runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Jørgensen (SF), 2026-02-25:
Tak for ordet.
Danmark har i mange år pumpet olie og gas op af undergrunden, og til det er der blevet brugt rigtig mange kilometer rør.
Med det her lovforslag skal vi sikre, at disse rør og dertilhørende anlæg, installationer og infrastruktur kan genanvendes, f.eks. til ccs, altså lagring af CO 2 .
Ccs udgør en stor del af Danmarks indsats for at nå klimamålene, og derfor er det vigtigt, at loven gør det muligt at anvende rørledninger og anlæg til det her formål.
Loven vil derudover sikre genanvendelse og sikre rammerne for, hvordan og hvorledes anlæggene afvikles, hvis de ikke længere skal anvendes.
SF er med i aftalen tilbage fra juni 2022 og bakker derfor også op om lovforslaget her.
Jens Meilvang (LA), 2026-02-25:
Tak, formand.
Der er jo noget smukt over at genbruge materiel, der før har været brugt i den fossile industri og nu kan bruges i den grønne omstilling.
På en boreplatform, der før har suget gas op, kan man vende pumperne, og så kan man lagre CO 2 , som eksempel.
Det er en vision, som Liberal Alliance støtter og støtter tiltag hen imod.
Derfor støtter vi også det her lovforslag.
Samtidig fastsætter lovforslaget klare regler for afvikling og genanvendelse af undergrundsanlæg og udvider tilladelsesordningen for rørledninger på dansk havområde til også at omfatte nye energiformer som brint og CO 2 .
Dina Raabjerg (KF), 2026-02-25:
Tak, formand.
Det her lovforslag handler om, hvem der har ansvaret for at fjerne rør, når olie- og gasproduktionen i Nordsøen stopper.
For anlæggene forsvinder jo ikke af sig selv.
Platforme, brønde og rørledninger bliver stående.
De skal enten fjernes, eller også skal de bruges til noget andet.
Det her lovforslag skal sikre to ting.
For det første skal det sikre, at der laves regler for, hvordan anlæg kan genanvendes.
Hvis f.eks. et gammelt olieanlæg skal bruges til CO 2 -lagring, skal det godkendes, og det skal være tydeligt, hvem det er, der har ansvaret.
For det andet skal det sikre, at staten ikke ender med regningen.
Der forventes store udgifter til afvikling af olie- og gasanlæg i de kommende årtier, og derfor indfører vi regler om, at hvis et anlæg overdrages til en ny ejer, kan den tidligere ejer fortsat hæfte subsidiært, som det hedder, for afviklingsomkostningerne.
Det betyder, at man først går til den nuværende ejer, hvis der bliver nogen udgifter.
Men hvis vedkommende ikke kan betale, kan staten gå tilbage til den tidligere ejer, og det er høringsparterne i forhold til det her lovforslag ikke specielt vilde med.
De tror, det kan give problemer i forhold til at bruge rørene til transport af CO 2 , men det finder vi ud af om de har ret i.
Det er en naturlig tilpasning i en sektor, som er i fuld gang med at ændre sig.
Samlet set er der tale om en lov, der rydder op og gør rammerne tydelige i en overgangstid.
Vi er på vej ud af olie- og gasalderen, men det ændrer bare ikke på, at ansvaret for anlæggene stadig væk består, og det ansvar skal selvfølgelig være tydeligt placeret.
Så samlet set er det her et lovforslag, der er nødvendigt, og derfor bakker vi også op om det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-02-25:
Jeg skal huske at hilse fra Alternativet og sige, at de støtter lovforslaget, og det gør Enhedslisten sådan set også.
Jeg kan godt huske de her forhandlinger omkring CO 2 -lagring.
Da de startede, var det lidt, som om vi nærmest skulle forære vores undergrund til andre, hvis det var sådan, at man skulle til at lagre CO 2 .
Så fik vi det bragt ind i forhandlingerne, at vi jo synes, at der skulle være et statsligt medejerskab til den her aktivitet.
Jeg tænker selv sådan, at det godt kunne være, at vi i fremtiden kom til at tjene penge på at pumpe CO 2 ned i undergrunden ude i Nordsøen, og der er jo ikke noget galt i at tjene penge på det, hvis tyskerne gerne vil håndtere deres CO 2 på den måde.
Så havde vi også en forhandling, hvor det blev præciseret, at den her nye aktivitet ikke skal bruges til at få den sidste olie eller gas op ved at pumpe CO 2 ned.
