runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-04-30:
Dette er et lovforslag, som jeg som Venstres afbureaukratiseringsordfører har fornøjelsen af at tage mig af.
For Venstre er det altid positivt, når der kommer initiativer, der forenkler og forbedrer, og dette lovforslag har netop til formål at forenkle og modernisere.
Lovforslaget skal sikre, at danske forbrugere fortsat skal have tillid til, at de smykker, som de køber, lever op til det lovede.
Men lovforslaget har også til formål at forenkle og modernisere den nuværende ædelmetallov, og at den lægger sig op ad kravene i konventionen om kontrol og stempling af varer af ædle materialer.
Konkret foreslås det bl.a., at minimumsmængden af platin i en vare justeres med henblik på at følge de generelle værdier i ædelmetalkonventionen, at det ikke længere udelukkende skal være selvejende institutioner, der varetager kontrolopgaven, men at flere kan byde på kontrolopgaven, og at Ædelmetalnævnet nedlægges.
Nævnet mødes i dag en gang om året med repræsentanter fra guldsmedefaget og en repræsentant fra Sikkerhedsstyrelsen.
Vi i Venstre har erfaret, at Guldsmedefagets Fællesråd er bekymret for, om de vil blive tilstrækkeligt inddraget, når Ædelmetalnævnet bliver nedlagt, og at de er bekymret for, at viden kan gå tabt, når der er flere leverandører, der vil kunne byde på kontrolopgaven.
Derfor forventer vi selvfølgelig, at ministeren lever op til den interessentinddragelse, der bliver lovet i høringsnotatet, og vi vil stille et udvalgsspørgsmål for at få uddybet, hvordan ministeren forestiller sig at dette skal foregå.
En anden del af lovforslaget handler om, at der gives en bemyndigelse til, at Sikkerhedsstyrelsen skal føre kontrol med virksomheder, der importerer konfliktmineraler til Danmark.
Det er positivt, at lovforslaget er med til at sikre, at danske virksomheder tilvejebringer deres import af konfliktmineraler på ansvarlig vis, og samtidig sikrer, at deres forsyningskæde ikke er med til at finansiere væbnede konflikter.
Generelt set er Venstre positivt stemt over for lovforslaget, som forenkler og giver færre regler
, og derfor vil Venstre også gerne støtte lovforslaget.
Katrine Robsøe (RV), 2020-04-30:
Tak for det.
Jeg vil forsøge ikke at gentage eller at sige det, der allerede er blevet gennemgået af lovforslaget, men jeg vil dog i hvert fald gerne fremhæve vigtigheden af, at forbrugere kan have tiltro til de ædelmetaller, som de køber – det er jo typisk køb af smykker – og at de lever op til den kvalitet, som de oplyses om.
Den tryghed skal forbrugerne naturligvis have, både ved handel i almindelige fysiske butikker, men også ved handel på nettet, og derfor er det naturligvis også positivt, at man med lovforslaget lægger op til at modernisere ædelmetalloven.
Jeg håber også, at vi i udvalgsarbejdet – ud over at jeg synes, at det vil være fint at få svar på det spørgsmål, som fru Anne Honoré Østergaard fremhævede, og også at få det på skrift med henblik på branchens ro i maven – kan få set lidt på den del, der handler om kontrol, og mere specifikt på muligheden for anonym kontrol i fysiske butikker, altså lidt med konsekvensen og afgrænsningen af det element.
Det håber jeg i hvert fald at vi kan få belyst yderligere der.
Derudover handler lovforslaget jo om konfliktmineraler, og den del kan vi naturligvis også bakke op om, og vi er positive over for lovforslaget.
Theresa Berg Andersen (SF), 2020-04-30:
Tak for det.
L 222 handler om at modernisere og effektivisere den gældende ædelmetallov.
Kort sagt handler det om, at de danske forbrugere fortsat skal kunne have tillid til, at visse smykker indeholder den konkrete mængde ædelmetal, som der betales for.
Det gælder også ved import.
Guldsmedefagets Fællesråd påpeger i deres høringssvar vigtigheden af en kontrolmodel hos de virksomheder, som ikke har et navnestempel.
Selvfølgelig er det vigtigt.
Det her lovforslag fastlægger ikke en kontrolmodel og et kontrolniveau, men det fastsættes efterfølgende af Sikkerhedsstyrelsen og en juridisk person.
