runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2025-02-18:
Jeg tænker, at det er en god tilgang at have, hvis man er ansvarlig for at købe ind, at man selvfølgelig skal arbejde efter at få varerne leveret bedst eller billigst eller i hvert fald i den situation ikke give mere for varen, end den skal koste.
For hvordan ville det ikke udvikle sig, hvis det var, at man skulle følge Danmarksdemokraternes princip her og sige, at det sådan set er ligegyldigt, at vi betaler en overpris for varerne?
Så kan det jo starte ét sted og begynde at brede sig til andre varer.
Jeg mener egentlig, det er meget godt, når man laver aftaler mellem KL og kommunerne og staten, også for så vidt angår regionerne, altså hele vejen rundt i systemet synes jeg det er en god tilgang at have, at man ikke skal betale mere for varerne, end det er nødvendigt.
At begynde at gøre det andet synes jeg er forkert.
Så er det bedre, at man stadig væk vil understøtte både landdistrikternes og øernes udvikling ved at tage en lang række andre initiativer.
Det var også det, jeg markerede fra starten af.
Dermed skal det også bare være slået fast, at vi i Venstre ønsker at understøtte både landdistrikterne og øerne.
Vi ønsker sådan set at understøtte både byerne og landdistrikterne og øerne, men det skal man da gøre lidt mere målrettet.
Det skal man da ikke gøre ved bare at sige, at man kan betale hvad som helst for varerne.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-18:
Nu nævnte ordføreren selv de små øsamfund, men hvis ordføreren virkelig mener, at man vil understøtte det hele, så synes jeg, man skulle fjerne CO 2 -afgiften på færgedriften.
Kunne man ikke kigge positivt på at spørge, om der er muligheder for, at der er lokale virksomheder, der kan byde ind på nogle af produkterne, så vi understøtter livet i et lokalsamfund?
Susie Jessen (DD), 2025-02-18:
Tak for det.
Endnu en grund til, at jeg også synes, at det kunne være en god idé med de her udflyttede statslige arbejdspladser, er jo netop det der med fortællingen om udflytningen af statslige arbejdspladser, altså at de netop blev flyttet ud for ligesom at skabe liv i de områder, hvor de blev flyttet ud til, og for at få en bedre balance i fordelingen af statslige arbejdspladser i landet.
Det er også det her med, at der er kommet styrelser fra København, som så bliver placeret – bum – i et område, ikke?
Og så har de ikke mulighed for at bidrage til lokalsamfundet.
Det er derfor, at jeg bare lige som en kort kommentar vil sige, at jeg synes, at det her med at bruge de udflyttede statslige arbejdspladser er en god idé, hvis man skal lave sådan en testordning.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-02-18:
Jeg kan godt lide det her forslag.
Jeg synes faktisk, det er vigtigt og væsentligt, at vi støtter op om erhverv i landdistrikter.
Vi bruger rigtig mange penge på at skabe job derude, og det her kunne måske være en god måde at understøtte det lokale erhvervsliv på.
Jeg forstår godt bekymringen i forhold til klima, og om det bliver dyrere osv., men kunne ministeren så ikke tænke sig måske at lave en forsøgsordning med nogle styrelser for at se, om udgifterne eksploderer, og om man tager ufornuftige beslutninger?
Så kan man med god samvittighed skrotte det her og sige, at det andet var en bedre løsning.
Men med en forsøgsordning kunne vi i det mindste få afprøvet teorien – om det virkelig er sådan, at vi kommer til at vinke farvel til nogle besparelser eller lave klimamæssigt dårlige løsninger ved at afprøve det her.
Nicolai Wammen (S), 2025-02-18:
Men hele tanken med at lave fællesindkøb er jo, at man får de samme artikler til en bedre pris, og jo mere man tager ud af det, man køber ind, jo mindre er sandsynligheden for, at man får den bedste pris og dermed sparer skatteborgerne penge, som vi så ikke skal bruge på it, men som vi kan bruge bl.a. på velfærd – det kunne være i forhold til vores børn, det kunne være i forhold til vores ældre, det kunne være i forhold til vores sundhedsvæsen – plus at vi sætter nogle miljømæssige krav.
