runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Samira Nawa (RV), 2024-05-07:
Mange tak.
I juni 2022 besluttede et bredt flertal i Folketinget at firdoble mængden af vedvarende energi på land inden 2030.
Det gjorde vi jo, fordi mere vedvarende energi på land er en forudsætning for den grønne omstilling, for vores sikkerhed og for vores velstand.
Ordføreren for Liberal Alliance nævnte fra talerstolen, at der var andre energiformer at benytte sig af, men det er nu engang sådan, at det er med udbygning af vind- og solenergi på land, at vi får den hurtigste og billigste vej ud af fossil afhængighed.
Derfor er vi i Radikale Venstre med i den aftale, der ligger til grund for lovforslaget her, om end vi dog har vores tvivl, i forhold til om vi med det kan indfri målet om en firdobling af mængden af vedvarende energi inden 2030.
Det har vi også givet udtryk for i løbet af forhandlingerne, men det her var nu engang så langt, vi kunne komme, med hensyntagen til natur, naboer, kommuner osv.
Men fra Radikale Venstres side er der fortsat et stykke arbejde at gøre, før man kan nå den her firdobling, som et bredt flertal i Folketinget vedtog i 2022.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-05-07:
Tak for talen.
Jeg bed mærke i, at ordføreren sagde, at det her var så langt, man kunne komme med de dispensationer, der bliver givet i forhold til naturhensyn, fredning og alt muligt andet.
Det skræmmer mig jo lidt, for hvor mange færre hensyn er det, man vil tage til lokalbefolkningen?
Altså, jeg kan forstå på ordførerens tale, at Radikale gerne vil gå endnu videre.
Altså, hvis der i større grad skal tages særhensyn til energiparker, er der noget andet, som der ikke tages hensyn til, og det er jo den lokale opbakning.
Enten er man nabo til det, der kan være fredskov, det kan være en kystbeskyttelseslinje, eller det kan være udsigten fra en kirke; der er mange hensyn at tage.
Så hvad er det for nogle hensyn, Radikale Venstre så synes der ikke skal tages til en lokalbefolkning?
Samira Nawa (RV), 2024-05-07:
Jeg har så ikke udtrykt mig klart nok, hvis det er den opfattelse, som hr. Dennis Flydtkjær sidder tilbage med.
Derfor, i lighed med hvad den konservative ordfører også sagde heroppefra, kunne det jo være, man skulle have kigget på flere kompenserende tiltag, og at man skulle have set på, om ikke det økonomiske incitament for lokale energifællesskaber og kommuner kunne have været større for netop at sikre den lokale forankring, som jeg kan høre hr. Dennis Flydtkjær også efterlyser.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-07:
Med hensyn til hvad der kommer ud af en udvalgsbehandling, og hvad vores konklusioner så er, vil jeg da ikke stå at sige noget her.
Med hensyn til naturarealerne vil jeg sige: Det har været meget centralt i de drøftelser, vi har haft, og der har sådan set været en række partier, som har lagt vægt på, at vi ikke skulle forringe vores § 3-arealer, og jeg synes sådan set, at vi er kommet et pænt stykke.
Ødelægger vi så naturen fuldstændigt?
Nej, det gør vi jo ikke.
Vi låner nogle arealer, til at der kan stå solceller og vindmøller i nogle år.
Vi står midt i en klimakrise, som vi skal løse; vi skal lave en hurtig omstilling til mere vedvarende energi.
Så er det meget muligt, at der på de her arealer ikke er solceller om 50 år.
Vi synes faktisk, at når udgangspunktet er, at 80 pct. af det danske landbrugsareal bruges til foder, og en meget stor del af det til svinefoder, så har vi areal nok til, at der også kan gives plads til, at der kommer solceller og vindmøller op.
Så vi har ikke den tilgang til det, at det her er noget, som fuldstændig ødelægger naturen.
Henrik Frandsen (M), 2024-05-07:
Jeg er simpelt hen ikke enig i, at det her sker på bekostning af lokalbefolkningen.
For igen vil jeg gerne understrege, at det er den lokale kommune, som skal godkende, at et område bliver udlagt til energipark, og at det også er den lokale kommune, der skal stå for sagsbehandlingen, medmindre de vurderer, at det er formålstjenligt, at vi beder staten om at gøre det.
