runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2016-12-07:
Jeg må ikke blande mig i det her spørgsmål, altså om Udlændingestyrelsen vurderer et land til at være et sikkert tredjeland eller ej.
Men jeg kan sige lidt om proceduren, og det er, at man jo løbende overvejer, hvilke lande der kan komme på sådan en liste, og selvfølgelig også, om der er nogle lande, der skal af en sådan liste.
Men det er jo, kan man sige, på baggrund af, en dyb forståelse og indsigt i, hvordan de pågældende landes styre er, og hvordan samfundet i øvrigt fungerer.
Carsten Kudsk (DF), 2016-12-07:
Jeg ved ikke, om det er en gammel liste, og det kan være, at ministeren har en nyere liste, men der findes jo en EU-liste over sikre lande, og der fremgår det også, hvad man i Danmark betragter som sikre lande.
Det er jo sjovt, at hele Mellemøsten, hele Afrika og hele Asien faktisk ikke er på den liste, men at der er andre EU-lande, som betragter lande i sådan noget som Afrika som sikre lande.
Så måske var det en god idé, at ministeren påpegede over for Udlændingestyrelsen, at man kunne kigge på, hvad det er for nogle kriterier, de andre EU-lande har, for, at det er sikre lande.
Inger Støjberg (V), 2016-12-07:
Jeg tror måske godt, at vi to, hvis man sådan ser det i den store sammenhæng, kan blive enige om, at hvis det var politisk styret, så kunne der være perioder i dansk politisk historie, hvor der ville være meget færre lande på sådan en liste, i og med at der er partier i Folketinget, der fører en noget lempeligere udlændingepolitik, end vi to ønsker.
Så måske er det egentlig godt nok, at det er ude af den til enhver tid siddende ministers hænder.
Bjarne Laustsen (S), 2016-12-07:
Tak for svaret.
Jeg er glad for, at Liberal Alliance ikke løber af pladsen, for man var netop med til at pege på den Egholmforbindelse, som også ministeren er inde på.
Nu nævner ministeren, at den teoretiske grænse for kapaciteten er opbrugt.
Det kender vi også andre steder fra, og ministeren påstår, at det er værre andre steder.
Det er jo spidsbelastningerne, der er irriterende for pendlerne, for erhvervslivet, og det er også derfor, man er gået ind samlet for at pege på en ny løsning, der aflaster den eksisterende forbindelse mest muligt.
Derfor må det, når vi har fået en ny minister, være rimeligt at spørge, hvordan og hvorledes man har tænkt sig at det her projekt skal fremmes, nu når ministeren siger, at der er behov for det, og når man endda har stemt for linjeføringen.
Hvornår træder ministeren så i karakter og siger, at der er midler til at gennemføre projektet?
Inger Støjberg (V), 2016-12-07:
Men så kan man jo netop omvendt glæde Carsten Kudsk med, at det ikke er særlig lang tid siden, at vi har fået kigget på asylansøgere og folk fra Somalia med midlertidigt ophold i Danmark, og at det har resulteret i, at der nu kommer en ganske markant mængde af sager om Somalia op, for at vi netop kan se, om de kan hjemsendes.
Så det går jo lidt begge veje, og det går i den absolut positive retning, når det handler om, at vi muligvis kan få flere somaliere hjemsendt.
Karin Gaardsted (S), 2016-12-07:
Mener ministeren, at det er tilfredsstillende, at regeringen endnu ikke har fået styr på finansieringen og udbetalingen af den forhøjede kompensation for ægdonationer, som en bred kreds af partier blev enige om før sommerferien, hvilket har ført til den paradoksale situation, at flere fertilitetsklinikker har set sig nødsaget til at skrue ned for antallet af nye ægdonationer eller helt stoppe disse, selv om mange danske kvinder venter på at få et doneret æg?
Tak for det.
Mener ministeren, at det er tilfredsstillende, at regeringen endnu ikke har fået styr på finansieringen og udbetalingen af den forhøjede kompensation for ægdonationer, som en bred kreds af partier blev enige om før sommerferien, hvilket har ført til den paradoksale situation, at flere fertilitetsklinikker har set sig nødsaget til at skrue ned for antallet af nye ægdonationer eller helt stoppe med disse, selv om mange danske kvinder venter på at få doneret et æg?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-12-07:
Der blev jo, som der også refereres til, i maj måned 2016 indgået en bred politisk aftale med bl.a. Socialdemokratiet, der indeholder tre initiativer, der skal reducere manglen på donoræg i Danmark.