Sådan går jeg ud fra at det stadig væk er.
Jeg synes, det er fornuftigt at forsøge at bruge den her infrastruktur til fremtidens løsninger omkring CO 2 -lagring.
Når jeg kigger på det her med processerne omkring de der anlæg, som skal genbruges, er det selvfølgelig fornuftigt at genbruge anlæggene, og det var De Konservative også inde på.
Det lyder så lidt, som om det ikke er sådan totalt beskrevet ned i detaljen, når der står her: »Hvis staten på et tidspunkt ønsker at gøre brug af sin ret til overtagelse af anlæg omfattet af tilladelser meddelt efter undergrundsloven, vil de nærmere vilkår for overtagelse skulle afklares i det eller de konkrete tilfælde.«
På den måde er loven jo ikke sådan helt skarp, og jeg synes egentlig, at det kunne være rart at få beskrevet i en udvalgsproces, hvad det er for en risiko, staten kan løbe på det her.
For det er jo klart, at dem, der har opsat boreplatformene, er jo sat op med nogle vilkår, hvor de skal rydde op efter sig selv, og så kommer vi med en lovgivning og siger, at vi gerne vil genbruge noget.
Og hvad så?
Der synes jeg, at det kunne være rart at få beskrevet lidt mere klart, hvad det er for en risiko, vi løber i den her genbrugsproces.
Lars Aagaard (M), 2026-02-25:
Tak for ordet, hr. formand, og tak til partierne for opbakningen til lovforslaget.
Der har været en aktivitet, der har været med til at give os velstand og sikkerhed, og vi er jo i den situation, at nogle af forekomsterne i undergrunden er udtømte, og så er der så også den situation, at vi bliver efterladt med anlæg, boringer og brønde, og alt det skal håndteres forsvarligt.
Som det ser ud i dag, er der en vis uklarhed om rammerne for afvikling af infrastrukturen i Nordsøen, og det skaber usikkerhed for både virksomheder og myndigheder.
Derfor fastsætter vi med det her lovforslag nu klare regler om genanvendelse og afvikling af anlæg, installationer, boringer og brønde i Nordsøen.
Den anden del af lovforslaget handler om transitrør, der går fra andre lande til og gennem Danmarks havområde.
Kontinentalsokkelloven regulerer i dag kun rørledninger til transport af kulbrinter, altså olie og gas, men i fremtiden kan vi stå i en situation, hvor vi skal transportere andre ting; det kunne være CO 2 , og det kunne være brint.
Lovforslaget bringer samtidig lovgivningen i bedre overensstemmelse med Danmarks internationale forpligtigelser under FN’s havretskonvention.
Jeg takker for opbakningen til lovforslaget.
Jeg ser frem til den videre behandling.
Vi har også noteret det, som Enhedslisten spurgte til, om en uddybning af rammerne for en eventuel statslig overtagelse af dele af den her infrastruktur.
Jesper Petersen (S), 2026-02-25:
Lovforslaget her ændrer to love, som formanden også lige ridsede op i oplæsningen af titlen.
Undergrundsloven ændres for at regulere afvikling af anlæg eller genanvendelse af dem, f.eks. til CO 2 -lagring i udtømte olie- og gasreservoirer.
Formålet er at gøre det tydeligt, hvornår der skal tages stilling til afvikling og regulering af ansvaret i forbindelse med genanvendelse.
Kontinentalsokkelloven udvides til at omfatte rør til transport af alle luftarter og væsker, herunder brint og CO 2 , for at understøtte den grønne omstilling og opfylde de internationale forpligtelser.
Så lovforslaget skal bidrage til at øge graden af genanvendelse af rørledninger i undergrunden.
Egentlig er det jo en skøn tanke og en god udvikling, at vi går fra at have udvundet en masse fossil energi – det gør vi jo fortsat, men der er også områder, hvor man ikke skal det mere – til, at vi nu i stedet kan bruge nogle af de samme anlæg og rørledninger til at pumpe kulstof tilbage i undergrunden og få det ud af atmosfæren.
Det øgede fokus på genanvendelse vil ikke påvirke kravet om afvikling, hvis rørledningerne ikke anvendes.
Det er selvfølgelig vigtigt at sikre, at der bliver ryddet op, også hvis det viser sig, at man ikke skal genanvende rørledninger alligevel.
