runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-27:
Tak, formand.
For man skal jo ikke skue hunden på hårene.
Selv om man ved at kaste et blik på forslagsstillerne umiddelbart kunne tænke, at det her helt sikkert ikke er Dansk Folkepartis politik, for det er hr. Sikandar Siddique, det er hr. Uffe Elbæk og det er fru Susanne Zimmer, der står bag, kan man alligevel ved at læse detaljerne og tænke en lille smule ud af boksen – og det ved jeg jo at de tre ærede medlemmer er meget optaget af – faktisk se store perspektiver.
Derfor er vi i Dansk Folkeparti også, jeg vil ikke sige i tvivl, men vi har måttet overveje det.
For når der står i forslaget her, at man i produktionen af varer og tjenesteydelser uden for Danmark, der er forbrugt i Danmark, skal afregne CO 2 -aftrykket, må det jo logisk set også gælde den anden vej, således at varer, der produceres i Danmark, men forbruges uden for Danmark, så skal CO 2 -afregnes i det land, hvor de bruges.
Jeg var inde og tjekke på Nationalbankens oversigt, og de sidste 38 år har Danmark haft overskud på betalingsbalancen, det vil sige, at vi er et nettoeksportland.
Det giver jo altså nogle fuldstændig forrygende muligheder, hvor regeringen allerede nu vil kunne aflyse landbrugsforhandlingerne – de chikanøse tiltag, man planlægger for landbruget – og alligevel reducere CO 2 -udslippet, fordi vi simpelt hen kan bede de lande, der spiser vores bøffer og vores bacon, om, at det er dem, der skal afregne CO 2 -udslippet.
Hvis det er det perspektiv, der ligger i Alternativets alternative tænkning, er der måske ikke så langt mellem Dansk Folkeparti og Alternativet alligevel.
Desværre, når man så læser andre dele af forslaget, går det lidt i en anden retning.
Men jeg har jo holdt de ærede medlemmer i spænding lige siden førstebehandlingen for nu flere måneder siden, og derfor tillader jeg mig at tage ordet for at udløse spændingen og sige, at efter nøje granskning og lange debatter stemmer vi alligevel nej, men tak for de gode tanker.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-27:
Det kan jeg lige sige at det ikke er.
Men vi har faktisk lidt de samme tanker som ordføreren.
Vi er faktisk bange for, at det her forværrer klimaregnskabet på den måde, at Danmark kommer til at få lov til at udlede mere CO 2 , end vi har lov til på den gamle ordning, så at sige.
Så vi har haft de samme overvejelser, og vi stemmer gult, for der er faktisk også nogle ting i forslaget, der er gode.
Så vi er faktisk slet ikke uenige med ordføreren, undtagen i forhold til at det i hvert fald ikke er Alternativet, der har foreslået det her.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-27:
Jeg beklager.
Jeg skulle naturligvis have sagt, at det var det tidligere Alternativet.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-27:
Tak, formand.
Da jeg var syg til førstebehandlingen af B 163, vil jeg bare lige kort tage ordet her.
Jeg vil gerne knytte et par ord til borgerforslaget om at indføre ret til at passe egne børn under almen sygdom, hvor der er et forslag om at indføre en model, som de har i Sverige, hvor hvert barn har ret til 120 omsorgs- og sygedage årligt.
Altså, nu er forslaget om 120 sygedage årligt nok noget, der kan få i hvert fald nogle til at få kaffen galt i halsen, men i 2019 brugte svenske forældre faktisk kun i snit 7,6 dage ifølge Försäkringskassan.
Forestil sig at møde op på arbejdet med ro i maven og god samvittighed og med overskud til dagen, der venter, selv om ens barn er sygt.
For vi ved, at forældre sender deres syge børn i institution og i skole, fordi konsekvenserne ved ikke at møde op på arbejde presser dem til det.
Ja, hvor mange af os her i salen har ikke prøvet det?
I Alternativet mener vi, at der er mange gode argumenter for at stemme for det her forslag, men bare den øgede trivsel er nærmest argument nok i sig selv – både for arbejdsmarkedets parter og for os politikere fra de forskellige partier – for, at vi sammen finder en ny og tidssvarende ramme for retten til at passe børn, når de er syge.
