runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-01-22:
Det er helt sikkert, at det, man her har vedtaget, er en klar forringelse af borgerens mulighed for at vælge, hvad der giver mening for en selv.
For der er en begrænsning på, hvad borgeren kan få lov til at vælge af alternative tilbud, og det har man forringet betydeligt ved nu at bevæge sig ned på 10 pct. og senere hen også på en nulgrænse.
Så på den måde har man forringet borgerens mulighed for at have indflydelse på eget liv: Hvor skal jeg bo henne, i hvilket tilbud, i hvilket område?
Men uanset om det er 10 pct. eller det ikke er 10 pct., må ethvert kommercielt privat botilbud udtage den profit, de lyster.
Så derfor har man ikke løst problematikken med den her mekanisme.
Birgitte Bergman (KF), 2025-01-22:
Der er sådan et eller andet underligt i den her snak.
Er det for meget?
Man vil også gerne have nogle gode kvalitetstilbud til borgerne, og man er ikke tilfreds nok med det, der er i kommunerne.
For det er et marked, hvor kommunerne har brug for de private tilbud.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-01-22:
Det er så det sociale tilsyn, man lige har valgt at spare 20 mio. kr. på, som så skal stå for den her udvidede kontrol med de private tilbud.
Jeg har svært ved at se konsistensen mellem det, regeringspartierne fortæller at man vil gøre på socialtilsynets vegne og deres muligheder, og hvad man så gør ude i den virkelige verden.
For det betyder en nedskalering af det sociale tilsyn.
Jeg kan ikke gøre rede for hele botilbudsområdet, for der er mange forskellige botilbud, men vi kan bare se, at der er en overrepræsentation – det kunne man læse sig til i fagbladet FOA – i forhold til de private botilbud og kvaliteten og det at udtage profit.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-01-22:
Jeg vil også gerne have lov til at sige, at hvis det er, at man er en ildsjæl, som gerne vil oprette et privat tilbud, hvor man f.eks. optager et lån for at kunne oprette det, og hvor man også efterfølgende trækker penge ud for at betale sit lån, så tager man jo også en vis risiko ved at gøre det.
Altså, det er jo et sats, når man gør det.
Jeg har stor sympati for, at der er nogle, der gerne vil tage det sats, fordi de brænder så meget for mennesker af alle mulige forskellige slags, og det synes jeg er rigtig fint at man kan fortsætte med at gøre.
Pelle Dragsted (EL), 2025-01-22:
Og det er jo private, som har lavet det her, men oprettet det i et fondsregi, et selvejeregi, på en måde, som betyder, at der ikke kan trækkes penge ud, og at der ligesom er et formål.
Det er det, man også kan kalde de idealistisk drevne private virksomheder, hvor formålet ikke er et afkast, men hvor formålet ligesom er selve formålet.
For det er rigtigt, at det er godt, at vi har forskellige aktører.
Men jeg håber, at vi kan få en god debat i udvalgsbehandlingen.
Tak for det.
Og tak for ordførertalen.
Ja, det er principielt.
Det er selvfølgelig også meget konkret … jeg lader lige ordføreren komme på plads igen.
Tak for det.
Tak til ordføreren for talen.
Det er lidt modigt at bruge Altiden og Ambea som gode eksempler på veldrevne virksomheder.
Det er jo en virksomhed, som er pænt plaget af skandaler.
Der er tale om ufaglært personale, der skal tage sig af mennesker med tunge autismediagnoser og om vold mellem stærkt udsatte beboere.
Jeg har jo selv på Frederiksberg været med til at give påbud til lige præcis den her private aktør, som altså er ejet af en af de største velfærdsprofitører, nemlig Ambea, som er placeret i et skattely.
Der er noget, der undrer mig lidt.
Hvis man virkelig mener, at det bare er godt, at folk kan tjene penge på udsatte borgere eller i det hele taget på velfærd, hvorfor åbner vi så ikke for profit i vores friskoler?
Det har aldrig været Venstres holdning.
Der har man haft den klare holdning, at det var godt, at det blev drevet af dygtige private iværksættere og foreninger, men i selveje.
Hvorfor vil man åbne for de her velfærdsprofitører, når det kommer til vores mest udsatte?
Jeg forstår ikke den skelnen.