Der er selvfølgelig et dilemma her.
Det, der bare også er vigtigt at tilføje, er, at de virksomheder, der leverer til staten, for en meget stor dels vedkommende er virksomheder med 50 ansatte eller derunder, som jo ikke nødvendigvis vil ligge i de store byer, men som også er fordelt rundt i landet, og dermed er det jo sådan, at der også vil være indkøb af artikler, der foregår i København, hvor det er en leverandør et andet sted i Danmark, der leverer.
Så man kan ikke bare sætte det op på den måde, at når vi har et samlet statsligt indkøb, er det ikke noget, der kommer hele Danmark til gavn, for det er virksomheder fordelt rundt i hele landet, der får glæde af den her indkøbsordning.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-02-18:
Det er godt nok, at det kan gavne rundtomkring i landet, men jeg synes egentlig ikke, jeg fik et klart svar på, hvad der vil ske ved, at vi tager en eller to styrelser ud og siger, at her afprøver vi det at give dem muligheden for at vælge det ene, som er en central indkøbsordning, eller det andet, som er at prøve at se, om man kan få en bedre pris lokalt og understøtte noget af det, der ligger lige i nærområdet.
Det tror jeg egentlig ikke jeg fik et klart svar på.
Nicolai Wammen (S), 2025-02-18:
Hvis man begynder at tage institutioner ud af det samlede statslige indkøb, er forventningen alt andet lige, at priserne vil stige, hvilket vil betyde, at vi skal bruge penge på pc'er, på kuglepenne og andet, som vi i stedet for kunne have brugt på eksempelvis velfærd eller andre af de vigtige opgaver, vi står med i det danske samfund.
Samtidig er det her vores bedste adgangsbillet til at fremme en grøn omstilling, for når vi køber meget stor ind, kan vi også bedre stille krav til leverandørerne, end hvis det er sådan, at man ude lokalt skal vælge den ene eller den anden eller den tredje leverandør, som man ikke har den samme mulighed for at påvirke med deres produktion.
Susie Jessen (DD), 2025-02-18:
Jeg er nødt til lige at starte med en rettelse i forhold til det, ordføreren siger på talerstolen.
Vi har ingen intentioner om at kaste de her statslige indkøbs- og serviceaftaler på møddingen.
Vi har intentioner om at se, hvad det er, der sker, hvis det er, at de udflyttede statslige arbejdspladser får mulighed for at kunne bidrage til et lokalsamfund ved at få lov at fravælge de her statslige indkøbsaftaler.
Det er jo ikke noget med, at de bliver tvunget til det; de har muligheden.
Jeg er fuldstændig overbevist om, at der vil være statslige institutioner, der synes, det er en glimrende idé at have de her statslige indkøbsaftaler, men de udflyttede statslige institutioner, ikke alle sammen, skal bare have muligheden.
Så det var egentlig bare lige en kommentar til ordføreren.
Det her kan jo blive anset som en forsøgsordning, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt jo også fremhæver.
Det kan jo blive set som en forsøgsordning om, at vi tager de udflyttede statslige arbejdspladser og giver dem muligheden og så ser, hvad der sker.
Hvorfor vil man ikke engang prøve at se, hvad der sker med en forsøgsordning?
Rasmus Prehn (S), 2025-02-18:
Først og fremmest er jeg rigtig glad for, at det bliver præciseret her fra fru Susie Jessen, at man ikke vil kaste hele den her indkøbspolitik på møddingen.
Det er positivt, for det ville have ret store konsekvenser, hvis man gjorde det.
Det er klart, at det fremgår af forslaget, at det er målrettet de her udflyttede institutioner, og det kan man så tage en diskussion om.
Og den diskussion var der jo også lige før med finansministeren, som jo understreger, at det, der er værdien af at have en indkøbspolitik, er, at der er en volumen i det her.
Så det er en vigtig ting.
