runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2019-11-07:
Lad os bare lige få manet det i jorden: Der var ingen, der sagde, at Danmark ikke kunne få en aftale.
Og det ved hr. Søren Søndergaard udmærket.
Der blev sagt, at vi ikke kunne få en parallelaftale, som stillede os fuldstændig, som om vi var fuldt og helt medlem af Europol.
Og det er jo dokumenteret nu her, at der ikke er tale om en parallelaftale.
Der er tale om en samarbejdsaftale.
Altså, når New York Police Department har en aftale med Europol, kan Danmark selvfølgelig også få en.
Så det er aldrig blevet sagt; men det er tilgivet.
Mit spørgsmål går på, at jeg ikke helt kan finde ud af, hvad Enhedslisten egentlig mener.
Mener Enhedslisten, at det havde været bedst, at vi havde haft alle de muligheder, som ligger i EIS og QUEST, og hvad de alle sammen hedder i diverse forkortelser, eller mener Enhedslisten, at det faktisk er rigtig godt, at vi ikke er med på grund af frygt for rumænske politikorps eller andre politikorps fra befolkningsgrupper, som Enhedslisten åbenbart ikke er så glad for?
Kristian Hegaard (RV), 2019-11-07:
Tak for spørgsmålet til hr. Søren Søndergaard.
Først og fremmest vil jeg lige sige, at den her redegørelse jo handler om status over dansk politis situation i forhold til Europol, men det er selvfølgelig også relevant at diskutere ved en senere lejlighed, hvordan vi forholder os til korruption og den slags, og hvordan vi forholder os til, hvordan andre lande bruger deres adgang.
Det er selvfølgelig en helt relevant og valid pointe, som også skal drøftes.
Men så vidt angår det her, handler det om dansk politis situation i forhold til Europol, men alle de andre ting er selvfølgelig også relevante.
Søren Søndergaard (EL), 2019-11-07:
Det er jo ikke to forskellige diskussioner, for jeg går ikke ud fra, at Det Radikale Venstre forestiller sig, at dansk politi skal have søgeadgang til oplysninger i Europols register, men at rumænske, ungarske, italienske betjente, eller hvilken nationalitet de nu kan have, ikke skal have adgang.
Jeg går ud fra, at vi er enige om, at det her er et system, der fungerer under EU, og at det derfor er nogle fælles regler, der eksisterer, og derfor gælder de regler, der gælder for os, også for andre, medmindre man altså har en undtagelse.
Derfor er den diskussion jo fantastisk relevant, altså om vi ønsker at gå i retning af et sådant system.
Kristian Hegaard (RV), 2019-11-07:
Mange tak for det opfølgende spørgsmål.
Så det er helt relevant, at politibetjente på tværs af landegrænser kan slå op i de her systemer.
Det betyder selvfølgelig ikke, at man kan udelukke, at der er andre overvejelser, som man også skal gøre sig, så det er relevant også at rejse dem.
Carsten Kudsk (DF), 2019-11-07:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om noget.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvor mange store internationale kriminelle bander og organisationer der har bosat sig i Danmark, siden afstemningen og den her aftale faldt på plads.
Kristian Hegaard (RV), 2019-11-07:
Mange tak for spørgsmålet.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at med den her udrulning af de her systemer kan forbryderen – som jeg også nævnte afslutningsvis – reflektere over, om vedkommende skal foretage kriminaliteten i et land, hvor det er nemt at blive slået op, eller om vedkommende skal foretage sin kriminalitet i et land, hvor det er svært at blive slået op, fordi landet ikke får adgang til de systemer.
Så det er i høj grad stadig væk relevant at rejse nogle problemstillinger, i forhold til hvordan kriminalitetsbilledet vil være i Danmark, hvis ikke dansk politi får tilstrækkelige operationelle muligheder til at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet.
Carsten Kudsk (DF), 2019-11-07:
Jeg mener ikke, at ordføreren svarer på mit spørgsmål.
