runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Heidi Bank (V), 2021-10-12:
Tak for det – nu passer højden på talerstolen endda i dag.
Venstre ønsker et Danmark uden parallelsamfund.
Vi ønsker et samfund uden ghettoer i 2030.
Vi ønsker helt grundlæggende at skabe de bedste rammer for menneskers liv og muligheder, med tryghed og med frihed for børn, kvinder og mænd, unge og ældre, uanset hvor i Danmark de bor, om det er på landet eller i byen.
Aftalen fra 2018 tager primært fat i byområder, i omdannelse af boligområder.
Det er et langt og sejt træk at omdanne boligområder, og der skal særlige værktøjer i brug for at få det til at lykkes.
Vi er kommet et stykke ad vejen, men er ikke i mål.
Så med den nye aftale om blandede boligområder, næste skridt i kampen mod parallelsamfund, som nærværende lovforslag bygger på, og som vi indgik sammen med regeringen, Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti, Liberal Alliance og SF i foråret 2021, bruges 500 mio. kr. i Landsbyggefonden til at hæve rammen for de fysiske omdannelser i de udsatte boligområder.
Kernen i den nye aftale, forslaget her, er de forebyggelsesområder, hvor der kan igangsættes flere af de samme særlige indsatser for at forebygge dannelse af parallelsamfund, som i dag gælder for de udsatte boligområder, herunder skærpede udlejnings- og anvisningskrav i de nye forebyggelsesområder.
Forslaget rummer også, at reglerne om fremleje og bytte i lov om leje af almene boliger ændres, så de udlejningsregler, der gælder i udsatte boligområder, også skal kunne håndhæves i tilfælde, hvor udlejningen sker i form af fremleje eller bytte.
Det skaber større stringens og klarhed, og det giver god mening.
Forslaget rummer desuden en udvidelse til, at alle landets kommuner fremadrettet og i særlige tilfælde vil kunne lave aftaler om at anvise i privat boligmasse, men det skal selvsagt være baseret på frivillige aftaler.
Det har været helt afgørende for Venstre, at private ikke skulle tvinges til at indgå aftaler, og vi er tilfredse med, at vi har fået slået det fast.
Jeg vil også fremhæve flere elementer, der har været vigtige for Venstre i forbindelse med aftalen.
Det har været vigtigt, at det er aftalt at evaluere aftalen i 2024-25, ligesom ministeren skal lave en tilbagerapportering hvert år om beboersammensætningen.
Det har også været vigtigt, at forslaget ikke må give social eksport fra storbyerne, særlig fra København til andre kommuner, som typisk vil være landkommuner.
Det ønsker Venstre ikke.
Endvidere skal forslaget kunne løftes inden for den eksisterende almene boligmasse, og så er jeg nødt til at fremhæve, at semantik, ord og terminologi ikke løser de udfordringer, som vi står over for – det er ikke her, Venstres fokus har været – ligesom vi ved, at omdannelse af boligområder ikke kan stå alene.
Vi skal have kvinder og unge i arbejde; der skal uddannelse til; og så skal vi være sikre på, at de møder en anden virkelighed end den, de møder til daglig i parallelsamfundene.
Med disse ord ser vi frem til en udvalgsbehandling.
Rasmus Stoklund (S), 2021-10-12:
Der er jo hele tiden en mulighed for, lige såvel som der er, når man bruger værktøjet fleksibel udlejning – det er klart – at det ikke er fra den ene dag til den anden, du laver et boligområde om.
Men du får jo med tiden ændret et boligområde, fordi du bruger fleksibel udlejning til at sikre, at dem, der flytter ind, enten er under uddannelse eller i arbejde.
Dermed er det jo så med små skridt ad gangen, man får spist elefanten, og det er jo det, der skal til i den her slags strukturelle forandringer, hvor man skal ændre et stort og afgørende samfundsspørgsmål.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-12:
Hvis man laver en simpel søgning, ser man, at det er 629, og mange af dem er ungdomsboliger og etværelses boliger.
Så det er bare lige for, at vi giver et reelt billede af, hvor det er, man kan søge.
Det der med, at man så bare kan søge noget andet, er ikke den virkelighed, der er.
Så derfor skal man bare lige være ærlig over for alle de mennesker i stedet for at sige, at de bare kan søge noget andet.
