Morten Bødskov (S), 2025-04-10:
Tak, formand.
Som sagt skal vi i dag førstebehandle beslutningsforslaget B 131, som vi jo allerede har set er fremsat af SF.
Beslutningsforslaget handler om at indskrive klima- og naturhensyn i Nationalbankens mandat.
Man kan roligt sige, at vi lever i en foranderlig verden lige nu.
Hver dag byder på også meget, meget store udfordringer, og den ene dag er måske mere ukendt end den anden, og derfor må jeg sige, at jeg blev sådan faktisk ret glad, da jeg læste SF's beslutningsforslag, for endelig var der noget trygt og genkendeligt at varme sig ved i en verden i total forandring.
Det er fuldstændig rigtigt, som ordføreren siger, at det her er en genfremsættelse – delvist.
Det betyder ikke, at det ikke er vigtigt at diskutere.
Ud over at vi diskuterede beslutningsforslaget tilbage i foråret 2023, er, som ordføreren jo også har antydet, ordlyden næsten helt ens.
Derfor vil jeg også tillade mig at genbruge lidt af min argumentation fra dengang.
Nu er det jo moderne, at man sparer lidt på statens ressourcer, så derfor har vi gjort det.
Der er ingen som helst tvivl om, at SF har de bedste intentioner.
Og regeringen er enig i, at klimaforandringer og ikke mindst den grønne omstilling påvirker økonomien.
Men vi mener også i regeringen, at beslutningsforslaget er uhensigtsmæssigt af tre simple årsager, og derfor kan vi ikke støtte det.
For det første er det Nationalbankens hovedopgave at sikre en stabil kronekurs over for euroen.
Fastkurspolitikken betyder, at Nationalbankens primære pengepolitiske instrument, renten, er reserveret til at styre valutakursen.
Renten kan ikke samtidig fastsættes under hensyn til et andet formål, f.eks. klima- og naturhensyn, fordi det kan være i konflikt med hovedformålet om en stabil valutakurs.
Man kan altså ikke føre fastkurspolitik og samtidig tage højde for, hvordan en ændring af renten påvirker investeringer til gavn for klimaet eller andre politiske prioriteter.
For det andet er klimarisici kun én af mange typer risici, der kan påvirke den finansielle stabilitet.
Det er vigtigt, at finansielle virksomheder tager hensyn til klimarisici, ligesom de tager hensyn til mange andre slags risici, f.eks. den geopolitiske uro eller udviklingen på boligmarkedet.
Det leder mig så til den tredje observation i forslaget.
Klimaforandringerne og den grønne omstilling påvirker selvfølgelig dansk økonomi og også det finansielle system.
Derfor er det allerede et klart og vigtigt fokus for Nationalbanken.
Gennem analyser og data undersøger de, hvordan klimaforandringer og den grønne omstilling påvirker virksomheder og husholdninger.
På den måde bliver SF's ønsker stort set allerede imødekommet i dag.
For SF foreslår også, at Nationalbanken skal kunne stille reservekrav til banker og finansielle institutioner.
Det er inspireret af Bank of England.
I Danmark ligger den kompetence som bekendt hos vores finanstilsyn.
Derfor vil Nationalbanken ikke meningsfuldt kunne pålægges denne opgave.
Så selv om genkendelsensglæden var stor og det var trygt at læse igen og der ingen uenighed er om, at klimaudfordringerne er alvorlige, og at vi skal gøre, hvad vi kan for at bekæmpe dem, så er det regeringens opfattelse, at det her ikke er den rigtige vej at gå, og derfor kan vi heller ikke støtte beslutningsforslaget i denne og anden omgang, som det er.
Tak for ordet.