Christian Friis Bach (V), 2025-01-22:
Nu vil jeg sige, at jeg henviste til et besøg, jeg havde aflagt hos Altiden, hvor jeg oplevede gode og dygtige medarbejdere og et tilbud, hvor der var fuld søgning og fuldt bookede tilbud, som de kommuner, der benyttede tilbuddet, også satte pris på.
Det var det, jeg henviste til.
Ja, der kan være eksempler på, at der sker fejl hos Altiden, og at det ikke går godt.
Det kan ske i de selvejende institutioner, og det sker der sandelig også i de kommunale tilbud.
Det har vi desværre set i hele landet.
Min pointe har jo bare været, at Enhedslisten her har en tendens til med det kikkertsyn, man nu har fra Enhedslistens side, at zoome ind på de private tilbud, men den her problemstilling er langt mere nuanceret.
Man kan ikke skelne efter cvr-numre og sige, hvor kvaliteten er bedre eller dårligere.
Det er jo op til kommunen at vurdere det, og det skal vi give kommunen redskaberne til.
Derfor har jeg tillid til, at man kan gøre det her på det sociale område.
Og ja, når det gælder friskoler, har vi en gammel lovgivning, som Venstre står bag, men hvis der var private virksomheder, der kunne løse det på tilsvarende vis, ville jeg ikke være afvisende over for det.
Pelle Dragsted (EL), 2025-01-22:
Det er i hvert fald et nybrud i Venstres politik, hvis man vil til at have profit ind i vores friskoler.
Det håber jeg virkelig ikke var andet end en fortalelse.
Men sagen er jo, at vi på det her område bare foreslår den samme lovgivning som den, der gælder for friskolerne.
Og det er ikke, fordi der ikke kan ske fejl eller skandaler i offentlige virksomheder eller idealistiske private virksomheder, men der er bare den forskel, at man i de her selskaber har trukket over 200 mio. kr. ud i profit gennem de sidste 4 år.
De penge kommer fra skatteydernes lommer – ville ikke være bedre brugt på at skabe bedre vilkår for borgerne?
Christian Friis Bach (V), 2025-01-22:
Altså, de virksomheder vil jo – og de gør det jo i allerhøjeste grad også – levere god kvalitet, og det er jo den konkurrenceparameter, de bliver vurderet på.
Der er private virksomheder, som måske kan drive de her tilbud mere effektivt og med højere kvalitet end kommunale tilbud, og det skal de have lov til at høste gevinsten af.
Det er det, der er hele pointen, altså at have fokus på kvalitet for de borgere, som er derude, og for de udsatte borgere, som har brug for de allerbedste tilbud.
Der er den motivation, der ligger i, at man kan tjene penge, noget, som kan tilskynde til at sikre høj faglig kvalitet og tilfredse medarbejdere, og der, hvor det er til stede, skal det belønnes.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-01-22:
Tak for ordet.
Først vil jeg sige tak til Enhedslisten for at fremsætte dette beslutningsforslag om at stoppe profit på drift af tilbud på det sociale område.
Ifølge Enhedslisten skal det ske ved at omlægge alle private tilbud til selvejende institutioner, således at tilbuddene ikke længere kan trække overskuddet ud som profit, men så overskuddet i stedet geninvesteres i tilbuddene.
Forslaget har grundlæggende en god intention.
Det skal sikre, at midlerne på velfærdsområdet anvendes til det formål, som det er tiltænkt, og ikke til, at en direktør af f.eks. et botilbud kan trække midler ud for at anvende dem på privat luksus.
Det sender i Danmarksdemokraternes øjne et forkert signal, og det giver en klar antydning af, at borgernes skattekroner ikke anvendes korrekt, men kunne anvendes bedre.
I Danmarksdemokraterne er vi meget optaget af, at danskernes skattepenge anvendes ordentligt.
Men vi er også optaget af, at ildsjæle kan starte private botilbud, hvis de ønsker det.
For nogle gange er der jo en ildsjæl, der starter et socialt tilbud og optager lån for at starte drømmen om et botilbud for udsatte borgere op, fordi de brænder for lige præcis de mennesker, som kan have det svært, f.eks. på grund af kognitive, fysiske eller psykiske handicaps.
Det skal de fortsat kunne have lov til, og man skal fortsat også kunne have lov til at optage lån, men også betale det tilbage og dermed trække penge ud af et socialt botilbud igen, altså med henblik på f.eks. at betale sit lån tilbage.
Det giver god mening i Danmarksdemokraternes øjne.
