runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2024-04-05:
Jeg har også diskuteret netop de her 11 forslag med Danmarksdemokraternes ligestillingsordfører, og jeg synes, at der er nogle af dem, som lyder rigtig fornuftige, særlig det her med exitstrategierne og også det her med særlige enheder i politiet.
Jeg synes, at vores dygtige politi ved for lidt om det her område.
Derfor er vi i Enhedslisten også meget kede af, at politiuddannelsen er blevet så kort.
For jeg tror, at noget af det, som virkelig kunne løfte det arbejde, som Danmarksdemokraterne foreslår, ville være, at politiet var bedre uddannet.
Så jeg vil bare sige, at den del vil vi meget gerne være med til, ligesom vi er fuldstændig enige i, at borgerlige skilsmisser selvfølgelig altid skal anerkendes af alle trossamfund.
Det kan der ikke være nogen diskussion om.
Peter Skaarup (DD), 2024-04-05:
Det lyder da godt, hvis vi kan være enige om nogle ting.
Nu er det så heldigvis sådan, at regeringen har mistet sit indenrigspolitiske flertal.
Det er ligegyldigt, siger statsministeren, men jeg synes ikke, at det er sådan helt ligegyldigt.
Så det kunne være, at vi skulle sætte os sammen og gennemføre noget af det her uden om regeringen.
Hr. Frederik Vad smiler af det, så det er måske okay.
Rosa Lund (EL), 2024-04-05:
Det vil vi gerne være med til i Enhedslisten, for det ligger os meget på sinde at få stoppet negativ social kontrol.
Og jeg skal ikke være for fin til at behandle dem ordentligt og sagligt, når et parti, vi normalt er uenige med, kommer med nogle gode forslag.
Så vi vil rigtig gerne kigge på det her med exitstrategien, særlige enheder i politiet, og hvordan vi kan sikre, at borgerlige skilsmisser bliver anerkendt alle steder – for at nævne 3 ud af 11.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-04-05:
Jeg blander mig måske lidt akavet i debatten, fordi jeg godt kunne tænke mig, at fru Rosa Lund spurgte hr. Peter Skaarup, om det er nogle forslag, der kommer, og som vi kan diskutere her i Folketingssalen, eller om det bare 11 overskrifter.
Rosa Lund (EL), 2024-04-05:
Jeg håber da, at det er nogle forslag, som kommer her i Folketingssalen, eller som i hvert fald som minimum kommer ind i de relevante udvalg.
Det kunne være Ligestillingsudvalget, det kunne være Retsudvalget, og det kunne også være Udlændinge- og Integrationsudvalget.
Vi holdt en høring i går, som jeg desværre ikke selv kunne deltage i på grund af nogle forhandlinger, og som netop handlede om negativ social kontrol.
Så uden at blande mig i den lille diskussion, der foregår mellem Dansk Folkeparti og Danmarksdemokraterne, skal jeg være ærlig at sige, at jeg ikke ved, om de forslag var bragt op på den høring, der var i går.
Jeg synes, det er oplagt, at Danmarksdemokraterne vil bringe det ind i Retsudvalget og Ligestillingsudvalget.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-04-05:
Ja, eller i Folketingssalen, for det er jo her, tingene bliver besluttet.
Det er her, vi trykker på knapperne.
Man kan diskutere herfra og til, jeg ved ikke hvad.
Vi kan diskutere det i et udvalg, men det er jo her, det foregår, hvis vi overhovedet skal komme længere.
Det er jo smart at lave 11 overskrifter.
Det lyder godt, men det er bare ikke nok.
Jeg sidder sådan og tænker: Lad os dog komme videre.
Og så det er her, det foregår.
Rosa Lund (EL), 2024-04-05:
Det sidste er jeg sådan set enig med fru Pia Kjærsgaard i.
For noget af det, som jeg er rigtig ærgerlig over ved debatten om udlændingepolitik og integrationspolitik, er, at den er så ukonkret.
Der er meget retorik, og det vil jeg også gerne tage på min kappe.
Det gælder sådan set for begge for fløje herinde, at der er meget lidt konkret politik i det, vi diskuterer.
Så jeg er enig; jo mere, vi kan få ned på papir hernede i Folketingssalen og diskutere konkrete forslag, jo bedre.
For ellers bliver det sådan en debat om debatten på en eller anden måde.
