runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steffen Larsen (LA), 2024-05-30:
Mange tak, hr. formand.
Først og fremmest vil jeg sige tak til Danmarksdemokraterne for at tage problemstillingen med ubetalte parkeringsbøder udstedt til udlændinge op.
Det er et konkret og et grænseoverskridende problem.
Men er øget overvågning af danskerne, begrundet i at udlændinge får parkeringsbøder, nu også fornuftigt?
At øge overvågningen af både danske og udenlandske borgere er altså uproportionalt med problemets størrelse.
Problemet, som Danmarksdemokraterne tager op med beslutningsforslaget, er dog reelt nok, men løsningen er den forkerte for os i Liberal Alliance.
Det, vi må arbejde for, er altså en ændring og udvidelse af EU-direktivet 2011/82.
Og lad os da lige tale om EU-direktivet 2011/82, for det er jo fantastisk spændende for alle med sådanne direktiver og deres teknikaliteter, og jeg kan mærke på formanden, at han nærmest ikke kan vente med at høre om, hvor godt det er.
Og det ved jeg også at de mange unge seere af folketings-tv ude i de danske stuer synes.
En grænseoverskridende fastlæggelse af køretøjsejeren er nemlig mulig på grund af EU-direktivet 2011/82, hvorigennem medlemslandenes myndigheder kan få adgang til andre medlemslandes trafikregistre.
Dette er dog kun muligt i forbindelse med sikkerhedsrelaterede trafikforseelser som hastighedsovertrædelser, manglende brug af sikkerhedssele, fremkørsel mod rødt lyssignal, spirituskørsel, manglende brug af styrthjelm, ulovlig brug af kørebane og ulovlig brug af mobiltelefon eller andre kommunikationsanordninger.
Parkeringsafgifter, som udstedes, er altså ikke omfattet af direktivet.
Ifølge EU-direktivet 2011/82 er det altså ikke muligt at identificere køretøjsejere for grænseoverskridende parkeringsovertrædelser.
Men her kan der dog ske det, at myndigheder i nogle europæiske lande bruger private p-selskaber og inkassofirmaer.
De har altså i en række lande mulighed for at identificere køretøjets ejer i de enkelte lande, de opererer i.
Så myndighederne kan altså lave et samarbejde med dem.
Alternativt er det jo et EU-anliggende at få direktiv 2011/82 lavet om, således at man også kan have parkeringsforseelser med på listen over mulighederne for at få disse data.
Og det ville dog være noget bedre, om man udvidede det, end at man gik efter at udvide overvågningen af danskere for de småbeløb, det drejer sig om her.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-05-30:
Tak for det, og tak for debatten, om end jeg måske er en anelse skuffet over, at de fleste var afløsere i dag, men det har ikke skortet på gode taler fra de tilstedeværende alligevel.
Det vil jeg se frem til.
Og så vil jeg gerne sige tak til Det Konservative Folkeparti for at bakke op om forslaget.
Og så skulle jeg hilse fra Dansk Folkeparti og sige, at de også bakker op om forslaget.
Rosa Lund (EL), 2024-05-30:
Vi får nok ikke så mange parkeringsbøder i Enhedslisten, at vi ved, hvad det koster.
Det er måske det, der afsløres her.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-05-30:
Tak for talen, og tak for, at fru Rosa Lund møder op, til trods for at det er sent på aftenen, og at det var sent i går.
For at svare på et af de spørgsmål, som fru Rosa Lund stillede i sin tale, forestiller jeg mig ikke, at man tager chaufføren med på stationen og putter i fængsel.
Men Venstres ordfører havde den meget glimrende idé, at man klamper køretøjet, og så kan det ikke køre, før afgiften er betalt.
Og så kan jeg lige oplyse, at afgiften ikke er på 500 kr.
Den er på 2.040 kr., hver gang en lastbil får en parkeringsafgift.
Rosa Lund (EL), 2024-05-30:
Tak for ordet, og tak for forslaget.
Selvfølgelig skal de det.
Hvordan vi så rent faktisk inddriver bøden, er jo udfordrende, når der ikke er tale om mennesker, der bor i Danmark.
Det er nærmest umuligt at foretage inddrivelse i andre lande, for omkostningerne forbundet med det vil overstige bødebeløbet mange, mange gange.
