runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Valentin (SF), 2025-01-08:
Jeg synes ikke, at ordførerens argumentation hænger sammen, for man kan jo ikke bare sige, at fordi der kan oprettes en ægtepagt, så giver det ikke mening at ændre i reglerne for ægteskabet, som det er i dag.
Altså, med den logik er reglerne for ægteskabet i virkeligheden jo bare ligegyldige, og så skal vi aldrig lave noget som helst om i dem, for man kan jo bare lave en ægtepagt.
Vi foreslår jo ikke, at man ikke kan lave en ægtepagt; tværtimod foreslår vi en, synes vi, mere retfærdig ordning, hvor man så selvfølgelig stadig væk har mulighed for at indrette det, som det passer en, hvis man ønsker det.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-01-08:
Vi er rigtig gode til herinde i Folketinget at lave den ene regel efter den anden, men det er ikke altid, at det er nødvendigt, og det er det ikke i det her tilfælde, for det er faktisk muligt i dag at lave en ægtepagt og komme uden om den udfordring eller det problem, alt efter hvordan man ser på det i det enkelte ægteskab, med hensyn til hvorvidt pensionen skal deles eller ej.
Pensionsopsparinger er individuelle og personlige, og derfor må det være op til det enkelte ægtepar at finde ud af, hvordan man vil dele dem.
Når det er sagt, og som det også er blevet sagt heroppe på talerstolen af andre, bl.a. ministeren, så er det jo sådan i dag, at skifteretten ved skilsmisse går ind og ser på, om der er tale om urimelige eller rimelige pensionsordninger.
Hvis ministeren vil gå ind og kigge på det, har jeg ikke noget imod det, og jeg hører gerne, hvad ministeren får ud af det.
Men ellers er det jo allerede sådan i dag, at skifteretten går ind og skal vurdere, om der er tale om urimelige eller rimelige pensionsordninger i tilfælde af skilsmisse.
Carl Valentin (SF), 2025-01-08:
Danmarksdemokraterne argumenterer her for, at man ikke vil støtte forslaget, fordi man ikke vil blande sig i det her, altså at det på en eller anden måde simpelt hen er for personligt et spørgsmål.
Men faktum er jo, at vi her i Folketinget er nødt til at vedtage, hvad reglerne er, hvad antagelsen er for, hvad man deler, hvis man indgår et ægteskab.
Det kan man ikke undgå at lave regler for, for ellers findes der ikke et ægteskab.
Jeg kunne godt tænke mig at høre Danmarksdemokraternes ordfører, hvorfor hun mener, at det er at blande sig at antage, at folk gerne vil dele pensionsformue, hvorimod det ikke er at blande sig, når man her fra Folketingets side siger, at det er helt særligt med pensionsformuen, at den skal være personligt særeje og ikke skal deles.
Altså, for mig at se er begge dele da at blande sig; det er jo i hvert fald at lave nogle regler.
Og i dag har vi lavet sådan en særregel, der gør, er lige præcis den her slags penge
antager man at folk ikke vil dele, og det stiller jo en masse mennesker i en svær situation.
Hvorfor er det at blande sig at gøre det, vi foreslår her, hvorimod det med de regler, man har lavet i dag, ikke er at blande sig?
Marlene Harpsøe (DD), 2025-01-08:
Jeg synes, at ægteskabet har en særstatus, som vi skal værne om.
Men hvis det ikke er det, de vil, og hvis de gerne vil fastholde det, som det er, så kan de gøre det modsatte.
Og vi bakker op om, at man må gøre det, som man ønsker det, inden for det enkelte ægteskab, og om, at der må være grænser for, hvad vi fra Folketingets side skal blande os i.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-01-08:
Det er fuldstændig rigtigt; det er jo et tilfælde, du nævner der, hvor det ville være nærliggende at kigge på, om det skulle deles.