Hvis den danske model skal bevise sig at være for børn , skal den kunne tage højde for og anerkende værdien af at dække børns basale behov for omsorg og ikke stille børnene i en situation, hvor de konkurrerer med de voksnes behov for pension og løn.
For det er en ulige kamp, som børn indtil videre har tabt, med konsekvenser, der rækker ind i både arbejdsliv, familieliv, folkesundheden og hverdagen ude i landets skoler og dagtilbud.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-05-27:
Jeg har bemærket, at regeringen har skabt stor opmærksomhed om de videregående uddannelser i dag.
Men det, som Enhedslisten nu har ønske om at debattere her med en forespørgsel til ministeren, er et fokus på voksen- og efteruddannelsesområdet, som vi mener der er et stort behov for at få prioriteret.
Arbejderbevægelsens Erhvervsråd anslog for nylig, at vi kan komme til at mangle 99.000 faglærte allerede om 9 år, hvis vi ikke sætter massivt ind med uddannelse.
Samme erhvervsråd har fremlagt det rystende tal, at næsten en tredjedel af de 40-årige ufaglærte og faglærte ikke har deltaget i offentlig efteruddannelse de sidste 10 år, og at vi kan se et dramatisk fald i aktiviteten på arbejdsmarkedsuddannelserne.
Det er bare nogle få tal her til en start for at sige, at der er tale om en rigtig skidt kombination.
Og de sidste tal vedrørende efteruddannelserne vidner om det sørgelige faktum, at de grupper, der fik mindst eller slet ingen uddannelse, da de var unge, også er dem, der forfordeles, når det gælder uddannelse senere i livet.
Det er ikke bare et problem for de pågældende, der er ladt uddannelsesmæssigt i stikken, men i allerhøjeste grad også et samfundsmæssigt problem.
Får vi ikke løftet voksen- og efteruddannelsesområdet, vil vi mangle arbejdskraft med de rette kompetencer, og det kan virke forsinkende på omstillingen og dermed også få alvorlige konsekvenser for indfrielsen af de vidtgående klimamål, vi har sat os.
Når Enhedslisten stiller forespørgslen – vil jeg også afslutningsvis sige her – er det ikke, fordi vi mener, at der ingenting sker på området.
Vi er selv med i aftaler på området, men vi mener, det går for langsomt med at løfte voksen- og efteruddannelsesområdet, og vi synes, der er brug for både flere og mere vidtgående initiativer, både i forhold til de almene voksenuddannelser og de erhvervsrettede voksen- og efteruddannelser.
Og jeg ser frem til at høre ministerens redegørelse.
Henrik Vinther (RV), 2021-05-27:
Jeg har med vilje ikke taget checkhæftet med i dag, for jeg tænkte nok, at spørgsmålet ville komme.
Det kunne være en del af løsningen at kigge på de uddannelser, der er på voksen- og efteruddannelsesområdet.
Men først og fremmest handler det om, at vi sørger for, at de børn, der bliver til de unge mennesker og skal ud at uddanne sig bagefter og skal ud på arbejdsmarkedet, har de kompetencer, de skal bruge.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-05-27:
Tak for det.
Ikke desto mindre synes jeg, der er god grund til at sige tak for opmærksomheden på voksen- og efteruddannelsesområdet.
Det er ikke det område, der tager flest overskrifter i aviserne, og det kan egentlig godt undre, for der er faktisk ikke særlig meget, der betyder så meget for vores fremtidige økonomi som netop det uddannelsesfundament, vores erhvervsliv har at stille sig op på.
Derfor er der jo rigtig god grund til, når nu vi ikke kan få så mange overskrifter om det, som nogle af os nok kunne ønske os, at vi så får taget debatten her i salen og i øvrigt også på samråd og lignende.
Så af alle de årsager er der god grund til at få lys på det her område, og vi skal selvfølgelig skabe de bedst tænkelige rammer for både ufaglærte og faglærte i forhold til at kunne komme videre med den her proces.
Der må heller ikke være tvivl om, at flere faglærte er et vedvarende fokus for regeringen, og derfor er det jo fuldstændig rigtigt, som Enhedslistens ordfører indledte med at sige, at vi har taget nogle rigtig gode skridt allerede, men at det her er et område, der skal have også et vedvarende blik, fordi det er så afgørende, både for samfundet og for den grønne omstilling.