Nej, det kan de ikke, for de boliger er jo beboet af nogle andre, der bor i dem nu.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-12:
Nu lagde ordføreren vægt på, at der ikke skal ske social eksport som følge af den her aftale.
Jeg har også noteret mig, at der i den pressemeddelelse, der blev sendt ud, efter aftalen blev indgået, står et citat fra Heidi Bank: ... men i stedet slået fast, at aftalen ikke må resultere i social eksport over kommunegrænserne.
Altså, det er jo noget, der allerede foregår fra det storkøbenhavnske område ud til øer.
Nu er der så indgået en aftale, hvor man begrænser mulighederne for, at nogle mennesker kan flytte ind i bestemte områder.
Det er jo så de der ca. 50.000 boliger, hvor der bor 110.000 mennesker.
Det vil sige, at der er endnu flere områder, hvor der er nogle mennesker, der ikke kan flytte ind, og det er måske nogle mennesker, der har nogle lave indtægter.
De er jo nødt til at søge derhen, hvor der er en husleje, de kan betale.
Kan ordføreren ikke se, at der vil være den her sociale eksport som følge af den her aftale?
Heidi Bank (V), 2021-10-12:
Det, vi prøver at tage hånd om her, er jo at undgå, at vi får parallelsamfund.
Jeg kan jo egentlig tilslutte mig meget af det svar, som hr. Søren Egge Rasmussen fik fra Socialdemokratiets ordfører på det her.
Altså, det her handler jo om at bryde nogle mønstre.
Det handler om, at kvinder og børn får bedre muligheder.
Det handler om, at man f.eks. som kvinde kan komme ud at arbejde, og at man ikke bliver fastholdt i hjemmet.
Så det handler om, at man kommer ud og ser noget nyt.
Og i forhold til den her bekymring, som jeg jo godt forstår ordføreren kan have, i forhold til hvor man så skal bo – for der er jo en grund til, at vi har været opmærksomme på det i aftalen – så er der jo skabt en mulighed for, at kommunerne kan hæve anvisningsrammen.
Og det er jo en mulighed, man kan vælge at bruge.
Halime Oguz (SF), 2021-10-12:
Jeg ved faktisk ikke helt, hvor jeg skal starte, for jeg kan simpelt hen ikke lade være med at blive enormt provokeret af, at et parti, som bryster sig af at være et venstrefløjsparti, ikke kan se de enorme problemer og den sociale eksport, der er og har været i de her socialt belastede områder.
Hr. Søren Egge Rasmussen, må jeg forstå, kan med sin privilegieblindhed simpelt hen ikke se, hvad det er for problematikker, de her områder døjer med.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-12:
Det er jo et gennemsnitstal, og hvis man kigger på de her forebyggelsesområder, f.eks. i Aarhus, så er der fire områder, hvor der bor over 8.000 mennesker i øjeblikket, og der står jo rigtig mange mennesker på venteliste til de fire afdelinger.
Men de mennesker kan så ikke flytte ind der, og der er det altså ikke bare noget med at gå til kommunen og sige, at man ønsker at blive anvist et andet sted.
Kan ordføreren ikke se, at vi kigger ind i noget her, hvor vi ser, at den der sociale eksport også kan foregå i Jylland, når man ikke kan flytte ind i de boligområder, som man måske i årevis har stået på venteliste til?
Halime Oguz (SF), 2021-10-12:
Jeg vil starte med at tage imod hr. Søren Egge Rasmussens lykønskninger, i forhold til at vi er med i et så socialt ambitiøst lovforslag, som netop sikrer den frihed, den lighed og de retsstatsprincipper, altså i forhold til at vi i hvert fald på den del af venstrefløjen, der stadig er ansvarlig, sikrer, at vores boligområder netop er bygget på de værdier.
Jeg er rigtig glad for, at vi i SF er med i den aftale, der netop sikrer, at vi kan give vores børn og unge en bedre fremtid end de unge, som har haft de her ringe forudsætninger i de her udsatte boligområder.
Og så kan man pille ved spørgsmålet om, hvor folk skal bo.
Kommunerne har i dag mulighed for at anvise 25 pct. af boligerne, men i dag har de kun brugt den mulighed til 13 pct. af boligerne, så de har jo den mulighed for at hæve antallet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-12:
Jamen tillykke med at være i det gode selskab sammen med Dansk Folkeparti i den her sag.
