runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-26:
Ja, om jeg er stolt af Danmark under Frederik V og Christian V og Christian VI?
Altså, jeg er da stolt af Danske Lov.
Jeg er stolt af det fantastiske bygningsværk, der opstod under både Christian IV, men jo også under Frederik V.
Jeg er stolt af stænderforsamlingerne, som blev etableret under Christian VIII.
Jeg er stolt af masser af ting gennem danmarkshistorien – jeg er ikke tilhænger af slavehandel; det siger sig selv.
Men det gør jo ikke, at de ugerninger, der måtte være begået i bestemte perioder af danmarkshistorien – fra hekseafbrændinger til dem, der ligesom Erik Scavenius slikkede nazisterne op og ned ad ryggen – nødvendigvis er noget, som jeg er stolt af.
Men der er masser af ting, både i det 15., 16. og 17. århundrede og helt op til 1943, som jeg selvfølgelig er stolt af.
Søren Søndergaard (EL), 2021-01-26:
Så man skal bare ikke gøre det på Kunstakademiet – okay.
Hr. Morten Messerschmidt indledte med ligesom at forklare, at i forhold til vores historie var der noget, som man kunne være stolt af – eller man kunne være det modsatte.
Og det kan jeg sagtens genkende.
Altså, jeg er stolt af dem, der i modsætning til den danske regering gik til modstand mod den nazityske besættelse af Danmark.
Omvendt er jeg ikke helt så stolt af dem, der meldte sig til Frikorps Danmark og sådan noget.
Så det kan jeg sagtens genkende.
Men hvad er grunden til, at hr. Morten Messerschmidt nævner det i den her forbindelse?
Altså, jeg forstår det ikke.
Er der nogen, der er stolte af Danmarks rolle, altså det officielle Danmarks rolle, under slavetiden?
Er hr. Morten Messerschmidt stolt af Danmarks rolle under slavetiden?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-26:
Det betyder, at når de der 657 mennesker mener, at hærværk er kunst, er det ikke opbyggeligt.
Altså, man kan sagtens lave en statue af Frederik V, som illustrerer andet end den storhed, som enevælden gerne vil præsentere sig med – man kan tegne det, og man kan lave det i ler; man kan give Frederik V et lysegrønt tylskørt på og synes, det er spændende.
Det er fint for mig.
Man skal bare ikke gøre det på Kunstakademiet.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-01-26:
Når jeg stiller spørgsmålet, er det selvfølgelig, fordi det her også handler om kultursyn og kunstsyn og frihedssyn, og indtil nu har vi i hvert fald her i landet haft undervisningsfrihed, altså at man har tillid til, at institutionerne vælger den undervisning, som er den rigtige.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-26:
Jo, jeg taler jo om Det Kongelige Danske Kunstakademi, når jeg siger, at man skal lufte ud.
Det er klart, at man jo kan danne alle de grupper og akademier og foreninger og partier og bevægelser, man gerne vil, hvor man kan sidde og dyrke de her trivielle tanker om kolonitid og strukturel racisme, og hvad det ellers måtte være, og som jeg ved at hr. Uffe Elbæk også er meget optaget af.
Det skal jeg slet ikke blande mig i – der er jo fuld åndsfrihed.
Det, jeg forholder mig til, er Kunstakademiet, og jeg går ikke ud fra, at hr. Uffe Elbæk mener, at kulturen kun lever på kunstakademiet – det ville være et meget fattigt og isoleret kultursyn.
Så det, jeg taler om, når jeg taler om en strammere styring, er selvfølgelig at sørge for, at der er en opbyggelig kultur på Kunstakademiet.
Og i forhold til alle de skøre typer, som render rundt og tænker woketanker, og hvad ved jeg, og gerne vil kaste statuer i havet og sådan nogle ting, så skal de være hjertelig velkommen til det, bare andre steder og vel at mærke deres egne statuer – så længe det ikke forurener selvfølgelig, og der går jeg ud fra at hr. Uffe Elbæk og jeg er enige.
Nej, især hr. Bjørn Nørgaard har jo gennemgået en fantastisk udvikling fra at lave værker, der havde en majestætsfornærmende karakter, til i dag at lave noget, som rent faktisk er pænt at kigge på, og det ville bestemt ikke være udelukket, at han kunne sidde i ledelsen på Kunstakademiet.
