runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Det her er jo et arbejde, man har sat i værk, i tilfælde af at der pludselig kommer nogle meget store grupper til Danmark og søger asyl.
Det er også derfor, det ikke er en permanent ordning, der indføres.
Som jeg også sagde i talen, er det jo noget, man etablerer, for at man kan drage nytte af det, hvis der pludselig er store grupper, der bevæger os mod Danmark af den ene eller den anden årsag.
Det er jeg godt tilfreds med.
Det synes jeg egentlig at jeg har redegjort for.
Ellers har der også været forskellige tekniske gennemgange.
Men jeg kan selvfølgelig også svare yderligere på skriftlige spørgsmål, hvis der er behov for uddybning.
Nu kommer jeg jo til at gentage mig selv lidt, for hvis nu der er tale om, at der er nogle medier, der har misforstået, hvad det præcis er for et opholdsgrundlag, man har givet dem her, eller andet, så vil jeg ikke stå her og sige noget meget håndfast, før vi har fået en vurdering fra myndighedernes side.
Men jeg er enig med hr. Peter Skaarup og hr. Lars Boje Mathiesen, som har rejst spørgsmålet tidligere, i, at det jo udfordrer os, hvis det er sådan, at vi ser, at der kommer folk – og nu taler jeg mere principielt om det her; nu taler jeg ikke om Spanien – altså, hvis det er sådan, at der er en masse mennesker, der bare kommer ind i Europa og så får adgang til den frie bevægelighed på et noget løst grundlag.
Derfor synes jeg selvfølgelig også, det er relevant, at vi finder ud af, hvad det præcis er, der er op og ned i den aktuelle sag, der spørges til her.
Jamen hr. Peter Skaarup ved jo lige såvel som alle andre, at vi har en tredeling af magten i Danmark, og jeg kan som minister ikke stå og garantere, hvad domstolene dømmer.
Men det, jeg kan sige, er, at jeg ikke fatter, hvorfor vedkommende ikke blev udvist i sin tid med den dom, han fik for at have begået en voldtægt mod en lille pige.
Det er i min verden fuldstændig uforståeligt.
Jeg hæfter mig ved, at den tidligere direktør for Institut for Menneskerettigheder, Jonas Christoffersen, som jo har beskæftiget sig meget med det her område, har lagt vægt på, at han sådan set mener, at det var en fejl.
Han mener sådan set, at man godt kunne have udvist den pågældende dengang, og det burde domstolene have gjort, for det havde været i overensstemmelse med den praksis, der også var ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Det er jo en del af den her debat, at vi tilsyneladende også nogle gange herhjemme har overset, at Menneskerettighedsdomstolen faktisk har bevæget sig en smule i den rigtige retning, men at vores domme ikke nødvendigvis har afspejlet det nationalt.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
Tak for det, og tak til ministeren.
I medierne kører der jo i øjeblikket den her sag om en drabssigtet somalier, som tidligere har begået voldtægt mod en 10-årig pige.
Han blev så ikke udvist, da han fik dom efter overgrebet på den 10-årige pige, men hvis han nu bliver kendt skyldig i drab, mener ministeren så, at ministeren kan garantere, at han vil blive udvist af Danmark efter den dom?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Jo, men spørgsmålet er jo ikke sådan synderlig relevant, eftersom det slet ikke handler om at ændre artiklerne
Derfor prøver jeg at svare noget, der giver lidt mere mening, i forhold til hvad det er, vi taler om.
Vi taler om, hvordan vi undgår, at kriminelle udlændinge ikke kan udvises af vores medlemsstater.
Det behøver man ikke ændre artiklerne for.
Det er brugen af artiklerne, der er problemet, og det er derfor, at det, der er vores fokus, er, at brugen bliver mere fornuftig, end den har været.
For brugen har været forkert.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Jeg stillede to helt konkrete spørgsmål.
Er det ikke faktuelt korrekt, at det kræver enstemmighed i Europarådet, og at Tyrkiet derfor også skal bakke op om at lave ændringer i paragrafferne, før der bliver lavet nogle ændringer i paragrafferne.
Det er ganske simple spørgsmål.
