runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-19:
Som far tror jeg, den værste tanke, man kan få, er, at der skulle ske ens børn noget.
Det er det i hvert fald for mig.
Og i de situationer, hvor der så sker ens barn noget, lægger det et vanvittig stort pres på familien, ikke kun med barnet, der bliver sygt, og at man skal få det til at fungere, men også et pres på familielivet.
Måske har man svært ved at passe arbejdet.
Måske har man svært ved at få parforholdet til at fungere med den sygdom, som man har i familien.
Og selv om man forsøger at rykke sammen i bussen, for det er jo det, en familie gør, kan det sagtens tære på forholdet, det kan tære på familien, også på de børn, som ikke selv er ramt af det her.
Derfor er det vigtigt, at vi som samfund selvfølgelig hele tiden tænker i den bedst mulige behandling.
Men den bedst mulige behandling er ikke ensbetydende med den bedst mulige behandling kun ét sted.
Man kan også have den bedst mulige behandling mere end ét sted.
Man bliver nødt til at tænke det som et samlet hele, altså nærvær og det at kunne få en hverdag til at hænge sammen for en familie, som fysisk ville være umuligt, hvis man skulle ligge og køre fra et sted i Jylland til København tre-fire gange om ugen.
Derfor var jeg også en af dem, som reagerede hurtigt og reagerede kraftigt, da vi fik de her nyheder om, at der var noget i pipelinen om det her.
Jeg er glad for, at Sundhedsstyrelsen har valgt at skrinlægge det eller lave det om.
Om ministeren og regeringen har givet en venlig påmindelse om, at det måske var en god idé, eller om man har gjort det helt på egen hånd, synes jeg sådan set kan høre historieskrivningen til.
Jeg er glad for, at der fra regeringens side i dag kommer så klart et signal om, at hvis det her var fortsat, ville regeringen være gået ind og have sagt: Det duer ikke.
Og så ville man fra regeringens side have bedt Folketinget om at gå sammen og finde en anden løsning på det.
Den klare melding fra regeringen i dag vil jeg godt takke for.
Så når alt kommer til alt, er jeg utrolig glad for, at borgerforslaget har været der og vi har kunnet få den her debat, at Sundhedsstyrelsen har besindet sig, og at kontorfolkene derinde har kunnet se, at det, der måske så godt ud på skrivebordet, bare ikke hang sammen, når det kom ud og mødte den virkelige verden derude.
Per Larsen (KF), 2021-05-19:
Tak for det, formand.
Kan man forestille sig noget mere ubehageligt og hjerteskærende, end at ens barn bliver ramt af kræft, og at den langvarige behandling af ens barn – for her taler vi jo typisk om meget langvarige forløb med måneder og måske endda helt op til års behandling – så var henlagt til lokationer flere hundrede kilometer væk?
Jeg kan ikke forestille mig noget ret meget værre, og derfor vil jeg også gerne takke alle de forældre, der har kæmpet den her kamp imod centralisering af børnecancerområdet på Rigshospitalet.
Og også tak til dem, der har fostret det her borgerforslag, som vi nu behandler.
Vi Konservative støtter helhjertet forslaget, for der er ingen som helst faglig grund til at centralisere.
Fagligheden på børnecancerområdet er mig bekendt i top i Danmark, og vi ser kun ulemper ved centralisering.
Lange afstande og usikkerhed er gift for de familier, som har et barn i et kræftforløb.
Her er det ro, sikkerhed og nærhed, som familierne har behov for, og derfor skal det lyde herfra: Bevar en decentral struktur, som den er i dag på børnekræftområdet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-19:
Det er jeg glad for.
Kunne ministeren komme med nogle konkrete ting, i forhold til hvad det var, man ville gøre?
Ville man have ændret sundhedsloven?
Ville man have indkaldt partierne til at lave ændringer, som kunne indeholdes i sundhedsloven?
For det ville være et brud på sundhedsloven, at man skulle gå ind og blande sig.
Men var det de tiltag, man så ville have lagt op til vi skulle have gjort?
Stinus Lindgreen (RV), 2021-05-19:
Det kan alle forstå.
Vi skylder herinde på Christiansborg både børn og forældre, at vi tilbyder den bedste behandling af kræftramte børn, uanset hvor man bor i landet.
