runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lise Bech (DF), 2021-10-29:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag udspringer jo af nogle initiativer, vi har aftalt i »Fødevareforlig 4« i oktober 2018.
Lovforslagets tre ændringer til fødevareloven har til hensigt at målrette fødevarekontrollen mod de virksomheder, der overtræder lovgivningen, og tilgodese de virksomheder, der kan og vil overholde reglerne, så de får færre kontroller og mere vejledning.
Det bliver nemmere at finde de brodne kar i branchen til gavn for fødevaresikkerheden og dermed forbrugerne, og det er muligt at styrke indsatsen mod fødevaresvindel.
Desuden foreslås en præcisering af bestemmelsen om offentliggørelse af kontrollens resultater, hvilket betyder, at virksomheder, der markedsfører fødevarer online, fremover skal linke til findsmiley.dk.
Den tredje ændring er en overførsel af de gældende gebyrsatser fra finansloven til fødevareloven, for så vidt angår faste takster for finansiering af kontrolkampagner, styrket kontrol med kosttilskud og fødevarerejseholdet.
Gebyrer er ikke noget, vi jubler over i Dansk Folkeparti, men bl.a. den styrkede kontrol med kosttilskud var noget, vi vurderede fortsat var vigtig, da vi lavede »Fødevareforlig 4«, så derfor accepterer vi, at der er et gebyr.
Jeg er glad for at konstatere, at Fødevareministeriet på baggrund af høringssvarene, der i øvrigt er overvejende positive, har foretaget justeringer af lovforslaget.
Der er sket præciseringer i lovforslagets almindelige bemærkninger, bl.a. vedrørende de generelle principper for databeskyttelse i databeskyttelsesforordningen.
Desuden bemærkes det, at Fødevarestyrelsen snarest vil indkalde de berørte organisationer til møde om udvikling af den datadrevne kontrol.
Det er selvsagt vigtigt, at der er et tæt, positivt samarbejde mellem Fødevarestyrelsen og de berørte organisationer.
Så uden egentlig at sige ret meget mere kan jeg bare sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Susan Kronborg (RV), 2021-11-09:
Jeg takker mange gange for støtten til opdeling af det andet lovforslag, som hr. Marcus Knuth nævnte.
Jeg vil også gerne lige spørge, om Konservative har tænkt sig at stemme for et udskilt lovforslag indeholdende godkendte statsborgerskabsansøgere fra MENAPT-lande.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-09:
Jamen nu var det ikke os, der bad om at få den del ind i aftalen, men vi er jo en del af den kreds, der har vedtaget det.
Og hvis det er sådan, at der skulle komme en anmodning om opdeling, så må vi sådan set se på det.
Generelt er vi positive over for opdeling af lovforslag, lige så vel som vi støttede Radikale Venstres ønske om en opdeling på indfødsretsområdet af L 42 – der bakkede vi op om De Radikale.
Så hvis det er sådan, at der er andre, der har forslag til opdelinger, vil vi jo så se på det og så tage en beslutning.
Susan Kronborg (RV), 2021-11-09:
Mange tak.
Jeg vil gerne høre, om det er Konservatives holdning, at der skal ske en opdeling i områdegrupper, sådan som det er beskrevet i den nye indfødsretsaftale, der er indgået her før sommerferien, og har De Konservative tænkt sig at stemme for en opdeling af lovforslaget i forskellige lovforslag med områdegrupper?
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-09:
Det er klart, at hvis der er personer, som er til fare for statens sikkerhed f.eks., så er det ikke fornuftigt at give dem statsborgerskab, og i en mere administrativ procedure vil der selvfølgelig også være sikkerhedsscreeninger af folk.
Det giver god mening at gøre det.
Men at man skal sidde og sagsbehandle hver eneste sag, mener jeg ikke er rimeligt.
Det mener jeg simpelt hen ikke er rimeligt at man skal gøre.
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-09:
Først og fremmest vil jeg gerne sige tak til ordførerne for dagens debat om lovforslaget.
Som jeg også nævnte i forbindelse med behandlingen af lovforslaget i foråret, er jeg glad for den nye indfødsretsaftale, som vi blev enige om før sommerferien, hvor vi bl.a. skærpede vandelskravet, så folk, der har fået en fængselsstraf, ikke længere kan blive statsborgere, medmindre de har fået dispensation fra Indfødsretsudvalget.