Er det ikke også korrekt, at de nuværende dommere på ingen måde er forpligtede til at vurdere de nugældende paragraffer anderledes, blot fordi der er et politisk ønske om det?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Først og fremmest vil jeg sige, at det ikke er sådan, at hvis hr. Lars Boje Mathiesen spørger mig, når jeg står et andet sted end på talerstolen, så taler jeg usandt, og at jeg så kun taler sandt, når jeg står her.
Jeg lover, at jeg altid er indfanget af ministeransvarlighedsloven, uanset hvornår hr. Lars Boje Mathiesen spørger mig om noget.
Til det andet vil jeg sige, at det afgørende jo er fortolkningen af artiklerne i konventionen.
Artiklerne er meget kortfattede, og enhver kan jo gå ind og læse konventionen.
Den er et par sider, og jeg tror egentlig også, de fleste ville kunne tilslutte sig ordlyden af den.
Det helt store problem ved EMRK er jo den måde, som dommerne igennem de senere årtier er begyndt at bruge den her konvention på.
Hvor man de første år holdt sig til at dømme i forhold, der vedrørte reelle menneskerettighedskrænkelser, er man jo de senere år begyndt at blande sig i spørgsmål om alt fra parabolantenner til parkeringsbøder og – i forhold til det, vi diskuterer her – medlemsstaternes udlændingepolitik.
Der er man efter min mening gået alt for langt, men der er gode rammer i konventionens nuværende ordlyd for, at man kan finde en langt mere rimelig balance.
Og der har jo trods alt været en bevægelse i en, efter min mening, god retning de senere år.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Det vil sige, at det er enstemmighed, og det betyder, at også et land som Tyrkiet skal gå med til at ændre det, før man reelt set kan ændre på nogle af de her paragraffer i EMRK.
Kan man så også bekræfte, at blot fordi der er et flertal af lande, som fremsætter et politisk ønske om at ændre nogle paragraffer, eller hvordan man vurderer nogle paragraffer, så forpligter det på ingen måde dommerne til at vurdere de paragraffer anderledes, end hvordan de allerede gør, hvad angår de nugældende paragraffer?
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
Tak for ordet.
Der har også været mange skåltaler om en stram udlændingepolitik, både her på Christiansborg og på de bonede gulve i Bruxelles, men når man ser bort fra alle ordene, står en ting tilbage: Statsministeren har ikke vist viljen til at tage det nødvendige opgør inden for udlændingepolitikken.
På de 6 år, hvor statsministeren har haft magten, er den muslimske indvandring steget med 84 pct., der er blevet indført en koranlov, og opgøret med de internationale konventioner er blevet parkeret hos en deltidsambassadør i udenrigsministerens ministerium.
Imens skriver statsministeren meget, meget fine fælleseuropæiske breve og lover en udvisningsreform, der kun får den effekt, at der kan ske noget, hvis de her aktivistiske dommere i Strasbourg på magisk vis ændrer deres fortolkning af konventionerne hen over natten.
Derfor har vi fremsat et beslutningsforslag, der forpligter regeringen til handling.
Vi foreslår en konkret deadline for at modernisere den europæiske menneskerettighedskonvention og fortolkningen af den.
Vi foreslår at give det 4 år, og hvis man ikke kan ændre en konvention på 4 år, når man lægger sig i selen, viser det ret tydeligt, at en konvention på det her område ikke er et demokratisk redskab.
Så er det blevet et tyranni, som vi ikke kan ændre, og hvis det er tilfældet, skal Danmark træde ud.
Helene Brydensholt (ALT), 2026-01-29:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan man sådan konkret har tænkt sig at lave den her screeningsprocedure, og hvor mange regner man med at skulle screene?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Jeg har ikke mulighed for at svare med sådan en juridisk vurdering på det spørgsmål her.
Jeg har læst det der i avisen i går, og jeg har ikke kendskab til, hvad det mere præcist er, der ligger bag den avisoverskrift, og hvad det er for en type opholdstilladelse, man giver de her udlændinge er osv.
Helene Brydensholt (ALT), 2026-01-29:
Altså, det har jeg ikke et svar på, men jeg mener bestemt ikke, at bare fordi man har en vis religion eller kommer fra et vist land, er det lig med, at man er mere kriminel.
Der er jo heller ikke nogen forskning, der underbygger det på den måde.