Så er vi i Danmarksdemokraterne ikke enige med Enhedslisten i, hvordan man løser det her problem.
Vi mener i Danmarksdemokraterne også, det er vigtigt, at der både er kommunale som private tilbud at vælge imellem, når man, borger og kommune imellem, skal finde et egnet socialt tilbud af høj kvalitet.
I Danmarksdemokraterne mener vi, at man i stedet skal finde løsninger ved at sikre sig et meget mere gennemsigtigt system, hvor det er tydeligt, hvad man får for pengene.
Derfor er det vigtigt med en større gennemsigtighed og en Tilbudsportal, som man kan have tillid til.
Det vil også i højere grad gøre det muligt at vælge de tilbud fra, hvor udgiftsniveauet virker ublu, og hvor man kan se, at der trækkes midler ud til andre formål end til en udvikling af virksomheden og det private sociale tilbud og dermed også kvaliteten af stedet.
Vi har ikke nogen ideologi, der siger, at det skal være på en bestemt måde, at det her tilbud er opstået på.
Det må gerne være både privat, selvejet eller kommunalt.
Vi synes, det er rigtig fint, at der er en forskellighed.
Vi har i Danmarksdemokraterne noteret os, at der arbejdes med at sikre en større gennemsigtighed.
Om end vi gerne så, at det allerede forelå i dag, er det endnu ikke klar, og derfor vil jeg også gerne her fra talerstolen i dag efterlyse, at ministeren snarest muligt fremlægger en plan for et mere gennemsigtigt system.
Det vil hjælpe på flere af de problemer, der forefindes i dag.
Danmarksdemokraterne kan på den baggrund ikke tilslutte sig forslaget.
Tak for ordet.
Pelle Dragsted (EL), 2025-01-22:
Ordføreren siger, at årsagen til, at man ikke er for forslaget, er, at det skal være muligt for private iværksættere at starte de her tilbud og tage et lån, som man så bagefter kan betale ud af overskuddet.
Men en selvejende institution – og dem er der jo masser af – kan jo sagtens optage lån og afdrage på lånet over de indtægter, man får på driften.
Det er jo muligt inden for det forslag, som Enhedslisten fremsætter.
Jeg synes, det er meget vigtigt, at vi skelner mellem privat og profit, for vi har rigtig mange gode private tilbud, både på ældreområdet og på socialområdet, som er drevet i selvejende regi, altså fonde, stiftelser osv.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-01-22:
Det, som jeg læser mig til, når jeg læser beslutningsforslag B 60, er, at Enhedslisten mener, at de her private tilbud fremadrettet skal oprettes og drives som selvejende institutioner.
Det læser jeg og Danmarksdemokraterne, som om man gerne vil udelukke, at mennesker, ildsjæle, kan oprette private botilbud f.eks. Hvis jeg har misforstået det, vil jeg gerne vide mere om det.
Men i Danmarksdemokraterne er vi meget optaget af, at der er en forskellighed, og at man som ildsjæl kan oprette en selvejende institution, eller at man kan oprette en privat institution, hvis det er det, man ønsker.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-01-22:
Tak for ordførertalen.
Vi deler et langt stykke hen ad vejen ambitionerne på botilbudsområdet, men det, som det her forslag handler om, er lidt noget andet.
Så i virkeligheden kunne jeg godt tænke mig at komme tættere på, hvad Socialdemokratiet og ordføreren mener om, at man ublu kan udtrække al den profit, man faktisk har lyst til, i dag.
Der er jo faktisk kun skammen i livet tilbage, der holder en tilbage, og i virkeligheden skal det være op til kommunen selv at justere på det.
Hvad mener fru Camilla Fabricius om det?
Hvad mener Socialdemokratiet om, at det her er en mulighed i dag, og at vi bruger skattekroner på at forgylde nogle folk?
Lars Aagaard (M), 2025-01-22:
Det er spændende, at Enhedslisten ikke tror, at de har større indflydelse efter valget, end de har på den her side af valget.
Men den lader vi bare hænge i luften.
Men kære Søren Egge Rasmussen og Enhedslisten, grundlæggende har vi jo et godt samarbejde løbende, og vi løser konkrete udfordringer sammen.
Men det spørgsmål, vi kredser omkring her, altså gassens rolle og hvordan vi håndterer de kunder, der umiddelbart har svært ved at se for sig, at de skal skifte til noget andet, er en alvorlig sag.
