runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Auken (RV), 2017-10-26:
Så vil jeg være lidt længere om det, for jeg synes, det er en spændende diskussion om invasive arter.
Og vi fik jo fra fru Maria Reumert Gjerding en lille introduktion til de invasive arter, og jeg kan så tilføje, at der findes flere slags invasive arter.
Der findes de indførte, som er dem, man ligesom med fuldt overlæg har indført, og så findes der de indslæbte arter, og det synes jeg er en vidunderlig betegnelse – altså arter, man måske ikke lige var opmærksom på at man tog med ind over grænsen og udsatte i den danske natur.
Jeg kan nævne den brune rotte og dræbersneglen, som vist også hedder den iberiske skovsnegl, hvis man ikke skal bruge det folkelige navn.
Dem er der selvfølgelig ikke så meget diskussion om at vi skal prøve at komme af med, så godt vi kan.
Så er der sådan noget som skvalderkål og vinbjergsnegle og dådyr og fasaner, som også Dansk Folkepartis ordfører nævnte.
Og faktisk var det også først for nylig, det gik op for mig, at fasanen ikke er hjemmehørende i den danske natur.
Der kan vi jo blive overrasket alle sammen.
Men når man tænker over det der dyr og ser det løbe langt vejen, kan man måske godt se, at fjerpragten ikke nødvendigvis passer ind i et dansk marklandskab, men måske i noget lidt mere eksotisk.
Men det er jo altså sjovt – nej, sjovt er det ikke, men man kan lave meget sjov med invasive arter.
Jeg kan huske en tidligere minister, som havde en kampagne, der hed: If you can't beat them, eat them.
Den minister prøvede simpelt hen at få danskerne til at spise invasive arter, fordi man så håbede, at der faktisk ville komme sådan direkte efterspørgsel, der kunne gøre det ud for udrydningskampagner.
Men i lovforslaget i dag er der ikke nogen, der skal ud og spise bjørneklo alle andre spændende giftige ting, men der er en bemyndigelse til ministeren til at tage yderligere arter ind i en dansk sammenhæng og yderligere initiativer, og det kan vi selvfølgelig støtte fra radikal side.
Trine Torp (SF), 2017-10-26:
Tak for det.
Det var, fordi jeg sad og blev så betaget af De Radikales ordførers tale, så jeg tænkte, at der vel kommer endnu mere af samme slags.
Jeg vil sige, at det her forslag også er en gennemførelse af EU-lovgivning, og her har regeringen så valgt at udarbejde en national liste over invasive arter.
Der kan fagligt argumenteres for den her tilgang, men vi er i SF måske nok lidt nervøse for, om regeringen vil vægte det erhvervsvenlige lidt mere, end godt er, men vi vil altså vælge at se positivt på muligheden for også at kunne regulere arter, som måske ikke har stor bevågenhed i andre lande endnu.
Men hænderne farer automatisk ned og holder lidt på lommerne, når ministeren kommer med forslag, der ændrer havstrategiloven.
Som bekendt har regeringen valgt at give Danmark en forureningskvote, fordi den mener, at Kattegat er underforurenet – det såkaldte miljømæssige råderum – og ministeren må derfor undskylde, hvis vi kommer til at bruge tid i udvalget på den her del og det så viser sig, at frygten er fuldstændig ubegrundet.
Men det røde flag er altså hejst her, og vi vil stille spørgsmål til denne meget tekniske del under udvalgsbehandlingen.
Overordnet set er vi på det foreliggende grundlag positive over for lovforslaget, men har vores forbehold i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-26:
Jeg nåede næsten at notere et kryds i min kalender for at markere denne historiske dag, hvor Enhedslistens ordfører, fru Maria Reumert Gjerding, fra talerstolen roste regeringen for sit grønne tiltag.
Om fru Maria Reumert Gjerding er det tidligere blevet sagt, at hun er rejsende i bekymringsindustrien, og til sidst blev der også rejst en lille bekymring, så jeg undlod at færdiggøre krydset i kalenderen i dag, men det kan være, det kommer en anden dag.
Ikke desto mindre synes jeg, det er et rigtig fint lovforslag, vi behandler her i dag.
