runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-05-11:
Tak for det.
Nej, man skal ikke acceptere, at folk, der får permanent ophold i Danmark, misbruger den tillid, som man har vist dem ved at give dem permanent ophold.
Det er selvfølgelig uacceptabelt, og som jeg også sagde i min tale, skal vi gøre alt, hvad vi kan, for at sikre, at dem, der gør det, efterfølgende kan udvises, så langt som det nu kan lade sig gøre.
Men jeg tror også, det er vigtigt at sige, at det, i forhold til hvordan det har været tidligere, går den rigtige vej, og at det er stadig færre, som er i den kategori, selv om jeg selvfølgelig vil medgive, at der er grupper fra nogle lande, hvor det stadig er et stort antal, og selvfølgelig også alt for stort.
Marcus Knuth (KF), 2022-05-11:
Jeg havde jo håbet, at ministeren, da han så de her overraskende tal fra sit eget ministerium, der bl.a. viser, at næsten 40 pct. af mænd fra Somalia, der fik permanent ophold i 2010-2015, efterfølgende har begået alvorlig kriminalitet, så tænkte, at det var noget, man ville gøre noget ved.
Ministeren har jo ret i, at langt de fleste af dem, der får permanent ophold i Danmark, ikke begår kriminalitet, men jeg synes, man skal gøre noget med hensyn til dem, der gør.
Ministeren taler om, at man kan udvise folk, men ministeren ved jo også godt, at når det gælder personer, der har boet længe i Danmark, er det næsten umuligt at udvise dem.
Så det her ville være en form for gult kort, sådan at man, hvis man, de første 10 år efter man har fået permanent ophold, begår alvorlig kriminalitet, mister det permanente ophold.
Det er ikke det samme, som at man skal udvises, men man kan jo så rykke tilbage til sin tidligere opholdsstatus.
Synes ministeren virkelig, at man bare skal gøre ingenting?
Mener ministeren bare, at vi skal acceptere de her statistikker og gøre ingenting, eller vil ministeren prøve at komme os bare en smule i møde?
Flemming Møller Mortensen (S), 2022-05-11:
Jeg synes personligt, at særloven var et meget, meget fint politisk håndværk.
Når den ender med, at i første omgang syv partier stemmer for den og vi efterfølgende er oppe på otte partier, så er det et godt politisk håndværk, som tager hensyn til en fuldstændig ekstraordinært svær situation, som Europa er bragt i, fordi vi selv bliver nærområder.
Og al den lovgivning, vi har, hr. Christian Juhl,
bygger jo på flertal, som kan blive enige om, hvordan loven skal se ud.
Ja, det er jo det arbejde, vi laver politisk.
Christian Juhl (EL), 2022-05-11:
Tak for det.
Jeg troede, I var sådan en demokratisk regering, hvor man diskuterede mulighederne, inden man fik besked på nogle ting.
Det gør vi i hvert fald i vores parti.
Det andet spørgsmål er: Hvad mener ministeren om den åbenlyse diskrimination, der er imellem ukrainske flygtninge, som får relativt gode forhold, i forhold til hvad vi er vant til i Danmark, og at vi så har en anden klasse flygtninge fra Syrien, fra Afghanistan, Palæstina og andre lande, som kører under det gamle, ret barske flygtningeregime, som er i Danmark?
Hvad synes ministeren personligt om, at vi har to standarder for den måde, vi behandler flygtninge på, alt efter hvilken krig eller hvilket land man kommer fra?
Flemming Møller Mortensen (S), 2022-05-11:
Nu blev det jo budt, hvor de skulle findes henne, og med den omhyggelighed, jeg og mine folk i ministeriet kiggede efter på vores konti, hvor der kun var tre kvartaler tilbage på året, vil jeg sige, at det skulle undre mig meget, at nogen kunne have fundet det mere hensynsfuldt og skånsomt end det, jeg gjorde.
Det var forholdsvis mange penge, men det var godt, at vi ikke var længere inde i 2022.
Og diskussionen er jo hypotetisk, i forhold til om de skulle være fundet andre steder, når loven sagde til mig, hvor de skulle findes henne.
Christian Juhl (EL), 2022-05-11:
Ja, og i forlængelse af det vil jeg gerne stille et spørgsmål til ministeren: Er han stadig væk i tvivl om, at vi i fællesskab kunne have fundet mere skånsomme måder at finansiere flygtninge fra Ukraine på.
