runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-04-09:
Tak, formand.
L 176 er et lovforslag, der bemyndiger transportministeren til at udbygge rute 9 ved Nørreballe og etablere en tunnel under Marselis Boulevard i Aarhus.
Formålet er at forbedre fremkommeligheden og trafiksikkerheden samt reducere støj- og miljøgener.
Projektet omfatter omlægning af lokale veje og stier, og lovforslaget indeholder bestemmelser om miljøvurderinger og fravigelser af visse lovkrav – og det er jo med henvisning til Kalundborg og Kolding, at man skal lave sidetag.
Det er en rigtig god idé.
Der er finansiering fra Aarhus Kommune og Aarhus Havn, og der er en støjisoleringsordning for boliger.
I forhold til rute 9 ser vi med glæde en ny omfartsvej, der kan forbedre fremkommeligheden og trafiksikkerheden.
Infrastrukturprojekter som disse er afgørende for et Danmark i balance.
Gode vejforbindelser er rygraden i at sikre balance i hele landet.
En Marselistunnel styrker Produktionsdanmark, fordi det bliver nemmere for transportbranchen at transportere varer ad motorvejen via havnen og via søvejen ud i hele verden.
Vi taler om Danmarks største containerhavn, hvorfra der ligeledes tilgår enorme mængder af gods ind i landet.
Jeg har været lidt igennem nogle høringssvar og har været i dialog med nogle af erhvervsorganisationerne.
Aarhus Havn og en række erhvervsorganisationer, herunder Dansk Erhverv, Dansk Industri og Danske Havne, har afgivet høringssvar.
Generelt udtrykkes der af samtlige opbakning til projektet i sin helhed, som jeg har nævnt grundlæggende har til formål at sikre en effektiv og sikker transport fra motorvejsnettet til Aarhus Havn og vice versa.
Der er dog under høringen fremsat væsentlige bekymringer fra samtlige organisationers side vedrørende krydsudformningen på havnen, som medfører en række uhensigtsmæssige venstresving for trafikken fra havnen til tunnellen, og som kort sagt ikke sikrer optimale forhold for godstransporten til og fra havnen, hvilket ellers er det grundlæggende formål med hele projektet.
Transportministeriet blev derfor opfordret til, at der i lovforslaget blev indarbejdet bemærkninger om, at der skal sikres en hensigtsmæssig og fremtidssikret trafikafvikling for den tunge transport efter drøftelser og nærmere aftale med Aarhus Havn og Aarhus Kommune.
Transportministeriet har ikke imødekommet denne opfordring.
Aarhus Havn har desuden udarbejdet et alternativt forslag til en krydsudformning, som Transportministeriet og Vejdirektoratet heller ikke har imødekommet.
Så jeg har et par spørgsmål: Vil ministeren anerkende bekymringen fra Aarhus Havn om, at krydsudformningen ved den østlige tilslutning til tunnellen ikke er hensigtsmæssig for godstrafikken fra havnen mod tunnellen?
Vil ministeren tilkendegive, at krydsudformningen ved den østlige tilslutning til tunnellen bør drøftes og aftales nærmere mellem Vejdirektoratet, Aarhus Havn og Aarhus Kommune?
Er ministeren enig i, at projektets primære formål er at sikre en effektiv trafikafvikling til og fra havnen i Aarhus, som det jo fremgår af den bagvedliggende politiske »Aftale om Infrastrukturplan 2035«?
Derudover ser vi faktisk meget positivt på forslaget.
Mads Olsen (SF), 2025-04-09:
Tak for ordet.
I dag behandler vi lovforslag L 176, som er en del af udmøntningen af »Infrastrukturplan 2035«.
Det omfatter bl.a. udbygning af rute 9 ved Nørreballe og etablering af en tunnel under Marselis Boulevard i Aarhus.
