runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nicolai Wammen (S), 2022-09-08:
Det, jeg sagde i mit indlæg, var ikke, at vi fik 125.000 flere borgere, der bliver plejekrævende, fra de er 70 år.
Det, jeg sagde i min tale, var, at vi heldigvis – og det synes jeg vi skal glæde os over – når vi når 2030, vil være 125.000 flere danskere, der er over 70 år.
De vil forhåbentlig, så mange af dem som overhovedet muligt, have et fantastisk liv, også efter de er blevet 70 år, men vi ved jo også godt, at i virkelighedens verden vil nogle af dem blive syge og blive ramt af forskellige ting, og derfor er det jo vigtigt, at vi også har de hænder og de ansatte, der skal være, så de mennesker kan få en ordentlig pleje og omsorg, og det håber jeg da vi er enige om.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-09-08:
Tak for det.
Det er blevet nævnt mange gange, og finansministeren har også været formand for Kattegatkomitéen, som arbejder for, at der skal bygges en Kattegatforbindelse.
Så der er mange østjyder, der har stemt på finansministeren, i forventning om at finansministeren ville arbejde for en Kattegatforbindelse.
Lige før sommerferien blev forundersøgelsen af en Kattegatforbindelse, som blev igangsat af en blå regering og Dansk Folkeparti, færdig.
Der er ikke én krone afsat i finansministerens finanslov til en vvm-undersøgelse af en Kattegatforbindelse.
Er finansministeren og regeringen holdt op med at gå ind for en Kattegatforbindelse, eller har finansministeren bare valgt at bruge pengene på noget andet?
Nicolai Wammen (S), 2022-09-08:
Det, jeg også har sagt til østjyderne, er, at vi skal have undersøgt ordentligt, hvad der er fundamentet, hvis vi skal have lavet en Kattegatforbindelse.
Og der er jo blevet lavet nogle undersøgelser nu, der peger på økonomidelen, og det, regeringen så har sagt, er, at for at vi kan have et fuldstændigt billede af, om det er en god eller en dårlig idé, at man sætter arbejdet i gang med en Kattegatforbindelse, skal vi også have den grønne side med, altså miljø- og klimasiden.
Og det vil regeringen fortsat arbejde med, og når vi har begge sider af mønten, om man så må sige, vil vi kunne tage stilling til, om vi ønsker at gå videre med det projekt.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-09-08:
SF vil gerne i regering med finansministeren, men siger også, at de vil sætte en fod ned i forhold til en Kattegatforbindelse.
Og det er jo sådan, at når man er i regering, kan regeringen kun mene det, som alle partierne i regeringen er enige om at regeringen må mene.
Betyder det, at finansministeren, som enten ikke har taget stilling til, om vi skal have en Kattegatforbindelse, eller måske vil have den eller ikke vil have den – han har jo fået så mange stemmer på det, så nu kan det være lige meget – ikke vil i regering med SF, som vil stoppe Kattegatforbindelsen?
René Christensen (DF), 2022-09-08:
Nej, det vigtigste for os er faktisk at få en blå regering, bare for at være helt ærlig.
Det er det.
Det vil vi rigtig gerne have.
Det er godt for danskerne, og det er godt for Danmark.
Så vil jeg også gerne sige, at vi ikke vil skrives ud af alle konventioner.
Det er nogle enkelte konventioner, som gør, at man bl.a. ikke kan hjemsende kriminelle udlændinge.
Så det er sådan et kirurgisk indgreb, i forhold til at det kan lade sig gøre.
Og det vil vi da forsøge at overbevise både en rød og en blå regering om, altså at det er en god idé.
Louise Schack Elholm (V), 2022-09-08:
Tak for talen.
Det er altid spændende at høre, og tillykke med for første gang at stå på talerstolen til en finanslovsdebat.
Velkommen til.
Jeg vil spørge ind til det, ordføreren taler om, med udfordringen med inflationen.
For det, ordføreren fokuserer på, er stadig væk at bruge penge, og det at bruge penge kan jo være noget af det, der fyrer op under inflationen.
Så har Enhedslisten nogen initiativer, der skal dæmpe inflationen, eller er det kun et spørgsmål om at bruge penge?
Vi vil jo alle sammen gerne hjælpe danskerne; der er jo ikke nogen af os, der bryder os om, at folk har færre penge mellem hænderne.
