runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2018-04-03:
Nej, bortset fra at det, vi risikerer at få – men det får vi jo så at se – er noget, som generelt svækker domstolens muligheder for at gå ind i forhold til forskellige områder.
Hvis vi generelt afskaffede den dynamiske fortolkning – hvis vi forestiller os, at det ligesom var det, der var målsætningen – ville det da være frygteligt.
Det er jeg sikker på at hr. Henrik Dahl er fuldstændig enig i.
Altså, der skal være en vis dynamisk fortolkning for at følge med samfundet, selvfølgelig skal der det.
Derfor synes jeg jo, det er underligt, at vi ikke bruger de muligheder, som eksisterer, og påvirker der, hvor vi kan påvirke, ved at gøre indsigelser over for domstolen og ved at vælge de rigtige dommere.
Henrik Dahl (LA), 2018-04-03:
Det ville jo være forkert af mig og indbildsk, hvis jeg stod og sagde, at alle tidligere regeringer havde lavet alting hundrede procent fantastisk.
Men Danmark har jo støttet op om andre reformbestræbelser, der har været i forhold til domstolene.
Og det her med dynamiske fortolkninger er jo noget, man sådan helt generelt diskuterer i mange lande.
Der pågår også hele tiden en diskussion i USA mellem Kongressen og den amerikanske højesteret om dynamiske fortolkninger.
Så måske kunne man godt have gjort tingene på en anden måde, end man valgte at gøre, men det skal jo ikke forhindre nogen som f.eks. mig i at mene, at det, man nu har givet sig i kast med, er fornuftigt.
Søren Søndergaard (EL), 2018-04-03:
Men vil hr. Henrik Dahl ikke erkende, at man fra dansk side har haft en række muligheder for at påvirke domstolen, som man ikke har benyttet?
Det er jo sådan, at der er mulighed for at gøre indsigelser over for domstolene – at komme med partsindlæg eller indlæg, før en dom bliver afsagt.
Det har vi haft mulighed for at gøre, men vi har stort set ikke brugt det.
Jeg har været med i mange år tidligere.
Nikolaj Villumsen har været med, og jeg har nu været med i en periode igen.
Vi har aldrig nogen sinde hørt fra nogen regering, der kom med en anbefaling til, hvilke dommere der skulle vælges ud fra et eller andet kriterie.
De muligheder, som har eksisteret, har man ikke brugt, og så kommer der en politisk situation i Danmark, hvor man har behov for at gøre noget, og så vil man ligesom lave hele systemet om uden at have brugt de midler, der var til rådighed.
Er det ikke mangel på rettidig omhu?
Henrik Dahl (LA), 2018-04-03:
Tak for det.
Og tak for muligheden for at drøfte Europarådet og det danske formandskab for Europarådets Ministerkomité.
Der er mange store og alvorlige problemer for Europarådet, som jeg tror alle de foregående ordførere har omtalt, så dem vil jeg ikke gå nærmere ind på.
Ikke desto mindre er det jo positivt, at Danmark med formandskabet for Ministerkomiteen kan være med til at sætte en konstruktiv dagsorden for Europarådet.
Jeg kan nævne indsatsen for at uddanne unge til demokratiske samfundsborgere.
Det kan vi sikkert alle sammen blive enige om er vigtigt i en tid, hvor ekstremisme og radikalisering truer vores samfund og faktisk hele Europa.
Det giver god mening at lægge en stor indsats i det arbejde, og det passer fint med titlen på formandskabets program »Europa i en brydningstid – stærke værdier og et fremtidssikret Europaråd«.
Den ting, jeg navnlig har lyst til at tage frem, er det arbejde, som Danmark har lagt i en reform af det europæiske menneskerettighedssystem.
Man kan diskutere det her emne meget livligt og meget indgående.
Jeg mener ikke, det er nogen god idé at forestille sig en verden, hvor der slet ikke er noget, der hedder en menneskerettighedskonvention.
Men det er selvfølgelig også klart, at den skal opleves som legitim.
