runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2016-10-26:
Det er som bekendt min helt klare opfattelse, at mindreårige asylansøgere skal indkvarteres adskilt fra deres eventuelle ægtefælle eller samlever på asylcentrene.
Det er også derfor, jeg den 10. februar i år kom med en indkvarteringsinstruks til Udlændingestyrelsen, der indebærer, at mindreårige ægtefæller og samlevere som det absolutte udgangspunkt skal indkvarteres adskilt på asylcentre.
Men som jeg også nævnte bl.a. under det samråd, som blev afholdt den 15. marts, og som i øvrigt er nævnt i et svar til Folketinget, så vil der i særlige tilfælde kunne gøres en undtagelse.
Det er selvfølgelig forudsat, at ingen af parterne er under 15 år.
Men som eksempel på, hvor der skal gøres en undtagelse, kan nævnes tilfælde, hvor et par er blevet gift i Danmark ved såkaldt kongebrev, hvilket vil sige, at man så har fået dispensation fra almindelige ægteskabsbetingelser.
Det er jo også noget, danske unge kan få.
I sådanne tilfælde må man leve sammen på asylcentrene, og der er faktisk et enkelt eksempel på det.
Undtagelsesmuligheden skyldes jo navnlig, at Udlændingestyrelsen skal administrere indkvarteringsordningerne helt i overensstemmelse med de forpligtelser – også internationale – som vi nu har.
Men jeg vil imidlertid gerne understrege, at den mindreåriges situation og interesse altid skal være i centrum for den vurdering, der sker, og sådan bør det også være.
Men altså, jeg vil gerne sige, at jeg står fuldstændig ved, at det er min helt, helt klare holdning, at man som mindreårig ikke skal bo sammen med sin ægtefælle eller samlever i et asylcenter.
Carsten Kudsk (DF), 2016-10-26:
Det, vi hører, er, at der umiddelbart henvises til nogle konventioner, og det er det, man er kommet med en udmelding på.
Det, jeg så tænker på, er, at da ministeren træffer den her afgørelse, er den så baseret på børnekonventionen, altså det her med, at man kan kigge på, om det er barnets tarv, der kommer i allerførste række?
Det, jeg tænker på, er, at når nu ministeren kommer med de her udmeldinger, er det så i forhold til børnekonventionen, eller hvad er det for et grundlag, ministeren mener man kan træffe en afgørelse på?
Man hører, at der er nogle konventioner, der påpeger nogle problemstillinger med det her, men jeg mener, at børnekonventionen klokkeklart siger, hvad muligheder der er.
Inger Støjberg (V), 2016-10-26:
Jeg kan sige, at det jo er bredt i forhold til de forpligtelser, vi har.
Men igen, der er ingen tvivl om, at jeg ikke ønsker, at en mindreårig skal bo sammen med en ægtefælle på et asylcenter, men det er klart, at hvis man f.eks. er blevet gift ved kongebrev i Danmark, fuldstændig ligesom danske unge kan blive det, så kan vi ikke forhindre, at man bor sammen, for så har staten Danmark jo sagt ja til det her ægteskab, og så kan det være et af de tilfælde, hvor man kan blive boende sammen.
Carsten Kudsk (DF), 2016-10-26:
Der har f.eks. været nogle, der var selvmordstruet eller andre ting, og har man så eventuelt igangsat nogen tiltag over for de her mennesker, man har haft med at gøre?
Det, jeg sidder og tænker på i forbindelse med den afgørelse, man har truffet, er, om man så har gjort noget i forhold til en eller anden retsafgørelse, altså hvor man har sagt, at nu har vi noget, der stadfæster det i forhold til konventionerne, nemlig hvordan det her skal tolkes i forhold til barnets tarv.
Inger Støjberg (V), 2016-10-26:
Nu er min holdning jo kendt, og derfor tror jeg også roligt, jeg kan sige, at alle hjørner på det her område bliver kigget efter.
Der bliver talt meget med dem her, og der bliver holdt meget opsyn med de unge mennesker, som det nu også handler om.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-10-26:
Det her er jo en meget, meget spændende diskussion.
Mener Alternativet, at det er sanktionerne, der er årsagen til, at der ikke er en ordentlig dialog med Rusland?
