runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2022-09-08:
Det synes jeg er et yderst relevant spørgsmål.
Vi har jo præsenteret et udspil, hvor vi gør det mere attraktivt at gå fra deltid til fuld tid, fordi der i dag er rigtig, rigtig mange deltidsansatte, som gerne vil arbejde fuld tid.
Så det er jo det første sted, man kan starte: at få nogle af dem, der har et ønske om at arbejde fuld tid, til at få den mulighed.
Jeg har noteret mig, at bl.a. FOA har taget meget godt imod det forslag, Venstre lagde på bordet.
Og det er da et godt eksempel.
Det er simpelt hen ikke rimeligt, at der er for mange i dag, der har et ønske om at arbejde mere end på deltid, men at de ikke har mulighed for det.
Jonathan Simmel (EL), 2022-09-08:
Tak for det.
Som jeg har noteret mig – i hvert fald fra FOA og de aftaler, der allerede er – er det jo rigtigt nok, i hvert fald på det regionale område, at man allerede har fået indskrevet retten til fuldtid, lige så vel som man jo faktisk har et samarbejde mellem arbejdsmarkedets parter på det kommunale område om, at stillinger skal opslås på fuld tid osv.
Jeg tror, ordføreren ved mere om finanspolitik, end jeg gør, men som jeg har forstået det, så handler det med den økonomiske ramme, man ønsker at lægge, ikke om enkeltpersoners levering af arbejdstid, det handler om, hvor mange fuldtidsansatte der er råd til at ansætte.
Der vil man have et mindre råderum på 11.000 stillinger, og det vil jo så blive omsat til, hvis man samtidig vil tvinge folk op på fuld tid, at det i virkeligheden vil være et endnu større tab af personer og hoveder derude.
Så jeg synes, det kunne være interessant at få svar på.
Troels Lund Poulsen (V), 2022-09-08:
Ja, det synes jeg sådan set også det kunne være.
Derfor glæder jeg mig til at se regeringens 2030-plan.
For det der svar, der dumpede ned midt i en debatudsendelse her søndag aften, efterlader jo flere spørgsmål, end det giver svar.
Jeg er ikke i stand til at forstå det svar, der er givet fra finansministeren.
Det tror jeg man skal være meget, meget dygtigere, end jeg er, for overhovedet at have en fornemmelse af.
Men det må vi jo vende tilbage til, når vi ser forudsætningerne for økonomien fremadrettet.
Men det er klart, at der ikke er nogen tvivl om, at i Venstres 2030-plan kommer vi selvfølgelig til at sikre det, vi kalder et velfærdsløft, og det er også, at der er ressourcer til at klare den udfordring, det bliver med det demografiske træk, der kommer til at påvirke samfundet – ingen tvivl om det.
Kasper Sand Kjær (S), 2022-09-08:
Jeg synes bestemt også, hr. Troels Lund Poulsen er meget pragmatisk – det vil jeg gerne skrive under på – og jeg er rigtig glad for, at Venstre har sagt ja til, at vi kan hastebehandle lovforslaget, så vi kan nå at skabe tryghed hurtigt for de mange danskere, som frygter, at huslejen vil stige.
Men jeg synes egentlig, det ville være rimeligt nok, at Venstre så også var helt ærlige om, om de ville tilbagerulle det, hvis der på et tidspunkt – det gør der jo i hvert fald inden for det næste år – kommer et folketingsvalg, hvor Venstre kom til at sidde i regering.
Står den aftale så ved magt, eller er der danskere, der nu skal frygte, at huslejen kan stige eksplosivt, og at de måske ikke har råd til at blive i deres lejlighed, hvis Venstre sidder i regering efter et folketingsvalg?
Troels Lund Poulsen (V), 2022-09-08:
Ja, det vil jeg gerne give et tilsagn om.
Man bliver nødt til at ryste posen.
Og det kan jeg sige, for jeg er selv medskyldig, og det kan man godt sige her fra Folketingets talerstol, for det er sjældent, det er noget, der påkalder sig stor opmærksomhed.
Men jeg har jo selv været beskæftigelsesminister, jeg har selv været med til at lave nogle af de her regler, og jeg har selv været med til at administrere dem.
Man må bare konstatere, at det er gået for vidt, at det ikke virker.