Som tidligere talere har været inde på, handler det om at forebygge, dels introduktionen af de her invasive arter i Danmark, dels den videre spredning, når skaden er sket.
EU har haft sin liste i nogle år efterhånden, men det giver god mening, at vi også får en dansk pendant.
Den endelige liste ligger først fast, når der har været en høringsproces om det her, og jeg vil egentlig gerne rose ministeren for en god, inddragende proces i forhold til det, og det tror jeg der er en del grønne organisationer der sætter pris på.
Men vi kan i hvert fald i Det Konservative Folkeparti kun rose det her lovforslag, og vi bakker i sagens natur op om det.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-10-26:
Mange tak.
Jeg skal gøre det nærmest så kort, som det kan lade sig gøre.
Alternativet stemmer for disse opstramninger og præciseringer, da de øger beskyttelsen mod såvel invasive arter som beskyttelsen af havmiljøet generelt.
Erling Bonnesen (V), 2017-10-26:
Tak for det.
Formålet med lovforslaget her er at skabe et grundlag for en fokuseret og effektiv forebyggelsesindsats over for introduktion og spredning af visse invasive arter, der er problematiske i Danmark.
Og lovforslaget indebærer, at miljø- og fødevareministeren bemyndiges til at fastsætte regler om udarbejdelse af en national liste over invasive arter, der er problematiske i Danmark, og indføre en række forbud mod arter omfattet af listen.
Lovforslaget indeholder endvidere en teknisk justering af havstrategiloven, der har til formål at sikre en mere sammenhængende og konsekvent adgang til tilstandsvurderingerne i medfør af havstrategirammedirektivet.
Venstre støtter lovforslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2017-10-26:
Men det synes jeg sådan set heller ikke jeg sagde.
Jeg sagde netop, at når man læser det, så er definitionen jo netop anderledes, og det gør, at hyben er invasiv, men det er ulven ikke.
Det var sådan set det, jeg sagde.
Så på den vis er vi jo sådan set enige.
Men jeg sagde også, at når man læser selve handlingsplanen, står der, at invasive arter er en delmængde af ikke hjemmehørende arter, som optræder invasivt, og som forårsager uønskede påvirkninger – uønskede påvirkninger – på de naturlige økosystemer eller på økonomi, samfund og menneskers sundhed.
Derfor vil det jo altid være en vurdering, i hvert fald sådan som jeg læser det.
Det er ikke det samme, som at vi skal diskutere ulve, for det hører ikke under her, for det er ikke en invasiv art.
Det er jeg sådan set fuldstændig enig med fru Maria Reumert Gjerding i.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-10-26:
Jeg vil lige læse op for ordføreren, hvad invasive arter er: Det er dyr og planter, der spredes til områder, som de ikke selv ville kunne sprede sig til, og som har en negativ effekt på den oprindelige biodiversitet.
Det er ikke arter, som Dansk Folkeparti ikke bryder sig om.
Det er bare lige, så vi har det skåret ud i pap.
Derfor inkluderer invasive arter ikke ulven.
Den har selv spredt sig, den er kommet hjem til den danske natur, og den har en positiv betydning for biodiversiteten.
Vi kan sagtens diskutere ulve, men det er ikke og bliver aldrig nogen sinde en invasiv art.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-10-26:
Sidste lovbehandling var lidt teknisk, men nu skal vi til at tale om noget andet.
Jeg ved ikke, om dræbersnegle kan komme med, men vi skal i hvert fald tale om invasive arter.
Vi behandler nemlig et lovforslag, som skal skabe grundlaget for at bekæmpe invasive arter i Danmark.
Det er vigtigt, da spredningen af invasive arter kan få store konsekvenser for dansk biodiversitet.
I Socialdemokratiet mener vi, at det er centralt for biodiversiteten, at man nationalt har implementeret EU's forordning om invasive arter og EU-listen med forbudte invasive arter.
Vi mener i forlængelse heraf, at den supplerende nationale liste over plantesorter og dyrearter, der er specifikt invasive i Danmark, er et skridt videre ad den vej, som vil gøre noget positivt for vores biodiversitet.
Det er min overbevisning, at en national liste vil mindske den trussel, som invasive arter udgør over for dyr og planter, som oprindelig findes i den danske natur.