Er det ikke i højere grad sådan, at Putin er fuldstændig utroværdig og ikke til at stole på og faktisk er løbet fra stort set alt, hvad man er blevet enige om?
Er det ikke et større problem?
Pernille Bendixen (DF), 2016-10-26:
Mange tak, og tak til ministeren for svarene.
Det er i forhold til kongebreve og til det, som den danske lov jo fordrer, hvis man nu skal giftes, når man er under 18 år.
Her er det vel nærliggende at spørge, om ministeren har nogen viden om, at det er sket i praksis, at der er indhentet kongebrev, som man jo ville gøre, hvis det var danske unge.
Har man også gjort det, når det handler om de her migranter?
Inger Støjberg (V), 2016-10-26:
Og det er altså ikke sådan, at man bare kan komme hertil, og så er man blevet gift i hjemlandet, og så får man lige et kongebrev, når man kommer til Danmark.
Sådan hænger det ikke sammen.
Det er så i Danmark, man bliver gift, og så er det det.
Man kan ikke påberåbe sig et ægteskab indgået i udlandet og så bare lige sige: Nu skal jeg i øvrigt lige have et kongebrev, og så er alting godt.
Sådan foregår det ikke.
Pernille Bendixen (DF), 2016-10-26:
I forhold til konventionerne kan det virke lidt, som om der er to konventioner, der strider lidt imod hinanden, nemlig menneskerettighedskonventionen, der ligesom fordrer, at man har retten til et familieliv, sat op imod FN's børnekonvention, der jo forpligtiger os til at tage vare på barnets tarv og hjælpe barnet, også i sager, hvor det handler om seksuelt misbrug og sådan noget.
Mener ministeren ikke, at der kan være en konflikt?
Og har ministeren en holdning til, hvilken konvention der vejer tungest?
Inger Støjberg (V), 2016-10-26:
Man kan sige, at vi har nogle forpligtelser, som vi er nødsaget til at efterleve, og det gør vi.
Men jeg tror også, at det står fuldstændig klart, hvad mit ønske er, og det er, at man som mindreårig ikke skal leve sammen med en ægtefælle i et asylcenter.
Carsten Kudsk (DF), 2016-10-26:
Jeg vil spørge ministeren om noget.
Vi taler nu om, at de her mennesker kommer til landet, og ministeren snakker om, at man vil skille de her børn fra deres mænd, for vi taler jo mange gange om, at nogle af dem har været ude for, at de er blevet gravide.
Har man så tænkt på, at man kunne finde på at sende et eller andet signal til de mennesker om, at man kunne finde på at retsforfølge dem, fordi der er sket en seksuel krænkelse af en mindreårig?
Er det et tiltag, som man kunne finde på?
Kunne man finde på at sige: Så vil du blive anklaget efter danske retsprincipper?
Inger Støjberg (V), 2016-10-26:
Det vil sige, at hvis der sker overgreb, skal de indberettes, og så bliver de selvfølgelig prøvet af politiet efterfølgende.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-26:
Jeg synes, at vi lige nu står med et niveau af sanktioner, som gør, at vi også kan have en dialog.
Og jeg er bekymret for, hvis man lige nu og her skruer op for sanktionerne, at miste dialogen med Rusland, som jeg mener er helt afgørende, hvis vi skal komme videre i håndteringen af den her konflikt.
Det er det billede, jeg har udefra.
Der er mange oplysninger, jeg ikke sidder inde med, men det er sådan, jeg læser situationen lige nu.
Vi skal være meget varsomme med at skrue op for sanktioner lige nu, for vi bliver nødt til at have den dialog og den linje åben.
Marie Krarup (DF), 2016-10-26:
Når vi har fremsat det andet forslag til vedtagelse her, er det, fordi vi mener, det er uklogt og urealistisk at dømme nogle parter, som har reel indflydelse på konflikten, ude som umulige forhandlingspartnere.
Så får man aldrig en forhandlet løsning.
Mit spørgsmål til Venstres ordfører er: Hvordan vil man få en forhandlet løsning, hvis man ikke vil forhandle med nogle af de parter, der har reel indflydelse på en eventuel afslutning af krigen?
Hvordan vil man så gøre det?
Skal vi så have fjernet Ruslands og Assads styrer fra jordoverfladen?