Det gavner i hvert fald hverken integrationen eller de danske værdier.
Frederik Vad (S), 2024-04-05:
Tak til fru Zenia Stampe.
Men så vil jeg gerne gå med fru Zenia Stampe ned i det maskinrum.
Fru Zenia Stampe henviser til samrådet i går.
Generelt er det jo sådan, at det der med at få flere ud, der skal undervise i medborgerskab, dialog og brobygning, og det med, at vi skal have mere forskning osv., er fint nok, og det er altid de løsninger, vi ender med at gå til.
Man har vi det ngo-billede, og har vi det uddannelsesmæssige billede, der gør, at vi er sikre på, at dem, vi hele tiden efterspørger viden fra, også leverer noget viden, vi kan bruge til noget?
Det er jo blevet klart i den her uge på et møde, som fru Zenia Stampe og jeg selv deltog i sammen, at der ikke rigtig er nogen, der forsker i antisemitisme, og at der ikke rigtig er nogen, der forsker i den her æreskultur.
Det er jo ikke muligt at opsøge en ngo, der får penge af staten,
som har andre forslag end de sædvanlige, nemlig mere dialog og flere af de gammelkendte og velkendte pædagogiske metoder, som Sverige også har benyttet sig af altid.
Man får tit det indtryk, når man taler med ngo'er, synes jeg, at det lidt er Enhedslisten og Radikale Venstres politik, de står på skuldrene af.
Har vi det ngo-billede, der kan levere den viden, fru Zenia Stampe efterspørger?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-05:
Jeg vil sige, at jeg tror, der falder relativt få domme, som drejer sig om den del af trappestigen, som er tilbage.
Den største del af trappestigen for straf og udvisning er jo fjernet på de væsentligste områder, bl.a. vold, voldtægter og andre ting.
Så vil jeg også sige, at det jo ikke er sådan, at vi er stoppet med at kigge på, hvordan vi kan stramme værdipolitikken, og hvordan vi kan stramme udlændingepolitikken.
Vi sidder og kigger på noget, som jeg synes er ekstremt væsentligt, nemlig kvinders mulighed for at leve det liv, de gerne vil.
Vi ser jo i adskillige værdiundersøgelser, at der blandt folk, der har mellemøstlig baggrund, er en meget stor andel, som ikke anerkender, at deres døtre f.eks. skal have lov til at vælge de kærester, som de har lyst til at have.
Der har vi stadig et uforløst arbejde, og jeg lover hr. Peter Skaarup, at vi vil have et bud på det inden for de næste par måneder.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-05:
Tak for det, og tak for en god debat i dag, og jeg er jo faktisk blevet mere forvirret, minister, og jeg håber, at ministeren kan hjælpe mig.
For det startede med en statsminister og så en minister og derefter en ordfører fra Socialdemokraterne og fra Venstre, der alle sammen sagde, at man ville have en strammere udlændingepolitik, og så gik det jo lidt ud over hr. Mohammad Rona.
For jeg er jo nordjyde, og jeg tænkte, at der kun er én tilbage, og at det måtte være ham, og Moderaterne vil også have en strammere udlændingepolitik, og så er jeg igen slået tilbage til nul, og jeg forstår det slet ikke.
For hvis det var det, alle regeringspartierne ønskede, så kan jeg jo slet ikke forstå, at vi ikke bare får sat det i gang.
Så krydrer ministeren det nu med at sige, at man gør det så godt, man kan, inden for konventionerne, og jeg kan bare mindes, at vi snakkede om, at vi skal have en ambassadør for konventionerne.
Så du kan vel godt se, minister, at det er meget vanskeligt, og at det her bare er sådan en gang rundesnak, som jeg har fået igennem 4 timer, og jeg er overhovedet ikke er blevet klogere.
Og det er svært at gøre mig klogere, men vil ministeren ikke alligevel forsøge at forklare mig, hvordan vi kan have en regering, hvor alle er enige om, at der skal strammes, men at der ikke rigtig sker noget?
Så kan man komme med alle succestallene, for det er jo det, der kommer nu, og et Støjbergcenter osv., men kan man ikke bare sådan helt faktuelt fortælle, hvorfor det er sådan, at vi har skolelærere i Sønderjylland, der bliver udsat for vold, og hvorfor der stadig væk er kønsopdelt svømning, når nu hele regeringen med et trylleslag kunne ændre det?