Hvis man går ud på gaden og går en tur i København sent om aftenen, er det så siden 2017 blevet meget, meget farligere at være ude på grund af alle de organisationer, der er kommet?
Taler vi om, at vi er blevet hovedkontor for Hamas og store terrororganisationer, og har de alle andre steder fundet ud af, at Danmark vil være et fantastisk sted?
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren: Tror ordføreren ikke, at hvis sådan noget ville ske, ville man også få fokus på det fra Europols side?
Kristian Hegaard (RV), 2019-11-07:
Jeg synes, det er lidt pudsigt, at det er ordføreren, der vil overbevise mig om, at der i hvert fald ikke er utryghed, og at der er rigeligt med tryghed.
Mig bekendt plejer det at være Dansk Folkeparti, der taler det, at vi skal være utrygge, og at vi nu skal til at passe helt vildt meget på, op.
Jeg glæder mig generelt over, at kriminaliteten i Danmark er faldende, og jeg synes, det er helt fantastisk, at vi ser det.
Desværre er der en anden udvikling i forhold til grænseoverskridende kriminalitet, som til stadighed stiger, og der kræver det grænseoverskridende løsninger, som Europol er en del af, og der skal vi altså tættere på i stedet for længere væk.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2019-11-07:
SF anbefalede et ja ved folkeafstemningen i 2015, og det gjorde vi, bl.a. fordi vi ikke med sikkerhed vidste, hvilke negative konsekvenser et nej ville have for Danmark i forhold til Europol.
Nu har vi fået en særaftale, og som det fremgår af redegørelsen, er det heldigvis Rigspolitiets opfattelse, at samarbejdet med Europol fungerer godt inden for de rammer, som Europol-aftalen udstikker.
Men det fremgår også, at Rigspolitiets vurdering er, at Danmarks udtrædelse af Europol vil få operationelle konsekvenser for dansk politi, når vi ser lidt frem i tiden.
Den udvikling tager vi selvfølgelig alvorligt i SF, og vi forventer også, at regeringen adresserer disse udfordringer, hvis det med tiden bliver aktuelt.
Jeppe Bruus (S), 2019-11-07:
Jeg er da glad for at konstatere – nu læste ordføreren jo et andet citat op – at det faktisk har haft operationelle konsekvenser.
Og så er vi tilbage til hele musikken her.
Altså, lige nu er der en fest i en stor hal, og vi står ude i forhallen.
Så kan jeg forstå på Enhedslistens ordfører, at han nu er sur over, at vi ikke kan diktere, hvad musikken skal være, eller hvad de skal servere oppe i baren.
Det handler om, at vi kan få lov til at danse med og være en del af det fællesskab – men det er jo ikke os, der bestemmer.
Det var jo det, vi tog stilling til.
Og faktisk var de andre så venlige tilbage i 2015 at sige til os: Prøv at høre, vi vil gerne have jer med i festen, I må selv bestemme, om I vil være med til at stå i baren, eller om I vil være oppe ved pulten og sætte musikken på; er der nogle ting, I ikke vil være med til, så kan I også undtages fra det med den tilvalgsordning, der er.
Det stemte vi så nej til.
Derfor står vi jo i forhallen, og så er det altså lidt svært at stå her og pege fingre ad de andre og sige: Prøv at høre, vi skal da have lov til at bestemme det hele, i det omfang vi gerne vil alligevel.
Det er jo det, der er realiteten.
Derfor giver det os jo nogle muligheder, men det sætter selvfølgelig også nogle begrænsninger – det må vi være ærlige og realistiske omkring.
Søren Søndergaard (EL), 2019-11-07:
Ja, det sagde man jo også, altså at det ville være helt umuligt at få en aftale.
Derfor har vi jo en fælles interesse, og det er en fælles interesse, vi har, uanset om man er medlem af EU, eller om man ikke er medlem af EU.
Det har man måske kunnet skjule ved at have Storbritannien indenfor.