Det vil tage temmelig lang tid, og det er faktisk, tror jeg som sagt, en umulig opgave uden at få en tredje verdenskrig.
Så hvordan vil ordføreren etablere en forhandlet løsning, hvis man ikke vil forhandle med parter, som har reel indflydelse på konflikten?
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-10-26:
Jeg fik jo så ikke svar.
Jeg fik ikke svar på, om man anerkender de absolutte absurditeter, der foregår fra Putinregimet mod de civile i øjeblikket, og det hovedansvar, de har i den situation.
Jeg håber, det er et ja, men jeg ved det jo ikke.
Derfor vil jeg bare gentage mit spørgsmål i stedet for og så håbe på, at man vil bruge tiden på at svare på spørgsmålet i stedet for at stille et modspørgsmål.
Det er alt andet lige ikke en eller anden retorikundervisningstime; det er trods alt i Folketinget, vi nu diskuterer noget, der er så alvorligt som den massakre, der lige nu foregår i Aleppo.
Så jeg gentager mit spørgsmål og håber på et svar.
Marie Krarup (DF), 2016-10-26:
Det her er lidt latterligt.
Selvfølgelig støtter vi jo ikke noget som helst overgreb på civile, selvfølgelig ikke!
Hvorfor skulle vi dog gøre det?
Og det ved ordføreren da godt.
Det er da derfor, der ikke er grund til at svare på det dumme spørgsmål.
Det, der er grund til her, er at få gang i en forhandling med alle parter, som har reel indflydelse på krigen.
Det får man jo ikke, hvis man på forhånd siger, at det er umuligt at tale med nogle af dem, når de nu har reel indflydelse på krigens gang – ligegyldigt om man kan lide dem eller ej.
Det er der, ordførerens politik er utopisk og urealistisk og i sidste ende vil føre til en forlængelse af konflikten og dermed flere civile tab.
Det er ikke humanistisk, det er absurd og ubehageligt.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-10-26:
Jamen herre du milde himmel, der forhandles jo på livet løs.
Lavrov og Kerry sidder nærmest på skødet af hinanden og forsøger at finde løsninger hele tiden, men det har jo ikke forhindret Rusland i at foretage det her voldsomme angreb på civilbefolkningen.
Det, som jeg godt vil spørge meget direkte om, er: Vil fru Marie Krarup anerkende, at når russiske og syriske fly gang på gang angriber konvojer og hospitaler, er der tale om krigsforbrydelser, og der er tale om, at der er grundlag for, at der kan anlægges en sag ved krigsforbryderdomstolen både imod Assad og imod Putin?
Marie Krarup (DF), 2016-10-26:
Det er en overtrædelse, det skal man selvfølgelig komme efter, og det skal vi også gøre.
Men hvis man, som jeg sagde før, på forhånd dømmer folk ude uden at skabe en mulighed for at få en forhandlet løsning – altså hvis vi siger til Kerry nu: Lad være med at tale med Rusland, lad være med at tale med Assad, gå til en krigsforbryderdomstol i stedet for –
så er risikoen for, at vi forlænger krigen, kæmpestor.
Det er ikke en måde at løse det her på.
Så jeg må sige, at vi da selvfølgelig fordømmer det, hvis man angriber civile bygninger eller civile personer med overlæg.
Selvfølgelig.
Men man er stadigvæk nødt til at forholde sig realistisk til, hvad der sker, og forsøge at få stoppet krigen, og det gør man ikke, hvis man i stedet går i gang med at anlægge en sag ved krigsforbryderdomstolen lige nu.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-10-26:
Jamen altså, den prædiken har vi jo hørt nu.
Stop dog det.
Altså, det, det her handler om, og som jeg spørger om, er: Mener fru Marie Krarup, at der er grundlag for en krigsforbrydersag imod Putin og Assad på baggrund af de gentagne militære angreb på hospitaler, nødhjælpskonvojer osv. ved Aleppo?
Marie Krarup (DF), 2016-10-26:
Altså, nu har jeg ikke været på stedet, så det ved jeg faktisk ikke, men hvis det er tilfældet, skal det da helt klart fordømmes – det er der jo ingen tvivl om.
Men det nytter bare ikke noget at sige, at så kan vi ikke tale med folk.
Det er jo det, der er problemet.