Man kan sige, at det ikke er hver dag, vi ser et grønt forslag fra regeringen, så vi glæder os over det, når det sker.
I Socialdemokratiet mener vi, at begrænsningen af invasive arter er vigtig, og derfor bakker vi selvfølgelig op om forslaget.
Vi har ligeledes, da vi sad i regering og lavede »Naturplan Danmark«, ønsket en styrket indsats mod de invasive arter, og derfor er det positivt, der nu bliver lagt op til en national liste.
De tilvejebringer en ensartet og konsekvent implementering af havstrategirammedirektivet.
På den baggrund kan Socialdemokratiet støtte det samlede lovforslag.
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-26:
Beklager, det gik en lille smule hurtigere her i salen, end jeg lige havde forudset.
Men jeg vil gøre det ganske kort og meddele, at Det Konservative Folkeparti bakker op om det her lovforslag.
Trine Torp (SF), 2017-10-26:
Ja, det går hurtigt i dag, så det bliver lidt den samme melding fra SF om, at lovforslaget gennemfører EU-lovgivning i dansk ret, og at vi fra SF's side på det generelle plan ikke har nogen kommentarer til det.
Vi synes, det er positivt, at EU-retten medvirker til, at enkeltpersoner kan få adgang til oplysninger hos virksomheder, der er omfattet af MCP-direktivet.
Det er også positivt, at der nu vil ske forbedringer, sådan at røgen fra især mindre anlæg og biomasseanlæg vil indeholde færre partikler, kvælstofforbindelser osv. Så SF kan støtte forslaget.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-10-26:
Tak for det, hr. formand.
Det er vigtigt at påpege, at der med det her lovforslag ikke ændres på sikkerhedsniveauet på jernbaneområdet.
Det er ikke noget, vi overhovedet vil gå på kompromis med.
Ved erhvervelse af sikkerhedscertifikat skal virksomheden herefter arbejde efter de gældende retningslinjer og procedurer, som allerede er fastsat i sikkerhedsledelsessystemet.
Med lovforslaget giver vi som sagt virksomheder mulighed for at køre på jernbanen under eget ansvar, altså ved arbejdskørsel, og overordnet set vil lovforslaget indebære, at vi fjerner en unødig barriere i forbindelse med virksomhedernes forretningsmuligheder i forhold til jernbaneloven.
Og det vil være en ændring til gavn for erhvervslivet og til syvende og sidste for samfundet som helhed.
Jeg mener altid, det er vigtigt at inddrage og være i kontakt med branchen, når vi laver lovforslag, som berører virkelighedens verden.
Derfor vil jeg gerne anerkende og rose ministeren for netop at have inddraget branchen i processen. Venstre støtter lovforslaget, og jeg skulle hilse fra min konservative kollega og meddele, at De Konservative også støtter lovforslaget.
Ida Auken (RV), 2017-10-26:
Jeg skal gøre det rigtig kort, for lovforslaget er blevet gennemgået af forskellige andre ordførere, og jeg kan bare sige, at Radikale Venstre støtter forslaget.
Mette Reissmann (S), 2017-10-26:
Jeg kender jo godt hr. Henning Hyllesteds synspunkter på de her ting qua det forhold, at hr. Henning Hyllested deltog i nogle af diskussionerne, før man besluttede sig for at forlade kredsen.
Men jeg vil så igen understrege, at vi er opmærksomme på de problemstillinger, og netop af samme årsag er de her evalueringer lagt ind.
Vi ønsker ikke svenske tilstande.
Men omvendt har vi også lyttet til taxibranchen og til de interessenter, som er knyttet til den, og i særdeleshed også til kunderne, både erhvervskunder, men også private kunder, om, hvilket ønske de har haft til en modernisering, og det har været nødvendigt at skulle modernisere.
Og man har ikke skønnet, og det mener Socialdemokratiet heller ikke, at det har været tilstrækkeligt at bygge videre på den eksisterende lov.
Der måtte det til, som nu er det, vi behandler i dag.