Men er det kun noget, der handler om at føre pengene ud og derfor fyre op under inflationen, eller er der noget, der skal mindske inflationen, hos Enhedslisten?
Rasmus Jarlov (KF), 2022-09-08:
Ja, vi går ikke ind for det, så hvis der er flertal for at fjerne det, vil vi da fjerne det.
Vi går ikke ind for, at der er et loft over huslejen – det nye loft, som man vil indføre – fordi vi synes, at det risikerer at ødelægge lejemarkedet, og det risikerer at medføre, at udbuddet af boliger bliver mindre, hvilket kommer til at forværre situationen på lejemarkedet.
Så kan man bo i nogle meget dårlige boliger, og der kan være meget lange ventelister, og så mener vi ikke, at det kommer lejerne til gavn.
Så vi er bange for konsekvenserne af det huslejeloft, som regeringen vil indføre.
Marie Bjerre (V), 2022-09-08:
Nu var det her en fejl i BBR, men det var jo kun en af de fejlkilder, der var i den her model.
Og det var i øvrigt noget, Venstre påpegede, allerede inden loven blev vedtaget.
Men jeg undrer mig over, at ordføreren ikke vil svare på, om man synes, at det her er en god model, og om man synes, at det her virkelig er ansvarlig brug af skatteborgernes penge.
Det er jo et relevant spørgsmål, fordi der er afsat 2 mia. kr. til inflationshjælp.
Forestiller man sig, at man kan bruge en lignende model, eller vil man klart sige i dag: Nej, det her er en dårlig model, fordi det ikke er ansvarlig brug af skatteborgernes penge?
Benny Engelbrecht (S), 2022-09-08:
Altså, man kan jo se, hvad vi netop har vedtaget i Folketinget for kort tid siden ved tredjebehandling.
Og det er jo nogle relativt præcise målrettede instrumenter, f.eks. en check til pensionister, som kun har folkepension og ATP og ikke andet, på 2.500 kr. i år og 2.500 kr. næste år.
Det er nogle relativt veldefinerede grupper.
Så jeg synes da bestemt, at man må sige, at vi har lært af det, og at vi også kan gøre det mere målrettet.
Jeg tror da også, at alle Folketingets partier godt kan se, at det skal vi blive endnu skarpere til.
Og jeg er også bare glad for, at Venstre også er en del af den aftale.
Lotte Rod (RV), 2022-09-08:
I de her dage er der igen en mor, der beskriver, hvordan det er at komme hen i børnehaven og der så kun er to voksne til 30 børn, og når den ene så skal med et barn på toilettet, er der kun én voksen til de andre børn, og hun slutter ligesom af med at skrive sådan her: Jeg ved ikke, hvem jeg skal råbe op, eller hvem der skal se det, før der begynder at ske noget, men jeg håber fandeme, at de ser det.
Og undskyld bandeordet, men jeg tror egentlig, der er mange forældre, der har det sådan, at de tænker: Nu har I lavet minimumsnormeringerne, men der er stadig væk ikke pædagoger nok.
Derfor har jeg lyst til at spørge Socialdemokratiet: Vil Socialdemokratiet fortsætte sådan, som det er, eller vil Socialdemokratiet tage ansvar for, at vi finder de penge, der skal til, for at lave en stor børneplan?
Benny Engelbrecht (S), 2022-09-08:
Minimumsnormeringerne er jo noget, der indrulles over en årrække, og som er en del af finanslovsaftalerne, som Radikale også er en del af, og der er jo ikke nogen, der har haft en forventning om, at minimumsnormeringerne, fra den første dag, hvor de besluttet, så blev gennemført.
Nogle kommuner har været meget fremme i forhold til at sikre det, men det er jo ikke alle, der er i mål med det endnu.
Så jeg forstår til fulde frustrationen.
Man må så også bare huske, at skulle man efter næste valg ende med, at der er en anden farve regering, hvor det eksempelvis er en konservativ plan, som kommer til at bestemme, så kommer der i hvert fald ikke flere hænder, heller ikke i børnehaverne.
Lotte Rod (RV), 2022-09-08:
Jamen det er fint, at vi har lavet aftalen om minimumsnormeringerne sammen.
Men det er jo stadig normeringer, som ser bedre ud på papiret end i virkeligheden, og der er stadig ikke krav til, at det skal være uddannede pædagoger.
Derfor vil jeg gerne spørge Socialdemokratiet: Hvad er jeres politik?
Hvad er jeres ambitionsniveau?
