runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-31:
Ofte kan nogle i den offentlige debat spørge, hvad forskellen er på DF og NB, og her vil jeg sige, at der er en forskel, og at vi kommer til at støtte det her.
Da man lavede lovgivningen i 2014, sad NB ikke i Folketinget, og det gør vi nu, og vi synes, at man skulle have taget medfædrene med i ligestillingens navn, og derfor er det her et godt borgerforslag, og vi glæder os til, at der kommer et lovforslag til det, og det vil vi også støtte.
Vi vil også håbe, at det bliver afgrænset til at være omkring den her problemstilling, fordi vi synes, at den er vigtig, og at det er vigtigt at få det stemt igennem, så det giver de rettigheder.
Så er der en debat omkring at udvide til, at et barn kan have tre forældre, fire forældre, fem forældre, og der er altså også nogle skillelinjer, hvor vi i Nye Borgerlige siger, at det er vi ikke sikre på at vi mener er den rigtige vej at gå.
Vi mener, det er sundt, at et barn har et pejlemærke, med hensyn til hvem der er ens forældre.
Vi synes, det er godt, at der kommer ligestilling på området.
Astrid Carøe (SF), 2022-03-31:
Jo, jeg synes, det er enormt vigtigt, at vi også får undersøgt, hvor mange børn der kommer hertil.
Og ordføreren har jo i øvrigt helt ret i, at det her ikke kun er et lgbt+-spørgsmål.
Langt de fleste børn kommer efter sigende hertil, ved at det er et heteroseksuelt par, der har benyttet en kommerciel surrogataftale.
Det ændrer jo ikke rigtig på, at vi skal have kigget på problemstillingen, men det er da værd at nævne.
Jeg er godt klar over, at det her er et estimat, men om det er 100, 200 eller 300 børn, bliver vi nødt til at finde nogle løsninger, uanset hvad.
Jeg synes, det absolut er værd at undersøge, hvor mange børn, der kommer hertil, men jeg synes også, det er vigtigt, at vi ikke sylter det alt for længe og bruger rigtig mange år på meget, meget lange undersøgelser osv., for det er altså børn, der kommer hertil hvert år, og jeg tror også, antallet kommer til at være stigende.
Så lige en sidste ting, i forhold til hvor børnene kommer fra: Det er helt rigtigt, som ordføreren siger, at det ved vi heller ikke.
Det ser ud til, at det godt kan være en del fra USA og så – ja, en del tidligere fra Ukraine.
Det vil det nok ikke være fremadrettet, men så vil det jo nok være nogle andre østlande.
Og man kan bare se, at der er meget stor forskel på, hvad det er for nogle rettigheder, man har, og hvad det er for nogle kvinder, der bruges, alt efter hvilke lande der er tale om.
Pernille Skipper (EL), 2022-03-31:
Til SF's ordfører vil jeg sige, at jeg ved jo godt, at SF langt hen ad vejen er enig med os i, at der er rigtig mange steder, hvor det er svært at skabe sig en regnbuefamilie, og at man ikke får den hjælp, man gerne vil have.
Der er i øvrigt også mange steder, hvor vi kan hjælpe heteroseksuelle par, som er barnløse, meget bedre, for det drejer det sig jo også om, når man taler om surrogati.
Så det vil jeg ikke spørge SF til; der ved jeg, at vi har en makker, og det er jeg glad for.
Jeg vil dog spørge SF om, om vi ikke bør få noget mere viden også om den kommercielle surrogati, altså om, hvor mange børn der egentlig kommer.
SF's ordfører siger jo, at der kommer 200 børn til Danmark om året.
Det er et estimat, vi har fra en forening, som jeg har stor respekt for, og jeg tror såmænd nok, de kan have ret.
Men vi ved det ikke.
Og vi ved slet ikke, hvor børnene kommer fra.
Altså, vi ved ikke, om de kommer fra USA eller fra Ukraine – desværre, må man nok sige, for der er ikke så mange, der kommer derfra nu – men vi mangler jo utrolig meget viden om det.
Birgitte Bergman (KF), 2022-03-31:
Tak, formand.
Tak for ordet.
Jeg skal sige, at jeg er vikar i dag for Marcus Knuth.
Det er blevet slået grundigt fast, at asylpar kun kan adskilles fra hinanden efter en individuel vurdering, og sådan synes vi også det skal være.
