordførerens parti har en reel vilje til faktisk at få løftet retssystemet på Færøerne til et niveau som det danske.
Men det, at vi i dag herinde åbent kan sige, hvad vi synes om sagen, havde man ikke turdet at gøre som færøsk eller dansk folketingsmedlem, tror jeg, for et par år tilbage.
Bare det, at vi kan det og samtidig være enige om, at beslutningen skal tages på Færøerne, tror jeg hjælper rigtig meget i forhold til debatten.
For det har vist sig, at debatten ofte kommer udefra, og at skyggen ligesom bliver kastet tilbage på Færøerne.
Så det, at vi holder debatten i gang, tror jeg vil hjælpe sagen på Færøerne.