Vi har tillid til, at ministeren får styr på den her del i en tæt dialog.
Så SF stemmer for forslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2020-04-30:
Tak for det.
De nuværende regler på området består primært af frivillige ordninger og er desværre, har det vist sig, utilstrækkelige.
Derfor støtter vi lovforslaget, og vi forventer og håber, at Sikkerhedsstyrelsen vil sikre et let tilgængeligt materiale til virksomhederne, så reglerne endnu bedre kan overholdes.
Mona Juul (KF), 2020-04-30:
Tak for ordet.
Vi har i dag at gøre med en lov fra 1995, som med ministerens ord trænger til en modernisering, og som baserer sig på en EU-forordning.
Jeg har hæftet mig ved først og fremmest tre ting: at der er tale om at styrke kontrollen og konkurrenceudsætte den, og at det ikke koster yderligere skattekroner.
Tjek; at der med forslaget ikke er nogen af de virksomheder, som overholder lovgivningen, der stilles konkurrencemæssigt dårligere end de virksomheder, der ikke gør.
Tjek ved den; og den sidste: at der i høringssvarene ikke er fremkommet forhold, der ikke tages højde for.
Tjek ved den også.
Der er ikke nogen tvivl om, at vi i lovbehandlingen lige skal have dykket en lillebitte smule mere ned i, hvem det egentlig er, der kontrollerer kontrollen.
Men med de ord kan jeg allerede nu sige, at Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-30:
Konservative skulle måske have lavet en ekstra lille bullet om, om det her måske koster mere for erhvervslivet.
Jeg har svært ved at forstå, at det altid skal ende ud med at koste mere for erhvervslivet, når man skal modernisere ting og føre ting up to date.
Der står, at det her vil medføre øgede omkostninger for 10 mio. kr.
Det undrer mig bare, at hver evig eneste gang vi skal forny lovgivningen, hvor vi siger, at vi skal simplificere, og at vi skal gøre det lettere, så står der så også, at det vil blive dyrere.
Det er noget af det, jeg godt kunne tænke mig at få undersøgt i det her, nemlig om man har gjort alt, hvad man kan, for at det her ikke giver ekstra udgifter derude for erhvervslivet.
Det vil også være afgørende for, om vi i Nye Borgerlige kan støtte det.
Vi kan godt gå ind for, at vi skal modernisere lovgivningen, det kan oftest give mening, men lad os nu lave en modernisering, som ikke automatisk koster flere penge derude for erhvervslivet.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-04-30:
Tak for det.
I Liberal Alliance er vi overordnet positivt indstillet over for det her lovforslag, men vi deler noget af den ambition, som også Nye Borgerliges ordfører giver udtryk for, nemlig om det er muligt undervejs i udvalgsbehandlingen at se på, om man kan gøre det mere fleksibelt, så man nedbringer nogle af de omkostninger, der er for erhvervslivet.
Det arbejde ser vi frem til, og det kan endda være, at man ligefrem kan se mig i det udvalgsarbejde.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-04-30:
Der er ikke så meget at tilføje i forhold til de enkelte bekymringer, der er blevet givet udtryk for.
Jeg tror også, at ministeren er bekendt med de bekymringer, der har været rejst fra branchen, og at vi selvfølgelig skal være på sikker grund i forhold til at vide, at det bliver honoreret, netop fordi vi jo også er interesserede i at bevare de lidt specielle regler, de særregler, vi har i forhold til branchen, hvor det jo på den vis sikres, at der danske producenter har højere troværdighed, end mange andre landes producenter har, fordi vi netop stiller de her større krav til branchen, og hvad de putter i deres ædle metaller.
Så vi støtter lovforslaget, men vi synes bare, det er vigtigt, når nu ministeren om lidt får ordet, at vi så også får sikret, at man har taget branchen med ind i dialogen i forhold til det videre arbejde.
Peder Hvelplund (EL), 2020-04-30:
Tak for det.
Da Enhedslistens transportordfører, hr. Henning Hyllested, ikke kan være her i dag, vil jeg nøjes med at sige nogle få ord om lovforslaget.
Vi mener sådan set grundlæggende, at det er fint, at den samlede godkendelsesprocedure nu samles i Trafikstyrelsen.
Det er lige før, man kan kalde det for en form for indlicitering, og det går vi jo principielt ind for.
Lovforslagets mange tekniske aspekter viser også med al tydelighed, at det her er en jungle, hvor det hidtil har været spredt ud på mange forskellige aktører.