Hvad nu, hvis den her 60-årige havde sparet op til sin alderdom i aktier eller i fast ejendom i stedet for i pensionsopsparing og så 2 år senere bliver skilt fra sin yngre ægtefælle?
Skal den 60-årige så virkelig afgive halvdelen af sin pension, altså det, som vedkommende har sparet op til sin alderdom?
Hvorfor er det fair, at man skal opgive dét, fordi det ikke er en pensionsopsparing, men ikke, hvis man har lavet en pensionsopsparing?
Jeg synes ikke, at ordføreren forholder sig til, hvad det er for en særstatus, Danmarksdemokraterne ser for pensionerne?
For det lyder ikke, som om Danmarksdemokraterne vil afskaffe formuefællesskabet.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-01-08:
I Danmarksdemokraterne forholder vi os til det, der er på dagsordenen i dag, og det er indholdet af det her beslutningsforslag.
Og det her beslutningsforslag kan vi ikke støtte, fordi der som sagt i dag allerede er mulighed for, at man som familie og som ægtefolk kan gå ind at lave en ægtepagt, hvor det er sådan, at man, hvis man ønsker det, kan dele pensionen imellem sig.
Vi har da også haft en god og grundig, synes jeg, drøftelse af det her
på et møde i vores folketingsgruppe, hvor jeg også – det skal jeg ærligt indrømme – fik den tanke, at der jo egentlig også er ting, som kan komme ud af det, hvis man gør det, som forslagsstillerne ønsker.
Hvad nu, hvis en ung mand gifter sig med en ældre dame og de f.eks. er 40 og 60 år, alt efter hvad man synes er ungt og gammelt, og man så bliver skilt 2 år efter?
Skal den 60-årige så dele hele sin pension med den, der så er et par og fyrre?
Altså, det giver også nogle uregelmæssigheder, som vi i hvert fald synes at man måske ikke helt har tænkt igennem, da man fremsatte det her beslutningsforslag.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-01-08:
Mange tak.
Der er grænser for, hvad Christiansborg skal blande sig i, og Christiansborg skal ikke bestemme, om pensionsalderen skal deles eller ej.
Det er noget, parrene selv skal bestemme.
I Danmark er det sådan, at hvis man bliver gift, får man automatisk formuefællesskab.
Man kan fuldstændig selv vælge, hvad der skal være med og ikke skal være med i det her formuefællesskab.
Folketinget har besluttet, at pensionerne ikke skal være med.
Christiansborg har blandet sig i det i udgangspunktet.
Det er det, vi foreslår at fjerne.
Vi foreslår at fjerne det, som politikerne har besluttet skulle brugerdefineres i udgangspunktet.
Hvis det er sådan, at man mener, at man slet ikke skal bestemme, at nogen skal dele noget – det mener jeg heller ikke vi gør; folk vælger aktivt selv at gifte sig – går Danmarksdemokraterne så bare overhovedet ikke ind for formuefællesskab?
For lige nu er det sådan, at hvis man bliver gift og bliver skilt, så skal man dele f.eks. det hus, man ejede før.
Mener Danmarksdemokraterne også, at det er forkert, eller går I ind for en særstatus for pensioner, som I ikke mener man skal røre, men at der f.eks. kan gælde andre regler for aktier eller fast ejendom, eller hvad det måtte være?
Marlene Harpsøe (DD), 2025-01-08:
Forslaget, vi behandler her, B 43, er fremsat af Liberal Alliance, SF og Enhedslisten i fællesskab, og det handler om, at pensionsopsparing i udgangspunktet skal deles ligeligt i tilfælde af skilsmisse.
Forslagsstillerne ønsker mere konkret, at pension i fremtiden skal omfattes i formuefællesskabet ved skilsmisse, så pension deles mellem ægtefæller på lige fod med fri opsparing, værdipapirer og friværdi i tilfælde af skilsmisse.