Det gør det i praksis konsekvensfrit at bryde reglerne, og det er bestemt noget, vi gerne vil være med til at løse i Enhedslisten, for det duer jo ikke, at vi har regler, som man bare kan bryde, uden at det har konsekvenser – det er vi sådan set enige i.
Jeg tænker, at det, man i praksis forestiller sig, er, at der går en alarm et sted, og så vil føreren af bilen blive stoppet, inden vedkommende når ud af landet, og så pålagt at betale bøden.
Skal de så ned på stationen i stedet for?
Skal de i fængsel?
Og hvis politiet skal til at rykke ud, hver gang en udenlandsk borger får en parkeringsbøde, er der ikke ret mange ressourcer tilbage til efterforskning og opklaring af alvorlig kriminalitet – hvilket jeg egentlig synes vi har set lidt for mange eksempler på her på det sidste, altså at der mangler efterforskningsressourcer.
Vi kan se i svarene fra justitsministeren, at det nok vil koste mange penge at skulle sætte det her initiativ i gang, og det er uden omkostninger til de enkelte udrykninger for politiet, hver gang nogen fanges i fotofælden.
Og som jeg kan læse i svarene, er der ca. 700 tilfælde om året, hvor bøden ikke betales, og dermed altså to gange om dagen, politiet skulle sætte ressourcer af til at forsøge at inddrive 500 kr.
Så ressourcemæssigt synes vi at forslaget ligger i den meget tunge ende, særlig henset til hvad man opnår med forslaget, hvilket trods alt ikke er den største portion penge i verden.
Vi får næppe færre til at parkere ulovligt, selv hvis inddrivelsen virker, for 700 bøder om året er på den led trods alt ikke særlig mange.
Hvis man endelig skulle gøre noget, kunne man jo tjekke folk, når de forsøgte at komme ind i Danmark igen, og i den forbindelse bede dem om at betale, hvis de vil ind.
Men det er ikke det, der står i det her forslag.
Det er bare en overvejelse, som vi har haft i Enhedslisten, ligesom vi også har tænkt på, at det måske er værd at kigge på, hvordan det fungerer, i forhold til hvordan man bruger anpg-kameraerne i forhold til at stoppe social dumping, som jo må være nærmest et af de eneste steder, hvor Enhedslisten går ind for mere overvågning.
Derfor er jeg selvfølgelig selv lidt træt oven på debatten i går, men også lidt skuffet over, at der ikke er flere socialdemokrater til stede i salen, for lige præcis Enhedslistens forhold til overvågning var noget, Socialdemokratiet gik meget op i i går, og jeg synes, at det her lovforslag også var en oplagt mulighed for at diskutere det.
Men det skal de tilstedeværende i salen jo ikke kunne svare på.
Enhedslisten kan ikke støtte det her forslag, men vi vil meget gerne være med til at kigge på, hvad man ellers kunne gøre for at sikre, at det ikke bliver konsekvensfrit at bryde færdselsloven.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-30:
Det var sandelig lige fra den ene yderlighed til den anden!
Tak for ordet.
Jeg står her som stedfortræder for Mai Mercado, som er vores retsordfører, men som desværre ikke kunne være her i dag.
I dag er der udenlandske førere af biler og lastbiler, som kører ind og ud af Danmark, og som undervejs får parkeringsbøder og andre afgifter, som de ikke betaler.
Det er selvsagt uholdbart, når det er halvdelen af alle afgifter og bøder, som ikke betales.
Det er penge, som statskassen går glip af, og principielt er det forkert, at man ikke gør en større indsats for at opkræve de penge.
Et antal razziaer nogle gange om året, hvor politiet ved grænsen får koblet udenlandske nummerplader fanget i anpg-kameraer sammen med ubetalte bøder og afgifter, vil kunne sikre, at politiet får stadfæstet en ny praksis, og sikre, at flere udlændinge betaler deres bøder.
Nu har vi så hørt, at regeringen mener, at det slet ikke kan lade sig gøre at sammenkøre overvågningen fra anpg-kameraerne med registeret for ubetalte bøder hos udlændinge.
Men her må regeringen altså bare lægge sig lidt mere i selen og have nogle større ambitioner.
For det er oplagt at bruge eksempelvis kunstig intelligens til at definere mønstre og sammenfald.
Med andre ord bakker Konservative op om forslaget.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-30:
Mange tak.
Jamen idéen er hermed givet videre til ministeren, og jeg vil da kraftigt understrege, at ministeren jo har muligheden for at tage ned til Ministerrådet i EU og anbefale, at man tager EU-direktivet 2011/82 op til overvejelse, i forhold til hvordan det skal fungere, og om parkering skulle være en del af det.