Det har også betydning for vores biogasproduktion, og det har betydning for vores erhvervsliv de steder, hvor man heller ikke kan undvære gassen.
Derfor skal vi give os selv den opgave at få det analyseret og beskrevet grundigt, før vi hopper ind i politiske diskussioner.
Men tak for spørgsmålet.
Birgitte Bergman (KF), 2025-01-22:
Tak for det.
Spørgsmålet er: Hvilke skridt agter ministeren at tage for at imødegå folkekirkens voksende problem med præstemangel, og vil han konkret være med til at ændre reglerne, så præster med menighedsrådets godkendelse kan fortsætte i deres stilling efter de fyldte 70 år, frem for at blive tvunget på pension eller blive genansat i vikarlignende stillinger?
Morten Dahlin (V), 2025-01-22:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror ikke, at der er én ting, man kan gøre, for at imødegå præstemangel, og som vil løse det her meget store problem.
Det handler om at gøre det attraktivt at søge ind på teologi og efterfølgende blive præst; det handler om at sikre, at dem, der så arbejder som præst, også synes, at det er et attraktivt job at være i, altså noget med fastholdelse.
Der er også nogle af de nye, i gåseøjne, ordninger, som er ved at blive rullet ud nu, og som nok også kan være et bidrag til at løse præstemanglen.
Så jeg tror ikke, at der er et enkelt forslag, som kan løse det hele.
I forhold til den del, som spørgeren bringer op, omkring det med 70 år, så synes jeg, at vi skal have en drøftelse af det åbent – det har jeg også tidligere tilkendegivet.
Helt konkret synes jeg, at vi skal drøfte det i kirkeordførerkredsen på vores næste ordførermøde, som bliver til februar.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-01-22:
Okay, så ministeren lover ikke en bedre løsning i morgen, men måske til en forhandling i 2026, og det er det, jeg er lidt utålmodig omkring.
Man ved jo aldrig, hvornår der kommer et folketingsvalg, så jeg forsøger at få flest mulige ting igennem inden valget.
Jeg synes, det er godt, at ministeren har fokus på, at vi er nødt til at forholde os til rammevilkårene for fjernvarme.
Det var bl.a. det, vi forholdt os til, da vi afskaffede prisloftet med hensyn til overskudsvarme.
Men det kunne være, at der skal mere til.
Morten Dahlin (V), 2025-01-22:
Jeg har heller ikke sagt, at vi ikke støtter at kigge på det her, og derfor foreslår jeg, at vi tager den drøftelse i kirkeordførerkredsen, når vi har næste møde til februar, hvor vi har glæde af spørgerens deltagelse, forhåbentlig.
Jeg synes, at vi sætter på det på dagsordenen dér, og så kan vi få en drøftelse af, hvad der er af mulige initiativer i forhold til den her aldersgrænse; og så selvfølgelig det historiske ophæng og årsagen til, at man har den aldersgrænse.
Så kan vi tage en drøftelse, det afviser jeg på ingen måde.
Jeg tager det kun positivt ned, at Det Konservative Folkeparti spiller ind med forslag til at løse det her problem, som er stort, nemlig manglen på præster, og som jo er særlig stort i nogle dele af Danmark.
Så lad os tage den drøftelse helt åbent, jeg skyder ikke nogen forslag ned.
Birgitte Bergman (KF), 2025-01-22:
Det vil jeg se frem til, for folkekirken står jo i nogle vanskelige og store problemer med præstemangel; faktisk er det således, at der er gået flere præster på pension, end der er kommet til, og det forventes altså, at 420 præster forlader deres embede frem mod 2035.
Så vi står altså med et alvorligt problem.
Derfor ser jeg også frem til, at ministeren indkalder til møde, og ikke mindst, at vi får løst problemet.
Morten Dahlin (V), 2025-01-22:
Tak for det, jeg glæder mig også til den drøftelse.
Men måske bare lige for at forventningsafstemme lidt, vil jeg sige, at det, at man ændrer reglen om, at man skal gå på pension, når man er 70, ikke i sig selv vil løse præstemanglen. For dykker man ned i det tal, som spørgeren læser op, vil det jo også fremgå, at langt, langt de fleste præster går på pension, før de når 70.
Det siger jo ikke, at det ikke er et element og et håndtag, man kan kigge på og eventuelt dreje på, men det er også bare for at lave en forventningsafstemning om, at det forslag alene ikke kommer til at løse præstemanglen.