Det står også i aftalen, at aftalepartierne er enige om at sikre finansiering til eventuelle øgede offentlige udgifter som følge af aftalen.
Et af de tre initiativer er, at det vejledende kompensationsbeløb til ægdonorer er hævet fra 2.400 kr. til 7.000 kr. pr. 1. juli 2016.
Den forhøjede kompensation til ægdonorer medfører en øget udgift for regionerne svarende til forskellen mellem den tidligere kompensation og den nu anbefalede kompensation på i alt 7.000 kr., dvs. 4.600 kr. pr. ægdonor.
Det følger af det såkaldte DUT-princip, at når regionerne pålægges en større eller en ny opgave f.eks. på grund af politiske aftaler eller ny lovgivning, skal regionerne økonomisk kompenseres herfor.
Derfor har den ændrede vejledning af kompensationsbeløbet til ægdonorer været i DUT-høring hos regionerne.
Imidlertid har det vist sig, at Sundhedsministeriet og regionerne langtfra er enige om, hvilket beløb regionerne skal have i DUT-kompensation.
Det er altså ikke, fordi der ikke er styr på finansieringen, at regionerne endnu ikke har modtaget nogen penge.
Det er, fordi Sundhedsministeriet og regionerne er uenige om størrelsen på DUT-kompensationen til regionerne.
Derfor er sagen fortsat under DUT-forhandling.
Spørgeren og jeg kan jo godt være enige om, at det selvfølgelig ikke er tilfredsstillende, at kvinder, der ønsker at donere æg, ikke kan få lov til det.
Det er dog en beslutning, som regionerne har truffet, og som sådan set ikke bunder i, at det er en beslutning, de skal træffe.
Derfor er jeg også bare nødt til at påpege, at den her sag følger den helt almindelige standardproces for DUT-forhandlinger, og at jeg håber på, at der snart bliver fundet en DUT-løsning, ligesom der bliver fundet i de andre DUT-forhandlinger, der ligesom løbende kører på det her og på andre områder.
Karin Gaardsted (S), 2016-12-07:
Aftalen om forhøjelse af honoraret for at donere æg er jo blevet en klar succes, som betyder, at en stor del af de kvinder og par, der længe har stået på venteliste, nu kan se et lys for enden af tunnelen.
Aftalen blev, som ministeren også siger, vedtaget af et bredt flertal tilbage i maj dette år.
Det er derfor, jeg dvæler lidt ved det med finansieringen, for det vil jo sige, at ministeren – godt nok den daværende minister – har haft muligheden for at inkorporere det i økonomiaftalen med regionerne.
Jeg tænker på, hvad det er, der lige er sket, siden fertilitetsklinikkerne nu står og mangler de penge.
Altså, er det, fordi der ikke er udbetalt nogen penge fra staten til regionerne endnu?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-12-07:
Men jeg er også nødt til igen at understrege, at den her sag jo følger en helt almindelig DUT-procedure.
Det, der er anderledes, er, at man så ikke har kunnet nå til umiddelbar enighed om DUT-niveauet og dermed kompensationen til regionerne.
Det ændrer ikke på, at regionerne jo kan vælge at sige, at de inden for deres samlede budget sådan set igangsætter aktiviteterne, og at de så bagefter afklarer de økonomiske forhold, der er med staten.
Så det her følger almindelig DUT-procedure, og det betyder, at den DUTprocedure, der er i gang, skal være afsluttet senest i april måned 2017.
Carsten Kudsk (DF), 2016-12-07:
Men kan vi ikke blive enige om, at det er et problem, når man betragter hele Afrika, hele Asien og hele Mellemøsten som et ikkesikkert område?
Så kan vi jo faktisk stå i en situation, hvor samtlige mennesker kan stå og banke på vores dør, og at vi sådan set skal i gang med at starte en asylbehandling.
Og hvis de så ikke vil tage retur, kan vi stå i en situation, hvor de kan leve her på tålt ophold, fordi man ikke vil have dem tilbage, fordi man betragter dem som statsløse.
Det er jo rimelig mange mennesker, vi taler om.
Er det ikke korrekt, minister?
Karin Gaardsted (S), 2016-12-07:
Men konsekvensen er altså, at der bliver lukket og droslet ned nogle steder.
