runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2022-05-19:
Det lyder godt.
For som minimum bliver man da nødt til i hvert fald at udskyde den meget store økonomiske hammer, som folk med lave indkomster bliver ramt af, i og med at den grønne check bliver afskaffet fra den 1. juli i år, altså lige om lidt.
Og jeg kunne også godt tænke mig, at ordføreren igen lige kunne kommentere på, at der bliver meldt ud fra Socialdemokratiets side, at man gerne vil give de pensionister, der har de laveste indkomster, nogle penge, men at man ikke har noget svar på, hvad man vil give til andre mennesker på overførselsindkomst, som også lider i den nuværende situation, samtidig med at man går ud og faktisk tager penge fra nogle af dem, der har mindst i vores samfund.
Det er da grotesk, er det ikke?
Malte Larsen (S), 2022-05-19:
Det er i hvert fald en situation, som kan være utrolig følsom for de familier, hvor det her er på spil.
Men det er også derfor, jeg siger, at jeg synes, det er ganske fornuftigt, at man indgår i de aftaler og står ved de aftaler, man har lavet.
Men det udspil, som vi er kommet med, handler om, at man konkret må forhandle om det i forhold til familier med lave indkomster og med meget høje varmeregninger, hvor det jo er aftalt, hvordan familier, der f.eks. er bundet op på naturgas, kan kompenseres, hvis de i øvrigt ikke har en høj familieindkomst.
Kenneth Mikkelsen (V), 2022-05-19:
Tak for det, formand.
I Venstre tager vi som udgangspunkt elementerne i lovforslaget her positivt ned.
Det er godt, at elafgiften nedsættes yderligere set i lyset af de betydelige meromkostninger, som de høje energipriser i øjeblikket medfører for både virksomheder og husholdninger.
Det er også positivt, at grænsen for det maksimale beskæftigelsesfradrag øges, da det kan bidrage til et øget arbejdsudbud.
Når det så er sagt, må vi også konstatere, at lovforslaget her jo bygger på en bredere reformaftale indgået af partier, hvor Venstre og i øvrigt også de øvrige blå partier ikke er med.
Og i Venstre er vi kritiske over for dele af reformaftalen, bl.a. den del, som giver, lad mig kalde det gaver til fagbevægelsen.
Vi mener også, det er et problem, at den her reformpakke giver højere dagpenge i en periode, hvor vi har behov for arbejdskraft.
Men som jeg indledte med at sige, er vi dog positivt stemt over for lige nøjagtig de elementer, som er i lovforslaget her.
Der er dog en kilde til bekymring, kan man sige, og den kilde er jo, at det i forhold til lovforslaget kan være lidt uklart at se, hvordan krydsfinansieringen er imellem enhederne i udspillet til den samlede reformpakke.
Så det ønsker vi i Venstre at få afklaret yderligere – altså hvordan det er, at finansieringen totalt set hænger sammen – i den videre udvalgsbehandling, inden vi tager endelig stilling til lovforslaget her.
Tak for ordet.
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-05-19:
Tak, hr. formand.
For god ordens skyld vil jeg lige starte med at gøre opmærksom på, at skattepolitik ikke hører ind under mit ordførerskab, men at jeg er her på vegne af hr. Carl Valentin, som desværre ikke kunne være her i dag.
Forslaget her er jo en udmøntning af de aftaler, som SF er med i, og først og fremmest støtter vi idéen om at lempe elafgiften yderligere.
Og selv om der er sket rigtig mange gode ting på energiområdet, er det helt i tråd med SF's politik, at Danmark skal blive fri for fossile brændstoffer så hurtigt som muligt.
Og med forslaget her sætter vi yderligere turbo på den grønne omstilling.
En yderligere sænkning af elafgiften vil nemlig medføre et udgangspunkt, hvor det gerne skal blive endnu mere attraktivt at gå væk fra fossile brændstoffer og omvendt gå mere over til energikilder, der er baseret på vedvarende energi, i så høj grad som muligt.