Men hvis kommunen selv ønsker at stå for sagsbehandlingen, myndighedsbehandlingen, så er det dem, der har opgaven.
Signe Munk (SF), 2024-05-07:
Jeg har opdaget, at i den debat, der har været mellem Enhedslistens ordfører og Danmarksdemokraternes ordfører, er jeg lidt uenig.
Så jeg vil bare høre, om ordføreren er uenig i det, der også står i fremsættelsestalen fra ministeren: »Lovforslaget indeholder en bemyndigelse til ministeren for byer og landdistrikter til ved bekendtgørelse at udpege energiparker.
Udpegning af et areal som energipark forudsætter kommunalbestyrelsens tilslutning.«
Er der noget her, ordføreren er uenig i i forhold til den kritik, der er fremført, om, at det ikke er kommunalbestyrelserne, der træffer beslutningen?
For det står jo klart og tydeligt her, at det er det.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-05-07:
Svarer det til niveauet for en kommunalplan, eller er det i sidste ende af sagsbehandlingen?
Det synes jeg ikke at jeg kan se der står.
Det er jo ret afgørende, om man starter med at sige: Kan I leve med, at der kommer en vindmøllepark her?
Så kan det godt være, at de siger ja, men så kommer alle de kommunale indsigelser og alle mulige andre ting, hvor man finder ud af, at det går ud over alle de andre lovgivninger, museumsloven, eller hvad det kan være.
Kan kommunen så der sige nej tak, altså senere hen?
Det har jeg endnu ikke indtryk af, for der kan ministeren jo så vælge at dispensere fra alle de lovgivninger, der er.
Så det kommer jo an på, hvornår det er, at man spørger en kommunalbestyrelse.
Jeg har indtryk af, at det bliver i starten og ikke i løbet af sagsbehandlingen.
Signe Munk (SF), 2024-05-07:
Nu tror jeg, at ordføreren overkomplicerer det, for det er en kommunalbestyrelse, som beslutter, hvordan kommunalplanen laves, og hvor der bliver udlagt og godkendt til opsætning af VE-anlæg.
Det gælder også for de VE-anlæg, der måtte være udpeget som energiparker.
Det, som det her lovforslag, og det, som ministerens bemyndigelse i forhold til en energipark, giver rammer for, er, at man har nogle andre planlægningsmæssige rammer for den pågældende VE-park i kommunalbestyrelsen.
Så det er byrådene, der tager den endelige beslutning.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-05-07:
Så tror jeg, at vi har læst det forskelligt.
Jeg synes, det fremgår ret klart, at det ikke er ud fra kommunalplaner, som byrådene laver.
Det er ministeren, der nu kan udlægge et område til energipark, som kommer til at tilsvare det, der laves i en kommunalplan.
Det er sådan, der står i lovforslaget.
I øvrigt er der også flere, der i høringssvarene har kommenteret, at det kommer til at være ligestillet.
Om man laver en kommunalplan, eller om det er ministeren, der laver det, så svarer de til hinanden.
Og det er jo det, vi behandler, altså at ministeren skal lave energiparker og ikke kommunen.
Signe Munk (SF), 2024-05-07:
Tak for det.
Først og fremmest er der nu kommet en mulighed for, at hvis man slås med den lokale myndighedsbehandling på miljøområdet, kan man ringe ind til Miljøministeriet og få hjælp.
Det, vi kan se, i forhold til hvornår et projekt med solceller og vindmøller tit strander, er, at det faktisk er, fordi der er sket fejl i miljøvurderingerne.
Der er ingen, der er tjent med, at der sker fejl.
Der er heller ikke nogen, der er tjent med, at de fejl så senere skal påklages, og at der går længere tid, inden et ellers godt projekt kan blive til virkelighed.
Vi skaber nu én vej ind til at få hjælp til den kommunale sagsbehandling her, og vi skaber også en mulighed for, at man, hvis man synes, at det er et for stort arbejde at sidde med i den pågældende kommune, så kan få støtte og hjælp til, at det bliver overtaget af de statslige myndigheder.
Som det her i debatten er slået fast, har det også været vigtigt for SF, at det er kommunalbestyrelsen, der har den sidste indflydelse, og at det er dem, der beslutter, om en foreslået energipark bliver til virkelighed.
Der skal være et lokaldemokrati, som stadig fungerer, samtidig med at vi fra Folketingets side nu skubber på for at gøre processerne for vindmøller og solceller hurtigere og jo forhåbentlig på den måde får det hurtigere, men også får flere solceller og vindmøller op.