Man kan fremhæve nogle statistikker, men der kan jo ligge alle mulige faktorer bag det.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-29:
Men mange af de her overrepræsentationer er jo meget, meget massive, selv når man korrigerer for socioøkonomiske forhold.
Hvad skyldes det?
Helene Brydensholt (ALT), 2026-01-29:
Jeg mener ikke, at det er en strammere udlændingepolitik, der løser det problem.
Det handler om socialpolitik, og det handler om forebyggelse; det handler om alt muligt andet.
Jeg kommer ikke til at stå her og forsvare folk, som begår grov kriminalitet.
Altså, når ordføreren stiller sit spørgsmål, lyder det jo af meget, og det er helt sikkert også for meget, men det er jo heldigvis en lille gruppe, hvis man ser på de syrere, der er kommet hertil, som helhed.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-29:
En af konsekvenserne ved en meget lempelig asylpolitik er jo den grove personfarlige kriminalitet, som i høj grad begås af udlændinge og efterkommere fra navnlig Mellemøsten og Nordafrika.
Hvordan forholder Alternativet sig til, at eksempelvis syriske efterkommere er overrepræsenteret i statistikkerne over grov vold med næsten 650 pct., og finder Alternativet på den baggrund anledning til, at vi måske skal føre en strammere udlændingepolitik, end vi gør i dag?
Helene Brydensholt (ALT), 2026-01-29:
Den anden samtale håber jeg vi kan tage videre i udvalgsbehandlingen, for jeg håber egentlig, vi kan tale os frem til enighed om det med frihedsberøvelse.
Hvad angår det, ordføreren var inde på her til sidst, vil jeg sige, at jeg egentlig tror, vi er ret enige.
Selvfølgelig er det kun dem, der har beskyttelsesbehov, der skal have asyl i Danmark.
Men vi skal stadig behandle alle mennesker ordentligt.
Det egentlig bare det, jeg bemærker, når jeg læser høringssvarene, nemlig at der er nogle internationale forpligtelser, vi skal overholde.
Er der så nogle, der ikke skal være her, nogle, der ikke har et beskyttelsesbehov, er det klart, vi skal finde ud af, hvordan vi får sendt dem godt hjem igen.
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Jeg synes også, når jeg læser mig ned i det her, at der er taget nogle hensyn til børn og især til uledsagede mindreårige.
Så derfor synes jeg igen, at det lidt er en sandhed med modifikationer.
Jeg kunne godt tænke mig her til sidst at spørge Alternativets ordfører, for jeg tror ikke, vi bliver enige om proportionaliteten i det her:
Kan Alternativets ordfører ikke se, at hvis ikke vi finder en eller anden måde i Europa at få mennesker, der er her ulovligt, ud hurtigt på og sørger for, at færre kommer ind i de europæiske lande, så vil de europæiske befolkningers tillid til demokratiet forsvinde fuldstændig inden for ret få år?
Helene Brydensholt (ALT), 2026-01-29:
Jeg ville jo ikke sådan kalde det ulovligt, hvis man er her, fordi man har et beskyttelsesbehov og vil søge asyl.
Vi går rigtig meget op i i Alternativet, at vi overholder de internationale aftaler, vi har skrevet under på, herunder at vi ikke frihedsberøver mennesker unødigt og i for lang tid.
Det gælder i særdeleshed sårbare og børn.
Det er egentlig det, vi hejser et flag for her.
Vi har jo også problemer, som det er nu, i vores asylsystem, men det er jo ikke en del af det her, så jeg synes ikke, vi skal gå for meget ind i det.
Men vi er jo af EU's Torturforebyggelseskomité blevet kritiseret for den måde, vi frihedsberøver folk på på Udlændingecenter Ellebæk.
Så der er jo nogle, der også har rejst bekymring om, hvordan vi gør det i Danmark allerede nu.
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Jeg overvejede også at tage ordet efter fru Zenia Stampes indlæg, men nu gør jeg det så her.
Det er, fordi jeg synes, den her frygt for frihedsberøvelse bliver talt meget op.
Hvis man kigger på det under screeningforordningen, kan man sige, at det jo er en sidste udvej.
Jeg tror bare, at vi i den her debat om retssikkerhed, som jeg godt kan forstå er vigtig, skal have proportionerne lidt på plads.
