runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2019-02-20:
Tak for spørgsmålet, som jo til forveksling ligner mange af de spørgsmål om sygehuse, som jeg har fået fra andre socialdemokrater, siden regeringen præsenterede sundhedsreformen i midten af januar.
Man kunne måske tro, at socialdemokraterne har besluttet sig for at tage landets sygehuse et for et, for vi er i hvert fald ved at være igennem mange af dem her i salen i onsdagens spørgsmål og i samråd.
Derfor vil jeg også tillade mig at gentage noget af det, jeg har sagt tidligere, for jeg fristes lidt til at tro, at socialdemokraterne forsøger at piske sådan en utryghedsstemning op rundtomkring i landet og skabe utryghed blandt borgerne for, at de lokale sygehuse er lukningstruede som følge af regeringens sundhedsreform.
Det kan selvfølgelig også være det niveau, vi tager diskussionen på.
Jeg synes bare, det ville være fint, hvis man ligesom kunne forholde sig til, hvad det egentlig er, der bliver foreslået.
Derfor vil mit svar også være det samme, som jeg tidligere har sagt, nemlig at regeringen med sundhedsreformen ikke lægger op til ændring af den planlagte sygehusstruktur.
Så ser man på det kort, der er på side 57 i regeringens udspil, vil man også kunne se, at både matriklerne på Ærø, i Svendborg og i Nyborg er tegnet ind i det sundhedsfællesskab, der vil være på Fyn.
Og regeringens sundhedsreform ændrer ikke ved den planlagte sygehusstruktur.
Det, vi har fokus på, er at skabe mere nærhed og at få flyttet flere behandlinger ud tættere på, hvor folk bor, for der er rigtig mange, der i dag ender med at bevæge sig rigtig langt, og bor man på Ærø, kan der godt være langt ind til Odense Universitetshospital.
Der er en lang række funktioner, som vi i dag kan se ikke nødvendigvis behøver at ligge på de store specialiserede sygehuse, men ligeså godt kan ligge ude hos egen læge, ude i kommunale sundhedshuse eller ude på nogle af de mindre sygehuse, så de kommer tættere på borgerne.
Så vores ønske er sådan set at få skabt mere nærhed i vores sundhedsvæsen og bedre sammenhæng med oprettelsen af de 21 sundhedsfællesskaber, at få løftet kvaliteten, men også få en forpligtethed på tværs af landet, så man som borger oplever den samme høje standard i sundhedstilbuddene landet over.
Erik Christensen (S), 2019-02-20:
Jeg skal beklage over for ministeren, hvis det er sådan, at ministeren synes, at vi har stillet for mange spørgsmål om det her, men vi er valgt forskellige steder i landet, og derfor er det jo klart, at vi selvfølgelig har forskellige interesser i forhold til at kigge på, hvad der eventuelt vil ske i vores lokalområde.
Jeg kunne godt tænke mig at stille et spørgsmål til ministeren om det, der står i regeringens eget udspil, nemlig at »i den nye organisering får den regionale sundhedsopgave en mere driftspræget karakter.
Den opgave skal ikke gøres til genstand for politiske uenigheder«.
I det øjeblik, at regeringens udspil bliver til virkelighed, fjerner vi jo sådan set det politiske led, regionsrådene.
Det, som regeringen åbenbart synes er problematisk, er, at der kan være politisk uenighed om sundhedsopgaverne, og hvordan de skal løses.
Jeg har nu den opfattelse, at politisk uenighed ofte er med til at styrke den debat, der er, og måske også styrke det resultat, der kommer ud af den debat, der kan være i forbindelse med uenighed.
Samtidig roser regeringen også i sit oplæg regionerne for det arbejde, der rent faktisk er gjort, så derfor kunne jeg godt tænke mig at stille spørgsmålet: Hvorfor har regeringen egentlig større tillid til, at en politisk udpeget bestyrelse bedre kan håndtere driften af sygehusene i fremtiden end regionsrådene, som vi kender dem i dag?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-02-20:
Tak for spørgsmålet.
Derfor er det selvfølgelig en dejlig lejlighed til at kunne få det afklaret.
Det, vi skriver i sundhedsreformen, er, at det på nogle områder handler om sundhedsfaglige standarder, og også, at det skal være nationalt forankret, hvad det er for en kvalitet, vi vil have, og så skal det jo ikke efterfølgende blive genstand for en politisk diskussion et andet sted.