Jeg vil dog sige, at hvis vi lavede den der Danmarks Radio-model, så kunne Det Radikale Venstre jo pege på hr. Bjørn Nørgaard – det ville vi jo ikke have mulighed for at modsætte os.
Så jeg forstår ikke den beske tilgang til vores forslag, for det ville jo netop sikre, at dem, som fru Zenia Stampe måtte være i tvivl om hvorvidt Dansk Folkeparti ville synes var de bedste, alligevel kunne komme ind, fordi fru Zenia Stampe ville have en mulighed for at nominere en kandidat som f.eks. hr. Bjørn Nørgaard.
Jeg tror næsten, at hr. Nørgaard er blevet for konventionel til det parti, fru Stampe er medlem af – er han ikke det?
Zenia Stampe (RV), 2021-01-26:
Men gør det slet ikke indtryk på hr. Morten Messerschmidt, når en kunstner som Bjørn Nørgaard siger, at det er en større trussel mod den kunstneriske frihed i Danmark, når politikere vil blande sig i, hvad der foregår på Kunstakademiet, end at der er nogle studerende, der laver en skør identitetspolitisk happening?
Gør det slet ikke indtryk på hr. Morten Messerschmidt?
Kasper Sand Kjær (S), 2021-01-26:
Det er jo baggrunden for, at ministeren har sat en redegørelse i gang om både det ledelsesmæssige, men også det kunstneriske, og hvordan identitetspolitikken og de strømninger, som man trods alt må forstå fra mediedækningen er på Kunstakademiet, har påvirket åndsfriheden.
Derfor vil jeg ikke stå her entydigt og udtale mig om det, før den redegørelse er der.
Det er jo derfor, det er godt, at vi får en redegørelse.
Og derfor synes jeg, det er godt, at vi både får debatten, men også at der nu kommer en redegørelse.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-01-26:
Ordføreren sagde tak for den her debat, og det var lige før, jeg nærmest hørte det, som om man bakkede argumentationen for debatten op.
Derfor skal jeg lige høre: Når ordføreren siger, at identitetspolitikken ikke må tage over, og at åndsfriheden er under pres, hvad bygger man så egentlig det på?
Altså, jeg ved godt, hvad der har stået i aviserne, og jeg ved godt, hvor dramatisk diskussionen har været omkring busten, men er det virkelig rigtigt, at åndsfriheden er under pres eksempelvis på Kunstakademiet eller på andre af vores uddannelsesinstitutioner?
Ved vi det?
Det var det første spørgsmål.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-26:
Nå, men hvis jeg sagde, at identitetspolitikken ikke hører til på Kunstakademiet, var det bestemt en fortalelse.
Altså: Det, jeg mente, er den destruktive identitetspolitik, altså der, hvor man ved at ødelægge ting tror, at man laver kunst, hvad end det så er, at man kaster med maling eller på anden måde forvolder skade på etablerede kunstværker, som man så ikke selv ejer.
Man kan jo sagtens gå ud at købe et billede af Picasso fra den blå periode og så male det til med rødt og så kalde det for et kunstværk.
Det må man gerne.
Jeg synes bare, man skal købe maleriet selv.
Og så er det ikke nødvendigvis den form for kunsttænkning, som staten, eller rettere Det Kongelige Danske Kunstakademi, jo skal fremme.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-26:
Jeg kan jo ikke helt genkende billedet af, at Danmarks Radio, som er det, der blev nævnt som grundlaget for den nye bestyrelsessammensætning på Kunstakademiet, sådan skulle være et sted, der sådan entydigt går i Dansk Folkepartis retning.
Altså, nu ved jeg ikke, hvor hr. Uffe Elbæk er for tiden.
Nåh ja, han er fra Socialistisk Folkeparti, så har han selvfølgelig bevæget sig til højre – nå! – men i hvert fald dog nok ikke helt derhen, hvor han kan se Danmarks Radio sådan, at det er blevet Dansk Folkepartis sådan forlængede arm .
Det tror jeg ikke.
Og derfor vil jeg sige, at det jo nok ikke er en bekymring, som er helt reel.
Når jeg taler om åndsfrihed, taler jeg om det i en bred forstand – ja, ja, i helt bred forstand – og om, at selvfølgelig skal der være mulighed for at mene og gøre selv skøre ting i det danske kulturliv.