Det er jo en sag, hvor man begrænser rettighederne for nogle arbejdsløse og for nogle mennesker med ikkevestlig baggrund, så de ikke kan flytte ind i omkring 50.000 boliger i Danmark.
Og hvad skal man så gøre til gengæld?
Der var der jo et enkelt godt forslag fra boligministeren: at man skulle nå frem til, at der kunne laves en kommunal anvisning til en stor del af den private udlejningsmasse.
Det er jo så ikke muligt i den her aftale at komme frem til det, så på det punkt svigtede man så de mennesker, som ikke kan flytte ind i bestemte boligområder.
Kan ordføreren ikke se, at social eksport kan være en konsekvens af den her aftale?
Halime Oguz (SF), 2021-10-12:
Tak for det, og tak til hr. Alex Ahrendtsen for anerkendelsen.
Jeg vil sige: Ja, måske har jeg rykket mig, men jeg har rykket mig til venstre, fordi det er venstreorienteret politik, at vi lever side om side på tværs af kultur og sociale og økonomiske skel.
I SF har vi altid bakket op om principperne om at få gjort op med nogle af de mest udsatte boligområder og sikre, at folk bor og lever sammen på kryds og tværs af kultur og samfundslag.
Det er hele fundamentet for vores unikke velfærdssamfund.
Jeg har set, hvilke konsekvenser det har haft for børn og unge at vokse op i de her socialt belastede områder.
Religiøs indoktrinering, social kontrol, tvangsægteskaber, unge, der havner i kriminelle miljøer, bander, dårlige forudsætninger for uddannelse og arbejde – det er simpelt hen ikke i orden, og det må vi aldrig tillade igen.
Alle uanset etnicitet og baggrund skal have lige muligheder for at udfolde sig.
Derfor er vi i SF rigtig glade for at være en del af en aftale, som netop vil forebygge, at vores boligsociale områder bliver så socialt belastet, at de havner på det, som vi før i tiden kaldte ghettolisten.
Og apropos: Så er jeg rigtig glad for, at vi indfører nye terminologier, som er mere retvisende.
Med i aftalen hører også, at kommunerne i endnu højere grad kan lave aftaler med det private boligmarked og dermed får mulighed for at udvide anvisningsretten.
Alt i alt er det en rigtig god aftale, som vi i SF støtter.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-10-12:
Nærværende lovforslag er en udløber af den fuldstændig uansvarlige indvandrings- og asylpolitik, som venstrefløjen og de borgerlige partier minus Fremskridtspartiet og Dansk Folkeparti førte frem til 2001.
Det bedste ville selvfølgelig være at indlede hjemsendelsen af uintegrerbare mennesker til deres hjemlande.
Det ville medføre færre problemer i ghettoområderne og gøre det lettere at være dansker dér.
Den store udfordring er bare, at det samme uansvarlige flertal i årtier har kastet statsborgerskaber i grams, hvorfor vi i dag står med en næsten uoverkommelig opgave, der som en møllesten hænger om halsen på kommende generationer.
I gennemsnit har tre ud af fire beboere med ikkevestlig baggrund i forebyggelsesområderne dansk statsborgerskab.
De kan ikke hjemsendes.
I dette sigte fremstår loven derfor som fremsynet og fornuftig, fordi den gør det muligt at undgå, at der opstår nye ghettoområder i velfungerende boligområder.
Ghettoloven fra 2018 har jo været en succes, men medfører også, at nogle beboere søger hen til velfungerende boligområder i nærheden.
Hvis vi ikke gør noget for at dæmme op for dette mønster, vil vi om nogle få år stå med de samme udfordringer i nye boligområder, og så kan vi begynde forfra.
Derfor er jeg også tilfreds med, at der blev enighed i aftalekredsen om følgende formulering – og jeg læser op: »Nettoindvandringen fra ikke-vestlige lande til Danmark har siden 2015 været faldende og er nu lav.
Parterne er enige om, at aftalen hviler på en forudsætning om en fortsat lav indvandring fra ikke-vestlige lande.
Stiger nettoindvandringen fra ikke-vestlige lande i forhold til niveauet de seneste år, er parterne enige om, at kredsen kan genforhandle aftalen.«
Så står der endvidere, at man er enig om, at der skal redegøres for beboersammensætningen, herunder andelen af beboere fra MENAPT-landene.
Man skal redegøre for uddannelses- og beskæftigelsesniveauet og udnyttelsen af den eksisterende boligmasse.