Men når Storbritannien er udenfor, bliver vi nødt til at gentænke, hvordan vi laver et organiseret politisamarbejde i Europa.
Det kommer vi til.
Så i forhold til det med de operationelle konsekvenser: Kan ordføreren ikke læse nogle af dem op?
Er det dem dernede på grænsen, hvor der er en vis forsinkelse, som ikke kan ses at have haft nogen som helst betydning?
Jeppe Bruus (S), 2019-11-07:
Jeg ved ikke, hvem det er, der har sagt, at det aldrig kunne lade sig gøre at lave en aftale.
Altså, det kunne da være spændende at vide – ikke fordi vi behøver at genbesøge hele valgkampen.
Man vil gerne have et samarbejde, som ikke handler om EU specifikt, men om alle landene i Europa.
Der er vi så bare grundlæggende uenige om, hvad det er for nogle muligheder, sådan et samarbejde giver, og hvor forpligtende det skal være.
Og det er jo helt ærligt at sige.
Men så må vi også bare være ærlige at sige, at når der så er det forpligtende samarbejde og vi står ude i forhallen, ja, så skal vi selvfølgelig arbejde alt det, vi kan, for at få bedst mulige rammer ud af det.
Men det er jo det, vi taler om, og så kan vi ikke foregive, at vi bare kan diktere det hele.
Søren Søndergaard (EL), 2019-11-07:
Jeg ved ikke, om hr. Jeppe Bruus har glemt de plakater, der handlede om, at Danmark ville blive oversvømmet af pædofile – jamen det er vi jo ikke blevet.
Og at Danmark ville blive oversvømmet af tyvebander og hvad ved jeg – det er vi jo ikke blevet.
Og hvorfor er vi ikke blevet det?
Det er vi bl.a. ikke blevet, fordi vi har lavet en aftale.
Så da man påstod, at det ville ske, så var det, fordi man antydede, at det ikke var muligt med en aftale.
Sådan er desværre kendsgerningerne.
Så kan hr. Jeppe Bruus bruge det med forhallen og hallen alt det, han ønsker, men det ændrer bare ikke ved, at vi står i en ny situation med Storbritanniens udtræden.
Og jeg er sikker på, at justitsministeren kender sit ansvar godt nok til at være med til at finde nogle løsninger, der gør, at Storbritannien som hidtil vil fortsætte med at putte informationer ind i systemet på en måde, så de føler, at de er en del af det – for ellers har vi virkelig problemer.
Carl Valentin (SF), 2019-11-07:
Først og fremmest vil jeg sige tak til Dansk Folkeparti for at fokusere på de store floders bidrag til plastforureningen i verdenshavene – det kvitterer jeg for.
I SF er vi enige i, at der også på det her område er behov for internationale løsninger, og at rige lande som Danmark skal tage sin del af ansvaret.
Det gælder inden for det grønne område, og det gælder for alle grænseoverskridende fænomener.
Vi er også enige i, at man skal gå til kilden, og det er jo den hånd, der smider plasten i floden, det spildevandsanlæg, der ikke renser godt nok, og den lokale myndighed, der ikke magter eller prioriterer opgaven.
Og kilden er naturligvis også de rige lande, der som Danmark eksporterer vores problemaffald til udviklingslandene, fordi vi vist heller ikke lige er så gode til at håndtere plasten, som vi burde være.
Det rammer derfor også forureneren selv, eller rettere de mennesker, der bor nedenstrøms forureneren, og dermed fiskeriet og biodiversiteten i hele floden.
DF foreslår, at vi hjælper landene langs disse floder med midler fra udviklingsbistanden, men uden at beskrive, hvordan pengene skal kunne reducere plastforureningen i de ti største floder i verden, og heller ikke, hvilken del af udviklingsbistanden der skal reduceres eller omlægges, eller konsekvenserne heraf.
SF kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget, som jo i den operative del ikke indeholder andet.