Jeg synes bare ikke, at det er det, som Kunstakademiet skal bruges til at ægge.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-01-26:
Det er jo en svær diskussion, fordi man jo hopper mellem det konkrete, altså en handling, og så det mere strukturelle, altså, hvordan vi skal indrette det.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at prøve at sætte den handling til side, fordi jeg synes, det er en diskussion for sig, man kan have alle mulige steder.
Jeg synes, vi skal snakke om strukturen og om, hvordan vi indretter en uddannelsesinstitution her.
Derfor må jeg bare lige i tråd med fru Zenia Stampe sige, at man snakker åndsfrihed, men man vil bestemme det hele.
Det er lidt sådan, jeg faktisk hører hr. Messerschmidt.
Man må gerne være optaget af identitetspolitik, bare ikke på Kunstakademiet.
Man vil bestemme, hvem der skal sidde i bestyrelsen.
Man vil bestemme, hvor det skal ligge, for det må endelig ikke ligge i København, for det er for farligt.
Så hvad er det for en åndsfrihed?
Er det kun den åndsfrihed, der passer ind i hr. Morten Messerschmidts eget lille univers, eller er det reel åndsfrihed, man egentlig gerne vil diskutere?
Hr. Morten Messerschmidt siger, at identitetspolitik ikke hører hjemme på Kunstakademiet.
Jamen hvorfor ikke, hvis der er studerende, der arbejder med det?
Man kan sige, at hr. Morten Messerschmidt jo selv arbejder meget med identitetspolitik.
Hvad er der galt med det?
Hvorfor har man et behov for politisk at bestemme, hvad man må lave eller ikke lave, så længe det er inden for lovens rammer?
Altså, hvor er åndsfriheden i det?
Astrid Krag (S), 2021-01-27:
Det er jo også et forkert billede, ordføreren tegner, hvis det skal hedde sig, at de steder, hvor der bliver trukket millionbeløb ud, kun er der, hvor der er sket ulovligheder.
Det er ikke rigtigt.
Karen Ellemann (V), 2021-01-27:
Når ministeren har så travlt med at forarges over det, som jeg i det store billede sådan set ikke betragter som noget fuldstændig horribelt udbytte – jeg ser mig ikke gal på, at der sådan set er private firmaer, som kører det, jeg vil kalde en sund forretning, og som på ingen måde er uanstændige forretninger, bortset fra de få brodne kar – så er ministeren bare i en helt anden verden.
Og ministeren kan ikke redegøre for, hvad de her institutioner rent faktisk også geninvesterer, og hvordan de får hjulene til at dreje rundt.
Men en ting, som ministeren ikke kan benægte, er, at tilfredsheden på de institutioner – og det er der talrige undersøgelser, der underbygger – er markant positiv, og det vil ministeren destruere.
Astrid Krag (S), 2021-01-27:
Jeg bliver simpelt hen nødt til at sige til Venstre – for det er jo ikke første gang, vi har de her diskussioner – at jeg jo ikke kan skyggebokse med ting, der ikke er rigtige.
Vi mener stadig, der skal være et privat alternativ.
Vi er ikke ude på at statsliggøre alt eller kommunalisere alt.
Der er rigtig mange gode private tilbud derude.
Det, vi opponerer imod, er, at man kan trække penge ud og putte dem i ejernes private lommer eller lade dem gå til kapitalfonde, som har investeret, ikke fordi de er dybt optaget af, hvordan man sørger for den bedste omsorg for udsatte anbragte børn eller mennesker med handicap, men fordi de skal have en forrentning af en investering, og det mener jeg ikke at fællesskabets kroner skal bruges til.
Marie Bjerre (V), 2021-01-27:
Når ministeren siger til min kollega, at regeringen ikke er ude på at fjerne private tilbud, så er det jo simpelt hen ikke rigtigt.
Altså, med det udspil, regeringen er kommet med, vil man fjerne anpartsselskaber og aktieselskaber.
Man vil lave et indgreb i organisationsformer, man vil fjerne private udbydere fra det sociale marked.
Og når vi siger, at vi ikke forstår hvorfor, så er det jo, fordi de faktisk har en meget lav overskudsgrad – kun 2,4 pct. har de private leverandører, og det er meget lavt sammenlignet med andre brancher.
Og så er der nogle enkelte brodne kar, men der er netop tale om, at der allerede er begået ulovligheder.
Så hvorfor vil man ikke regulere det her med et forbedret tilsyn i stedet for?
Astrid Krag (S), 2021-01-27:
Jeg bliver simpelt hen nødt til at sige, hvis man synes, at 28 mio. kr. på 45 tilbud ikke er noget: Altså, det er det.