På fertilitetsklinikken i Skive havde man i 2015 10 ægdonationer, og i år har man indtil nu haft 23, altså en klar forøgelse, som udelukkende tilskrives den bedre honorering.
Ventelisten for kvinder, der har brug for et æg, er på nuværende tidspunkt på 15 deroppe i Skive, og de har udsigt til en ventetid på op mod 6 måneder.
Klinikken får nu besked på at drosle ned, fordi ledelsen simpelt hen er i tvivl om, om pengene kommer.
En behandling koster ud over de 7.000 kr. til donor omkring 15.000 kr. til den hormonstimulering, som donor også skal igennem.
Det bliver hurtigt til mange penge at have ude at svømme for en klinik, hvad enten den er offentlig, eller den er privat.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-12-07:
Der er jo i regeringsgrundlaget angivet en køreplan for, hvordan vi kan gå frem i forhold til nye trafikinvesteringer i Danmark.
Regeringen vil igangsætte 2025-forhandlinger i foråret med henblik på bl.a. at finde penge til flere trafikinvesteringer.
Det vil vi så gøre til den tid.
Tak for spørgsmålet.
Jeg er glad for at få muligheden for at diskutere cabotagekørsel og vilkårene i vejgodsbranchen.
Det er et centralt emne, som har været rejst mange gange i den hjemlige debat, og det er også vigtigt, i lyset af at Europa-Kommissionen har annonceret, at man ønsker at foretage en revision af cabotagereglerne på EU-plan.
Når vi diskuterer cabotagekørsel, er det vigtigt lige at få rammen på plads.
Cabotagekørsel er kort fortalt godskørsel for fremmed regning mellem to punkter i Danmark, som udføres af en lastbil, som er registreret i et andet medlemsland.
Jeg kan forstå, at omfanget af cabotagekørsel i Danmark udgjorde 2,6 pct. af det samlede godstransportarbejde mål i tonkilometer og ca. 1,2 pct. af de totalt transporterede godsmængder målt i ton i 2014, som er det seneste år, som vi har tilgængelige tal fra.
Endvidere har jeg fået oplyst, at den cabotagekørsel, som foregår i Danmark af udenlandske lastbiler, er på nogenlunde samme niveau som den cabotagekørsel, danske lastbiler udfører i andre EU-medlemslande.
Spørgeren henviser i sit spørgsmål til, at særlig østeuropæiske chauffører nedprioriterer sikkerheden.
Til det må jeg sige, at jeg ikke har været i stand til at finde tal, som viser, at østeuropæiske chauffører i særlig grad skulle nedprioritere sikkerheden, når de kører cabotagekørsel i Danmark.
Dermed er ikke sagt, at det ikke kan være tilfældet, men jeg har bare ikke mulighed for at komme det nærmere.
Ved cabotagekørsel gælder de samme færdselsregler, som gælder ved al anden kørsel i Danmark.
Det står uden for enhver diskussion, at man selvfølgelig skal overholde de gældende regler.
Det gælder også med hensyn til overholdelse af cabotagereglerne, som spørgeren også kommer ind på.
Det er her vigtigt, at vi skelner mellem lovlig og ulovlig cabotagekørsel.
Der er stor forskel på den lovlige cabotagekørsel, som udføres i overensstemmelse med EU-reglerne, og den ulovlige cabotagekørsel, som finder sted i Danmark.
Jeg kan oplyse om, at det af tal fra Rigspolitiet fremgår, at Rigspolitiet i de tre første kvartaler af 2016 har kontrolleret i alt 3.065 køretøjer, og at det har resulteret i 33 bødeforlæg.
I alt svarer det til, at der blev udskrevet bødeforlæg til ca. 1 pct. af de kontrollerede køretøjer.
Det er et meget langt svar, jeg har fået med i Folketingssalen i dag.
Rasmus Prehn (S), 2016-12-07:
Mange tak til ministeren for den første udgave af besvarelsen.
Jeg er selvfølgelig ked af, at jeg ikke fik hele remsen med, men det kan måske også være udmærket for ministeren at have lidt ammunition til senere.
Nu er problemet her ikke nødvendigvis det, der er den lovlige cabotagekørsel, for fra socialdemokratisk side har vi det jo også sådan, at det sådan set er en udmærket ordning, at man, når man alligevel er ude for at transportere noget gods, kan tage noget andet gods med den modsatte vej for at sikre bedst mulig udnyttelse af ressourcerne.
