runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Olsen (SF), 2023-11-30:
Jeg vil gerne spørge ministeren om adgangskravene, han selv bringer på bane, altså det med at skærpe dem til gymnasiet, for det har vi jo allerede forsøgt en gang.
Det virkede så ikke, og nu vil man så gøre det igen.
Mit spørgsmål er, om Socialdemokratiet har en øvre grænse for, hvor højt snittet må være for gymnasiet, eller om man mere ser det som et teknokratisk værktøj, man kan skrue på for at få færre ind på gymnasierne, og man så ikke rigtig har en holdning til den geografiske ulighed og sociale ulighed, det vil medføre, som vi har debatteret her, altså måske for at få den primære kontekst ind i det.
Og hvis det fejler igen – hvilket jeg tror at det gør; jeg tror ikke, at vi, hvis vi skruer det op på f.eks. 7, som LA foreslår, så lige præcis med det tal får langt flere på erhvervsuddannelserne – hvor langt vil Socialdemokratiet så gå, f.eks. helt op til 10 eller et andet tal?
Har I en holdning til det?
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-30:
Da man ændrede adgangskravet til gymnasiet sidst, gik man jo fra et lavere niveau, end det er i dag.
Og jeg mener ikke, man i dag kan konkludere, at det havde været bedre for alle, hvis vi havde bevaret det gamle, endnu lavere adgangskrav til gymnasiet.
Det kommer jo an på, hvad det er, man måler som succesen.
Hvis man måler på, hvor mange der ikke bruger deres studenterhue til en videregående uddannelse – og det mener jeg trods alt må være formålet, for det er trods alt den allerførste linje i gymnasieloven, at det er det, der er formålet med gymnasiet – så tror jeg, vi ville have haft endnu flere ufaglærte studenter i dag, hvis vi havde haft det gamle adgangskrav.
Mads Olsen (SF), 2023-11-30:
Så har I en øvre grænse for, hvad adgangskravene kunne være?
Har I en rød linje, der siger: Vi vil ikke have et adgangskrav på 10 for at komme i gymnasiet?
Eller er I villige til at gå derop, hvis I nu hæver det igen til f.eks. 7, og det så ikke stopper den udvikling, vi har set?
Så kan det godt være, I siger, det har begrænset den, fra hvad den ellers ville have været.
Men hvis det ikke stopper den, kunne jeg godt forestille mig, at I vil hæve den igen.
Og det er bare det spørgsmål, jeg så godt kunne tænke mig at stille: Har I en rød linje, en øvre grænse for, hvad den så skal være?
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-30:
Det, der bliver spurgt til, er, om Socialdemokratiet har en rød linje, i forhold til hvor adgangskravet kan ligge.
Men sådan ser jeg slet ikke på politik.
Altså, jeg ønsker at finde det adgangskrav, som sikrer, at dem, der starter på gymnasiet, får nogle gode år, at de bliver dygtige studenter, at de bruger det til at få en videregående uddannelse, og at de får beskæftigelse bagefter.
Det er udgangspunktet for mig.
Det er ikke sådan en ensidig tovtrækning mellem, at der er nogle, der vil have 12, og nogle, der vil have 02, og så må vi finde ud af, hvor kompromiset er.
Derfor synes jeg også, vi skal starte med at prøve at analysere: Hvordan går det egentlig med dem, der starter på gymnasiet i dag, særlig dem med de laveste karakterer?
Og er vi tilfredse med deres vej igennem gymnasiet?
Marlene Harpsøe (DD), 2023-11-30:
Så er vi jo faktisk ret enige.
Vi håber da, at det er noget, som vi kan samarbejde om at sætte yderligere fokus på.
Derudover vil jeg også sige, at der er forskellige måder at lære på.
Nogle lærer bedst ved bare at sidde der og modtage undervisning, andre har brug for at sætte tingene ud i en kontekst eller i praksiseksempler.
Og jeg synes bare også, det er rigtig vigtigt at anerkende, at noget af det, der virker – og som vi ved skal virke meget bedre i folkeskolen – er det praksisrettede.