Lovforslaget forventes samlet set at have begrænsede, men positive økonomiske konsekvenser for erhvervslivet, fordi ændringerne skaber mere smidige og gennemsigtige rammer for myndighedsgodkendelse og sagsbehandling.
Så vi vil altså opnå mere genanvendelse af nogle af de anlæg og ledninger, der findes nu, men uden at risikere at hænge på en regning for andres oprydning som fællesskab.
Det synes vi er rigtig positivt, og det er godt, at vi nu kan udmønte den her del af en bred aftale om rammevilkår for CO 2 -lagring i Danmark, der har et par år på bagen, men hvor det jo fremgår, at genanvendelse af infrastrukturen i Nordsøen bliver efterstræbt.
Det bidrager lovforslaget her til.
Så det synes vi er positivt, og ligesom ved det tidligere lovforslag skal jeg også give den samme melding fra Moderaternes ordfører, der ikke havde mulighed for at være til stede nu, nemlig at de også har den indstilling til lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-02-25:
Jeg er sådan lidt nysgerrig, for jeg har en forventning om, at der er mange kommuner, der har undersøgt mulighederne for at sætte solceller op, og så har de regnet på det, og med de gamle regler kunne det altså ikke svare sig.
Så har man fravalgt det.
Men det er spændende, at man har noget i skuffen, som man kan tage op igen og se på, når nu man ændrer på økonomien og ser på, at afgiftsfritagelsen for det direkte egetforbrug er noget, som der bliver ændret på, og at der også bliver mulighed for, at man kan sætte nogle batteriløsninger op, så man kan, hvad skal man sige, lave en bedre teknisk løsning.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren tror, der vil komme mange projekter, som vil blive fremmet via Norddjurs Kommune, når nu vi vedtager det her lovforslag?
Jens Meilvang (LA), 2026-02-25:
Det tror jeg, og jeg tror, ordføreren har helt ret i, at rigtig mange kommuner har arbejdet med det her – næsten alle kommuner i landet, vil jeg tro.
Det er også noget, vi har talt om i KL-regi i mange år, altså at det simpelt hen var for besværligt med solceller på kommunale tage.
Så ja, jeg tror, der er rigtig mange skuffeprojekter, som nu vil komme frem.
Det eneste, jeg bare siger, er, at det godt kan være, de lige skal genberegne det, for der er sket noget med selve økonomien i det.
Men det håber jeg på og regner så også med at kommunerne gør i stedet for bare at sætte dem op.
Dina Raabjerg (KF), 2026-02-25:
Tak, formand.
Jeg beklager forsinkelsen, og at jeg var lidt uforberedt, men jeg syntes, der manglede en ordfører i salen, så jeg havde lige forventet, der kom en anden på først.
For nogle år siden sad jeg i byrådet i Ikast-Brande Kommune, og der lavede jeg et forslag i klimaudvalget om, at vi nu skulle have solceller på kommunale tage.
Det fine forslag faldt, fordi økonomien ikke hang sammen, og fordi reglerne simpelt hen var så bøvlede, at jeg bare kunne se i øjnene på embedsmændene, at de ikke orkede at skulle i gang med det her.
Vi skulle til at oprette et selvstændigt selskab, og vi skulle lave særskilte regnskaber, og man kunne ikke sådan være helt sikker på, at det overhovedet hang sammen økonomisk.
Det var med andre ord dyrere at gå grønt end at lade være.
Sådan noget får man hverken en grøn omstilling eller billigere strøm ud af.
Derfor er jeg jo kisteglad i dag, og jeg er faktisk også lidt stolt.
Jeg er stolt over, at det her var noget, vi fik med ind i aftalen om udbygning af sol og vind på land fra oktober 2025, for det her er jo ikke kommet af sig selv.
Det er kommet, fordi vi har taget debatten i pressen, fordi vi har taget diskussionen her i salen – vi fik godt nok nej, men vi har taget diskussionen – og fordi vi har taget ansvar ved forhandlingsbordet.
Det er det, man kan opnå, når man går ind i rummet og arbejder sammen om tingene i stedet for at stå udenfor og råbe.
Det er det, som vi i Det Konservative Folkeparti kalder for stemmer, der arbejder.
Nu kan kommunerne og regionerne sætte solceller på deres egne tage uden at oprette et selskab, uden at blive modregnet for en masse og uden at drukne i administration.