Og det er ikke nogen kritik af de medarbejdere, der forsøger at gøre det ude i jobcentrene, for vi har pålagt dem nogle vanvittige regler her fra Christiansborgs side i en enorm detail-iver.
Så ja, vi bliver nødt til at gentænke vores beskæftigelsesindsats på en helt anden måde.
Venstre har i den forbindelse lagt op til, at man skal sætte borgerne fri, at de i højere grad skal have mulighed for selv at vælge, hvem der skal give dem den hjælp, om det skal være deres a-kasse, om det skal være en privat aktør, eller om det skal være kommunen.
Og det tror jeg sådan set er det vigtige, for så slipper man også for den diskussion om, hvorvidt man bliver umyndiggjort, for så bliver man herre over sit eget liv.
Pernille Vermund (NB), 2022-09-08:
Det lyder rigtig godt.
Et andet sted, hvor Nye Borgerlige gerne vil sætte borgerne fri, og vi mener jo, at pengene skal følge borgerne, er på vores skoleområde.
Vi ved, at vi bruger relativt mange penge på skoleområdet, vi er også et af de lande, når vi kigger på førskoleområdet, der bruger allerflest penge pr. førskolebarn, og alligevel, hvis vi f.eks. tager førskoleområdet, er det et område, hvor der jo alle steder er en følelse af, at man løber for stærkt, at man har for meget at lave, at man ikke har tid til børnene.
Undersøgelser viser, at de ansatte kun bruger cirka halvdelen af tiden på børnene og resten af tiden på alt muligt andet.
Vil Venstre være med til, også på førskoleområdet og på skoleområdet, i højere grad at sætte skolerne og førskolerne fri og sørge for, at pengene i højere grad følger borgerne?
Troels Lund Poulsen (V), 2022-09-08:
Der, hvor Venstre synes der er et markant behov for at gøre noget, er ikke mindst også i forhold til de fysiske rammer, og det vil jeg gerne starte med at understrege.
Vi ser i øjeblikket en lang række daginstitutioner rundtom i landet, men for den sags skyld også folkeskoler, som er totalt nedslidte, hvor der slet ikke har været investeret i at gøre rammerne bedre.
Det er isoleret set et meget, meget stort problem, for det betyder også, at indlæringen bliver dårligere under de 9 år eller de 10 år, eller hvor lang tid man går i folkeskolen.
Så jeg tror altså, der er brug for at gentænke hele området på en helt anden måde, hvor man både ser på indholdet, men også på de fysiske rammer.
Jens Joel (S), 2022-09-08:
Og tak til Venstres ordfører for talen.
Da Venstres ordfører i august blev spurgt til det konservative forslag om at finde 17,8 mia. kr. ved at spare 0,4 pct. hvert år i den offentlige sektor frem mod 2030, sagde ordføreren, at det i hvert fald ikke er en finansiering, som Venstre kan sige ja til.
Kunne ordføreren ikke sætte nogle flere ord på, hvorfor Venstre ikke kan sige ja til den finansiering?
Troels Lund Poulsen (V), 2022-09-08:
Jeg synes ikke, der er behov for at sætte flere ord på.
Der er generelt behov for at sige helt klart, hvad man mener, og det gjorde jeg i det citat, så faktisk synes jeg, at det er et godt citat.
Jens Joel (S), 2022-09-08:
Jeg er enig med ordføreren i, at det er et godt citat, men det der med at sige, hvad man mener, handler jo også lidt om at forklare hvorfor.
Altså, hvad er det, der er galt?
Hvorfor er det, at Venstre ikke kan bakke op om den her finansiering?
Skyldes det, at man faktisk anerkender, at det vil betyde markant færre offentligt ansatte?
Er det, fordi man er bange for, at man ikke, om jeg så må sige, kan finde de her effektiviseringer, hvis man ikke har sagt noget om hvordan?
Eller hvad er det egentlig, der nager Venstre ved den her finansiering?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-09-08:
Det her er jo bare fedtspilleri af værste skuffe.
Og det er jo ikke småting, vi taler om, for det er halvdelen af landets udledninger, der kommer fra landbruget, hvis vi ikke gør noget.
Derfor bliver jeg bare nødt til at spørge, og det handler ikke om den specifikke konkrete model, om Venstre går ind for, at der skal være en bred CO 2 -afgift i landbruget.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-09-08:
Tak for det.
Siden vi var her sidst, har Venstre og også hr. Troels Lund Poulsen jo skiftet politik.