Hvis vi i Folketinget er blevet enige om, hvad servicemålene for f.eks. ambulancerne skal være, skal man jo ikke forskellige steder i regionerne have en diskussion om, om det så er okay, at der kommer færre ambulancer hurtigt frem i én region, end der gør i naboregionen.
Det er jo et spørgsmål om, hvad der skal forankres nationalt, og hvad der skal forankres lokalt i vores sundhedsvæsen fremover.
Erik Christensen (S), 2019-02-20:
Jeg lytter mig til, at det betyder, at fremtidens sundhedsvæsens prioriteringer skal foregå i Aarhus og på Christiansborg, for ellers holder det, ministeren siger her, jo ikke vand.
Der skal være ensartethed, og der skal ikke tages hensyn til de lokale forhold.
Det må jo forsvinde ifølge den argumentation, ministeren lige har brugt, og det betyder så, at det er i Aarhus og her på Christiansborg, at fremtidens sundhedsvæsens prioriteringer skal foregå.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-02-20:
Nej, det betyder det ikke, men der er nogle ting, vi rykker op på nationalt plan, og så er der en lang række ting, vi rykker ud lokalt i det nære sundhedsvæsen.
Det er derfor, vi skaber 21 sundhedsfællesskaber, og jeg forsøgte i min indledning at fortælle lidt om det sundhedsfællesskab, der kommer på Fyn, og som jo vil rumme sygehusene i Odense, i Svendborg, i Nyborg og på Ærø.
Det er vigtigt at sige, at der er en masse beslutninger, der flytter derud, men når det f.eks. er sådan, at vi her i Folketinget har vedtaget, at borgerne har nogle patientrettigheder, så synes vi ikke, det er okay, at det så i de forskellige regioner bliver gjort til genstand for en diskussion om, hvorvidt man nu skal overholde dem.
Selvfølgelig skal man overholde patientrettighederne, og det er egentlig der, hvor vi siger, at det er på nationalt plan, altså at patienternes rettigheder skal overholdes i hele landet.
Det skal ikke være genstand for en politisk diskussion i fem regioner.
Erik Christensen (S), 2019-02-20:
I udspillet står der også, at de nye sundhedsforvaltninger i stedet skal sikre en sundhedsfaglig og effektiv drift af sygehusene.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren: Betyder det så, at den måde, regionerne driver sygehusene på i dag, ikke er effektiv?
Hvis man skal drive dem endnu mere effektivt, er der jo en risiko for, at man er nødt til at lukke nogle af de mindre sygehusafdelinger, for ellers har jeg svært ved at forstå, hvordan man skulle få en mere effektiv drift, blot fordi man laver nogle sundhedsfaglige enheder, i stedet for at man har regionerne.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-20:
Jeg synes bestemt, at det er en kompetence, som skal ligge hos det lokale demokrati.
Jeg tror også, at hvis det, der kommer ud af den debat, der har været de senere dage, om den beslutning hos Movia, er en generel forståelse i Movias område om, at man har truffet en beslutning, som ikke var rigtig, så tror jeg også, at Movias bestyrelse vil ændre beslutningen og gå tilbage til det gamle system.
Men hvis nu Movias bestyrelse – f.eks. Dansk Folkepartis medlem af bestyrelsen – har gode argumenter for, at man har truffet den beslutning, så kan det jo være, at det også kan påvirke sagen på anden måde.
Spørgsmålet for mig er, om vi tør overlade det til det lokale demokrati at afveje disse hensyn, eller om vi her fra Christiansborg synes, at vi skal til at beslutte noget om informationstavler for afgang af busser.
Thyra Frank (LA), 2019-02-20:
Det kan jeg sige nej til, det har han ikke.
Men jeg er da meget glad for at se, at man har meddelt, at der vil være et nyt møde, et ekstraordinært møde, på mandag, så det kunne godt se ud, som om borgmesteren har besluttet sig til sammen med byrådet at tage sagen op igen.
Kim Christiansen (DF), 2019-02-20:
Nu diskuterer vi så hele den her vinkel på det, altså at en sådan bestemt og meget stor gruppe af den danske befolkning føler, at de ikke har mulighed for at få de oplysninger, de skal have.
Det er jo den ene ting, vi diskuterer.
Jeg ved ikke, hvad bevæggrundene fra Movias side har været for at lave det her.
Det ved ministeren måske heller ikke.