Som vi også aftalte i forbindelse med den seneste aftale om indfødsret, er lovforslaget nu opdelt i områdegrupperne nordiske lande, andre vestlige lande, statsløse, MENAP-lande og Tyrkiet samt andre ikkevestlige lande.
Med den inddeling har vi fået implementeret endnu et element af indfødsretsaftalen.
Jeg er også glad for, at sundhedsmyndighederne ikke længere fraråder håndtryk, og at vi med lovforslaget derfor kan genindføre kravet om håndtryk ved deltagelse i en ceremoni.
På det her lovforslag er 1.873 personer optaget med krav om udveksling af håndtryk ved en grundlovsceremoni.
Kravet vil også gælde for ansøgere, der inden for de seneste 2 år har været optaget på en lov om indfødsrets meddelelse med krav om deltagelse i en grundlovsceremoni, og som endnu ikke har deltaget i en ceremoni.
Det er, som jeg også tidligere har sagt her fra talerstolen, noget særligt, når man får tildelt dansk statsborgerskab.
Det er en tillidserklæring fra det danske samfund, og derfor synes jeg også, det er rimeligt, at der bliver stillet nogle krav til de mennesker, der ønsker at blive danske statsborgere.
De personer, der er optaget på det her lovforslag, opfylder de mange krav, som et flertal i Folketinget har fastsat, eller de er blevet meddelt dispensation fra Folketingets Indfødsretsudvalg.
Vi håber, at alle deltagere ved kommunernes grundlovsceremonier får en rigtig god dag, og at de ligesom de øvrige ansøgere, der er optaget på lovforslaget, bliver glade og stolte medborgere, statsborgere, som tager del i Danmark og værner om det samfund, som de har boet i i efterhånden nogle år.
Med de ord vil jeg gerne takke ordførerne for en god debat.
Jeg ser nu frem til den videre behandling af lovforslaget her i Folketinget og står naturligvis til rådighed for besvarelse af spørgsmål, og jeg synes også, det er på sin plads at sige tillykke til de 2.104 personer og de 710 bipersoner, der er optaget på det her lovforslag.
Jeg håber, at de vil blive rigtig glade for deres statsborgerskab, når de når så langt.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-09:
Ministeren og jeg har haft mange dialoger om den proces og om svarene i udvalget osv.
Så det vil jeg egentlig lade ligge – jeg har sagt, hvad jeg mener om det.
Men lovgivning er jo altid en igangværende proces.
En af de ting, som vi har set, er, at der er en del, som har begået kriminalitet, men som jo stadig væk står til at få statsborgerskab, bl.a. nogle, der har begået butikstyveri.
Nu kan jeg så læse her, at regeringen her i efteråret vil skærpe straffen for butikstyveri, fordi det er noget, man tager meget alvorligt.
Så det er egentlig bare en opfordring til ministeren – jeg behøver ikke noget svar – om, når regeringen kigger på det, at man så også kigger på at indføre en karensperiode ved butikstyveri over et vist niveau, for det er der ikke.
For det tror jeg er noget erhvervslivet har det meget, meget svært med.
Det er i hvert fald et af de mønstre, som jeg ser stadig væk står tilbage, efter vi har lavet opstramningen.
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-09:
Bare ganske kort: Det er rigtigt, at vi har skærpet reglerne for at få statsborgerskab, så flere, der begår alvorlig kriminalitet, ikke kan få statsborgerskab, medmindre de får dispensation fra Folketingets Indfødsretsudvalg.
Men det handler selvfølgelig ikke om al kriminalitet; der er jo en bagatelgrænse.
Og jeg synes egentlig, at vi har fundet en meget god balance i den aftale, der er blevet indgået.
Vi har ikke lige umiddelbart nogen planer om at skulle ændre på det.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-09:
Nu havde jeg jo håbet på, at ministeren ikke ville svare så afgørende, for vi synes, at det er nogle meget konstruktive forslag, som vi vil komme med.
Der er p.t. ikke nogen særlig grænse – man skal i hvert fald op på et meget højt niveau, før man rammer en karensperiode.
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-09:
Igen, bare ganske kort: Vi har jo ikke skrevet ind i aftalen, om det er butikstyveri eller det er cykeltyveri.
Men vi har skrevet, at det er i forhold til nogle bestemte straffe, man får.