Så vil jeg godt sige tak til hr. Søren Egge Rasmussen fra Enhedslisten – det skal ikke ske for tit, men det gør jeg nu – fordi han har været lige så målrettet i det her arbejde og fremsat et beslutningsforslag sidste år.
Når noget er fornuftigt, er det hverken blåt, lilla eller rødt; så er det bare klogt.
Det her er klogt.
Sådan er det altid.
Men det store skridt på det område her er taget, og nu kan vi endelig begynde at få taget tagene i brug.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-02-25:
Tak, og tak til De Konservative for at tage en del af historikken ind i salen her.
Jeg synes, det her lovforslag er både rødt og klogt, fordi det jo er fællesskabet, der nu får mulighed for at investere i solceller, i og med at det er kommuner og regioner, som får bedre muligheder for at sætte solceller op på arealer på tage og facader, og det er jo sådan set rigtig godt, at det er fællesskabet, der løfter den opgave.
Nu bliver der bragt nogle kommuner ind i debatten her.
Jeg kommer selv fra Aarhus Kommune.
Der er der en CO 2 -målsætning, og man har kigget på, hvad der er af muligheder for at forfølge det mål.
De har regnet på det, og det kunne dårlig svare sig.
Det var en forrentning, der kunne tjene sig hjem på 25-30 år.
Man oprettede det her kommunale selskab, og man lavede nogle investeringer, og det var, fordi man forfulgte den her CO 2 -målsætning.
Nu kan vi så kigge ind i, at det bliver ændret, og at rammevilkårene bliver bedre, og jeg håber meget, at vi kommer frem til, at der bliver opstillet rigtig mange solceller på kommunale og regionale bygninger.
Vi fremsatte i Enhedslisten et beslutningsforslag, B 109, og vi fik også en vis opbakning, bl.a. fra De Konservative, til det, men det blev stemt ned sidste forår.
Det var sådan set bare et ret åbent forslag uden at være firkantet om at forbedre mulighederne for solceller på offentlige bygninger, og det ville pålægge regeringen at indkalde til forhandlinger.
Det skete så ikke på den måde.
Det blev nedstemt, og hvad skete der så?
Ja, så kom regeringen med et finanslovsforslag, hvor det sådan set var taget med, på trods af at det koster statskassen nogle penge.
Så lavede vi efterfølgende en politisk aftale i oktober 2025, som ligesom bestilte det her lovforslag.
I forløbet fik jeg Klimafolkemødets største hindbærsnitte af mine medarbejdere, fordi jeg var kommet på finansloven.
Så det var gode tider.
Hvis jeg skal finde et enkelt hår i suppen, er det, at i den aftale, vi har indgået, skal de her regler ændres fra 2026.
Nu står der så i lovforslaget her, at det træder i kraft den 1. maj 2026.
Så det kunne tænkes, at vi har mistet et par måneder til kommuner og regioner.
Nu er der sådan set nok mulighed for at lave nogle lidt bedre projekter, fordi man også kan sætte batteriløsninger op i tilknytning til sine solcelleanlæg og så måske kan få en lidt bedre økonomi.
Det bliver spændende at følge kommunerne og regionerne.
Jeg er bekendt med, at der er nogle sygehuse, som har planlagt solceller på parkeringspladser.
Ville det ikke være fantastisk, at man har solceller på de der store parkeringspladser uden for et sygehus, hvor man måske skal gå temmelig langt fra bilen og frem til indgangen, og hvor man måske har nogle med, som ikke er helt raske?
Så jeg synes, det bliver spændende at følge det her op og se på, hvor mange arealer vi får.
Jeg synes, det er et rigtig godt lovforslag, og det er fedt, at de her batterier er kommet med i løsningen.
Torsten Gejl (ALT), 2026-02-25:
Tak, formand.
Der er mange idérige danskere rundtomkring, og ofte ringer eller skriver de til os her i Folketinget med deres gode idéer.
En af de gode idéer, som flest har skrevet eller ringet til mig om, er blevet udtrykt sådan her: Torsten, jeg har fået en fantastisk idé; det er en ren vinderting; I skal sætte solceller på tagene, så er den hjemme.
Så plejer jeg at sige, at det kan man faktisk også godt.
Og så spørger de: Jamen hvorfor i alverden har I ikke gjort det endnu?
Så må jeg indrømme, at det er, fordi vi har skruet det sammen på en sådan måde, at det er totalt bøvlet og nærmest umuligt.