Henning Hyllested (EL), 2017-10-26:
Erfaring fra andre lande siger jo, at når man først slipper rigtig mange løs på det her marked, og der bliver jo altså også en lidt nemmere adgang for både chauffører og vognmænd til at blive henholdvis chauffører og vognmænd, det ligger jo i det, og når man så samtidig ikke sætter noget loft over antal tilladelser og heller ikke har nogen geografisk begrænsning, kommer der rigtig mange til erhvervet.
Der kommer også mange for lige at prøve at se, om det nu går, og efter kort tid viser det sig så, at det ikke går.
Så fiser man ud af erhvervet igen, men man har måske været med til i mellemtiden at presse lønniveauet og niveauet for arbejdsvilkår.
Det er jo den erfaring, der også er gjort i andre lande, ikke mindst i Sverige.
Jeg ved godt, at man i Sverige totalliberaliserede, og nu er man i virkeligheden på vej tilbage.
Og jeg ved godt, at der i den her taxilovgivning er forsøgt sat nogle forskellige ting ind, men jeg vil sige, at jeg synes måske, at man skulle have bygget på den eksisterende taxilovgivning og så stille og roligt, hvad skal man sige, liberalisere den.
Mette Reissmann (S), 2017-10-26:
Det her lovforslag er jo et resultat af langvarige diskussioner i den kreds af partier, der har medvirket til at lave aftalen, der danner baggrund for lovforslaget.
En af de ting, der har været drøftet, og hvor Socialdemokratiet selvfølgelig har lagt meget stor vægt på, at man skulle være påpasselig, var, at der ikke må finde hverken skattesnyd eller social dumping sted.
Vi er ikke interesserede i at skulle øge, man kan sige antallet af working poor blandt taxichauffører.
En af de ting, vi bl.a. har tænkt os, er jo selvfølgelig at følge udviklingen nøje, både hvad angår udviklingen af konkurrence i landdistrikterne, men også hvordan det kommer til at forme sig i byerne, og i særdeleshed hvordan det er, vi kommer til at håndtere de her forskellige problemer, som hr. Henning Hyllested adresserer.
Så til spørgsmålet om, om jeg er nervøs for, hvorvidt det fuldstændig er uladsiggørligt, vil jeg sige: Nej, det er jeg ikke.
Jeg deler ikke den nervøsitet, som hr. Henning Hyllested udtrykker, men jeg er meget opmærksom på problemstillingen.
Derfor ser jeg også frem til, at vi høster de erfaringer og i øvrigt tager det op til drøftelse i aftalekredsen, når det er, den første evaluering skal forekomme.
Henning Hyllested (EL), 2017-10-26:
Jeg skal bare høre: Man erkender vel – det kan jeg også høre på ordførertalen – at her finder en deregulering og liberalisering sted af erhvervet, og det er så med det formål at skabe øget konkurrence i taxibranchen.
Men er det ikke rigtigt, at den konkurrence først og fremmest ville blive i byerne, hvor der er noget at køre med, og at i og med man ophæver antalsbegrænsningen og den geografiske begrænsning, vil man opleve, at taxierne søger ind til byerne i stort tal og selvfølgelig især på de tidspunkter, hvor der for alvor er noget at køre med, altså fredag aften, lørdag aften, eller når der er begivenheder osv. osv. Betyder det ikke, og er Socialdemokratiet slet ikke nervøse for, at der vil opstå en usund konkurrence mellem alt for mange taxier i byerne, og altså en konkurrence, som nødvendigvis vil blive på løn og arbejdsvilkår, især på de vilkår, der hedder, hvor længe man skal køre for at opretholde en ærlig indkomst som taxichauffør, som taxivognmand?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-10-26:
Tak for det, formand.
Jeg vil tillade mig i generøsitetens tegn at sætte et kryds ved rosen fra Enhedslisten, så tak for den.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi er udfordret af invasive arter, som udfordrer vores miljø og udfordrer vores natur, og derfor har vi også et klart ønske om at få gjort noget ved den problemstilling.
Lovforslaget indeholder jo elementer af det i forhold til vores arbejde, lige så vel som vi også har en teknisk tilpasning af bilag 1 i havstrategiloven, som er en nødvendig konsekvens af en nylig tilpasning i EU's havrammedirektiv.
Vi foreslår, at der skal være en national liste, og vi tager et godt skridt i retning af det i dag.