Derfor er det så forslagsstillernes holdning, at pensionen som udgangspunkt skal deles ved skilsmisse for de ægteskaber, der indgås i fremtiden.
Danmarksdemokraterne kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Vi stemmer imod, fordi vi ikke mener, at vi fra Folketingets side skal bestemme, hvordan ægtefæller vil dele deres pensioner mellem sig ved en eventuel skilsmisse.
Der er, for at sige det rent ud, grænser for, hvad Folketinget skal blande sig i.
Det her er et spørgsmål, som den enkelte familie må forholde sig til, og man må tage et personligt ansvar for at sikre pensionsforholdene i de her situationer.
Pensionsopsparinger er individuelle og personlige, og de er modsat opsparinger ofte ikke delt mellem ægtefæller.
Danmarksdemokraterne anerkender dog, at nogle familier, hvor den ene ægtefælle arbejder mere end den anden, fordi den anden har taget flere opgaver i familielivet og på den måde ikke optjener den samme pension, kan have et ønske om at dele pensionen med hinanden.
Der kan f.eks. være tilfælde, hvor den ene ægtefælle betaler noget af egen pension til den anden i den periode, hvor den anden ægtefælle er væk fra arbejdsmarkedet.
Det synes vi der skal være mulighed for, og derfor så vi også gerne, at det gøres nemmere for de her ægtefæller at dele pensioner mellem sig, når de er gift, så de kan indrette familielivet, som de har lyst til.
Men vi er imod tvang, og vi er imod, at Folketinget skal bestemme, hvem der skal have lov til at dele pensionen ved skilsmisse.
Det skal være op til familierne selv, og den mulighed er der også i dag i form af ægtepagter.
På den baggrund kan vi i Danmarksdemokraterne ikke støtte beslutningsforslaget.
Christian Friis Bach (V), 2025-01-08:
Det er jeg meget enig i, og ja, ægtepagten er der som en god liberal mulighed for at løse problemet.
Men vi anerkender, helt som ordføreren fru Gunvor Wibroe sagde det, at vi alligevel skal kigge lidt på det.
Derfor har jeg også taget positivt imod forslaget, men ikke i den fulde form, som det i virkeligheden ligger i, hvis man nærlæser det her forslag, altså at det skal deles fuldstændigt som udgangspunkt.
Det giver ikke mening.
Der har vi faktisk med den balance, der er blevet skabt med reformen, fået en langt bedre ligestilling i pensionssystemet, der samtidig sikrer hensynet til, at man skal kunne opretholde den indkomst, som man har haft.
Så er det, helt som ordføreren siger det, de andre ting, vi skal knokle for, når det gælder den fulde ligestilling i Danmark.
Rosa Eriksen (M), 2025-01-08:
Jeg sidder og bliver lidt nysgerrig på, at SF gerne vil have ligestilling og anerkender, at der er et løngab osv.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om ordføreren mener, at det skaber mere eller mindre ligestilling, at pensionsmidlerne ikke er personbårne i forhold til ambitioner, eksempelvis på arbejdsmarkedet.
Gunvor Wibroe (S), 2025-01-08:
Nu bliver det simpelt hen den omvendte verden.
Så det vil sige, at når det er sådan, at et ægtepar selv derhjemme opretter en ægtepagt, er det i virkeligheden Christiansborg, der bestemmer i forhold til den ægtepagt, og om de vil det eller ej?
Altså, valget ligger jo ude i familierne nu.
Det ligger jo hos ægteparret, om de vil oprette den.
Det er jo ikke Christiansborg, der styrer det.
En sidste ting er, at ifølge ROCKWOOL Fonden kommer de største forskelle i pensionsformuen ved forældreskabet.
Anerkender Liberal Alliance, at det er rigtigt, altså at det netop er det, at far går på barsel, der kan gøre en forskel, og at det er, når vi deler deltiden og den nedsatte arbejdstid?
