runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2020-09-08:
Når finansministeren bliver ved med at sige, at man har lavet de her markante løft, kunne jeg godt tænke mig at spørge, hvor mange af de 98 kommuner der har hævet serviceniveauet efter regeringens markante løft.
Det tror jeg ikke finansministeren kan svare på.
Men skal jeg så bare forstå finansministeren sådan, at man ikke vil være med til at lave en ældrelov, hvor man giver ældre flere rettigheder til at få en værdig ældreomsorg og ret til selvbestemmelse via klippekortsordningen, men at man gerne vil lave en barnets lov?
Jeg skal bare lige forstå det.
Nicolai Wammen (S), 2020-09-08:
Man skal forstå det sådan, at jeg opfordrer til, at man tager de ideer, som Dansk Folkeparti har her, med til ældreministeren.
Men jeg siger så også her, at en forudsætning for, at gode tanker og gode ideer kan blive til virkelighed, altså også er, at der følger flere penge med, når der kommer flere ældre.
Og det har den her regering i modsætning til den tidligere regering leveret på i de kommune- og regionsaftalerne, der blev lavet sidste år og i år.
Det har da naturligvis en betydning for kommunerne, når de skal lægge budgetter, og der er også rigtig mange borgmestre, der har været meget klare i spyttet om, at det har været en hjælp for dem.
Jeg tror ikke, at jeg vil stå her og love, hvor mange jobs der kommer ud af skatte- og afgiftsstigninger.
Jeg kan sige, at den økonomiske politik, som regeringen har lagt frem, også i forbindelse med den her finanslov, vil have en effekt på beskæftigelsen på 46.000 til næste år.
Det er rigtig, rigtig mange mennesker.
For vi står i en meget, meget vanskelig situation med corona, og jeg glæder mig over, at Venstre i lighed med regeringen er optaget af at bekæmpe arbejdsløsheden.
Det gør man ikke med ord alene, det gør man også med konkrete handlinger.
Det gør man også ved at investere i forskning og udvikling.
Udgangspunktet er, at forskningsbevillingerne falder, når bnp falder, for de følger bnp, men der har vi fra den her regerings side valgt at sige, at vi sørger for, at der fortsat er stærke forskningsbevillinger, og vi sætter et særligt fokus ind i forhold til den grønne forskning, fordi det netop er et af de steder, hvor Danmark er rigtig, rigtig god til at skabe job og vækst, og det håber vi da at Venstre vil bakke op om.
Louise Schack Elholm (V), 2020-09-08:
Siden sommerferien har regeringen foreslået et hav af nye skatte- og afgiftsstigninger.
Når regeringen så samtidig står her og roser sig selv af, at man skaber så gode vilkår for danske arbejdspladser, kan finansministeren så løfte sløret for, hvilken betydning de skatte- og afgiftsstigninger har for beskæftigelsen i Danmark?
Hvilke beskæftigelseseffekter er der af sådanne skatte- og afgiftsstigninger?
Nicolai Wammen (S), 2020-09-08:
Jeg tror, det er meget forskelligt fra afgift til afgift.
Eksempelvis er det jo sådan, at da vi satte priserne op på cigaretter, havde det en positiv effekt på arbejdsudbuddet.
Så det er jo et konkret eksempel på et sted, hvor det, at man sætter en afgift op, sådan set betyder, at arbejdsudbuddet stiger.
Så vil man sikkert kunne finde eksempler på det modsatte også.
Det korte af det lange er, at man jo er nødt til at se en økonomisk politik i sammenhæng, og den økonomiske politik, den her regering fører, er en, der går ud på at passe godt på velfærden, holde arbejdsløsheden nede, holde virksomhederne oppe, sørge for at investere i uddannelse og forskning.
Så er det rigtigt, at vi ikke er lige så tilbøjelige som den regering, som fru Schack Elholms parti stod bag, til at give skattelettelser i tide og utide.
Louise Schack Elholm (V), 2020-09-08:
Det er meget smart.
Hvis vi nu fokuserer på dem, som regeringen har foreslået lige siden sommerferien – der er for ret mange penge i skattestigninger – vil ministeren så være venlig at redegøre for, om de har en positiv eller en negativ indflydelse på beskæftigelsen?