Ønsker I kun at lave loven om minimumsnormeringer?
Eller vil I være med til at tage ansvar for at finde de penge, der skal til, sådan at vi i fællesskab kan lave en stor børneplan?
Benny Engelbrecht (S), 2022-09-08:
Jeg synes, at fru Lotte Rod siger det ganske rigtigt, nemlig ordet fællesskab.
Det er lykkedes os i fællesskab at få sikret penge til minimumsnormeringer på det niveau, som nu er aftalt, og jeg synes jo, at det vil give rigtig god mening, at vi fortsætter det samarbejde og i fællesskab – hvis man ønsker det – prioriterer det i finanslovsforhandlinger.
Men det må jo komme an på de konkrete forhandlinger.
Der er ingen tvivl om, at det havde været rart, hvis der ikke var så mange fejl i BBR.
Det kan der jo ikke være to meninger om.
Det havde været klart det bedste, at de penge var kommet til udbetaling mere korrekt.
Men man skal altså ikke være blind for, at hvis man skulle have gennemført et meget millimeterretfærdigt system, var pengene jo ikke kommet ud endnu.
Så var de måske først kommet ud til næste sommer.
For udfordringen er jo at finde kanaler, hvor man faktisk kan udbetale penge nogenlunde præcist.
Jeg håber, at vi med den særlige udbetaling af ældrecheck har fundet en metode, som er mere præcis, for det er jo en ret veldefineret gruppe af mennesker, som får ældrechecken.
Og det er jo udfordringen: Hvis man gerne vil bruge penge nogenlunde målrettet og man samtidig også gerne vil være nogenlunde sikker på, at de kommer hurtigt ud, kan der være fejl som dem i BBR, som spiller ind.
Det er jo lidt underligt på den ene side at blive kritiseret for, at der er kommet flere offentligt ansatte i det forgangne år, og for, at vi ikke fører en tilstrækkelig stram økonomisk politik, og på den anden side så også skulle høre, at den økonomiske politik, vi fører, ikke fører til flere offentligt ansatte.
Det er rigtigt, at hvis man laver en almindelig beregningsteknisk fremskrivning på baggrund af demografien, vil der over år være lidt færre offentligt ansatte, fordi man antager, at varekøbet stiger relativt set i forhold til medarbejderomkostningerne.
Det er også derfor, vi siger, at vi kommer til at holde hånden under velfærden, at vi kommer til at skulle sikre, at der er penge til den grønne omstilling, så vi kan komme i mål med 70-procentsmålsætningen, at vi kommer til at skulle sikre en stigning i forsvarsudgifterne – og det vil vi kunne gøre i en 2030-plan, og det vil vi kunne anvise finansiering til –
og at vi ud over det er nødt til at lave reformer, så vi også kan prioritere yderligere, som vi også har gjort i de forgangne år.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-09-08:
Det var et langt svar på meget, som jeg ikke spurgte om.
Jeg spørger: Er det nu Socialdemokratiets økonomiske politik, at det offentlige forbrug skal stige mere, end det demografiske træk tilsiger?
Og hvad koster det i givet fald at øge det offentlige forbrug, så der ikke sker en reduktion i antallet af offentligt ansatte?
Det er det, jeg spørger om, og ikke om alt muligt andet.
Benny Engelbrecht (S), 2022-09-08:
Jamen det er regeringens politik, og det er Socialdemokratiets politik at sikre, at vi kan følge med den efterspørgsel, der er i den offentlige sektor.
Og ja, det bliver nogle stramme prioriteringer, og ja, det kræver også yderligere reformer, hvad enten vi kigger på psykiatrien eller på sundhedsområdet i øvrigt.
Det, at der er områder, der skal prioriteres yderligere, er jo ikke noget, som vi her i Folketinget er dybt uenige om – ligesom vi har prioriteret det i de forgangne års finanslovsaftaler, hvilket har ført til flere offentligt ansatte.
Peder Hvelplund (EL), 2022-09-08:
Tak for det.
Altså, der er jo ikke nogen tvivl om, at det får dramatiske konsekvenser, hvis man ikke følger det demografiske træk.
Det så vi senest op igennem 2010'erne, hvor skiftende borgerlige, men også socialdemokratiske regeringer led af en vrangforestilling om, at man kunne indføre luftige begreber som produktivitetskrav og omprioriteringsbidrag, der egentlig skulle betyde, at man kunne få det dobbelte for det halve.