Men hvis det er økonomiske hensyn, er det så noget, vi på en eller anden måde kan gøre noget ved – er det, fordi man føler sig presset økonomisk ude i regionerne og trafikselskaberne, eller er det bare, fordi man synes, at den her nye teknologi er sådan lidt smart at være med på, og man så overser en stor befolkningsgruppe?
Julie Skovsby (S), 2019-02-20:
Som afrunding på det her spørgsmål vil jeg gerne sige, at vi alle sammen er enige om, at det her er en alvorlig situation.
Jeg spurgte ældreministeren, om ministeren har været i kontakt med sine ministerkollegaer om situationen i Assens kommune.
Borgmesteren siger, at han selv har haft kontakt til en række ordførere og topministre, mindst ti, og jeg vil gerne spørge, om Assens' borgmester, Søren Steen Andersen, har været i kontakt med ældreministeren.
Astrid Krag (S), 2019-02-20:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet er meget kort, og det lyder: Vil ministeren gribe ind over for Assens Kommune, så svækkede ældre i kommunen kan få gjort rent oftere end hver femte uge?
Thyra Frank (LA), 2019-02-20:
Som jeg også tilkendegav i mit svar på det forrige spørgsmål, er et serviceniveau med rengøring hver femte uge, og hvor gulvvask helt er afskaffet, efter min mening ikke en værdig ældrepleje, og jeg mener, at det hverken er værdigt eller rimeligt over for vore ældre borgere.
Det er Ankestyrelsen, der som ankeinstans og overordnet tilsynsmyndighed skal påse, at kommunerne overholder serviceloven.
Det gælder også, i forhold til om det politisk fastsatte serviceniveau med rengøring hver femte uge og uden gulvvask ligger inden for servicelovens rammer.
Jeg kan ikke gå ind i den konkrete sag og pålægge en kommunalbestyrelse et bestemt serviceniveau for ældreplejen, det følger nu engang af det kommunale selvstyre.
Som jeg kan forstå det ud fra dækningen af sagen i pressen, vil Assens Kommune genvurdere deres serviceniveau på et ekstraordinært møde, og jeg vil da allerede nu i den grad opfordre Ankestyrelsens tilsynsenhed til at se på sagen på grund af dens principielle karakter.
Hvis det viser sig, at et serviceniveau med rengøring hver femte uge rent faktisk er lovligt, så må alle partierne i Folketinget sætte sig sammen og se på lovgivningen, så vi undgår sager af den her karakter, for det er ganske enkelt ikke i orden.
Afslutningsvis vil jeg gerne gentage, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti har sikret markante løft af ældreområdet ved de seneste finanslove.
Det løft er også, som jeg også fortalte før, kommet Assens Kommune til gode.
Astrid Krag (S), 2019-02-20:
Tak for det.
Lad mig bare lige starte med at sige, at nu læste jeg også lige, hvad borgmesteren fra Assens har skrevet på sin Facebookprofil om det indkaldte møde, og jeg må desværre sige, at jeg ikke læser det samme som ministeren, nemlig at det skulle være selve beslutningen om kvalitetsstandarderne, man skal diskutere, men snarere noget teknisk i forhold til ikrafttrædelsestidspunktet.
Jeg håber da, at ministeren har ret, men det er ikke sådan, jeg har læst det.
Det er det andet spørgsmål, vi har om det her, så sagen er jo kendt.
Altså, der er en kommune, der nu vil have rengøring hver femte uge og ingen gulvvask overhovedet.
Man skal jo efterhånden være meget dårlig for at slippe gennem nåleøjet og blive visiteret til hjemmehjælp.
Jeg tør slet ikke tænke på, hvad det her kan have af sundhedsmæssig betydning, af hygiejnemæssige udfordringer.
Hvis man spilder noget mad i sin ovn og ikke får det fjernet i fem uger – eller i sin mikroovn for den sags skyld – og skal varme leveret mad der hver dag, så er det virkelig svært at overskue, hvad det her kan have af betydning for de svageste ældre, vi har – udover det grundlæggende, altså at det ikke er værdigt og rimeligt.
Ministeren siger heldigvis også nu, at ministeren ikke synes, at det er rimeligt.
Derfor vil jeg så også bare spørge ministeren: Hvis ministeren så klart kan sige, at det her ikke er rimeligt, hvorfor vil ministeren så ikke allerede nu gøre noget for at sikre sig, at det her ikke breder sig?