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-30:
Jeg står lige her med Danmarksdemokraternes forslag til vedtagelse, hvor der står: »... at gymnasiet bevarer sit formål og høje faglige niveau, men at fagpakken udvikles, så praksisrettede fag f.eks. bidrager til, at flere unge finder ud af, hvad der motiverer dem, og hvad de er gode til, og får mulighed for at dyrke det.«
Det kan man tolke på to måder: enten sådan, at gymnasiet også skal begynde at motivere unge til at tage en erhvervsuddannelse – det er jeg uenig i, for så kan man heller ikke bevare gymnasiets formål, for det er netop at forberede til videregående uddannelser – eller at det betyder, at man skal styrke professionsretningen, altså overgangen til de korte og mellemlange videregående uddannelser, og så er jeg sådan set enig i, at det for meget er blevet en motorvej alene til universitetet.
Så hvis man med praksisrettet tænker pædagog og lærer, er jeg enig.
Anne Hegelund (EL), 2023-11-30:
Og der er mange unge, der ikke ved, hvad de gerne vil, når de starter i gymnasiet.
Jeg tænkte bare, at jeg nok gerne ville arbejde med mennesker, og jeg havde ikke overvejet en professionshøjskoleuddannelse.
Jeg havde ikke tænkt, jeg skulle gå på seminaret, som det hed dengang, eller på Den Sociale Højskole.
Der tror jeg bare, der er rigtig mange, der ikke har gjort sig de tanker, så hvis vejen er via hf eller over en erhvervsuddannelse, kan det også være, det tager meget længere tid, end hvis man kan få lov til at holde mulighederne mere åbne.
Og jeg tror, det er det, der gør, at der er mange, der vælger gymnasiet, nemlig at de synes, at der så ligesom er mere åbne muligheder, når de finder ud af, hvad de gerne vil, hvilken videregående uddannelse de gerne vil vælge.
Det synes jeg vi skal blive ved med og egentlig også give bedre muligheder for.
Men det betyder bare ikke, at man skal lukke døren for næsen af nogen med hensyn til at komme i gymnasiet, som ville have brugt det til at gå videre på professionshøjskolerne.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-11-30:
Den problemstilling, som ordføreren her er inde på, med, at man ikke rigtig ved, hvad man vil efterfølgende, og derfor gerne vil holde alle muligheder åbne, var Reformkommissionen jo også inde på.
Så jeg vil egentlig gerne høre, hvad Enhedslisten tænker: Hvad er Enhedslistens holdning til Reformkommissionens forslag om en hpx?
Anne Hegelund (EL), 2023-11-30:
Jeg tænker, vi kunne starte med at styrke 10. klasse.
Nu har vi også været i gang med at styrke fgu'en.
Altså, de unge, der er i tvivl om, om det skal være en erhvervsuddannelse eller en gymnasial uddannelse, skal selvfølgelig have tiden til at finde ud af, om det skal være det ene eller det andet, og skal ikke skynde sig at vælge.
Og hvis de har brug for fagligt at blive klædt bedre på, skal de også have de muligheder.
Pause Pause (Pause), 2023-11-30:
Mødet er udsat.
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-30:
Fagene står ikke stille.
Der er i debatten rejst et par diskussioner om fagrækken, f.eks. om pædagogik over for psykologi, som jeg synes er interessante overvejelser.
Jeg mener også, vi skal holde fast i, at de 3-årige gymnasiale uddannelser ikke kun er forberedelse til universitetet.
De er også forberedelse til professionsuddannelserne.
Og der er jeg sådan set enig i noget af det, der er blevet sagt af flere, bl.a. fra Danmarksdemokraterne, her i diskussionen, nemlig at professionsretningen af gymnasiet, altså forberedelsen til at overgå til de professionsrettede mellemlange videregående uddannelser, godt kunne være stærkere, synes jeg.
Lotte Rod (RV), 2023-11-30:
Hvorfor har der egentlig ikke været et eneste møde i gymnasieforligskredsen, siden ministeren trådte til?
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-30:
Det er, fordi 2023 for os har handlet om folkeskolen og erhvervsskolerne.
Når jeg siger det, er det, dels fordi vi har et ønske om at følge op på Reformkommissionens anbefalinger om en ny ungdomsuddannelse og se det i sammenhæng med en diskussion om gymnasiets adgangskrav, dels fordi der på elevfordelingsområdet og i forhold til campusdannelser og gymnasier i landdistrikter er nogle udfordringer, som jeg også meget godt kunne tænke mig at komme langt med i 2024.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-11-30:
Mange tak, og tak til børne- og undervisningsministeren for en engageret tale.