Nu går man ind for at bevare Arnepensionen, og det er jo noget andet, end hvad hr. Troels Lund Poulsen tidligere har sagt.
Faktisk tror jeg, at ordføreren var den første i Folketingssalen, der kunne sige, at Venstre ville gøre alt, hvad de kunne, for at afskaffe Arnepensionen efter et valg.
Men nu er det så kommet frem, at Venstre er imod finansieringen.
Og derfor vil jeg bare spørge hr. Troels Lund Poulsen, om det, at Venstre er for Arnepensionen, betyder, at Venstre vil afskaffe samfundsbidraget fra den finansielle sektor, lagerbeskatningen af ejendomsselskabers ejendomsavance og loftet over fradragsretten for lønninger over 7 mio. kr.
Altså, vil Venstre afskaffe den finansiering, der er lagt til grund for, at man kan bakke op om Arnepensionen?
Troels Lund Poulsen (V), 2022-09-08:
Jeg tænker, det mest fornuftige er, at man fra hr. Bjørn Brandenborgs side kan se, hvordan vi vil finansiere den såkaldt tidlige pension.
Det vil man kunne se i vores 2030-plan.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-09-08:
Synes hr. Troels Lund Poulsen, det er at bakke op om Arnepensionen, når man står på talerstolen og ikke kan finde ud af at anvise finansiering?
Altså, det er jo glædeligt – jeg tror, rigtig, rigtig mange mennesker, både i lokalet her og rundtomkring i Danmark, er rigtig, rigtig glade for, at hr. Troels Lund Poulsen og Venstre er kommet til fornuft og nu bakker op om retten til tidligere tilbagetrækning.
Men synes hr. Troels Lund Poulsen ikke, det ville være på sin plads, at man også ville anvise lidt finansiering til Arnepensionen?
Troels Lund Poulsen (V), 2022-09-08:
Jo, det synes jeg, og det skal man også gøre, før man møder vælgerne.
Men mig bekendt har hr. Bjørn Brandenborg jo ikke udskrevet folketingsvalg endnu, det er nok heller ikke hr. Bjørn Brandenborg, der gør det – der skal vi over til hr. Andreas Steenberg, for at det bliver udskrevet.
Så det med at være så bekymret for anvisning af finansiering skal man i hvert fald nok passe lidt på med, når man er socialdemokrat, fordi det jo så kun er noget, der gælder for alle andre end en selv.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-09-08:
Jeg synes ærlig talt ikke, at det er i orden, at Venstres ordfører ikke vil svare klart på, hvor reduktionerne i landbruget skal komme fra, om der skal være en CO 2 -afgift eller andet.
Jeg synes ikke, at svaret til Enhedslistens ordfører var fyldestgørende, og jeg synes ikke, det er i orden, at man umiddelbart før et valg siger, at det har man ikke tænkt sig at svare på.
Hvis vi ikke gør noget, kommer halvdelen af landets udledninger om 10 år fra landbruget, og Venstre vil ikke svare klokkeklart på, om der skal være en CO 2 -afgift på landbruget.
I statsministerdebatten var der heller ikke noget svar fra Venstre.
Det er simpelt hen ikke i orden.
Det kan befolkningen, der skal til valg, jo ikke bruge til noget, når de skal beslutte sig for, hvor krydset skal sættes.
Troels Lund Poulsen (V), 2022-09-08:
Altså, der er ikke noget, der nager Venstre, piner Venstre eller holder os søvnløse, men adspurgt om, hvorvidt Venstre i vores 2030-plan ville have et indhold, som var de her 18 mia. kr., så er svaret: Nej, det kommer vi ikke til.
Min erfaring som minister er, at det er ret svært at finde de her effektiviseringer.
Det er der sådan set ikke noget nyt i, og det har jeg tilladt mig at sige.
Og nu har jeg så også tilladt mig at sætte endnu flere ord på, så hvis det kan give hr. Jens Joel en bedre opfattelse af det, jeg er blevet citeret for, så er det jo kun godt.
Tak for det, og tak for talen.
Og der kunne jeg så notere mig, at der var nogle forslag fra SF.
Men hvordan og hvorledes tænker SF man skal gribe det an?
Nu har Venstre f.eks. foreslået, at man skal sænke elafgiften.
Hvordan stiller SF sig til det forslag, og vil det være et forslag, som vi kan blive enige om nu, sådan at vi kunne få det gennemført?