Nicolai Wammen (S), 2020-09-08:
Det kommer jo meget an på – igen – hvad det er, vi bruger de penge, vi får i kassen, til.
Og den her regering er målrettet optaget af at bruge dem på at bekæmpe arbejdsløshed og holde hånden under virksomheder og i øvrigt investere i forskning, herunder grøn forskning.
Så kan der være træk i anden retning i forhold til arbejdsudbud, men det grundlæggende er, at vi mener, at det her er en ualmindelig ansvarlig økonomisk politik, der er til gavn for Danmark, danske virksomheder og dansk økonomi.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-09-08:
Den krigskasse, som finansministeren taler om, er en 1-årig krigskasse.
Jeg spurgte Det Radikale Venstres finansordfører, hvilke tiltag der lå i regeringens finanslovsudspil, der havde sådan en varig effekt på at gøre Danmark rigere.
For at komme tilbage til Rasmus Klump-analogien: Hvad er det så i det her finanslovsforslag, der gør, at der næste år er flere pandekager til rådighed, hvis Pelle nu tager en ekstra ven med hjem?
Altså, hvor er der mere mel, hvor er der en større pande henne?
Det kan godt være, at den radikale ordfører og jeg ikke har læst grundigt nok i finanslovsforslaget.
Jeg satser jo på, at finansministeren er den sande pennefører.
Så hvor er det i finanslovsforslaget, at regeringen bidrager til, at Danmark varigt bliver et mere velstående land med flere arbejdspladser og med større indkomst til gavn for danskerne?
Nicolai Wammen (S), 2020-09-08:
Jeg tror, at det her er et meget godt eksempel på, at man kan vurdere økonomi forskelligt.
Jeg mener, at det er en helt afgørende vigtig opgave at få Danmark godt igennem coronakrisen, for hvis vi taber den på gulvet, så vil det få uanede konsekvenser for danske arbejdspladser og for dansk økonomi.
Og så kan vi have rigtig mange møder i den her Folketingssal, hvor man med rette vil kunne bebrejde regeringen, at den ikke tog de skridt, der kunne sikre, at Danmark kom godt igennem krisen.
Det er opgave nummer et, to og tre.
Så skal vi i øvrigt gøre det på en måde, så vi får den grønne omstilling bragt helt i front og passer godt på vores velfærd.
Og så skal vi prioritere benhårdt.
Og det er jo det, vi bl.a. gør på forskningsmidlerne.
Hvis vi bare skulle have fulgt den almindelige måde at afsætte forskningsmidler på i den her regering, havde det været flere hundrede millioner kroner lavere end det, vi har spillet ud med.
Men vi synes faktisk, at forskningen er et af de steder, som kan være med til at skabe mere mel eller flere pandekager, eller hvordan man nu vil udtrykke det.
Derfor er det et rigtig klogt sted at sætte ind, og det håber jeg da at Venstre vil bakke op om.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-09-08:
Listen over konkrete tiltag var der så ikke noget håndfast i.
Der er ikke noget, der bidrager til at øge arbejdsudbud, til at løfte investeringer – tværtimod.
Tværtimod foreslår regeringen at øge aktieindkomstbeskatningen; på en skattesats, hvor vi ligger meget højere end vores nabolande, ønsker regeringen at løfte beskatningen.
Se, jeg tror, at den socialdemokratiske finansordfører refererede til OECD-anbefalinger i sin ordførertale eller i et svar på et spørgsmål.
Hvad anbefaler OECD, når det gælder aktieindkomstbeskatning?
De anbefaler, at Danmark sænker den fra 42 til 37 pct.
Og hvad gør regeringen?
De vil øge den fra 42 til 45 pct.
Hvordan bidrager det til at få flere investeringer og til at skabe flere arbejdspladser?
Nicolai Wammen (S), 2020-09-08:
Jeg synes, at vi med den her finanslov viser vejen for, hvordan vi skal håndtere Danmark i en krisetid, nemlig coronatiden.
Det er den vigtigste plan, vi kan lægge lige nu, nemlig hvordan vi får Danmark bedst gennem krisen.
Den følger jo op på de initiativer, vi har taget – også før sommerferien – bl.a. med Det Radikale Venstre som en stærk og konstruktiv samarbejdspartner.
Det gælder i øvrigt også i forhold til den grønne dagsorden.