SF er med i infrastrukturplanen, fordi vi samlet set mener, at det er et vigtigt skridt mod en mere bæredygtig og sammenhængende infrastruktur, men vi ser også muligheder for forbedringer i dette konkrete forslag, som andre ordførere har været inde på.
Så det er en lidt blandet landhandel, men sådan er det jo nogle gange.
I forhold til udbygningen af rute 9 kommer det til at sikre færre støjbelastede boliger i lokalområdet, samt at der kommer en ny cykelsti, der forbinder Sørup med Nørreballe.
Det synes jeg bestemt er positivt, da vi ved, hvor alvorligt et problem støjforurening er, og da det at skabe bedre mobilitet for cyklister jo er en vigtig SF-mærkesag, og med støjforurening er der jo her tale om, at man mere end halverer antallet af stærkt støjbelastede boliger fra 48 til 23.
Det gør en forskel ude lokalt, og det er grundlæggende godt, og så er det også vigtigt at fremtidssikre området til, når Femernforbindelsen engang åbner.
Det er vi grundlæggende glade for, altså at vi binder Danmark tættere sammen.
I forhold til tunnellen under Marselis Boulevard er det jo også en del af infrastrukturplanen for 2021, og som loyale forligspartnere kommer vi selvfølgelig til at stemme for.
Tak for ordet.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-04-09:
Der er tale om et lovforslag med flere gode elementer.
Lad mig fremhæve to: tunnellen under Marselis Boulevard i Aarhus og omfartsvejen omkring Nørreballe på Lolland.
Der er tale om to projekter, som begge tjener to formål, både at sørge for, at dem, der skal til og fra bestemte steder, kan komme hurtigere og nemmere til og fra de steder, men også at sikre, at dem, der bor langs en i dag trafikeret vej, får mindre trafik og kan leve deres liv mindre generet af trafik.
Det er derfor to gode projekter, og vi støtter selvfølgelig lovforslaget.
Vi er jo også med i aftalen om at gennemføre dem.
Peter Have (M), 2025-04-09:
Tak, formand.
Det her lovforslag handler om en række emner – noget, der er godt for vores miljø, og noget, der er godt for vores infrastruktur, som er aftalt i »Infrastrukturplan 2035«.
Først behandler vi udbygningen af rute 9 ved Nørreballe på Lolland.
Vi skal nedlægge dele af Vestre Landevej, som er statsvej, og ligeledes anlægger og omlægger vi kommunale veje og stier i forbindelse med projektet.
Vi har noteret os en vis modstand mod projektet i høringssvarene, men hertil skal siges, at den valgte linje, som blev politisk besluttet, skal ses, i lyset af at den valgte linjeføring også var ønsket af et flertal i kommunen.
Når projektet er færdigt, ser vi ind i, at andelen af stærkt støjbelastede boliger bliver mere end halveret, og det er godt, specielt når vi ved, hvad støj gør ved vores helbred.
Det betyder, at vi får pakket trafikken ned under jorden og dermed fjernet støj fra 18.000 køretøjer, hvoraf de 3.000 er lastbiler eller vogntog.
Det er dæleme meget støj, vi her får fjernet, og det er til glæde for borgerne, der er naboer til boulevarden.
I tillæg skaber vi et nyt byrum oven på tunnellen.
Al den jord, vi så graver op, skulle være brugt til havneudvidelsen.
Det projekt er så lige lagt lidt i skuffen, og derfor er det jo glædeligt, at vi kan bruge al den jord fra Aarhustunnellen til at lave en støjvold nord for Aarhus ved Stavtrup.
Her bliver der ligeledes borgere, der får glæde af mindre støj.
Til sidst foreslås tilsidesættelsen af § 7 i råstofloven for to projekter.
Det drejer sig om udbygningen af rute 15 fra Ringkøbing til Herning og tredje etape af Kalundborgmotorvejen.