Og jeg er også sikker på, at mange af de blå partier ville stemme for det.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-05:
Jeg er ikke enig i, at vi ikke har strammet lovgivningen.
Altså, alene det, at vi nu beder kvinder, som har udenlandsk baggrund, om på lige fod med alle andre at arbejde 37 timer om ugen, mener jeg er en meget væsentlig stramning, som ikke er blevet gennemført tidligere.
Så kan man selvfølgelig godt diskutere, hvad der er vigtigst, altså om det er, at man laver nogle meget voldsomme stramninger, som man kan stå og slå ud med armene over hernede i salen, eller om man får implementeret stramninger i lovgivningen, der gør, at vi reelt får sendt folk ud, som ikke har lov til at være her.
Jeg tror nu, at de fleste danskere, også dem i Nordjylland, vil sige, at det egentlig er vigtigere, at vi får sendt folk ud, der ikke har lov at være her, end at vi laver nogle nye regler for, at der er endnu flere mennesker, der ikke må være her.
For hvis det ikke bliver implementeret, vil det gå sådan, som det gjorde, dengang hr. Kim Edberg Andersens partiformand havde ansvaret for området, hvor der var 1.200 mennesker, som sad på Kærshovedgård og andre steder og ventede på at komme ud af landet, og jeg tror da ikke, man får meget ud af at putte nogle flere grupper ind under lovgivningen, hvis det ikke lykkes at sende dem hjem.
Og det er jo det, vi er lykkedes med, for vi har nu en tredjedel af dem, der var, dengang hr. Kim Edberg Andersens formand sad med ansvaret.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-05:
Det er det, vi i håndværkerbranchen kalder efterløb, altså at vi laver noget godt, og at der så er et efterløb, hvor den positive ting kommer, og det er jo så den, som ministeren nyder godt af.
For virkeligheden er jo, at man, mens man har strammet udlændingepolitikken, også har fjernet grænsekontrollen.
Så det er svært for mig at forstå, hvordan det er en stramning.
Kan ministeren ikke forklare mig, hvordan det er en stramning, når man fjerner grænsekontrollen, og når man gør det nemmere at komme ind i landet?
Så jeg forstår det ikke, men det kan ministeren vel lige forklare mig.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-05:
Jamen jeg får jo helt lyst til at tage en tur ned over »æ græns« sammen med hr. Kim Edberg Andersen og købe ind.
For så tror jeg, at han vil opdage, at der er grænsekontrol i Danmark, og at der står politimænd nede på grænsen og kontrollerer.
Men det må være sådan et internt selvsving, der er sket inde hos Danmarksdemokraterne, at man har bildt sig selv ind, at regeringen har afskaffet grænsekontrollen.
Det har vi altså ikke, og den er blevet forlænget i flere omgange, ligesom en række andre europæiske lande, bl.a. Tyskland, Sverige og Norge, også har gjort det.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-05:
Tak for det.
Nu var jeg her desværre ikke og kunne høre ministerens tale, fordi jeg var til møde ovre i Ligestillingsministeriet, men jeg hørte, at den faktisk var rimelig god, og det er jo glimrende, og det er godt at høre.
Det her med, at der faktisk er en grænsekontrol, har lige foranlediget mig til at stille et spørgsmål.
Jeg var for noget tid siden selv nede ved grænsen sammen med en af mine gode venner, hvor vi kørte frem og tilbage over grænsen, hele vejen fra vestkysten til østkysten, for at se, hvor meget grænsekontrol der egentlig er, og det er rigtigt, at der ved de store veje er en eller anden form for kontrol, men ved mange af de små veje er der overhovedet ingen kontrol.
Altså, man kan køre direkte over grænsen, uden at der er nogen som helst form for kontrol, og det er der givetvis også rigtig mange der benytter sig af.
Så derfor er jeg bare lidt nysgerrig efter at høre, om ministeren kan bekræfte, at der er rigtig mange grænseovergange, hvor der ikke er nogen som helst form for kontrol.
I Dansk Folkeparti ønsker vi selvfølgelig en permanent, konsekvent grænsekontrol, hvor man kontrollerer alle grænseovergange, eventuelt også med brug af teknologi og meget andet,
men jeg ved ikke, om Socialdemokratiet deler den ambition.
Så det er jeg lidt nysgerrig efter at høre om de gør.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-05:
Nej, vi står det samme sted, som regeringen gør, i spørgsmålet om grænsekontrol, og det er, at man skal grænsekontrollere der, hvor de fleste kommer ind.