Jeg kan ikke genkende billedet af, at vi i regeringen har spist alle pandekagerne selv, selv om nogle af os måske her i coronatiden har lagt et par kilo til.
Der er stadig væk en del at forhandle om, men jeg vedkender mig, at der i år er færre penge til det, man kunne kalde forhandlinger om alle mulige andre initiativer, end der var sidste år.
Det synes jeg ikke er så mærkeligt, når vi har én altafgørende udfordring, nemlig at få os igennem coronakrisen, samtidig med at vi skal tackle den grønne udfordring og passe godt på vores velfærdssamfund.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Og tak for alle de gode ord om de grønne ambitioner, som vi deler.
Nu tog finansministeren jo selv Rasmus Klump-analogien videre, så den må vi blive i, for det her med, at det er hårdt sådan at være finansminister og skulle stå med pandekagerne hele tiden, og at der hele tiden kommer nogen og spiser dem, synes jeg måske er lige tykt nok i det her finanslovsudspil.
Hvis man sådan skal blive i analogien, har finansministeren jo spist alle pandekagerne selv, inden der er inviteret nogle gæster til bordet.
For Socialdemokraterne har jo brugt råderummet på deres egne forslag, inden der overhovedet er blevet inviteret.
Derfor er jeg optaget af det, som jeg også spurgte den socialdemokratiske ordfører om – det gør mig lidt bekymret – nemlig hvordan det hænger sammen med de grønne ambitioner, som der er ord for.
Kommer der en økonomisk plan?
Er den økonomiske plan en saldofremskrivning, som den socialdemokratiske ordfører sagde?
Kasper Roug (S), 2020-09-08:
Tak for det.
Det er jo altid dejligt at få noget anerkendelse, og der er ingen tvivl om, at regeringen også er en hund efter ros, og det er også derfor, jeg spørger til det igen, altså om vi ikke kunne få noget mere!
Nej, min pointe er jo selvfølgelig, at der ikke er nogen tvivl om, at de udfordringer, der er, skal vi stå sammen om.
Og jeg lagde mærke til, at ordføreren også påpegede, at det så skulle være Folketinget, som skulle være med i det arbejde her.
Og jeg håber lidt på, at ordføreren kan udvide vores tanker lidt om, hvordan vi kunne inddrage Folketinget så godt som overhovedet muligt i forhold til at få løst nogle af Grønlands problemer, så det ikke kun er et spørgsmål om, at det skal være regeringen, der skal gøre det.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-09-08:
Mange tak.
Tidligere har vi peget på børnehuse, som vi også mener man bør have fokus på i Grønland.
På justitsområdet er der mange andre ting, man også kunne pege på.
Men vi skal holde snuden i sporet – det er måske i virkeligheden den vigtigste udfordring – og så blive ved med det gode arbejde, som er sat i gang.
Og jeg er rigtig glad for, at regeringen ligesom tager opgaven på sig, og at Folketinget bakker op, for det er sådan set det, jeg oplever.
Mange tak.
Christian Juhl (EL), 2020-09-08:
Tak for det.
Tak for en meget konkret tale, og i øvrigt tak for et godt, produktivt og sagligt samarbejde.
Det, der er det gode ved den ordfører, IA har i øjeblikket, er, at ordføreren er enormt resultatorienteret og går i kødet på enhver minister for at finde løsninger.
Det tror jeg er grunden til en stor del af de resultater, der er kommet.
Jeg er også enig i, at de 16 punkter på børneområdet er en enormt vigtig start på en lang proces, som forhåbentlig så fortsætter på de områder, der ikke er med, nemlig det, der for alvor skal forebygge, at der kommer flere overgreb.
Så synes jeg, at det er en fornuftig nytænkning, og at det er konkrete bud, der bliver givet, på, at når man hjemtager en opgave, er det ikke nok bare at sige, at så flytter man betaleren, altså hvem der skal betale, og hvem der så skal ordne det, og så er det ude af øje og ude af sind for Folketinget og Danmark.
Jeg tror, vi skal se på hjemtagning af opgaver som en proces, hvor man simpelt hen siger,: Godt nok tager vi nu formelt en beslutning på den dato, men processen skal gennemføres i fællesskab.