Som ministeren også sagde i sin tale, er der jo tale om meget forskellige sygdomme, hvoraf nogle kræver meget specialiseret behandling, og vi skal selvfølgelig hele tiden sikre os, at kræftbehandlingen af børn er optimal.
Det er naturligvis klogt at efterse området jævnligt.
Det er samtidig også klart, at særlig for kræftsyge børn er det vigtigt, at behandlingen kan passes, uden at det har alle mulige andre ødelæggende konsekvenser for hverdagen og for resten af familien.
Det er helt oplagt, at jævnlige besøg i den anden ende af landet vil være forbundet med en række problemer, som man også skal tage meget alvorligt.
Derfor forstår jeg til fulde forslagsstillerne og deres store arbejde for at samle underskrifter til borgerforslaget, som vi behandler her i dag.
Det er klart, at det vækkede bekymring ude i resten af landet, da man begyndte at høre om, at der var planer om at centralisere kræftbehandlingen af børn her i hovedstaden.
Vi har heldigvis fået bekræftet og også af ministeren, at det ikke længere er et forslag, der ligger på bordet, og at Sundhedsstyrelsen nu arbejder ud fra et kommissorium, der tager udgangspunkt i at bevare de fire børneonkologiske centre, vi har.
Derfor er problemet i mine øjne løst, heldigvis, og det er jo glædeligt.
Tak for ordet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-05-19:
Men jeg vil også sige, at Venstre med strukturreformen i 2007 selv har besluttet, at vi flytter beslutningskompetencen, i forhold til hvordan vi indretter sundhedsvæsenet, til Sundhedsstyrelsen, når det handler om kliniske retningslinjer, og når det handler om specialeplaner.
Så det ville i hvert fald være i strid med de regler, som Venstre selv har indført, hvis vi skulle stemme for forslaget.
Men vi støtter intentionerne i forslaget, og det har jeg også gjort rede for i min ordførertale.
Jane Heitmann (V), 2021-05-19:
Det var jo i hvert fald det, man kunne kalde for et ikkesvar.
Altså, det er jo ikke svært at svare på, om man vil stemme for det her borgerforslag.
Så jeg prøver bare at spørge igen sådan helt fredsommeligt.
SF talte glødende imod en centralisering, og jeg deler det fuldt ud, så jeg vil bare spørge, om SF vil stemme for borgerforslaget her, hvis det kommer til afstemning i Folketingssalen.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-05-19:
Det er sådan, at det her forslag jo faktisk pålægger at stoppe de nuværende overvejelser i Sundhedsstyrelsen med henblik på at centralisere børnekræftafdelingerne på Rigshospitalet, og det er sket.
Jane Heitmann (V), 2021-05-19:
Tak for det.
Det er jo det, man sådan kan kalde en blød landing, når SF's ordfører siger, at der allerede ligger en beretningstekst.
Det må være sådan, at den er der nogle der har set og andre der ikke har set.
Jeg gætter på, at i det her tilfælde er det nok rød blok, der har set den beretningstekst, og ikke os på blåt hold.
Det er selvfølgelig ærgerligt, at man ikke søger fælles politisk fodslag her.
Jeg vil bare lige spørge: Når SF så varmt taler imod centralisering, betyder det så, at man vil stemme for det her borgerforslag, når det kommer til afstemning?
Birgitte Bergman (KF), 2021-05-19:
Men det var jo derfor, vi gik ind og lavede den her § 3-ordning, altså for netop at kunne tiltrække flere, og det synes vi er en rigtig god idé.
Men vi synes stadig, at den lige vej er den bedste vej til at blive præst, og derfor ærgrer det mig også, at ministeren ikke er mere fleksibel i forhold til at se på de faktuelle tal og det, der gør, at vi står og har præstemangel, og ikke er villig til at gå ind og løfte dimensioneringen, så vi lige præcis kunne få flere præster ud i yderområderne.
Magnus Heunicke (S), 2021-05-19:
Så må jeg sige det mere klart.
Vores vurdering er, at det ikke ville give nogen stor gevinst, hvis vi begyndte at rode rundt i den her vaccinationskalender endnu en gang.