Vi er nødt til at forhandle med de parter, som har reel indflydelse på konflikten.
Sådan er det.
Martin Lidegaard (RV), 2016-10-26:
Dagens debat kom jo oven på en uge, hvor nogle af os med en vis undren kunne konstatere, at fru Marie Krarup og Dansk Folkeparti opfatter EU som en større fjende og trussel end Rusland og opfatter Rusland som en naturlig allieret.
Mit spørgsmål er egentlig meget sagtmodigt.
Jeg er enig i, at man selvfølgelig skal forhandle, men opfatter ordføreren Rusland som en allieret i Syrien?
Marie Krarup (DF), 2016-10-26:
Nej, det gør vi ikke.
Vi er i koalition med USA, så vi er jo ikke allieret med Rusland.
Men vi mener, at det er en uigennemtænkt politik, der bliver ført fra vestens side.
Vi så meget gerne, at man var mere realistisk og i fællesskab med de øvrige parter i krigen gjorde alt, hvad man kunne, for at bekæmpe Islamisk Stat og derefter finde en forhandlet løsning.
Vi mener ikke, at det nytter noget at gå uden om de parter, og her tænkes på Assadstyret, som har indflydelse i området.
Så kan man bagefter – forhåbentlig – sørge for at finde en mere spiselig person, hvis sådan nogle findes, og lægge pres på en kommende regent i Syrien, som kan opføre sig pænere.
Men det nytter ikke noget at tro, at man kan gå uden om dem, som har reel indflydelse i området.
Udelukkende at satse på vestligt orienterede kræfter er ikke tilstrækkeligt, sådan får man ikke fred i området.
Martin Lidegaard (RV), 2016-10-26:
Som hr. Holger K. Nielsen har sagt, har der nu i 3 år pågået intensive forhandlinger, i FN-regi og løftet af alle involverede parter i denne konflikt, også Rusland og Iran.
Og så vidt jeg kan vurdere i al fredsommelighed, mangler jo ikke mindst Ruslands og Assadstyrets vilje til at gå ind på de kompromisløsninger, der ligger på bordet, med overgangsregering, og jeg skal give dig.
Der forhandles på livet løs, det er viljen til at indgå de aftaler og stoppe krigen, der mangler.
Derfor er mit andet spørgsmål: Når nu Rusland ikke er en allieret, men nærmere er en showstopper, altså en, der bevidst forhindrer en fredsløsning, kunne man så overveje – ikke militært, men måske f.eks. gennem en mere fælles koordineret energipolitik – at prøve at lægge pres på Rusland, så de forstår, at det ikke er uden omkostninger, at man holder liv i en konflikt, der har så mange ofre, og hvor man netop ikke ønsker at bidrage til en forhandlet løsning?
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-10-26:
Tak for det.
Det er jo svært ikke at bemærke, at man i det forslag til vedtagelse, som fru Marie Krarup lige har læst op, ikke nævner Rusland med et ord.
Er det, fordi man ikke anerkender den store rolle, som Rusland desværre spiller, i forhold til den massakre og de reelle krigsforbrydelser, der foregår i Syrien i øjeblikket?
Altså, på den ene side bomber de FN-konvojer, hospitaler og De Hvide Hjelme, som jo ellers kun forsøger at redde civile, samtidig med at de på den anden side gentagne gange nedlægger veto mod at prøve at finde en eller anden form for løsning.
Anerkender man ikke den her, skal vi sige fuldstændig absurde offensiv, som Putinregimet lige nu foretager i Syrien, og at de absolut er en af de hovedansvarlige i den massakre, der foregår lige nu?
Marie Krarup (DF), 2016-10-26:
Altså, nu kan jeg ikke lige her i stuen se Iran, Hizbollah eller Putin, så jeg tror ikke, at jeg er i stue med nogen af dem.
Og det ville jeg ikke synes om, det må jeg indrømme, og jeg ville også synes, det var mærkeligt, hvis de sad i Folketingssalen.
Men noget andet er, at man godt kan synes, at parter i en krig er modbydelige – og det er der ingen tvivl om at de er – men man er jo nødt til at reagere på virkeligheden.
Og hvis virkeligheden er, at der er nogle modbydelige parter, som har indflydelse på situationen, og de faktisk er i stand til at stoppe krigen eller medvirke til at stoppe krigen, så er man nødt til at tale med dem.