Og redegørelsen skal med alt dette danne baggrund for drøftelser og eventuelle genforhandlinger.
Vi er meget tilfredse med det her.
Jeg vil derfor gerne takke mine kolleger for at have nikket ja til disse ord.
Især skal SF have anerkendende ord for at have nikket ja til disse tekstdele.
Jeg ved, hvor svært det har været.
Partiet har rykket sig i de senere år i indvandringsspørgsmålet efter at have været befolket af hovedløse indvandringshippier.
Rykket kan vi bl.a. takke hr. Jacob Mark og fru Halime Oguz for.
Det vil jeg gerne anerkende.
Vorherre glæder sig som bekendt over enhver omvendt synder.
Nu mangler vi så bare, at Enhedslisten og Radikale Venstre melder sig ind i virkelighedens klub.
Den opmærksomme tilhører har sandsynligvis også lagt mærke til, at Dansk Folkeparti fortsat vil bruge ord som ghetto og ghettoområder, uanset at man ændrer ordlyden i loven til andre, pænere ord.
Jeg skal ikke gentage min gode kollegers fremlæggelse af lovforslagets indhold, de har gjort det så udmærket, men blot kort meddele Dansk Folkepartis opbakning til lovforslaget.
Heidi Bank (V), 2021-10-12:
Altså, det, jeg lægger vægt på her, er jo, at man har muligheden.
Sådan som jeg også kender det fra Aarhus Kommune – nu kommer ordføreren og jeg jo fra samme by – tror jeg faktisk, det er sådan, at når der er en vilje til at lave aftaler med de private, lykkes man også ofte med det, men det kræver jo, at man står et sted, hvor man også vil være med til at se på, hvad det er for nogle udfordringer, den private udlejer kan have.
Det kan jo f.eks. være bekymringen for, at en lejer ikke kan betale sin husleje, hvor man så som kommune er med til at prøve at se på, hvordan man så kan mindske den bekymring hos en udlejer – bare for at nævne et enkelt eksempel.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-12:
Det synes jeg godt nok var en lidt tynd snak, selv om der er flere ordførere, der har sagt det samme.
Med hensyn til det her med de frivillige aftaler med den private udlejning noterer jeg mig, at ordføreren har en forhåbning om, at det er noget, der kommer til at fylde.
Jeg tror, det kommer til at fylde stort set intet.
Det er sådan set en ordning, som vi prøvede i Aarhus Kommune tilbage i midten af 1990'erne, hvor vi tilbød private udlejere, at de kunne få et ret stort beløb – det var 25-30.000 kr. om året – hvis man ligesom måtte disponere over deres lejligheder.
Kan ordføreren ikke se, at det er noget lignende, man vil gentage her?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-12:
Der er fire ting, som du kunne gøre.
Du kunne begynde at sætte nogle krav i folkeskolen, som man ikke gør, til eleverne.
I dag er det bare godt, de møder op.
Derudover kunne du sige, at hvis udlændinge, som skal forsørge sig selv, ikke kan forsørge sig selv, skal de rejse hjem.
Det vil sige, at der var en del, der ville rejse hjem, og det vil sige, at man også ville ændre boligsammensætningen.
Derudover er der folk, der er på kontanthjælp.
Kommunerne kunne begynde at løfte deres opgave med rent faktisk at sende folk i arbejde.
Hvis de ikke kommer i arbejde, når de er jobparate og på kontanthjælp, kan de tage deres penge fra dem.
Der er en lang række områder, man kan begynde på.
Man kan begynde at gøre det sådan, at integration er et personligt anliggende, i stedet for at man altid skal smutte kommunale penge ind bagved.
Så der er en lang række tiltag, man kunne tage, og som ville have en langt større virkning end det, man gør her.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-10-12:
Jeg beklager afbrydelsen.
Jeg vil sige det sådan, at selvfølgelig betyder det noget, at man koncentrerer sociale og integrationsmæssige problemer.
Selvfølgelig kan man ikke integrere folk i et område, hvor 82 pct. af befolkningen har baggrund i Mellemøsten.
Hvad skal man integrere dem i, hvis det kun er 18 pct., som har dansk baggrund?
Det giver jo ingen mening.
Og på samme måde gælder det, at hvis du gerne vil have folk i arbejde, så er det da en fordel, at de kan se, at dem, de møder rundtomkring i boligområdet, også er i arbejde, i stedet for at alle er uden for arbejdsmarkedet.
