runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-22:
Så er vi nået dertil, at Radikale Venstre i dag kan sige: Vi tog fejl, da vi stemte imod alle de her stramninger fra 2001 og frem; det var faktisk rigtigt at gennemføre de her stramninger, i hvert fald nogle af dem, fordi vi ikke i dag vil rulle dem tilbage, i erkendelse af at det var nødvendigt med nogle af de stramninger?
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-22:
I 2001 var jeg selv 10 år, så jeg ved ikke helt præcis, hvad man har stemt for og imod i den periode, der ligesom er gået, men det står fuldstændig klart, at vi ikke kommer til at rulle alt tilbage siden 2001.
Men der er også nogle ting, der skal ændres, og der er tre ting, der står for, og det var bl.a. det, jeg nævnte i min ordførertale.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-22:
Tak for det.
Jeg ved ikke, hvor gammel ordføreren var i 1983, hvis ordføreren overhovedet var født dengang – jo, det ved jeg jo godt, for ordføreren har lige haft fødselsdag – men jeg formoder, at ordføreren kender til udlændingeloven af 1983, og jeg formoder også, at ordføreren kender til Radikale Venstres medansvar for udlændingeloven.
Det, vi debatterer i dag, er de udfordringer, som indvandringen har påført det danske samfund, og det pres, det har lagt på vores værdifællesskab.
Anerkender ordføreren og Radikale Venstre, at udlændingeloven af 1983 var en fatal fejl, som har skabt massive udfordringer for vores samfund?
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-22:
I 1983 var jeg minus 8 år, så det er noget tid siden.
Og tak for anerkendelsen af, at man som jurist kender alle de forhistoriske love, der har gjort sig gældende gennem tiden.
Hvis vi skal se historisk på alting, så ved jeg ved også, at fru Pernille Vermund har tilhørt et andet parti, hvor der ikke blev gået så meget op i udlændingepolitik og den slags.
Man der er jo ingen tvivl om, at der selvfølgelig fra 1983 til i dag er forskel på en hel masse ting, og derfor er det også klart, at vi ikke kommer til at rulle alt tilbage – det tror jeg aldrig Radikale Venstre har sagt – der er blevet vedtaget siden 2001.
Tiden er en anden, og derfor er lovgivningen i dag også en anden, end den var i 1983.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-22:
Selv om ordføreren som mig er ny i Folketinget, er ordføreren på utrolig kort tid blevet utrolig dygtig til at give politikersvar, for der var jo intet svar i det, der kom fra ordføreren.
Jeg har intet problem med at sige fuldstændig klart: Udlændingeloven af 1983 var en kæmpe, fatal fejl og er årsagen til, at vi står med de massive udfordringer, vi har i dag, og i virkeligheden nok også årsagen til, at vi, Nye Borgerlige, er blevet stiftet, og at et parti som Dansk Folkeparti er her.
Så kan ordføreren ikke bare – og jeg regner med, at ordføreren kender loven og konsekvenserne af den – sige, om det var en fejl, at man lavede udlændingeloven af 1983?
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-22:
På det tidspunkt, i 1983, kan det måske have været det rigtige, men det er klart, at det ikke ville være det rigtige at have den lov fra 1983 i dag.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-22:
Det er utvivlsomt sådan, at der er kommet en række problemer til Danmark med indvandringen fra muslimske lande, og denne tilkomst af problemer til Danmark har man forsøgt ligesom at bremse med nogle stramninger af udlændingelovene fra primært 2001 og frem.
Alle de stramninger har Radikale Venstre mig bekendt jo stemt imod.
Er det sådan i dag – det synes jeg egentlig kunne være godt at få afklaret – at Radikale Venstre stadig væk er imod alle de stramninger, som er indført siden 2001, eller har man skiftet holdning undervejs og tænkt, at det nok var fornuftigt nok alligevel?
Eller ligger man stadig væk der, at ingen af de stramninger burde have været gennemført?
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-22:
Jeg er lidt usikker på, hvad spørgsmålet lige var her.
Men det er da fuldstændig rigtigt, at der er for få, der er i arbejde, og at der er nogle, der er overrepræsenterede i kriminalitetsstatistikkerne, og det er det, vi skal sætte ind over for, og vi skal styrke integrationen og ikke give op over for den.