Det betyder, at vi kan lave sidetag af råstoffer, altså grave lidt dybere og grave i nærheden af projekterne for at anvende de råstoffer, der er lokalt, til brug for anlæggelsesfasen.
Det reducerer udledningen af CO 2 , fordi vi ikke skal hente råstofferne, som vi her kan finde lokalt, andre steder, som ofte er ret langt væk.
Med alt det her sagt kan Moderaterne støtte lovforslaget.
Birgitte Bergman (KF), 2025-04-09:
Jeg er her også i dag, fordi vores transportordfører desværre ikke kunne være her.
Lovforslaget udmønter dele af den store infrastrukturaftale, som blev indgået i 2021, og som strækker sig frem til 2035.
Formålet med infrastrukturaftalen er både at sikre bedre sammenhæng på tværs af landet, at skabe bedre mobilitet og mindre kødannelse, at gøre vækstpotentialet større og dermed landet rigere samt at understøtte en grønnere fremtid.
Aftalen indebærer, at der samlet set investeres i alt 161 mia. kr., hvoraf de 64 mia. kr. går til veje, ca. 86 mia. kr. til jernbaner og ca. 11 mia. kr. til en række puljer og øvrige initiativer.
Med det her lovforslag bemyndiger vi transportministeren til at udbygge rute 9 ved Nørreballe på Lolland.
Formålet med at forbedre trafiksikkerheden og fremkommeligheden opnås ved at lede trafikken uden om byen og dermed aflaste Nørreballe for gennemkørende trafik, og trafikken i Nørreballe by vil blive markant reduceret, og det er godt for beboerne.
Den nye omfartsvej bliver 5 km lang og anlagt som en tosporet motortrafikvej.
Lovforslaget bemyndiger også transportministeren til at etablere en tunnel under Marselis Boulevard.
Det vil være godt for Aarhus at få en stor del af den tunge trafik væk fra Marselis Boulevard og ned under jorden.
Samtidig vil det reducere støj- og miljøgener.
I borgerhøringen var der indsigelser mod, at det ikke blev en boret tunnel, og det har vi forståelse for.
Først og fremmest er det en effektiv måde at komme af med en stor del af jorden, 60 pct. af udgravningen fra tunnellen.
For Det Konservative Folkeparti er støjbekæmpelse vigtigt, for det er også velfærd at kunne sidde ude i baghaven på en forårsdag uden at skulle bruge høreværn.
Sluttelig indeholder lovforslaget en række ændringer at tidligere vedtagne love om anlæg af Kalundborgmotorvejens tredje etape og udbygning af rute 15, som løber mellem Ringkøbing og Herning.
Således vil et tilladelseskrav i råstoflovens § 7 fraviges, så Vejdirektoratet ikke skal indhente tilladelse fra regionen, i det omfang de ønsker at etablere en specifik råstofudvinding.
Det bakker vi også op om.
Så samlet set er der opbakning fra Det Konservative Folkeparti.
Det var en lang tale fra min gode kollega Mai Mercado.
Tak for ordet.
Leila Stockmarr (EL), 2025-04-09:
Jeg vil starte med at sige, at Enhedslisten ikke kan bakke op om det her forslag.
Vi mener ikke at forslaget fokuserer nok på at værne om miljøet og sikre retfærdige vilkår for de borgere, der bliver berørt af anlægsprojekterne.
Vi mener heller ikke, at forslaget fastholder en vigtig demokratisk rettighed som klageadgang.
Vi mener samlet set, at lovforslaget underordner miljømæssige og sociale hensyn i forhold til hensynet til drift alene.
Og vi noterer os også, at det er i tråd med en række høringssvar, der peger på, at det er problematisk, at man fraviger miljølovgivningen.
Der er også bekymringer i høringssvarene omkring forventede støjgener fra anlægsarbejdet.
Der er også forventede ekspropriationer af ejendomme i forbindelse med projekterne, særlig ved Nørreballe.