For det er jo en af de bekymringer, der også er rejst af bl.a. Ældre Sagen, altså at den her nye praksis med en kvalitetsstandard, der er så lav som den, vi ser i Assens, kan brede sig til andre kommuner, der har problemer med en presset økonomi.
Det er de tre aspekter, jeg håbede at få vendt med ministeren her i dag.
Er det værdigt?
Det kan jeg forstå ministeren er enig med mig i det ikke er.
Er det lovligt?
Man så også det sidste: Når ministeren nu er så tydelig på, at det ikke burde være sådan her i vores dejlige land, hvorfor vil ministeren så ikke gøre noget med det samme og f.eks. melde noget meget klart ud her i dag, så det her ikke bliver en tilstand, vi ser brede sig til andre kommuner?
Thyra Frank (LA), 2019-02-20:
Jamen det er nu engang sådan, at vi herhjemme har skruet et system sådan sammen, at det betyder, at det er Ankestyrelsen, som er den uafhængige myndighed, der tager stilling til den her slags sager.
Og jeg har da som minister tænkt mig at følge den måde, man gør det på.
Astrid Krag (S), 2019-02-20:
Jeg må godt nok sige, at når ministeren møder frem i dag og så klart siger, som hun heldigvis siger, at det, der sker i Assens nu, ikke er rimeligt, at det kan vi simpelt hen ikke være bekendt over for de ældre – og jeg tror sådan set også, at ministeren er enig med mig i, at det her kan have nogle konsekvenser for svækkede ældre, både hvad angår hele det sundhedsmæssige, hygiejneproblemer, hvad der ikke kan nå at udvikle sig på et badeværelsesgulv, der aldrig bliver vasket, vi ved det selv, diabetikere og fodsår osv. –
når problemet er så tydeligt, og ministeren er så klar i mælet, hvorfor skal vi så vente?
Hvorfor vil ministeren ikke gøre noget nu?
Thyra Frank (LA), 2019-02-20:
[Lydudfald]
... gøre noget.
Jeg opfordrer på det kraftigste Ankestyrelsen til at kigge på den her sag, fordi jeg synes, det er en principiel sag, vi står med, og jeg vil da gerne sige, at jeg har det fuldstændig, ligesom spørgeren har.
Jeg synes da også, det her er helt urimeligt, men vi har nu en arbejdsgang og en måde, vi arbejder på, og mine beføjelser er ikke at gå ind i det.
Det er Ankestyrelsen, der gør det, og så må vi se, hvad de kommer frem til.
Lovgivningen er nu engang noget, som Folketinget beslutter, og noget, vi skal se på i fællesskab.
Det er ikke mig som minister, det er nu engang Ankestyrelsen, vi har til den slags ting, og det burde ældreordføreren for Socialdemokratiet da også vide.
Og jeg undrer mig ikke over, at fru Astrid Krag er skuffet, for det er hun jo generelt, når vi mødes.
Men jeg må altså endnu en gang sige, at jeg kraftigt har opfordret Ankestyrelsen til at se på det her, og så har jeg oven i købet også sagt, at hvis det viser sig, at det her er lovligt, må vi mødes og finde ud af, hvad der så skal ske.
Lovgivning er ikke noget, man bare lige gør selv som ældreminister, og det ved fru Astrid Krag, der selv har været minister, bestemt også.
Astrid Krag (S), 2019-02-20:
Der er flere ting i den her besvarelse, som er voldsomt skuffende.
Altså, det her vedrører ikke kun Assens Kommune, det er jo alle steder i landet, vi ser kommuner, der sænker kvalitetsstandarderne for at få budgetterne til at mødes.
Og der er penge nok i kommunerne, siger ministeren.
Altså, der vil jeg bare sige, at når velfærden er blevet underfinansieret med over 4 mia. kr., er det altså svært for mig at se, at der er penge nok.
Jeg undrer mig også over, hvad det er for en virkelighed, ministeren besøger, når hun er ude på plejehjem, hvis hun ikke hører, hvad jeg hører, nemlig at der er færre medarbejdere, og at de ældre bliver stadig dårligere og tungere at pleje og drage omsorg for.
Jeg vil sige, at ministeren jo her i dag kunne have sendt et klart signal til både Assens Kommune, men også til landets andre kommuner.
Det er jo ikke kun os i Socialdemokratiet, der mener, at det her handler om mere end Assens.