Der, hvor problemet opstår, er, når det bliver brugt som et coverup eller som en måde at lave et hul til snyd; at de cabotageregler, der er nu, altså er så svære at tolke, at der er nogle, der bruger det her til mere eller mindre systematisk at køre med udenlandske chauffører i Danmark.
Der er i hvert fald mange, som mener, at det er et kæmpestort problem.
Og forbundet 3F kan berette, at der er rigtig mange job, som er blevet udsat for social dumping, og at der er chauffører, der har svært ved at fastholde deres job, fordi der i stadig større omfang bliver kørt med udenlandske chauffører.
Faktisk er den seneste historie den, at nu er det ikke så meget østeuropæere, men at der nu er situationer, hvor man – godt nok med base i Østeuropa – har ansat asiatiske chauffører, som bliver fløjet ind, og som så kører med afsæt i rumænske eller bulgarske firmaer, som på den måde dumper lønningerne.
Problemet er jo også, at der er eksempler på, at de mennesker, der så er ansat på de vilkår, lever under nogle temmelig kummerlige forhold, hvor der ikke er mulighed for at overnatte under rimelige vilkår, men hvor de den ene dag efter den anden må sove i lastbilerne, hvor de må lave mad på en primus, hvor de må vente, til der er råd til igen at få hældt benzin på.
Der har også været trafikulykker, hvor trætte og udmattede chauffører har været indblandet.
Så det, vi her skal have en kommentar til, er det her meget skæve billede.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-12-07:
Jamen der er ingen tvivl om, at den her regering vil bekæmpe ulovlig cabotagekørsel.
Det er jo det, der er en regerings opgave.
Folketinget laver lovgivningen, og regeringen sørger for, at lovgivningen bliver udført, kontrolleret og gennemført.
Det er der ingen uenighed om mellem regeringen og hr. Rasmus Prehn.
Men nogle gange rapporterer 3F også om ting, der ikke altid er så problematiske, som 3F gør dem til, fordi 3F jo også står i den konkurrencesituation, at det er nogle medarbejdere, der ikke er medlem af 3F, som forsøger at komme ind og lave arbejdet i Danmark.
Men man skal bare forholde sig kritisk.
Rasmus Prehn (S), 2016-12-07:
Så ministeren mener ikke, at det er noget problem, når chauffører skal køre under mærkbart ringere overenskomster end dem, som f.eks. 3F tilbyder?
Det er okay for ministeren, at der er chauffører, der tjener mærkbart mindre, og som bliver tvunget ud i f.eks. ikke at overholde køre-hvile-tids-bestemmelserne.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-12-07:
Næh, jeg sagde jo det stik modsatte.
Jeg sagde, at regeringen går op i, at loven overholdes, herunder også loven om cabotagekørsel.
Det er ikke noget, hr. Rasmus Prehn kan genfinde i, hvad jeg har sagt, fordi jeg har det modsatte standpunkt, nemlig at loven skal overholdes.
Rasmus Prehn (S), 2016-12-07:
Kan ministeren bekræfte, at regeringen har lagt op til at spare voldsomt på den særlige politiindsats, der har været for at bekæmpe ulovlig cabotagekørsel?
Kaare Dybvad (S), 2016-12-07:
Er det fortsat ministerens holdning, at han ønsker at afskaffe tilbudspligten i forhold til private lejeboliger, sådan som han udtalte den 8. november 2016 i forbindelse med førstebehandlingen af B 10?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-12-07:
Som det er spørgeren bekendt, faldt mine bemærkninger under førstebehandlingen af beslutningsforslag nr. B 10 i min daværende rolle som boligordfører og ikke som minister.
En afskaffelse af tilbudspligten indgår ikke p.t. i regeringens overvejelser.
Det hænger dels sammen med, at antallet af lejeboliger, der omdannes til andelsboliger via tilbudspligten, i de senere år har været faldende, dels at vi inden for de kommende år som følge af lejelovsforhandlingerne kommer til at skulle se på lejelovgivningen i sin helhed, herunder også på tilbudspligten.
Kaare Dybvad (S), 2016-12-07:
Det er meget interessant, for da vi stod her den 8. november, det er altså mindre end en måned siden, påstod den daværende ordfører for Liberal Alliance, som jo er den samme person som ministeren i dag, at det var et meget højt antal.
Jeg husker, at ordføreren sagde, at 4.000 boliger hvert år blev fjernet, og på den måde fjernede man jo ifølge ordføreren et stort antal lejeboliger.