Så jeg vil da sige, at det kunne ministeren snildt tage at gøre, næste gang han skal på de breddegrader.
Der er ikke noget bedre for ministre end at sidde og tale om EU-direktiver, kan jeg forestille mig, så det ville da være en stor glæde for ministeren – jeg kan se, at han allerede sidder og smiler til mig; det er jo en fornøjelse.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-05-30:
Tak for en meget sprudlende tale, selv om det handler om et EU-direktiv.
Men jeg synes da bare, at hr. Steffen Larsen skal give idéen videre til ministeren, for så er der jo ingen grund til at bruge penge på en arbejdsgruppe.
Jens Joel (S), 2024-05-30:
Tak for det til formanden.
Og ja, det er rigtigt, jeg er vikarierende retsordfører i dagens anledning og erstatter min kollega Bjørn Brandenborg, som ikke kunne være til stede.
Som justitsministeren lige har redegjort for, støtter vi ikke op om beslutningsforslaget, men jeg vil gerne ligesom justitsministeren tilkendegive, at intentionen om at sikre, at man selvfølgelig ikke straffrit kan overtræde regler i Danmark, deler vi til fulde.
Der står i forslaget, at det, man beder om, blot – det er et citat – kræver »en automatisk eller manuel overførsel af data fra relevante myndigheder og private parkeringsselskaber m.v. til anpg-systemet«.
Der tror jeg måske, jeg synes, at man får det til at lyde lidt nemmere, end det er.
Den it-udviklingsopgave, der trods alt ligger i det, mener vi af grunde, som justitsministeren jo også lige har redegjort for, ikke at man har mulighed for at løfte på nuværende tidspunkt, fordi man simpelt hen har andre, større og mere presserende opgaver og desuden er fyldt op på den kapacitet.
Så er det rigtigt, at der også er hele spørgsmålet om, hvordan man overhovedet prioriterer politiets ressourcer.
Der vil jeg sige, at der afventer vi den arbejdsgruppe, som justitsministeren omtalte, for jo også at kunne have, man kan sige politiets eget bud på, hvordan vi bedst prioriterer, så vi undgår, at man kan gøre, som det passer en, og at der er straffrihed, men så vi samtidig sikrer, at politiet kan løfte de opgaver, som er allervigtigst at løfte, i en prioritering, som de jo dagligt, desværre, også må foretage.
Vi støtter ikke forslaget, men imødeser egentlig debatten med positive tilkendegivelser om, at det er vigtigt at få løst.
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-30:
Jeg synes jo helt klart, at der er en udfordring her, som skal løses.
Det er også derfor, at jeg har noteret mig med tilfredshed, at Rigspolitiet har nedsat en arbejdsgruppe, der bl.a. er ved at se nærmere på mulighederne for, hvordan man bedre kan sikre strafforfølgning af færdselsforseelser begået af personer i udenlandske køretøjer.
Den arbejdsgruppes arbejde forventer vi afsluttet i indeværende år, og den vil jeg selvfølgelig dele konklusionerne fra med ordførerkredsen.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-05-30:
Der er ikke nogen formel på, hvornår man inddrager bredere.
Jeg synes, at det er klogt, at i de meget, meget store spørgsmål, vi har ude lige nu på det grønne område, og som kræver en omstilling af vores samfund og dermed også mod til at finde helt nye løsninger, er det vigtigt at have ikke bare en trepart, men en mangepart inde ved bordet for at se, om det kan lykkes at tale sig frem til nogle helt nye veje at gå.
Jeg synes, at det er opmuntrende, at ikke bare de parter, som ordføreren spørger til her, men også bredere end det sidder inde ved bordet og er klar til at tage ansvar.
Torsten Gejl (ALT), 2024-05-30:
Jeg er også lidt forvirret over det her med parter og treparter osv.
Man har nedsat en trepart, som skal forhandle grønne spørgsmål.
NNF, Dansk Metal og Dansk Industri skal f.eks. forhandle klimaskov.
Men når det så kommer til arbejdsmarkedsspørgsmål, skal de parter ikke være med, for så er det regeringen, der selv gør det.