En anden, interessant ting er – vi diskuterer jo ofte det her med butiksdød, ikke mindst i landdistrikterne – at vi også ser i de største byer, at der er flere butikker, der lukker.
Og det, det i virkeligheden skyldes, er jo, at rigtig mange danskere og måske nok også for mange køber deres varer på internettet i stedet for at gå ned og handle i den lokale butik.
Der er måske noget at tage fat på i stedet for at lave om på en indkøbspolitik, der sparer os rigtig mange milliarder.
Susie Jessen (DD), 2025-02-18:
Jeg er ikke enig i, at man kan sammenligne Strøget i København med f.eks. Nakskov.
Det synes jeg ikke at man skal gøre, for der er altså en markant forskel på, hvordan bymidterne lider ude i landdistrikterne i øjeblikket i forhold til inde i byerne.
Både ordføreren og ministeren fremhæver det her med at købe mere grønt ind.
Altså, jeg forstår ikke helt, og det kan være, ordføreren vil uddybe, hvordan det kan være mindre grønt, at de i f.eks. Nakskov kan gå over på den anden side af torvet og indkøbe kontorartikler, i stedet for at det skal fragtes derned med en lastbil.
Altså, umiddelbart tænker jeg da, at det vil være mere grønt.
Rasmus Prehn (S), 2025-02-18:
Det er jo simpelt hen nogle rammer, man har lavet, hvormed man også går efter, at indholdet af de produkter lever op til nogle miljø- og klimakrav.
Og man kan jo sige, at hvis det er, at man henter varerne i en butik på den anden side af gaden, så er de varer jo også blevet fragtet.
Så jeg tror ikke, det er nogen særlig god argumentation, at man sparer noget fragt ved at købe det på den anden side af gaden.
Her lever man op til, at det, man køber, altså det, der ligesom er indholdet af de varer, lever op til nogle kriterier.
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-18:
Jeg hørte egentlig ikke et spørgsmål, men jeg vil gerne kommentere på ordførerens kommentar.
Når vi har udflyttet statslige arbejdspladser, er det jo en reaktion på, at man har centraliseret i rigtig mange år, og det er jo det, at man affolker områderne – at de lokale, beboerne, flytter – som er med til at få et område til at visne så at sige.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi ikke er naive i det her.
Man må jo ikke købe ind uden en aftale i en statslig organisation, hvis det har en værdi på over 1 mio. kr.
Så skal man til at gå ud og lave sin egen indkøbsorganisation.
Jeg har lavet offentlige indkøb selv i rigtig mange år; det er ikke sådan, det fungerer i praksis.
Susie Jessen (DD), 2025-02-18:
Ordføreren havde fuldstændig ret i, at der ikke var meget spørgsmål i min kommentar.
Men det, som jeg så godt kunne tænke mig at spørge om nu, er, hvordan man ser på det her med at kunne lave en eller anden form for testordning på det her område for at se, om det kan fungere i praksis.
Det synes jeg egentlig er en god pointe at tage med herfra i dag, altså at det kunne være en start for at se, om det kan lade sig gøre.
Eller vil ordføreren bare som udgangspunkt give muligheden til alle og så se, hvad der sker?
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-18:
Jeg ser ikke nogen idé i at lave en testordning på det her område.
For som jeg sagde før, er det jo ikke den måde, tingene fungerer på i praksis.
Hvis Vurderingsstyrelsen indkøber for over 1 mio. kr., skal de ud og lave et udbud, og det kræver altså kompetencer og medarbejdere.
Det er utrolig omkostningsfuldt at gøre det, så man vil i forvejen lægge sig op ad forskellige indkøbsaftaler.
Så for os giver det ikke nogen mening at lave en test.
Peter Kofod (DF), 2025-02-18:
Tak for det.
Ordføreren nævnte, at der næppe var nogen, der ville gøre brug af det her tilbud, fordi det måtte være for bøvlet.
Hvad er så faren ved at vedtage det her forslag, hvis der alligevel ikke er nogen, der gør det?