Anerkender LA det?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-01-08:
Vi er nemlig fuldstændig enige, og derfor foreslår vi det her.
Vi mener, at det skal vi lade være med, fordi folk selv kan finde ud af det.
Der kan være gode grunde til at lave undtagelser.
Det finder folk selv ud af.
Her har man fra politisk hold besluttet, at pensionerne skulle udtages.
På samme måde som vi mener, at barselsrettigheder skal følge barnet og ikke mor eller far; det skal følge barnet.
Her er der heller ikke noget kønnet i det.
Vi har ikke sagt, der skal være særlige regler for kvinder eller mænd, og det er der heller ikke i forvejen.
Der er et kønnet aspekt i det, men det ændrer ikke vores grundlæggende holdning, der handler om, at vi politisk ikke behøver at formode, hvad det er, et ægtepar vil udtage.
Vi har et udgangspunkt, der hedder formuefællesskab.
Det gælder alt, du har før og igennem ægteskabet.
I kan aftale lige, hvad I vil, ellers.
Man har sagt fra Christiansborg, at alt skal med, men at vi faktisk formoder, at I ikke vil have det her med.
Det er det, vi vil have fjernet, så det netop er op til folk selv.
Gunvor Wibroe (S), 2025-01-08:
Tak for ordet, og tak til ordføreren for talen.
Jeg synes, det kan være rigtig, rigtig svært at forstå, hvorfor det er, vi med lov skal gå ind her, når det er sådan, at Liberal Alliance ikke mener, vi skal blande os, når det f.eks. handler om, at far skal have flere rettigheder i forbindelse med barslen.
Der skal Christiansborg ikke blande sig, men når det handler om, at et ægtepar kan finde ud af selv ved ægtepagt at fordele deres pension, hvorfor er det så, Christiansborg skal blande sig?
Det kunne jeg godt tænke mig at få en forklaring på, for det hænger simpelt hen ikke sammen.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-01-08:
Derfor skal vi ikke have undtagelser, der mudrer vores standardkontrakt til.
Det er der, hvor man siger, man ikke vil begunstige nogen – jeg siger, at det skal vi nemlig ikke, vi skal ikke favorisere nogen – og at der er flere kvinder, der vil nyde godt af det.
Jeg ville mene det samme, hvis det var, at det ramte fifty-fifty – 50-50, undskyld formand.
Der er ikke noget belæg for at have den her regel.
Der ikke noget belæg for, at det kun skal gælde for pensioner.
Jeg glæder mig til, at ordføreren kommer herop på talerstolen, for der må være en rigtig, rigtig god forklaring på, at pensionerne har særstatus, fordi det er en personlig indtægt – det er din løn også, og det er det, du har arvet fra din mor og far også.
Rosa Eriksen (M), 2025-01-08:
Det er jo en stråmand at sige, at man ikke vil favorisere nogen.
Ordføreren anerkender jo også, at der er et løngab, og at det er kvinder, der har mindre pension end mænd.
I Moderaterne vil vi gerne begunstige – jeg brugte det engelske ord før – kvinder til ikke at arbejde 32 timer, men 37 timer og gå ind og tage de her pladser i bestyrelserne og tage ansvar for det, og det kan pensionen hjælpe med.
Jeg siger til mine veninder, der arbejder 32 timer: Har du nu talt med din mand om, at du arbejder deltid, fordi I har små børn?
Det er at tage ansvar for sig selv og sit liv.
Synes ordføreren ikke, at det hører til hjemme i familien?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-01-08:
Jeg har på intet tidspunkt sagt, at man ikke kan aftale, lige hvad man vil; det kan man i dag, og det vil man også kunne efter vores forslag.
Her har man fra politisk hold besluttet, at vi skal undtage en bestemt uden at kunne redegøre substantielt for det.
Jeg vil ikke favorisere nogen, og det er det, som er tilfældet.