Det er da klart, at jeg, hvis man skal vælge mellem, om man skal lave grænsekontrol på E45, eller om man skal gøre det på en sognevej ude vestpå i Sønderjylland, så synes, at det er mest oplagt at bruge kræfterne der, hvor langt, langt de fleste kommer igennem, hvad enten det så er ved E45 eller det er ved færgerne på Lolland eller andre steder.
Altså, det, jeg opponerer imod i forhold til den diskussion, der er om grænsekontrol, er, at man vil prøve at bilde Folketinget ind, at grænsekontrollen er blevet fjernet.
Det er den ikke.
Den eksisterer på det samme niveau, som den gjorde før, altså at der er grænsekontrol i Sønderjylland og andre steder rundtom i landet, og det er, fordi der er nogle trusler imod Danmark, som er væsentlige, og som vi selvfølgelig fra regeringens side tager alvorligt.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-05:
Jamen det er jo en sandhed med modifikationer.
Grænsekontrollen mod Sverige er blevet fjernet, og det blev lanceret for en måneds tid eller halvanden siden, hvor der var store overskrifter om, at regeringen nu fjerner grænsekontrollen mod Sverige, og der var ministre, der var ude at skrive på Twitter og Facebook, at man nu havde fået mindre grænsekontrol igennem, og at mindre grænsekontrol var en sejr.
Så når man samtidig står fast på, at grænsekontrollen slet ikke er blevet fjernet, synes jeg godt nok, det er en sandhed med meget, meget store modifikationer, og jeg synes også, det er bekymrende, særlig set i lyset af Sveriges udvikling med en kolossal bandekriminalitet og bombeattentater og meget andet.
Er det virkelig det, Socialdemokratiet synes er en fornuftig varetagelse af vores sikkerhed i Danmark?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-05:
Jeg havde opfattet den her debat, som om den handlede om migration og den trussel, der er, og også det antal, der kommer til landet, og det kan være, at jeg ikke har fulgt godt nok med i timerne, men jeg har aldrig oplevet, at det var fra Sverige og nordfra, vi fik store migrationsstrømme.
Det er jo ikke nordmænd og svenskere, der kommer og søger asyl her i Danmark, men det er som regel folk, der kommer sydfra, og der er det altså grænsen til Tyskland og ikke grænsen til Sverige, som er relevant.
Nej, jeg vil ikke arbejde for pushback på den måde, fordi det strider imod idéen om at kunne søge asyl.
Men det, som er bedre end at arbejde for pushback – og det tror jeg sådan set også at hr. Alex Ahrendtsen vil mene – er jo at sørge for, at vi har et asylsystem, hvor vi selv demokratisk beslutter, hvor mange der kommer til landet.
Jeg tror nok, at Dansk Folkeparti vil mene, at det skal være meget tæt på nul, og vi vil nok mene, at det skal være en lille smule mere, og så er der nogle, der vil synes, at det skal være meget mere.
Men det at få et modtagesystem, som er uden for Europa, vil reelt gøre diskussionen om pushback overflødig.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-04-05:
Ja, vi vil jo gerne stramme yderligere.
Et andet emne er pushback.
Vil regeringen og ministeren være med til at arbejde for pushback, ikke bare ved den danske grænse, men også ved den europæiske grænse?
For det er jo det store problem, hvis de først er i Europa.
Så kommer de til Tyskland, i Tyskland får de så opholdstilladelse, og på et tidspunkt får de et statsborgerskab dernede, og så kan de bare rejse til Danmark.
Push back er afgørende for, at vi redder Danmark.
Vil ministeren arbejde for det?
Peter Skaarup (DD), 2024-04-05:
Jeg kunne godt tænke mig spørge til et forslag, som Danmarksdemokraterne har med på den her 11-punktsliste, og som jeg var lidt inde på tidligere i dag.
Det handler om at håndtere det problem, man f.eks. ser i Gellerupparken, med, at man har de her klanfamilier, hvoraf mange begår kriminalitet, og hvor der foregår den her negative sociale kontrol, men ingen vil rigtig melde det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, om regeringen vil være parat til at skærpe straffen for, at familiemedlemmer har viden om sådan noget uden at ville fortælle det til offentligheden og omverden med det resultat, at den sociale kontrol bare kan fortsætte.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-05:
Umiddelbart synes jeg, det lyder fornuftigt, men det er jo Justitsministeriets område, så jeg skal også have dem til at vurdere, om sådan noget giver mening i forhold til den øvrige lovgivning.