Hvis det bare er en frihed, så man kan gøre det, hvis det giver mening, så kan det vel ikke true den offentlige indkøbsmodel eller økonomien i den.
Så jeg forstår det egentlig ikke.
Med ordførerens argumentation burde Det Konservative Folkeparti jo være meget henrykte og bare vedtage det her forslag.
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-18:
Det ville jo aldrig være Det Konservative Folkepartis politik, at man ikke bruger statens midler mest effektivt, og det at kunne lægge sig op ad nogle effektive indkøbsaftaler er jo at bruge statens budget mest effektivt.
Og det er ikke effektivt at ansætte en masse medarbejdere og opbygge sin egen indkøbsorganisation; det er det stik modsatte.
Vi skal jo ikke bare lave alle mulige ordninger, fordi vi kan og vil teste det af.
Som jeg sagde før, var formålet med at udflytte arbejdspladserne jo at sikre bosætningen og udviklingen i områderne – ikke, at vi skulle ud at give en indirekte statsstøtte til de lokale handlende.
Christina Olumeko (ALT), 2025-02-18:
Tak for ordet.
Danmarksdemokraterne foreslår at ændre de gældende regler for statslige indkøb, så udflyttede statslige arbejdspladser og institutioner får mulighed for at fravælge de centralt koordinerede indkøbsaftaler.
Jeg synes faktisk, det er et rigtig interessant forslag fra Danmarksdemokraterne.
Det er ikke særlig tit, vi diskuterer indkøbsaftaler her i Folketinget, og det er jo noget, der har stor betydning, så det synes jeg bare er godt at I tager op.
Jeg tror egentlig, at Danmarksdemokraterne har helt ret i, at man ved at undtage udflyttede statslige arbejdspladser fra at bruge indkøbsaftalerne kan bidrage til at understøtte det lokale erhvervsliv.
Vi er også helt enige med Danmarksdemokraterne i, at det måske netop kan give mening at undtage de statslige arbejdspladser fra indkøbsaftalerne, fordi hele pointen med at udflytte arbejdspladserne i første omgang har været at bidrage til udvikling i de mindre samfund.
Når det så er sagt, ser jeg også nogle ulemper ved forslaget.
Jeg er enig i det, De Konservatives ordfører fik sagt, i forhold til at der jo er arbejdspladser, der ikke er udflyttet, men som altid har ligget i en kommune.
Det kunne være Lolland Kommune, som jo ikke ville være omfattet af det her forslag, mens en udflyttet arbejdsplads, der bliver flyttet til Lolland, så ville være omfattet af forslaget, hvis det vedtages i sin nuværende form, og det ville være lidt mærkeligt.
Så er der også en række andre konsekvenser, som vægter tungt for Alternativet.
Det vil nemlig blive sværere for staten at forhandle indkøbsaftaler på plads, hvis bestemte institutioner er undtaget fra at bruge dem.
Det kan gå ud over vores mulighed for at forhandle gode priser og høj kvalitet og lavt klimaaftryk på plads i aftalerne.
Det er jo noget, der kommer både borgere og institutioner og jo også de virksomheder, der vinder udbuddene, til gavn.
Jeg vil være ærlig og sige, at de konsekvenser vejer tungest for Alternativet.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Til gengæld vil jeg sige, og det skal jeg måske sige lidt lavt fra talerstolen, at det jo er sådan, at man som statslig institution ikke skal bruge indkøbsaftalerne i alle sine indkøb.
Selv Justitsministeriet er ikke oppe på 100 pct.
Det er ilde set af både finansministeren og Rigsrevisionen, hvis ikke man bruger dem i særlig høj grad, men det er ikke direkte ulovligt.
Der kan være tilfælde, hvor prisen, kvaliteten eller klimaaftrykket er bedre hos en leverandør, der ligger uden for aftalen, og så er det meningsfuldt at bruge den leverandør frem for at bruge indkøbsaftalen, og det mener jeg som sagt er lovligt efter de gældende regler i dag.