Det er jo derfor, vi skal styrke danskundervisningen, vi skal styrke uddannelsesmulighederne, for så opnår vi den integration, som jeg kan høre fru Pia Kjærsgaard efterspørger.
Morten Dahlin (V), 2021-01-22:
Det var tre ting, ordføreren spurgte om.
I forhold til om Venstre stadig væk mener det samme, som hr. Jakob Ellemann-Jensen sagde i sommer: Det kan jeg bekræfte.
Om Venstre vil fortsætte det arbejde, som jeg jo altså også synes Venstre ikke bare har taget del i, men har stået helt i spidsen for sammen med nogle andre partier siden 2001 i forhold til at øge andelen af dem, der forsørger sig selv: Helt klart, og vi kommer også med nogle udspil, og vi stod jo f.eks. også fadder til starthjælpen osv., som har rykket en hel del; så det vil vi da helt klart gøre.
Og om vi skal have et bedre asylsystem end det, der er i dag: Det skal vi, ja.
Jeg vil så sige, at det med asylsystemet nok indtil videre mest har været ord; det var nok ikke så realistisk, selv om der på forsiden af Socialdemokraternes udspil stod, at det var realistisk.
Og så er der også andre elementer, vi vil tage fat på, som jeg synes regeringen har rullet i den forkerte retning, altså sådan noget som højere ydelser til arbejdsløse udlændinge – næsten 2.000 kr. om måneden skattefrit.
Altså, der er ikke mange grupper i det her samfund, som regeringen ikke synes skal betale mere i skat, men det her var så en af dem.
Så ja, vi vil fortsætte med arbejdet, og så vil vi lægge ovenpå, når vi forhåbentlig en dag kommer til magten.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-22:
Det er jeg og Nye Borgerlige rigtig glade for.
Når nu Socialdemokratiet har budt så væsentlig ind på det her område – og jeg har ikke nogen grund til at tro, at Socialdemokratiet ikke mener det, når de siger det – er spørgsmålet jo bare, om vi nu med det store flertal, der ønsker at få løst de her problemer, rent faktisk kan samle kræfterne og få sat det her så markant på dagsordenen, at vi i fællesskab bidrager og får det løst, så vi kan komme til at tale om alt det andet, som også halter, og som i virkeligheden også går ud over vores borgerlige værdier og vores borgerlige samfund.
Så tak for det.
Morten Dahlin (V), 2021-01-22:
Vores borgerlige, liberale samfund, kan jeg godt lide at sige.
At vi skal stå sammen og skabe sammenhold, er jeg helt enig i, og der håber jeg også, at Nye Borgerlige vil gå forrest; ikke kun i den her diskussion, men også i nogle andre i den blå blok.
Det kan vi sikkert også tage på et andet tidspunkt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-01-22:
Hr. Kristian Hegaard spurgte mig, da jeg var på talerstolen, om en personsag, som jeg jo ikke rigtig kunne gå ind i, men som jeg også gav udtryk for umiddelbart lød meget tiltalende.
Men vi må ikke diskriminere i Danmark.
Det er jo det, der er så forfærdeligt.
Sådan er det jo.
Døtrene har været i Somalia for at blive omskåret.
Hele familien kommer dagligt i moskéen.
Skal de også bare være i Danmark på den måde, de er?
Det er bare for at sige til det med at være dansk og tale dansk, og at man ikke nødvendigvis behøver at være på kontanthjælp, at der er så mange andre ting, der gør, at man slet, slet ikke er en del af det danske samfund, og jeg tror ikke, at det tilfælde, jeg nævner, er sådan helt ude i skoven.
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-22:
Forskellen på det, som fru Pia Kjærsgaard læste op, og det, jeg nævnte, er, at det, jeg nævnte, rent faktisk er noget, der er i virkeligheden: en, der står til at blive udvist den 11. februar, og det var derfor, jeg stillede det konkrete spørgsmål.
Så blev der læst en lidt mere fiktiv sag op med en lang række flere oplysninger end det, jeg selv spurgte om før.
Så en fiktiv sag er selvfølgelig særdeles vanskelig at forholde sig til.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-01-22:
Nu synes jeg ikke, at min var så fiktiv som den, hr. Kristian Hegaard ellers gav udtryk for før.
Jeg synes, det var helt konkret: altså, at man overhovedet ikke har en dansk kultur.