Der vil jeg bare sige, at jeg så bare er uenig med Venstre, hvis man trækker på skulderen og siger, at de 28 mio. kr., som forsvinder fra de sårbare borgere, de var tiltænkt, ingenting er.
Det er jo en politisk uenighed, og det er jo altid rimeligt med politiske uenigheder, men det står jeg ved.
Jeg mener, at når fællesskabet afsætter midler til de her udsatte mennesker, om det så er til de anbragte børn, eller det er til mennesker med svære handicap eller meget socialt udsatte voksne mennesker, som har baggrund i hjemløshed og misbrug, så skal de midler også bruges til de borgere. De skal ikke trækkes ud til at fore private lommer eller skabe større overskud hos kapitalfonde.
De penge skal investeres i de borgeres hverdag og i en høj kvalitet i indsatsen over for dem.
Tak for det.
Spørgeren får sagt her i sin indledning, at det her ikke handler om, hvad der er bedst for børnene.
Jo, det her handler jo netop om de penge, som fællesskabet afsætter til de allermest udsatte børn i vores samfund, dem, der må bo på døgninstitutioner og opholdssteder, de mennesker med svære handicap, som er dybt afhængige af den hjælp, de kan få, når de bor på bosteder, når de er i andre menneskers varetægt.
Vi mener, at de penge, fællesskabet bruger på de borgere, også skal komme de borgere til gavn.
Det er der mig bekendt ikke noget belæg for at sige.
Ordføreren spørger ind til overskudsgraden: Altså, når vi kan se, at 45 kommercielle private tilbud sidste år trak mindst 28 mio. kr. ud – penge, der var tiltænkt de anbragte børn, der bor på døgninstitutionerne, penge, der var tiltænkt de svært handicappede mennesker, der bor på bostederne, og der vil jeg sige, at det da er penge, der var brugt bedre på de sårbare borgere.
Marie Bjerre (V), 2021-01-27:
Tak for det.
Skal regeringens forslag om profitforbud på sociale tilbud tages som udtryk for, at regeringen mener, at offentlige og selvejende sociale tilbud er bedre til at levere gode og trygge tilbud for socialt udsatte end private tilbud?
Ministeren taler sådan set fuldstændig uden om her, for de private tilbud, der er, har jo sådan set en meget lav overskudsgrad, og faktisk har de en overskudsgrad på kun 2,4 pct., som sammenlignet med andre branchers er væsentlig lavere, også sammenlignet med skoleområdets, og kvalitetsforskellen er der ikke – der er måske faktisk belæg for, at de private tilbud klarer sig noget bedre på kvalitet.
Hvis det her udspil ikke handler om det, som ministeren siger, nemlig hvad der bedst skaber tryghed for børnene, så er det for os i Venstre ærlig talt noget svært at forstå, hvorfor man så laver sådan et politisk indgreb her, altså, hvorfor man ikke vil tillade private virksomheder, man ikke vil tillade anpartsselskaber og aktieselskaber på socialområdet.
Og ja, så vil der jo være noget profit, og det er jo sådan set bare den risikopræmie, som virksomheder tager.
Det svarer sådan set til, at man låner penge i banken.
Det kan vi ikke se er forkert, og jeg håber, ministeren vil klargøre, hvorfor det er forkert, eller hvorfor det er uetisk.
Og ja, så er der blevet afdækket nogle brodne kar i branchen, som er blevet kaldt børnehjemsbaroner, og det kan vi hurtigt blive enige om ikke er i orden, men kan ministeren ikke også godt bekræfte, at i de her tilfælde er der jo sådan set begået ulovligheder?
Så hvorfor er der behov for mere lovgivning?
Kan vi i stedet for ikke med noget yderligere tilsyn sikre, at det ikke sker?
Så når jeg stiller det her spørgsmål, er det jo netop for at forstå bevæggrundene for, hvorfor man vil have det her indgreb.
Altså, hvorfor vil man overhovedet ikke tillade noget som helst profit på velfærdsområdet?
Vi har ikke været med i forhandlingerne siden oktober måned, regeringen har kun forhandlet med støttepartierne, og jeg håber, at vi i dag kan blive lidt klogere på, hvorfor man ikke vil have de her tilbud, for man kunne jo bare regulere på tilsynet i stedet for.
Vi så gerne, at man fik et tilsyn, hvor der var åbenhed både for offentlige og private tilbud.