Derfor er jeg også ekstra glad for at stå her i dag og sige, at nu er alt det bøvl væk.
Nu er det meget lettere; nu kommer det til at gå meget, meget mere glat.
Så alle er jo glade.
Både Danmarksdemokraterne og DF stemmer for et grønt forslag, LA taler om energi uden for en gangs skyld at tale om atomkraft, og Konservative roser Enhedslisten.
Der er ingen grænser.
I Alternativet er vi også glade, for det er et supergodt forslag, som vi også har råbt op om længe, formand, så vi stemmer også for.
Lars Aagaard (M), 2026-02-25:
Tak, hr. formand.
Jeg tror, at jeg vil gøre det kort, for jeg kan høre, at samtlige partier støtter lovforslaget, og flere ordførere har før mig gennemgået, hvad det handler om.
Men alligevel vil jeg sige noget om de to centrale elementer i lovforslaget.
Det første er, at vi fjerner kravet om, at kommuner og regioner, der ønsker at sætte solceller op på deres bygninger, skal udskille det i et selvstændigt selskab.
Det er, som andre også har nævnt, en regelændring, som kommuner og regioner har efterspurgt længe.
Der har været en administrativ byrde forbundet med at skulle oprette og administrere den selskabskonstruktion, så det fjerner vi nu.
Dermed får kommunerne og regionerne også mulighed for selv at håndtere både produktion, forbrug og lagring – altså også batterier – fra solceller på egne bygninger og tilhørende batterier uden at skulle gennemføre selskabsudskillelsen.
Dermed vil de kunne opnå en afgiftsfritagelse på deres egetforbrug, og de vil sandsynligvis også kunne opnå nogle besparelser på nettariffen.
Alt det bidrager til at skabe økonomi i at sætte solcelleanlæg og batterier anlæg op flere steder.
Det skal dog understreges, at lovforslaget ikke gør op med det generelle krav om selskabsudskillelse, som gælder for kommunernes elproduktion.
Men her har de jo mulighed for at lade det ske i deres forsyningsselskab, hvis de vil engagere sig i at bygge f.eks. større solcelleanlæg på marker osv.
Det er en kommerciel aktivitet, og den involverer også en økonomisk risiko.
Det andet væsentlige element, der er i lovforslaget, er, at vi fjerner kravet om kommunal modregning.
Hidtil har det været sådan, at de besparelser, som de kommuner og regioner, som har sat solcelleanlæg op, og som er opnået ved at producere strømmen selv, blev modregnet i det individuelle bloktilskud.
Det er rimelig små beløb, vi her taler om, og derfor laver vi det om.
Det betyder så også, at kommunerne på det her område slipper for administrativt bøvl med at indberette besparelserne, der set i forhold til den samlede økonomi er ganske minimale.
Det har så også den afledte effekt, at Forsyningstilsynet kan spare nogle ressourcer ved ikke at skulle kontrollere det.
Så samlet set gange ændrer vi nu reglerne, så det bliver lettere og sandsynligvis dermed også mere økonomisk attraktivt for flere kommuner at sætte solceller op på tagene.
Som flere af medlemmerne af Tinget har nævnt, bliver det rigtig spændende at følge, hvor mange kommuner der vil gribe den mulighed.
Jeg takker for den meget, meget brede opbakning til lovforslaget, jeg kan høre der er i Folketinget.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-02-25:
Det skal jeg jo nok huske til en anden gang, hvor jeg har nogle gode forslag.
Med hensyn til hvornår lovforslaget træder i kraft, står der her, at det foreslås, at det træder i kraft 1. maj 2026, og i den aftale, vi indgik, står der så, at de her ændrede regler skal gælde fra 2026.
Så jeg vil egentlig gerne til udvalgsbehandlingen eller i dag ligesom have afklaret, om der er mulighed for, at vi kan få det her til at træde i kraft den 1. januar i år.
Lars Aagaard (M), 2026-02-25:
Vi skal gerne understøtte den afklaring, altså se på, om der er nogle ting i forhold til økonomi eller andet, der gør, at det ikke kan lade sig gøre at lave det med tilbagevirkende kraft.
Men det ser vi på i udvalgsbehandlingen.