Man er ikke på kontanthjælp, og man taler også dansk, men der er en masse andre ting, der gør, at man overhovedet ikke er dansk.
Det var det, jeg lige præciserede.
Så vil jeg godt lige tilbage til det der med minoriteter.
Men tænk, hvor meget postyr, ballade osv. sådan en minoritet kan afstedkomme.
Det er virkelig, virkelig problematisk og ikke så rosenrødt, som hr. Kristian Hegaard forsøger at give indtryk af.
Rasmus Stoklund (S), 2021-01-22:
Jeg hæfter mig ved, at der var nogle politiske forslag, som hr. Kristian Hegaard mente ville være udtryk for sund fornuft, og jeg må sige, at jeg faktisk synes, at de alle sammen ville være udtryk for usund fornuft, hvis de blev gennemført.
Jeg deler simpelt hen ikke den vurdering af dem.
Har hr. Kristian Hegaard kendskab til sådan et land, for det er jo sådan et land, hr. Kristian Hegaard gerne ville lave Danmark om til, hvis han havde magt, som han har agt.
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-22:
Nej, det passer ikke.
Der er en lang række krav til bare at få ophold i Danmark.
Så man kan sige, at den præmis, der bliver erlagt i spørgsmålet, simpelt hen ikke passer.
Men det, der ville være sund fornuft, hvis nu en person har ophold i Danmark og får en skatteyderbetalt uddannelse, som jo er en god investering i det menneske – uddannelse er jo den bedste investering i mennesker – at den person så også fik mulighed for at få et job, hvor vedkommende kunne bruge den uddannelse.
Så derfor ville det være sund fornuft, når vi investerer i uddannelse, at det så kunne indgå i vurderingen ved ansøgning om permanent opholdstilladelse på lige fod med beskæftigelse, sådan at vi bruger de investeringer i Danmark, som vi foretager.
Rosa Lund (EL), 2021-01-22:
Tak for det.
Jeg er ligesom hr. Kristian Hegaard meget optaget af at stoppe negativ social kontrol, og det er jo heldigvis noget, som vi er mange partier herinde der er optaget af.
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-22:
Jeg har stor sympati for spørgsmålet, men jeg ved også, at der er en række økonomiske beregninger vedrørende det at afskaffe den gensidige forsørgerpligt, som viser, at det udgør et meget betydeligt beløb.
Og derfor er det ikke noget, jeg vil stå og sige noget om her i forhold til de økonomiske prioriteringer.
Men jeg har stor sympati for spørgsmålet.
Rosa Lund (EL), 2021-01-22:
Vi har bare brug for lidt mere end sympati, når vi skal hjælpe de her kvinder.
Vi har jo brug for at lave lovændringer.
Jeg tror som sagt ikke, det er nok, at vi sætter nogle penge af på finansloven og giver gode initiativer nogle penge til at lave deres gode arbejde.
Jeg tror også, der er noget lovgivning, som gør, at vi ikke kommer til at hjælpe de her kvinder, og en af de lovgivninger har gjort, at vi har skabt et system, hvor man er økonomisk afhængig af sin mand, og det er i min optik noget, som hører fortiden til.
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-22:
Det er der lavet nogle udregninger på, ved jeg, og jeg tror, det er i Finansministeriet, og det er et ganske betragteligt milliardbeløb, som det vil koste at komme af med det.
Det kræver selvfølgelig nogle prioriteringer, hvis man vil det, men jeg har som sagt ganske stor sympati for spørgsmålet.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-22:
Hvis vi nu forestillede os, at dørene til at komme ind i Danmark stod pivåbne, kunne man også forvente, at den danske befolkning i løbet af nogle få årtier ville se ganske anderledes ud.
Der ville være mange flere mennesker fra den muslimske verden, hvor folk for tiden ikke har lyst til at bo.
De vil hellere bo i Danmark eller andre steder i Europa.
Hvis vi sagde, at halvdelen af folk i Danmark var muslimer, så ved vi også, at de gennemsnitligt har ganske forskellige værdier i forhold til danskerne, og dermed ville man få et ganske anderledes land, for Danmark er jo bygget op på den befolkning, som der er.
Giver det grundlag for nogle refleksioner i SF?
SF var jo også et af de partier, der stemte imod alle de stramninger af udlændingepolitikken, der var fra 2001 og i den efterfølgende periode.