Det er selvfølgelig en central pointe her, at grønne energikilder bliver det mest attraktive og konkurrencedygtige alternativ for danskerne.
Der er brug for yderligere handling nu, og der er brug for, at vi i Danmark bliver ved med at gå forrest og viser vejen.
Når det kommer til den anden del af forslaget, der sigter mod at sløjfe den grønne check for ikkepensionister, så har tilgangen fra SF's side været noget mere forbeholden.
Den grønne check havde som bekendt til formål at komme nogle af de lavest tjenende indkomstgrupper i møde i forhold til stigende udgifter i forbindelse med den grønne omstilling.
Når vi alligevel er gået med til, at man sløjfer den grønne check for ikkepensionister, skyldes det, at sænkningen af elafgiften vil komme lavere indkomstgrupper til gode.
Dog mener vi, ligesom Enhedslisten, at det kunne have været oplagt at udskyde afskaffelsen af den grønne check med tanke på de høje energipriser, som danskerne oplever lige nu.
Og med hensyn til forslagets tredje ben, der sigter mod at forhøje det maksimale beskæftigelsesfradrag, havde vi gerne set en forbedring, der var mere målrettet de danskere, der har en lav arbejdsindkomst.
Det så ikke ud til at kunne lade sig give sig, og så må det jo konstateres, at sådan er politik og forhandlinger engang imellem.
Og med de ord kan jeg meddele, at SF bakker op om forslaget.
Rune Lund (EL), 2022-05-19:
»Danmark kan mere I« er jo en aftale, som generelt set ødelægger dagpengene for nyuddannede og nyudlærte, og som generelt set er socialt skæv og øger uligheden, og det her lovforslag i sig selv er også socialt skævt og øger uligheden, og det er jo i høj grad på grund af afskaffelsen af den grønne check, som ellers er et centralt værktøj i den grønne omstilling, for når vi hæver afgifterne, og det er nødvendigt for at få en adfærdsændring, skal vi samtidig sikre, at der er social kompensation.
Så mit spørgsmål er helt principielt: Er det ikke grundlæggende meget forkert at afskaffe den grønne check for de grupper, som det handler om her?
Jeg vil også nævne det groteske i, at vi i øjeblikket sidder og forhandler om kompensation til husholdningerne med den ene hånd, hvor vi bl.a. skal give penge til pensionisterne, samtidig med det her lovforslag allerede fra den 1. juli tager penge fra nogle af de mennesker, som har allermindst i vores samfund.
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-05-19:
Som jeg sagde i min tale, er lige præcis den grønne check ikke et forslag, der har groet i SF's baghave.
Vi ser gerne, at man faktisk udskyder den del af det også.
Men det er også sådan med en lang række aftaler, at der jo er noget, som der først bliver kompenseret for senere.
Så den kompensation, der bliver efterlyst, er jeg sikker på kommer andre steder.
Rune Lund (EL), 2022-05-19:
Det må man jo håbe nu, hvor SF har leveret de afgørende mandater til, at den grønne check bliver afskaffet for personer, der ikke er pensionister.
Det andet spørgsmål er: Hvad har SF tænkt sig at gøre i forhold til de forhandlinger, som der er lige nu, hvor regeringen kun har spillet ud med at ville kompensere pensionister, mens afskaffelsen af den grønne check her vil ramme mange andre end udelukkende pensionister?
Det her lovforslag vil jo med afskaffelsen af den grønne check for personer, der ikke er pensionister, betyde, at der vil blive taget mange penge fra folk med lave indkomster i vores land.
Det skal træde i kraft allerede den 1. juli i år.
Men er det ikke også lidt skørt eller grotesk i en situation, hvor vi lige nu sidder og forhandler om kompensation til husholdningerne på grund af stigende energipriser, altså at vi sidder og diskuterer, hvordan man kan give med den ene hånd, bl.a. til pensionister med lave indkomster, og med det her lovforslag kommer regeringen så sammen med SF, Radikale og Dansk Folkeparti med et forslag, hvor man med den anden hånd vil tage penge fra andre grupper, som i høj grad har brug for hjælp?