Men det er et alvorligt problem.
Det her forslag synes jeg også er relevant at drøfte, og derfor ser jeg præcis ligesom fru Birgitte Bergman frem til den drøftelse, vi skal have.
Birgitte Bergman (KF), 2025-01-22:
Det er godt at høre, at ministeren – hører jeg lidt – også ser lidt alvorligt på den her stigende præstemangel i Danmark.
Såfremt Venstre og kirkeministeren ikke støtter at fjerne præsters tvungne pensionsalder, hvordan stemmer det så overens med, at man vil give mere frihed til at blive i arbejde som ældre?
Lars Aagaard (M), 2025-01-22:
Jeg tolker spørgsmålet sådan, at Enhedslisten har tænkt sig at være en del af den næste finanslovsaftale, så det forløb glæder jeg mig da til at se.
Altså, hvad vi bruger af penge på støtteordninger fremadrettet, aftales jo der, og der er man velkommen til at rejse sine ønsker.
Vi skal bare huske på i spørgsmålet om, hvem der køber et gasfyr, at der jo også er nogle, der venter på, at fjernvarmen kommer.
Det kan være, at fjernvarmen så er udmeldt til at komme om 3, 4, 5 år, og derfor er der så den midlertidige løsning.
Og der er ovenikøbet varmeselskaber, der tilbyder nogle abonnementsordninger, hvor man kan slippe for at betale den fulde omkostning for gasfyr.
Så vi må have den nænsomhed, i forhold til at det skal virke, og at det skal virke i virkeligheden, og vi laver analyserne grundigt.
Det er aftalt i 2026, og der kommer vi tilbage med det.
Jeg er virkelig enig i, at transparens er vigtigt her.
Vi har en netudbygningsplan fra Energinets side, som er offentligt kendt og er i høring.
Dit parti og regeringen har sammen med nogle andre besluttet at udnytte det, der hedder fremskyndelsesområder for elinfrastruktur, hvor vi så dels peger på hvor, dels peger på nogle processer, der gør, at det kan gå hurtigere.
Så transparens er rigtig godt.
Derfor er det også en klar tråd i de anbefalinger, der er fra NEKST-arbejdsgruppen, at der er behov for at udvikle det samarbejde med dem, der bruger nettet, og dem, der udbygger nettet.
For der kommer mange nu, der gerne vil bruge nettet, og desto tydeligere de er i deres forventninger, desto bedre.
Jeg har da også en klar forventning om, at netselskaberne er tydelige i den tilbagemelding, de giver til aktørerne, om tidsplan og omkostninger, og der kan være andre tekniske krav.
Så det er absolut en forventning, vi må have til både Energinet og distributionsselskaberne, at de indgår i den dialog, men også kunderne skal være klar over, at de skal tydeliggøre deres behov tidligt, for det tager tid at bygge og få godkendelser til at lave infrastruktur.
Dina Raabjerg (KF), 2025-01-22:
Jeg hører egentlig ministeren gribe den bold, som jeg forsøgte at kaste op, i forhold til måske at tydeliggøre det – ikke kun meget lokalt, når man spørger nettilslutningerne, men der er også mange byråd rundtomkring, som kan have et behov for at have den her viden – så vi går ind i et rum og måske får lavet en langt større og mere tydelig tegning af, hvor der vil være længere ventetid end andre steder.
Lars Aagaard (M), 2025-01-22:
Gerne.
I øvrigt vil jeg lige skrive mig det, spørgeren siger, bag øret, for vi har også en bilateral dialog med KL.
Jeg vil høre, om der er noget, vi på en ikke alt for dyr måde kan understøtte, i forhold til at den øgede transparens også er til stede for byrådene, når de f.eks. skal planlægge, hvilke arealer man udlægger til forskellige aktiviteter.
Tak for spørgsmålet, og også tak til spørgeren og Enhedslisten for det løbende gode samarbejde, vi har i energiforligskredsen.
Indledningsvis vil jeg slå fast, at vi fra politisk hold har gjort rigtig meget – og noget har vi gjort sammen, og noget er sket via finanslovsaftaler, hvor spørgerens parti ikke er med.