Det ville indebære et enormt stort vurderingsarbejde for nogle ganske få dages eller måske få ugers vedkommende for den enkelte, og alle skulle så vurderes, og spørgsmålet er, hvordan man skulle lave det setup.
Dem, vi har vurderet, er dem med alvorlig sygdom, som kan medføre et alvorligt covid-19-forløb.
Det er vores vurdering, at der ikke ville være vundet særlig meget ved at lave en stor ny vurdering, som havde andre parametre end covid-19-parametret.
Jens Rohde (KD), 2021-05-19:
Tak for det.
Jeg er ikke helt sikker på, om jeg skal forstå ministerens svar sådan, at der ikke vil blive gjort overvejelser om at imødekomme dem, der er psykisk ramt, de psykisk syge, i særlig grad i forhold til den nuværende plan, selv om han udtrykker sin sympati her, eller om ministeren rent faktisk er villig til at se på det.
Magnus Heunicke (S), 2021-05-19:
Det er jo helt korrekt, at netop de unge mennesker måske er dem, der har betalt den højeste pris, og i særlig grad unge, som har eller er i risiko for at få psykiske lidelser, og som nu i over et år har levet i isolation med angst og berøvet alt det, som vi forbinder med en ungdom.
Den situation skal man ikke undervurdere.
Det er jo en af grundene til, at når vi faktisk om få uger rammer de øverste alderstrin, så begynder vi at vaccinere aldersmæssigt nedefra efter en sandwichmodel, og det betyder, at de 16-årige her i hovedstaden får en invitation til det første stik om ganske få dage.
Jens Rohde (KD), 2021-05-19:
Her er det så, jeg spørger, om man fra regeringens side overvejer, om man kunne drøfte med de relevante myndigheder, om ikke det kunne være formålstjenligt at udvide det til at blive lidt mere bredt i forhold til psykiske lidelser.
For vi ved jo godt, at psykiske lidelser desværre har det med at komme bagest i sundhedskøen, og at vi har meget store udfordringer, også med unge, som jo føler sig svigtet og ensomme og måske derfor også befinder sig i en risikogruppe.
Det er derfor, jeg beder ministeren om at tænke på mennesker med psykiske lidelser her.
Magnus Heunicke (S), 2021-05-19:
Tak for de indledende ord.
Og det synspunkt har jeg meget, meget stor forståelse for.
Det er jo også sådan, at hvis det gælder mennesker med alvorlige sindslidelser – jeg nævnte svær skizofreni lidt tidligere – så vil de allerede være tilbudt vaccination for en stor dels vedkommende ud fra en konkret sundhedsfaglig vurdering af deres situation.
Og når vi tager det efter alder, er det simpelt hen, fordi vi ikke er ovre det endnu, selv om vi begynder at tage fat i meget store grupper, som vi vaccinerer.
Og derfor er vi stadig nødt til at tage efter risikogrupper.
Jens Rohde (KD), 2021-05-19:
Jeg synes, der er rigtig mange folketingspolitikere, der er blevet eksperter i vaccination og epidemiologi og den slags over det seneste år.
Og man skal vare sig for at begive sig ud ad de baner, for det kan være med til at underminere tilliden til hele systemet.
Det anerkender jeg.
Jeg anerkender også regeringens og myndighedernes fremragende indsats for at gøre det, der skal gøres.
Men når jeg alligevel bringer det op, er det jo, fordi sådan en isolation, som mange har været udsat for, er voldsomt hård over for mennesker, der har psykiske lidelser.
Jeg skal snart vaccineres, for jeg er 51, men jeg kunne jo nok godt leve med, at der var nogle sårbare grupper blandt de psykisk svage, som kunne komme foran mig, fordi de måske har et større behov og måske kan risikere at få nogle senfølger af den isolation, der har været, hvis ikke vi sørger for at hjælpe dem først.
Magnus Heunicke (S), 2021-05-19:
Mit svar må så blive, at der både er et ja og et nej i mit svar, så lad mig lige få lov til at uddybe det.
For det er sådan helt generelt, at borgere med psykiske lidelser inviteres til vaccination mod covid-19 efter Sundhedsstyrelsens målgrupper, der gælder for hele befolkningen.
Så som udgangspunkt er det efter alder, og den del af det er jo så nejet.