Forstår ministeren godt, at man kan blive lidt forvirret, i forhold til hvad treparter og sådan noget efterhånden skal, når det er sådan, at Dansk Metal sidder og forhandler klimaskov, men ikke må være med, når det handler om arbejdsmarkedsspørgsmål?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-05-30:
Altså, jeg vil meget gerne svare på alle de politiske overvejelser, men de faglige, økonomiske overvejelser om, hvad der optræder i økonomibilag til lovforslag, har vi heldigvis folk til.
Derfor må man spørge i embedsværket, hvis man vil vide, hvornår man vurderer det ene, og hvornår man vurderer det andet.
Det vigtigste for mig har været, at når man behandler et lovforslag, som er det, vi lige har gjort, har man selvfølgelig det fulde billede.
Og det har været fuldt ud tilgængeligt i den lovproces, der har været.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-30:
Jamen det er jo netop det her med adfærdseffekten af ydelserne.
For hvad var den faglige begrundelse for, at lovforslaget f.eks. oprindelig ikke medtog adfærdseffekten vedrørende stigningen i overførselsindkomsterne?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-05-30:
Altså, de fornødne oplysninger står til fulde i det lovforslag, vi lige har behandlet her i Folketingssalen, om mindreregulering af ydelserne, som er der, hvor adfærdseffekten ligger.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-30:
Det er kommet frem, at regeringen har undladt at give Folketinget de fornødne oplysninger om lovforslagets adfærdseffekter.
Vil ministeren egentlig ikke gerne lige oplyse, hvornår ministeren blev bekendt med, at hun ikke havde givet Folketinget de fornødne oplysninger?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-05-30:
Altså, annullationssøgsmålet handler jo netop om, at løn er noget, der forhandles langt væk fra Folketingssalen, og det mener jeg fortsat det skal være.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-30:
Jamen der er jo mange ting, som er en politisk beslutning, og når det er noget, der vedrører arbejdsmarkedet, plejer man jo også at drøfte det med arbejdsmarkedets parter.
Altså, en del af det, jeg faktisk synes er positivt ved selv samme regeringsgrundlag, er jo f.eks. det her med annullationssøgsmål i forhold til EU-bestemt mindsteløn, netop med argumentationen om, at det ikke skal være lovgivere, der skal gå ind og blande sig i vores løn- og arbejdsvilkår.
Det er noget, vi ordner i overenskomsterne, i aftalesystemet og med parterne.
Så igen vil jeg spørge: Hvorfor er det, man ikke tog den her politiske beslutning med parterne?
Karin Liltorp (M), 2024-05-30:
Der er ingen planer om det.
Men jeg kan på ingen måde gøre rede for, hvad en fremtidig regering vil gøre efter næste folketingsvalg.
Men nej, der er absolut ingen aktuelle planer om at afskaffe flere helligdage.
Torsten Gejl (ALT), 2024-05-30:
Ja, altså, det er jo en grøn syvpart, selv om det er sådan, at der kun er én af parterne, der er grøn, hvilket jo ikke gør det mindre forvirrende.
Men hvis nu ministeren skulle være helt ærlig og kunne rulle det her tilbage, er det så fuldstændig udelukket, at ministeren ville overveje på et tidspunkt at række hånden op og sige: Måske vi skulle involvere arbejdsmarkedets parter i, hvorvidt vi skal afskaffe store bededag?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-05-30:
For mig var det vigtigt at sørge for, at vi ikke kom for tæt på de overenskomstforhandlinger, der lå lige rundt om hjørnet.
Samtidig blev det lanceret i et regeringsgrundlag, så katten var ligesom ude af tønden, så at sige.
Derfor kunne man ikke sige, at det forholder vi os til om et år, når vi har drøftet det, for det blev drøftet her og nu.
Derfor var der nogle dele af den proces, som var svære at gribe anderledes an i mine øjne.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-05-30:
Nu er det jo 7.000 afgifter, der hænger og ikke er blevet betalt, så jeg forestiller mig heller ikke, at det bliver sådan, at de skal stoppe 50 lastbiler hver eneste dag nede ved grænsen.
Det kunne jo være, der kom en enkelt i ny og næ.
Så jeg forestiller mig måske ikke, at opgaven er uoverkommelig for dem, der nu eventuelt sidder nede ved grænsen og holder øje med det.
Jeg er ikke uenig i, at vi har andre opgaver, der også er vigtige, men 14 millioner er jo også en slat penge.
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-30:
Jamen det er sådan, at anpg er et internt arbejdsredskab for politiet.