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-19:
Som jeg også sagde i min indledende besvarelse, så er det sådan, at hvis man har store sociale problemer, sygdomme osv., så kan og vil man jo også blive undtaget fra sanktioner, hvis man ikke står til rådighed.
Altså, et eller andet sted skal vi jo sørge for, at der bliver lavet den helhedsorienterede indsats, at der bliver givet den hjælp til borgerne, og så vidt jeg husker – det kan være, jeg husker forkert, for som sagt er det alene ud fra hukommelsen – har Enhedslisten jo også været fortaler for lige præcis den her IPS-metode, som jeg fik redegjort for i min indledende besvarelse, hvor man også har fokus på at prøve at gøre flere ting på en gang, fordi det også kan være med til at hjælpe mennesker med store sociale problemer ind i nogle meningsfulde fællesskaber, hvad enten det kun er få timer om ugen, eller det er mange timer om ugen.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-19:
Det er også derfor, jeg synes, det ville være fornuftigt at få et videns- og forskningscenter, der kan være med til at afdække det her.
Det er jo heller ikke nogen hemmelighed, at der også foregår en diskussion om, hvordan man sikrer evidens.
Hvordan sikrer man f.eks. blindtest i forhold til alternativ behandling?
Det kan jo i nogle tilfælde være svært.
Og hvordan sikrer man så dér en form for dokumentation for, om en behandling har en effekt eller ej?
Det er jo lige præcis derfor, jeg synes, det er nødvendigt at få et videns- og forskningscenter.
Det her område er anderledes end det, vi ellers ser på, men det ændrer jo bare ikke ved, at vi også bliver nødt til at anerkende, at der er en stor del af befolkningen, der benytter sig af det, og at vi også skal kunne give befolkningen en form for sikkerhed for, hvad det er for en dør, man går ind ad, når man går ind ad døren hos en behandler.
Der mener jeg, at man bør anerkende, at der er væsentlig forskel på, om det er en akupunktør, eller om det er til en behandling, hvor der overhovedet ikke er nogen evidens for effekt.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-05-19:
Jeg er enig i, at det kan være svært at kontrollere visse studier og visse typer af behandlinger, men ikke desto mindre er det faktisk gjort talrige gange, også når det gælder akupunktur.
Det kunne være placebonåle, der blev anvendt, eller det kunne være forskellige steder, man blev stukket for at se, om der er nogle forskelle, for hvis teorien holder, må der jo være det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren ikke er enig i, at vi her må stille samme krav om evidens.
Uanset om der behandles med en pille, en krystal eller en nål, må vi stille krav til, at dem, der tilbyder det, må vise, at der er en effekt, og at den effekt kan stå på mål med den risiko, der måtte være ved den tilbudte behandling.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-19:
Ja, det er klart, at vi bliver nødt til at have nogle former for ensartede standarder.
Men der foregår også behandling i sundhedsvæsenet i dag, hvor vi ikke forskningsmæssigt kan gå ind og sige, at der er evidens for det, men ikke desto mindre bliver den behandlingsform brugt.
Derfor bliver vi nødt til at se på, hvordan vi konkret kan håndtere det her.
Der er jeg enig i, at der er nogle udfordringer med alternative behandlinger.
Det ændrer bare ikke ved, at vi bliver nødt til – synes jeg – som ansvarlige lovgivere også at anerkende, at der er en stor del af befolkningen, der bruger det, og også anerkende, at der er forskel på, hvad vi kan stille af krav i forhold til uddannelse, evidens og mulighed for erstatningsadgang.
Det synes jeg bare vi har en forpligtigelse til at kunne levere på.
Martin Geertsen (V), 2022-05-19:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg er bare en lille smule nysgerrig på, om ordføreren har læst den vedtagelsestekst, som fru Liselott Blixt og vi andre har fremsat.
