Jakob Sølvhøj (EL), 2018-11-21:
Det er rigtig godt, at der med forslaget her sker en udbredelse af mulighederne for at få specialpædagogisk bistand, når man uddanner sig.
Det skal naturligvis være sådan, at elever, der har behov for specialpædagogisk støtte, kan få støtten, uanset hvor i uddannelsessystemet de befinder sig.
Så Enhedslisten kan støtte den del af forslaget, der drejer sig om at give mulighed for specialpædagogisk støtte til voksne på de almene og erhvervsrettede voksenuddannelser og i forbindelse med overgangen mellem forskellige uddannelser.
Der har som følge af den offentlige omtale af det misbrug, der er sket af tolkeordningen, en medieomtale, der også er fortsat i dag, igennem en periode været en ret intens debat om, hvordan der findes en hensigtsmæssig måde at organisere hele tegnsprogstolkeområdet på.
Man kan sige, at det er en relativt kompleks opgave at finde en organisationsform, hvor det bliver muligt at tilgodese alle døve borgeres behov for tegnsprogstolkning, når vi er i en situation, hvor der kun er omkring 250 tegnsprogstolke i hele landet.
Findes der ikke den rigtige måde at organisere det på, kan det hurtigt føre til, at der bliver en meget uhensigtsmæssig anvendelse af tegnsprogstolkene, hvilket på en gang kan føre til, hvad man kunne kalde en irrationel anvendelse af ressourcerne på området, og som samtidig kan være med til at øve et tryk og forringe de løn- og arbejdsvilkår, som gør sig gældende for tolkene.
Desto underligere forekommer det os faktisk, at man nu ikke afventer resultaterne af den undersøgelse og anbefalinger fra det tværministerielle arbejde, som man selv har sat i gang fra regeringens side, men her lægger op til et lovforslag på undervisningsområdet, som laver en isoleret løsning uden sammenhæng med tolkeorganiseringen på beskæftigelsesområdet, på sundhedsområdet, på det sociale område, og hvor der ellers er behov for tegnsprogstolkning.
Det fremgår også ved læsning af høringssvarene, at der er meget forskellige bemærkninger.
Vi kan se, at nogle af de helt centrale aktører på området faktisk advarer mod at gennemføre forslaget uafhængigt af den samlede organisering på området.
Jeg skal ikke her – det bliver ikke i dag – gå ind i en nærmere overvejelse om, hvordan sådan en organisationsmodel skal se ud.
Det er umiddelbart min vurdering, at den ikke bør se ud, sådan som det foreslås her i lovforslaget.
Men mit helt centrale ærinde i dag er, at vi ikke bør foretage en isoleret lovgivning på tegnsprogstolkeområdet inden for uddannelserne, men at vi skal afvente og finde en sammenhængende løsning for hele tolkeområdet, før der lovgives.
Derfor vil jeg godt opfordre ministeren til at overveje, om det nu er fornuftigt, at man gør det, samtidig med at vi laver den lovgivning, der følger op på fgu-aftalen.
Som andre ordførere har nævnt, skal vi gøre det i forhold til den specialpædagogiske støtte, men er det nu særlig fornuftigt, at vi her og nu går ind og lovgiver på tegnsprogstolkeområdet?
Og skulle der ikke være en umiddelbar imødekommelse af det, vil Enhedslisten gøre, hvad vi kan, for at samle et flertal, som beder ministeren afvente, at der kommer en samlet løsning på tolkeområdet.
Jeg skal hilse fra Alternativet og sige, at de deler den opfattelse.
Og jeg er åbenbart blevet budbringer for mange i dag, for hr. Orla Hav har bedt mig hilse fra De Radikale og sige, at de støtter, at vi nu udvider den specialpædagogiske bistand.
Hvordan De Radikale vil forholde sig til tegnsprogstolkeområdet, må de videre begivenheder vise.