Det er ikke nogen hemmelighed, at jeg altid har sat stor pris på samarbejdet med børne- og undervisningsministeren, især i forhold til det her med at sætte fokus på det praksisrettede i bl.a. folkeskolen.
Det er jo sådan en anerkendelse, vi alle sammen har.
Jeg hørte ministeren lige før sige, at det godt kunne fylde lidt mere.
Så vil børne- og undervisningsministeren uddybe det yderligere?
Lotte Rod (RV), 2023-11-30:
Tak for en meget ideologisk socialdemokratisk tale.
Men den svarede bare ikke rigtig på det, som jeg egentlig spurgte om, for den handlede utrolig meget om alt det, der er rundt om gymnasiet.
Og hele idéen med den her debat var at få regeringen til at svare på, hvad visionen for det almene gymnasium egentlig er, og hvad ministeren mener helt konkret om fagrækken og om udviklingen af fagene.
Skal fagene bare fortsætte, eller vil regeringen være med til, ligesom man gør på ib, at have en løbende udvikling af fagene?
Mikkel Bjørn (DF), 2023-11-30:
Udrejsecenter Kærshovedgård er et af de mest illustrative eksempler på udfordringerne i dansk udlændingepolitik.
Kærshovedgård står som en dyster ruin i det danske landskab, et monument over den fejlslagne politik, der plager vores nation, og som et flertal af danske partier her i Folketinget ønsker at bevare – et sorgens teater, hvor lovens bogstav er blevet forvandlet til en parodi.
Spørgsmålet til ministeren som repræsentant for regeringen er klart: Hvilke initiativer forbereder regeringen for at sikre, at udvisningsdømte kriminelle udlændinge ikke færdes frit i Danmark og forpester vores land med utryghed og kriminalitet?
Hvordan agter ministeren at sikre, at Kærshovedgård ikke fortsætter med at være en kilde til utryghed og lovovertrædelser, og hvilke konkrete planer er der for at forbedre situationen både for beboerne i centeret, men ikke mindst for det omkringliggende samfund?
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2023-11-30:
Men ordføreren svarer jo udenom, for det er jo ikke den virkelighed, vi er en del af.
Virkeligheden er, at vi er en del af nogle konventioner.
Hvordan håndterer vi så bedst situationen inden for de konventioner?
Der er vi bare ikke, og det tror jeg ikke er den bedste politik for danskerne, for der er også en virkelighed derude, der gælder for dem, og hvis Dansk Folkeparti vil gøre noget for danskerne, skulle de måske komme ned i virkeligheden og forholde sig til den i stedet for at ønske, at vi var et eller andet helt andet sted, end vi er.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-11-30:
Nu fører vi jo i Dansk Folkeparti den politik, vi mener er den rigtige for Danmark, og ikke den politik, Radikale Venstre mener er den rigtige for Danmark.
Så hvorfor skulle vi spille på Radikale Venstres spilleplade inden for konventionernes rammer, når vi ikke er optaget af at overholde de konventioner, som begrænser os i at smide de her kriminelle individer ad h... til ?
Mads Fuglede (V), 2023-11-30:
Kan hr. Mikkel Bjørn pege på et land, der med nogen rimelighed kan sammenlignes med Danmark, som er trådt ud af konventionerne, og som har held med at sende folk ud af deres eget land?
Mikkel Bjørn (DF), 2023-11-30:
Der er lande, der tager forbehold for dele af konventionerne og fører den politik, de mener er den rigtige for deres land på visse områder.
Men hvorfor skal jeg sammenligne Danmark med lande, som også insisterer på at operere inden for nogle rammer, som vi i Dansk Folkeparti grundlæggende synes er ufornuftige?
Altså, jeg kunne godt nævne lande, som har en langt mere fornuftig linje på det her specifikke område, eksempelvis Ungarn, som fører en langt mere restriktiv udlændingepolitik end Danmark, og som jo i første omgang gør det ved slet ikke at lukke de her mennesker ind.
Det er selvfølgelig det, vi burde have gjort i stedet for at lukke dem ind i første omgang.
Men det har man nu engang gjort, og så må vi jo skabe de bedste incitamenter til, at de her mennesker forlader landet.