Derfor er det også vigtigt, at vi får skabt gode betingelser hele vejen rundt om systemet, hvad enten vi taler om de unge i forhold til at tage erhvervsuddannelser, eller om vi taler om voksne, som enten slet ikke fik trukket på uddannelseskontoen som unge, eller som har en faglig uddannelse, men som kan have brug for nogle ekstra kurser i forhold til at kunne de nye ting, man skal kunne i forbindelse med den grønne omstilling.
Jeg er selvfølgelig rigtig glad for, at der er enighed om den vedtagelsestekst, der er, og så glæder jeg mig til, at vi sammen med aftalepartierne bag finansloven får kigget på, hvordan vi udmønter de betydelige millionbeløb, der er sat af dér.
Så det ser jeg frem til.
Tak for ordet.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-05-27:
Når man går ind og kigger på statistikken over arbejdsmarkedsuddannelserne i det tiår, der var fra 2008 til 2018, kan man se, at der har været en halvering i antallet af kursister – i hvert fald unikke kursister på arbejdsmarkedsuddannelserne.
Det er for mig at se en fuldstændig katastrofal udvikling.
Og vi har jo også set, hvordan coronakrisen har ramt området yderligere, også fordi det sker i den særlige situation, at det i meget høj grad bygger på efterspørgsel fra virksomheder, som jo helt konkret i den aktuelle situation ikke har haft brug for uddannelse af arbejdskraften.
Har ministeren gjort sig nogen særlige tanker om, hvad vi kan gøre i forhold til arbejdsmarkedsuddannelserne, i lyset af at der altså er sket en halvering af aktiviteten over en 10-årig periode?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-05-27:
Jeg kan huske, at vi for 10 år siden sådan set kunne have taget den samme debat hernede, altså forstået på den måde, at også på det tidspunkt var vi bekymrede over, at der var for stor en gruppe, der ikke fik efter- og videreuddannelse, herunder særlig den gruppe, som hr. Jakob Sølvhøj jo også nævnte heroppefra – der var nemlig også på det tidspunkt den situation, at jo kortere uddannelse man i forvejen havde, jo mindre havde man tendens til faktisk at tage noget voksen- og efteruddannelse.
Den bekymring, jeg også havde for 10 år siden, bliver jo ikke bedre af, at tallene så ser ud, som de gør, og derfor mener jeg simpelt hen, at der er god grund til, at vi giver den en ordentlig en over nakken i forhold til at få udviklet på det her område.
Så det ser jeg frem til, og med den interesse, der er for det i Folketinget, er der jo faktisk et godt fundament for, at vi kan få landet nogle gode aftaler om det.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-05-27:
Der skal være trepartsforhandlinger senere i år om hele veu-området, så i lyset af den vanskelige situation, der er i forhold til arbejdsmarkedsuddannelserne, vil jeg spørge ministeren, om det ikke var en god idé, om ministeren eventuelt sammen med uddannelsesordførerne og undervisningsordførerne inviterede nogle af de centrale parter, altså både arbejdsmarkedets parter og skolerne, til en fælles drøftelse af, hvordan man ser udviklingsmulighederne for arbejdsmarkedsuddannelserne, sådan at vi sørger for, at der er det bedst mulige fundament, når der skal være trepartsforhandlinger til efteråret.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-05-27:
Den er købt.
Det synes jeg faktisk er en utrolig god idé, for rigtig ofte er det jo partierne, der hver især mødes med de respektive parter, og det bruger folk jo heldigvis utrolig meget krudt på herinde.
Men jeg synes egentlig, vi har mægtig god gavn af også at mødes i fællesskab, altså hvor det så er alle partierne, der mødes i fællesskab med de parter, vi taler om.
Så det vil jeg gerne tage initiativ til efter sommerferien.
Stén Knuth (V), 2021-05-27:
Tak, og tak til ministeren for svarene her.
Lige som opfølgning på noget af det sidste, Jakob Sølvhøj og ministeren taler om her om de respektive parter: Som jeg nævnte i min tale, troede jeg egentlig, at kommunerne gerne ville være med til at spille med på den her dagsorden af mange grunde selvfølgelig.
Derfor skal det også være en opfordring til, at KL eller nogle fra kommunerne bliver tænkt med i den samtale, der handler om, hvordan vi er med til at kunne omstille til den grønne vækst, som kommer.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-05-27:
KL og Danske Regioner er to af de store arbejdsgivere i Danmark.