Nu siger ministeren altså – og nu snakker vi fakta, vi snakker ikke holdninger – at det er et faldende tal, og at det ikke er noget stort problem.
Men for mindre end en måned siden var det et stort problem, så det ville egentlig være meget rart at få at vide sådan rent faktuelt, om det, som hr. Ole Birk Olesen sagde den 8. november, er et stort problem, eller om det, som hr. Ole Birk Olesen siger i dag, er et faldende, mindre problem.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-12-07:
Jeg kan jo blot konstatere, at der ikke er nogen modsætning mellem et faldende problem og et stort problem.
Man kan se mange problemer i samfundet, som er store problemer, selv om de er faldende.
Kaare Dybvad (S), 2016-12-07:
Okay, jeg vil alligevel prøve at få klarlagt lidt, hvordan ministeren står i den her sammenhæng, for det, der blev sagt dengang, var, at hvis man laver prognosen, kan man se, at der om 20-30 år næsten ikke er nogen lejeboliger tilbage i den indre by i København.
Men nu siger ministeren, at tallet er faldende, så ministeren må jo nu mene, at den påstand, ministeren kom med i sin tid, om, at der om 20-30 år ikke er nogen tilbage, ikke længere er gyldig, fordi tallet jo, som ministeren siger i dag, er faldende.
Eller hvordan skal vi forstå det?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-12-07:
Det kommer an på, hvordan det udvikler sig i fremtiden, altså med hvilket tal andelen af boliger, som omdannes til andelsboliger, vil falde år for år.
Det har jeg ingen forudsætninger for at kunne spå om på nuværende tidspunkt.
Kaare Dybvad (S), 2016-12-07:
Jeg må ærlig talt indrømme, at det minder mig om noget klogt, jeg læste engang i maj måned 2015.
Da var der en, der skrev: »»Man må sno sig«, sagde ålen, og mange politikere har gjort denne sætning til deres skjulte motto«.
Det er meget rigtige ord, når man lytter til det her i dag, og jeg vil bare spørge sådan i al stilfærdighed, om Liberal Alliance, som ministeren repræsenterer, har tilsluttet sig forliget om lejeboliger.
Rasmus Prehn (S), 2016-12-07:
Tak, formand.
Jeg skal ifølge forretningsordenen læse mit spørgsmål op: Hvad er ministerens holdning til, at lastvognsbranchen er hårdt ramt af social dumping, hvor særlig østeuropæiske chauffører kører til meget lave lønninger, nedprioriterer sikkerheden og bryder cabotagereglerne?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-12-07:
Næh, jeg kan bekræfte, at der igen er blevet afsat midler i finansloven til bekæmpelse af social dumping og cabotagekørsel i Danmark – hvis jeg ikke husker forkert.
Så det kan jeg ikke bekræfte.
Bjarne Laustsen (S), 2016-12-07:
Jeg vil bare gerne høre ministeren, set i forhold til at Liberal Alliance jo har haft det synspunkt, at det var vanvittigt at opkræve brugerbetaling for at benytte Storebæltsforbindelsen.
Jeg forstår, at problemet er blevet afhjulpet af, at LA har fået plads i regeringen, og det er jo så fint med det.
Så okay, dér skal der være brugerbetaling, men andre steder skal der ikke.
Det har tidligere været nævnt, at man var nødt til at indføre brugerbetaling på en ny tredje Limfjordsforbindelse, og derfor vil jeg selvfølgelig gerne spørge ministeren om det.
Da der ikke var noget om det i ministerens oplæg, går jeg i henhold til Liberal Alliances tidligere synspunkter ud fra, at det er staten, der har det overordnede ansvar og derfor også skal betale for en ny tredje vestlig Limfjordsforbindelse.
Er det korrekt forstået?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-12-07:
Omvendt kan jeg så sige, at hr. Bjarne Laustsen er tilhænger af brugerbetaling på Storebæltsforbindelsen, men er meget modstander af brugerbetaling hen over Limfjorden, og på den måde har vi alle vores modsætningsfyldte holdninger.
Forskellen på mig og hr. Bjarne Laustsen er, at jeg er indtrådt i en regering, hvor jeg er forpligtet af et fælles kompromis, som regeringspartierne har indgået.
Det er forklaringen på, at jeg her i Folketingssalen taler på regeringens vegne og ikke på Liberal Alliances vegne.