I det øjeblik, hvor mange borgere i mange lande f.eks. oplever den måde, man er kommet til at forstå udvisningen af kriminelle udlændinge på, som illegitim, så er det også nødvendigt, at man har en eller anden form for diskussion af de dynamiske fortolkningsprincipper, og om en domstol ved at være for dynamisk – eller for lidt dynamisk, det skal domstole have lov til at være – træffer politiske beslutninger uden at have et politisk mandat til det.
Det er i sådan nogle organisationer som Europarådet, at Danmark har mulighed for at vise, hvad vi duer til.
Jeg er enig med Enhedslistens ordfører, når han siger, at det var et meget flot øjeblik for Danmark og dansk udenrigspolitik, da vi var med til at lave Europarådet.
Vi har stor gavn af at deltage, og vi har gavn af formandskabet i Ministerkomiteen, og jeg glæder mig selvfølgelig til at høre resten af debatten.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-04-03:
Det var da i hvert fald et meget dårligt svar på det, at man helt konkret har en situation, hvor Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol eksempelvis i Jersilddommen har givet danskerne en udvidet ytrings- og pressefrihed, som man, når man skriver Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, som Dansk Folkeparti foreslår, ud af dansk lovgivning, så fratager danskerne.
Det må man jo forholde sig til.
Det kan man ikke bare svare vås til.
Men hvad er det, der sker med den dynamiske fortolkning?
Jeg oplevede jo som nytiltrådt udlændingeordfører her den anden dag i Folketingssalen, at Dansk Folkepartis udlændingeordfører, hr. Martin Henriksen, var glad for den nye dynamiske fortolkning fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, fordi den dynamiske fortolkning ved domstolen bevæger sig i retning af, at det bliver lettere at udvise kriminelle udlændinge, og derfor ændrede udlændinge- og integrationsministeren loven og kom med et lovforslag.
Så det er bare for at sige, at det jo er lidt vildt, at den danske regering indleder et angreb på Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, samtidig med at udviklingen faktisk går præcis i den retning, som man ønsker – lige præcis fordi der er en dynamisk fortolkning.
Christian Langballe (DF), 2018-04-03:
Når jeg inddrager Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i det her, er det jo, fordi der er en dynamisk retsforståelse, som også smitter af, selvfølgelig også på Højesteret.
Det er klart.
Det giver jo sig selv.
Det synes jeg er så indlysende.
Men så vil jeg også godt sige: Goddag mand, økseskaft.
Det var da ikke principielle overvejelser.
Hvis en bestemt konventionsbestemmelse udvikler sig så meget væk fra sit udgangspunkt, at man spørger sig selv om, hvor det egentlig lige kom fra, så synes jeg, at man har et problem, hvis man ellers hylder de principper, der gælder i en retsstat, nemlig at loven skal være gennemsigtig, og at den skal være til at forholde sig til for borgere.
Og så kan ordføreren stå deroppe og komme med de der retoriske tirader om, at vi vil fratage danskerne deres ytringsfrihed og alt muligt andet.
Jeg vil bare sige vås, altså.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-04-03:
Tak for det.
Jeg vil så tillade mig at starte med at minde hr. Christian Langballe om, at det ikke er Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, der har taget stilling til sagen om hr. Levakovic.
Og jeg synes egentlig, at det er fair nok, at Dansk Folkeparti er imod menneskerettigheder.
Det er fint.
I har også stillet forslag her i Folketinget om at fratage danskerne deres menneskerettigheder ved at udskrive menneskerettighedskonventionen af dansk lovgivning.
Det er så en holdning, man kan have.
Så kan vi tage op i en folketingsvalgkamp, om man ønsker at forringe danskernes ytringsfrihed, eller om man ikke ønsker at forringe danskernes ytringsfrihed.
Vi ønsker ikke at forringe danskernes ytringsfrihed.
Det gør Dansk Folkeparti, og det må man så stå til ansvar for over for vælgerne.
Men i forhold til den dynamiske fortolkning ville menneskerettighederne jo være fuldstændig ubrugelige, hvis de ikke blev fortolket ind i vores samtid.
Hvis vi ikke fortolkede lgbt-pars ret til familieliv som en ret, de har, så ville man ikke have den ret i dag.