Det mener f.eks. Ældre Sagen jo også, der har sendt et åbent brev til ministeren om sagen her, og som frygter, at det her vil brede sig til andre kommuner.
Og nu hører vi så fra ministeren i dag, at man ikke engang kan svare på, om det, der foregår, er lovligt.
Jeg synes, det er dybt bekymrende, og jeg ville ønske, at vi fik ministeren mere på banen, både som ældreminister, men også, som min kollega siger, i forhold til de andre ministre i regeringen, når det kommer til de økonomiske rammer for vores velfærd.
Thyra Frank (LA), 2019-02-20:
Jeg har hørt ældreordføreren for Socialdemokratiet sige igen og igen, hvordan det hele bliver underfinansieret af den her regering.
Jeg bliver bare nødt til sige, at ældreområdet i den grad er blevet prioriteret af den her regering.
Sammen med Dansk Folkeparti har vi givet det et utroligt løft.
Tænk på, at sidste år, i 2018, var ældreområdet det velfærdsområde, som blev prioriteret højest, nemlig med 2,7 mia. kr.
Julie Skovsby (S), 2019-02-20:
Kommunalt selvstyre forhindrer ikke ældreministeren i at tale sammen med sine kollegaer.
Jeg spørger igen: Har ministeren vendt det her spørgsmål med nogen andre i regeringen?
Thyra Frank (LA), 2019-02-20:
Men hør nu her: Vi har stadig væk kommunalt selvstyre, og jeg forstår, at borgmesteren i Assens har talt med indenrigs- og økonomiministeren og måske også finansministeren og andre, og det er klart, at det er hans opgave, og det har han jo også direkte sagt.
Så igen: Jeg bliver nødt til at sige, at den her regering prioriterer ældreområdet, og vi har prioriteret ældreområdet, og Assens Kommune har ganske enkelt, ud over, hvad de ellers får, fået ca. 13 mio. kr., som kommer til bare i år, i 2019, fra værdighedsmilliarden og for den ekstra bemanding.
Julie Skovsby (S), 2019-02-20:
Jeg kan oplyse, at det ekstraordinære møde, som Social- og Sundhedsudvalget er blevet indkaldt til inden byrådsmødet, udelukkende omhandler vedtagelsestidspunktet for kvalitetsstandarderne.
Borgmesteren skriver: Den økonomiske situation er uændret, og det er synspunktet om de uværdige besparelser også.
Det er for at slå det fast, og jeg vil sige, at det, der er brug for, hvis vi skal sætte os sammen, jo er at sætte os sammen om at kigge på økonomien.
Det er jo det, der er problemet, og jeg bliver voldsomt bekymret over, at den virkelighed, jeg oplever på Fyn og i Assens Kommune, kan ministeren slet ikke se.
Jeg bliver nødt til at spørge igen: Har ministeren været i kontakt med sine kollegaer, sine ministerkollegaer, omkring det her spørgsmål?
Thyra Frank (LA), 2019-02-20:
Jeg beklager – jeg har ikke vendt det her spørgsmål med nogen, fordi det nu engang er sådan, at det her er noget, der omhandler Assens Kommune.
Og jeg har læst, at Assens Kommunes borgmester har talt om det med udligning, men i forhold til selve økonomien bliver jeg nødt til igen at gentage, at den her regering har prioriteret økonomien omkring de ældre, og det har vi gjort med rigtig mange penge.
Tænk sig, i 2018 var der 2,7 mia. kr. til ældreområdet.
Det er prioriteret højt.
Men de har fået pengene ud.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-20:
Det skal jeg ikke kunne sige, men tingene ændrer sig jo i vores samfund.
Hr. Kim Christiansen og jeg har været med til at træffe beslutning om, at vi ikke længere skal have nødtelefoner langs motorvejene, fordi de fleste mennesker i dag kører rundt med en mobiltelefon.
Men der er vel stadig folk, der ikke har en mobiltelefon i bilen, og af hensyn til dem burde man så have opretholdt nødtelefonerne langs motorvejene?
Vores vurdering dengang var, at behovet ikke længere var så stort, sådan at omkostningen var for stor i forhold til det lille behov.
Men igen, jeg er helt sikker på, at man kan træffe de rigtige beslutninger om den slags lokalt.
Karina Adsbøl (DF), 2019-02-20:
Tak for det.
Jeg synes alligevel, det er mærkeligt, at vores transportminister ikke har en holdning eller en mening om det her.