Skal vi nu ikke lade befolkningen få lov til at stemme, og så kan fru Lisbeth Bech-Nielsen jo sige det her til vælgerne?
Jeg tror sådan set, at vælgerne er kloge nok.
Det, der er vigtigt for os, er, at vi lever op til de målsætninger, vi har indgået aftale om, altså 70-procentsmålsætningen.
Så kan man diskutere, hvordan man når den.
Jeg synes, det er meget mærkeligt, at jeg i dag skal stå og foruddiskontere, hvordan dansk landbrug helt præcis skal levere en CO 2 -reduktion, når vi har bedt et ekspertudvalg om at komme med forslag til det – også forslag til en CO 2 -afgift.
Til det om, hvorvidt jeg så skal lægge mig fast på en model nu, eller når jeg har set anbefalingerne, tillader jeg mig først at lægge mig fast på det, efter jeg har set anbefalingerne.
Jeg er jo ikke herre over, hvornår der kommer et folketingsvalg.
Det tror jeg trods alt også godt at SF ved.
Det er jo ikke mig, der har fremprovokeret den nuværende politiske parlamentariske situation, hvor Radikale Venstre ønsker, at der skal udskrives valg senest i starten af oktober måned.
Så jeg tillader mig at afvente, at vi ser udspillet fra eksperterne.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-09-08:
Jeg tror, at vi har en fælles ambition om at hjælpe folk, der bliver rigtig hårdt ramt.
Men i SF synes vi, at Venstres forslag er usædvanlig dårligt, og det er der flere grunde til.
For det første vil det koste 3,4 mia. kr. bare for det halve år, som jeg hører Venstres forslag dækker over.
For det andet er det et meget, meget lidt målrettet forslag, og det skyldes, at hvis man har en varmepumpe eller elradiatorer, er man i forvejen afgiftsfritaget for forbrug ud over 4.000 kWh om året pr. hustand, og de 4.000 kWh er et ret højt normalt elforbrug, hvis man ikke bruger el til varme og bil.
Så dem, der har mest brug for fritagelsen, er altså fritaget i forvejen.
Og hvis man har en elbil, kan man også undgå en afgift, hvis man investerer i en privat ladestander, som man kan få til en lav pris med et abonnement.
Og de fleste andre erhverv betaler ikke elafgift ud over EU's minimumssats.
Så derfor vil forslaget være meget, meget dyrt, og det vil gå bredt ud til danskerne, men det vil ikke gå til dem, der har allermest brug for det.
Hvis man nogen sinde har ejet en Vestas-aktie, så kan man jo virkelig se, hvordan det går op og ned.
Og vi har jo brug for at sætte turbo på den grønne omstilling, så derfor har vi også brug for, at de her virksomheder investerer så meget, som de overhovedet kan.
Benny Engelbrecht (S), 2022-09-08:
I søndags var der en debat, hvor to af de borgerlige bejlere til statsministerposten bl.a. skulle give svar i forbindelse med et af de temaer, der blev taget op i debatten, nemlig klimaet.
Jeg kunne egentlig bare tænke mig at høre SF's ordførers vurdering af, om de to partier, der var tale om her – Konservative og Venstre – fremstod som klare, tydelige og varme fortalere for den 70-procentsmålsætning, som de jo egentlig selv har været med til at vedtage her i Folketinget skal gennemføres.
Føler ordføreren sig tryg ved, at det med en borgerlig statsminister er en retning, man vil fortsætte ad i Danmark?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-09-08:
Nej, og jeg vil faktisk gå så vidt som til at sige, at hvis der er borgerlige vælgere derude, som har klimaet som en af deres topmærkesager, så burde de være meget, meget bekymrede lige nu.
For vi har jo fået malet det her billede af, at vi nu alle sammen er grønne, og at det ikke er noget, der er store forskelle i længere, men der blev det jo virkelig afsløret under den debat, at det simpelt hen ikke passer.
Vi har en sektor, nemlig landbruget, som vi alle sammen gerne vil hjælpe med at omstille sig, men dertil hører altså også, at man ligesom resten af samfundet skal bidrage gennem CO 2 -afgiften, og der kunne vi ikke få noget klokkeklart svar, og slet ikke fra Konservative, som jo ellers prøver at fremstille sig selv som højrefløjens grønne parti.