Selv om der er stor overensstemmelse mellem Liberal Alliances synspunkter og regeringens synspunkter, er der det ikke på alle områder.
Bjarne Laustsen (S), 2016-12-07:
Det er til det der med, hvad man gik ud og sagde før et valg.
Man kan jo ikke udelukke, at der er nogle, der har tænkt: Vi må hellere stemme på Liberal Alliance, for de vil jo afskaffe brugerbetalingen på Storebæltsbroen.
Det vil man så ikke mere, fordi man har fået en plads i regeringen.
Så det, ministeren er tynget af, er jo ikke så voldsomt, at man sagde nej tak til ministerposten.
Men det, der er interessant her, er jo, om ikke staten har det overordnede ansvar.
Når kapaciteten er opbrugt i Limfjordstunnelen og det er livsvigtigt for virksomheder og pendlere at kunne krydse Limfjorden – de skal trods alt over – er det så ikke rimeligt, at staten går ind her?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-12-07:
Nu er jeg jo ikke ordfører for Liberal Alliance længere, men jeg kan godt oplyse, at Liberal Alliance mener nøjagtig det samme nu som før valget, og at Liberal Alliance kæmper for nøjagtig de samme ting som før valget.
Der er bare det, at når man går ind i en regering, skal man finde et fælles regeringsgrundlag med nogle andre partier, og der kan man ikke regne med, at et parti kan gennemtrumfe alle sine holdninger.
Angående brugerbetaling hen over en tredje Limfjordsforbindelse eller under en tredje Limfjordsforbindelse er det jo et spørgsmål, der må afklares senere hen, også når man skal finde ud af, hvad der er penge til.
Men umiddelbart er det faktisk lidt vanskeligt at forestille sig brugerbetaling dér, for så kan folk jo bare tage den Limfjordsforbindelse, som findes i forvejen.
Erik Christensen (S), 2016-12-07:
Jeg læser spørgsmålet op: Mener ministeren i lighed med sin forgænger, at nødsporet på den fynske motorvej mellem Nr. Aaby og Odense Vest i 2017 bør tages i brug som en midlertidig løsning, indtil der etableres et tredje spor som svar på de trafikale udfordringer i det område?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-12-07:
Tak for spørgsmålet.
Folketinget har da også i maj 2010 vedtaget en anlægslov for udvidelse af Fynske Motorvej mellem Odense Vest og Nr. Aaby.
Anlægsoverslaget for udbygningen er på 2,3 mia. kr. Vi står desværre i en situation, hvor der i de kommende år er meget begrænset plads til nye store transportinvesteringer, hvis der ikke bliver tilvejebragt flere midler.
Det vil regeringen gøre noget ved, som det også fremgår af regeringsgrundlaget.
En model, hvor der etableres kørsel i nødsporet i myldretiden, er vurderet til at have et anlægsoverslag på 227 mio. kr., og et ekstra spor i hver retning vil forbedre trafikafviklingen og reducere trængselsproblemerne.
Derfor er det en interessant mulighed, men det løser ikke problemet med, at vi kun har et meget begrænset råderum til offentlige investeringer.
Jamen jeg er enig i, at både midlertidige løsninger og permanente løsninger bør komme så tidligt som muligt, men de kan altså ikke komme, før vi har fundet pengene, og det er det arbejde, som er igangsat af den her regering.
Så det synes jeg vi skal afvente, det bliver vi nødt til at afvente, for vi kan ikke gøre noget, før pengene er der.
Rasmus Prehn (S), 2016-12-07:
Hvad er ministerens holdning til, at lastvognsbranchen er hårdt ramt af social dumping, hvor særlig østeuropæiske chauffører kører til meget lave lønninger, nedprioriterer sikkerheden og bryder cabotagereglerne?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-12-07:
Løsninger på den fynske motorvej skal igangsættes på det tidspunkt, hvor der er penge til det.
Det gælder for den fynske motorvej så vel som alle mulige andre steder i landet.
Det er jo ikke kun på den fynske motorvej, at vognmænd kan lave beregninger på, hvor mange penge de ville spare, hvis trafikken flød lidt bedre.
Det kan man også på E45, det kan man også på Holbækmotorvejen, det kan man alle steder i landet, hvor der er trængsel.
Nu har regeringen sat gang i et arbejde med at finde flere penge til trafikinvesteringer.
Når de penge er fundet, og det er jo det største problem, så bliver det mindste problem at finde ud af, hvem der skal have dem.