Og det er klart, at hvis straffeloven bliver ændret, sådan at straffen for at begå butikstyveri bliver skærpet, jamen så vil det alt andet lige også betyde, at flere af dem, der begår butikstyveri, vil kunne komme op over den tærskel og dermed blive omfattet af de bestemmelser, vi har i indfødsretsaftalen.
På den måde er der jo en sammenhæng mellem de ændringer i straffeloven, som jeg ved at justitsministeren er på vej med, og så det regelsæt, vi arbejder med her.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-09:
Ja, det er korrekt.
Jeg mener godt, at man kan modernisere grundloven lidt nogle gange.
Selvfølgelig er det ved lov, vi skal bestemme, hvad for nogle kriterier der skal ligge til grund.
Men at det skal foregå på den måde, det gør, i et udvalg, er jo retssikkerhedsmæssigt dybt betænkeligt, fordi det gør det uigennemsigtigt for folk, hvornår de har mulighed for at få statsborgerskabet, og det gør, at folk ikke har klagemuligheder og alt muligt andet, som man ellers normalt ville have.
Så ja, vi mener helt grundlæggende, at den måde, det bliver gjort på, er en forkert procedure, og at der er nogle retssikkerhedsmæssige problemer i det.
Morten Dahlin (V), 2021-11-09:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at benytte lejligheden til at spørge lidt ind til Enhedslistens indfødsretspolitik helt generelt.
Og nu må man kun stille ét spørgsmål, men jeg kan jo prøve at gøre det på en snedig måde og så føre to spørgsmål ind i ét, hvis ikke formanden afbryder mig.
Er det Enhedslistens politik, at folk, der har begået voldtægt, skal kunne blive danske statsborgere, og er det Enhedslistens politik, at folk, der er dømt for terrorisme, skal kunne blive danske statsborgere?
Marcus Knuth (KF), 2021-11-09:
Tak, formand.
Fru Eva Flyvholm siger, at hun ville ønske, at det ikke var Folketinget, der tildelte det ved lov, at det ikke var Indfødsretsudvalget, der kunne sidde og tilføje og fjerne navne – jeg ville ønske, at vi kunne tilføje og fjerne langt flere navne, end vi gør, men vi gør det dog i et meget, meget begrænset omfang.
Men nu er det jo altså grundloven, den danske grundlov, der siger, at det er Folketinget, der ved lov tildeler statsborgerskab.
Så ønsker Enhedslisten reelt at ændre grundloven, således at det ikke længere er Folketinget?
Carl Valentin (SF), 2021-11-09:
Jeg tænker, at med det store arbejde, som der ligger i at få et dansk statsborgerskab, ja, så er man topmotiveret.
Det kræver jo en vis indsats.
Men det er jo rigtigt nok, at der nogle gange er nogle mennesker, der har en eller anden form for kriminel fortid, hvor de har begået nogle forskellige problematiske ting, men som ender med at få statsborgerskab.
Og der er jeg glad for, at man trods alt har en lille grad af tilgivelse; at det er muligt, når man har udstået sin straf, faktisk at komme videre.
Men altså, med den nye lovgivning, der er lavet nu, som er meget, meget hård i vores optik, er det jo ret begrænset, hvad man kan have lavet i sin fortid og stadig væk blive dansk statsborger.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-09:
Nej, det er desværre ikke ret begrænset.
Vi havde jo gerne ønsket, at vores forslag, vores nye aftale, var gået meget længere; f.eks. at hvis det var sådan, at man havde begået alvorlig kriminalitet på bødeniveau, f.eks. tre gange, så ville det have samme effekt som en betinget dom, nemlig at man ikke kunne få dansk statsborgerskab.
Heldigvis er det et fåtal af dem, der har begået de her typer af kriminalitet, som jeg nævnte før, som har begået det gentagne gange, men der er nogle, som gang på gang har begået kriminalitet, f.eks. butikstyveri, narko osv.
Bare lige for at være sikker: Vil ordføreren også sige hjerteligt tillykke til dem?
Carl Valentin (SF), 2021-11-09:
Vi siger tillykke til alle de mennesker, der får dansk statsborgerskab i dag.
Det er jo folk, som ikke er kriminelle, som har udstået deres straf, og som har gjort et vist arbejde for at blive danske statsborgere.