Derfor betyder det demografiske træk – det, at vi holder hånden under de udgifter – jo netop noget, især i en tid, hvor vi har et stigende antal af både børn, ældre og plejekrævende.
Når vi taler om det demografiske træk, er det jo bare bunden – det er jo bare at holde status quo – men hvis vi skal have reelle forbedringer i velfærden, bliver vi nødt til at investere derudover, altså at lægge oveni.
Derfor vil jeg bare spørge den socialdemokratiske finansordfører, om Socialdemokraterne er enige i, at der skal tilføres yderligere midler, ud over demografien?
Benny Engelbrecht (S), 2022-09-08:
Det er jo noget af det, som er blevet prioriteret i tidligere års finanslove.
Jeg vil lige pointere en ting, og det er, at man nogle gange kan få det indtryk, at der ikke sker prioriteringer, optimeringer og effektiviseringer nogen steder i den offentlige sektor i dag – i hvert fald hvis man lytter til De Konservative, lyder det, som om det aldrig nogen sinde sker.
Det er jo forkert.
Om man er i staten, om man er i regionerne, om man er i kommunerne, så er der effektiviseringskrav.
Der findes ikke en eneste kommunaldirektør, ikke en eneste borgmester, ikke et eneste byråd, ikke et eneste regionsråd, som ikke hele tiden optimerer og prioriterer.
For langt størstedelens vedkommende har man jo så muligheden for at bruge de effektiviseringer på eget område – for statens vedkommende er der, inden for centraladministrationen, et egentligt omprioriteringsbidrag nu, men ellers er det jo sådan, at man har muligheden for at beholde det selv.
Derfor vil jeg også bare lige for en god ordens skyld slå fast, at når De Konservative siger, at der ingen effektiviseringskrav er, så er det jo ikke rigtigt.
Peder Hvelplund (EL), 2022-09-08:
Ja, det kan jeg i hvert fald bekræfte.
Altså, nu ved jeg, at man i min egen kommune, Hjørring Kommune, har budgetseminarer i de her dage, hvor man sidder og kigger på besparelser, også på ældreområdet, på 45 mio. kr. Dækker man ikke demografien, altså forsvinder dét, bliver det, akkumuleret, 15 mio. kr., der skal lægges oveni i årene fremover, og jeg skal bare hilse og sige, at det ikke var, fordi man ikke effektiviserede.
Det betyder jo, at rengøringen bliver yderligere forringet.
Derfor er spørgsmålet også bare – og det vil jeg gerne lige gentage – om det er rigtigt forstået, at den socialdemokratiske position er, at demografien selvfølgelig skal dækkes, men at vi selvfølgelig heller ikke skal have færre ansatte i den offentlige sektor til at dække det stigende antal opgaver.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-09-08:
I et tidligere svar sagde den socialdemokratiske ordfører, at Socialdemokratiet vil sikre, at der ikke bliver færre offentligt ansatte.
Når Socialdemokratiet hidtil har stået på, at man vil følge det demografiske træk – det giver så 11.000 færre offentligt ansatte ifølge et notat fra Finansministeriet – vil jeg bare gerne høre, om det er korrekt forstået, at Socialdemokratiet grundlæggende har skiftet økonomisk politik, så det nu ikke er et offentligt forbrug, der følger det demografiske træk, men et forbrug, der er større, og hvis det er tilfældet, hvor stort et milliardbeløb er det så lige, Socialdemokratiet har udskrevet?
Benny Engelbrecht (S), 2022-09-08:
Jeg bliver altså nødt til at anfægte det her igen.
Hr. Lars Boje Mathiesen siger, at han er ligeglad med, om folk forsvinder på den ene eller den anden måde.
Altså, hør nu her: Hvis man får 40.000 færre offentligt ansatte – om der er nogle af dem, der fyres, eller om det for nogles vedkommende sker ved naturlig afgang – så oplever kollegaerne, at der er færre hænder derude, og borgerne oplever, at der er færre hænder derude.
Det er jo det, der er det vigtige her.
Og jeg har svært ved at forestille mig, at man kan gennemføre en så omfattende plan, uden at nogen skal fyres.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-09-08:
Vi har jo efterhånden vænnet os til, at den her regering med jævne mellemrum siger ting i den offentlige debat, der ikke passer.