Og så kommer vi jo til, hvilket også den konservative ordfører nævnede, at køre en høringsproces omkring de elementer, der skal fremgå af listen.
Vi lægger vægt på, at vi meget håndgribeligt får gjort noget ved den her problemstilling, så vi undgår de invasive arter eller får bekæmpet dem, der er her.
Jeg ser frem til det videre arbejde og takker for debatten.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-10-26:
Tak for det.
Forslaget har til formål at forbedre forretningsmulighederne for de virksomheder, der er sikkerhedscertificeret til selv at køre på banen på eget ansvar efter lovens § 11.
Det kunne f.eks. være entreprenørvirksomheder.
Lovforslaget vedrører ikke jernbanevirksomheder som DSB, Arriva eller DB Cargo, der transporterer passagerer eller gods.
Som det er i dag, må en virksomhed, der er certificeret efter § 11, kun selv køre på banen, når virksomheden udfører opgaver for enten en infrastrukturforvalter eller en jernbanevirksomhed.
I alle andre tilfælde er virksomheden tvunget til at betale en jernbanevirksomhed for at transportere virksomhedens materiel, da virksomheden ikke selv må køre på banen, medmindre virksomheden udfører opgaver for en infrastrukturforvalter eller en jernbanevirksomhed.
Helt konkret betyder begrænsningen, at en virksomhed, som er certificeret efter § 11, ikke selv må køre på banen, når virksomheden udfører opgaver eksempelvis for en kommune eller for Vejdirektoratet.
Virksomheden må heller ikke selv køre på banen, når virksomheden alene skal fra A til B, f.eks. når virksomheden skal fra en afsluttet opgave til dér, hvor virksomheden skal påbegynde en ny opgave.
Dette sker, på trods af at virksomheden har brugt tid og penge på at blive sikkerhedscertificeret til selv at køre på banen, og på trods af at virksomheden er underlagt de samme sikkerhedsmæssige regler som den jernbanevirksomhed, der skal transportere virksomhedens materiel.
Jeg foreslår, at begrænsningen fjernes.
Jeg foreslår, at en virksomhed certificeret efter § 11 får mulighed for at køre på banen, også når virksomheden ikke udfører opgaver for en infrastrukturforvalter eller en jernbanevirksomhed.
Herved forbedres virksomhedens forretningsmuligheder, da virksomheden bliver fri for at betale en jernbanevirksomhed for at transportere virksomhedens materiel, når den ikke udfører opgaver for jernbanevirksomheder eller infrastrukturforvaltere.
Jeg ser frem til den videre behandling her i Folketinget, og jeg står naturligvis til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, der måtte opstå i den forbindelse.
Tak for ordet.
Carl Valentin (SF), 2017-10-26:
Mange tak.
Forslaget til ændring af jernbaneloven omhandler § 11, der beskriver virksomheders mulighed for at blive sikkerhedscertificeret til at køre på banen under eget ansvar.
Lovændringen vil betyde, at virksomheder, der er certificeret efter paragraffen, kan få mulighed for at køre på banen, også selv om de ikke udfører opgaver for en infrastrukturforvalter eller en jernbanevirksomhed.
Lovforslaget virker umiddelbart fornuftigt nok, og jeg vil bestemt ikke afvise, at SF kan bakke op om det.
Det er dog afgørende for os, at der kommer klarhed om de sikkerhedsmæssige ting, som Dansk Metal sætter fokus på i sit høringssvar.
Hr. Henning Hyllested havde også flere betænkeligheder ved lovforslaget, som jeg deler.
Vi vil derfor tage det op i den kommende udvalgsbehandling.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-10-26:
Mange tak.
Som det er blevet sagt af andre ordførere, giver forslaget hjemmel til at sikkerhedscertificere entreprenørvirksomheder, så de kan køre på jernbanen på eget ansvar, og det er vi som udgangspunkt meget positive over for.
Jeg bed for mit vedkommende meget mærke i muligheden for, at dette kunne give nogle begrænsninger for mindre virksomheder i forhold til forsikringer og måske omkostninger til certificering, som mindre virksomheder ikke ville have mulighed for at honorere.
Med de bekymringer, som jeg er sikker på at vi tager med og får gravet dybt i under udvalgsbehandlingen, kan Alternativet også støtte forslaget.