Peter Skaarup (DD), 2022-09-08:
Tak til ordføreren for en fin tale.
Jeg vil godt spørge ordføreren i forhold til den artikel, der er i Jyllands-Posten i dag med hensyn til Socialdemokratiets valgløfte om 1.000 flere sygeplejersker, og hvad SF mener om den sag.
Sagen er jo, at der, hvis man følger det, der er beskrevet i medierne, også i Jyllands-Posten i dag, stort set ikke er kommet flere sygeplejersker, siden Mette Frederiksen trådte til som statsminister.
Ja, faktisk regner Jyllands-Posten sig frem til, at der ude i regionerne nu er færre sygeplejersker, end der var, da hun trådte til, og det bærer SF jo også et medansvar for, fordi man er parlamentarisk grundlag for den nuværende regering, og dermed også de her tal.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre: Hvordan har SF det egentlig med det, at der nu åbenbart er færre sygeplejersker, hvor der skulle være kommet 1.000 flere?
Og hvad vil man i øvrigt gøre ved situationen?
For det er jo helt uholdbart, når vi kommer frem i årene og kan se, at der bliver færre og færre sygeplejersker.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-09-08:
Det er nemlig helt uholdbart, og jeg vil gerne brede det lidt mere ud og sige, at vi alle sammen – eller i hvert fald de fleste af os – har et medansvar for, at det er gået, som det er gået.
For det er jo mange, mange års besparelser, 2-procentsbesparelser på sundhedsvæsenet, dengang vi havde det osv., det er jo mange, mange års politik, der tilsammen gør, at der nu er mange inden for en række velfærdsfag, der siger: Vi vil ikke mere.
Løn er en del af det, arbejdsvilkår er en del af det, og de vil ikke se på vikarer, der tjener mange gange det, de selv gør.
Vi har en regulær krise i vores velfærdsinstitutioner, og jeg synes, vi bliver nødt til at hæve os op over, om det er det ene eller det andet.
Det er klart, at vi gerne havde set de 1.000 flere sygeplejersker.
Vi bliver nødt til at tage nogle helt andre redskaber i brug.
I SF har vi jo klokkeklart sagt, at det også er et politisk ansvar at gøre op med den uligeløn, der er mange steder.
Peter Skaarup (DD), 2022-09-08:
Det er fint med sådan nogle hensigtserklæringer, men nu står vi jo sådan set lige foran at skulle møde vælgerne.
Selv om statsministeren vist ser ud til at trække den lidt, kommer man nok ikke uden om, at det er relativt snart, og så er det jo, vi alle sammen gør boet op og ser på, hvor mange sygeplejersker der så er kommet.
Man lovede 1.000 – og SF har et medansvar – og der er jo nærmest kommet et minus.
Så spørger jeg: Hvad har SF gjort?
Hvad har SF gjort igennem de her 3 år, for at der kom flere sygeplejersker?
Det her med omstillingsparathed er jo vigtige ord, men hvad har SF gjort?
René Christensen (DF), 2022-09-08:
Det er nemlig rigtigt.
Og jeg repræsenterer Dansk Folkeparti.
Det er faktisk sådan, at det, jeg vil spørge om, handler om, at ordføreren står deroppe og siger, at under coronaen holdt regeringen hånden under virksomhederne.
Man lånte nogle penge af staten, som man skulle betale tilbage.
Jeg skal lige sige, at det ikke bare er tomme selskaber; det er selskaber, som enten har ansatte eller har en omsætning på over 1 mio. kr. Så man holdt hånden under dem?
Nej, man har givet dem et lån, som man nu vil have betalt tilbage.
Man skal huske, at alle offentligt ansatte var sendt hjem på fuld løn.
Det var sådan, man gjorde det.
Så det var ikke staten, der holdt hånden under virksomhederne.
Det, jeg så gerne vil spørge om, er, at når nu man vil lave den her enorme skattestigning i forhold til de her selskaber, som har en stor profit i forhold til de udfordringer, der er, hvad er det så, SF vil bruge dem til?
Altså, vi sidder og kigger på en finanslov, hvor der intet er til danskerne, og svaret står jo tilbage: Det udløser øget inflation.
Hvad er det, de mange milliarder skal bruges til?
Skal de tilbage til danskerne?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-09-08:
Det sidste først: Der er en række ting, som vi vil bruge de her penge på.