Altså, hvis vi i fællesskab reelt har haft indflydelse på det, kunne vi have fundet mere skånsomme måder at finansiere flygtninge fra Ukraine på?
Flemming Møller Mortensen (S), 2022-05-11:
Altså, penge kan kun bruges én gang, og jeg vil altså ikke gå ind på det, som i høj grad er finansministerens ressort, altså at finde ud af, hvordan pengene skal allokeres.
Jeg kan sige, og det har jeg også diskuteret med ordførerkredsen, at særloven i sine bemærkninger gav en fuldstændig klar sætning om, hvordan finansieringen af de første anslåede 20.000 flygtninge skulle være, og det var med 2,1 mia. kr. fra § 6.3.
Og det ved jeg at jeg har svaret på.
Jeg forsøgte virkelig så skånsomt og så hensynsfuldt som overhovedet muligt at allokere de penge den vej fra.
Jeppe Bruus (S), 2022-05-11:
Jeg har ikke noget grundlag for at betvivle den juridiske vurdering, der er lavet, og dermed ikke noget grundlag for at gå videre i forhold til at sætte spørgsmålstegn ved det.
Så kan jeg godt forstå, at man på den anden side har en interesse i at prøve at se, om man kan trække det her i langdrag.
Vi har kun en interesse i at bevare den danske stand still-ordning.
Nu har der været en grundig juridisk vurdering af det.
Hvis man læser den vurdering, der er kommet fra Skatteministeriet og Justitsministeriet fra den tværministerielle arbejdsgruppe, er den ikke specielt uklar.
Det er helt normal praksis, når der kommer en dom, at man så forholder sig til, om vi implementerer korrekt eller ej.
Kim Valentin (V), 2022-05-11:
Jamen så vil jeg godt i stedet for aftale noget andet med ministeren.
Vi kan spørge EU.
Lad os da spørge EU – det er de jo til for – om de vurderer, at det er under de her regler eller ej.
Det er jo ikke svært.
Vi kan bare sende et spørgsmål ned til dem.
Det vil jeg gerne være med til.
Jeg vil godt sammen med ministeren spørge EU om det her.
Og hvis vi så får et svar, hvor vi får at vide, at det ikke er EU, der forlanger det, kan vi så gå til forhandlinger om, hvordan det rigtig skal se ud?
Rasmus Prehn (S), 2022-05-11:
Det er altså ikke den tolkning, man har i mit ministerium.
Men nu gør vi det foranlediget af spørgerens spørgsmål her, at vi skriver til Miljøministeriet, vi skriver til Indenrigsministeriet, og så prøver vi at få kommunikation ud til kommunerne, så man undgår eventuelle andre lignende sager, hvor man forsinker noget, der er en helt nødvendig og rimelig udvikling.
Marie Bjerre (V), 2022-05-11:
Ja, for jeg kan bekræfte, at her har man i kommunen valgt at inddrage området i kommuneplanen.
Det ligger altså i området, hvor man vil byudvikle og opføre beboelsesejendomme, så det giver rigtig god mening at opføre nye ejendomme.
Men det, man får at vide, er altså, at sagen på minkfarmen skal være helt afsluttet, fordi miljøtilladelsen bliver ved med at virke indtil da.
Rasmus Prehn (S), 2022-05-11:
Der kan jo være helt særlige årsager til, at man har valgt at gøre sådan i Rebild Kommune, og at det så gælder i Nørager.
Men jeg synes, vi skal have dialogen og prøve at få afklaret det her.
Marie Bjerre (V), 2022-05-11:
Tak for det.
Det vil jeg gerne anerkende.
Og grunden til, at jeg står her i dag, er sådan set også, at jeg håber, at ministeren vil tage den her sag med sig tilbage på sit skrivebord og undersøge, om man ikke godt kan gøre noget.
Jeg ved godt, at ministeren selv er valgt i Nordjylland og går op i, at vi kan byudvikle de mindre byer, der er i vores samfund, og det her er altså en kæmpe hindring.
Og det virker jo vildt, at sådan en død minkfarm stadig væk kan få lov til at leve videre.
Så jeg forstår ministeren sådan, at man vil tage sagen med videre og undersøge, hvad man kan gøre her.
Rasmus Prehn (S), 2022-05-11:
Det her synes jeg jo er et eksempel på, at det er rigtig godt, at vi har spørgetiden i Folketinget, hvor vi kan få de her konkrete sager op.