Jeg mener, at når vi stiller en standardkontrakt til rådighed som stat, altså når vi siger, at det her er standardkontrakten, så skal vi ikke stå og lave den brugerdefineret, så den kun vil favorisere nogle.
Så skal vi sige, at så er den standard, og så er det, at alt tæller med, medmindre I har aftalt andet, og I må aftale, lige hvad I vil, og der kan være rigtig gode grunde til det.
Men mener man, at der skal være formuefællesskab i et ægteskab, altså at standardreglen skal være formuefællesskab, har jeg meget svært ved at se, hvorfor man ikke mener det om én slags opsparing?
Rosa Eriksen (M), 2025-01-08:
Liberal Alliance har nogle fantastiske ordsprog: Du kan godt.
Tag ansvar.
Det her forslag, som Liberal Alliance har fremsat, er at vende lovgivningen om.
Alt det, som fru Sólbjørg Jakobsen står og siger på talerstolen nu, kan man gøre i dag.
Man kan godt aftale, om man deler sine smykker.
Man kan godt aftale, hvordan man deler en pension, også selv om man har sparet den op i aktier.
Folk kan godt.
De kan godt selv tage ansvar inden for hjemmets fire vægge, hvordan de har lyst til at dele deres bo efter en skilsmisse, og det hedder en ægtepagt.
Jeg har svært ved se, hvem det er, LA vil begunstige i det her.
Er det for at fremme ligestillingen, eller er det bare, fordi det er irriterende, at der er en undtagelse til undtagelsen, som ordføreren har sagt flere gange?
Carl Valentin (SF), 2025-01-08:
Jeg synes, det er mærkeligt at sætte et modsætningsforhold op mellem det her og så andre strukturelle tiltag, som kan forbedre ligestillingen, for det her er jo også strukturelt.
Det er jo netop at sørge for, at ægteskabsaftalen er lavet på en måde, der er mere retfærdig og sikrer mere ligestilling.
Det er jo en strukturel ændring.
I forhold til det med barsel til mænd er jeg fuldstændig enig, men der må jeg bare minde om, at det jo var Socialdemokratiet, der trak tæppet væk under øremærket barsel, dengang vores partier var i regering sammen.
Det var SF, der arbejdede for, at man skulle have øremærket barsel til mænd.
Så vi har sådan set arbejdet for den del længe også, og vi har masser af gode idéer til, hvordan man eller skal sikre mere ligestilling strukturelt.
Gunvor Wibroe (S), 2025-01-08:
Jeg er rigtig glad for, at ordføreren nu anerkender, at det var en rigtig god løsning, man fandt frem til tilbage i 2006, for som bekendt skal vi jo passe på med symptombehandling.
Hvis vi skal lave ægte, reel ligestilling, er det jo det strukturelle, vi skal have fat i.
Vi skal have flere fædre til at tage barsel; vi skal give mulighed for, at forældrene deler deltiden, og at det både er far og mor, der tager den nedsatte arbejdstid.
Det er det, der batter.
Vi ved fra forskningen, at det er det, der batter i forhold til den samlede pensionsformue, når det er sådan, at man bliver ældre.
Det er ligestilling.
Carl Valentin (SF), 2025-01-08:
Overhovedet ikke.
Der har også været masser af positive elementer, og jeg anerkender fuldt ud, at der har været nogle ligestillingsforbedringer de senere år; men det betyder jo ikke, at man skal opretholde en praksis i dag, som vi kan se skaber uligestilling, og som grundlæggende er meget svær at argumentere for.
Til trods for at flere ordførere og alle regeringspartiernes ordførere har været oppe at tale imod det her forslag i dag, så mangler jeg stadig væk den substantielle argumentation for, hvorfor der skal være en særregel på lige præcis pensionsopsparinger, der gør, at man ikke skal dele dem.
Jeg kan simpelt hen ikke se, hvorfor man skal skabe den her ekstra uligestilling og ikke er villig til at reformere den måde, man har gjort det på dengang.