Derfor er det en god idé at få det samlet under en uvildig statslig enhed.
Hvis der skulle fremføres en enkelt kritisk bemærkning, handler det om, at implementeringen åbenbart er udskudt for at give branchen ekstra lang tid til at indrette sig efter det nye system, sådan at det først træder i kraft den 1. januar 2022.
Det er altså meget lang tid i forhold til så meget andet lovgivning, og derfor må vi da også spørge: Hvad er forklaringen herpå?
Er det alene for at tækkes en lidt ophidset branche, eller er der reelle argumenter bag?
Hvis der er særlige områder, hvor det er nødvendigt med lang tid, så behøver det jo ikke at hindre, at det meste kunne implementeres fra den 1. januar 2021.
Det er et aspekt, som jeg er helt overbevist om at vores transportordfører, hr. Henning Hyllested, vil forfølge i udvalgsarbejdet, og jeg tænker også, at transportministeren måske kan få lov til at knytte et par bemærkninger til det her efterfølgende.
Men ellers støtter vi umiddelbart lovforslaget, og jeg har lovet at hilse fra SF og sige, at de også bakker op om lovforslaget.
Benny Engelbrecht (S), 2020-05-05:
For lige at tage de konkrete projekter, som det selvfølgelig er velkendt at spørgeren er interesseret i, så får vi for begges vedkommende et færdigt plangrundlag på plads i indeværende år.
Det er jeg rigtig glad for at vi får.
Så der udestår selvfølgelig noget arbejde i forhold til det.
Det er selvfølgelig også noget af det, der vil indgå i de kommende forhandlinger.
Jeg ved godt, hvad ordføreren mener om de pågældende forslag.
Når man er valgt i et område, skal man jo kæmpe for de investeringer, der ligger der.
Det er velkendt.
Jeg svarer på mange spørgsmål i salen fra de forskellige lokalt valgte medlemmer, men i sidste ende er det jo det, partierne bærer med ind til forhandlingsbordet, der bliver afgørende.
Der er i hvert fald ikke nogen tvivl om, at vi stadig væk har en ambition om at fortsætte Togfonden DK's udmærkede projekter, men det er også klart, at finansieringen af det, især det, der er Togfonden DK's fase to, jo er et spørgsmål, som også skal drøftes med finansministeren.
Når det er sagt, er det klart, at vi selvfølgelig også anerkender – det er der i hvert fald givet klart udtryk for – at der er divergerende holdninger i forhold til mindst ét projekt i den første del af Togfonden DK, altså projektet omkring banen til Billund.
Det kommer vi selvfølgelig til at drøfte nærmere.
Det er jo en tvivl, som er opstået, efter at et tidligere forligsparti før valget valgte ikke længere at ville være med i det og dermed skabte en vis usikkerhed omkring det på daværende tidspunkt.
Henning Hyllested (EL), 2020-05-05:
Det er korrekt, men det var jo selve mekanismen omkring Togfonden DK, jeg ligesom bare bad transportministeren bekræfte.
Jeg kunne selvfølgelig også have spurgt Dansk Folkepartis ordfører på et tidspunkt.
For jeg kan jo huske – for jeg sad selv ovre i forhandlingslokalet i Finansministeriet – at det var Dansk Folkeparti, der faktisk rejste problemstillingen: Hvad nu, hvis olieprisen daler?
Det var den ikke begyndt på på det tidspunkt, så det var ret forudseende.
Hvad nu, hvis olieprisen ikke lever op til det, vi tror den gør – hvad gør vi så?
Der var helt klart en aftale.
Det var den daværende finansminister Corydon, der sagde: Det må vi jo klare hvert år på finansloven.
Sådan er Togfonden DK indrettet.
Den er ikke en fond, der står og samler penge ovre i Transportministeriet og på den måde kun kan bruges til Togfonden DK-projekter.
Den er en del af finansloven, og det har den tidligere regering nydt godt af.
Benny Engelbrecht (S), 2020-05-05:
Jeg kan godt bekræfte, at Togfonden DK's finansiering er et spørgsmål, som man skal rette til finansministeren, netop fordi den er en del af den almindelige finanspolitiske prioritering.
Henning Hyllested (EL), 2020-05-05:
Vil transportministeren ikke bekræfte, at der ikke findes en konto i Transportministeriet på Transportministeriets budget, som så skulle hedde 28 et eller andet, nemlig Togfonden DK?