Det skyldes en dynamisk fortolkning, som er foregået ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og det synes jeg er positivt.
Christian Langballe (DF), 2018-04-03:
Jeg skal ærlig talt tilstå, at jeg synes, der var mange retoriske tirader i det der angreb på Menneskerettighedsdomstolen og alt muligt andet.
Det er jo en seriøs diskussion om, hvor langt domstolen med sin fortolkning skal gå i forhold til det mandat, som domstolen har.
Jeg må sige, at jeg ikke rigtig fatter den måde at gå til det på.
Det er jo en ærlig sag at være menneskerettighedsfantast og hænge oppe under skyerne i det her idealbillede af, hvordan konventionerne virker, men noget andet er så den praktiske virkelighed, vi indgår i.
Jeg synes ikke, at det var nogen sejr for noget som helst, at Levakovic på grund af ret til familieliv ikke kunne udvises af Danmark, sådan som det stod i konventionerne.
Jeg synes, at det var en fallit for den konvention.
Det mener jeg bare at man bliver nødt til at overveje, i stedet for at gå op i de der retoriske tirader.
Jeg synes, vi skal diskutere substansen i, hvordan det er, Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol virker.
Virker den efter hensigten, og virker konventionen efter det, som var meningen med den?
Det er sådan set det, vi så diskuterer her.
Og så kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge ordføreren, hvad hans egne overvejelser er i den retning, for jeg synes ikke rigtig, at der kom nogen.
Anders Samuelsen (LA), 2018-04-03:
Altså, jeg har jo svaret.
Man kan selvfølgelig godt polemisere osv. ud fra det svar, som jeg har givet, men det, der foregår på nuværende tidspunkt, er, at man er i gang med at få forhandlet de endelige formuleringer på plads, og derfor ønsker jeg ikke at gå yderligere ind i den diskussion.
Det ville være forkert i forhold til at nå frem til det rigtige resultat.
Henrik Dahl (LA), 2018-04-03:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at konventioner er politiske dokumenter, fordi de er udarbejdet og vedtaget af politikere, som sætter et eller andet institutionelt system op, som man så forpligter sig til at rette sig efter.
Så de er da politiske, det er der ikke nogen tvivl om.
Der findes jo også andre eksempler, hvor man har diskussioner af den måde, domstolene bærer sig ad på.
Jeg kan nævne, at når retspolitikere diskuterer, hvorledes dommere udfylder strafferammer, er der også meget livlig diskussion om det, fordi man typisk ikke går op til toppen af strafferammen.
Sådan nogle politiske diskussioner vil man jo have, fordi man er utilfreds med den måde, de andre grene af statsmagten opfører sig på, men igen mener jeg sådan set, det er et politisk sundhedstegn.
Men ordføreren har da ret i, at en konvention er et politisk dokument.
Christian Langballe (DF), 2018-04-03:
Jeg følte bare anledning til at rejse problemet, for det er jo klart nok, at hvis der er mulighed for, at vi kan få vores politik igennem, også med konventionerne, så gør vi gerne det, det er da ikke nogen hemmelighed, for sådan er det bare.
Når det nu er sådan, at konventionerne og navnlig Den Europæiske Menneskerettighedskonvention spiller så stor en rolle i forhold til bl.a. udlændingepolitikken – det ved vi jo – så manøvrerer vi så at sige i det farvand, som der angives.
Søren Søndergaard (EL), 2018-04-03:
Jeg synes da, det er et problem, at ministeren ikke vil svare på et så relativt klart spørgsmål.
Jeg kan se, at der foregår en livlig konference med embedsmandslogen hernede.
Altså, det må vi jo så forstå på den måde, at ministeren åbner op for, at der kan ske en svækkelse af ytringsfriheden.
Altså, én ting er artikel 8 om udvisning og sådan noget, men artikel 10!
Altså, kan ministeren give en eneste begrundelse for, at artikel 10 skal inddrages i det arbejde, som den danske regering i øjeblikket foretager i forhold til den erklæring?