Stén Knuth (V), 2021-01-27:
Tak for det, formand.
Mener ministeren, at den fleksibilitet, der findes mellem kommuner, private og fonde, når det kommer til etablering af bo- og opholdssteder, vil kunne løftes alene af kommunerne?
Astrid Krag (S), 2021-01-27:
Tak for spørgsmålet.
Regeringens forslag om forbud mod udtagning af profit på private sociale tilbud handler ikke om, hvorvidt nogle typer af tilbud er bedre eller dårligere end andre.
Det handler heller ikke om at kommunalisere eller statsliggøre vores velfærdssamfund, sådan som nogle har spekuleret i.
Det handler grundlæggende om at sikre, at de velfærdskroner, vi som samfund bruger på sociale tilbud til udsatte børn og mennesker med handicap, går til det, de er tiltænkt, nemlig at hjælpe nogle af landets allermest udsatte børn, unge og voksne.
I stedet for havner for store summer af fællesskabets penge i lommerne på private ejere som f.eks. udenlandske kapitalfonde.
De seneste år har vi desværre set flere groteske sager, hvor det ikke er tilfældet, at fællesskabets midler kommer de borgere til gavn, men hvor fællesskabets penge bruges til at fore private ejeres lommer i stedet for at blive brugt på bedre omsorg, flere medarbejdere eller flere oplevelser for de udsatte børn og unge.
Alene i 2019 blev der trukket minimum 28 mio. kr. ud af kommercielle private tilbud som udbytte til ejerne.
Det gør vi i øvrigt heller ikke i dag på skoleområdet.
Det princip, der gælder her, mener regeringen også bør gælde på socialområdet, hvor vi har at gøre med nogle af de allermest sårbare i vores samfund.
Vi ser allerede nu, at virksomheder med udenlandske kapitalfonde i ryggen opkøber sociale tilbud herhjemme, og vi ved, at kapitalselskaberne er der, hvor man kan gøre en god forretning.
Det er det, vi vil sætte en stopper for.
Det er det, vores forslag handler om.
Der er ikke nogen ideologisk modstand mod private tilbud.
For med regeringens forslag vil der netop også fortsat være private alternativer til de offentlige sociale tilbud, men på en måde, så overskud geninvesteres til gavn for dem, pengene var tiltænkt.
Vi mener altså, at der skal være både offentlige og private tilbud.
Det mener vi.
Karen Ellemann (V), 2021-01-27:
Mange tak.
Det er et utroligt billede, der bliver skabt inde i hovedet, når man hører ministeren tale om de her grumme private tilbud, som – tænk engang – har haft et udbytte på 28 mio. kr.
Vi taler om et område med de private pladser, som er i omegnen af 2,4 mia. kr., så de her 28. mio. kr. er – undskyld mig! – ingenting.
Jeg anerkender, at der har været nogle få brodne kar, og dem har man også slået hårdt ned over for.
Men det korstog, som ministeren nu har startet, mod de her private institutioner, kommer til at skabe et gigantisk problem, i forhold til hvem der vil være rundtomkring i vores land til at kunne levere velfungerende tilbud til de mest sårbare – i dag leverer de hvert tredje.
Er ministeren ikke bekymret for, hvad der kommer til at ske?
Trine Bramsen (S), 2021-01-27:
Lad mig indledningsvis sige, at Forsvarsministeriets område udgør en af Danmarks største arbejdspladser, og af de over 20.000 arbejdspladser på ministerområdet er ca. 16.000 placeret uden for København.
I forhold til officersskolerne har jeg godt set forslaget, og jeg drøfter det også gerne i forligskredsen, såfremt nogen vælger at tage det op.
Der er ikke kommet henvendelse om det indtil nu.
I forsvarsforliget, der blev indgået før min tid, var der enighed om at fastholde den over 150 år gamle placering af Hærens Officersskole på Frederiksberg Slot.
Jeg har det sådan, at en aftale er en aftale, og derfor henholder jeg mig til det.
Når det gælder om at etablere uddannelsespladser på Fyn, vil jeg bestemt ikke afvise dette, for det er jo helt rigtigt, at Fyn er tyndt besat, når det angår forsvarsarbejdspladser, men jeg ser nok ikke officersskolerne som det mest oplagte, hvad angår lokale arbejdspladser.
Derimod er der en række andre muligheder, for der sker meget på forsvarsområdet i disse år.