Anledningen er selvfølgelig, at hr. Kristian Pihl Lorentzen jo igen-igen siger, at der ikke er nogen penge i Togfonden DK, og at Togfonden DK's fase to er ufinansieret.
Vil transportministeren ikke bekræfte, at finansieringen af Togfonden DK var baseret på en ligestilling af de operatører, der opererede i Nordsøen og udvandt olie og gas i Nordsøen, og at pengene derfor kom ind på finansloven og blev bevilget via finansloven til Togfonden DK?
Det kom der jo et merprovenu ud af, som vi så ville bruge til at finansiere Togfonden DK.
Det betyder i virkeligheden, at det merprovenu, uanset om olieprisen er dalet, så det også er blevet mindre, i den tid, hvor den tidligere regering jo ikke gjorde noget ved Togfonden DK, har været brugt på finansloven, måske endda til motorvejsprojekter, hvem ved?
Så det er det, der er mekanismen i Togfonden DK.
Vil ministeren ikke bekræfte det?
Benny Engelbrecht (S), 2020-05-05:
Altså, at skulle disponere over projekter, som måtte have et afløb, der ligger år ude i fremtiden, kan jo have den implikation, at man dermed gør brug af et råderum, som er vanskeligt at opgøre på nuværende tidspunkt.
Dermed også sagt, at jeg selvfølgelig altid er åben for, at ordførerne bringer forslag ind, men hvornår vi måtte nå frem til det tidspunkt, hvor vi skal diskutere, dels hvad der skal være grønne investeringer, dels hvad der skal være infrastrukturinvesteringer, kan jeg ikke sætte en præcis dato eller ugedag for på nuværende tidspunkt, men det er selvfølgelig noget, som vi er opmærksomme på, også at der er ønsker om det i Folketinget.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-05-05:
Jeg tænker bare, at det må være rart at være på forkant med udviklingen og dermed kende økonomien, med hensyn til hvad det er, vi kan lave nu.
Hvor er de lavthængende frugter, som vi kan blive enige om til gavn for både regeringen, oppositionen og danskerne?
Benny Engelbrecht (S), 2020-05-05:
Der ligger selvsagt mange forslag, i øvrigt også fra den tidligere blå plan og andre projekter, som der er nogle rimelig fornuftige anlægsoverslag for.
Og det er ikke anderledes, end at hvis ordføreren ønsker andet beregnet, så kigger vi naturligvis også på det.
Det vil altid været sådan, at man først laver et skøn, et overslag, og senere kan man gå videre til forskellige andre mere detailorienterede beregninger.
Men det er ikke sådan, kan man sige, at der mangler et bruttokatalog med ideer til, hvad man i givet fald ville kunne; ideer er der sådan set masser af.
Så det, der især mangler, er et overblik over dansk økonomi, som det jo i sagens natur er lidt vanskeligt at skaffe sig helt aktuelt.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-05-05:
Mange tak.
Det ville jeg jo vurdere at vi allerede kunne gøre nu.
Benny Engelbrecht (S), 2020-05-05:
Hvad der bliver mulighed for at investere for frem mod 2030 i lyset af coronasituationen, er der faktisk ingen af os der kan svare på i dag.
Men jeg tror, at vi alle sammen har en fælles interesse i, at det overblik bliver skabt så hurtigt som muligt med det formål at sikre, at vi både kan lave de nødvendige investeringer i infrastruktur og også de grønne investeringer, der er nødvendige for at holde hånden under vækst og beskæftigelse.
Som sagt kræver det ud over klimaperspektivet, som vi har drøftet adskillige gange, et langsigtet perspektiv i forhold til vores økonomi, for uagtet at vi på den korte bane kan tage forskellige initiativer både i 2020 og for den sags skyld også i 2021, vil de projekter, som hr. Hans Andersen nævner, have et afløb, som ligger ud over det tidspunkt, og som altså vil række ind i råderummet.
Det skal vi jo have et overblik over, før vi kan begynde at disponere over det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-05-05:
Jeg har jo noteret mig, at ministeren også påpeger den her fælles forståelse af, at der er rigtig mange forskellige snitflader, som stemmer overens.
Det er de samme ønsker, der har været fremsat af Socialdemokraterne og dermed regeringen og af de blå partier, i de forskellige infrastrukturplaner, som har været fremlagt.