Men der er for os ikke noget principielt til hinder for at stramme på alt det, der foregår, både med hensyn til familieæresbegreber, dominanskultur og folk, der står på S-togsstationerne og spytter efter alle andre, der går forbi.
Vi er åbne over for alt det der.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-05:
Jeg håber, at der er nogle ordførere, der vil have en anden runde, så jeg også kan komme på talerstolen.
Det ville da være en kollegial dejlig ting.
Nå, lad det ligge.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til den definition, vi har i statistikker, som jeg lige nævnte før, af, hvornår vi begynder at opføre folk som danske.
I takt med den indvandring, vi har set har været stor fra 1980'erne af, synes jeg, det begynder at trænge til en revision, for at vi får det helt reelle billede af, hvad det er for en andel af mennesker, som er i Danmark, som kommer f.eks. fra MENAPT-lande eller andre lande.
Så vil det være noget, ministeren var åben for at kigge på?
For det må være i alles interesse at få et fuldstændig klart billede af, hvor mange mennesker der er, hvorfra de er m.v.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-05:
Nu har vi 30.000-35.000 borgere, som har baggrund i Ukraine, der er kommet til inden for de sidste par år.
De er jo også ikkevestlige, men det er åbenlyst at se på den historik, der har været, at de er nemmere at integrere end så mange andre, der er kommet til landet.
Så selv om vi i nogle år på udlændingeområdet i ministeriet har opereret med MENAPT-kategorien, er Danmarks Statistik ikke forpligtet til at implementere den.
Tilsvarende er det med det, som jeg fornemmer også ligger i spørgsmålet – altså, når man nu har nogle, der er indvandrere, og der så kommer nogle, der er efterkommere, hvad så med den generation efter?
Skal de så opgøres på samme måde?
Og der kan man sige, at det jo i sidste ende er Danmarks Statistik, som har beslutningskraften over, hvordan man indretter de her statistikker, men det gør jo ikke, at vi ikke skal være opmærksomme på det, for jeg synes, det er en superrelevant diskussion.
Som jeg i hvert fald har forstået det, kan vi ikke bestemme, hvordan den faglige statistiske opgørelse er, og vi har jo i ministeriet opereret med MENAPT-begrebet i nogle år efterhånden – 4 år, tror jeg, eller i hvert fald 3 år.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-04-05:
Tak til ministeren for ordene om Danmarksdemokraternes dobbeltbund eller hykleri.
Det, jeg så bare ikke forstår, er, hvorfor regeringen så bliver ved med at give statsborgerskab til mennesker fra en personkreds, hvor vi ved, at der er problemer, og hvorfra der udgår de problemer som ministeren i sin tale har været inde på.
Er det ikke på tide, at vi strammer op og giver færre statsborgerskaber til den personkreds, medmindre de virkelig har vist, at de er assimileret og er blevet danske?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-05:
Jo, og det mener jeg også er det, der er sket over de sidste 10-15 år.
Altså, jeg var studentermedhjælp herinde tilbage i slutningen af 00'erne, og når man fik lovforslag om indfødsrets meddelelse, var det jo for 80-90 procents vedkommende borgere med udgangspunkt i Mellemøsten, hvor jeg mener, at det, når vi ser på det i dag, er under en tredjedel, der kommer fra Mellemøsten og Nordafrika.
De tre største kategorier var sidste gang briter, tyskere og polakker.
Så jeg mener både, at vi har skærpet reglerne, men også, at den persongruppe, som får statsborgerskab, er markant ændret, i forhold til hvordan den var tidligere.
Man kan selvfølgelig godt argumentere for, at der er for mange, der får det, men jeg synes nu, vi er lykkedes med at lave en ret stram indhegning af, hvad det er, man skal leve op til, altså at man skal kunne dansk på 9.-klassesniveau, at man skal have beskæftigelse, og at man ikke må have begået kriminalitet og man heller ikke må have fået færdselsbøder på over 3.000 kr., hvad der giver en karenstid.
Så jeg synes, vi er et sted, hvor det i dag er rimelig skrapt.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-05:
Mon ikke Danmarks Statistik, hvis vi vedtager en ny lovgivning her i Folketinget omkring, hvordan vi definerer det, vil levere på dansk lovgivning.