Anders Samuelsen (LA), 2018-04-03:
Jeg har svaret så præcist, som jeg kan på nuværende tidspunkt.
Søren Søndergaard (EL), 2018-04-03:
Jeg må indrømme, at jeg ikke synes, ministerens svar på hr. Nikolaj Villumsens spørgsmål var lysende klart.
Er det ikke sådan, at artikel 10 omhandler ytringsfrihed?
Og hvis man ikke har nogen som helst intentioner om at svække domstolens indflydelse i forhold til ytringsfrihed, er der vel ingen grund til at nævne det i den erklæring, der skal komme?
Anders Samuelsen (LA), 2018-04-03:
Det er bekræftet.
Martin Lidegaard (RV), 2018-04-03:
Det var lige det ene spørgsmål, jeg havde, om ministeren bare for god ordens skyld ville bekræfte, at det ikke er en genåbning af kommissionerne og menneskerettighedskommissionen som sådan, regeringen har gang i.
Anders Samuelsen (LA), 2018-04-03:
Ikke ud over: Tak.
Christian Langballe (DF), 2018-04-03:
Det er sådan set bare en tak herfra til regeringens arbejde og til den forhandling, der har været.
Jeg ved, at det har været besværligt.
Det er det jo, når man skal forhandle med så mange parter.
Men det er bare en tak herfra, og vi ser jo frem til, at det så faktisk udmønter sig i noget positivt.
Det tror jeg vil være til gavn for hele sammenhængen og da ikke mindst også det danske folkestyre.
Anders Samuelsen (LA), 2018-04-03:
Hvordan vi præcis lander formuleringerne i Københavnererklæringen synes jeg er for tidligt at gå ind på.
Vi har ingen ambitioner om på nogen som helst måder at bringe os i en situation, hvor vi forringer beskyttelsen af ytringsfriheden.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-04-03:
Tak for det.
Jeg vil spørge til den Københavnererklæring, som regeringen arbejder på at kunne få vedtaget.
Kan udenrigsministeren garantere, at der i den såkaldte Københavnererklæring ikke vil være en reference til artikel 10 i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, som kan svække Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols beskyttelse af ytringsfriheden?
Henrik Dahl (LA), 2018-04-03:
Jamen jeg tror da langt hen ad vejen, at hr. Christian Langballe og jeg er enige.
Konventionerne er også udformet på en måde, så de i en lang række af artiklerne opvejer individets rettigheder med hensynet til statens sikkerhed, og hele den diskussion er jo en meget underbelyst diskussion, som jeg da også håber man på et eller andet tidspunkt får i fremtiden, for det er også vigtigt.
Tak for det.
Østersøområdet har jo ikke været mere geopolitisk relevant i mange år, end det er lige nu,
og derfor er det også særdeles fornuftigt at prøve at sikre en politisk dialog om området og skabe tillid mellem medlemslandene i rådet.
Imidlertid har vi jo hørt, hvordan Østersørådet af nød, kan man næsten sige, har valgt at fokusere sine kræfter på alt andet end elefanten i rummet, som jo altså er Rusland.
Selv om der foregår mange fornuftige ting, hvis fornuft jeg sådan set ikke vil betvivle, er det vigtigste af alt jo derfor at få genskabt en politisk dialog om de vigtige ting i Østersøområdet, altså elefanten i rummet, Rusland, og derfor bakker vi selvfølgelig i Liberal Alliance op om den danske deltagelse i Østersørådet.
Vi håber, at det ministermøde, som Sverige, der jo har formandskabet lige nu, foreslår afholdt i juni måned, bliver gennemført.
Men vi glæder os i hvert fald over den redegørelse, der nu ligger, og håber det bedste for fremtiden.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-03:
Men måske giver det god mening, at vi lige får det gjort fuldstændig klart under udvalgsbehandlingen, så der ikke er nogen tvivl.
For der skal jo ikke være tvivl om, præcis hvor lang tid man har til at behandle de forskellige sager.
Zenia Stampe (RV), 2018-04-03:
Det er jeg rigtig glad for, og det vil jeg gerne kvittere for.