Det, vi har undersøgt i mit ministerium, er, at når det er sådan, at man har sagt ja til at lukke helt ned, så bliver den miljøgodkendelse, man har, ophævet.
Derfor er der noget, der tyder på, at Rebild Kommune administrerer efter en forkert fortolkning, men det må vi prøve at være i en dialog om.
Jeg vil gerne foranlediget af det her prøve at skrive til Miljøministeriet og til Indenrigsministeriet og prøve at se, om der kan komme en depeche ud til kommunerne om, hvordan vi håndterer de her sager, så vi ikke kommer i en situation som i Nørager.
Marie Bjerre (V), 2022-05-11:
Når jeg vil løfte sagen, er det faktisk, fordi der ligger en helt konkret lokal sag bagved, hvor sådan en miljøgodkendelse er til hinder for den lokale byudvikling.
Sagen er den, at i Nørager lå der en minkfarm lige i udkanten af byen.
Den minkfarm er nu tvangsnedlukket, og man ønsker ikke igen at have mink.
Jeg kender ejeren, og ejeren har skriftligt meddelt kommunen, at man ikke ønsker igen at have mink.
Lige ved siden af ligger der et gartneri.
Ejerne vil gerne sælge gartneriet.
Det er et ældre ægtepar, som har nået pensionsalderen.
Man vil rigtig gerne bygge nye huse her.
Man vil rigtig gerne opføre 35 nye rækkehuse i Nørager, som er en attraktiv by, som rigtig mange flytter til.
Nørager ligger i Rebild Kommune, hvor der er befolkningstilvækst.
Der er masser af børnefamilier, der flytter hertil.
Når et parcelhus er til salg i Nørager, ryger det på et par dage.
Man får så at vide, at man ikke kan bygge på den her grund, hvor det her gartneri ligger, fordi det ligger lige ved siden af en ejendom, hvor der er en miljøtilladelse til minkhold.
Det, man får at vide, er, at når der er sådan en miljøtilladelse, er der er en lugtgrænse, og man kan ikke opføre beboelsesejendomme inden for den her lugtgrænse, fordi der er lugtgener. Men der er jo ikke længere nogen mink, så der er ikke nogen lugtgene.
Så mit spørgsmål er: Kan det virkelig være rigtigt, at sådan en miljøgodkendelse er til hinder for, at man kan byudvikle i Nørager?
Og skal man virkelig vente på, at erstatningssagerne til minkavlerne er helt afsluttet?
Rasmus Prehn (S), 2022-05-11:
Først og fremmest tak til fru Marie Bjerre for spørgsmålet.
Det her spørgsmål bygger på en præmis om, at regeringen nøler med at afslutte sagerne om udbetaling af erstatning til minkavlerne.
Den præmis er jeg simpelt hen ikke enig i, jævnfør de svar, jeg gav til hr. Hans Kristian Skibby før.
Vi gør tværtimod alt, hvad vi kan, for at minkavlerne hurtigst muligt får deres erstatning, hvilket tallene også viser med al ønskelig tydelighed.
Fødevarestyrelsen har på nuværende tidspunkt udbetalt i alt 6 mia. kr. i erstatning og kompensation til minkavlerne.
Det gælder bl.a. skinderstatning, driftstabserstatning og udbetaling af forskud på nedlukningserstatning samt lukkeomkostninger.
Fødevarestyrelsen forventer at færdiggøre de sidste sager om udbetaling af forskud på nedlukningserstatning til minkavlerne inden sommerferien.
Derudover forventes de første udbetalinger af den endelige nedlukningserstatning til minkavlerne at komme efter sommerferien.
Det vil ske på baggrund af erstatnings- og taksationskommissionernes afgørelse.
Her vil jeg gerne understrege, at det er en forudsætning for, at tidligere minkavlere kan få nedlukningserstatning, at minkvirksomhedernes drift permanent er nedlukket fra den 1. januar 2021.
Det betyder altså, at den miljøgodkendelse eller husdyrgodkendelse, som er udstedt til disse minkavlere, ikke længere er i brug.
Derfor har jeg umiddelbart svært ved at se, at der skulle være hindringer for byudvikling forbundet med disse godkendelser, for godkendelserne gælder ikke længere.
Jeg kan i øvrigt fortælle, at minkavlernes miljøgodkendelser eller husdyrgodkendelser er reguleret i miljøbeskyttelsesloven og husdyrbrugloven.
Disse regler hører under Miljøministeriets ressort.