Mads Fuglede (V), 2023-11-30:
Hr. Mikkel Bjørn har svært ved at svare på spørgsmålet, fordi det, hvis man vil sende folk ud af eget land, kræver, at man overholder de konventioner, der gør, at man kan sende folk ud.
I vil jo indføre en politik, der betyder, at alle, der ender i Danmark og strander her, ikke kan sendes ud, for hvem vil samarbejde med et land, der ikke overholder de konventioner, der findes på det her område?
Mikkel Bjørn (DF), 2023-11-30:
Ja, vi har et forslag til vedtagelse.
Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at der ikke er styr på forholdene på Udrejsecenter Kærshovedgård, som er plaget af kriminalitet og bidrager til utryghed både lokalt og nationalt.
Folketinget mener ikke, at udviste kriminelle udlændinge skal bevæge sig frit rundt blandt sagesløse borgere.
Man har ikke udstået sin straf, hvis man modsætter sig en udvisning, man er blevet pådømt.
Med tusindvis af brud på både opholds-, melde- eller underretningspligt mener Folketinget, at udviste udlændinge skal opholde sig på et lukket og aflåst udrejsecenter, indtil de selv meddeler et ønske om at forlade landet.
Rasmus Stoklund (S), 2023-11-30:
Tak, formand.
I Socialdemokratiet tager vi det meget alvorligt, at beboere på Kærshovedgård er involveret i kriminelle aktiviteter og udviser en adfærd, der skaber utryghed for borgerne i lokalområdet og for de øvrige beboere på udrejsecenteret.
Jeg ved, at Midt- og Vestjyllands Politi er meget opmærksom på at bekæmpe den kriminalitet, der hersker blandt flere af beboerne på Kærshovedgård, og på at sikre trygheden i lokalområdet.
Politiet har en døgnbemandet vagt på udrejsecenteret, som har en tryghedsskabende funktion for personalet, beboerne, lokalbefolkningen, og politiet følger op på henvendelser fra borgere, der deltager i det forebyggende arbejde i lokalområdet.
Tre gange i døgnet foretages der desuden tryghedsskabende patruljeringer, og politiet vurderer løbende, om der er behov for flere patruljeringer.
Endelig udfører politiet med jævne mellemrum razziaer på Kærshovedgård og i området omkring.
Det betyder naturligvis ikke, at situationen ikke er ubehagelig og frustrerende for lokalbefolkningen; det forstår jeg udmærket den er.
Derfor oprettede vi Hjemrejsestyrelsen i 2020, og vi fik vedtaget en hjemrejselov i 2021 for at opruste indsatsen for at få de her mennesker til at vende retur til deres hjemlande.
I den forbindelse fik vi gjort det muligt at straksudsende udlændinge, og siden 2021 er knap 200 udlændinge blevet straksudsendt, og antallet af afviste asylansøgere i udrejseposition er faldet markant.
Pr. oktober 2023 havde vi færre end 500 afviste asylansøgere i Danmark.
Med de ord vil jeg så læse en vedtagelsestekst op fra Socialdemokratiet, Venstre, SF og Moderaterne.
Forslag til vedtagelse »Folketinget konstaterer, at trygheden for borgerne i nærområdet til Udrejsecenter Kærshovedgård er af stor vigtighed, og at kriminalitet og utryghedsskabende adfærd er aldeles uacceptabelt på og omkring udrejsecentre i Danmark ...«
»Folketinget konstaterer videre, at en aktiv indsats for at nedbringe antallet af personer i udsendelsesposition er afgørende for den oplevede tryghed for borgerne i nærområdet til Udrejsecenter Kærshovedgård.«
Mikkel Bjørn (DF), 2023-11-30:
Jeg vil godt spørge ordføreren ind til noget, som ministeren egentlig nævnte, nemlig det med, at ministeren var glad for, at der var sikret psykologhjælp til de lokale beboere i området omkring Kærshovedgård.
Mener ordføreren ikke grundlæggende, at det er en falliterklæring at glæde sig over psykologhjælp til de lokale beboere, altså psykologhjælp til de danskere, som skal lide under konsekvenserne af den politik, som regeringen fører på det her område?