Christina Egelund (LA), 2017-10-26:
Lovforslaget her har til formål at fjerne en barriere, som hindrer bestemte virksomheder i fleksibelt at udføre deres erhverv.
Det giver nemlig certificerede virksomheder mulighed for at køre på jernbanen, også når de ikke udfører opgaver for en infrastrukturforvalter eller jernbanevirksomhed.
Generelt stiller offentlige myndigheder, vi, alt for mange forhindringer i vejen for erhvervslivet, og det er virkelig noget, der hæmmer væksten.
Det skal være lettere at drive virksomhed i Danmark, hvis vi skal blive et rigere samfund, og det skal vi.
Derfor er det godt, at ministeren med det her lovforslag tager fat på det arbejde, der er, med at få fjernet nogle af de her forhindringer.
Med de ord skal jeg meddele, at Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Kim Christiansen (DF), 2017-10-26:
Umiddelbart kunne det her jo ligne et meget uskyldigt forslag.
Man ændrer § 11, så nu også andre end lige entreprenørerne kan køre rundt ude på skinnerne og fragte materialer rundt osv. osv.
Det giver umiddelbart meget god mening.
Jeg var ret rundtosset, da jeg læste lovforslaget, fordi det henviser til den ene paragraf, og den henviser så til den anden paragraf, og sådan bliver man så ellers kørt rundt i systemet, så man bliver ikke ret meget klogere af at læse lovforslaget.
Så det, jeg i hvert fald vil under udvalgsbehandlingen, er at finde ud af, hvad det her har af konsekvenser for de virksomheder, der skal køre derude.
Der er øgede krav til forsikringer osv. osv.
Hvis det her har nogle økonomiske konsekvenser, der gør, at f.eks. alle de lidt mindre entreprenører sådan set er afskåret fra at begå sig i det her marked, så vil det blive Banedanmark, der bestemmer prisen fremadrettet, og det ønsker jeg under ingen omstændigheder.
Så jeg håber, at vi får en god og grundig udvalgsbehandling.
Jeg har allerede her en A4-side med spørgsmål, som jeg kan forberede ministeren på, men det synes jeg at vi tager under udvalgsbehandlingen.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2017-10-26:
Tak for det.
Med det her lovforslag åbnes der op for, at virksomheder fremover kan blive sikkerhedscertificeret til kørsel på eget ansvar på jernbanenettet, ikke bare som i dag, når virksomhederne udfører opgaver for jernbanevirksomheder og infrastrukturforvaltere, men også, når kørsel på jernbanenettet sker som led i udførelsen af opgaver for f.eks. kommuner eller Vejdirektoratet eller andre.
Det finder vi i Socialdemokratiet som udgangspunkt meget fornuftigt.
Som det fremgår af lovforslagets bemærkninger, stiller Banedanmark med virkning fra 1. januar 2018 krav om, at alle entreprenører, der udfører opgaver for Banedanmark, skal have et sikkerhedscertifikat og også egen ansvarsforsikring, hvis de i forbindelse med udførelsen af opgaver for Banedanmark skal køre og færdes på det åbne jernbanenet.
Det her lovforslag betyder så bl.a., at de selv samme virksomheder så også vil kunne bruge det her certifikat, når de skal køre på banen, når det handler om opgaver for andre end Banedanmark.
Det mener vi som sagt
giver ganske god mening.
Det giver selvfølgelig også god mening, at de virksomheder, som vil blive certificeret efter de her regler, bliver underlagt de samme sikkerhedsmæssige regler og krav, som jernbanevirksomheder i dag er underlagt; det er jo også en del af det her lovforslag.
Der er ikke kommet så mange høringssvar til lovforslaget, men Dansk Metal bemærker, at det for dem er afgørende, at den her certificering efter den her bestemmelse alene kommer til at gælde for arbejdskørsel og ikke persontransport eller godstransport.
Som sagt er vi grundlæggende positive over for forslaget.
Ida Auken (RV), 2017-10-26:
Det her er en helt logisk opdatering af loven i forhold til virkeligheden, så arbejder med at udbygge og vedligeholde jernbanerne kan foregå bedst muligt.
Det er en helt fredelig og naturlig opdatering, og Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.