Tværtimod er det et overgreb, og det bør ikke foregå.
Det er derfor for firkantet at foreslå, at alle par, hvor kvinden er under 18 år, skal adskilles fra hinanden.
Pernille Skipper (EL), 2022-03-31:
Undskyld, hr. Lars Aslan Rasmussen, men det er simpelt hen ikke rigtigt.
Det her borgerforslag handler om at anerkende medfædre, intet andet end det.
Så er der nogle afledte problemstillinger af det.
En af dem er surrogati, en anden er hjælp til insemination i det offentlige, en tredje er de familier, hvor der er tre forældre.
Der er mange afledte problemstillinger, så svar mig lige på, hvorfor regeringen vælger kun den ene vej og åbner op for at tage en diskussion dér – og det synes jeg er fint at man gør – men lukker alle andre døre.
Anerkender I ikke, at de andre, som stifter familie på en anden måde, også er rigtige familier?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-03-31:
Jeg synes egentlig, at jeg svarer på det, som ordføreren spørger mig om.
Jeg anerkender, at der findes forskellige familieformer – helt klart.
Jeg forholder mig bare til det her borgerforslag, og jeg synes egentlig, at jeg prøvede at svare på det om lovgivningen, og jeg sagde også det med ekspertgruppen, som skal kigge på de forskellige facetter, der er i lovgivningen.
Samira Nawa (RV), 2022-03-31:
Mange tak.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2022-03-31:
Tak for spørgsmålet.
At jeg ikke nævnte det i min tale, er sådan set ikke, fordi jeg ikke har haft en holdning til det og taget stilling til det.
Vi havde jo diskussionen i forbindelse med, jeg tror, det var et lovforslag sidste år under socialministeren, hvor jeg også fik det spørgsmål og gav en positiv tilkendegivelse.
Det synes jeg egentlig også er noget, vi skal kigge på.
Derudover er det jo egentlig også, som både Socialdemokraternes ordfører og ministeren har sagt, noget, der ligger ovre hos sundhedsministeren.
Men jeg er så Venstres fertilitetsordfører, og derfor har jeg positivt tilkendegivet, at det også er noget, vi gerne vil kigge på.
Ligesom argumentet her er det i virkeligheden også, fordi når det alligevel foregår og så bare foregår alle mulige andre steder ureguleret, så er det jo i virkeligheden bedre, at vi åbner øjnene og får kigget på, hvordan vi så får reguleret det bedst muligt.
Pernille Skipper (EL), 2022-03-31:
Det er jo også sådan lidt – altså, det er jo familielovgivning, når man taler surrogataftaler.
Det ligger egentlig ovre i Socialministeriet, men nu ligger det hos ligestillingsministeren.
Så kan det godt være, at der er noget andet, der ligger ovre hos sundhedsministeren.
Ligestillingsministeren har jo ikke noget ressort.
Altså, så ja, det handler om mange forskellige lovgivninger, når man skal lave en regnbuefamilie.
Jeg er glad for, at Venstre gerne vil se på det her med insemination i det offentlige.
Vil Venstre også – trods dilemmaerne – være med til at se på, hvad vi gør for de familier, som jo eksisterer, hvor børn har tre forældre, men vokser op uden retten til den ene?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2022-03-31:
Der sagde jeg netop på Venstres vegne, at hvad angår det her med fire eller flere juridiske forældre, er vi ikke interesserede i at gå ind i den debat.
For os er det sådan set vigtigt, at vi først og fremmest får sikret det her og får sikret, at vi får skrevet medfædre ind i lovgivningen, og at man sikrer, at man derved også har to juridiske forældre.
Men i forhold til barnets tarv var det jo i virkeligheden det, bl.a. Børns Vilkår også var ude og italesætte, altså at man godt kan være bekymret for, at det her ikke kun er regnbuefamilier, men alle familier, og det vil sige, at der kan være rigtig mange børn, som potentielt står med fire forskellige forældre.
Og igen, som jeg også sagde under forespørgselsdebatten, ligger der bare en helt anden problematik og debat for mig at se, for vi har haft de her diskussioner om Familieretshuset rigtig, rigtig mange gange.
Pernille Skipper (EL), 2022-03-31:
Tak for det, og tak for talen.
Venstres ordfører gør ligesom Socialdemokratiets ordfører og ligestillingsministeren og anerkender vigtigheden af at anerkende medfædre.
Jeg er enig.