Det gode ved, at det er sket så mange gange her i den seneste tid, er, at folk er begyndt at se skoven og ikke kun de enkelte træer; at det altså ikke er enkeltstående tilfælde, men en strategi fra regeringens og Socialdemokratiets side meget ofte at sige ting, der ikke passer.
Det gør man også i forbindelse med fremsættelsen af finanslovsforslaget, hvor finansministeren igen og igen kalder det en stram finanslov, alene fordi der ikke bruges helt så mange penge som i finansloven for 2022, som var løs på grund af coronatiltag.
Det har så givet endnu en af de der overskrifter, hvor folk, der er kloge, fortæller, at det, regeringen siger, ikke passer.
Økonomer afliver regeringens fortælling om en stram finanslov og siger, at den forøger inflationsproblemet.
Vil hr. Benny Engelbrecht medgive, at det ikke er en stram finanslov, og at den har det, der hedder en positiv finanseffekt, og dermed forøger inflationsproblemet i Danmark?
Benny Engelbrecht (S), 2022-09-08:
Jeg har godt læst den pågældende artikel og har også undret mig over det.
Jeg gætter på, at det er journalisten, der har misforstået det og har kigget på en linje i teksten og antaget, at det var positivt, men der står et minus foran.
Så konklusionen er, at der en opstramning i finanslovsforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-09-08:
Ja, så får vi den igen, nemlig at der er en opstramning i forhold til finansloven for 2022, som jo var en løs finanslov på grund af lånefinansierede coronatiltag.
Det er det, økonomerne afviser.
Så regeringen er igen ude i sådan en sag, hvor regeringen har sagt noget, hvorom folk med forstand på emnet siger, at det ikke passer; at det, regeringen siger, simpelt hen ikke er rigtigt.
Kan vi få hr. Benny Engelbrechts indrømmelse af, at det ikke er en stram finanslov, og at økonomerne, som siger, at det ikke er en stram finanslov, har ret?
Benny Engelbrecht (S), 2022-09-08:
Det havde altså hjulpet, hvis den pågældende journalist havde været opmærksom på, at det ikke var et plus, men et minus, der stod foran tallet, for så var man nået frem til, at det er en stram finanslov, uanset om man kigger på den korte bane eller den lange bane.
Aaja Chemnitz (IA), 2022-09-08:
Mange tak for ordet, og tak for talen.
Jeg vil gerne sætte fokus på et område, som jeg tror de færreste herinde i salen er opmærksomme på, og det er, at der er sket den tredje dødsulykke på en arbejdsplads i Grønland.
Arbejdstilsynet er et dansk ansvar i Grønland, og derfor vil jeg gerne være med til at sætte fokus på, at der er behov for et mere synligt og aktivt arbejdstilsyn i Grønland.
Senest der blev lavet en rapport, var i 2017, og den sidste strategi er fra 2018.
Så der er bestemt et behov for, at vi styrker vores arbejdstilsyn i Grønland, og derfor vil jeg høre, hvad regeringen, som ordføreren jo også er repræsentant for, eller i hvert fald for partiet, har tænkt sig at gøre i forhold til at styrke Arbejdstilsynet i Grønland.
Marie Bjerre (V), 2022-09-08:
Tak for det.
Den socialdemokratiske finansordfører siger, at tiden ikke er til gaver, tiden er til ansvarlighed.
Det er jeg helt enig i, og derfor undrer jeg mig også rigtig meget over regeringens varmecheck, som man må sige har ramt noget tilfældigt.
Den er blevet udbetalt til studerende på kollegier, til unge i et bofællesskab og til mange andre, som egentlig ikke har haft en stigning på varmeregningen.
Samtidig er der rigtig mange danskere, som har et kæmpe behov for hjælp, som ikke har fået noget.
Nu er det så også kommet frem, at der er fejl i op mod 20 pct. af registreringerne af varmekilde i BBR, og det betyder jo, at der potentielt kan være udbetalt mange, mange millioner forkert.
Jeg vil gerne høre, om ordføreren synes, det er ansvarlig brug af skatteborgernes penge.
Aaja Chemnitz (IA), 2022-09-08:
Tak for svaret.
Men der er jo ingen tvivl om, at man er nødt til at gøre noget mere, og selv om man har styrket Arbejdstilsynet i Danmark, har man tilsyneladende ikke gjort det i Grønland, og jeg synes, det er ærgerligt, at man kun henviser til en nordatlantisk pulje, og at det er os, der skal finde pengene inden for den her pulje, hvor vi også skal prioritere en lang række andre ting.