Men når vi nu har den her fælles forståelse, hvorfor kan man så ikke fra regeringens side se fornuften i at lave nogle parallelle forhandlinger imellem parterne, hvor man indtænker både klima og miljø, set i forhold til klimaforhandlingerne, som jo også skal i gang på et eller andet tidspunkt.
De samme elementer skal indtænkes i en kommende aftale om infrastruktur.
Der er jo også store snitflader til klima og miljø.
Så mit spørgsmål er: Hvorfor vil regeringen ikke lave nogle parallelle forhandlinger om de her to konkrete emner, som har så mange fælles snitflader?
Benny Engelbrecht (S), 2020-05-05:
Jeg vil blot henvise hr. Hans Kristian Skibby til, hvad der faktisk står i forslaget til vedtagelse, nemlig at der pågår en proces i forhold til klimahandlingsplanerne, og opfordre til, at kommende forhandlinger om en langsigtet infrastrukturplan frem mod 2030 koordineres hermed.
Så rækkefølgen er jo ikke nødvendigvis fastlagt i forhold til det.
Der kan godt være nogen paralleliteter.
Så regeringen har med andre ord ikke planlagt et program ned på et minutiøst niveau for, hvornår hvilke møder skal finde sted, men at ordførerne bliver inddraget, kan jeg i hvert fald sige med sikkerhed.
Ligesom ordførerne jo også en til to gange om ugen bliver indkaldt til virtuelle møder om coronasituationen, kommer vi også til – tro mig – at holde rigtig mange møder om infrastrukturplaner.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-05-05:
Men der var jo ikke så meget corona, dengang udmeldingerne fra landets statsminister kom om, at der ikke ville blive igangsat forhandlinger om infrastruktur, netop også af hensyn til, at man ønskede en fuld afklaring af de forhandlinger, der skulle være om en klimaindsats.
Det var jo før, vi havde noget, der havde med corona at gøre.
Det er jo der, hvor der er en stor diskrepans, hr. minister.
Vi er nogle, der kan se fordelen i det mindste at lave parallelle forhandlinger, således at vi i det mindste får indtænkt spørgsmål om klima- og miljøbelastninger osv. i begge aftaler.
Benny Engelbrecht (S), 2020-05-05:
Det er sådan set også derfor, det er fornuftigt, at de ting samtænkes, men præcis hvilke møder der skal foregå hvornår, er jo så det gode og store spørgsmål.
Nu er det jo heller ikke anderledes, end at der inden for den seneste tid faktisk også er sket en udmøntning af grønne aftaler, der har med transport at gøre, endda også en aftale, som hr. Hans Kristian Skibbys eget parti er med i, om f.eks. investeringer i ladeinfrastruktur i forbindelse med energiaftalen.
Det er jo ikke så ringe.
Og der er f.eks. også investeringerne i grønne busser.
Det er godt nok en aftale, som Dansk Folkeparti ikke er med i.
Så det er jo ikke, fordi der ikke bliver lavet aftaler.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-05-05:
Hvis der stadig havde været et borgerligt flertal i det her Folketing, ville man allerede nu være i gang med at planlægge forskellige projekter for 2021.
Jeg remsede tidligere hele listen op.
Nu vil jeg nøjes med at nævne to, der ligger nærved, hvor hr. Benny Engelbrecht bor, nemlig motorvejen omkring Kolding, E20/E45, som er hårdt belastet af trafik og trængsel, og motorvejen syd om Odense.
Det var to projekter, der skulle gå i gang i 2021.
Regeringen og ministeren har ikke igangsat forhandlinger, som gør, at vi kan træffe beslutning om, at de skal gå i gang i 2021, og tilsyneladende får vi ikke de forhandlinger før i 2021, måske endda først i 2022, hvilket betyder, at projekterne ikke vil kunne gå i gang i 2021.
Er forklaringen, at der simpelt hen ikke er penge til det i 2021, fordi regeringen har skåret 0,5 mia. kr. af investeringskontoen?
Benny Engelbrecht (S), 2020-05-05:
Man skal jo altid passe på, når man peger fingre ad andre, for der er som regel nogle flere fingre, der peger den anden vej.
Hr. Ole Birk Olesen siger: Hvis der havde været et borgerligt flertal efter valget.
Det var der jo ikke så mange der regnede med, dengang den borgerlige regering indgik sin meget smalle aftale, og derfor er spørgsmålet i virkeligheden, om ikke det havde været det allerklogeste, at den tidligere regering havde lavet en bred aftale.