Anpg indeholder en hitdel og en no hit-del.
I hitdelen kan behandles oplysninger om nummerplader, der eksempelvis skal inddrages på grund af manglende syn eller forsikring, nummerplader tilknyttet køretøjer, der er efterlyst, afmeldt eller brugsstjålne, og nummerplader tilknyttet personer mistænkt for visse lovovertrædelser.
Politiet har rigtig mange vigtige opgaver, herunder at skabe tryghed for borgerne samt bekæmpe alvorlig og grænseoverskridende kriminalitet.
Og det betyder jo så altså, og det er det, der er svaret på fru Betina Kastbjergs spørgsmål, at politiet ikke har mulighed for med kort varsel at stoppe alle køretøjer, som har et såkaldt hit i anpg-systemet.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-05-30:
Tak for det.
Jeg er selvfølgelig glad for, at ministeren deler intentionen i det, og jeg er da også sikker på, at ministeren selvfølgelig ikke synes, at udenlandske køretøjer bare skal kunne køre og slippe fra bøderne.
Jeg er også glad for, at der bliver sagt, at der bliver nedsat en arbejdsgruppe, som kan kigge på det her problem, og jeg ser selvfølgelig frem til at kunne få en orientering om det, når der foreligger et resultat.
Jeg kunne bare godt tænke mig, at ministeren lige ville prøve at forklare lidt nærmere, hvad det er, der er problemet med, at man ved grænsen, når man kører ind fra Tyskland til Danmark, får scannet sin nummerplade, bliver vinket ind til højre og så får at vide, at man kan blive holdende der, indtil man har betalt sin bøde.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-05-30:
Tak for det.
I Danmark udstedes der ofte parkeringsafgifter til udenlandske lastbiler.
Desværre bliver de bare ikke betalt.
Pr. den 2. maj 2023 var der 7.116 ubetalte afgifter til en samlet værdi af 14.516.640 kr., altså over 14 mio. kr.
Det må der kunne gøres noget ved, og derfor foreslår vi i Danmarksdemokraterne, at vi skal bruge de anpg-kameraer, der allerede er installeret ved den danske grænse, altså automatisk nummerpladegenkendelse.
Anpg-kameraerne benyttes i dag til at tjekke, om køretøjer er forsikret, om et køretøj kan tilknyttes kriminelle aktiviteter, om et køretøj er efterlyst, eller om det f.eks. er en person uden kørekort, der er fører af bilen.
Vi vil gerne udvide anvendelsen, så den fremadrettet også inkluderer ubetalte parkeringsafgifter og bøder.
Det vil kræve en ændring af anpg-bekendtgørelsen samt en enten automatisk eller manuel overførsel af data vedrørende de ubetalte afgifter.
Det skaber en ulige konkurrence med danske vognmænd.
Jeg håber, I er enige med mig i, at dette forslag kan afhjælpe problemet, så vi kan få krævet de 14 mio. kr., som førere af udenlandske lastbiler skylder, ind.
Jeg ser frem til en god debat.
Karsten Hønge (SF), 2024-05-30:
Som en af indkalderne til forespørgselsdebatten vil jeg bare takke partierne og ministeren for engagementet.
Enige blev vi jo ikke, men det var hverken ambitionen eller planen.
Men debatten har da bidraget til at gøre brudfladerne lidt tydeligere, når det kommer til så vigtige ting som finansiering af velfærdssamfundet, forholdene på arbejdsmarkedet og forholdet mellem Folketing og folkekirke.
Det eneste, jeg ved med sikkerhed, er, at det her ikke er det sidste, der bliver sagt om store bededag.
Tak for debatten.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-30:
Jeg kan jo høre på ordføreren, at det reelt set er 8.500 ekstra hænder, der tilsyneladende mangler, hvis vi vælger at genindføre store bededag.
Så kan vi jo kigge på tallene og konstatere, at regeringen endda mener, at der er for mange administrative ansatte i staten.
Formodentlig vil man til at skære i dem, hvilket vil være dejligt.
Det synes vi rigtig godt om i Liberal Alliance.
Der kan vi så konstatere, at fra 2017 til 2023 havde vi en vækst på 22 pct. i antallet af administrative ansatte i staten.
Det er 16.195 ekstra.
Og totalt er det godt 74.500 administrative ansatte.
Så må man sige, at hvis vi bare halverede det antal af administrative offentligt ansatte, fik vi også 8.500 ekstra hænder, der kunne komme ud andre steder og arbejde, hvor de måske kunne lave noget mere produktivt end det, de laver i dag.