Hvorfor er det danskerne, der skal lide, i stedet for at de her beboere, som er dømt til udvisning af Danmark, selvfølgelig sidder bag lås og slå, indtil de meddeler en fængselsvagt, at nu er de faktisk parate til at udrejse?
Det, der er udfordringen, er jo, at de her mennesker modsætter sig at forlade landet.
Hvorfor skal danskere udsættes for den kriminalitet, som de her mennesker begår, og den utryghed, de skaber, så de ligefrem skal have psykologhjælp på bagkant, i stedet for at regeringen fører den rigtige politik på det her område?
Det er jo det, der ikke er der i øjeblikket, når man kan færdes frit rundt i Danmark.
Sætter du lås og slå på udrejsecentrene, tror jeg da nok at der er nogen af dem der skulle få lyst til at bestille en flybillet.
Og så behøver vi sådan set ikke forholde os til det, som hr. Mads Fuglede spørger ind til.
Den bedste løsning for danskerne er selvfølgelig, at de her dybt kriminelle individer finder et andet sted at opholde sig.
De skal ikke være i Danmark.
De skal ikke forpeste trygheden for helt almindelige danske borgere.
Det er det, der er den bedste løsning for danskerne.
Hvor de præcis opholder sig, altså om de opholder sig i 1 eller 30 forskellige udrejsecentre,
er sådan set ikke af stor betydning for mig.
Zenia Stampe (RV), 2023-11-30:
Vi ved jo godt, at Dansk Folkeparti vil udtræde af konventionerne, men det er der så ikke flertal for, og så må man jo operere på baggrund af den virkelighed, der findes.
Der synes jeg, at det var nogle ret relevante kommentarer, som ministeren kom med.
For når vi nu er i den her virkelighed, hvor vi har tiltrådt konventionerne, er det så den mest trygge måde at håndtere det her problem på at samle de her mennesker i ét lokalområde til stor gene for de lokale beboere?
For det er jo en beslutning, som nogle, herunder ordførerens eget parti, har truffet.
Der må jeg bare spørge: Er det den bedste beslutning for danskerne?
Er det den bedste måde at håndtere den her situation på, når præmissen nu er, at vi har tiltrådt konventionerne, hvilket man selvfølgelig godt kunne ønske var anderledes, men det er nu engang det grundlag, vi står på.
Er det her så den bedste løsning for danskerne?
Mikkel Bjørn (DF), 2023-11-30:
Tak for det.
Jeg kan jo sige, at grunden til, at vi kritiserer Kærshovedgård, ikke som sådan er, at der er et udrejsecenter.
Det er der jo nødt til at være.
Men grunden til, at vi kritiserer det, er, at dørene er fuldstændig åbne.
Altså, de her udvisningsdømte kriminelle udlændinge kan færdes frit rundt i Danmark, begå ny kriminalitet og forpeste lokalsamfundet med utryghed og kriminalitet.
Jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at der er noget hyklerisk i at kritisere Kærshovedgård, hvis man samtidig, som nogle partier herinde gør, forsvarer de her kriminelle menneskers ret til at færdes frit rundt i det danske samfund.
Der mener vi i Dansk Folkeparti bare helt grundlæggende, at de her mennesker selvfølgelig, inden de afsoner den del af deres straf, som er udvisningen, skal opholde sig på udrejsecenteret, indtil de meddeler, at de er villige til at forlade landet.
Jeg vil egentlig godt spørge ministeren ind til, om han ikke mener, det er en falliterklæring at tale om psykologhjælp til beboerne i lokalområdet i stedet for at tale om, at de her mennesker selvfølgelig skal sidde bag lås og slå, indtil de meddeler deres villighed til at forlade landet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-30:
Jeg vil sige, at der et sted går en streg i sandet, hvor man siger: Anerkender man, at Danmark skal blive i de internationale konventioner, eller mener man, at Danmark skal udtræde af eller i hvert fald ikke være med i alle de konventioner, vi er med i nu?
Jeg ved, at Dansk Folkeparti står på den ene side, men hvad angår alle partier, der står på den anden side af stregen, bliver jeg nødt til at sige, at det her er et vilkår.
Altså, vi kan ikke låse folk inde, hvis vi skal overholde de konventioner, som vi har tilsluttet os, for det er ikke et fængsel.