Hvis der er nogle mennesker, som man overvejer ligesom at undersøge om overhovedet har lov til at være her, så er vi jo nødt til at sørge for, at de mennesker ikke forsvinder, når vi er i gang med at screene dem.
Kan ordføreren ikke se en pointe i det?
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Jeg har ikke set en udvikling, der går den anden vej.
I det store hele er strømningen en vej: øget centralisering og øget magt til et system nede i Bruxelles.
Det går i sådan nogle bølger.
Nogle gange bliver der talt lidt imod det, men så tager vi lige et skridt længere, og så tager vi lige et skridt længere igen.
Det synes jeg også man kan se med den her regering og især med statsministerens retorik, som for få år siden var kritisk omkring EU, og man syntes, at Danmark skulle passe på med ikke at overgive for meget.
Nu er man rykket til en tilgang, hvor man synes, at vi faktisk skal rykke tættere sammen i Europa, at det er nødvendigt.
Straks er der en tendens til, at de kræfter i Europa, som ønsker en mere globaliseret tilgang, står ved trommen med det.
Nu begynder man en frihandelsaftale med Indien.
Det kan sådan set være fint med en frihandelsaftale, men der følger jo en lang række af arbejdskraft med fra Indien, og det er noget, som man også selv tidligere i Socialdemokratiet har advaret imod at gøre for meget.
Så det her med at overlade det til EU at styre tilgangen af folk til nationalstaterne tror jeg ganske enkelt ikke på.
Jeg tror ikke på, at det at styrke det system kommer til at løse de udfordringer.
Jeg tror, at ansvaret for, hvad man vil med sit land, må tages i nationalstaterne.
Hvis man kigger på den seneste udvikling, har Spanien jo lige valgt at sige, at nu forventer de af op mod 800.000, at 500.000 illegale indvandrere vil have mulighed for at blive gjort til legale indvandrere og så kunne arbejde dernede.
Til at starte med er det på en arbejdstilladelse osv., men det eroderer jo fuldstændig det, som man udadtil siger, og det synes jeg er problematisk.
Så jeg har langt større tiltro til, at de her ting skal ligge i nationalstaterne, end at de skal ligge i et overstatsligt apparat, som jeg synes har vist igennem al den tid, som jeg har været voksen, ikke kan løse det her, og jeg tror heller ikke på, at de kommer til at løse det.
Tak for ordet.
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Nu var det jo en tale, der handlede om udlændingepolitikken i bred forstand.
Så nu vil jeg stille et spørgsmål, der også er inden for samme genre.
Ordføreren er jo en blå mand og er leder af et blåt parti, og det forstår jeg godt, når jeg ser på hans samlede politik.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge, om ordføreren ikke er lidt bekymret, når man ser på den samlede blå blok.
For det kan godt være, man er hård og konservativ på værdipolitikken og kan gøre nogle meget, meget hårde ting over i den blå lejr, men når jeg ser på den økonomiske politik, på hensynet til erhvervsorganisationerne og på ønsket om at få f.eks. billig arbejdskraft til landbruget eller billig arbejdskraft til byggeriet eller billig arbejdskraft til servicebranchen osv., så synes jeg egentlig, at mange af de blå partier, som gerne vil have magten i det her land, er mere liberale, end de er konservative.
Altså, det kan godt være, de siger, de er hårde over for indvandring fra ikkevestlige lande.
Men når det lige kommer til landbruget, når det lige kommer til servicebranchen, og når det lige kommer til byggeriet, så synes jeg, at der bliver hvisket mere, end der bliver råbt højt.
Hvad tænker ordføreren om det?
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Det kan godt være, vi mener, det er uansvarligt i Danmark, men Danmark er jo, kan man sige, connected godt til Spanien alligevel.
Jeg ved godt, at der vil gå nogle år, men man giver jo så permanent opholdstilladelse, og på et tidspunkt kan man ved den bevægelighed i Europa så også rykke til andre lande.
Når man lige pludselig gør 500.000 mennesker legale, sætter det jo også et pres på Spanien, som i forvejen har en høj ungdomsarbejdsløshed, og det sætter så et pres videre på de enkelte andre lande.