Den opgave, som jeg nu har fået lagt i hænderne, kunne min forgænger, hr. Ole Birk Olesen, jo helt have undgået at jeg skulle stå med ved at have et taget ansvar, have lavet en bred politisk aftale, have gjort det, der er tradition for i det danske Folketing, men som hr. Ole Birk Olesen altså ikke mente der var et behov for.
Dermed gav man danskerne en række forventninger, som man ikke kunne indfri, og det vidste man jo nok godt på det tidspunkt.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-05-05:
Som det er transportministeren bekendt, kunne vi ikke lave den aftale med Socialdemokratiet, fordi Socialdemokratiet før valget havde to synspunkter.
Det ene var, at man ikke måtte bruge en krone på vejene, før man havde fundet 15 mia. kr. ekstra til Togfonden DK's fase to, og det andet var, at når vi så lavede en aftale, fordi Socialdemokratiet ikke ville være med, så sagde man bare, at man ville det samme.
De blå partier står jo parat til at gennemføre alt det her, hvis blot Socialdemokratiet og regeringen vil.
Så det eneste, der forhindrer, at vi går i gang i 2021, er regeringen, og mit spørgsmål til regeringen og til ministeren er: Er det, fordi regeringen allerede har skåret 0,5 mia. kr. i investeringsrammen for 2021, at regeringen ikke har penge til bl.a. at igangsætte udvidelsen af motorvejen ved Kolding og motorvejen syd om Odense?
Hans Andersen (V), 2020-05-05:
[Lydudfald].
Jeg er glad for, at ministeren er klar over, hvordan jeg ville prioritere, hvis det var ministeren og mig alene, der tog den forhandling.
Men mit spørgsmål gik jo sådan set på, hvornår vi kommer i gang med at diskutere det.
Det er jo, som hr. Ole Birk Olesen tidligere har fremført, og som den konservative ordfører har nævnt, rigtigt, at der er projekter – og det er ikke de to nævnte – der stod til at skulle igangsættes i 2021.
Så hvis vi ikke bruger tiden fornuftigt her i 2020 og altså kommer i gang med at forhandle, kommer vi ikke i gang med at få spaden i jorden i 2021.
Så hvornår indkalder ministeren til forhandling?
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-05:
Jeg vil jo så kun sige, at jeg ikke rigtig får noget svar.
Hr. Morten Dahlin bliver ved med at sammenligne nogle vilkår, hvor vi har sundhedsfolk placeret i en situation, for at de kan tage sig af resten af befolkningen, såfremt vi får coronavirus, med den her situation, hvor nogle mennesker skal være danske statsborgere.
Jeg vil gerne følge op på det her spørgsmål, for jeg syntes ikke, det er rimeligt at sammenligne de to ting med hinanden.
Hvordan kan Venstre finde på at sammenligne sundhedsmyndighedernes forhold og et spørgsmål om at blive dansk statsborger med hinanden?
Hvorfor sammenligner man de to ting?
Marie Krarup (DF), 2020-05-05:
Så dermed er det jo ikke rigtigt, at jeg har sagt, at alle er ens – det er de selvfølgelig ikke.
Det er bare ikke det, jeg taler om her.
Der er nu for øvrigt også en overrepræsentation af ikkevestlige indvandrere blandt dem, der ikke har arbejde.
Men det, jeg taler om, er, om man kulturelt kan føre Danmark videre.
Kan man bygge videre på alt det, som Danmark i forvejen består af, når man har en kulturel baggrund, som modsiger alt det, som Danmark står for, altså hvor man ikke synes, at mænd og kvinder er lige meget værd, og hvor man ikke selv må bestemme, hvilken religion man vil tilhøre osv. – alle de forskellige traditioner, som islam jo desværre bærer med sig?
Det er dér, problemet er.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-05:
Jeg bemærker, at ordføreren skærer alle muslimer over én kam og siger: De er ens; alle kristne er ens, alle muslimer er ens, alle jøder er ens – sådan forstår jeg det.
Jeg synes, det er meget voldsomt at generalisere i sådan en udstrækning.
Jeg vil derfor gerne spørge ordføreren: Kan ordføreren, ja, hvordan skal jeg næsten formulere det, ikke anerkende, at der faktisk er temmelig mange muslimer, som gør en stor indsats for at holde det danske samfund i gang?