Men, og her kommer så jaet, der findes en række sygdomme og tilstande, som vil kunne medføre en øget risiko for et alvorligt sygdomsforløb og eventuelt også en øget dødelighed, hvis man bliver syg med covid-19.
Det gælder jo forskellige sygdomme, men det gælder altså efter Sundhedsstyrelsens vurdering også svær psykisk sygdom, særlig svær skizofreni.
Så risikoen for borgere med psykisk sygdom skal ses i sammenhæng med sygdommens sværhedsgrad, funktionsniveau, øvrige sygdomme, alder og social udsathed.
Personer med psykiske lidelser er nogle af samfundets svageste, og der er ingen tvivl om, at den nuværende situation med covid-19 kan mærkes ekstra hårdt blandt de psykisk sårbare.
Vi kan stadig væk se, at høj alder i højere grad er udslagsgivende for, om man får et alvorligt sygdomsforløb med covid-19, end mange kroniske sygdomme og tilstande.
En yngre person med en vis øget risiko vil generelt være bedre stillet over for covid-19 end en ældre person uden sygdom eller tilstande, der øger risikoen.
Vores strategi er altså i forhold til vaccinationsindsatsen, at vi tager dem med størst risiko for et alvorligt forløb med covid-19 først.
Og det er jo så sådan i Danmark, at alle bliver tilbudt vaccination mod covid-19; prioriteringen bygger på den sundhedsfaglige vurdering af, hvordan vi bedst beskytter de sårbare borgere først.
Jens Rohde (KD), 2021-05-19:
Vil ministeren oplyse, om folk med psykiske lidelser er omfattet af grupperne af sårbare i forbindelse med udrulning af vacciner mod covid-19, og hvis dette ikke er tilfældet, vil ministeren så oplyse, om ministeren mener, at det vil være hensigtsmæssigt at indlemme dem i sårbarhedsgruppen?
Magnus Heunicke (S), 2021-05-19:
Jo, men som jeg nævnte her, kan vi faktisk se nu – begyndende, det er for tidligt at lave de endelige konklusioner – at noget tyder på, at der altså er i hvert fald en vis grad af lavere vaccinationstilslutning i præcis nogle af de boligområder.
Så der skal en særlig indsats og en særlig kommunikation til der.
Jeg forstår det jo ikke.
Bor man et sted, hvor man ved der er høj smitte og boligforhold og jobforhold og alt det andet her, så bør man jo i særlig grad sige ja tak til at få den her vaccine.
Det er der altså lidt færre, der gør i de boligområder, så der gør vi en ekstra indsats – ikke for at rykke rundt på køen, men for at sige, at det skal være nemt at få vaccinen, uanset hvorhenne du bor i Danmark.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-05-19:
Mange tak.
Hvad vil ministeren gøre for at stoppe hamstringen af pladsbilletter i togene, således at vi får udnyttet vores togkapacitet, og er ministeren villig til at finde en løsning, der kan erstatte kravet om pladsbillet i togene?
Benny Engelbrecht (S), 2021-05-19:
Tusind tak for spørgsmålet.
Lad mig starte med at sige, at med den aftale, der blev indgået først på ugen om genåbning med bl.a. spørgerens parti, er det klart, at der kommer mere aktivitet i samfundet, og som følge deraf er vi også nødt til at lempe på de restriktioner, der har været i den kollektive transport.
Det betyder også, at antallet af passagerer i f.eks. regionaltogene vil blive øget, og at der vil blive mulighed for, at man kan reservere alle sæder, og i intercitytog og fjernbusser vil der være et 70-procentskrav.
Det er selvfølgelig, fordi vi forventer, at der kommer til at være flere, der benytter sig af den kollektive transport.
Det er også klart, at det selvfølgelig ikke er optimalt, når det er sådan, at når man har et system til pladsreservation, at der så er nogle, der hamstrer, som spørgeren så rigtigt er inde på.
Det er også klart, at vi i hvert fald en tid endnu er nødt til at have en vis begrænsning på, hvor mange der bruger den kollektive transport.
Det er altså derfor, at vi har den her kombination af krav om pladsbillet dér, hvor det er muligt, og en vis begrænsning.
Det er også sådan, at en ordning med pladsbilletter fordrer en vis grad af tillid og en vis grad af medansvar fra passagerernes side.