Vi er et fællesskab i rigsfællesskabet, og vi skal hjælpe hinanden alle de steder, vi kan, også med at overlevere opgaverne på en bedre måde, end vi har gjort indtil nu.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-09-08:
Det her er, som jeg ser det, en ekstraordinær situation, og derfor må man også sige, at det var noget, hvor naalakkersuisut har erkendt, at man ikke kunne gøre noget ved det, eller at man i hvert fald ikke har gjort nok ved det.
Kommunerne har ikke gjort nok – der er et kæmpestort stykke arbejde, som vi ikke kan løfte alene.
Jeg har sådan set også drøftet det her, da jeg havde et møde med statsministeren, fordi det også er vigtigt for mig, at vi får en politisk diskussion om, om den dør, vi har åbnet, er en dør, vi skal lukke i, eller om det er en dør, vi skal lade forblive åben, forstået på den måde, om det er et samarbejde, vi også skal fortsætte efter 2023.
Det mener jeg helt klart at det er, og det var også min opfattelse, at det var statsministerens holdning til spørgsmålet.
Vi har 34 gange så meget personfarlig kriminalitet – dvs. vold, voldtægter og seksuelle overgreb – sammenlignet med Danmark.
Hvis man lige stopper op og tænker over det i 2 sekunder, så er det jo ret voldsomt, at der er nogle ting i vores samfund, som er så komplekse.
Nu er vi gået i gang med at tage fat i seksuelle overgreb, men sådan set er det jo noget, som Grønland egentlig burde løse selv.
Så ja, det er en proces, og lige nu er det de børn og unge, vi har fokus på.
Christian Juhl (EL), 2020-09-08:
Det er jeg fuldstændig enig i, og jeg vil i hvert fald gerne give tilsagn om, at vi skal fortsætte samarbejdet på de områder, hvor Grønland synes at det er en fordel at vi samarbejder.
Uanset om det er mange eller få penge, der skal bruges, så er det vigtigt, at vi hjælpes ad.
Noget andet er jo, at der er nogle stormagter, der har fået øje på Grønland, og jeg ved ikke, hvorfor de er så interesseret i at komme til Grønland – jo, jeg kender godt til spørgsmålet om jeres undergrund, og at der er en hel masse sikkerhedspolitiske spørgsmål – men jeg vil gerne høre, hvordan ordføreren ser på muligheden for, at Grønland kan bevare et selvstyre, hvor man selv bestemmer over sit land, når så store magter begynder at interessere sig både for økonomi, undergrund og sikkerhedspolitik.
Jeg synes, det virker helt overvældende, at den interesse er så stor især fra Kina og USA's side.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-09-08:
Jeg deler den holdning, som flere har givet udtryk for tidligere, nemlig at der vil opstå et tomrum.
Hvis Grønland bliver selvstændigt, dvs. politisk og økonomisk selvstændigt – og der snakker vi en del år ude i fremtiden – vil der opstå et tomrum.
Jeg tænker sådan set, at vi har fået cementeret, at Grønland og Danmark står sammen, og at Grønland ønsker at være en del af rigsfællesskabet.
Det fik vi cementeret, dengang Trump var ude at sige, at han gerne ville købe Grønland.
Så kan man spørge, om der er et alternativ i forhold til amerikanerne.
Jeg synes ikke, at det er et godt alternativ, hvis jeg skal være helt ærlig, og derfor tror jeg sådan set også, at vi nødt til at kigge konstruktivt på, hvad vi så kan gøre for ligesom at sikre, at den situation med den trekant, der er, bliver løst på en god måde.
Marcus Knuth (KF), 2020-09-08:
Jeg vil egentlig bare sige tak til ordføreren for hendes kæmpe engagement.
Nu er det sjældent, at jeg er meget enig med hr. Christian Juhl, men jeg er enig i, at det, at et område er hjemtaget, ikke er det samme, som at der ikke kan være mere samarbejde.
Selv om spørgsmålet om udsatte børn er et meget, meget trist område, afspejler det jo, at vi godt kan have et rigtig, rigtig positivt samarbejde, på trods af at området er hjemtaget.
Så jeg vil bare sige tak til ordføreren for det store engagement, ordføreren har på justitsområdet, også i forhold til fængsler og til indsatte.
Det er noget, som vi Konservative går meget op i, og noget, som vi i hvert fald gerne vil fortsætte samarbejdet med ordføreren om.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-09-08:
Mange tak til ordføreren, og også tak for det gode samarbejde.