Så på den baggrund kan Enhedslisten ikke bakke op om forslaget.
Nick Zimmermann (DF), 2025-04-09:
Tak for det.
Det er klart, at som valgt i Østjylland er det selvfølgelig rigtig dejligt at stå her og kunne støtte op om L 176, særlig den del, der handler om etableringen af en tunnel under Marselis Boulevard i Aarhus.
For enhver, der kender området – og det gør jeg jo – ved, hvor presset det her område har været.
Altså, Marselis Boulevard har jo i alt for mange år været en trafikalt belastet akse lige midt i bydelen.
Det er en flaskehals, og det er en støjplage, og det har det været i rigtig mange år.
Det tror jeg at de fleste af os, der er beboere dér og bevæger os rundt i området, vil nikke genkendende til.
Med det her forslag tager vi et skridt i den rigtige retning.
Vi løser sådan set både en trafikal udfordring, og så skaber vi også noget mere tryghed og et bedre bymiljø for aarhusianerne.
Så det her er et projekt, hvor sund fornuft og hensynet til mennesker går hånd i hånd.
Det er vi rigtig glade for, og så er vi selvfølgelig også glade for, at lovforslaget tager højde for de støjgener, der eventuelt måtte være.
Det er vigtigt, at vi ikke glemmer dem, der bor lige ved siden af anlægsarbejdet, helt klart.
Christina Olumeko (ALT), 2025-04-09:
Tak for ordet.
Jeg vil bare forholde mig til den del af lovforslaget, der omhandler bygningen af en tunnel under Marselis Boulevard i Aarhus.
I Alternativet deler vi bekymringerne fra Danmarks Naturfredningsforening i Aarhus.
I en tid med akut klimakrise mener vi, at det er uansvarligt at igangsætte et så stort anlægsprojekt til flere milliarder, der vil gøre det endnu sværere for Danmark og Aarhus at nå sine klimamål.
Hvis projektet alligevel gennemføres, hvilket et flertal i Folketinget jo ønsker, så bør vi i det mindste sikre, at den frigjorte plads over jorden bruges til at skabe en grøn og rekreativ korridor gennem byens sydlige del.
Tak for ordet.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-04-09:
Det er bare, fordi hver gang man gerne vil forbedre trafikinfrastrukturen i Danmark, især når det handler om veje, så hører man fra Alternativet, at det skal man ikke gøre, fordi der er en eller anden CO 2 -udledning ved anlægget.
Hvorfor er det kun trafikinvesteringer, som skal stoppes på grund af klimakrisen, og ikke alle mulige andre nybyggerier i Danmark?
Christina Olumeko (ALT), 2025-04-09:
Tak til spørgeren for et godt spørgsmål.
Som spørgeren rigtignok siger, er der CO 2 -udledninger forbundet med alle anlægsprojekter i Danmark.
Der er anlægsprojekter, som Alternativet støtter, også på trafikområdet, eksempelvis flere af de jernbaneprojekter, som et flertal i Folketinget sammen med Alternativet har besluttet.
Så når vi i Alternativet er imod mange store vejudvidelser som eksempelvis den her tunnel, vi behandler i dag, så er det, fordi vi ikke mener, det giver meget tilbage til samfundet.
Det kommer til at medføre flere CO 2 -udledninger på sigt.
Det, vi ved om vejudvidelser, er, at det skaber mere trafik og dermed mere CO 2 på længere sigt.
Det gør jernbaneprojekter ikke.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-04-09:
Det, vi også ved, er, at de biler, der kører på vejene, i stigende, stigende omfang hjælper os med at komme af med strøm om natten fra de vindmøller, som producerer det, og giver dermed en investeringscase for det at lave vedvarende energi i form af vindmøller.
Når så bilerne kører, udleder de ikke noget CO 2 .
Så er det ikke en lidt gammeldags forestilling, at bare fordi biler kører rundt på vejene, så sker der en kæmpe CO 2 -udledning?