Derfor synes jeg egentlig, at noget af det, som Danmarksdemokraterne er inde på, kan gælde inden for den nuværende lovgivning.
Ellers vil jeg bare gerne sige tak for debatten.
Jeg synes, den har været spændende.
Tak for ordet.
Susie Jessen (DD), 2025-02-18:
Tak for det.
Og tak for de sidste kommentarer her.
Jeg er ikke helt enig i, at man har en vis frihed i dag, for der er jo de her forpligtelser.
Altså, som indkøber i statslige institutioner er du forpligtet til at købe ind efter aftalerne i statens indkøbsprogram og overholde den statslige indkøbskaskade.
Men det er måske noget, vi kan tage i udvalgsbehandlingen og få det uddybet.
Ordføreren siger det her med, at andre statslige arbejdspladser så ikke vil være omfattet, og at det vil være mærkeligt.
Men sådan er det jo, når man tester ting af.
Der er jo f.eks. også frikommuneforsøg, hvor man har givet nogle friheder til forskellige kommuner i vores land og så kan følge op på det efterfølgende.
Der ser jeg jo lidt det her som noget af det samme, og hvis det så bliver en succes, kan man jo udvide det på sigt.
Så jeg vil egentlig bare have en kommentar om, hvad ordføreren egentlig har at sige til det her med, at man jo egentlig bare tester det af, og at man, hvis det bliver en succes, så måske kan følge op på det og gøre det til noget mere mainstream.
Christina Olumeko (ALT), 2025-02-18:
Som jeg forstår de gældende regler, og jeg er enig i, at i cirkulæret står det ret firkantet, men kigger man på praksis på området og det, som SKI selv skriver på deres hjemmeside, må man undtagelsesvis gerne lade være med at bruge aftalerne.
Kigger man på Kulturministeriet, er det jo en fjerdedel af alle deres indkøb, der ikke er efter aftalerne, og det ligger en del lavere i kommunerne.
Så som jeg forstår reglerne, og som det også lader til at være tilfældet ude i virkeligheden, kan man godt købe blyanter fra den lokale boghandler, hvis man synes, det er bedre end det, der ligger i indkøbsaftalerne, altså hvis man så kan forklare sig, hvis en journalist ringer eller Finansministeriet banker på.
Derfor synes jeg ikke, at der er behov for en forsøgsordning, altså fordi jeg synes, det i forvejen kan lade sig gøre.
Men hvis spørgsmålet fra Danmarksdemokraterne er, om vi synes, det er et legitimt hensyn at vælge potentielt dårligere produkter fra en leverandør, bare fordi de er lokale, så synes vi ikke, at man tager et legitimt hensyn.
Det skal være, fordi det er billigere og bedre og har et mindre klimaaftryk, og det mener vi kan lade sig gøre i dag.
Nicolai Wammen (S), 2025-02-18:
Dermed kan vi få bedre priser, og det betyder jo så, at vi som stat har en besparelse på næsten 3 mia. kr., samtidig med at vi kan købe mere grønt ind.
Det synes jeg er rigtig vigtigt, og de penge har vi også brug for i en tid, hvor verden er usikker, og hvor vi har mange opgaver, der skal løses.
Peter Kofod (DF), 2025-02-18:
Det vil forhåbentlig også betyde, at man i nogle tilfælde vil se øget handel i vores landdistrikter eller i vores provinsbyer, hvor mange fysiske forretninger i de her år jo har enormt svært ved at holde sig oven vande.
Og vi ser det udelukkende som et positivt forslag.
Jeg synes ikke, det behøver at stoppe her og kun handle om de dele af staten, der er blevet flyttet ud.
Det kunne også sagtens være andre dele af den offentlige sektor, som man gjorde det her ved.
I løbet af debatten er der jo også blevet rejst spørgsmålet om: Hvad nu, hvis det ikke er den lokale butik, der er den billigste?
Ja, så lader man være med at bruge den.
Det skal jo kun være i de tilfælde, hvor man kan gøre en rigtig god forretning.