Jeg synes sådan set, det viser, hvor vigtigt et bredt samarbejde i Folketinget er, og også, hvor vigtigt et bredt engagement fra Grønlandsordførerne og fra de øvrige partier i virkeligheden er.
Det er enormt vigtigt for os.
Jeg synes, det er vigtigt at sige, at vi også er nødt til at bevare et håb.
Mange gange, når jeg snakker om de her tal i forhold til udsatte børn, sidder folk og ser sådan lidt triste ud og sådan noget, men jeg synes bare, det er enormt vigtigt at tro på, at det gør en forskel, at vi snakker om det og måske også lidt lufter det beskidte vasketøj.
Det synes jeg er vigtigt for at kunne løse de problemer, der nu engang er.
Det er derfor, jeg synes, at erkendelsen er så vigtig.
Det, at vi tager det frem og kigger på det og løser det, er i virkeligheden hele forudsætningen for det grønlandske samfund.
Der er mange, der synes, at socialpolitik måske er noget, vi skal lave, når der ikke er mere af alt det sjove med udenrigspolitik, erhvervspolitik og handelspolitik, men i Grønland betyder det alt for uddannelse, det betyder alt for erhvervsudvikling, og det betyder i virkeligheden alt for hele Grønlands udvikling.
Mange tak.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Tak, og også tak for talen.
Tak for det gode samarbejde, som vi har.
Jeg vil spørge lidt ind til noget, som både betyder meget for SF, og som jeg også ved betyder meget for IA og for ordføreren, nemlig børnenes vilkår.
Ordføreren var selv inde på det i talen i forhold til børnene i Grønland, og hvor svært det kan være at fastholde uddannet personale på grund af de forhold, der gør sig gældende.
Kunne ordføreren ikke prøve at sætte lidt flere ord på, hvad der kunne gøres ekstra for at få flere til at blive og også for at tiltrække nyt personale?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-09-08:
Mange tak og tak for spørgsmålet.
Hvis man skal tage sådan to helt konkrete personalegrupper, kunne man for det første tage f.eks. pædagogerne.
Vi mangler rigtig mange uddannede pædagoger.
Mange af dem, der er uddannede, vælger at lave noget andet, fordi lønningerne simpelt hen er for lave.
Fra IA's side var vi klar til at indgå en politisk aftale, og normalt holder vi os også fra de her lønforhandlinger, men man ved politisk, hvor vigtigt det er, for hvis vi ikke kan få passet vores børn, er det rigtig svært for os at udføre vores arbejde, det er svært for os at få hjulene til at køre rundt.
På samme måde kan man sige det med socialrådgiverne.
Hvis de sidder med 300 sager pr. sagsbehandler, som jeg ved at mange af mine tidligere kolleger og medarbejdere gør, er det jo svært overhovedet at kunne overskue det, og så er det måske nemmere at gå over gaden og få et job, hvor arbejdspresset ikke er så stort.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Ja, og det er jo problemet, kan man sige.
Hvad kan vi gøre i Danmark og i Folketinget, og hvad kan man gøre i Grønland for at løse det problem?
Ordføreren er inde på en politisk aftale, hvilket man jo ellers ikke gør i respekt for den grønlandske model, kan man kalde det, men hvad skulle der ellers til?
Jeg tror måske ikke, at man kunne overføre en minimumsmodel direkte en til en fra Danmark til Grønland eller hvad?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-09-08:
Mange tak.
Det er en anden uddannelse, man kan tage hjemme i Grønland, og også en anden overenskomst.
Et fokus er, at vi bliver ved med at fokusere på alle de ting, som de 16 anbefalinger ikke peger på, altså børnepsykiatri, boligproblemerne, som man skal løse hjemme i Grønland, pædagogernes lønninger – det er noget, som Grønland selv kan løse.
Men når vi bliver ved med at snakke om det, får det også et politisk fokus, og det er derfor, jeg tager det op her i dag, men det er et ansvar, der ligger hjemme i Grønland.
For socialrådgiverne helt konkret er det jo vejledende sagstal.
Og sådan helt konkret vil det selvfølgelig også være oplagt at kigge på løn- og arbejdsvilkår, men igen er det et ansvar hjemme i Grønland.
Mange tak.