Derudover hører kommunernes planlægning efter planloven under indenrigs- og boligministerens ressort.
Jeg har ikke kendskab til godkendelser, der giver anledning til problemer i forhold til byudvikling.
Marie Bjerre (V), 2022-05-11:
Tak for det.
Er ministeren enig i, at regeringens nølen med afslutning på sager om erstatning for regeringens nedlukning af minkfarme er til hinder for byudvikling i områder tæt på de nedlukkede minkfarme på grund af opretholdelse af minkfarmens miljøgodkendelse med lugtgrænseværdier?
Rasmus Prehn (S), 2022-05-11:
Vi prøver at svare på alt, hvad der bliver spurgt om.
Det er rigtigt, at det var en stor erstatning, der blev aftalt, men det var også kun rimeligt i en situation, hvor man på grund af folkesundheden var nødt til at gå så drastisk til værks som at lave et midlertidigt forbud mod minkhold, altså at der så også var en fuld og hel erstatning.
Det er jeg stolt af vi er kommet i hus med, men det er også mange penge, der er tale om.
Derfor er det også vigtigt, at vi holder tungen lige i munden og gør det så korrekt som overhovedet muligt.
Hans Kristian Skibby (UFG), 2022-05-11:
Jo, men det skal selvfølgelig være en afsluttende kommentar, og så kan man tage det som et spørgsmål eller lade være.
Nu er jeg jo uafhængig her i Folketinget lige i øjeblikket, men det ændrer jo ikke på, at vi som politikere har en tilgang til, hvad der skal ske.
Det håber jeg i hvert fald ministeren er klar over.
Min kollega i vores samarbejdsgruppe af uafhængige, Karina Adsbøl, har jo også stillet et spørgsmål til ministeren omkring den samlede økonomi, som ligger bag den samlede aftale, som et flertal her i Folketinget indgik.
Der vil jeg bare have ministeren til at bekræfte, at det svar snart er på vej.
Rasmus Prehn (S), 2022-05-11:
Vi prøver at tage alle bekymringer til efterretning og arbejde stenhårdt på at hjælpe alle, så de får den mest retfærdige behandling og også den hurtigste behandling.
Men jeg vil bare komme med nogle nedslag vedrørende nogle tal – dem fik jeg ikke lejlighed til at nævne før – og sige, at når vi taler om den endelige skinderstatning, så er vi faktisk i mål i over 98 pct. af sagerne.
Når vi taler om nedlukningsomkostninger, som jo er den helt store post, er vi altså over 74 pct., som er udbetalt.
Og i forhold til tempobonus er det over 99 pct.
Hans Kristian Skibby (UFG), 2022-05-11:
Det, vi hører her fra ministeren, er en grammofonplade.
Den er der ikke noget nyt i.
Jeg hæfter mig bare ved, at når der kommer de her eksempler fra nogle af de her 25 sager, som der står, altså i forhold til den her specielle forberedende karakter med behandling, at så er der bl.a. en sag – jeg henviste før til JydskeVestkysten – hvor vedkommende minkavler allerede har fået udskudt besigtigelsen af sin minkvirksomhed to gange.
Ikke bare en gang, men to gange har man udskudt den behandling.
Når der allerede er et problem nu, hvor man nærmest ikke er begyndt på den samlede taksation af de her mange hundrede virksomheder, så kan ministeren vel også dele min bekymring, i forhold til hvad det betyder for dem, der står længst nede i rækken.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2022-05-11:
Jeg mener, at de organisationer, foreninger og frivillige, vi taler om her, på mange måder er rygraden i noget af det særlig danske, vi har, nemlig foreningslivet.
Derfor skal de også have de bedst mulige rammer.
De input, som spørgeren henviser til, har været gode, uanset om det så er DIF, DUF og DGI's frivillighedsudspil fra 2019, som jeg antager er det, spørgeren henviser til, eller det er Dansk Folkeoplysnings Samråds udspil fra 2021, men jo også den konference, der blev holdt om foreningslivet i 2021 under min forgænger.
Det har alt sammen givet vigtige input.
Derudover har der også allerede været en proces med en række forenklinger, der skal gøre det lettere at være frivillig i Danmark.
Og der er allerede gjort meget, også inklusive etableringen af en arbejdsgruppe under Finans Danmark i forhold til hvidvaskregler og alt det, der ligger i den kategori, som er svært at gå til, men som er vigtigt, fordi det giver bøvl mange steder.