Så når jeg taler om parterne i den her sammenhæng, involverer det også altid de offentlige arbejdsgivere, og derfor vil de helt naturligt være til stede både omkring det bord, hvis vi inviterer i den sammenhæng, som hr. Jakob Sølvhøj lægger op til, men selvfølgelig også i forbindelse med at man i øvrigt kigger på området.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-27:
Tusind tak.
Det snød mig lidt, at der lige manglede et par ordførere inden mig.
Det skal jeg beklage.
Man skal bevare sin nysgerrighed hele livet.
Man skal tro på, at man altid har noget at byde ind med, og man skal turde skifte spor, turde kaste sig ud i en ny livsbane og måske en ny uddannelse og efterfølgende et nyt job.
Det er vigtigt.
I Nye Borgerlige tror vi generelt på, at vi skal have et opgør med årtiers uddannelsessnobberi – en bevægelse, der har gjort, at de fleste unge vælger gymnasievejen frem for f.eks. erhvervsuddannelserne, en bevægelse, der ensretter i stedet for at understøtte, at alle er forskellige og kan noget forskelligt.
I har sikkert hørt mig tale om dem en del gange før, de der drenge, hovedsagelig, dem dér, der sidder nede på bageste række i klassen, dem dér, som har krudt bagi, og som keder sig, men som brillerer, når de skal bruge deres hænder.
Det er de kloge hænder, som der ikke efter min mening er gjort nok plads til i det nuværende uddannelsessystem.
Derfor er jeg varm fortaler for mesterlære, for at man allerede i udskolingen kan komme ud i en virksomhed – gerne sideløbende med, at man f.eks. tager de mest basale fag som dansk og matematik.
Det er der brug for.
For noget tid siden mødte jeg en tidligere elev, da jeg var nede at handle.
Jeg er åbenbart blevet så gammel, at mine tidligere elever er blevet voksne.
Han havde det svært i skolen dengang.
Han lavede ballade, han fulgte ikke med.
Han er en af dem, jeg husker meget tydeligt.
Jeg havde fra starten et lidt blødt punkt for ham, det skal jeg være ærlig at sige, for han var en af de elever, der havde brug for lidt ekstra.
Så gik jeg på barsel, og klassen fik en anden lærer.
Men så mødte jeg ham dér den dag nede i supermarkedet.
Han var blevet håndværker, og som jeg husker det ovenikøbet selvstændig.
Han var glad.
Der var noget, han var rigtig god til.
Han var vokset, for dét her, det kunne han.
Jeg gik derfra med en helt enorm lettelse og glæde, for de kommer altså ind under huden på en, de der elever.
Ham her havde jeg nok i virkeligheden gået og været en lille smule bekymret for.
Man skal vide som ung, at går man i lære, tager man en erhvervsuddannelse, bruger man sine hænder, kan man altid skifte spor senere i livet.
Det er der desværre for få unge der ved, og det gør, at der helt sikkert sidder en hel del derude i klasseværelserne, som tror, at de skal på gymnasiet, selv om de ville kunne tage en anden vej.
Og vi har brug for dem, de kloge hænder.
Vi har brug for de faglærte.
Vi har også brug for, at både de faglærte og de ufaglærte kan videre- og efteruddanne sig, og vi har brug for at anerkende, at alle er forskellige og kan noget forskelligt, at det er vigtigt, at vi ikke ensretter, men sikrer, at langt flere kan få lov til at gå den helt rigtige vej for lige præcis dem.
Tak for ordet.
Thomas Jensen (S), 2021-05-27:
Som led i den grønne omstilling af vejtransporten vil udbredelsen af elbiler, som jo bruger batterier, i de kommende år stige markant.
Det handler det her beslutningsforslag om.
Forslagsstillerne vil pålægge regeringen i indeværende folketingsår at igangsætte en tværministeriel analyse af behovet for lov- og regelændringer med henblik på at øge genbrugsgraden og forbedre håndteringen af de sikkerhedsmæssige risici, der knytter sig til håndtering, transport, reparation og opbevaring af el- og hybridbiler.
Jeg har stor forståelse og sympati for hensigten bag beslutningsforslaget, og hvis der er nogle udfordringer, der p.t. ikke er blevet taget hånd om, skal vi selvfølgelig se på det.