Jeg ved ikke helt, om ordføreren var der i starten, men jeg roste faktisk regeringen gentagne gange og sagde tak for et samarbejde, et godt samarbejde.
Jeg synes sådan set, at regeringen virkelig har taget opgaven på sig.
Det synes jeg egentlig er ret positivt, og det vil jeg rigtig gerne anerkende, altså at vi er godt i gang.
Så kan man sige, at vi er nødt til at snakke om, hvad vi gør efter 2023.
Nu har vi sat et 4-årigt arbejde i gang.
Hvordan kan vi sikre, at det ikke nødvendigvis er så afhængigt af, hvem der sidder i statsministerstolen, og at også en blå regering, hvis det skulle komme til det efterfølgende, er villig til at fortsætte det gode samarbejde?
For der er ingen tvivl om, at det her ikke må være så afhængigt af et parti.
Det her er nødt til at være afhængigt af et bredt flertal i Folketinget, så det er et område, man vil prioritere, uanset hvem der sidder i statsministerstolen.
Kasper Roug (S), 2020-09-08:
Mange tak for det, og også tak for en rigtig god ordførertale.
Jeg synes egentlig, det har været rigtig spændende at høre, for der er ingen tvivl om, at ordføreren har et passioneret forhold til de sociale udfordringer, der er på Grønland.
Og der er heller ingen tvivl om, at jeg til gengæld også hører, at der er en klar opfordring til, at det jo ikke kun er et spørgsmål om, at det er regeringen, der skal på banen, men at det er hele Folketinget, der sådan set skal i arbejdstøjet for at løse de her problemer.
Jeg havde egentlig også håbet lidt på, at ordføreren i sin ordførertale ville anerkende regeringen for, at den jo allerede nu har lagt nogle penge i puljen for at få løst nogle problematikker, der er omkring udsatte børn.
Jeg håber på, at ordføreren også gerne vil sætte nogle flere ord på, hvad det er, man forventer af Folketinget, og ikke nødvendigvis kun af regeringen.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-08:
Jeg vil gerne høre Alternativets ordfører, om Alternativet er det første og det eneste parti i rød blok, som ikke synes, der skal indføres en masse afgifter på grønne biler over tid.
Torsten Gejl (ALT), 2020-09-08:
Altså de første, som mener, der ikke skal?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-08:
Altså, jeg har stillet det her spørgsmål til såvel Enhedslistens ordfører som SF's ordfører osv., og de bekræftede begge to, at de synes, at over tid skal man have almindelig registreringsafgift på også de grønne biler – ikke i starten, men over tid skal man have registreringsafgift på de grønne biler.
Så nu spørger jeg igen: Mener Alternativet også, at det er helt nødvendigt at få registreringsafgift ind på de grønne biler over tid?
Torsten Gejl (ALT), 2020-09-08:
Det er et godt spørgsmål.
Altså, det, som vi i hvert fald gerne vil, er at holde nogle meget, meget lave registreringsafgifter, for at sige ingen registreringsafgifter, umiddelbart.
Tag så at gå 20, 25, 30 år frem: I det tidsperspektiv vil jeg ikke udelukke, at det kan være en idé, hvis vi har en totalt stor elbilsflåde i Danmark.
Victoria Velasquez (EL), 2020-09-08:
Nu var meget af talen jo grøn, men som ordføreren også sluttede af med, har vi i hvert fald i forhold til social retfærdighed mange gange stået side om side, og det er noget, jeg værdsætter rigtig, rigtig meget.
Det er en stemme, der skal løftes for mange, som nogle gange har svært ved selv at rejse den, og derfor ved jeg, at det betyder alt jo flere herinde, der rejser den.
Så en dybtfølt tak for det.
Nu bliver der diskuteret meget økonomi, men der er jo også en del af de økonomiske regnemodellers præmisser, som vi begge to har udfordret flere gange, og det vil jeg gerne stille to spørgsmål om.
Det første drejer sig om gensidig forsørgerpligt.
Jeg vil gerne høre ordføreren, om ordføreren er enig i, at der er rigtig mange gode gevinster ved at få afskaffet gensidig forsørgerpligt og få fjernet nogle af de modregningsregler, som der er i dag, og om ordføreren kan komme med nogle eksempler på det, vi ved kunne bidrage positivt til vores samfund, hvis vi gjorde det.