Nogle gange kan man være nødt til at tale med fanden selv for at stoppe en konflikt.
Søren Søndergaard (EL), 2016-10-26:
Altså, nu skal vi komme tilbage til, hvad Enhedslistens forslag er.
Men jeg bliver bare nødt til at sige til hr. Naser Khader, at hr. Naser Khaders udmelding er totalt uklar.
Skal vi erklære en flyforbudszone, eller skal vi presse Rusland til at acceptere det?
Hvis vi taler om at presse Rusland til at acceptere det, er vi med.
Hvis vi snakker om at gennemføre det i modsætning til Rusland, må man jo være klar til at tage en verdenskrig, om nødvendigt.
Så hvad er det, hr. Naser Khader mener?
Er det, at vi skal gøre det, efter at vi har presset Rusland til det?
Okay, så lad os diskutere hvordan.
Eller er det, at vi skal gennemføre det, uden at Rusland har accepteret det?
Naser Khader (KF), 2016-10-26:
Det er meget bevidst, at vi er gået efter at få en bred vedtagelse, så der kommer en stærk fordømmelse i dag.
Og det er meget bevidst, at vi har valgt ikke at tage flyforbud eller andet med, for jeg synes, det er enormt vigtigt, at vi i dag er samlet om at fordømme krigsforbrydelserne i Syrien.
Og så siger jeg, at det næste skridt kan være flyforbud, sanktioner osv.
Vi skal ikke bare erklære en flyforbudszone uden først at gøre alt, hvad vi kan, for at få overtalt russerne til at acceptere det.
Mette Bock (LA), 2016-10-26:
Tak for det.
For den problemstilling, ordføreren rejser, i forhold til Rusland, som gang på gang blokerer, synes jeg jo også kalder på, at der er et andet spor, der skal forfølges, nemlig en reform af hele FN-systemet, herunder Sikkerhedsrådets måde at agere på.
For jeg tror, vi har set den sidste enstemmighed i Sikkerhedsrådet overhovedet.
Og det vil sige, at det system jo er sat ud af kraft.
Så derfor: Sideløbende med, at man arbejder i de andre spor, er den konservative ordfører så enig i, at vi simpelt hen bliver nødt til at få den reformdagsorden på bordet, for ellers kan vi ikke bruge det system til noget som helst i konflikter af den type, som vi står over for her?
Naser Khader (KF), 2016-10-26:
Rusland sidder i Sikkerhedsrådet og blokerer for alt det, der er til gavn for menneskeheden.
Og egentlig har de jo ikke det, der skal til for at få en plads i Sikkerhedsrådet, hvis de skulle ind i dag.
Der er andre lande, der faktisk har overhalet dem økonomisk.
Så vi er også tilhængere af en reform af FN-systemet og Sikkerhedsrådet.
Mette Bock (LA), 2016-10-26:
Så det vil sige, at den konservative ordfører også vil være med til at opfordre den danske udenrigsminister til at bære det her til bordet i forhold til hele FN-systemet?
Marie Krarup (DF), 2016-10-26:
Vi ønsker, at du dør en stille kvælningsdød, fordi du ikke skal kunne få afsat dine produkter.
Hvad fører det til?
Så skal man jo føre en krig imod den part i konflikten, som jo så her er Rusland, før man kan finde en løsning.
På en eller anden måde synes jeg det er uhyggeligt, det er jo oplæg til en tredje verdenskrig.
Marie Krarup (DF), 2016-10-26:
Det er en noget speciel forespørgsel, der er stillet i dag.
Regeringen bliver bedt om at redegøre for, hvordan man vil stoppe blodbadet i Aleppo.
Det er meget svært for mig at se, hvordan den danske regering skal stoppe krigshandlingerne i Aleppo.
Med al respekt for den danske regerings styrke er det nok lidt naivt at tro, at den kan styre Assad og Rusland og de øvrige parter i krigen.
Men vi kan selvfølgelig komme med nogle vink og gode råd om, hvad vi tror virker, altså til de store parter i krigen, herunder selvfølgelig særlig til vores koalitionspartnere.
Vi i Dansk Folkeparti ser meget gerne krigen overstået hurtigst muligt.