Når det er sagt, hører jeg også, at ministeren har indhentet informationer fra diverse myndigheder, som arbejder med det her, og også fra Transportministeriet, og det vurderes altså hverken af Miljøministeriet, Erhvervsministeriet eller Transportministeriet, at der er behov for at igangsætte en analyse, da der allerede er regulering eller arbejde i gang med opdatering af reglerne på området både nationalt og internationalt, ligesom der allerede er et tværministerielt arbejde i gang i Beredskabsstyrelsen, som forslaget også henviser til.
På den baggrund kan Socialdemokratiet ikke støtte beslutningsforslaget, og jeg skal hilse fra Enhedslisten, som heller ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-05-27:
Mange tak for det.
I 2020 blev der jo solgt 14.000 elbiler og 18.000 opladningshybrider i Danmark.
Og lige så længe der har været biler på vejene, lige så længe har der været uheld.
Vi har en udfordring med det i Danmark, i forhold til hvis man som et miljø- og genvindingscenter eller som et autolager får en elbil ind, som er skadet, for så må man i princippet på grund af forsikringen ikke opbevare bilen indendørs, fordi der kan gå brand i batteriet.
Og hvis batteriet er skadet, kan man slet ikke opbevare det, fordi man heller ikke miljømæssigt rigtigt kan opbevare det udendørs.
Så jeg står bare her med en følelse af, at det, som regeringen lægger op til her, simpelt hen ikke går stærkt nok.
Så kan ordføreren ikke se, at vi har behov for en vis hastighed i det her – som i nu ?
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-05-27:
Jeg vil godt lige spørge til den del, der handler om de almene voksenuddannelser.
Der er jo en tendens til, fordi lige præcis det her område er så efterspørgselsstyret, at man ofte kommer til at glemme, hvor vigtige de almene kompetencer er som en forudsætning for også at kunne tage de erhvervsrettede uddannelser.
Ved sidste års finanslov lykkedes det, ikke mindst i et fællesskab mellem De Radikale og Enhedslisten, at få afsat et større millionbeløb til ungdomsuddannelserne.
Desværre lykkedes det os ikke at få et tilsvarende løft til de almene voksenuddannelser, til hf-enkeltfag, til ordblindeundervisning eller til den forberedende voksenuddannelse.
Så jeg vil blot høre ordføreren, om ikke De Radikale vil være med til sammen med Enhedslisten at sige til regeringen, at der simpelt hen er brug for, at det løft, som vi fik af ungdomsuddannelserne ved sidste års finanslov, nu også skal smitte af på voksenuddannelserne.
Henrik Vinther (RV), 2021-05-27:
Tak for det.
Det samfund, som mine børn vokser op i og skal leve i, ligner meget lidt det samfund, som jeg er vokset op i, og endnu mindre det samfund, som mine forældre overtog fra deres forældre.
I min fars købmandsforretning kom der arbejdere og håndværkere, hvis funktioner i dag mest egner sig til historiefortælling.
Der var brøndgraveren, og der var rebmageren, og på den lokale maskinfabrik var der fortsat brug for smede, men de måtte dygtiggøre sig i forhold til ny teknologi, der pressede manuel produktion ud.
Det pressede de ufaglærte, som måtte blive tillærte smede for at håndtere de stadig større krav til præcision og kvalitet.
Og så holdt ingeniørerne i øvrigt også deres indtog, fordi kompleksiteten voksede og krævede nye kompetencer.
På den måde opstår, forsvinder og forandres hele fag og derved opgaver for både faglærte og ufaglærte – ja, alle typer uddannelse og erhverv – og det er en proces, som fortsætter, og som også i dag stiller krav til os.
Alene af den grund er Enhedslistens forespørgsel evigt aktuel.
Det, der så gør den ekstra aktuel, er, at vi står over for en lignende forandring som den, brøndgraveren, rebmageren og smedene stod over for, nemlig behovet for grøn forandring, grøn omstilling.
Der er mere end nogen sinde brug for, at vi gennem hele vores liv får mulighed for at dygtiggøre os for vores egen skyld, men også for at kunne sikre, at virksomhederne kan rekruttere de medarbejdere, de har brug for, og som har de nødvendige kompetencer til at drive Danmark fremad ikke mindst i forhold til den grønne omstilling.
Det kræver reformer af vores uddannelsessektor, så alle får en skolegang, de kan bruge til noget.