Er det noget, SF i dag fortryder?
Er det sådan, at SF i dag siger: Nej, det var faktisk forkert, at vi stemte imod alle de stramninger, for man kunne jo ende med et land, der var ganske anderledes, hvis vi ikke havde gjort det?
Karsten Hønge (SF), 2021-01-22:
Det er helt åbenlyst.
Og antallet har også en betydning.
Det er også fuldstændig åbenlyst.
Jeg synes da, det danske folk har ret til at have en mening om, hvad det er for en type samfund, de vil leve i.
Det er da det, der kan være med til at definere os som folk og som land.
At det så skal oversættes til sådan en, hvad kan man sige, prokuratorgennemgang af de enkelte love, der er vedtaget, synes jeg egentlig debatten er for vigtig til, for jeg vil hellere komme hr. Ole Birk Olesen i møde ved at sige, at der er sket en ændring i den måde, man i SF og på venstrefløjen tænker om indvandring og integration på – ikke sådan bare lige i løbet af et år, men hen over årene.
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-22:
Der skal man bestå en række eksamener, man skal have en karakter osv., så derfor er det jo noget, man skal gøre sig fortjent til, hvis man vel at mærke er født og opvokset i Danmark.
I formålsparagraffen for folkeskolen står der jo en række ting, som skal være opfyldt som en del af det at tage en afgangseksamen, så der er bestemt ikke noget, man får foræret.
Det gør man sig fortjent til, når man er født og opvokset i Danmark og også har taget folkeskolens afgangseksamen.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-22:
Tak for det.
Jeg vil også gerne sige tak til ordføreren for en god tale.
Jeg bed særlig mærke i ordførerens ord om, at hvis ikke udlændingepolitikken er den største, er den i hvert fald en af de største udfordringer, som skal løses, og det er vi i Nye Borgerlige fuldstændig enige i.
Vi mener, at det er den største udfordring, fordi den jo også griber ind i så meget andet, som ordføreren også sagde i sin ordførertale: økonomien, vores måde at leve sammen på, trygheden i vores samfund, hele fundamentet under, hvordan vi er som fællesskab.
Det er jo derfor, det har været afgørende for os at sige, at hvis vi, når vi kom i Folketinget, skulle kunne bakke op om en borgerlig regering, så var det afgørende for os, at man forpligtede sig på at få løst de her problemer fra bunden.
Nu er vi jo så blevet overhalet af, at venstrefløjen fik et massivt rødt flertal og vi har en regering, der på to ud af tre punkter har sagt: Det her vil vi faktisk gerne tage os af og forsøge at løse.
Så mit spørgsmål til ordføreren og Venstre er: Vil Venstre fortsætte det arbejde, hvis Venstre får magten, i forhold til et nyt asylsystem?
Vil Venstre fortsætte kampen for, at udlændinge ikke skal leve på offentlig forsørgelse, og vil Venstre gøre, som hr. Jakob Ellemann-Jensen sagde i sommer, nemlig udvise kriminelle for grov kriminalitet uden advarsel?
Rasmus Stoklund (S), 2021-01-22:
Nej, hr. Kristian Hegaard har ret i, at sådan er det ikke i Danmark, fordi vi er et bredt flertal, der ikke ønsker det skal være sådan.
Og det er også rigtigt, at der er nogle andre kriterier, man skal leve op til, for at få permanent opholdstilladelse – man må ikke være kriminel f.eks.
Men nu var det jo en hypotetisk situation, at hr. Kristian Hegaard fik opbakning til sit forslag om, at uddannelse skulle hjælpe en med at optjene ret til permanent opholdstilladelse, for så ville det jo skabe en situation, hvor man kunne komme til Danmark, have et opholdsgrundlag som flygtning i en periode, indskrive sig på en su-berettiget uddannelse, og når man så havde været nogle år på su, havde man ret til permanent ophold.
Det var bare det, altså om hr. Kristian Hegaard har kendskab til nogen lande i verden, hvor det forholder sig sådan, for det er jo det, hr. Kristian Hegaard ønsker skal være tilfældet i Danmark.
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-22:
Nej, altså for det første kan man ikke bare lige komme til Danmark og bare lige få ophold.
Der er en lang række krav, og det ved jeg den skarpe spørger også er udmærket klar over.