Hvis det er sådan, at man har booket en pladsbillet og ikke benytter sig af den, bør man selvfølgelig afbooke den.
Det må der være en forventning om.
Det er lidt, ligesom da vi i foråret sidste år så, at der skete en vist hamstring af toiletpapir.
Det er lidt det samme.
Lad være med at gøre det, og husk, hvis man har booket en billet og man ikke har brug for den, at levere den tilbage.
Men det er klart, at vi kommer til løbende at skulle kigge på belægningen i den kollektive transport.
Foreløbig har vi øget den, og det er selvfølgelig også som følge af den gensidige aftale, vi har lavet, om genåbning.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-19:
Jeg har, efter at jeg fortalte om det her arrangement på min facebookside, fået rigtig mange henvendelser fra forældre.
De har også oplevet, at deres barn har været udsat for ramadanfejring eller eidfest i den kommunale institution.
Ser ministeren det ikke som et skred, og hvor går grænsen for ministeren?
Vi skal huske på, at Danmark er et land, der bygger på kristne værdier.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-05-19:
Det er jo lidt samme spørgsmål, når man spørger til jul, som jeg mener er en utrolig vigtig tradition at introducere børnene til, i øvrigt også i skolen.
I folkeskolen er det ikke lovligt at missionere, men det er selvfølgelig lovligt at holde julearrangementer i forbindelse med skolen.
Derfor er der selvfølgelig en skelnen, og jeg vil sige – for det hænger lidt sammen med det tidligere spørgsmål – at der jo ikke i den styrkede læreplan ligger, at der er nogle bestemte højtider, man skal holde.
Og det vil sige, at det at introducere børnene til kultur, også til forskellige kulturer, kan man vælge at gøre på rigtig mange forskellige måder, og en af måderne er at have en fejring af eid.
Men det ændrer altså ikke på, at hovedudgangspunktet for enhver daginstitution i Danmark er, at man skal introduceres til danske værdier og til det danske sprog, og man skal integreres i Danmark.
Og det skal enhver daginstitution – og det har jeg i øvrigt også tillid til de gør i Herlev – introducere børnene til.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-19:
Tak for det.
Til Herlev Bladet udtaler lederen af daginstitutionen, at de arbejder ud fra den styrkede pædagogiske læreplan, hvor der er emner, man skal forholde sig til som eksempelvis kultur, æstetik og fællesskab.
Lederen og et forældrebestyrelsesmedlem udtaler, at fejringen af ramadan og eid i daginstitutionen ikke handler om religion, men om kultur.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-05-19:
Der er ingen, der har et pålæg om, at de skal fejre bestemte højtider.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-19:
Tak for svaret.
Det er korrekt, og jeg spørger, fordi der for nylig i en kommunal daginstitution i Herlev i flere dage blev fejret ramadan og holdt eidfest.
Og derfor hører ramadan og eid i min og Nye Borgerliges optik på ingen måder hjemme i en kommunal daginstitution, folkeskole eller lignende.
En forælder har kontaktet mig og fortalt, at lederen siger, at det er regeringen og politikerne, som har pålagt institutionerne at lære børnene om ramadan, og jeg vil bare gerne spørge ministeren, der er ansvarlig for det her område, om det er en misforståelse, eller om det er korrekt.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-05-19:
Tak for spørgsmålet.
Først og fremmest er det vigtigt at understrege, at det jo er en lokal beslutning, hvordan daginstitutioner vælger at tilrettelægge dagligdagen i institution.
Når det er sagt – det ved ordføreren godt, men det kan være, at ikke alle, der hører med, ved det – er det jo også vigtigt, at lovens krav overholdes.
Altså, børn i dagtilbud skal efter loven introduceres – altså, skal efter loven introduceres – til danske traditioner, hovedsproget i dagtilbuddene skal være dansk, og alle dagtilbud skal medvirke til, at børnene bliver integreret i det danske samfund.
Derfor kan man, i forhold til hvad for nogle tanker jeg gør mig, sige, at man, hvis man lever op til lovens bogstav, jo godt kan holde andre højtider, men det er utvetydigt, at hele hovedsporet i daginstitutionen skal være danske traditioner, man skal tale det danske sprog, og man skal integreres i det danske samfund.