Men der er gode tanker i begrundelsen for forslaget, og DF er ligesom SF med i den fælles forståelse om den fremtidige plastindsats, som Folketingets partier indgik med den daværende regering den 1. februar i år.
Den tidligere regering havde også lavet en plastplan – i SF kæmpede vi for, at det skulle være en handlingsplan mod plastforurening, sådan som et enigt udvalg havde bedt om i beretningen over beslutningsforslaget B 85, der blev fremsat af SF, Radikale Venstre, Enhedslisten og Alternativet.
Jeg mener, at der er behov for at stramme både den danske og den internationale indsats mod plastforurening.
Jeg tænker her ikke mindst på de konventioner og samarbejdsaftaler, miljøministeren har ansvaret for.
Her kan vi få afdækket mulighederne for at gå endnu videre internationalt og i EU, end vi allerede har gjort, med henblik på at få forbedret de internationale regler, samtidig med at vi forstærker indsatsen herhjemme.
Derudover skulle jeg hilse fra Enhedslisten, der sætter pris på intentionen om at begrænse plastikforurening i havene, men som er bekymret over finansieringen af forslaget og derfor stiller sig skeptisk over for det.
René Christensen (DF), 2019-11-07:
Det bevæger sig jo netop i den retning, for hvis der bliver mindre plast i verdenshavene, kan vi jo se, at så får fiskebestandene det bedre.
Og man kan se, hvis man kigger på det afrikanske kontinent, at dér betyder fisk faktisk rigtig meget, i forhold til at folk ikke kommer på flugt.
Så det her er jo indirekte.
Det er også derfor, vi i Dansk Folkeparti har foreslået at finansiere det her, for på den lange bane vil det her jo gøre, at vi vil få færre fattigdomsflygtninge, hvis man ser det med de briller; det her er ikke nye penge.
Jeg skal med det samme sige, at Dansk Folkeparti ikke ønsker at øge.
Hvad angår de 832 mio. kr., vi i dag bruger på natur og miljø og klima, har vi et forslag om, at det eksempelvis kunne komme op på 1 mia. kr., altså omkring 170 mio. kr. mere, end man bruger i dag.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-11-07:
Politik handler jo om prioriteringer, og det gør det selvfølgelig også i det udviklingspolitiske, når vi på et tidspunkt skal til at diskutere en ny udviklingspolitisk strategi for Danmark.
Og til den tid og i det hele taget har vi nogle forskellige prioriteringer i Liberal Alliance.
En af dem er, at vi bredt set ønsker at bruge færre skattekroner på udviklingsbistand.
Vi mener, at pengene er bedre brugt på bedre mad i de danske plejehjem, på at investere i en grøn omstilling i Danmark eller sænke skatten for de danskere, der er i arbejde.
Så i det hele taget har vi en prioritering om, at vi skal bruge færre bistandskroner, og i forhold til de bistandskroner, vi så bruger, er vores overordnede prioritet, at vi kanaliserer flere af kronerne i retning af at bygge lejre til flygtninge i nærområderne.
Peter Seier Christensen (NB), 2019-11-07:
Det mener vi må foregå på privat basis.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2019-11-07:
Det er det jo også i Danmark, men der er vi jo heller ikke kommet så langt selv.
Så ser I ikke nogen mulighed for at lave et samarbejde og også bruge offentlige midler og offentlig viden til at hjælpe de lande til at styrke deres affaldssystemer?
Peter Seier Christensen (NB), 2019-11-07:
Jo, absolut.
Vi er jo altid tilhængere af det, hvis den private sektor skal gøre noget.
Men det skal jo så ikke være finansieret af offentlige midler.
Så skal det være en forretning, og det er vi selvfølgelig altid tilhængere af.
Derfor må det vel alligevel stadig væk være den endelige forbrugers ansvar at skille sig af med det på en hensigtsmæssig måde.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2019-11-07:
Det er jo en interessant holdning at have, at intet virker.