Det er i øvrigt også et meget lille fåtal, som hr. Marcus Knuth taler om her.
Susan Kronborg (RV), 2021-11-09:
Tak for ordet.
Radikales printer er lige gået i stykker, så jeg prøver mig lige med den her.
Først vil jeg sige tillykke til de kvinder og mænd og børn, som har opfyldt alle de svære krav og nu er blevet statsborgere.
Det fremgår af den nye indfødsretsaftale, at regeringen forpligter sig til i fremtidige lovforslag om indfødsretsmeddelelse på baggrund af ansøgernes statsborgerskab at anføre ansøgerne i områdegrupperne: nordiske lande, andre vestlige lande, MENAP-lande samt Tyrkiet og andre ikkevestlige lande.
Det vil altså sige, at nærværende lovforslag indeholder særskilte afsnit med oplistning af statsborgerskabsområder.
Oplysningerne er fremgået af tidligere indfødsretsmeddelelser, men det er således, at det er selve kravet om gruppering, der er fastslået i indfødsretsaftalen.
Nu er det store spørgsmål så, om der kommer et ændringsforslag om opdeling af indfødsretsmeddelelsen, samt om der i Folketinget vil kunne findes et flertal for at nedstemme et udskilt lovforslag med listen over godkendte statsborgerskabsansøgere, der kommer fra muslimske lande.
Det fremgår af statsborgerretskonventionens art. 5, at en kontraherende stats regler vedrørende statsborgerret ikke må indeholde forskelle eller omfatte praksis, der indebærer, at der finder forskelsbehandling sted på baggrund af køn, religion, race, hudfarve, national eller etnisk oprindelse.
Ministeriets jurister har også selv vurderet, at staten kan ifalde erstatningsansvar ved en opdeling af lovforslag om indfødsret efter lande eller områder, og at hvis der er et flertal, som stemmer nej til et sådan lovforslag med MENAPT-landeansøgere, så vil man kunne rejse et erstatningskrav mod Danmark.
Radikale Venstre er ikke tilhænger af, at vi på den måde ulejliger skatteyderne med at skulle betale erstatninger via fælleskassen, og vi vil i hvert fald gøre vores til, at vi får gjort opmærksom på de retsprincipper, der gerne skulle gælde.
Men i hvert fald tillykke herfra til dem, som rent faktisk er godkendt på listen over statsborgerskabsansøgere, og vi støtter selvfølgelig den såkaldte indfødsretsmeddelelse.
Morten Dahlin (V), 2021-11-09:
Tak for det.
Altså, det er ikke uklart i dag.
Der er jo nogle regler, og lever man op til de regler, kommer man på lovforslaget, og så bliver det vedtaget.
Det er fair nok, at ordføreren ikke har det her som sit ordførerområde, men man kan jo så tænke, hvad man vil, om Enhedslistens politik, hvis ordføreren ikke klart kan svare på, om voldtægtsforbrydere og terrorister skal kunne blive danske statsborgere.
Nu siger ordføreren, at ordføreren ikke ved, præcis hvor grænsen skal gå, men kunne ordføreren så gætte på, om det er Enhedslistens politik, at folk, der er tømt for terrorisme, skal kunne blive belønnet med et dansk statsborgerskab bagefter?
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-09:
Nej, det vil nok falde ind under kategorien af så alvorlig kriminalitet, at det så vil blive svært at få et statsborgerskab.
Det er jeg sådan set helt enig i.
Men det ændrer jo ikke på, at det er uigennemsigtigt, hvordan det er.
Altså, vi havde en sag tidligere, hvor en venlig ældre herre var kommet til at sætte ild på sin hæk og måtte tilkalde brandvæsenet, og han havde fået en bøde for det, og det forhindrede ham i flere år i at få statsborgerskab.
Vi har hørt om folk, der er bange for at blive taget for at have kørt uden cykellygter, fordi det kan gøre, at de ikke kan få statsborgerskab.
Og det er sådan noget, jeg gerne vil have ryddet op i.
Og så er jeg da enig med spørgeren i, at terrorisme nok ligger til den anden side.
Marie Krarup (DF), 2021-11-09:
Jeg synes, det er en meget farlig politik, Enhedslisten har fat i, når de siger, at man skal have ret til at få statsborgerskab.
Det er jo at skubbe på den her folkevandring, som vi ser fra fattige lande til rige lande.