Der er noget med, at man skal have mulighed for et særligt ophold, eller man skal have penge på bankkontoen – der er en lang række krav, som jeg ved spørgeren er bekendt med.
Men det er bare sådan, at når man så havde ophold i Danmark og man fik en uddannelse, ville det da være fantastisk, hvis den uddannelse blev brugt i Danmark.
Altså, hvis der er virksomheder, der efterspørger de kompetencer, hvis der er velfærdsområder, hvor de efterspørges, så ville det være en fantastisk investering for Danmark og gode skatteindtægter til statskassen.
Søren Espersen (DF), 2021-01-22:
I 1983 var jeg 30 år gammel – desværre – og havde fået tre børn, så jeg husker det hele af det, der blev nævnt.
Og der kan jeg så sige til orientering for ordføreren, at Radikale Venstre dengang var glødende tilhænger af udlændingeloven.
Jeg vil faktisk sige, at Radikale Venstre var den drivende kraft.
Men jeg kan forstå lidt på den radikale måde nu, at man ligesom resignerer og siger: Nå, ja, lad bare regeringen, som vi er støtteparti for, føre udlændingepolitik sammen med de borgerlige.
Er det ikke det, man er i gang med, altså at man siger, at det vil man ikke snakke mere om hos De Radikale; lad bare regeringen gøre, hvad den synes at den bør?
Er det sådan?
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-22:
Nej, jeg synes da bestemt, at Radikale Venstre stadig holder fanen højt, og det kommer vi til at fortsætte med.
Vi er glade for, at vi har droppet flygtningeøen Lindholm.
Og det kommer vi til at fortsætte med; det er den radikale politik, som vi støtter op om.
Og senest her i forbindelse med finansloven er det lykkedes at overtale forligsparterne til, at vi skal investere mere i at satse på at styrke indsatsen mod negativ social kontrol.
Så man kan være helt rolig og være sikker på, at den radikale udlændinge- og integrationspolitik fortsætter med fanen holdt højt.
Søren Espersen (DF), 2021-01-22:
Det er jeg godt klar over.
Men det, jeg egentlig spørger om, er: Er det noget, der i dag betyder lige så meget for Det Radikale Venstre, som det gjorde i 1983?
Er det noget, der betyder så meget, at man er parat til at vælte den socialdemokratiske regering på det?
Eller har man egentlig resigneret og sagt: Den udlændingepolitik laver regeringen sammen med de borgerlige?
Det må man kunne svare nogenlunde præcist på.
Vil man vælte regeringen på det her spørgsmål, ja eller nej?
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-22:
Jeg kan hvert fald
Det er jo det, som vores mandater berettiger os til, og derfor vil vi kæmpe maksimalt for at få så meget indflydelse som muligt på alle politiske områder.
Det gjorde vi i 1983, og det gør vi også i 2021.
Morten Dahlin (V), 2021-01-22:
Jeg noterede mig, at ordføreren havde et forslag med angående indfødsret, og det betegnede ordføreren som sund fornuft.
Jeg mener, det er det stik modsatte.
Men ud over det forslag, ordføreren fremførte her, kunne jeg godt tænke mig at høre, om Radikale Venstre stadig væk holder fast i den politik, som den tidligere radikale leder Morten Østergaard fremførte for 3 år siden, hvor han sagde, at hvis man har bestået folkeskolens afgangsprøve og ikke begået kriminalitet, kvitterer vi som samfund med et dansk statsborgerskab i eksamensgave.
Er det stadig væk Radikale Venstres politik?
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-22:
Det ville være sund fornuft, at man, hvis man er født og opvokset i Danmark, kommer igennem folkeskolen, hvad enten det er efter folkeskolen, eller når man bliver 18 år, så får et dansk statsborgerskab.
Så har man jo i virkeligheden opfyldt det, der hedder folkeskolens formålsparagraf, hvor der bl.a. står noget om demokrati og medborgerskab, og det ville være sund fornuft.
Morten Dahlin (V), 2021-01-22:
Så altså, uanset om man har forsørget sig selv, uanset om man har udvist kendskab til danske samfundsforhold gennem at bestå en indfødsretsprøve eller ej, skal man bare have foræret det her danske statsborgerskab.
Kan ordføreren forklare det?