Så er det jo også sådan, at der er lavet nogle ændrede afvejninger i forhold til beskyttelsesregler i Danmark, og jeg synes sådan set, det har været en ret interessant rejse at finde ud af, hvor mange forskellige beskyttelseshensyn vi har i Danmark, og hvor lidt areal man, hvis man lægger alle de beskyttelseslinjer oven på hinanden, egentlig kan sætte en solcelle og en vindmølle op på i det her land.
Alle de beskyttelsesregler er jo lavet med gode intentioner og med hensyn til at beskytte vores natur, vores skove, vores kulturlandskab, vores elementer under museumsloven osv.
Men der er også god ræson i, at vi kan lave nogle andre afvejninger i forhold til energiparkerne på land, ikke hvor vi fejer hensyn til de andre beskyttelsesregler væk, men hvor vi siger: Jamen det vejer her tungere at få opsat solceller og vindmøller.
SF har haft en grøn linje i forhandlingerne, og det gik på det i forhold til beskyttelsen af § 3-naturområderne.
Det er nogle af de naturbeskyttelsesområder, vi har i Danmark, og som via dansk lov er udpeget til at blive særligt beskyttet, fordi det er en ekstra fin natur, vi har der, og den skal vi passe på, og derfor har det været vigtigt for SF, at der ikke må gås på kompromis med netop den type natur, når vi skal sætte solceller og vindmøller op.
Og jeg er helt fast i troen på, at målene om både at få billigere og hurtigere grøn strøm i form af vindmøller og solceller kan mødes, samtidig med at vi passer på vores natur.
SF bakker op om lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-05-07:
Tak for talen.
Fru Signe Munk nævnte, at hun blev overrasket over, at der var så mange forskellige beskyttelseshensyn, og det tror jeg sådan set da kan være rigtigt nok, altså at det kan være svært at finde et hul, kan man sige, på landkortet, hvor der er plads til det.
Men det, jeg ikke forstår, er, hvorfor der så er et behov for at sige, at det skal være ministeren, der skal have muligheden for at kunne udpege energiparker.
Hvorfor er det ikke bare, at kommunerne kan have opgaven som i dag og være lokal planmyndighed, og hvis de så støder på et af de her hensyn, hvor de siger, at okay, det her giver faktisk ikke mening lokalt, så giver man kommunen lov til at kunne søge dispensation i stedet for?
Så holder vi jo beføjelsen hos det lokale, i kommunen, som i dag er planmyndigheden.
Altså, det ville jo give den samme løsning, at man faktisk godt kunne sige, at her er der faktisk et eller andet beskyttelseshensyn, som ikke giver mening.
Det medgiver jeg ordføreren at der sikkert godt kan være, men vi er bare uenige i det der med, hvorfor det så skal være en beføjelse til ministeren, der kan kortslutte hele processen.
Det synes jeg da er ærgerligt, for jeg synes faktisk, det er vigtigt af hensyn til den grønne omstilling, at det bliver taget så lokalt som muligt, og det er jo ved at lade byrådene have lov til at have det fremadrettet.
Så hvorfor har man ikke valgt den anden løsning med, at kommunen kan søge om dispensation, hvis de møder et af de her særlige hensyn?
Signe Munk (SF), 2024-05-07:
Virkeligheden er jo faktisk, at man kan få dispensation fra mange af de her beskyttelsesregler i dag.
Det, vi jo så bare kan se, er, at det ikke sikrer det tempo i udbygningen af vedvarende energi, som vi har behov for.
Det er jo, fordi der, hvis du skal søge en dispensation, er sagsbehandlingsprocesser osv., og der er derudover også nogle gange uklarheder om, hvordan sådan en sag så vil blive afgjort.
Jeg vil også sige, at vi i SF egentlig ikke mener, at man skal bruge mere bureaukratisk tid på sagsbehandling end højst nødvendigt, og jeg synes, der er noget ræson i, at vi jo her får en proces, hvor både opstillere og kommunalbestyrelser kan melde forslag til energiparker ind.