Men derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ind til, om ministeren så i det mindste er enig i, at det er en serviceforringelse, når Danmarks største trafikselskab Movia fjerner trykte oplysninger om busruter og afgangstider ved stoppesteder på Sjælland.
Måske kan ministeren være enig med Dansk Folkeparti i, at det er en serviceforringelse, at man netop fjerner det her?
Måske ministeren så også kunne komme det lidt nærmere i forhold til ministerens egen mening, for det handler vel ikke om antallet af ældre.
Der er jo også f.eks. turister, der kommer udefra, og som måske har brug for at kigge på en busplan.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-20:
Men hvis det nu er kombineret med andre tiltag, f.eks. at man har en bedre forsyning af trykte køreplaner, som bliver sendt til borgernes hjem, eller lignende – hvad man nu kunne forestille sig – så kan det samlede billede jo godt være en serviceforbedring.
Men det er jeg ikke vidende om, og det er jo det, der også er pointen her, nemlig at det er en beslutning, som træffes af det lokale demokrati.
Og spørgsmålet er, om man har tillid til det lokale demokrati i spørgsmålet om, hvorvidt man skal annoncere med køretider ved busstoppestedet, eller man tror, at det lokale demokrati ikke kan finde ud af at træffe den slags beslutninger, hvorfor vi her på Christiansborg bliver nødt til at gribe ind.
Karina Adsbøl (DF), 2019-02-20:
Vi kom ikke nærmere ministerens holdning eller mening om det.
Ministeren er jo også politiker, og hvis ministeren ser, at der er nogle urimeligheder eller nogle ting, man kan gøre bedre, så er det vel også sådan, at man som minister vil tage det op og tage dialogen omkring det og ikke bare sige, at den beslutning vedrører ikke mig.
Så er man jo også politiker, og man vil gerne gøre en forskel.
Det er derfor, at vi er i Folketinget.
Ministeren anerkender, at det er en serviceforringelse, men har ministeren tænkt sig at gøre yderligere på området, i forhold til at vi sikrer tilgængelighed fremadrettet, i forhold til når vi snakker om også andre transportområder?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-20:
Der findes forskellige måder at være politiker på.
Den ene måde at være politiker på er, at man siger, at alle beslutninger, som man kan mene kunne træffes anderledes, har man ret til at blande sig i, og man må overrule dem, der har truffet beslutningen, hvad enten det måtte være private eller folk i det lokale demokrati.
Fordi man sidder på Christiansborg, må man i princippet bestemme alt.
Det er en måde at være politiker på.
En anden måde er at sige, at vi har nogle magtdelinger i det her samfund.
Kommunerne beslutter noget, regionerne beslutter noget, borgerne beslutter noget selv.
Bare fordi vi her på Christiansborg ville have gjort tingene anderledes, er det ikke sikkert, at vi har ret til at bestemme alt i det her samfund, for folk har også ret til at have en frihed.
Kommunerne har ret til at have en frihed, borgerne har ret til at have en frihed.
Det er en anden måde at være politiker på, og det er den måde, jeg er politiker på.
Kim Christiansen (DF), 2019-02-20:
Det er til ministerens kommentarer om nødtelefoner.
Jeg tror ikke, at der er 210.000 bilister, der ikke ejer en mobiltelefon.
Det nægter jeg at tro.
Derfor er problemet nok noget mindre end i det her tilfælde, hvor vi taler om ældres muligheder for at se, hvornår bussen kommer, og hvornår den kører.
Jeg ser bare det her som en kæmpe serviceforringelse.
Når vi taler om nødtelefoner, gav det god mening at nedlægge dem, fordi stort set alle har en mobiltelefon i dag.
Når vi taler om serviceforringelser i den kollektive trafik, er der også det, at man har nedlagt en masse toiletter på DSB's stationer – jeg ved godt, at det er en helt anden snak – men det er jo ikke, fordi folk er holdt op med at gå på toilettet.
Jeg mener bare, at man konstant forringer servicen i den kollektive trafik – senest med det her tiltag, hvor man direkte rammer 210.000 ældre borgere, der ikke er digitale.
Men det kunne godt være, at man også rammer nogle andre, som er løbet tør for strøm på mobilen, eller som har glemt den derhjemme.
Så lige til ministerens formodning om, at Movia måske vil ændre på det her: Er det en fornemmelse, eller er det noget, som ministeren har hørt sådan på vandrørene?
Det er jo lidt interessant.