Christian Juhl (EL), 2021-10-12:
Tak for det.
De færreste af de folk, der er her i landet, er nu kriminelle, uanset hvad for en gruppe vi vælger, og derfor synes jeg altid, det er trist at diskutere med politikerkollegaer, som gør hele verden til et problem og gør det til et spørgsmål om, om vi udviser eller ikke udviser et par kriminelle.
Ja, undskyld, jeg siger det, men vi skal jo være her alle sammen, og der findes danske love, og der findes internationale konventioner, som skal overholdes, hvis ellers man har det som et princip i sin partiopbygning.
Jeg vil gerne sige til det der med boligsocialt arbejde, at det dog var en alvorlig anklage at komme og sige, at det ikke hjælper at lave boligsocialt arbejde.
Det skal jeg garantere ordføreren for at det gør.
Jeg har mange, mange års erfaring.
Jeg har selv boet i områder, som har været tæt på at få det der stempel, som nogle synes er interessant at give boligområder med mange sociale problemer, og det hjælper rigtig meget, at man laver fodboldklubber for unge.
Det hjælper rigtig meget, at man kigger på unges muligheder for at have en god fritid, det hjælper rigtig meget at få folk i arbejde, det hjælper rigtig meget at få uddannet folk i områder, som er socialt belastede.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-10-12:
Jeg vil nøjes med at skælde ud på hr. Christian Juhl og omegn.
Jeg mener, der er gode vilkår for at skabe forebyggelse gennem sociale indsatser.
Jeg mener, at blandt de vigtigste indsatser er muligheden for, at unge mennesker, hvis forældre måske aldrig har været i arbejde, kommer ud og får fritidsjob på rigtige arbejdspladser og oplever, hvad det vil sige at være en del af det fællesskab med de pligter og rettigheder, som det giver at være på en arbejdsplads.
Jeg mener, at der er rigtig meget positivt at sige om alle idrætsindsatserne, altså det, at unge mennesker kan komme ud og være en del af det frivillige foreningsliv.
Så det støtter jeg fuldstændig op om, og det mener jeg også at vi prioriterer i dag.
Christian Juhl (EL), 2021-10-12:
Nu skal vi passe på ikke at dæmonisere for meget.
For det første eksisterede Enhedslisten ikke på det tidspunkt, hvor Sovjetunionen eksisterede, så det er en fysisk og historisk umulighed, at Enhedslisten som sådan har støttet Sovjetunionen.
Jeg vil også tro, at 80 pct., 90 pct., 95 pct. af de folk, der er i Enhedslisten, knap nok var voksne på det tidspunkt og havde tænkt en politisk tanke.
Så den slags ting skal vi lige passe lidt på med.
Vi er nogle få stykker, som ordføreren gerne må skælde ud for alt muligt, men vi kan da ikke skælde de unge ud for den slags ting.
Så kunne vi sammen finde et program.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-10-12:
Se, jeg har det jo omvendt med Enhedslisten.
Jeg synes, at Enhedslisten er så fornuftige i dag sammenlignet med 1960'erne og 1970'erne, hvor man støttede Sovjetunionen, så på den måde er det jo kun gået den rigtige vej.
Men jeg er helt enig i, at den forebyggende indsats er afgørende.
Der er afsat et stort beløb, nemlig 380 mio. kr., til en samlet pulje til huslejenedsættelser og boligsociale indsatser; der blev i udligningsreformen afsat konkrete beløb til at sikre, at kommunerne, også de steder, hvor man måske får et mindre budget til den boligsociale indsats fra Landsbyggefonden, selv kan gå ind og dække det og jo også selv kan tage stilling til, hvad der virker i det område, og hvad for nogle værktøjer, der fungerer bedst – om det er at have jobcentermedarbejdere ude i området, som Sønderborg Kommune har stor succes med, om det er en boligsociale indsatser, eller om det er SSP.
Christian Juhl (EL), 2021-10-12:
Tak for det.
Engang imellem læser jeg Socialdemokraternes partihistorie for at se, om de altid har været, som de er i dag – og det har de jo ikke.
Der vil jeg sige, at hvis man tog en af de tidligere socialdemokratiske socialpolitikere med kant, så ville hun eller han sige, at der til forebyggende arbejde jo hører at give mennesker reelle muligheder for at tjene deres egne penge, for at få en uddannelse og for, at de unge har noget fornuftigt at lave – nu nævnte jeg fodboldklubben ved Silkeborg, hvor de unge kommer – for at få en ordentlig fritid, og også, at der bliver gjort en kriminalpræventiv indsats der, hvor det er nødvendigt.
