Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-12-18:
Tusind tak for det, og tak til forespørgerne for at give os lejlighed til at gøre status på arbejdet med denne del af regeringsgrundlaget.
Må ambassadøren forhandle på vegne af Danmark?
Ja, det må ambassadøren.
Det er derfor, vi har ambassadører, og det fremgår jo af regeringsgrundlaget, at vi ønsker at styrke det regelbaserede internationale samfund.
For os er der ingen tvivl om, at netop de internationale konventioner er det bedste grundlag for at skabe en bedre verdensorden, og ikke mindst for en lille nation som Danmark er det åbenlyst, at vi har en interesse i at sikre, at det regelbaserede samfund fungerer.
Det er, synes jeg, noget, der står meget, meget tydeligt, når man ser på udviklingen rundt omkring i verden, også lige nu aktuelt.
Det er derfor, vi ønsker at styrke det regelbaserede internationale system og fastholde Danmark som fuldt medlem af de internationale konventioner.
Men når det så er sagt, er det også en fælles analyse i regeringen, som i øvrigt ligger i forlængelsen af analyser også fra tidligere regeringer, at der findes uhensigtsmæssigheder ved dele af konventionerne og fortolkningen af dem.
Det gælder bl.a. i forhold til udvisning af kriminelle udlændinge.
Og derfor har vi på tværs af regeringen løbende fokus på at udfordre og afsøge de rammer, som konventionerne giver, og sikre, at de negative bivirkninger minimeres.
Det er det, der er baggrunden for, at vi i regeringen er enige om to nye tiltag: Dels at igangsætte en udredning af Danmarks forpligtigelser og muligheder i forbindelse med den Europæiske Menneskerettighedskonvention – den del af arbejdet er forankret i Justitsministeriet; justitsministeren er her ikke i dag, men jeg vil nævne det alligevel – dels at udnævne en ambassadør i regi af Udenrigsministeriet, der skal sikre, at Danmark engagerer sig i arbejdet med konventionerne.
Det handler også om, at vi skal have gang i en dialog med andre lande om, hvilke styrker og ulemper de ser ved konventionerne.
Det er et reformfokus, som bl.a. kom til udtryk i den såkaldte Københavnererklæring fra 2018, der blev vedtaget under det daværende danske formandskab for Europarådet.
Det var i øvrigt dengang, at spørgerens daværende formand var udenrigsminister, og vi trak det så langt, vi kunne.
Den erklæring havde til hensigt at sikre et mere effektivt, fokuseret og balanceret europæisk menneskerettighedssystem.
Konventionsambassadøren skal bl.a. se på, hvordan konventionerne anvendes og fortolkes i praksis og være parat til at udfordre og afsøge de rammer, som konventionerne sætter op.
I forhold til det formelle kan jeg oplyse, som det er alle bekendt, at arbejdet med ansættelsen af en konventionsambassadør er i proces.
Stillingen har været i eksternt opslag, fristen er udløbet, og de indkomne ansøgninger er i øjeblikket under gennemgang.
Derfor er det min forventning, at vi kan gennemføre en udnævnelse hurtigt i det nye år.
Ambassadøren skal bl.a. facilitere samarbejde med andre lande og arbejde inden for de eksisterende konventionsstrukturer med henblik på at sikre opmærksomhed og fremme af danske synspunkter.
Arbejdet som konventionsambassadør vil foregå i både Danmark og i udlandet.
Det er ingen hemmelighed, at der bliver tale om en stor og vanskelig opgave, bl.a. fordi mange af de internationale konventioner har bred international eller europæisk tilslutning.
Der kan være mange forskellige opfattelser af, hvad der udgør fordele og ulemper ved konventionerne.
Derfor findes der heller ingen snuptagsløsninger, idet jeg dog vil jeg sige, at den her danske vinkel på konventionerne er en vinkel, som jeg har en oplevelse af at stadig flere også europæiske lande abonnerer på.
Den nærmere tilgang til arbejdet vil under alle omstændigheder blive tilrettelagt i et tæt samarbejde med den valgte kandidat.