Det synes jeg gør en ret stor forskel, for hvis den lovgivning ikke var på den måde, ville der jo være risiko for, at det var noget andet, der var hovedsporet, og så ville man stille børnene en situation, hvor de faktisk ikke lærte det samfund at kende, som de er en del af.
Og jeg ville synes, at det gav dem en utrolig stor ulempe i deres liv fremadrettet, hvis det var sådan, at de slet ikke kendte til det samfund, de levede i.
Derfor synes jeg, vi har lavet en ret stærk lovgivning i forhold til det her, og den skal man i sagens natur overholde.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-19:
Tusind tak.
Hvad tænker ministeren om, at der i kommunale daginstitutioner i Danmark fejres ramadan og holdes eidfest?
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-05-19:
Jeg har ikke flere spørgsmål.
Benny Engelbrecht (S), 2021-05-19:
Jeg følger det her løbende og kigger på det nærmest hver eneste uge for at se, om der er et behov for at lempe yderligere.
Jeg får også en løbende afrapportering fra trafikselskaberne, især fra DSB, om, hvordan det går.
Og med de yderligere tiltag, som sker her med virkning fra på fredag, kommer vi formodentlig også til at se en udvikling af det.
Det synes jeg så vi skal gøre status over, når der er gået en tid, altså 1 uge eller 14 dage.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-05-19:
Jeg vil gerne takke ministeren for at komme Det Konservative Folkeparti i møde i den her sag.
Jeg må sige, at det jo understreger det gode samarbejde, der er mellem Socialdemokratiet og De Konservative på transportområdet.
Dejligt, mange tak.
Hvordan ser ministeren så på en løsning, hvor man simpelt hen ophæver kravet om pladsbilletter?
Peder Hvelplund (EL), 2021-05-19:
Det er jo rigtigt.
Det er interessant at se, at nu rammer epidemien også i ghettoen oppe i Hørsholm, altså i rigmandsghettoen, og sjovt nok har der jo ikke været den samme form for udskamning af borgerne deroppe, som vi har oplevet i nogle af de kommuner med netop meget boligsocialt byggeri.
Men er ministeren ikke grundlæggende enig i, at de mekanismer, der gør, at smitten har spredt sig der, er spørgsmål om boligforhold og jobfunktioner?
Og hvorfor så ikke, når vi har den viden, sikre, at vi netop beskytter der, både de borgere, der er der, men også for at smitten skal spredes så lidt som muligt?
Magnus Heunicke (S), 2021-05-19:
Jo, når det drejer sig om de her hårdest ramte boligområder – og her tænker vi jo ikke på den kommune, der har været nedlukket sidst, nemlig Hørsholm, som har haft nogle andre udbrudssituationer, men dem, som har været ramt i lang tid.
Det er f.eks. kommunerne og sognene og boligområderne på Vestegnen og flere andre steder blandt de socialt udfordrede boligområder.
Der er der masser af tiltag.
Der er også vaccinationstiltag.
For vi kan desværre se, at noget tyder på, at vaccinationstilslutningen måske er lidt lavere i de områder.
Så tager styrelserne ud med kommuner og laver særlig opsamling og kommunikation for at få folk til at vaccinere sig.
Men køen er det ikke vores forslag at rykke rundt på.
Nick Hækkerup (S), 2021-05-19:
Her er vi virkelig på kanten af mit ressort, og derfor svarer jeg også, som jeg bedst ved og kan med de forbehold, som der skal tages.
Tværtimod er det betydelig højere, og det vil sige, at man skal kunne konstatere, at der her altså er en lille administrativ enhed – jeg ved godt, at sogne kan være store og også have mange indbyggere, men alt andet lige er de vores mindste administrative enheder – som man så kan sørge for at gribe ind over for, hvis det eksploderer i sådan et lille område.
Derfor synes jeg, det er vigtigt at kunne have den mulighed ved siden af det, der kan gøres i kommunerne.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-05-19:
Der er jo en problematik med hensyn til de her sogne, fordi de ligger så tæt i byen.
Bare man skal på arbejde, krydser man måske seks sogne, og når der er smitte et sted, kan det jo udløse smitte et andet sted.
Når ministeren nu taler om smittekæder, er det sognekriterie så virkelig brugbart i forhold til at finde smitten i en så stor by som København?