Gunvor Wibroe (S), 2025-01-08:
I 2006 var det hele SF's gruppe, som bakkede op om det her, og det var med Anne Baastrup i spidsen.
Carl Valentin (SF), 2025-01-08:
Jeg synes simpelt hen ikke, at ordførerens spørgsmål giver mening her, for man kan jo indrette det, som man ønsker det, og man kan lave en ægtepagt, hvis det er det, man gerne vil.
I dag antager man jo, at folk gerne vil dele stort set alt, men ikke lige på det her område.
Jeg synes da, at det er fuldstændig retfærdigt, at hvis man har taget en ekstra tørn i hjemmet og lavet det omsorgsarbejde, som er helt afgørende dér, så får man også en del i det, som den anden har kunnet spare op som konsekvens af at have været mere på arbejdsmarkedet.
Rosa Eriksen (M), 2025-01-08:
Det, jeg fisker efter, er, at hvis man er gift og har en ægtefælle, som har en høj løn og dermed også indbetaler en højere pension, kan man jo, hvis den bare bliver delt, sige til den anden ægtefælle: Du kan bare arbejde deltid, du kan bare gå derhjemme, og du behøver ikke have så høje ambitioner.
Så spørgsmålet er, når vi taler ligestilling og lige muligheder, om vi vil empower dem, som ikke arbejder fuld tid, og som har ambitioner, men ikke får dem fuldført, eller vil vi give ansvaret til dem i fællesskab?
Carl Valentin (SF), 2025-01-08:
Altså, de er jo personbårne.
Jeg ikke sikker på, jeg forstod ordførerens spørgsmål rigtigt.
Kan man tillade at bede om, at ordføreren måske uddyber lidt?
Karsten Filsø (SF), 2025-01-08:
SF løber ikke fra nogen trafikforlig overhovedet, og vi er meget interesseret i at drøfte det, som Mads Olsen også nævnte det tidligere.
Vestjylland producerer det meste af den grønne energi i Danmark; det er paradoksalt, at der ikke er elektrificering til Vestjylland.
Så derfor er det selvfølgelig noget, der skal arbejdes på.
Sådan ser SF også på det.
Thomas Danielsen (V), 2025-01-08:
Jeg ved godt, at SF laver spin om, at jeg skulle være imod direkte togforbindelser og gerne vil have det som en lokalbane.
Men hvis jeg var interesseret i det – lad os lave det tankeeksperiment – hvorfor pokker lod jeg så ikke bare stå til?
Altså, hvorfor løfter jeg så den her debat om, om det virkelig er den rigtige løsning, vi er ved at vælge?
For vi begynder jo snart at investere i den.
Så jeg rykker mig overhovedet ikke.
Jeg spørger til gengæld SF: Er I villige til at omprioritere midler til køreledninger?
For så synes jeg, det er en virkelig god løsning, som vi skal søge opbakning til sammen.
Men det hører jeg jo ikke, tværtimod.
Jeg hører faktisk ikke, at I er en særlig stor del af debatten.
Jeg hører, at I indkalder til møder, hvor der bliver demonstreret mod mig, som har bragt debatten til torvs om, om det her nu også er en holdbar løsning, så vi har direkte tog i al evighed, hvis nu Folketinget i enighed vil lade et batteritog køre fra Struer til København.
Der har jeg så bare sagt, at det tror jeg ikke vi kan regne med at et fremtidigt Folketing vil.
Og så har jeg sagt, fordi jeg jo skal være loyal over for transportforlig, hvad der er af fordele og ulemper ved de forskellige løsninger – fordi jeg er neutral – og har spurgt til sidst, hvad det er for et togprodukt, de vil have i Vestjylland.
Karsten Filsø (SF), 2025-01-08:
Jeg vil da egentlig gerne kvittere for, at ministeren tilsyneladende flytter sig i forhold til tidligere meldinger.