Det er klart, at det kan være en rettighed i lande, som gerne vil have en større befolkning, som gerne vil få folk ind så hurtigt som muligt.
Men en gammel nation som den danske kan jo umuligt bestå, hvis alle får rettighed til at opnå statsborgerskab i Danmark ved bare at gøre dit og dut og dat.
Vi vil være udslettet i løbet af nogle generationer.
Vi vil ikke være danskere mere.
Så jeg synes, det er en vanvittig og meget, meget uhyggelig tankegang, som er dybt ufornuftig, selv om Enhedslisten står og påstår, at den er rigtig, rigtig fornuftig.
Nej, det er dybt ufornuftigt at give alle folk i Afrika ret til at blive danske.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-09:
Det er heller ikke det, Enhedslisten foreslår, fru Marie Krarup.
Det, som vi siger, er, at man er nødt til at have en mere retssikkerhedsmæssig tilgang til det.
Det betyder, at man gerne må opstille nogle krav.
Det synes jeg også man skal gøre, det er også Enhedslistens politik.
Man må gerne stille nogle krav til sprog, man må gerne stille nogle krav til, at folk skal have været her i et antal år og været en del af samfundet.
Det er sådan set fornuftigt at gøre, og jeg er helt enig i, at alle ikke har ret til at få et statsborgerskab.
Men det er en ret, som man som borger får i det her samfund, og hvis man optjener den ret ved at have været her, ved at have bidraget til samfundet, ved at kunne sproget osv., så har man sådan set også ret til inden for de kriterier, vi nu i fællesskab har opsat, at få det statsborgerskab.
Det er der ikke nogen grund til at man som politiker skal gå herinde og italesætte som en gave, for jeg tror sådan set, at vi alle sammen har gavn af, at de folk, som bor og lever i Danmark, også er fuldgyldige medlemmer af vores samfund.
Det betyder også, at jeg synes, der skal være mere styr på reglerne, og at det ikke skal være op til ens egen personlige politiske mavefornemmelse, hvem der skal have eller ikke skal have, som Dansk Folkeparti f.eks. er eksponent for, når I siger, at folk, der kommer fra nogle lande, ikke må få statsborgerskab.
Marie Krarup (DF), 2021-11-09:
Men det er en politisk afgørelse.
Og som jeg sagde før: Det er ligesom et ægteskab.
Man kan ikke gå hen og sige: Jeg har ret til at blive gift med den person.
Det kan man aldrig få.
Men man kan blive gift med den person, hvis den person gerne vil giftes med en.
På samme måde kan du blive dansker, hvis Danmark gerne vil have dig på den måde, at man er overbevist om, at vedkommende er blevet dansk.
Det er en meget, meget lang proces, og det skal selvfølgelig kun gives i de tilfælde, hvor man er sikker på, at vedkommende er blevet dansk.
Så det er ikke noget, som man kan opstille sådan nogle fuldstændig bastante kriterier for.
Og det er kun godt; det er et forsvar for den danske nation, og vi må håbe, at det kan fortsætte med at være sådan.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-09:
Det er jo sådan med de fleste andre love og regler, vi vedtager inde i den her biks – eller undskyld, i Folketinget – at der faktisk er nogle kriterier.
Altså, når man f.eks. siger, hvem der kan få børnepenge, siger man, at det er de her borgere, og det skal være folk, der har børn osv.
Vi sidder jo ikke og efterbehandler hver eneste børnepengeansøgning, der er i det her land.
Der siger vi faktisk: Fint nok, når du lever op til kravene, har du også ret til at få det.
Og på samme måde med statsborgerskab: Det skal selvfølgelig ikke kunne gives til alle, men hvis man lever op til kravene, skal der faktisk være gennemsigtighed i, hvem der kan få det, og bedre styr på det, end der er i dag.
Når jeg taler for, at det skal være nemmere at få statsborgerskab, gælder det f.eks. børn, der er født i Danmark; de skal have mulighed for at få tildelt statsborgerskab, inden de begynder i skole.
Det gælder børn, som er vokset op i Danmark; de skal have mulighed for at søge statsborgerskab, inden de fylder 18 år.
Det er den slags ting, jeg henviser til.