For man må også indrømme, at det er svært at se, at der har været en produktivitetsstigning i staten af, at vi har ansat de her 16.195 administrative ansatte.
Jeg er med på, at rundt regnet 1.000 af dem er endt i skattevæsenet til kontroller, men grundlæggende er der utrolig mange af dem, hvor vi ikke ser nogen som helst effekt andet end flere lønkroner.
Karsten Hønge (SF), 2024-05-30:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om fru Charlotte Munch kunne sætte lidt flere ord på, hvilke ar det her indgreb har påført forholdet mellem Folketinget og folkekirken.
Charlotte Munch (DD), 2024-05-30:
Så blev stemningen jo lidt mere intens end ved den foregående sag.
Det er formodentlig ikke nogen hemmelighed, at Danmarksdemokraterne ikke støttede afskaffelsen af store bededag, og Danmarksdemokraterne var jo også langtfra de eneste, der var imod en afskaffelse af store bededag.
Selv om kritikken har været massiv fra både fagbevægelsen, kirken og regeringens eget bagland, valgte regeringen alligevel at overhøre alle kloge og relevante kritikpunkter og tromle en beslutning om afskaffelse af store bededag igennem.
Det er en beslutning, som har fået store konsekvenser for den danske model, for folkekirken og for de danske familier, for de har alle fået trukket en beslutning ned over hovedet.
Statsministeren anerkendte selv under afslutningsdebatten i går i Folketinget, at man har undervurderet den folkelige modstand mod afskaffelsen af store bededag.
Alligevel vil man ikke trække beslutningen om afskaffelsen af helligdagen tilbage.
Der tegner sig et mønster, hvor statsministeren dækker sig ind under, at alle begår fejl, men man ikke er villig til at rette op på dem, når man bliver bevidst om fejlene.
Store bededag er fortid, og i år var første gang i mere end 300 år, at helligdagen var en hverdag, og hvad så vi?
Vi så eksempler på virksomheder, der gav medarbejderne fri i protest, og daginstitutioner og skoler, der holder fri, mens forældrene skal på arbejde.
Konsekvenserne af afskaffelsen viser sig nu, og det er tydeligt, at den folkelige modstand er massiv.
Det er et indgreb i vores arbejdsmarkedsmodel og i vores kristne historie.
Regeringen har med stor sikkerhed stjålet en helligdag fra danskerne, som de holder af, også selv om det er meget usikkert, hvad de økonomiske konsekvenser på sigt bliver.
Tak for ordet.
Kim Valentin (V), 2024-05-30:
Jeg har bare ikke set nogen gode forslag, der løser begge dele på én gang, og jeg har slet ikke set nogen gode forslag, der løser tingene, hvor der så tilmed er et flertal bag ved – det har jeg slet ikke set.
Altså, ser vi f.eks. på jobcentrene, er det jo noget andet.
Der går vi ud og laver en helt stor omlægning.
Og så finder vi 3 mia. kr. i den proces.
Så det er jo noget helt andet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-30:
Så vil jeg høre: Hvorfor er det, at Venstres ordfører er så optaget af, at det skal være sådan en pakkeløsning, at det skal være sådan én model, der løser alle problemerne på én gang?
Hvorfor kan man ikke løse beskæftigelsesproblemet med ét værktøj og løse problemet med ressourcer til forsvaret med et andet værktøj?
Altså, hvorfor er det ekstra godt, at det er en pakkeløsning, i stedet for at man bruger nogle forskellige værktøjer til at løse de forskellige problemer?
Kim Valentin (V), 2024-05-30:
Det, jeg siger, er, at det ikke er nogen populær beslutning.
Det er en nødvendig beslutning, fordi det skaffer 8.500 flere i arbejdsudbud, og fordi vi skaffer 3 mia. kr. mere i permanent finansiering.
Det er det, jeg siger.
Og jeg aner ikke, hvem det er, der har foreslået det i forhandlingsrummet – det ved jeg ikke.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-30:
Tak for det.
Det lyder jo nærmest, som om Venstre har været mere optaget af afskaffelsen af store bededag end Socialdemokratiet.
Så jeg er lidt nysgerrig på, om det egentlig er Venstres idé at afskaffe store bededag, og om det er et udtryk for en uenighed i regeringen om, om det her var en nødvendig beslutning.