Bilerne hjælper faktisk med at gøre investeringscasen for vedvarende energi-projekter bedre.
Christina Olumeko (ALT), 2025-04-09:
Den opfattelse deler jeg faktisk ikke med spørgeren.
Det vil sige, at skal vi investere i vores transportsektor, er det klogest at investere i transportmidler, hvor vi transporterer os sammen, og det er altså eksempelvis jernbaneprojekter, busser og andet.
Det er derfor, Alternativet ikke støtter de her store vejudvidelser.
Lotte Rod (RV), 2025-04-09:
Tak for det.
Engang løb alle børn ud og legede, men i dag sidder mange børn i stedet for alene på værelset bag en skærm.
Der er bred politisk opbakning på Christiansborg til, at vi skal gøre op med brugen af skærm, men vi skal altså også snakke noget mere om, hvad børn så skal lave.
Jeg vil gerne skrue op for mere natur og mere leg i børns liv, for børn er allergladest, når de leger, og det er gennem leg, at vi lærer de vigtigste ting i livet; vi lærer at indgå i fællesskaber, at forhandle, at tilpasse os og stå fast på egne grænser.
Men i dag er børns leg mere overvåget og mindre risikofyldt, og de fleste børn leger med forældre ved hånden og faldunderlag under fødderne.
Det går ud over børns selvstændighed, og det gør det samtidig også mere intenst at være forældre.
Legen kommer jo ikke bare sådan tilbage af sig selv.
Det er ikke nok at tage skærmene væk.
Vi skal have gode børnehaver, skoler og fritidshjem, men der er også noget, der handler om os – forældrene, lokalsamfundet og de frivillige foreninger.
Derfor kommer vi med det her forslag om at give de lokale ildsjæle i grundejerforeninger, i boligforeninger og i kommuner frihed til at lave børnezoner, hvor børn og forældre ved at man godt må være ude på vejen og cykle og sjippe, og frihed til at lukke en vej i weekenden til at lave fællesaktiviteter, f.eks. sammen med den lokale gymnastikforening eller spejdertroppen som sådan en slags minikulturnat.
Jeg drømmer om villaveje, hvor børn løber ud og leger, og jeg drømmer om weekender med fællesskab og aktivitet i gaden, hvor unge og gamle kommer hinanden ved.
Karina Adsbøl (DD), 2025-04-09:
Jo, jo, men der er jo forskel på at sende en mail ud og orientere om de regler, der er i dag, og at lave en kampagne.
Så jeg tror bare, at det måske er der, ordføreren og jeg er lidt uenige.
Theresa Berg Andersen (SF), 2025-04-09:
Jeg peger da gerne på finansieringen, hvis det skal være.
Jeg kan godt høre, at jeg ikke skal stå under ministered her, men jeg kunne jo hurtigt pege på den milliard, vi trykkede på knappen til herinde i salen i går, en milliard, der røg ud til skattelettelser til den ene procent, der får allermest i forvejen.
Så her kunne vi også godt finde småører, hvis det var.
Men jeg står stadig væk ved, at jeg tror, det her kan gøres tæt på udgiftsneutralt.
Lotte Rod (RV), 2025-04-09:
Nej, jeg tror ikke på, at det ændrer det alene.
Jeg tror, at vi skal kigge hele vejen rundt.
Det er også derfor, jeg er så optaget af, at vi skal lave rigtig gode fritidshjem, hvor det er fedt at lege med sine venner på tværs af alder om eftermiddagen.
Men jeg tror også, at det betyder noget, at flere børn løber ud og leger lige der, hvor de bor.
Jeg tror, at det nogle steder vil gøre en forskel, at det bliver et lege- og opholdsområde, fordi det giver en tryghed i maven.