I dag ender alt for mange uden en grundskoleuddannelse, vi kan være bekendt, og 20 pct. af de 25-årige står i dag uden ungdomsuddannelse.
Vi skal også sikre, at virksomhederne har gode kår til at investere i den udvikling og omstilling, vi ønsker, og så kræver det, at vi bliver verdensmestre i at sikre kompetenceløft af dem, der allerede er på arbejdsmarkedet.
Der har jeg som ministeren også noteret, at det har Reformkommissionen allerede bemærket.
De kalder tilbuddet om efteruddannelse for uoverskueligt.
Derfor har Radikale Venstre foreslået, at alle danskere får en uddannelseskonto, der kan fungere efter samme princip, som mange af os kender fra feriekontoen.
På den måde sparer man op, i takt med at man arbejder, og midlerne kan man så bruge på uddannelse, så man kan beholde sin løn, mens man dygtiggør sig.
Det er i øvrigt helt i tråd med de anbefalinger, som Ekspertgruppen for voksen-, efter- og videreuddannelse kom med i 2017, da de anbefalede, at der var ret til opkvalificering ved efteruddannelse, og en personlig uddannelseskonto.
På den måde er der både mulighed og incitament for den enkelte, og virksomhederne er sikret, at arbejdstagerne løbende dygtiggøre sig til de opgaver, som allerede er der og løbende kommer til, men også de opgaver, vi endnu ikke kender.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-05-27:
Tak for det.
Og tak for redegørelsen.
Jeg bemærkede, at ministeren i starten lagde meget vægt på, at man skal leve op til den efterspørgsel, der er på voksen- og efteruddannelse.
Det er jeg ikke uenig i; det er en central opgave for efteruddannelsessystemet.
Men er ministeren ikke bekymret for det, hvis vi alene bare overlader udviklingen af hele vores voksen- og efteruddannelsesområde til efterspørgslen?
Jeg kan se, at der er tænketanke og forskellige pensionsfonde, som er i gang med systematisk at planlægge det her område.
Har vi ikke et problem, hvis vi bare overlader det til efterspørgslen, og i det lys ikke mindst på det almene voksenuddannelsesområde, fordi der kan være en tendens til, at den efterspørgsel, der er, har et meget snævert fokus på de konkrete jobkompetencer, der er brug for i den enkelte virksomhed, mens det at have en tilgang, hvor man vægter de almene kompetencer, der kan være forudsætningen for at tilegne sig de erhvervsrettede kompetencer, bliver ladt i stikken, hvis det hele kører på efterspørgsel?
Så skulle vi ikke politisk få lagt en plan for, hvordan uddannelserne tilpasser sig den grønne omstilling?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-05-27:
Jo, den bekymring deler jeg fuldstændig, ligesom jeg i øvrigt er bekymret ved de fremskrivninger, der bliver lavet, når vi kigger på tallene, i forhold til hvad det er for en arbejdsstyrke, som vi ser frem til at mangle i 2030.
For det vil egentlig være mit bud, at det godt kan se lidt anderledes ud, fordi man fremskriver, på baggrund af hvordan sammensætningen er i dag.
Men hvis der skal en kæmpestor grøn omstilling til, har vi altså brug for rigtig mange flere elektrikere f.eks., også proportionelt i forhold til den samlede arbejdsstyrke.
Man kunne også nævne rigtig mange andre arbejdsgrupper, men det er bare for at sige, at jo, jeg tror, vi skal passe på med, at det kun er efterspørgselsdrevet.
For hvis jeg mente, at det skulle være det, så ville jeg jo have sagt blankt nej til, at vi skulle lande nogle penge i forbindelse med en finanslov, hvor vi giver nogle muskler til noget, som jo netop ikke er det efterspørgselsdrevne.
Så når jeg lægger vægt på det efterspørgselsdrevne, er det, fordi jeg mener, at det fungerer smidigt og effektivt i forhold til at få det forandret med alle de uddannelser, der bliver skabt på det grønne område, og mere effektivt, end vi ville kunne levere politisk.
Men dermed absolut ikke sagt, at det er det eneste, der skal til.
Jeg tror, det er mægtig klogt, at der er truffet beslutninger om, at vi skal bruge nogle muskler herindefra til også at komme foran bølgen, så at sige, med den grønne omstilling.