Og de vil gerne se på, hvad man kan gøre for kommercielle surrogataftaler.
Jeg er bekymret for, at der har spredt sig en stemning af, at det kun er den måde, to fædre får børn på, altså via kommerciel surrogati – og det er jo ikke rigtigt.
Derfor bliver jeg også nødt til at spørge Venstres ordfører om nogle af de andre barrierer, der er for to fædre, uanset om de er to fædre sammen med en mor, eller om de er to fædre med en søster eller en veninde, der gerne vil føde et barn for dem og være rugemor uden penge, og de ikke kan få hjælp i det offentlige.
Vil Venstre også være åbne over for – trods dilemmaer, og det er der jo i det hele – at se på det?
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-03-31:
Uha, den er svær.
Og jeg må da bare sige, at hr. Mads Fuglede jo gav klart udtryk for, hvorfor Venstre ikke kan støtte det.
Det er konventionerne, som man ikke agter at gøre noget ved.
Det holdt Socialdemokratiet sig helt væk fra.
Men det er jo egentlig fair nok, så jeg vil egentlig sige tak til hr. Mads Fuglede for, at han åbent siger, at vi har nogle konventioner, som er fuldstændig ude af trit med virkeligheden.
Vi kan ikke lide barnebrude, men da vi har konventionerne, ja, så må det være sådan.
Det var det, hr. Mads Fuglede sagde.
Men det er jo vel nok egentlig det samme, der gør sig gældende – og desværre nok for mange af de øvrige ordførere.
Men det var da en erkendelse under alle omstændigheder.
Mads Fuglede (V), 2022-03-31:
Det opfatter jeg på sin egen indirekte facon mere som en slags ros end som noget, jeg skal respondere på.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-03-31:
Tænk, jeg synes, det var en utrolig mærkelig ordførertale.
Det er virkelig helt fjernt fra virkeligheden at være så afvisende og at være det på en, synes jeg, meget kedelig måde, når man taler om statsadskillelse, og jeg ved ikke hvad.
Jeg har da aldrig hørt noget lignende.
Men det må jo sådan set betyde, at det, uanset hvad, egentlig er ret ligegyldigt, hvis bare man snakker lidt om tingene – der er ikke noget aldersbegreb eller andet; hvis bare man hører den 14- eller 15-årige, er det egentlig ret ligegyldigt.
Det er jo det, som hr. Carl Valentin står og siger, altså at det er sådan, SF ser på det.
Jeg må sige, at hvis jeg havde været SF'er – og det er måske også derfor, det er lidt svært for mig at sætte mig ind i det – så tror jeg, at jeg ville have holdt en ordførertale, som var lidt mere fremkommelig, i stedet for bare at sige: Pyt med det, vi ser bort fra det, og så skal det i øvrigt være et mere seriøst forslag.
Det synes jeg faktisk er lidt arrogant.
Mads Fuglede (V), 2022-03-31:
Tak for ordet.
I Venstre er vi meget opmærksomme på den problemstilling, at der i verden er mere end 650 millioner piger, anslået, der er blevet gift, mens de har været mindreårige, og mange af dem har også fået børn, mens de har været mindreårige.
Det er en kæmpe problemstilling.
Når de kommer til Danmark, er det vigtigt for os, at de bliver individuelt hørt af myndighederne og adskilt i langt de fleste tilfælde.
Der kan være undtagelser.
De kan være 17 og 18 år, som hr. Rasmus Stoklund lige nævnte før, og der kan være andre forhold, der gør sig gældende.
Men vi står med et meget, meget stort problem, og barnebrude er en uskik, som ikke hører til i Danmark.
Den automatiske adskillelse af asylpar bryder med internationale konventioner, og derfor kan vi ikke stemme for det her forslag.
Det er så langt væk fra dansk kultur, som man næsten kan komme.
Vi har forpligtet os til at overholde de internationale konventioner, der er på det her område.
Vi mener, det er vigtigt, at vi er en del af den internationale retsorden, også her.
Jeg vil gerne understrege, at ægteskaber, der involverer, at børn er blevet gift bort, ikke hører til i Danmark.
Så længe vi kan leve op til at bekæmpe det her problem inden for de internationale forpligtelser, er det den rette vej frem.