Borgmestrene i Struer, Holstebro og Herning, hvoraf to af dem deler parti med transportministeren, er klare i deres meldinger om, at det er nødvendigt med en direkte forbindelse mellem øst og vest, og demonstrationer, som ministeren også nævnte, i går i de tre nævnte byer, hvor omkring 400 borgere deltog, viste det samme, og erhvervslivet i området melder også, at tilgængelighed til og fra Vestjylland er nødvendigt.
Gør de ønsker indtryk på ministeren, og hvad vil ministersvaret være til dem?
Thomas Danielsen (V), 2025-01-08:
Det, man som bruger af den skrå bane har vished om, er jo det, som SF og Folketingets øvrige partier besluttede i 2021
Det var en batteritogsløsning.
Jeg har så bare spurgt, om ikke vi skal have en debat om, om det er den rigtige løsning, for jeg er stærkt bekymret for, om fremtidens tog så vil køre direkte.
Jeg inviterede til et møde før jul, som der ikke var opbakning til var så presserende, og har derfor også lovet at indkalde til et nyt med forligskredsen først i det nye år, hvor vi kan tage en mere overordnet snak om mulige prioriteringer inden for infrastrukturkredsen, bl.a. spørgsmålet om omprioriteringer på jernbanen.
Der håber jeg selvfølgelig, at SF er med på at prioritere det her projekt.
De har i hvert fald indkaldt til stordemonstrationer i Holstebro, Struer osv.
Mads Olsen (SF), 2025-01-08:
For SF er det vigtigste jo bare, at vi beholder en direkte togforbindelse fra Struer og hele vejen til København.
Nu nævner ministeren jo selv den her drøftelse, og vi er altid klar til at tage den drøftelse, men hvornår forestiller ministeren sig at skulle indkalde til sådan en drøftelse af, om det skal være de her elektriske køreledninger, eller om vi skal fortsætte med batteritog?
Har ministeren en tidshorisont for, hvornår vi kan forvente at blive indkaldt til det?
For jeg synes også, det er vigtigt, at borgerne i Midt- og Vestjylland har en klarhed om fremtiden, så man ligesom har noget at indstille sig på.
Thomas Danielsen (V), 2025-01-08:
Det er jo det, der rammer hovedet på sømmet, og ja, det er rigtigt, at et batteritog, når vi når til 2030, godt kan køre fra Struer til København.
Jeg tror bare ikke på, at den tids Folketing kommer til at tillade det.
Det er derfor, jeg har lagt op til den her debat, hvor jeg har brug for andre partier, for det her er jo forligsstof; det er ikke noget, jeg kan vedtage.
Det er jo noget, forligskredsen skal blive enige om.
Så jeg har brug for, at forligskredsen er enige om det, hvis der skal sikres køreledninger til den skrå bane.
Vi kan godt bare lægge vores lodder i en skål og så sige: Fremtidens Folketing skal nok bare lade et batteritog køre langsommere end den øvrige trafik.
Det er bare det, der bekymrer mig, og det er derfor, jeg synes, det er uhensigtsmæssigt, hvis man siger, at det finder vi bare ud af engang i fremtiden.
For kan jeg garantere det?
Nej, for jeg kan jo ikke garantere, at jeg er transportminister i 2030.
Jeg kan nok nærmere garantere, at det er jeg ikke.
Mads Olsen (SF), 2025-01-08:
Det, der var vigtigt for SF tilbage i 2021, var jo, at vi fik nogle direkte tog, og vi fik lavet en undersøgelse, som nu er udkommet, der viser de forskellige muligheder.
Det fremgår tydeligt af notatet, at der er flere løsninger, og at en direkte forbindelse i fremtiden jo er et spørgsmål om at prioritere politisk, og især hvis man skal tilbyde befolkningen den samme service for skattekronerne i hele landet.