Hvis de så ligesom opfylder de krav, der er, i forhold til at blive energipark, så kommer de ind i et regime, hvor det altså bare kører, sådan at man har nogle andre afvejningshensyn i forhold til beskyttelseshensyn, og netop fordi det så ligesom er et spor, man kører på, har det også været vigtigt for SF at rammesætte det i forhold til naturen.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-05-07:
Nu skal man passe på, hvad man siger, for der er jo ikke nogen, der går op i, at vi skal have så lang sagsbehandlingstid som muligt.
Men nogle gange er sagsbehandlingstiden jo af hensyn til retssikkerheden for borgerne eller af hensyn til, at man måske beskytter en fredning, en fredskov eller andre ting.
Altså, målet er vel ikke, at det skal tromles igennem så hurtigt som muligt?
Jeg er med på, at sagsbehandlingstiden kan være for lang i dag i forhold til de parker, men målet kan vel ikke være, at vi bare skal have tromlet det igennem og så ikke gå op i, om der er fredninger, fredskov eller andre ting?
For sådan forstod jeg det lidt på ordføreren, altså at det simpelt hen var sagsbehandlingstiden, der var det afgørende, og så måtte man godt tromle.
Signe Munk (SF), 2024-05-07:
Nej, sådan skulle ordføreren ikke forstå det, og jeg kan måske være lidt bekymret for, om det er sådan en intenderet misforståelse.
For pointen er jo, at vi netop skal finde den rigtige balance mellem selvfølgelig også at beskytte f.eks. fredskov, men samtidig også sikre, at der er en hurtigere proces i forhold til at få stillet solceller og vindmøller op.
Jeg vil også sige, at jeg også synes, der i hvert fald er nogle begrænsninger i forhold til at stille vindmøller op i dag, som jeg undrer mig over.
Hvorfor kan man f.eks. ikke stille en vindmølle op i en granplantage i Danmark?
Det giver den her lovgivning mulighed for.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-05-07:
Tak for det, formand.
LA går ind for en massiv udbygning af grøn strøm.
Vi skal have en overflod af det, så energiefterspørgslen kan mættes.
Og den bliver stor, siger alle fremskrivningerne, og det er godt, fordi det er lig med en klimaomstilling.
Men når så meget energi skal produceres, risikerer vi også at optage meget store arealer, og sådan vil det nu blive, hvor al energien skal komme fra sol og vind.
Faktisk ønsker vi havvindenergi massivt udbygget, og vi ønsker det gjort hurtigt og klogt.
Men der findes andre grønne energiformer, som ikke skal lægge beslag på så store dele af vores smukke lands arealer, og det er en teknologi, som Danmark til COP28 lige har skrevet under på at ville accelerere, men som regeringen desværre fastholder skal være forbudt og aktivt modarbejder.
Eksempelvis kunne energien fra alle de arealer, som regeringen nu vil lægge VE på, alle 132 km², klares på blot én fodboldbane atomkraftværk.
Det er henholdsvis 11,9 TWh og 12,5 TWh til dem, der vil gå i detaljer.
Arealerne er et nulsumsspil i et lille land som Danmark.
Det kan kun gå til én ting ad gangen, så noget skal vige pladsen, når VE skal udvides så kraftigt.
Nogle steder kan det ske helt uproblematisk på ledige arealer, andre steder på natur eller på industrigrunde og nogle gange på landbrugsjord, men andre gange må det gå ud over naturhensyn.
Derfor kommer dette lovforslag.
Vi ønsker mest mulig natur og at passe bedre på den, vi har.
Derfor skal ingen ministre, uagtet hvor gode de ellers måtte være, have beføjelser til at dispensere fra disse beskyttelser, heller ikke selv om der laves konkrete vurderinger.
Man skal nemlig ikke give de bedste mere magt, end man kan tåle, at de værste får.
Derfor stemmer LA imod.
Vi har andre veje til store mængder grøn strøm.
Natur og klimaomstilling behøver ikke at være i konflikt med hinanden.
Henrik Frandsen (M), 2024-05-07:
Vi har jo en aftale i Folketinget om, at vi vil firdoble produktionen af vedvarende energi på land.
Vi skal bruge masser af strøm i fremtiden: Vi skal bruge det til husholdninger, erhverv, vi skal bruge det til fremstilling af grøn brint, grønne brændstoffer osv.
Lovforslag nr. L 166, som vi behandler i dag, hjælper med til, at vi kan etablere energiparker på land, og det hjælper med til, at vi kan komme til at producere endnu mere grøn strøm i fremtiden.