Og der er det klart, at vi bliver nødt til at målrette det, for gjorde vi ikke det, ville 12 mia. kr. ikke engang være nok.
Vi er nødt til at målrette det til dem, der ikke kan få økonomien til at hænge sammen.
Det kan alle os herinde godt, også selv om vi også kan se, at ting bliver dyrere.
Det er det ene.
Det andet er vores sundhedsvæsen.
Og så har vi også nogle andre velfærdsområder.
Så vi siger, at det skal være ekstra oven i det finanslovsforslag, som man kan læse på SF's hjemmeside, med udgifter og indtægter for 5,5 mia. kr. I forhold til det her med antal virksomheder vil jeg sige, at jo, vi har holdt hånden under virksomhederne, samtidig med at der også blev stillet meget store krav til rigtig mange virksomheder, som har haft det rigtig hårdt under coronaen.
Men der har været lønkompensation, der har været forskellige hjælpepakker, og der har været forskellige kompensationspakker.
Og rigtig meget af det har f.eks. været løn og udskudt moms.
Der udskød vi faktisk, hvornår man skulle betale momsen tilbage.
SF var et af partierne, der pressede på for det.
Men vi vidste godt, at der ville komme den dag, hvor nogle af de her virksomheder ville gå konkurs, for det sker jo desværre løbende i en økonomi.
René Christensen (DF), 2022-09-08:
Jo, men det er alligevel en stigning på 10 pct. i konkurser, og det er da i hvert fald en udfordring for samfundet.
Og vi ser, at der er en høj beskæftigelse, og det er jo det private, der skal være med til at holde hånden under velfærdssamfundet.
Der skal være nogle, der producerer noget, som vi kan beskatte, så vi kan få noget velfærd.
Jeg tror sådan set, vi er meget enige med SF i det.
Det, jeg gerne lige vil tilbage til, er det her med, at man, hvis der kommer flere penge ind i forhold til skatter, ikke kan bruge det på sundhed.
Det kan jo være, at det er et engangsbeløb, der kommer ind.
Derfor vil jeg gerne lige spørge igen: Hvis regeringen og SF kommer igennem med det, de gerne vil, altså at beskatte de her selskaber, som tjener mange penge, hvad er det så, man vil bruge pengene på?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-09-08:
Det er også helt rigtigt.
Det håber jeg ikke, og det tror jeg heller ikke.
Men det er rigtigt, at det er nogle forskellige engangsudgifter, vi gerne vil bidrage til, både noget inflationshjælp – og der vil jeg sige, at det er det største enkeltstående bidrag, som jeg har hørt noget parti komme med den her særskat skal gå til – og det er også til nogle engangsbeløb inden for vores sundhedsvæsen og dele af vores velfærdssamfund.
De løbende ting kan man se i vores almindelige finanslovsudspil, som man også kan læse på hjemmesiden.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-09-08:
Det forslag til finanslov, der nu er blevet fremsat af regeringen, har en finanseffekt på 0,9 pct.
Det vil sige, at finansloven øger efterspørgslen i samfundet med 0,9 pct. mere, end finansloven øger udbuddet i samfundet og dermed bidrager til inflationen.
Har SF det helt okay med et finanslovsforslag fra regeringen, som er et løst finanslovsforslag, som øger efterspørgslen i samfundet med 0,9 pct. og dermed bidrager til inflationen?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-09-08:
Nej, men så kan hr. Ole Birk Olesen være rigtig glad for, at SF forhåbentlig skal forhandle finanslov, for nogle af de finansieringselementer, som vi har, trækker luft ud af økonomien og trækker i den modsatte retning
Det er, fordi vi politisk står et sted, hvor vi siger, at vi gerne vil omfordele, og at vi vil gøre det på en klog måde.
Vi kan kun lave målrettet inflationshjælp, for ellers er det rigtigt, at det vil puste til inflationen, hvis man gør det for bredt.
Benny Engelbrecht (S), 2022-09-08:
Jeg må sige, at det ikke er det, jeg hører fra danske producenter af grøn energi; jeg hører tværtimod, at de er ret presset på deres indtjening.
Så for sådan lige at få en lille smule balance i den debat kunne jeg egentlig bare godt tænke mig at høre, om ordføreren kan bekræfte, at der er ganske mange producenter, der gør opmærksom på, at de netop er presset på det her område, og at det er en del af udfordringen i forhold til den grønne omstilling.