Hvad angår spørgsmålet om, hvor grænsen for alvorlig kriminalitet skal gå, må jeg indrømme, at der kommer jeg simpelt hen til kort i forhold til at svare på det, da det ikke er mit ordførerområde.
Men det er jo her, jeg synes der skal gælde nogle fuldstændig gennemskuelige og systematiske regler.
Det skal altså ikke være op til et udvalg i Folketinget at sidde og vurdere det.
Der må vi opstille nogle lovkrav til, hvad det er for nogle typer kriminalitet, hvad det er for nogle sprogkrav osv., og så skal man faktisk overlade det til nogle, hvad skal man sige, mere administrative personer, der kan sidde og forvalte det her, så der er klarhed om, hvad linjerne egentlig er.
For det er jo et af de problemer, der er, at det er ekstremt uklart for folk, hvordan de skal håndtere det her.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-11-09:
Tak for ordførertalen; det var rigtig fint.
Vi kom også meget ind på inddragelse og dialog som noget af det vigtigste, og jeg mener også, at med vores samarbejde med Socialdemokratiet har det været tydeligt, at man har lyttet, når Grønland er kommet med sine holdninger.
Der er til gengæld et punkt, hvor Siumut og IA er meget enige, fordi det er alle partier enige om i Grønland.
Arktis Kapacitetspakke kunne godt være blevet gjort bedre.
Jeg var også af den forståelse som ordfører for Siumut, at der var tæt dialog imellem naalakkersuisut og Inatsisartut omkring dette emne.
Men det kom meget bag på alle partier i Grønland og naalakkersuisut i det hele taget, hvor hurtigt den her aftale pludselig blev lavet, og hvor ugrundigt man også havde taget de her diskussioner med Grønland.
Det synes jeg godt vi kan gøre bedre en anden gang.
Så klar opbakning til, at vi sagtens kan have nogle flere drøftelser, også blandt grønlandske folketingsmedlemmer, om ikke vi kan finde en løsning på det sammen.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-09:
Så ordføreren tror på det her med, at there ain't no such thing as a free lunch?
Det er der måske, når det kommer til Grønland – eller er det måske ikke nærmere i retning af det, som den fungerende ambassadør for USA, Stuart Dwyer, har sagt, nemlig at han allerede nu kan sige, at de ønsker en øget militær tilstedeværelse og flere øvelser mellem USA og Danmark?
Selv vores egen forsvarsminister har jo bekræftet, at amerikanerne vil have flere logistiske støttepunkter.
Så mon ikke de ting hænger sammen?
Eller er det ikke naivt – det var vist det ord, som ordføreren selv brugte i sin tale – at man, hvis man tror på, at der er gratis måltider, så ikke tror, at der i hvert fald i forhold til amerikanerne er et tydeligt mål med det?
Mogens Jensen (S), 2021-11-09:
Jamen det er da helt klart.
USA har selvfølgelig også sikkerhedspolitiske interesser i den arktiske region.
Men USA har også miljømæssige og klimamæssige interesser, og de er jo heldigvis blevet større, efter Biden er kommet til, i forhold til hvordan tingene udvikler sig i Arktis – og de har i øvrigt også forskningsmæssige interesser.
Så jeg ser det som værende en bred interesse, som amerikanerne udviser for Grønland.
Det synes jeg at vi skal tage imod, og det skal foregå i et tæt samarbejde mellem Danmark, Grønland og USA.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-11-09:
Tak til ordføreren for en god tale, og også tak for det gode samarbejde.
Det er sådan, at Grønland gerne vil lave sin egen udenrigspolitiske strategi eller Arktisstrategi – kald det, hvad du vil, skulle jeg næsten til at sige – og det ved jeg også Færøerne gerne vil.
I Grønland er vores udenrigspolitiske strategi fra 2011; det er mange, mange år siden, og der er sket rigtig, rigtig mange ting i mellemtiden
Så det er i hvert fald et kæmpestort ønske fra vores side at lave vores egen strategi.
Men jeg vil gerne give ordføreren ret i, at det er lang tid siden, vi er blevet inddraget af Folketinget, og at det er lang tid siden, vi har haft debatten, og at vi måske også har manglet netop den her debat for at finde ud af, hvad prioriteringerne er for de enkelte partier.
Så ordføreren har de næste par minutter til meget kort at fortælle, hvad Venstres prioriteringer vil være i forhold til kongerigets arktiske strategi.