Det er en del af udmøntningen af den aftale, der hed »Klimaaftale om mere grøn energi fra sol og vind på land«, som vi indgik i december 2023.
Nu har der været en del diskussion om det i dag, men det er altså kommunerne, der skal godkende en eventuel energipakke lokalt, og som skal godkende, at et område bliver udlagt til energipark.
Det er kommunerne, der har den kompetence.
Der bliver ikke trukket noget ned over hovedet på kommunerne, hvad det angår; det er dem, der tager den suverænt.
Det, der sker, er, at det bliver nemmere at komme igennem med planlægning for en energipark og for udbygning af vedvarende energi.
Der sker en ændring af den vægtning, der er mellem forskellige hensyn, når der bliver udlagt en energipark.
Det at producere grøn energi er en væsentlig samfundsmæssig interesse, og derfor vil der komme en anden vægtning mellem produktion af vedvarende energi, sol og vind, og visse beskyttelseshensyn, naturbeskyttelsesloven, skovloven, museumsloven og kystnærhedszonen; der vil altså komme en anden balance, men det vil altid være på baggrund af en konkret vurdering.
Staten tilbyder også kommunerne, de steder, hvor det er vanskeligt, og hvor man måske ikke er vant til at arbejde med planlægning for VE-anlæg, at man vil overtage planlægningen, men det er altså noget, man tilbyder kommunerne at staten vil gøre.
En anden væsentlig fordel og mulighed, der er i det lovforslag, vi behandler i dag, er, at der også bliver mulighed for at etablere andre typer erhverv end lige præcis VE i tilknytning til en energipark, og her tænker man selvfølgelig fortrinsvis på power-to-x, altså det at producere brint tæt på en energipark.
Det giver rigtig god mening, og det ser jeg i hvert fald som en meget stor håndsrækning til landdistrikterne i Danmark.
Rigtig, rigtig meget af den grønne omstilling, en rigtig stor del af den grønne omstilling, som vi skal igennem, og som vi er godt på vej igennem, kommer nemlig sådan rent praktisk til at foregå i landdistrikterne i Danmark, og for mig er det en kæmpe mulighed, vi her giver landdistrikterne for at skabe udvikling, for at skabe erhverv, for at skabe energi, for at skabe andre former for energi ud fra den første energi, man laver, nemlig strøm, og det kunne være grønne brændstoffer af forskellig slags.
Så for mig er det her også et led i de muligheder, vi skal give vores landdistrikter for at udvikle os, og derfor er det også passende, at det er landdistriktsministeren, der har det her, selv om det er planloven, vi arbejder med.
Så på baggrund af alle de her gode ting kan Moderaterne fuldt ud støtte op om lovforslag nr. L 166.
Tak for ordet.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-05-07:
Tak for talen.
Hr. Henrik Frandsen siger, at det med det her lovforslag bliver nemmere at etablere vedvarende energianlæg, altså energiparker, og det er jeg jo sådan set enig i.
Men det, der er det store spørgsmål, er på bekostning af hvad.
Og det er vel på bekostning af den lokale opbakning, at det skal gå hurtigere og blive nemmere.
For med det her kommer man til at se bort fra skovbyggelinjen, fra fortidsmindebeskyttelseslinjen, fra kirkebyggelinjen, fra fredninger og fra fredskovspligten, fra sten- og jorddiger og kystnærhedszonen.
Det er nogle af de ting, man kan dispensere fra.
Så er sandheden ikke, og kan ordføreren ikke bare bekræfte, at det, når det nu kommer til at gå hurtigere, jo så netop er, fordi man ikke tager alle de lokale hensyn?
Og det kan jeg ikke sådan umiddelbart se burde være den bedste idé fra en politiker, der bor i Tønder Kommune.
Henrik Frandsen (M), 2024-05-07:
Det er jeg faktisk ikke enig i, for det er den lokale kommune, der skal godkende, at et område bliver udlagt som energipark.
Så det er i høj grad lokale hensyn, der her bliver vægtet.
Det er jo rigtigt, at en kommune kan indmelde energiparker, og at en privatperson og en projektudvikler også kan gøre det.
Men det er i sidste ende en kommune, der skal godkende, at et område bliver udlagt til en energipark, og det er jo ikke meningen, at man skal se bort fra beskyttelseslinjer, f.eks. skovbeskyttelseslinjer, kystnærhedszoner osv., men at der i forhold til det at producere vedvarende energi bare skal ske en anden vægtning end den, man har i dag.