Det er klart, at der er flere ting, der er svære, når man arbejder med udviklingsbistand eller man prøver at arbejde med at transformere lande.
Det er ikke ligetil.
Der er rigtig meget, man skal sætte sig ind i, og rigtig meget, man skal lære, og der gøres også mange erfaringer undervejs.
Jeg er bestemt ikke enig i det synspunkt, at det ikke hjælper, og det er ikke kun, fordi jeg selv har arbejdet med det i 20 år på forskellige måder.
Når vi ser på affald, kan man jo sige, at det ikke kun kommer nationalt.
Det er jo også produkter, der er blevet sendt ind over grænserne fra andre steder, som de lande er blevet forbrugere af.
Så jeg synes, det er trist at høre, at man ikke kan se, at affald og plastik er et globalt problem, som faktisk også vedrører os, og det er jo plastik, som især er produceret i vestlige lande.
Nu kan man så spørge, om vi skal hjælpe Indien og Kina, som jo er nogle stærke lande.
Der er flere måder at gøre det på.
Som jeg nævnte før indledningsvis, er det ikke penge, men det er kapacitet.
Men det er jo alle de andre lande bagved, som ikke har kapaciteten, som kan gøre det, men hvor vi kan hjælpe dem ad andre veje, bl.a. gennem den private sektor.
Nye Borgerlige vil jo gerne have den private sektor.
Ser Nye Borgerlige ingen mulighed for, at den private sektor kan gøre noget?
Peter Seier Christensen (NB), 2019-11-07:
Jeg er bestemt ikke ligeglad med andre, og jeg undrer mig over, at jeg nu igen skal have omtalt mit menneskesyn.
Problemet med udviklingsbistand er, at det ikke virker.
Der er lavet masser af undersøgelser, der har vist, at det ikke virker, at det ikke har nogen langsigtet effekt, og derfor nytter det ikke at blive ved.
Kasper Roug (S), 2019-11-07:
Det er jo noget af hjerteblodet for en socialdemokrat som mig, at man aldrig må være ligeglad med andre mennesker.
Og det synes jeg faktisk det tenderer til, når Nye Borgerlige har det syn på udviklingsbistanden, at det udelukkende skal være for at opretholde de her menneskers liv, og at man ikke vil være med til at udvikle de her lande, på trods af at vi jo har meget store fordele af at trække ressourcer fra udviklingslande til bl.a. Danmark.
Derfor synes jeg, det er lidt ærgerligt, at ordføreren har et menneskesyn, som tenderer hen imod, at man er ligeglad med andre.
Peter Seier Christensen (NB), 2019-11-07:
I det her specifikke tilfælde skal de ikke være med til at betale for at rense plastikaffald op i ulande, men generelt er vores politik jo også, at vi mener, at ulandsbistanden skal afskaffes, og at der kun skal bruges penge i forbindelse med kriser og også håndtering af flygtninge gennem FN.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-11-07:
Vi synes, at de omtrent 800 mio. kr., der bruges i dag, er rigeligt, og når man skal diskutere, hvordan man skal bruge resten af pengene, hvor vi i det hele taget ønsker, at man skal bruge færre penge, så ønsker vi at bruge flere penge på flygtningelejre i nærområderne.
Og så kan man godt drøfte, om en forbedring af fiskebestanden gør, at der så er færre flygtninge.
Men det hjælper jo ikke i forhold til at få etableret de her lejre.
Og det er jo de prioriteringer, vi har, og det er fair nok, at man er uenig i de prioriteringer, Liberal Alliance har, ligesom vi kan være uenige i nogle af Dansk Folkepartis prioriteringer.
Og det er jo så også grunden til, at vi ikke bakker op om det her beslutningsforslag.
Men jeg har det sådan – for at nævne noget mere konstruktivt – at når vi skal til at prioritere påny, hvis man så kan prioritere nogle penge væk fra, hvad skal man sige, det værste projektmageri, som man ser i DIPD og andre organisationer, og i retning af noget, der måske modvirker forurening af verdenshavene, så kan vi godt være konstruktive over for det.