For der står til sidst: Regeringen pålægges i den forbindelse at udarbejde en redegørelse, som skal indeholde internationale erfaringer, mulig organisering – som er noget af det, hr. Peder Hvelplund peger på her – økonomiske forhold vedrørende et videncenter m.v., og på den baggrund indkalde de politiske partier til drøftelser.
Jeg skal bare høre, hvad det er, hr. Peder Hvelplund er så ravende uenig i i den der tekstbid.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-19:
Jeg synes, at jeg erindrer, at vi har haft den her diskussion tidligere.
Det er jo bare skønt, hvis det er sådan, at vi er nogenlunde enige.
Så kan Venstre jo stemme for Enhedslistens forslag til vedtagelse eller vice versa.
Det må vi så se, når vi kommer til afstemningsdagen.
Men det er klart, at det, der ligger i det her, jo også er, at jeg sådan set mener, at det er et område, vi skal have kigget på.
Men det giver jo heller ikke nogen mening at indkalde til forhandlinger, hvis det er sådan, at der er nogle positioner, der er fastlåst.
Derfor synes jeg, det er fornuftigt, at vi prøver at få kigget på det.
Der mener jeg altså, at vi skal have et bredere sigte end alene at fokusere på spørgsmålet omkring et videns- og forskningscenter.
Per Larsen (KF), 2022-05-19:
Tak for det, formand, og tak til fru Liselott Blixt og de andre forslagsstillere for at fremsætte det her forslag.
Og hvis det nu var sådan, at fru Liselott Blixt havde studeret vores finanslovsforslag lidt bedre, så ville vi jo givetvis kunne have lavet noget sammen, for vi har rent faktisk afsat finansiering i vores finanslovsforslag til at oprette et råd.
Jeg stiller mig også en lille smule undrende over for, at der ikke er bred opbakning til den tekst, som vi netop har fremlagt, som jo netop slutter med det der med, at regeringen i den forbindelse pålægges at udarbejde en redegørelse, som skal indeholde internationale erfaringer, mulig organisering, økonomiske forhold vedrørende et videncenter m.v., og på den baggrund indkalde de politiske partier til drøftelser.
For inden vi så får det afviklet, vil der nok være gået så lang tid, at der skal vedtages en finanslov for 2023, så man kan få finansieringen på plads.
Men bare for at opsummere, så har vi i Det Konservative Folkeparti en intention om, at vi skal have nedsat noget lignende.
Vi skriver rent faktisk i vores finanslovsforslag: Alternativ behandling er populært, men potentielt livsfarlig.
Mange danskere vælger i dag at supplere deres behandling i sundhedsvæsenet med alternative behandlingsmetoder, der på grund af ringe vejledning kan have fatale konsekvenser.
Vi har jo i pressen set også nogle forfærdelige eksempler på nogle, der fuldstændig vildt er blevet vildledt, mennesker, som er alvorligt syge af dødbringende sygdomme og derfor meget sårbare i forhold til den vejledning, som de så måske får.
Det kan jo have fatale konsekvenser.
Derfor har vi rent faktisk også foreslået, at man skal sørge for at hæve strafferammen for kvaksalveri, for der er nogle, der kan komme ganske forfærdelig galt af sted.
Vi ser også nogle, som har anbefalet, at folk skulle droppe deres kræftbehandling i det etablerede system.
Men det er klart, at der er meget alternativ behandling.
Der er noget, som er godt, og der er noget, som ikke har nogen som helst form for effekt.
Det er klart væsentligt at få det belyst.
Derfor synes vi også, at det er på sin plads, at vi får noget mere viden, så borgere kan gå oplyst ind i alternativ behandling.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-05-19:
Tak for det.
For Dansk Folkeparti er det jo helt centralt, at vi skal kunne hjælpe og rådgive om alternativ behandling på et videnskabeligt grundlag, og derfor er der jo et åbenlyst behov for at have et sted, hvor der samles viden om alternativ behandling, så det øvrige sundhedsvæsen har et sted at trække på det.