Vores mål med indsatsen er at bekæmpe Islamisk Stat, fordi det er en terrorrede, der truer Danmark og andre vestlige lande.
Når det er sket, er ønsket, at der indføres en eller anden form for stabilt styre, der kan modvirke, at Islamisk Stat genopstår.
Den stabilitet, der skal indfinde sig, kan kun skabes, hvis stormagterne støtter den, og derfor er det afgørende at få gang i forhandlingerne imellem stormagterne angående Syrien.
Derfor opfordrer Dansk Folkeparti indtrængende stormagterne til at gøre alt for at bekæmpe Islamisk Stat og derefter finde en forhandlet løsning på konflikten.
Det er en selvfølge, at man i krigshandlingerne overholder Genèvekonventionerne, der kræver, at man ikke gør civile personer eller civile bygninger til militære mål.
Dansk Folkeparti kræver, at parterne overholder disse regler, hvorved civile tab kan holdes på så lavt et niveau som muligt.
Tankerne om en flyveforbudszone i Syrien er søde og meget, meget naive, men de er også farlige.
Hvis man forsøger på det, så risikerer man at kaste sig ud i en tredje verdenskrig.
Man risikerer at forlænge konflikten, man risikerer at få betydelig flere civile tab end ellers.
Så når Konservative i skikkelse af hr. Naser Khader kalder det for den eneste humanistiske løsning på konflikten i Syrien, er jeg ganske, ganske uenig.
Det er nok nærmest det modsatte.
Dansk Folkeparti er ikke modstander af det forslag til vedtagelse, der er kommet fra hr. Naser Khader, men vi mener, det er for snævert, og vi har derfor et andet forslag, som lyder således:
Forslag til vedtagelse »Folketinget forlanger, at krigens parter overholder Genèvekonventionernes bestemmelser om, at ingen civile personer eller bygninger må gøres til mål for militære angreb.
Folketinget støtter den danske indsats i koalitionen med henblik på at bekæmpe Islamisk Stat.
Folketinget opfordrer til, at krigens parter påbegynder forhandlinger, så krigen kan stoppes hurtigst muligt og unødvendige tab kan undgås.«
Naser Khader (KF), 2016-10-26:
De er farlige for vores sikkerhed og skal elimineres.
Det kan vi ikke være uenige om.
Men jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvem har slået flest civile ihjel i Syrien?
Hvem har været årsag til flest flygtningestrømme i Syrien?
Er det Islamisk Stat eller Assad?
Marie Krarup (DF), 2016-10-26:
Det er altid ulykkeligt med civile tab, og man skal gøre alt, hvad man kan, for at undgå dem.
Men det gælder jo om at få fjernet den trussel, som Islamisk Stat er imod os og den vestlige verden og så få etableret en fred.
Altså, det drejer sig jo ikke om at lave de her optællinger.
Hvis det var så enkelt, ville man meget lettere kunne løse den her konflikt.
Men det drejer sig om, at stormagterne i fællesskab finder en løsning.
Og det gør man jo ikke ved at dømme én stormagt, som er en spiller i det her spil, helt ude.
Så får vi bare en forlængelse af konflikten, og vi kommer ikke til forhandlingsbordet.
Så uanset om det er Rusland eller Syriens Assad, nytter det jo ikke noget at sige: Du må simpelt hen ikke være med.
For de er med, og det er man bare nødt til at se i øjnene.
For ellers fører man en utopisk udenrigspolitik, og så risikerer man at forlænge lidelserne, forlænge krigen og få flere civile tab.
Og jeg synes ikke, at vi skal have på samvittigheden, at vi skaber flere civile tab, og det er det, man vil få, hvis man følger hr. Naser Khaders forslag.
Naser Khader (KF), 2016-10-26:
Jamen jeg vil gerne svare på spørgsmålet.
Det er Assad, der har slået allerflest civile ihjel og været årsag til, at flest er flygtet fra Syrien.
Mit andet spørgsmål er: Hvordan har ordføreren det med at være i stue med terrororganisationen Hizbollah, det iranske terrorregime, der henretter homoseksuelle, diktatoren Putin, der slår oppositionsfolk og journalister ihjel?
Hvordan har ordføreren det med at være i stue med de her folk?
Og han lytter.