Jeg håber, at jeg har forstået det rigtigt, altså det her med, at først efter halvandet år, hvor man altså har haft en sigtelse hængende over hovedet, der ikke har ført til en tiltale, har anklagemyndigheden en pligt til at underrette en.
Hvad tænker justitsministeren om de to tal over for hinanden?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-03:
Ja, det vil jeg gerne.
Altså, som jeg sagde i min tale, iværksatte vi i december 2016 en analyse af hele straffesagskæden, altså fra anmeldelse til politiet og helt til eventuel strafafsoning.
Politiet er ved at udvikle et helt nyt driftsstyringssystem for at kunne optimere det i mål- og resultatplanerne.
Der skal gøres noget for at nedbringe sagsbehandlingstiderne både for politi, anklagemyndighed og kriminalforsorg, for jeg er jo helt enig i, at det ikke alene gør det med det her forslag om forsvarsadvokater; vi skal jo kigge på hele straffesagskæden.
Men jeg vil meget gerne besvare nogle skriftlige spørgsmål, som kan give et billede af, hvordan det her behandles, og hvordan vi helt generelt kan korte tiden ned.
For det er selvfølgelig vigtigt.
Zenia Stampe (RV), 2018-04-03:
Jeg vil høre, om justitsministeren vil være behjælpelig med at afdække den del, som jeg var inde på i min ordførertale, altså efterforskningsdelen.
Hvor lang tid går der rent faktisk fra en sigtelse til en tiltale?
For det er jo også en del af ligningen, i forhold til hvor lang tid der går, fra den kriminelle handling bliver udført, til der falder dom.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-03:
Tak for den i hvert fald overvejende positive modtagelse, forslaget får her i dag.
Formålet er at nedbringe sagsbehandlingstiden i straffesager.
Jeg tror, at vi alle sammen kan være enige om, at sagsbehandlingstiden i straffesager ikke må være unødig lang.
Det er vigtigt for retssamfundet generelt og for både offeret og den sigtede, at hver enkelt straffesag behandles rigtigt, effektivt og med den fornødne hurtighed.
Justitsministeriet iværksatte i december 2016 en analyse af straffesagskæden, dvs. processen fra anmeldelse til politiet af en lovovertrædelse frem til en eventuel strafafsoning, med henblik på at kortlægge sagsgangene og identificere, hvor de væsentligste forsinkelser kan opstå.
Det arbejde er mundet ud i en række initiativer, og det er de initiativer, som kræver lovgivning, der danner grundlag for det lovforslag, som vi nu førstebehandler i dag.
Lovforslaget indeholder en række initiativer, bl.a. i forhold til forsvarsadvokater og domstolenes behandling af straffesager, som på forskellig vis vil bidrage til at nedbringe den samlede sagsbehandlingstid i straffesager.
Det indebærer, at den sigtede ikke skal kunne vælge en forsvarer, hvis medvirken vil medføre en vis forsinkelse, i forhold til at en anden beskikkes til forsvarer.
I forhold til domstolenes behandling af straffesager foreslås det bl.a., at rettens berammelse af hovedforhandlingen i en straffesag skal ske hurtigst muligt efter anklagemyndighedens indlevering af anklageskrift til retten ved digital kommunikation.
Det foreslås endvidere, at sigtede med det samme skal betale sagsomkostninger, hvis sigtede udebliver fra et retsmøde og sagen derfor bliver udsat.
Det indebærer i praksis, at retten med det samme kan pålægge sigtede at betale den beskikkede forsvarers salær for det pågældende retsmøde.
Endvidere foreslås det, at retten uden sigtedes tilstedeværelse skal kunne bestemme, at sigtede skal underkastes mentalundersøgelse.
Det gælder, hvis sigtede trods lovlig indkaldelse og uden oplyst lovligt forfald udebliver fra retsmødet.
Med lovforslaget foreslås det desuden at forhøje den gældende beløbsgrænse på 3.000 kr. for tiltaltes anke af en byretsdom i en straffesag, så den fremover bliver 6.000 kr.
Forslaget skyldes, at beløbsgrænsen ikke har været ændret siden 1990, hvor den blev fastsat til 3.000 kr.