Kosttilskud, magnetterapi, healing, cannabis – listen over forskellige former for alternativ behandling er jo lang, og mange danskere benytter sig af det hver eneste dag.
Men selv om mere end halvdelen af befolkningen på et tidspunkt i deres liv har gjort brug af det, har vi i Danmark ikke et sted, hvor man kan finde lødig information om effekt og bivirkning.
Mange patienter oplever stor gavn af alternativ behandling, men det kan være svært at finde rundt i, hvad der er sandt, eller hvad der er for godt til at være sandt i forhold til effekten.
Det betyder jo desværre, at nogle kommer galt af sted, og i værste fald kan det jo ende helt fatalt.
Vi ser jo i dag eksempler på, at patienter fravælger konventionel behandling til fordel for et alternativ, der ikke virker, eller hvor den alternative behandling interagerer dårligt med den lægeordinerede medicin, fordi patienterne ikke har haft en vidensbaseret dialog med deres læge.
De er overladt til sig selv og ender med at bestille olie på nettet, som de så ikke ved hvad indeholder.
Det kunne jeg ikke selv finde på at benytte.
Jeg synes, det er vigtigt, at man får drøftet det med sin læge og får den videnskabelige baggrund for det, og hvis man ikke kan det, er det måske også lidt farligt at gå i gang med på grund af de skavanker, det eventuelt kan give, også for livskvalitet og andre ting.
Formålet med et videncenter er jo netop at understøtte dialogen om alternativ behandling mellem læge og patient, for også det sundhedsfaglige personale mangler jo et sted, hvor det kan finde evidensbaseret viden og forskning på området.
Mange læger føler sig helt naturligt usikre, når det kommer til alternativ behandling, hvor der oftest er spinkel eller mangelfuld evidensbaseret viden om effekter og bivirkninger, og det gør det vanskeligt for lægen at tale med patienterne og vejlede dem om muligheder.
Og det er netop her, vi skal have et videncenter på banen, for det kan det jo så bidrage til.
Formålet med centeret skal hverken være at fremme eller hæmme brugen af alternativ behandling, men at sikre adgang til en forskningsbaseret information.
Derfor kan jeg også sige, at vi støtter, at der etableres et videncenter, og at Dansk Folkeparti bakker op om det forslag til vedtagelse, som fru Liselott Blixt har læst op tidligere.
Liselott Blixt (UFG), 2022-05-19:
Mange tak.
Jeg synes altid, det er rart lige at komme op og sige tak for debatten.
Den har vist, hvor forskellige vi er.
Ønsker man et sted, hvor man kan søge viden om alternativ behandling, skal man i hvert fald ikke stemme på Radikale eller Liberal Alliance.
Det ønsker de ikke.
Socialdemokratiet vil heller ikke gøre noget.
De var ikke med på det andet .
Så det viser jo bare den forskel, der er på os.
Det her er noget, vi vil prioritere, og det var noget, vi prioriterede sammen med den forrige regering, sammen med Venstre og Konservative.
Tak for debatten.
Malte Larsen (S), 2022-05-19:
Det er åbenbart ikke blevet meldt godt nok ind, for ordføreren hedder Malte Larsen, men det er rigtigt, at jeg har overtaget opgaven fra Troels Ravn, der desværre ikke kunne være til stede i salen.
Tak for ordet.
Lovforslaget her udmønter dele af den aftale.
Først er der en nedsættelse af elafgiften.
Der foreslås en markant lempelse af den almindelige elafgift med 14 øre pr. kilowatt-time stigende til 17 øre frem mod 2030.
Det skal give incitament til at træffe flere grønne valg og gøre, at vi i højere grad får elektrificeret vores samfund.
Derudover er der en afskaffelse af den grønne check, hvor det foreslås at afskaffe den grønne check for ikkepensionister fra og med indkomståret 2023 og halvere den grønne check for indkomståret 2022 svarende til en afskaffelse pr. 1. juli 2022.