Trine Pertou Mach (EL), 2026-02-25:
Men jeg vil bare gentage, at det vel er et ubestrideligt faktum, at Den Internationale Straffedomstol skal forholde sig til situationen i Gaza, al den stund at den har tre arrestordrer ude på to levende israelske politikere og en formodet død Hamasleder.
Så på den måde ligger der jo rigtig meget arbejde der.
Der ligger også rigtig meget arbejde i forhold til Ruslands folkeretsstridige krig i Ukraine og krigsforbrydelser i den henseende.
Men skal jeg høre ordføreren sådan, at den generelle opbakning til øget økonomisk støtte til Den Internationale Straffedomstol er noget, Venstre går ind for?
Preben Bang Henriksen (V), 2026-02-25:
Så ville vi kigge ganske seriøst på det, kan jeg sige.
Jeg kan ikke stå her og tage stilling til, om og i givet fald hvor mange penge vi ville lægge der.
Men fru Trine Pertou Mach har jo fuldstændig ret: Med den udvikling, vi ser i verdenssamfundet for øjeblikket, kunne jeg sagtens forestille mig, der blev brug for flere ressourcer til at efterforske krigsforbrydelser rundtomkring.
Men når forslaget specifikt nævner »udviklingen i Israel og Gaza«, kan vi ikke være med.
Det er en uafhængig domstol, og det må den selv finde ud af.
Jeg håber så sandelig, at de gør noget ved det, for det er jo ganske grusomt, hvad vi har set, i hvert fald på tv.
Morten Dahlin (V), 2026-02-25:
Det mener jeg er forkert.
Jeg mener ikke, man skal bruge vores lokalplansinstrument til at snyde.
Jeg mener ikke, man skal bruge vores lokalplansinstrument til at lave moskéer på steder, hvor det egentlig ikke er tilladt at lave moskéer.
Så det synes jeg er forkert – det er min helt klare holdning.
Når jeg så alligevel svarer lidt mere generelt, er det, fordi jeg ikke kender sagen fra Helsingør i detaljer, men jeg er imod, at steder, der i lokalplanen er udlagt til andre aktiviteter end religiøse formål, lige pludselig bliver omdannet til moskéer.
Det ville jeg synes var forkert.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-02-25:
Så vil jeg stille spørgsmålet på en anden måde: Hvis ministeren nu sad som kommunalbestyrelsesmedlem i en dansk kommune og fik en ansøgning fra DIKEV Fonden om at lave et kulturcenter med dans, amatørteater, politisk debat og mange andre ting, hvordan ville ministeren så forholde sig til en sådan ansøgning?
Morten Dahlin (V), 2026-02-25:
Nu er det jo en del år siden, jeg selv har været medlem af en dansk kommunalbestyrelse; det er jo en opgave, som spørgeren for nylig har påtaget sig, og tak for at påtage sig et folkevalgt hverv.
Det er vigtigt, også i vores lokaldemokrati.
Jeg ville jo generelt læse alle ansøgninger meget, meget grundigt, og hvis det var sådan, at der var nogle foreninger, der andre steder havde brudt de aftaler, der er indgået, og de lokalplaner, der er lagt ud, ville jeg selvfølgelig være ekstra opmærksom.
Jeg mener grundlæggende, man skal overholde lokalplanerne.
Man skal ikke lave andre aktiviteter end det, der er lokalplansforelagt.
Og det ikke en undskyldning, at det, man gerne vil lave, er en moské.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-02-25:
Mener ministeren, det er en god idé at opføre en moské i Helsingør?
Morten Dahlin (V), 2026-02-25:
Det er heldigvis Helsingør Kommune, der skal træffe den beslutning.
Jeg synes, det er en god idé, at beslutninger om, hvad der skal bruges i lokalområdet, og hvad lokalområdet skal bruges til, træffes i lokalområdet.
Men jeg synes, det er en god idé, at vi i planloven har mulighed for at sige, at vi ikke vil have religiøse aktiviteter visse steder, for det påvirker et område på en bestemt måde.
Så jeg synes, det er godt, at kommunerne har mulighed for at sige, at det må man ikke gøre der, hvis man ikke har lyst til det lokalt.
Dina Raabjerg (KF), 2026-02-25:
Vil ministeren tage initiativ til at sikre, at Danmark stopper med at give arbejdstilladelse til borgere fra lande, hvor manglende samarbejde eller forhold i landet gør, at Danmark ikke kan hjemsende udlændinge, som er blevet udvist af Danmark som følge af kriminalitet?