Så vil regeringen prioritere selv at finde penge til at lave en redegørelse og til at styrke Arbejdstilsynet i Grønland?
Benny Engelbrecht (S), 2022-09-08:
Som sagt kender jeg ikke de præcise forhold desangående.
Jeg ville måske vide lidt mere, hvis det handlede om nogle trafikale forhold, for der kan jeg måske huske en lille smule fra min fortid.
Men jeg må blankt erkende, at jeg ikke kan svare på det.
Louise Schack Elholm (V), 2022-09-08:
Jeg vil gerne spørge ind til regeringens politik i forhold til de ganske almindelige danskere.
Nu har vi jo haft det her med, at regeringen ville kompensere danskerne med et varmecheckkaos, hvor det var tilfældige personer rundtom i landet, der fik det, hvoraf 20 pct. ikke var berettiget til det.
Men samtidig har regeringen jo hævet skatter og afgifter mere end 40 gange, bl.a. skat på vand, skat på forsikringer, skat på rigtig mange ting, som helt almindelige danskere bruger.
Så med den ene hånd hæver man skatterne, og med den anden hånd giver man gaver ud til specielle befolkningsgrupper.
Er det på den måde regeringen har tænkt sig at fortsætte, altså at hæve skatterne og så kun give gaver til visse befolkningsgrupper?
Benny Engelbrecht (S), 2022-09-08:
Nu er det jo sådan, at mange af de aftaler, som er indgået her i Folketinget, er indgået bredt, også med Venstre, herunder også en hel del af de aftaler, som på den ene eller den anden vis rykker ved skatten, f.eks. hæver skatten et sted og sænker den et andet sted.
Derfor skal man jo altid passe på med at pege fingre, for nogle gange peger flere fingre tilbage på en selv og det, man selv har været med til at tage ansvar for.
Det er rigtigt, at der er en reserve på 2 mia. kr., som vi vil forhandle i forhold til inflationshjælp, og det er også rigtigt, at der har været udfordringer med udbetalingen af varmecheck, fordi der har været forkerte BBR-registreringer.
Men heldigvis er der også rigtig mange mennesker, der virkelig har ondt i deres økonomi, som faktisk har fået en varmecheck og har haft rigtig god brug for den.
De er vel at mærke kommet ud – jeg ved, at nogle godt kunne have tænkt sig, at det var gået endnu hurtigere – sådan at folk faktisk har fået pengene i år.
Det har jo også været af betydning.
Louise Schack Elholm (V), 2022-09-08:
Det tog så et halvt år at få pengene ud, hvad angår varmechecken.
Det skete så, da det var begyndt at blive varmere.
Nu har Venstre et skattestop, så det er ikke os, der har været med til at hæve skatterne på andet end cigaretafgiften.
Skatten på vand kom i en finanslovsaftale.
Skatten på engangsservice kom i en finanslovsaftale.
Skatten på forsikringer kom i en anden aftale, som vi heller ikke er en del af.
I har også hævet skatten på våbentilladelser og på kørekort, alt muligt forskelligt.
Så er det på den måde, regeringen og Socialdemokraterne har tænkt sig at fortsætte, altså at udskrive højere skatter til danskerne?
Benny Engelbrecht (S), 2022-09-08:
Jeg tror nu nok, at listen ville være noget længere, hvis fru Louise Schack Elholm skulle liste alle de ting op, som Venstre selv har været med til, men det kan vi jo tage i de videre forhandlinger omkring finanslovsforslaget.
For jeg er helt sikker på, at der var et par ting der, som blev glemt.
Jeg skal ærligt indrømme, at jeg, selv om jeg har beskæftiget mig med rigtig mange af siderne i finanslovsforslaget, ikke har forberedt mig på Arbejdstilsynets indsats i Grønland.
Det kan jeg lige så godt blankt erkende.
Jeg ved, at der har været et generelt fokus på at styrke arbejdstilsynet, men hvorvidt det har nogen effekt i forhold til Grønland, kan jeg ikke udtale mig om på stående fod.
Men det er selvfølgelig et spørgsmål, som vi bliver nødt til at vende tilbage til, og som jeg håber vi kan vende tilbage til i udvalgsbehandlingen af det her lovforslag.
Så jeg beklager, at jeg ikke har sat mig grundigt nok ind i de grønlandske forhold på det område.