Her må børn gerne lege og tegne med kridt og sjippe, og så skal man lige gå ind til siden, når der kommer en bil, og så kan man som forældre have den tryghed i maven ved at vide: Sådan er det her ved os, og derfor kan jeg godt sende mine børn ud at lege.
Birgitte Bergman (KF), 2025-04-09:
Der, hvor jeg bor, og i de fleste kommuner er der jo de der skilte om, at man skal passe på legende børn, og at der er 30 km/t., så man tager hensyn.
Jeg kan selv huske, at man så trak ind til siden, fordi der kom en bil osv.
Jeg synes bare, at tingene eksisterer i dag.
Det, der lidt er i det, er, at det her i virkeligheden måske handler mere om, at vi har en generation af forældre – det var også det, jeg kunne læse mig til i baggrundsmaterialet – som er meget overbeskyttende og ikke tør slippe deres børn fri.
Altså, da jeg var 10 år, cyklede jeg jo selv 5 km ned til Helsingør by – uden cykelstier, skulle jeg lige hilse at sige.
Men det var sådan noget, man fik lov til dengang.
Det tror jeg næsten ikke man får lov til i dag.
Nu blander jeg det måske lidt sammen, fordi vi også har snakket om det lokalt i Helsingør Kommune, men jeg ved, at der på kulturområdet skal være én indgang til at søge nogle tilladelser.
Kunne det være en vej frem?
For lige nu skal man søge hos både politiet og brandmyndigheder – eller måske ikke nødvendigvis det, men der er mange instanser, man skal søge hos.
Er det sådan noget?
Jeg skal bare lige blive klogere på, hvad det er, ordføreren i virkeligheden forestiller sig med det her.
Lotte Rod (RV), 2025-04-09:
Præcis.
Det er jo det, der ligger i at give en større frihed.
Én ting er, at reglerne er simple, men det skal også være nemt at gå til.
Så jeg synes, det er helt oplagt at kigge på, om man kan forenkle selve ansøgningen.
Jeg er helt enig med den konservative ordfører i, at det her er en kulturkamp.
Derfor er det ikke regler, der gør det alene, men jeg tror, at ved at have fokus på reglerne og ved at rydde op og fjerne de barrierer, der er, ved at et sted f.eks. ikke kan blive et lege- og opholdsområde, fordi der er et fortov, kan vi være med til at skubbe på kulturen.
Jeg har to beslutningsforslag mere på vej, og de er til børne- og undervisningsministeren.
Sara Emil Baaring (S), 2025-04-09:
Tak for det.
Så skifter jeg lige spor en lille smule, for jeg synes ikke rigtig, at ordføreren var helt konkret.
Hvis vi nu vælger den store model med den nationale kampagne, hvor stor en pengesæk skal der så findes ovre i det der transportministerie, som åbenbart har så mange penge liggende, at man bare lige kan hive 3-4 mio. kr. op af en skuffe?
Kan ordføreren blive lidt mere klar, i forhold til hvor stort et beløb der skal findes ovre i det der ministerium, som man åbenbart bare kan finde penge i?
Lotte Rod (RV), 2025-04-09:
Det kommer jo an på, hvad vi kan blive enige om.
Altså, det er jo alt mellem nul kroner, hvis vi kun laver reglerne om, og så mere, hvis man laver en egentlig kampagne.
Måske kan vi finde en vej, ved at man kontakter grundejerforeninger og boligforeninger, som ikke rigtig koster noget, og måske kan vi lave den lidt større model, hvor det er, ligesom når vi har en cykelkampagne, altså at man så også havde en lege på veje-kampagne.
Men det kommer jo an på, hvad vi kan blive enige med hinanden om.
Karina Adsbøl (DD), 2025-04-09:
Nu er det også sådan, at man skal huske på, at det jo altså er forældrene, der også har et ansvar for deres små poder, herunder også for, at de kommer ud at lege.