Så Venstre kan ikke støtte beslutningsforslaget, selv om vi har al mulig sympati for, at man fokuserer på den her problemstilling.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-03-31:
Jeg har bemærket, at hr. Carl Valentin konsekvent siger piger, og det er jo rigtigt – det er ikke kvinder, det er piger.
Mange af dem er små piger.
Kan han ikke høre, hvor absurd det egentlig er?
Det er piger – det er jo fuldstændig grotesk.
Og så skal man bare høre, at der bliver talt om piger.
Jeg må indrømme, at jeg ikke forstår det.
Der må jeg så til gengæld sige, at jeg synes, at man jo så kan holde sig til konventionerne og sige: Vi vil ikke gøre noget, for vi har konventionerne.
Men jeg synes, at argumentationen fra SF's side var meget mærkværdig.
Carl Valentin (SF), 2022-03-31:
Men jeg forsvarer ikke barnebrude eller tvangsægteskaber eller noget som helst – tværtimod.
Men udgangspunktet er jo også, at man skiller folk, når den ene part er under 18.
Det, som vi opponerer imod her, er, at man vil fratage pigerne deres ret til at blive hørt, for det er da vigtigt, at pigerne kan forklare sig over for myndighederne, så man kan få deres perspektiv med ind i sagen.
Det er sådan set bare den lillebitte ting, vi beder om.
Pernille Skipper (EL), 2022-03-31:
Den gældende lovgivning er jo i dag, at man hverken kan anerkende et moderskab eller et medfaderskab fra kommerciel surrogati.
Så inden for de rammer, der er i dag, ville vi anerkende medfaderskabet.
Som jeg så også siger, er jeg fuldstændig klar over, at der findes børn, der er kommet hertil med kommerciel surrogati, og jeg mener heller ikke, at vi bare kan lade, som om de ikke er her, og der er et hul i lovgivningen i forhold til deres rettigheder, når de har en forælder, som er deres forælder, men som de på papiret ikke har ret til.
Det gælder både børn, som er kommet til verden via en kommerciel surrogataftale, og det gælder børn, som har tre forældre.
Derfor mener jeg jo, at man må gå i gang med at kigge på, hvordan man kan sikre, at det ikke er børnene, der straffes.
For selv om jeg egentlig er modstander af, at vi lovliggør kommerciel surrogati, så mener jeg ikke, at vi skal straffe børnene, men så vi må finde en anden konstruktion, hvor børnene bevarer rettighederne til deres forældre, også uden at man lovliggør kommerciel surrogati.
Der kan jeg så også godt høre at vi er på vej hen, og vi vil, som jeg siger i min ordførertale, kaste os ind i den diskussion om at sørge for, at det, hvis det skal ske i Danmark, skal ske på ordnede vilkår.
Rosa Lund (EL), 2022-03-31:
Tak for det, formand.
Når jeg læser bemærkningerne til det her beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, synes jeg, at hele præmissen for forslaget er baseret på en grundlæggende misforståelse af, hvad rigsretssagen mod tidligere udlændinge- og integrationsminister fru Inger Støjberg egentlig handlede om.
Selv om jeg selv og mange andre under utallige debatter, også her i salen, har slået det fast, vil jeg gerne gøre det igen til ære for fru Pia Kjærsgaard.
Den 10. februar 2016 giver tidligere udlændinge- og integrationsminister fru Inger Støjberg en ulovlig instruks om at adskille par på de danske asylcentre.
Det er en generel instruks, og det vil sige, at der ikke foreligger en individuel vurdering eller partshøring, selv om loven foreskriver det.
Sagen har aldrig handlet om, hvorvidt man skulle eller ikke skulle adskille par, hvor den ene af de gifte er mindreårig.
Og det skal man altså, uanset om man er enig eller uenig i reglerne.
Det mener jeg ikke der bør være nogen tvivl om.
Derfor synes jeg også, det er lidt ejendommeligt, at Dansk Folkeparti fremsætter det her forslag i dag.
Men når nu Dansk Folkeparti gør det, må man jo gå ud fra, at det også ville være at forvente, at enhver fremtidig minister administrerer efter de nye regler, såfremt Dansk Folkepartis forslag får flertal i dag.
Det er jo netop sådan, det fungerer i et demokrati.
Ministeren laver ikke reglerne; det gør vi herinde i Folketinget.
Ministeren skal overholde reglerne.
Når det så er slået fast, vil jeg gerne forholde mig til det konkrete, Dansk Folkeparti foreslår her, nemlig at praksis fremadrettet skal være sådan, at man altid adskiller gifte asylpar, hvis den ene er mindreårig.