Altså, det skal da være i de tilfælde, hvor den lokale købmand siger, at der kan man matche, eller: Hvis I skal bruge 25 af de her skolekomfurer, kan jeg godt klare det billigere end den fælles indkøbsordning.
Så giver det da god mening, at man gør det sådan.
Jeg tror i øvrigt, at mange statslige institutioner er så pressede økonomisk, at man som leder ikke har et valg, hvor man kan sige: Jeg vil da gerne lige prioritere at bruge 0,5 mio. kr. mere på indkøb her, bare fordi det er sjovt, og fordi det er godt for den lokale gågade.
Sådan er det jo ikke.
Så det er jeg sådan set ikke så bekymret for; jeg synes, det er rigtig fornuftigt.
Må jeg så ikke i samme anledning også sige til Danmarksdemokraterne, for det her er selvfølgelig meget rosende, men for 14 dages tid siden havde vi diskussionen om tærskelværdier i udbud.
Det var så Enhedslistens beslutningsforslag, som faktisk er et enormt spændende forslag, der handler om, at det skal være nemmere, altså at det – hvordan skal jeg forklare det – simpelt hen skal være muligt at hæve grænsen for, hvornår man skal sende ting i udbud.
Og det skulle gerne være med til at styrke, at nogle af de virksomheder, som er lokale, får nogle muligheder for at byde ind, men også til at sikre, at der ikke er for meget bureaukrati.
Danmarksdemokraternes ordfører meldte blankt på det forslag, og jeg håber da, at man efterfølgende, altså efter den diskussion, vi har haft i dag, vil komme til en lidt anden beslutning, så man forhåbentlig kan støtte et andet forslag – ikke, at det angår mig, for det er jo slet ikke Dansk Folkepartis forslag.
Men vi kan selvfølgelig godt støtte det her.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-02-18:
Jeg synes jo netop, at vi bruger rigtig mange kræfter på at skabe vækst og arbejdspladser i landdistrikterne, og det her var en meget simpel måde, hvorpå vi ligesom kunne understøtte det lokale erhvervsliv.
Altså, jeg prøver som SF'er altid at understøtte det lokale erhvervsliv i Syd- og Sønderjylland, f.eks. når der er valgkamp, ved at købe mine materialer i så stor grad, som jeg kan, i Syd- og Sønderjylland, fordi jeg rigtig gerne vil bidrage til, at nogle af pengene bruges lokalt.
Det synes jeg også det her forslag ligesom viser vi kunne bruge de offentlige indkøb til.
Men jeg må konstatere, at der ikke er så meget opbakning fra regeringens side, og jeg synes egentlig, at det er ærgerligt, al den stund vi bruger mange kræfter på at skabe vækst og arbejdspladser i landdistrikterne.
Det her forslag kunne måske have bidraget en smule til det.
Susie Jessen (DD), 2025-02-18:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg fornemmer også sådan lidt enighed mellem Liberal Alliance og Konservative her, altså at I egentlig er åbne for det, hvis man kan dokumentere, at man kan få en bedre indkøbsaftale, og så er I egentlig med på gerne at ville kigge den vej.
Det synes vi faktisk også er en god idé, så det kan være, at det er noget, vi skal arbejde videre med i de blå partier.
Det kunne måske være en idé.
Det, som jeg egentlig synes giver mening med det her beslutningsforslag, er jo muligheden for at få testet det af.
Det er muligheden for at få testet af, om man egentlig er i stand til at komme med nogle rigtig gode aftaler lokalt, som kan være billige, og som kan være gode for den enkelte statslige institution.
Jeg vil lige sige, at vi ikke ønsker at nedlægge SKI i sin helhed.
Til sidst vil jeg også lige sige om det her med landdistrikter versus provinser: Det styrker jo landdistrikterne, i den forstand at placeringen af f.eks. Nota i Nakskov jo gør, at der bliver en mere levende bymidte, og det gavner jo helt ud af Nakskov, altså også ud i landdistrikterne.
Så det var bare lige en kommentar til det.