Det tror jeg nu de vil, hvis der var et politisk ønske omkring det.
Grunden til, at det er relevant, er jo, at perioden nu er oppe på 25 år fra lovgivningen i 1983 og til nu.
Så det bliver mere og mere relevant, for det gælder for flere og flere af dem, som man som skolelærer oplever udeomkring være registreret fuldstændig som danske, at forældrene måske ikke engang taler dansk, og at de selv taler dårligt dansk.
Der er masser af ting, som ikke gør, at de mennesker ikke stadig væk er en kæmpestor udfordring, men de bliver registreret som fuldstændig danske, også i kriminalitetsstatistikkerne.
Peter Skaarup (DD), 2024-04-05:
Det bliver jo efterlyst, at partierne kommer med gode forslag til at bekæmpe negativ social kontrol, og nu kommer jeg lige med nogle, som fru Rosa Lund så kan overveje om Enhedslisten vil støtte.
Vi har nemlig lavet et udspil med 11 forslag, bl.a. at ægteskaber med barnebrude skal straffes bagudrettet, kommissionsundersøgelse af barnebrudsskandalen, fratagelse af imamernes vielsesmyndighed, at anerkendte trossamfund skal anerkende borgerlige skilsmisser, overvågning af moskéerne, exitstrategi for ofre, der vil bryde ud af den negative sociale kontrol, skærpet straf til familiemedlemmer, der er vidne til negativ social kontrol, og en taskforce i politiet, der dedikeret skal arbejde med negativ social kontrol.
Der er stadig væk tid endnu, kan jeg se, så jeg fortsætter: genindførelse af registrering af æresrelaterede sager, indførelse af et tørklædeforbud i grundskolen og styrkelse af viden om negativ social kontrol til sygeplejersker m.fl. Var det noget for Enhedslisten at bakke op om?
Rosa Lund (EL), 2024-04-05:
Det synes jeg er en berettiget kritik.
Man kan også sige, at vi har glemt Marx, når vi siger, at beslutningen skal ligge lokalt.
For var der noget, som Marx gik ind for, så var det en stærk stat.
Mohammad Rona (M), 2024-04-05:
Altså, vi var jo til årsmøde her den 16. marts, og der holdt vores formand, hr. Lars Løkke Rasmussen, også en tale, hvor han bl.a. kom ind på den demografiske udvikling.
Og når man læser en artikel her fra Politiken om det, som kun er en lille måneds tid gammel, så er det bekymrende.
Det er bekymrende, at fødselsraten i Danmark er så lav.
Det er bekymrende.
Og det er bekymrende at se, at et land som Italien, som vi normalt sammenligner os med, er nede på en fødselsrate på 1,2.
Det er et problem.
Vi bliver nødt til at snakke om at lave en form for en familiepolitik, i forhold til hvordan vi får fødselsraten op i Danmark.
Det er et problem.
Det er det.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-05:
Ja, og det kommer så også an på, hvilke grupper det er, fødselsraten kommer op for.
Ellers ændrer det jo ikke på den demografiske udvikling.
Vil Moderaterne være med til at ændre definitionen inde ved Danmarks Statistik?
I dag er det jo sådan, at man ret hurtigt går fra at være efterkommer til at blive registreret som dansker, hvis en af forældrene har dansk statsborgerskab.
Fordi vi nu er henne i anden-tredje generation og måske længere, giver det jo på sigt et falsk billede af, hvor stor andelen er af folk, som måske køber ind på en islamisk dagsorden eller måske en ikkevestlig dagsorden, og som måske ikke har nogen af de værdier, som statsministeren står og taler om.
For så giver det jo ikke et klart billede af, hvor stor den andel af personer reelt set er.
Og det er vel i alles interesse, at vi får et klart billede af det.
Mohammad Rona (M), 2024-04-05:
Jeg ved ikke, om jeg ville gå ind og fortælle, hvordan definitionen skal være.
Det ved jeg sådan set ikke noget om.
Men jeg bliver jo bekymret, når jeg læser en artikel om, at man i f.eks. København har droppet opførelse af nye børnehaver og skoler, fordi der netop ikke kommer de børn, som man sådan set havde regnet med.
Det er et problem.
Og jeg synes, at det skal vi tage dybt, dybt alvorligt.