Men jeg har det også sådan, at jeg ikke tror, vi løser det her med et enkelt udspil eller en enkelt konference eller en enkelt samtale eller en enkelt arbejdsgruppe.
Jeg har nærmest tværtimod sådan lidt en fornemmelse af, at hvis vi politisk bare lod tingene køre uden at have det her fokus, ville vi langsomt bygge på og bygge på.
Det virker lidt, som om det er en naturlov, at bureaukratiet vokser.
Det er det, vi går et spadestik dybere med med det her.
Der har ikke været lavet sådan en undersøgelse af det, spørgeren henviser til.
Stén Knuth (V), 2022-05-11:
Tak, og tak til ministeren for svaret.
Jeg tror sådan set, vi deler samme ambition.
Det har jeg hørt ministeren sige før, nemlig at de ambitioner, vi har som parti, og som jeg har som person, har ministeren sådan set også.
I Venstre har vi haft fire beslutningsforslag her i salen.
Det første kom i 2020, hvor vi havde 14 konkrete punkter på dagsordenen, og som alle talte om var fint, hvis vi kunne gøre noget ved det – men der skete ikke noget.
Regeringen tog ikke fat.
Så havde vi et forslag om GDPR og hvidvask.
Når jeg læser de høringssvar, som er afleveret her, er der en stærk bekymring for, om vi overhovedet kommer i mål med det, vi gerne vil, i forhold til det her om hvidvaskregler.
Så har vi haft et forslag omkring én indgang.
Altså, skulle de foreninger, som ude i vores land laver markeder i weekender, hvor de samler mennesker og der bliver handlet, og hvor der også bliver tjent en lille krone eller to til foreningslivet, ikke kunne få én indgang til det offentlige, i stedet for at de skal rende til 14 instanser for at få lov til at lave deres markeder?
Det forslag blev hældt af brættet.
Og vi kunne måske starte med der at lægge noget vægt bag de ord, som jeg også tænker ministeren er enig i, nemlig at vi får handlet på det her.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2022-05-11:
Tak for det, og også tak for, at jeg oplever, at spørgeren ikke kun ser det store erhvervseventyr, der ligger her, men faktisk også har blik for, at vi har en generation af børn og unge, som risikerer også at få nogle andre ting med sig fra det her, som er knap så hensigtsmæssige, og hvor vi også som samfund har et ansvar for faktisk at skabe nogle sunde og trygge rammer for dem.
Stén Knuth (V), 2022-05-11:
Tak for det.
Det bliver mere en kommentar.
I Venstre tror vi faktisk på, at gaming og e-sport har fat i de unge på en måde, som vi ikke har noget begreb om.
Vi mener også, at der er brug for, at vi lytter til alle eksperter, og vi mener også, at vi skal lave en strategi, hvor de eksperter kan komme med anbefalinger til, hvad det er for nogle spor, vi skal forfølge, både når det handler om at udnytte og understøtte det potentiale, der er, men også at kigge på de udfordringer, som tydeligt er der.
Og det blev jo også bekræftet i dag med den opfølgning på høringen.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2022-05-11:
Jeg tror, at vi bl.a. løser det ved at sørge for, at de kræfter, der er derude, som netop prøver at få det organiseret, få sat det ind i nogle trygge rammer og få skabt nogle fællesskaber omkring det at dyrke e-sport, også er der i morgen økonomisk set.
Og det er jo noget af det, vi bl.a. gør både på finansloven og med udlodningsmidlerne og også med de kommunale tilskud.
Stén Knuth (V), 2022-05-11:
Men fred være med det – det kan godt være, at vi får lov til at diskutere det videre.
Vi kan bare se, at der en ungdomskultur, som buldrer derudad, og kommercielle aktører, der laver rigtig mange arbejdspladser og også skaffer rigtig meget økonomi til Danmark.
Der er skoler, der bruger det her til at fange de unge mennesker i forhold til inklusion.
Udsatte og handicappede får lige pludselig nogle rum, hvor de alle sammen er ligeværdige.
Så jeg vil bede ministeren om at give nogle svar på, hvordan vi løser de udfordringer.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2022-05-11:
Men du hører ikke mig sige, at det går nok.
Tværtimod har jeg en grundbekymring også i forhold til nogle af de udfordringer, som spørgeren spørger til.
Inde under problemet med den voksende skærmtid ligger der jo også noget med afhængighed og fravær af andre aktiviteter, herunder at man faktisk fysisk er sammen i nogle fællesskaber.