Så kan man i den her solidaritet, det her system, som man snakker om – og her er det EU, der i fællesskab skal håndtere det – bare acceptere, at et land pludselig med et fingerknips gør en halv million mennesker, som var her illegalt, legale?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Det er jo nok en lille smule uden for det her lovforslags emnefelt, men det bekymrer mig selvfølgelig, når jeg læser den slags i avisen.
Jeg har ikke yderligere viden om det, end at jeg har læst det i avisen og mildest talt studsede noget over det.
Det er noget – det føler jeg mig tryg nok ved Folketinget til at sige med det flertal, der efterhånden har været igennem mange år, når det gælder udlændingepolitikken – der aldrig ville kunne ske her i Danmark.
For i Folketinget er partierne, hvert fald de fleste partier, jo enige om, at det ville være dybt uansvarligt at gøre noget tilsvarende.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Hvad mener regeringen om, at Spanien nu vil gøre op mod 500.000 illegale indvandrere til legale indvandrere?
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Altså, jeg kan sige, at Borgernes Parti ikke er i lommen på nogen store erhvervsorganisationer, så vi tør godt at have den politik, der passer på Danmark.
Det bliver vi ved med at have, og derfor er vi også kritiske over for, at man bare åbner op for arbejdskraft.
For det, vi kan se, er, at arbejdskraft bliver til indvandring, som så bliver til permanente opholdstilladelser, som bliver til statsborgerskaber.
Det gælder jo også asylpolitikken.
Altså, mange af de syrere, som er kommet hertil, har fået opholdstilladelse, og nu giver man lige 5.000 flere permanent opholdstilladelse.
Vi skal snart behandle statsborgerskab, hvor nogle af de her mennesker sandsynligvis også får statsborgerskab.
Det er jo det, der er hele problemet, altså at man gør en asylpolitik til en indvandringspolitik, som så ændrer en grundlæggende demografisk udvikling for Danmark.
Det er vi meget imod i Borgernes Parti.
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Jo, men der er jo helt klart en uenighed på det her spørgsmål, også internt mellem regeringspartierne, altså synet på udenlandsk arbejdskraft.
Det medgiver jeg fuldstændig.
Det vil jeg slet ikke sige noget til.
Jeg synes bare, det er interessant, og hr. Lars Boje Mathiesen bad jeg bare om at reflektere lidt over det.
Det er fint nok, hvis han ikke vil det, men jeg synes bare, det er interessant, at partier, som alle kommentatorerne siger er blevet mere og mere konservative og mere og mere skeptiske over for indvandring, bare alle sammen har nogle nicher såsom en eller anden erhvervsorganisation eller et eller andet hjørne af erhvervslivet, hvor man gerne vil have noget billig arbejdskraft.
Det synes jeg bare er mere liberalt, end det er konservativt.
Det synes jeg er interessant.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Grundlæggende tænker jeg, at de partier jo selv må redegøre for deres politik.
Jeg vil meget gerne redegøre for Borgernes Partis politik, og hvad andre partier har af politik, må de selv stå til ansvar for.
Men jeg vil godt lige påpege, at det er den her regering, som har en minister, der er i Indien for at skaffe flere indiske sosu-assistenter til Danmark og filippinske sosu-assistenter til Danmark.
Så aktivt arbejder man jo selv for det, som man siger at andre partier så også gør.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
Jamen jeg spørger, fordi jeg synes, at det, som statsministeren sagde i nytårstalen, var rigtigt, altså at man skulle udvise dybt kriminelle mennesker fra Danmark, og at vi dér skulle gå længere i forhold til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, end vi hidtil har gjort.
Men så kan jeg ikke forstå, hvorfor ministeren ikke i dag kan garantere, at hvis en person, der er dømt for voldtægt af en 10-årig pige, bliver dømt for drab nu, så bliver han udvist.
Altså, hvis han bliver dømt for drab, må det vel være omfattet af det, som vi gerne vil i Folketinget, og derfor vil han blive udvist.
Kan ministeren ikke garantere det?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Årsagen til, at jeg ikke kan udstede garantier om noget, er jo den, at vi har en tredeling af magten i Danmark, og ministre kan ikke og skal ikke fortælle dommere i danske retssale, hvordan de skal dømme.
Derfor kan jeg jo ikke i en helt specifik enkeltsag gå ind og sige, hvad jeg ønsker at dommerne skal gøre.
Det er nu engang sådan, et retssamfund fungerer.