Så snart man kommer over i den kategori, hvor det hedder en energipark, har man nogle andre vægtninger, og det er jo ikke sådan, at man ude i kommunerne, når man laver sagsbehandling, ikke også i dag vægter imellem forskellige hensyn.
For det gør man, og der er også dispensationsmuligheder i dag.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-07:
Jeg tror ikke, det er nogen hemmelighed for offentligheden, at det er Dansk Folkepartis holdning, at eksempelvis mellemøstlige og nordafrikanske flygtninge, hvor vi godt ved, hvilke holdninger mange af de mennesker bærer med sig i det daglige, skal tilbage til deres hjemlande, i det øjeblik der er fred i hjemlandet og gerne før.
Og det er, uanset om de i mellemtiden er begyndt at arbejde i en sektor, hvor der er mangel på arbejdskraft, eller har fået sig en uddannelse inden for samme sektor.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-07:
Jeg kan bekræfte, at det er præcis som på vores eksisterende opholdsordninger for arbejdskraft.
Der bliver ikke ...
Nu virker den altså stadig ikke.
Der bliver ikke foretaget en form for holdningstjek af de holdninger, man har til forskellige ting.
Sidste år blev der givet, jeg tror, det var omkring 30.000 arbejdsopholdstilladelser, og det er en meget hurtig sagsbehandling; der bliver ikke tjekket, hvad folk mener, eller hvad deres indstilling til det danske samfund eller andet er.
Der vil jeg også bare sige i al stilfærdighed: Jeg har aldrig nogen sinde hørt Dansk Folkeparti ville afskaffe arbejdsopholdstilladelsesordningerne.
Det er i hvert fald nyt for mig, hvis det skulle være tilfældet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-05-07:
Jeg bliver mere og mere forundret, for jeg kan stadig væk ikke få noget svar på, om Danmarksdemokraterne mener, at det er forkert, at en udlænding, der har været i Danmark i 20 år på midlertidig opholdstilladelse og har arbejdet som sygeplejerske, skal være afskåret fra at fortsætte i Danmark som sygeplejerske, hvis der bliver fred i hjemlandet, så der ikke er grundlag for at have en midlertidig opholdstilladelse.
Det er sådan set det, det drejer sig om.
Her er det personer, som måske står lige foran at afslutte en uddannelse.
Skal de have mulighed for at færdiggøre den, og skal det være betinget af, at de er i beskæftigelse, at de kan blive i Danmark?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-07:
Nu kunne ordføreren ikke ifølge ham selv få et klart svar ud af hr. Kim Edberg Andersen, så derfor vil jeg bare lige klargøre Dansk Folkepartis position i det her spørgsmål.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-05-07:
Det er jo klar tale, og det er jo sådan set grundlæggende den samme opfattelse, vi har i Venstre, nemlig at hvis du er her og får midlertidig beskyttelse og der bliver fred i dit hjemland, så skal du hjem.
Grundprincippet og udgangspunktet er, at hvis man får asyl i Danmark, fordi man er personligt forfulgt, ja, så skal man hjem, hvis situationen forbedres i hjemlandet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-07:
Udgangspunktet er, at man skal hjem, men der er en masse undtagelser, der betyder, at så skal man det ikke alligevel.
Det er jo grundlæggende det, ordføreren siger.
Altså, mange af de folk, mange af de tyrkere, pakistanere osv., der kom som arbejdskraftindvandrere i 1960'erne eksempelvis, er jo mennesker, der i dag har medført voldsomme integrationsproblemer i Danmark, selv om det var mennesker, som opfyldte et eller andet arbejdskraftformål i Danmark – der var måske mangel på arbejdskraft inden for en specifik sektor.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-05-07:
Jeg deler fuldt ud opfattelsen af, at den politik, der blev ført i 1960'erne og 1970'erne og i 1980'erne og i 1990'erne, var forkert.
Så det tåler heldigvis ikke nogen sammenligning.
For udgangspunktet er, at hvis man kommer til Danmark, skal man forsørge sig selv.
Og hvis man kommer til Danmark som international arbejdskraft, er det, fordi man arbejder, og hvis man ikke længere er i beskæftigelse, så ryger ens opholdsgrundlag.