Når ordføreren fremsætter det her beslutningsforslag om, at vi skal have leg ud på vejene, altså der, hvor bilerne kører, og ordføreren siger, at det skal der mere af, så kunne jeg godt tænke mig at høre, hvor mange henvendelser ordføreren har fået om det her, siden ordføreren mener, at det er så stor en problemstilling og udfordring, at vi skal lovgive om det herinde.
Ordføreren bliver ved med at snakke om, at ministeren kan række ud til grundejerforeninger, boligforeninger og kommuner, men har ordføreren ikke haft kontakt med grundejerforeninger, kommuner og andre, inden man fremsatte det her forslag?
Birgitte Bergman (KF), 2025-04-09:
Tak for det.
Jeg tager ordet, fordi jeg synes, at der er et eller andet skævt her – måske en lille smule naivt.
Det er jo også fint nok et eller andet sted, men er det ønske, som ordføreren har med det her beslutningsforslag, det, der skal til?
Altså, ordføreren nævner en masse elementer, i forhold til at børn sidder for meget foran skærmen, at de ikke leger nok, at de ikke har nok frihed, at der er for meget overbeskyttelse, og alle sådan nogle ting fra forældrenes side osv.
Og det er jeg sådan set meget enig i.
Men tror ordføreren på, at en ændring af vejloven er det, der skal til for at imødekomme de meget vigtige pointer, som ordføreren selv har fremstillet?
Karina Adsbøl (DD), 2025-04-09:
Jeg anerkender selvfølgelig, at vi skal have nogle gode tilbud og nogle gode rammer for børn og også nogle gode områder, hvor de kan lege.
Men jeg synes bare, at når man fremsætter forslag i Folketingssalen, er det jo tit og ofte, fordi man netop har fået en række henvendelser om et eller andet, der er en problemstilling eller en udfordring med, og her lyder det da ikke til, at ordføreren har fået henvendelser fra grundejerforeninger og andre, der ligesom synes, at det her er det vigtigste; de tænker måske, at rammerne er gode nok, som de er i dag.
Lotte Rod (RV), 2025-04-09:
Nej, det er rigtigt.
Det her er jo en bevægelse, som jeg godt kunne tænke mig at vi skabte i fællesskab, og hvor vi sætter grundejerforeninger og boligforeninger fri til at kunne fremme legen på vejen og kunne gøre noget andet.
Det er jo et kreativt greb i forhold til at gøre ting på en anden måde.
Der ville jeg jo ønske, at vi som Folketing også nogle gange tog de her lidt mere principielle debatter, fordi vi jo faktisk, som jeg sagde i min tale, med ret små ændringer, tror jeg, i virkeligheden kan skubbe ret meget på en kultur.
Theresa Berg Andersen (SF), 2025-04-09:
Tak for det, og tak til De Radikale for det her meget fine forslag.
Jeg tror, at vi skal op i et større helikopterperspektiv, for mange undersøgelser viser jo faktisk, at børn, der leger mindre, trives dårligere.
Der er rigtig mange undersøgelser, der viser det.
Så jeg mener ikke, at det her kan gøres op i penge, for mistrivsel koster kassen, også på sigt.
Jeg kan jo godt høre, at SF i dag er blevet angrebet for det her med, hvad det koster.
Derfor kunne jeg jo godt tænke mig at spørge ordføreren for De Radikale: Mener man, at det her kan gøres tæt på udgiftsneutralt, eller koster det her kassen?
Lotte Rod (RV), 2025-04-09:
Det kan også være, at vi kan gøre det gratis, hvis ministeren har en måde, hvorpå vi kan komme i direkte kontakt med boligforeninger og grundejerforeninger.
Så er det rigtigt, at hvis vi skal lave en kampagne, som er lige så fed som cykelkampagnen, som jeg elsker, og som rigtig mange mennesker kender, og som jeg tror inspirerer mange mennesker til at have lyst til at cykle, så koster det selvfølgelig nogle penge, og så må vi jo diskutere det med ministeren.