Det ændrer så ikke på, at jeg kan forholde mig til en dom, der allerede er afsagt, altså at han ikke blev udvist, da han havde begået den her uhyrlige voldtægt.
Det fatter jeg ikke, og der ligger jeg så Jonas Christoffersens ord til grund og tror, at han har ret i, at der må være tale om en fejl i sin tid.
Helene Brydensholt (ALT), 2026-01-29:
Nu løber regeringen så den her procesrisiko.
Hvis man så får nogle domme imod sig, har man så tænkt sig at rette til?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Vi har hele tiden givet udtryk for, at vi bakker op menneskerettighedskonventionen, men at den igennem efterhånden flere årtier er blevet aktivistisk fortolket til fordel for kriminelle udlændinge, til gene for lovlydige borgere og på bekostning af vores samfund.
Det er det, vi har slået os på.
Det er ikke konventionen i sig selv.
Til gengæld har man svært ved at forstå, hvordan dommerne er nået derhen, hvor de er, i visse sager.
Procesrisikoen betyder, at vi nu tager forskud på den glæde, vi forventer at opnå, ved at domstolen ændrer kurs.
Det betyder, at vi fremsætter et lovforslag, hvor vi lægger op til at stramme dansk udlændingepolitik mere, end der i domstolens nuværende praksis er grundlag for.
Det er jo en procesrisiko, fordi det betyder, at vi på længere sigt risikerer at få nogle domme imod os ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Helene Brydensholt (ALT), 2026-01-29:
Først og fremmest vil jeg egentlig sige tak til ministeren for at sige meget tydeligt, at Socialdemokratiet bakker fuldt ud op om menneskerettighederne.
Det er dejligt at se en minister sige det så klart.
Jeg har oprigtigt været i tvivl de sidste par år.
Så det er dejligt at høre.
Jeg vil bare høre helt konkret: Når ministeren siger, at vi løber en procesrisiko, hvad betyder det så sådan i praksis?
Hvad er det, man har tænkt sig at gøre?
Nu ved jeg godt, vi går og venter på, at I lancerer en udvisningsreform, men det er bare uklart for mig.
Er det, fordi man vil lave nogle udvisningsdomme her i Danmark og så prøve dem ved EU-Domstolen?
Eller hvad har man tænkt sig at gøre i praksis, når man siger, at man løber en procesrisiko?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Vi har jo sagt hele tiden, at vi arbejder på en praksisændring.
Vi løber en procesrisiko her.
Hvis ikke domstolen ændrer praksis helt lige så markant, som vi ønsker det, så løber vi her en procesrisiko, hvor vi risikerer at få domme imod os.
Ja, det er korrekt.
Det risikerer vi.
Det er den risiko, vi er villige til at løbe.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-29:
Det var ikke et svar på spørgsmålet.
Det var et meget, meget konkret og simpelt spørgsmål.
Det er fint, at regeringen både håber og tror på, at der kommer en praksisændring.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Kan jeg garantere det i alle tilfælde?
Nej, men der må vi jo så se, om det lykkes at ændre den her, jeg vil ikke engang kalde det en supertanker, for det føles som noget, der er meget større end en supertanker, altså ændre den her mastodont, og det er jeg optimistisk i forhold til.
Jeg vil også minde om, at det faktisk er sådan i dag, at vi jo allerede nu udviser 1.000 udlændinge, i runde tal, om året fra Danmark, og vi udviser jo mange, der begår alvorlige forbrydelser.
Så er der så desværre nogle eksempler på nogle, der ikke bliver udvist.
Hr. Peter Skaarup nævnte et eksempel tidligere med en somalisk voldtægtsforbryder.
Der hæfter jeg mig ved, at Jonas Christoffersen har sagt, at det mente han var en klokkeklar fejl, og at det havde man sådan set godt kunnet gøre inden for rammerne af menneskerettighederne.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-29:
Jeg vil stille et meget konkret spørgsmål til ministeren.
Lad os sige teoretisk set, at en somalisk mand voldtager en mindreårig pige og efter regeringens vedtagelsen af regeringens ny lovforslag bliver udvist af Danmark.
Vil manden så blive tilbagetaget til Danmark efter hans udvisning, eller vil man udbetale en bøde til domstolen og så lade manden forblive uden for Danmarks grænser?