Det ville en socialdemokrat fra 1960'erne og 1970'erne snakke om, og det viser sig jo også, at vi som samfund har tjent på, at det har været iværksat rigtig mange steder, når det er blevet brugt rigtigt.
Det vil sige, at integration på arbejdsmarkedet er mindst lige så vigtig.
Jeg siger ikke, at det er enten-eller, men jeg siger, at der også skal være en gammeldags eller mere grundlæggende klassisk integrationsindsats og en forebyggende indsats, for forebyggelse er et rigtig godt ord i mange sammenhænge, også her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-12:
Det er, som om man har den tankegang, at bare man ligesom begrænser, hvem der flytter ind i de områder, så får man fortyndet problemet, så det ikke er et problem.
Altså, jeg synes egentlig, at man skulle tage udgangspunkt i de mennesker, der bor der.
Hvis man synes, det er for meget, at der er så mange arbejdsløse, hvorfor så ikke gøre en indsats der?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-10-12:
Jamen jeg synes da, at fleksibel udlejning er et af de værktøjer, som har virket rigtig godt, og jeg synes da også, at det egentlig er synd, at det kommer fra Enhedslisten, hvis egen tidligere formidable socialborgmester i Københavns Kommune sådan set har udviklet det værktøj og stået for implementeringen af det.
Hvis man ser på Enhedslistens aftryk på det politiske Danmark og især boligpolitikken, så er det her jo en af de ting, som Enhedslisten rent faktisk har ændret, altså indførelsen af fleksibel udlejning.
Det synes jeg man burde være stolt over og sikre; man burde hejse flaget og sige: Det her er vores forslag, det er vores lokale folk i København, som har opfundet den her ordning.
Der er da slet ingen grund til at kaste vrag på det og lade, som om det er en dårlig ordning.
Jeg tror, det kan betyde rigtig meget for, hvordan beboersammensætningen bliver i mange udsatte boligområder.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-12:
Altså, nu får vi sådan en ny kategori af boligområder, forebyggelsesområder, der, hvor der er behov for en forebyggende indsats.
Jeg kan forstå, at sprogpolitiet har været inde over den her sag og er kommet frem til, at man ikke længere må bruge det der g-ord; ja, det må man så godt alligevel, men man skal helst undgå det, og det synes jeg sådan set er et fremskridt.
Jeg kunne godt tænke mig at høre boligministeren, om der så skal være sådan nogle skilte, der står ved de der områder, så man ved, at man nu kører ind i et forebyggelsesområde.
Når jeg så ser på, hvad det er, man tilbyder de der forebyggelsesområder, så synes jeg, det er lidt tyndt.
Altså, man vil indføre obligatorisk brug af fleksibel udlejning, man vil stramme reglerne for kommunal anvisning, og man vil give mulighed for at godkende nedrivning af boliger i de her områder.
Hvis man udelukkende tænker i fysisk planlægning, kan man jo godt forestille sig, at det er noget, men hvorfor har man ikke i højere grad taget udgangspunkt i de mennesker, der bor i de områder, og som man kunne målrette en boligsocial indsats over for?
Rasmus Stoklund (S), 2021-10-12:
Tak, formand.
Med dette lovforslag foreslås det, at byggeloven skal indeholde krav til bygningers klimapåvirkning, f.eks. ved at opgøre bygningers samlede klimapåvirkning eller sikre dokumentation af problematiske stoffer i byggematerialer.
Forslaget er en udmøntning af dele af en aftale fra marts om en national strategi for bæredygtigt byggeri, som indebærer en begrænsning af byggeriets klimapåvirkninger og ressourceforbrug.
Lovforslaget sikrer hjemmel i byggeloven til at stille krav til bygningers klimapåvirkning.
Der vil allerede fra 2023 blive indført krav i bygningsreglementet, og i Socialdemokratiet mener vi, at det er afgørende, at man fra politisk side gør byggeriet mere bæredygtigt herhjemme.
Den grønne omstilling er en central prioritet for de fleste af Folketingets partier, og vi har en ambition om, at den grønne omstilling også skal foregå i byggeriet.
Socialdemokratiet støtter derfor lovforslaget.