Siden klimaaftalen 2020 har skiftende regering gennemført et stort antal tiltag for at øge gasudfasningen i husholdningers opvarmning, og det omfatter bl.a. afgiftsændringer samt over 6 mia. kr. i tilskudspuljer, der understøtter udfasning af gas- og oliefyr i husholdningerne.
Det skønnes, at gasprisen, når det er implementeret, for et gennemsnitligt hus vil øges med ca. 2.000 kr. som følge af det.
Når jeg ser på tallene, kan jeg se, at det i høj grad går i den rigtige retning i »Klimastatus og -fremskrivning 2024« skønnes det, at der i 2035 vil være 110.000 husholdninger tilbage med gasfyr.
Det skal vi se i forhold til, at Evida oplyser, at næsten 80.000 gaskunder har skilt sig af med deres gasfyr siden starten af 2022.
For lige at have lidt at sammenligne med kom der i 2023 knap 50 nye privatkunder til, så der er rigtig mange, der i de her år siger farvel til gassen og stort set ingen, der siger velkommen.
Det vil selvfølgelig være op til politisk drøftelse, om der skal tages yderligere initiativer rettet mod udfasning af gasfyr.
Jeg holder af at overholde politiske aftaler, og det er sådan, at i »Klimaaftale om grøn strøm og varme 2022« står det klart, at regeringen i 2026 vil fremlægge mulige initiativer samt den finansiering, der skal sikre indfrielse af ambitionen om udfasning af gasfyr i de danske husstande i 2035 og 100 pct. grøn gas.
Så jeg ser frem til at præsentere den analyse, den er under udarbejdelse.
Der skal ligge et veloplyst og velunderbygget beslutningsgrundlag, og det tror jeg skaber de bedste beslutninger, så det kommer vi med i 2026.
Så er det klart, at verden udvikler sig, og derfor må vi også kunne tåle, at verdens udvikling tages ind ved siden af den her diskussion.
Én ting er jo f.eks., at gassen bliver grøn, så der er ikke nogen stor klimaeffekt ved at udfase al gas til boligopvarmning i 2035 under den forudsætning.
Det skal vi selvfølgelig tage med ind.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-01-22:
Jeg har ikke på nuværende tidspunkt brug for et samråd, og jeg har et fint ur her, så jeg kan følge med i, hvordan det går med taletiden.
Det er jo rigtigt, som ministeren siger, at vi har mange gode aftaler, som vedrører fjernvarmeområdet og energiområdet, og det var jo glædeligt, at vi bl.a. kunne lave den aftale om at gøre det mere simpelt at få overskudsvarme ind i fjernvarmerørene, og det kan forhåbentlig medvirke til, at vores fjernvarme bliver endnu grønnere, og at vi får udfaset noget biomasse.
Ministeren siger, at han lægger vægt på at overholde aftaler.
Ja, men der er jo også en mulighed for – med det antal medarbejdere, der er tæt på ministeren – at tage initiativer, hvis der er noget, der ikke går godt nok.
Og det er jo sådan set derfor, jeg efterspørger, om ikke vi kunne gøre lidt mere, for jeg synes, det er lidt provokerende, når der er mennesker med gasopvarmning, som vælger at få installeret et nyt gasfyr.
Der tror jeg, det kunne være et plus, hvis vi kom videre med den planlægning, som det statslige selskab Evida skal lave, med hensyn til hvor det er, at gassen skal helt udfases, så der ligesom er nogle forbrugere derude, der ved, at i dette geografiske område, hvor jeg bor, er der en slutdato for gassen.
Og det er jo ikke, fordi det er en slutdato i 2035 for alle områder.
Altså, vi mangler lidt den overordnede plan, som jeg tror kunne være med til at gøre, at flere forholdt sig aktivt til, om det at få et nyt gasfyr nu var den rigtige løsning, eller om man i stedet for skulle kigge ind i den varmeforsyning, man har om få år, som er uden gas.
Det sådan set det, jeg efterspørger; det er den type nye initiativer.
Så kan jeg forstå, at der bliver lavet en analyse, som vi så får i 2026.
Jeg er jo lidt utålmodig, så jeg havde da gerne set, at vi kunne handle på det her hurtigere.
Jeg synes også, det lyder positivt, at der er et kvotesystem, der gør, at gassen til boligopvarmning, hvad skal man sige, kommer til at blive dyrere.
Men kan ministeren ikke se, at vi har behov for at lave den der geografiske planlægning, så vi ved, hvilke geografiske områder der ikke skal have gas i hvilket år?