Jeg er uenig med hr. Mikkel Bjørn i, at det betyder, at man kan vandre frit rundt, for hvis man er der som afvist asylansøger, skal man jo melde sig tre gange om dagen, og hvis man er der på tålt ophold, skal man melde sig dagligt.
Det vil sige, at man eksempelvis ikke kan bo i København og samtidig melde sig dagligt på Kærshovedgård.
Det er jo i sig selv fysisk en ret svær logistisk ligning at få til at gå op.
Men jeg er enig med hr. Mikkel Bjørn i, at hvis man ønsker sig meget strammere regler, hvis man ønsker sig, at folk ikke skal gå frit rundt, så ligger der i det ønske også, at vi udtræder af de konventioner, som Danmark har tilsluttet sig.
Rosa Lund (EL), 2023-11-30:
Ministeren ved, at jeg holder af, at vi diskuterer fakta, når vi diskuterer spørgsmålet om Udrejsecenter Kærshovedgård.
Så jeg vil bare gerne bede ministeren bekræfte, at der bor mange forskellige grupper af afviste og udviste asylansøgere på Kærshovedgård.
Der er ikke kun tale om udvisningsdømte, og der er ikke kun tale om kriminelle; der er tale om mange grupper.
Det er den ene ting, jeg gerne vil have ministeren til at bekræfte.
Den anden ting, jeg gerne vil have ministeren til at bekræfte, er noget, som ministeren egentlig lidt sagde i sit svar til hr. Mikkel Bjørn, og det er, at man jo har meldepligt, når man bor på Kærshovedgård.
Det vil altså helt logisk sige, at så kan man ikke færdes frit omkring, for man skal faktisk være på Kærshovedgård på bestemte tidspunkter.
Det er bare, tænker jeg, et godt udgangspunkt for debatten, at vi har fakta på plads.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-30:
Ja, det er rigtigt, at der bor forskellige grupper.
Man kan sige, at de to store grupper enten er folk, der er blevet afvist som asylansøgere, eller folk, som er blevet dømt til at forlade landet, og de falder så også i to forskellige grupper.
Det er jo regeringens ambition, at der bliver færre grupper.
Det, vi sidder og kigger på nu, er, at der er et trygt miljø for enlige kvinder, der er afviste asylansøgere og bor på Kærshovedgård.
Det er en meget relevant diskussion, i forhold til at vi ikke ønsker at blande grupperne sammen.
I forhold til meldepligten er jeg ikke sikker på, at jeg er lige så enig, for sagen er jo, at vi ved, at der er en væsentlig del af beboerne på Kærshovedgård, som ikke overnatter der – altså som melder sig, som man skal, men så måske har en bil stående i nærheden og kører til Gellerupparken, eller hvor de nu bor henne, og så lever et liv der, indtil de næste dag eller nogle dage efter skal møde ind.
Vi kan jo se på antallet af måltider, der bliver serveret om aftenen, i forhold til antallet af måltider, der bliver serveret ved middagstid, at det er forskelligt.
Så der er i hvert fald for de afviste asylansøgeres vedkommende en vis fleksibilitet til også at leve et liv uden for Kærshovedgård.
Lige nu har vi en manuel meldepligt på Kærshovedgård for at sikre, at det fungerer.
Der er nogle meget hårde strafferammer for at overtræde melde- og opholdspligten på Kærshovedgård.
Jeg tror, at hvis man sammenligner med andre typer af forbrydelser, vil selv folk, der ligger langt til højre, også synes, at det er relativt stramme, relativt hårde straffe, man får, hvis man ikke overholder meldepligten, særlig hvis det sker flere gange i træk.
Så jeg mener, vi har et system nu, der fungerer, og hvor folk i hvert fald skal overholde den pligt.
Men er det sådan, at man står på konventionernes grund, som jeg også har fået indtryk af Danmarksdemokraterne gør, så er det ekstremt svært at gøre det mere restriktivt, end det er nu. Vi kan ikke lukke folk inde, som om det var et fængsel, hvad det jo var før i tiden, bare sådan på den måde.
Så der er en grænse for, hvor restriktivt det kan være, og jeg synes, der er grund til, at vi hver især siger, at hvis vi anerkender vores medlemskab af de internationale konventioner, må vi også anerkende, at så kan vi ikke stramme det meget mere, for der er ikke meget mere at give af.