Er det, fordi Radikale Venstre ser statsborgerskab som en ret, altså, at man simpelt hen har ret til at få det?
Eller hvad er det for nogle problemer, man mener det her forslag vil løse, altså, hvem er det, det vil gavne?
Er det det danske samfund, eller er det, fordi man dybest set ser statsborgerskabet som en ret?
Jamen tusind tak til spørgeren.
Jeg er ligesom de fleste andre til fals for rosende ord, så det vil jeg da tage til mig og være glad for.
Og så vil jeg sige, at jeg er helt enig i, at vi har et meget generøst system, som udlændinge skal tage imod med kyshånd, og min opfattelse er jo også, at det gør langt de fleste.
Langt de fleste, der er her, opfører sig ordentligt.
De arbejder, de bidrager positivt og bidrager også med nogle spændende nye ting, som er gode for det danske samfund.
Men det skal netop ikke afholde os fra at diskutere dem, der ikke gør det.
Det kræver, at man er ærlig om, hvad det er for nogle problemer, man står over for, og så kan vi få en samtale om, hvordan vi løser det.
Rasmus Stoklund (S), 2021-01-22:
Jeg går ikke rundt og synes, at det er synd for nogen, at de skal arbejde for at være en del af det danske samfund.
Jeg mener til gengæld, at det er nødvendigt – bl.a. fordi udlændingepolitikken blev for lemfældig op igennem 1980'erne – at folk, der har en tilværelse i Danmark og kommer til at have den resten af deres dage, skal tale dansk; for man fungerer ikke godt i Danmark, hvis ikke man taler dansk.
Men det er jo ikke det, der er det primære her.
Det er primære er, at man kommer ud og bidrager til fællesskabet og til samfundet og selv bliver en del af arbejdsmarkedet.
Og der mener jeg, at det her med at få skabt en lønmodtagerlogik, hvor man først yder noget og så får udbetalt noget, er et vigtigt skridt på vejen, og det er den model, vi skal lancere her i foråret.
Søren Espersen (DF), 2021-01-22:
Det er altid sjovt at få dem genopfrisket.
Og også tak for den credit, som Dansk Folkeparti har fået i den anledning, i hvert fald retorisk.
Det synes jeg man må sige.
Jeg vil sige, at i de 18 år, der gik fra 1983 til 2001, var Venstre og Konservative skam lige så slemme, som Socialdemokraterne var, i den henseende.
Der var et enigt Folketing imod først Fremskridtspartiet og senere Dansk Folkeparti.
Hvis vi nu virkelig vil det her til livs, altså det uvæsen, der stadig væk er der og er meget svært at komme til livs – der bliver peget på kommunerne som nogle af dem, der kunne løse nogle ting – så er konventionerne jo det, der helt afgørende står i vejen for, at vi kan få indført den udlændingelovgivning, som vi ønsker.
Der vil jeg spørge: Er Socialdemokratiet parat til ændre eller i hvert fald se på at ændre konventionerne?
Rasmus Stoklund (S), 2021-01-22:
Ja, hvis vi kan gøre det indefra, om jeg så må sige, altså hvis
vi kan være en del af et samarbejde i stil med det om Københavnererklæringen eller andet, hvor man i et fællesskab kan blive enige om, at der er noget her, der skal føres up to date, fordi det for mange af de medlemslande, der er en del af forskellige konventioner eller andre forpligtende internationale fællesskaber, er sådan, at der er noget her, som ikke længere er i tråd med det, der oprindelig var baggrunden for konventionerne
Det tror jeg er det bedste svar, jeg kan give i den henseende.
Tak for de venlige ord om min tale.
Jeg tror for kort at runde det med konventioner af – for nu kan jeg se, at jeg har lidt mere tid, end jeg lige troede – at det billedlig talt er bedre for en meget lille fisk i et meget stort akvarium, at der i det akvarium er nogle spilleregler for, hvordan de store fisk, også dem med skarpe tænder, skal opføre sig.
Derfor mener jeg, at en småstat som Danmark har en interesse i et internationalt samfund, der er reguleret.
Det er ikke det samme, som at jeg ikke synes, at der er problemer, og at det spænder ben for os en gang imellem, og at man nogle gange må tage sig til hovedet.
Men vi må gøre, hvad vi kan, for at ændre det indefra i stil med samarbejdet om Københavnererklæringen.