Det mener jeg ikke er nogen god idé.
Der er utvivlsomt tilfælde, hvor man efter en konkret og individuel undersøgelse, en partshøring, kan træffe en begrundet afgørelse og træffe en beslutning om at skille parrene ad.
Det kan man allerede i dag.
Så vores regler, som de er i dag, sikrer sådan set allerede barnets tarv, og de sikrer partshøring, men de sikrer sådan set også, at hvis man er tvangsgift som mindreårig, er i et ægteskab og bor på et asylcenter, bliver man skilt ad fra sin ægtemand.
Lad mig tage et eksempel: Hvis der nu er tale om en 17-årig, der er gift med en 19-årig, og de sammen har to børn og er rigtig glade for hinanden, hvorfor skal man så skille dem ad?
Hvordan hjælper det en 17-årig, der i forvejen er på flugt, er flygtet fra sit hjemland og har mistet alt, hvad man har, at man så også bliver frataget sin partner?
Reglerne, som de er i dag, giver mulighed for at skille dem ad, der skal skilles ad, de giver mulighed for at komme uden om tvangsægteskaber, de giver mulighed for at sikre unge kvinder frihed og retfærdighed på asylcentrene.
Men reglerne, som de er i dag, er også helt almindelig god dansk forvaltningsskik, nemlig med individuel sagsbehandling og partshøring.
Derfor må jeg sige, at jeg synes, at det her beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti er overflødigt.
Enhedslisten kan ikke støtte det.
Carl Valentin (SF), 2022-03-31:
Jamen jeg er da ked af, at fru Pia Kjærsgaard synes, at min tale var kedelig og også arrogant, men er jo så sådan, det må være.
For os handler det ikke om, at man bare skal snakke om tingene, og så er det fint.
Det handler faktisk om nogle basale rettigheder.
Det handler om, at når der er nogle piger, som er i en meget svær situation, hvor staten griber ind i deres liv med god grund, så skal de også have mulighed for at blive hørt.
Det hedder partshøring, og det er en del af en retsstat.
Jeg synes, det er så forfejlet, at man i bund og grund vil tage den rettighed fra dem, for det betyder jo ikke, at man ikke kan adskille parrene, at man lige først hører dem ad, at pigerne får lov til at give deres input.
Tværtimod ved vi jo, at noget af det, der skete efter det her ulovlige indgreb, som Inger Støjberg gennemførte, var, at nogle af de her piger endte med at begå selvskade, og der var store problemer i forbindelse med det her, og det er jo bl.a., fordi de ikke er blevet hørt.
Selvfølgelig skal folk høres – det er altså en minimumsrettighed.
Jeg undgår nok ikke helt at gentage mig selv, fra når vi tidligere haft den her debat i Folketingssalen.
Det er jo sket en hel del gange før, så det vil jeg gøre, altså gentage mig selv.
Og som hr. Mads Fuglede meget fint sagde: Det hører ikke hjemme i Danmark.
Og jeg vil så nok tilføje: eller nogen andre steder i verden overhovedet.
Derfor er jeg også glad for, at man i dag helt som udgangspunkt adskiller flygtningepar, hvor den ene part er under 18 år, for det er jo faktisk sådan, reglerne er i dag.
Og det, som forslaget her handler om, er bare, at man skal bryde med den basale rettighed, som alle mennesker i en retsstat har, nemlig at man taler med folk, før man griber ind med tvang i deres privatliv.
Og det må jeg indrømme at jeg ikke forstod logikken i, heller ikke, da fru Inger Støjberg ville det.
Og jeg forstår det stadig væk ikke, når man faktisk kan få i pose og i sæk; vi kan både overholde menneskers basale rettigheder, og vi kan sørge for at adskille parrene.
Det er retstilstanden i dag, og det håber jeg at det bliver ved med at være.
Jeg synes, det er paradoksalt, at man i Dansk Folkeparti på den ene side plæderer for, at det er pigerne i ægteskaberne, som man kerer sig om – piger, som man kerer sig om, men som man på den anden side ikke mener bør have mulighed for at give udtryk for deres egne holdninger, før staten griber ind i deres liv.
Så SF kommer meget overraskende ikke til at støtte det her forslag, og jeg vil med spænding se frem til, at Dansk Folkeparti melder sig på banen med seriøse forslag til, hvordan vi kan stoppe social kontrol og overgreb.