Endelig foreslås det, at sigtede, der i umiddelbar forbindelse med en lovovertrædelse får en bødetilkendegivelse, generelt skal have mulighed for straks at vedtage bøden.
Rigspolitiet vil dog skulle udvikle en ny administrativ løsning, før denne mulighed kan tages i brug.
Med de bemærkninger vil jeg takke ordførerne for indlæggene og se frem til den videre behandling her i Folketinget, og jeg står naturligvis til rådighed for at besvare de spørgsmål, der måtte være under udvalgsbehandlingen.
Naser Khader (KF), 2018-04-03:
Det er fuldstændig grundlæggende i et velfungerende retssamfund, at behandlingstiden ikke er for lang.
Jo længere tid der går fra anmeldelse til en eventuel strafudmåling, des sværere bliver det for vidner at huske rigtigt og for beviser at blive behandlet.
Lige så alvorligt er det, at der ofte vil være et offer, der skal vente længe på en afklaring.
Selvfølgelig skal vi heller ikke gå på kompromis med retssikkerheden, og vi skal tage hensyn til tiltalte.
Det har udmøntet sig i en række forslag til ændringer af retsplejeloven, som vi behandler i dag.
Der er især fokus på processen omkring beskikkelse af en forsvarsadvokat.
Denne del af retsprocessen er ofte årsag til forsinkelser.
Det kan eksempelvis være en forsvarsadvokat, der har en alt for travl kalender.
Det kan også skyldes, at sigtede ønsker at skifte advokat undervejs, hvilket også forsinker sager unødigt.
Vi har eksempelvis set, hvordan flere bandemedlemmer ønsker den samme forsvarsadvokat.
Men det skal ikke være et tag selv-bord, når det offentlige betaler, og det skal heller ikke være muligt for tiltalte at forsinke sager med overlæg ved at skifte forsvarsadvokat.
Med lovforslaget gøres det også klart, at det er tiltaltes ansvar at møde op i retten.
Derfor skal den sigtede nu også betale de meromkostninger, der er, som følge af en udskydelse, hvor tiltalte ikke gad at møde op.
Det er en mærkesag for os, at retssystemet i Danmark fungerer optimalt.
Vi skal tage hensyn til de mennesker, der er forurettede, i en retssag.
Karsten Hønge (SF), 2018-04-03:
Det giver en række udfordringer for retssikkerheden.
Hvem kan huske hvad og hvor meget?
Vidner går hen og bliver i tvivl.
Ofrene føler ofte, at de bliver reduceret til en brik i et uoverskueligt system.
For mange ofre føler sig glemte og oversete og har jo i den grad brug for at komme videre og lægge sagen bag sig.
Formålet med lovforslaget er SF helt enig i.
Vi skal have sagsbehandlingstiderne i straffesager ned.
Der er også elementer i lovforslaget, vi kan støtte.
Vi synes kun, det er fair, hvis den sigtede selv hænger på regningen, hvis man vælger ikke at møde op til retssagen.
Men når SF ikke kan støtte lovforslaget, skyldes det, at man indskrænker mulighederne for en retfærdig rettergang, ved at den sigtedes muligheder for at få et ordentligt forsvar forringes.
Christina Egelund (LA), 2018-04-03:
Tak for det.
Jeg vil ikke gå i detaljer med alle initiativer i det her lovforslag.
Det har mange af mine ordførerkollegaer så fint gjort.
Jeg vil i stedet komme med en enkelt betragtning af mere generel karakter.
Som vi har hørt, indeholder lovforslaget en række tiltag, som alle har til formål at nedbringe sagsbehandlingstiden i straffesager.
Der er ingen tvivl om, at sagsbehandlingstiden er et vigtigt retssikkerhedsmæssigt element.
Det er ikke rimeligt, at hverken sigtede eller offer skal vente i måneder eller år på at få en sag afgjort.
Det skal vi kunne gøre bedre.
Det er de bestræbelser, som lovforslagets elementer her sigter mod, og derfor støtter Liberal Alliance lovforslaget.