Vi har også et forhøjet beskæftigelsesfradrag med.
Derfor foreslås det at forhøje det maksimale beskæftigelsesfradrag med 700 kr. i 2023 og 2024 og med yderligere 1.200 kr. fra 2025.
Det er vigtigt for, at det fortsat og bedre kan betale sig at gå på arbejde, men også for at styrke det arbejdende fællesskab.
Med de ord skal jeg meddele, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-05-19:
Tak for det.
Det er selvfølgelig vigtigt, især når vi taler om den her type behandling, at tale med patienterne og høre, hvad den oplevede effekt er.
Men ikke desto mindre er der jo faktisk lavet talrige studier også af kinesisk praksis, hvor man kan se, om akupunktur nu rent faktisk har den der smertelindrende effekt, som det påstås.
Og jeg kan afsløre her, at ordføreren nok vil blive skuffet, hvis ordføreren sætter sig ned og læser de her studier.
Nu nævnte både ordføreren og ministeren jo ViFAB, og så kunne jeg godt tænke mig at høre: Mener ordføreren, at når vi har offentligt finansierede studier, bør man også publicere resultaterne af disse studier, uanset om de er positive eller negative?
Preben Bang Henriksen (V), 2022-05-19:
Hvis de oplysninger, ministeren har indhentet, kan lægges til grund, er jeg helt enig med ministeren; men der må jeg bare sige, at hvis man spørger Dommerforeningen eller dommerne om en ændring af det her, kender man næsten svaret på forhånd: Send more money.
Det bliver altså nogle ord, som vi desværre kommer til at høre meget om i fremtiden.
Nej, jeg er nødt til at spørge ministeren: Hvordan forlænger det sagsbehandlingstiden?
Vi har en person, der lige har fået 6 måneders fængsel, siddende foran dommeren.
I dag er det sådan, at når han går ud af retten, aner han ikke, om han skal i fængsel eller ej.
Det er noget, som der sidder nogle i kriminalforsorgen og afgør administrativt på et senere tidspunkt.
I det her forslag er der lagt op til, at dommeren kan forhøre den pågældende.
Dommeren kan spørge ind til den pågældendes personlige forhold.
Dommeren har personundersøgelsen efter § 808 foran sig.
Dommeren har eventuelt supplerende oplysninger.
Der er alle tænkelige oplysninger foran dommeren – det kan da ikke være en forlængelse af sagsbehandlingstiden.
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-19:
Det er Domstolsstyrelsens vurdering, at en overførsel af beslutningskompetencen vil pålægge domstolene et betydeligt ekstraarbejde, bl.a. fordi der skal posteres flere oplysninger i forbindelse med retsmødet, ligesom voteringen vil tage længere tid.
Så tror jeg også selv, at noget af det afgørende jo er, at hvis man så ikke skal afsone i fodlænke, vil man også have mulighed for at anke det.
Dermed vil der blive sendt endnu flere sager til næste instans i retssystemet.
Jeg er sådan set enig i – jeg har også læst nogle af de indlæg, ordføreren har skrevet i nogle aviser – at det kan virke lidt mærkeligt, at man kan gå ud af retssalen og have fået en ubetinget dom på, lad os sige 4 måneder, men ikke vide, om man skal afsone i fodlænke eller ej.
Men jeg synes også, at det må betyde noget, at vi prøver at undgå, at der er ekstra arbejde, der bliver lagt ind i de retssale, hvor vi i forvejen har for store problemer med at få berammet retsmøderne.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-05-19:
[Lydudfald]
… Jeg er sådan set enig med ministeren i, at vi også skal undgå ekstra arbejde og undgå ekstra udgifter osv., men her er der udgifter til en domstolsbehandling og en supplerende behandling i kriminalforsorgen.
Det, jeg taler for, er jo selvfølgelig at tage de penge fra kriminalforsorgen og lægge ind til domstolene, sådan at der bliver sendt flere penge.