Mona Juul (KF), 2020-05-26:
Tak for ordet, og tak til SF for forslaget.
Jeg glæder mig altid over det, når der er partier, der har blik for det danske erhvervsliv.
Der er ikke nogen tvivl om, at jeg har meget stor sympati for forslaget om at sikre gode aftalevilkår, hvor de mindre virksomheder jo nemt bliver trykket i det der med at skulle være bank for en underleverandør og samtidig være nødt til selv at finansiere den lange betalingsfrist for en stor kunde via et eller andet factoringprodukt for ikke at smadre deres egen likviditet.
Det er bestemt ikke nogen ønskeposition.
Det kender jeg alt til fra mit gamle virke, og Konservative er bestemt opmærksom på, at der i hvert fald i et vist omfang kan være problemer med lange betalingsfrister, og at det i sagens natur kan være et problem for især de mindre.
Danmark er også fyldt med små og mellemstore virksomheder.
Og vi kan jo ikke lave love og regler og retningslinjer for alting.
Det er også sådan, at på markedet kan man godt sige nej.
Man kan tilbyde nogle andre ting.
Man kan vælge at køre sin forretning på rigtig meget andet end betalingsfrist, og det behøver bestemt ikke at være det, der er afgør, om man klarer sig godt eller klarer sig skidt.
Der er en årsag til, at man i Danmark har aftalefrihed på det her område, og det skal vi værne om.
Aftalefriheden gør, at vi ikke stiller os ringere, end man står i de lande, vi handler med.
Nu nævner forslagsstillerne f.eks., at Letland og Tjekkiet har en betalingsfrist på 30 dage.
Det er jo Tyskland, USA, Sverige, England, Norge og Kina i den nævnte rækkefølge.
Og hvis der endelig skal ske en stramning af de eksisterende regler, er det vigtigt, at det sker på EU-niveau, da en dansk enegang selvfølgelig vil skade danske virksomheders konkurrenceevne.
Skulle man f.eks. se Novo Nordisk, Grundfos eller LEGO betale alle deres regninger inden for 30 dage, bare fordi virksomheden ligger i Danmark?
Dette ville give konkurrencefordele til deres amerikanske og tyske konkurrenter, som kunne aftale sig til længere frister.
Indskrænker man de ufravigelige betalingsfrister til kun at gælde indenlandske, danske transaktioner, kan vi risikere, at f.eks. større entrepriseopgaver bliver lagt i hænderne på håndværkere fra andre lande, fordi de kan give en længere kredit osv. Alt andet end en EU-løsning vil være en virkelig dårlig idé.
Den seneste rapport fra Intrum viser da også, at betalingsfristerne i Danmark generelt set bevæger sig i den rigtige retning, hvis vi har det synspunkt, at de skal bevæge sig nedad.
Der er således meget snak om, at de store tryner de små, men hvordan er det egentlig, det er?
Er det følelser, eller er det fakta?
Der er helt sikkert gode eksempler; der er helt sikkert også mange følelser.
Forhåbentlig har virksomhederne andet at byde på, som jeg startede med at sige, og jeg oplever i det daglige, at køberne ikke altid bare ønsker at presse leverandørerne, så de bukker under.
De er også afhængige af gode leverandører.
Man er afhængig af gode, stærke, langvarige samarbejder.
Vi ser da også her under coronakrisen, at virksomheder helt af sig selv laver straksbetalinger for at hjælpe deres underleverandører.
Man ved netop godt, at det ikke gavner markedet, at leverandørerne er væk, når vi kommer på den anden side.
Man ved godt, at det kan betale sig at opføre sig ordentligt.
Der er ikke nogen tvivl om, at den tidligere konservative erhvervsminister også var positiv over for at se på det her område.
Men undersøgelsen er jo kommet efterfølgende, og det er i undersøgelsen ligeledes interessant, at kun 24 pct. af de danske respondenter rent faktisk ønsker en ny lovgivning på området.
Og vi skal lige huske, at der stadig væk er flest små og mellemstore virksomheder, der har svaret på undersøgelsen – naturligvis.
De fleste danske virksomheder ønsker simpelt hen ikke, at hverken staten eller EU skal blande sig i de kommercielle forhold.
Man går ind for aftalefrihed.
Det samme gør Det Konservative Folkeparti, og vi støtter dermed ikke forslaget.