Det, der nogle gange kan trigge mig en smule, er, hvis man siger, at der er et kæmpe potentiale, lad os lave en strategi, der udfolder, hvor mange penge vi kan tjene på det her, og man så misser blikket for bagsiden for nogle af vores børn og unge.
Stén Knuth (V), 2022-05-11:
Tak, og tak til ministeren for svaret.
Jeg anerkender og har stor respekt for, at ministeren har sat sig ind i de udfordringer, der er.
Jeg kunne nok også nævne et par stykker mere, som vi bliver nødt til at få kigget på – afhængighed; kontrakter til unge mennesker, som simpelt hen ikke er det papir værd, de står på; at man også kan købe og sælge inde i de her spil i sådan nogle lukkede kredsløb, hvor mor og far ikke kan se, hvad det er, der foregår; unge mennesker, der tjener rigtig, rigtig mange penge og lige pludselig bliver opmærksom på, at de både skal lave regnskab og momsregistreringer.
Så der er udfordringer nok.
Jeg er også glad for, at ministeren selvfølgelig anerkender, at der er et potentiale, der er helt vildt.
Og det er der.
Det er vi i hvert fald nogle der har set, og det vil vi gerne være med til at understøtte.
Når jeg siger det her, er det også, fordi vi i dag har haft en opfølgning på den høring, som Folketinget afholdt for nylig omkring e-sport, hvor der næsten entydigt blev peget på, at et Folketing også bliver nødt til at tage det her på sig.
Det kan godt være, at det er det med en strategi, der trigger ministeren, som ikke vil være med på det, men så lad os lave en handleplan.
Der er i hvert fald behov for, at vi udstikker nogle retninger her, hvor vi både får understøttet det, som er potentialet, men at vi jo også får kigget ind i de udfordringer, der er.
Det bliver vi som Folketing nødt til at tage på os, så vi gør noget andet end at sige – undskyld, minister – at det går nok og der er masser af god gang i den derude.
Og det er der, men der er også behov for, at et Folketing tager det her på sig.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2022-05-11:
Jeg er enig med spørgeren i, at e-sport skal kunne udøves i trygge rammer.
Men nu spørger spørgeren selv, hvad for nogle udfordringer jeg ser, og så bliver det jo lidt som at tage nejhatten på, men jeg ser en række udfordringer.
Jeg ser, at det helt grundlæggende kan gøre, at især vores børn og unge sidder meget stille bag en skærm i stedet for at bevæge sig.
Det kan jo give nogle fysiske skavanker i håndled, skuldre, ryg og nakke.
Det giver også på sigt nogle problemer med helbredet og en risiko for sukkersyge, hjerte-kar-sygdomme osv.
Der er også hele problemet, som vi har set undersøgelser af, med, at der bag skærmen vokser et potentiale for at tale utrolig grimt til hinanden frem, især til vores piger og kvinder.
Og så er der den iboende udfordring med e-sport, at spiltitlerne ejes af store internationale virksomheder, der bestemmer spillenes regler og vilkår, og som jo ikke rummer en demokratisk opbygget grundstruktur, og det gør det sværere at søge indflydelse på netop spillenes struktur.
Og så er der jo selvfølgelig som med alt andet også doping, snyd, matchfixing osv.
Så der er en række udfordringer.
Jeg mener faktisk også, at der er en række strukturer og tiltag, der er med til at sikre, at de her trygge rammer så også kan findes derude, nemlig i fællesskaberne med vennerne og i foreningerne, klubberne og uddannelsesinstitutionerne.
Folkeoplysningsloven virker i den henseende også, kan jeg konstatere med glæde, idet de lokale e-sportsforeninger f.eks. får kommunale aktivitets- og lokaletilskud og er med til at sikre de her rammer.
Og så understøtter vi jo også nogle af dem, der faktisk arbejder for tryghed inden for det her område med udlodnings- og finanslovsmidler – DIF, DGI, Dansk Firmaidræt, Esport Danmark – så de netop kan være med til at bygge bl.a. e-sportens etiske kodeks.
Stén Knuth (V), 2022-05-11:
Tak for det.
Da der findes et enormt potentiale i e-sport og gaming, men også udfordringer, vil jeg gerne høre ministeren om, hvilke udfordringer ministeren ser, og mener ministeren, at Folketinget skal være med til at sikre trygge rammer for børn og unge, der udøver e-sport, hvilket kunne være gennem en national e-sportsstrategi, hvor det var et af elementerne?