Det er nemlig noget, vi er ret optaget af i SF, så vi er altid klar til at byde flere velkommen i det selskab.
Tak for ordet.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-31:
Tak for ordet.
Med det her beslutningsforslag lægges der op til, at regeringen inden nytår ændrer love og regler sådan, at der altid sker en adskillelse af asylpar i asylsystemet, når den ene part er under 18 år.
Samtidig skal Den Europæiske Menneskerettighedskonventions artikel 8 om familiens enhed ikke kunne påberåbes.
Det er sådan i dag, at Udlændingestyrelsen som udgangspunkt indkvarterer en mindreårig udlænding, der er gift eller samlevende, separat fra partneren, medmindre hensynet til familiens enhed tilsiger fælles indkvartering, og det ikke er i strid med den mindreåriges tarv.
Er den ene part under 15 år, iværksættes der dog altid separat indkvartering.
Formålet med separat indkvartering er bl.a. at sikre, at indkvarteringen i asylsystemet ikke bidrager til at fastholde en mindreårig i et tvangsægteskab eller tvangssamliv.
Omvendt varetager ordningen også hensynet til at sikre, at der i de tilfælde, hvor der foreligger et beskyttelsesværdigt familieliv, fortsat kan ske fælles indkvartering.
Det er efter min mening en fornuftig ordning, og derfor kan regeringen ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-31:
Men det er mit indtryk, at næsten et samlet Folketing er enig om, at vi ikke skal have barnebrude i Danmark, og at vi slet ikke vil acceptere, at der er mindreårige, der er gift med ældre mænd.
Det er derfor, at hovedreglen er, at man adskilles, og så kan der være de her undtagelser, som vi ikke ville give muligheden for, hvis vi vedtog det her beslutningsforslag, men der kan være de her undtagelser, hvor den ene part er 17 eller 18 år og den anden part er 17 eller 18 år, og hvor vi ikke synes, at den reelt skulle være gældende.
Pernille Skipper (EL), 2022-03-31:
Som jeg forsøgte at sige – måske lidt for nuanceret, men trods alt alligevel – er Enhedslisten modstandere af kommerciel surrogati.
Vi mener ikke, at det er en vej frem, men vi anerkender fuldt ud, at de børn findes, og at de skal have ret til deres forældre, fordi det er deres forældre.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, hvad vi så gør i forhold til at skabe nogle ordnede forhold for fremtiden omkring kommerciel surrogati.
Altså, jeg mener, at man skal holde op med at straffe børnene, helt enig.
Vi vil ikke selv som parti foreslå, at vi lovliggør kommerciel surrogati, men vi kan også godt høre, hvor stemningen er, og derfor har vi tænkt os at kaste os ind i kampen for, at det bliver en national ordning.
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-31:
Med beslutningsforslaget foreslår Dansk Folkeparti at pålægge regeringen at ændre love og regler, så der altid sker adskillelse af asylpar i asylsystemet, når den ene ægtefælle er under 18 år gammel.
Det er vigtigt for Socialdemokratiet at understrege, at vi ikke vil acceptere barnebrude i Danmark.
Det har hele tiden været vores holdning.
Derfor mener vi, at det bør være hovedreglen, at mindreårige udlændinge, der kommer til Danmark med en voksen partner, som de enten er gift eller samlevende med, som udgangspunkt adskilles og indkvarteres separat fra deres voksne partner.
Det er også helt i tråd med Udlændingestyrelsens nuværende praksis.
Styrelsen indkvarterer som udgangspunkt altid mindreårige udlændinge, der er gift eller samlevende, adskilt fra deres partner for at sikre, at den mindreårige udlænding ikke bliver fastholdt i et forhold med tvang.
Vi mener dog ikke, at myndighederne altid skal adskille asylpar og indkvartere dem separat i de tilfælde, hvor den ene er under 18 år.
Der kan være undtagelser fra hovedreglen, og det skal konkret bero på en individuel vurdering, hvorvidt der er grundlag for en undtagelse.
Det kunne f.eks. være, hvis den ene part er 17 år og den anden part er 18 år.
Socialdemokratiet støtter ikke forslaget, da Udlændingestyrelsen som hovedregel allerede sørger for at adskille og indkvartere asylpar separat, når den ene partner er under 18 år gammel.