Ellen Trane Nørby (V), 2019-01-10:
Tak, og tak for forespørgslen.
Jeg tror, vi alle sammen kan blive enige om, at man som ung ikke får den bedste start på voksenlivet, hvis man har udviklet et misbrug af alkohol, og derfor er det også et vigtigt emne, vi skal diskutere i dag.
Det korte svar på forespørgslen er, at unge slet ikke skal udvikle et alkoholmisbrug, der kræver, at de kommer i behandling; det er noget, vi skal forebygge – det er noget vi skal undgå.
Kommunerne har det formelle ansvar for forebyggelsesindsatsen over for de unge, men efter min mening er der også et fælles samfundsmæssigt ansvar.
Der er også et forældreansvar, og der er et ansvar hos de unge selv.
Det gælder både i forhold til at sikre, at de unge ikke udvikler et problematisk forhold til alkohol, men også i forhold til at de unge får hjælp til at løse de problemer, som de tumler med – også når problemet er relateret til alkohol, eller hvor alkohol måske bliver flugten væk fra et andet problem, man skal have hjælp til at løse.
Her spiller forældre, skole, uddannelsesinstitutioner og det øvrige civilsamfund en væsentlig rolle i, at tingene skal lykkes.
Når det er sagt, synes jeg, man skal passe på med at sætte lighedstegn mellem et højt alkoholforbrug i ungdomsårene og et behandlingskrævende alkoholmisbrug.
Det er i mine øjne ikke det samme, for et højt alkoholforbrug i ungdommen betyder ikke nødvendigvis, at man senere får svært ved at reducere alkoholforbruget, i takt med at antallet af ungdomsfester daler.
Vi må ikke ukritisk sætte lighedstegn mellem dem, for de dækker over mange forskellige situationer.
Forespørgerne hævder, at over 30.000 unge viser tegn på alkoholafhængighed.
Sundhedsstyrelsen antager, at det estimat oprindelig kommer fra en rapport lavet af Center for Rusmiddelforskning.
Det er altså ikke et estimat, der kommer fra Sundhedsstyrelsen.
Begrebet viser tegn på alkoholafhængighed er heller ikke et begreb, Sundhedsstyrelsen normalt selv benytter sig af.
Det er det her med at drikke mange genstande oven i hinanden.
Når vi taler om udviklingen i størrelsen af de unges alkoholforbrug, er det faktisk grundlæggende en positiv historie, som forespørgeren overhovedet ikke hiver frem.
Den Nationale Sundhedsprofil 2017 viser, at de unge generelt drikker både sjældnere og mindre mængder sammenlignet med tidligere, men det lægger ordføreren for forespørgerne ikke vægt på, overhovedet.
Siden 2010 er andelen af unge mellem 16 og 24 år, der i løbet af en typisk uge drikker over højrisikogrænsen, faldet fra 19,7 pct. til 11,5 pct. i 2017 – altså et temmelig markant fald og en ændring af alkoholkulturen blandt de unge.
Det har der også været behov for, og der er behov for, at vi kommer længere ned.
Samtidig er andelen af unge, der drikker mere end fem genstande ved samme lejlighed – den såkaldte bingedrinking – også faldet.
Siden 2013 er andelen af unge, der drikker jævnligt og jævnligt foretager bingedrinking, faldet fra 57,3 pct. til 50,3 pct. i 2017.
Vi skal også glæde os over de positive tendenser, selv om man selvfølgelig altid kunne ønske sig, at det både gik hurtigere, og at vi også havde et endnu større fald.
Forhåbentlig vil reduktionen i alkoholforbrug blandt unge på sigt også reducere antallet af unge, der udvikler en egentlig afhængighed af alkohol, og som i sidste ende får et behandlingsbehov.
Der er nok mange årsager til, at alkoholforbruget er faldet blandt de unge, men jeg tror, en af grundene er, at der i stigende grad er kommet opmærksomhed på unges og voksnes alkoholforbrug og de mindre gode sider af det relativt høje alkoholforbrug, vi ser i Danmark.
Vi har også i de senere år taget nogle debatter, der handler om alkoholkultur og det at være ung, uden at dette nødvendigvis skal være forbundet med alkohol, når man går til ungdomsfester, holder rusture eller andet, og som jeg tror er med til at rykke opfattelsen af, at det at have det sjovt altid skal rime på alkohol – og dermed også er med til at ændre kulturen blandt de unge.