Droneteknologier og robotteknologier er områder, hvor der er et stort potentiale for Fyn.
Det synes jeg at jeg lige svarede ret klart på.
Der er indgået en aftale i det gældende forlig om officersuddannelserne, og såfremt vi skal diskutere udflytning af officersuddannelsen, hvilket jeg nok ikke er enig i er det mest oplagte, vil jeg nok hellere anbefale en satellitudgave – det kan vi godt drøfte, hvis der er ønske om det – ligesom vi kender det fra politiområdet.
Der har det jo været en meget, meget stor succes at lave en satellitmodel af politiskolen vest for Storebælt.
Det diskuterer jeg gerne, såfremt der er ønske om det, men jeg kan ikke se for mig, at vi laver en komplet udflytning af officersuddannelsen.
Lars Christian Lilleholt (V), 2021-01-27:
Skal jeg forstå det sådan, at det er en blank afvisning af Bjarne Laustsens forslag?
Trine Bramsen (S), 2021-01-27:
Nu har jeg læst indlægget, og det fremgår meget tydeligt, at det står for skribentens egen regning.
Det står direkte i indlægget, at det ikke er udtryk for socialdemokratisk politik, men at det er udtryk for skribentens egen holdning.
Når det konkret gælder officersuddannelserne, gennemføres meget af uddannelsestiden på tjenestestederne rundtom i landet, og for alle tre officersuddannelser gælder det, at diplomdelen gennemføres på officersskolerne i København.
Alle øvrige dele på nær funktionsdelen for søværnets kadetter gennemføres uden for København, heriblandt på garnisonerne i Varde, Slagelse, Karup og Frederikshavn.
Derfor er jeg faktisk heller ikke enig i indholdet.
Det afspejler ikke den virkelighed, der er.
Lars Christian Lilleholt (V), 2021-01-27:
Tak for det, minister.
Det er klart, at når en fremtrædende socialdemokrat som Bjarne Laustsen rejser det her – han er tidligere ordfører, tidligere kommitteret for Hjemmeværnet og har haft en lang række poster, og han er også medlem af udvalget – er jeg jo interesseret i at høre, om det her er noget, som regeringen gør sig overvejelser om.
Det er vel ikke bare et tilfældigt forslag, der kommer på banen, når en så fremtrædende socialdemokrat kommer med det her forslag.
Er det noget, ministeren bakker op?
Tak for det.
Er ministeren enig med sin parti- og folketingskollega i, at officersuddannelserne skal flyttes til Fyn?
Astrid Krag (S), 2021-01-27:
Jamen så er vi jo lidt der, hvor vi også var, første gang jeg havde ordet i den her runde, når spørgeren siger det om ministerens udspil om, at man vil lukke alle de private tilbud.
Det er ikke det, regeringen har spillet ud med.
Og det er klart, at hvis det er det, man går rundt og fortæller derude, så kan det da rejse en nervøsitet.
Vi mener stadig, at der skal være private tilbud som supplement til de kommunale tilbud og til de regionale tilbud, vi i øvrigt også har; vi mener bare ikke, det er rimeligt, at de velfærdskroner, vi som samfund, som fællesskab, prioriterer til de allermest udsatte børn og til mennesker med svære handicap, skal trækkes ud af de tilbud og puttes i private lommer.
Stén Knuth (V), 2021-01-27:
Det var sådan set ikke mit spørgsmål.
Spørgsmålet går på, om ministeren ikke anerkender, at der kan sidde virksomheder derude, der er bekymrede for både børnene og de pårørende til dem, som er på de private steder, med hensyn til hvad der kommer til at ske på det her område.
Vi har været i gang i et halvt år, og ministerens udspil om, at man vil lukke alt det private, har jo været kendt i et halvt år.
Så vil ministeren ikke anerkende, at der kan være en nervøsitet derude, med hensyn til hvad der egentlig kommer til at ske?
Og så kunne det være, at ministeren også ville svare på: Hvornår får vi en aftale på det her område?
De drøftelser har været i gang siden eftersommeren.
Jeg husker, at jeg selv var med til nogle af de første møder, og som den tidligere spørger nævnte, har Venstre været koblet af siden oktober eller november måned.
Så det er altså i godt et halvt år, at både private og offentlige har kigget ind i en aftale, som stadig væk er på vej.
Anerkender ministeren ikke, at der kan sidde nogle private derude og være noget nervøse for, hvad det egentlig er, der skal ske på hele det her område?