Men sådan helt principielt har vi en anden tilgang.
René Christensen (DF), 2019-11-07:
Det sidste bliver jeg da sådan set glad for at høre, for det, jeg så forstår, er, at det, man mener i Liberal Alliance, også er, at det selvfølgelig er et problem, at der kommer så meget plast i verdenshavene.
Det er vi sådan set enige om.
Så kan vi være uenige om, hvordan man skal finansiere det, og derfor vil jeg bare spørge ordføreren, når vi nu skal behandle det her i udvalget, om Liberal Alliance vil gå aktivt ind i det og finde ud af, hvordan vi også kan give regeringen et stærkt mandat.
Det behøver jo faktisk ikke at koste noget.
Men det handler om, at man, hver eneste gang man har mulighed for det, bl.a. når man har samtaler med Kina, også får lagt pres på, for at Kina bliver nødt til at få styr på den forureningskilde, som der bl.a. kommer fra Yangtzefloden, hvor op imod en halv milliard mennesker bruger naturen som losseplads.
Jeg vil bare sige, at det ikke er ét studie, der ligger til grund for det her.
Aalborg Universitet har faktisk også været inde over.
Det, man er uenige om, er, hvor store mængderne er.
Man er overhovedet ikke uenige om, at hovedparten af plastikken kommer fra de ti floder – det er konklusionen.
Så er der en diskussion om, hvor mange tons det er.
Man er fuldstændig enige om, at hvis man laver en opsamling fra de her floder med den bedst mulige teknologi, der er kendt i dag, så vil man mindske tilstrømningen af plastik til verdenshavene med 45 pct.
Jeg synes, at når vi har den viden nu, at hovedparten af plastikken kommer fra ti floder, hvorfor så ikke starte med det, vi ved, i stedet for at starte med at sige, at det, vi ved, vil vi ikke bruge, nu skal vi opfinde noget nyt?
Vi vil gerne arbejde med den viden, som der er tilgængelig.
Kasper Roug (S), 2019-11-07:
Jamen det er jeg sådan set lidt ked af at høre, altså at man lægger sig så fast på ét videnskabeligt studie, for noget af det, vores arbejde består i herinde, er jo selvfølgelig at forholde sig til den enormt meget viden, vi får konstant – enormt meget videnskab, enormt meget forskning.
Og noget erfaring herinde må vel også være, at det er sjældent, at man kan lægge et studie til grund for et helt politisk område.
Derfor håber jeg selvfølgelig lidt, at Dansk Folkeparti – sagt på en lidt drillende måde – vil besinde sig og gerne vil diskutere, når vi kommer i udvalget, plastik i verdenshavene generelt og plastik i udviklingslande generelt.
Lad os se, hvordan vi bedst muligt kan få formindsket mængden dér, bl.a. også på baggrund af at der jo altså er ngo'er, der påpeger – Plastic Change som en af dem – at den her undersøgelse ikke er helt korrekt, og at man ikke kan udlægge resultaterne fra undersøgelsen sådan.
Så jeg håber som sagt, at Dansk Folkeparti besinder sig lidt, når vi skal have det tilbage i udvalgsarbejdet.
René Christensen (DF), 2019-11-07:
Det er jo ikke ti floder, vi har fundet på.
Det er jo, fordi vi faktisk har lavet et ret stort forarbejde, før vi fremsatte det her beslutningsforslag.
Det kommer fra nogle forskningsprojekter, man lavede i 2018, hvor man faktisk havde været ude at kigge på, hvor alt det her plastik kommer fra, og det har man så fundet frem til.
Så det er, som jeg også sagde i min tale heroppe, ny viden for os, altså at det er så konkret, at man kan sige: De ti floder bidrager med en så stor mængde af den plast, som der er i verdenshavene.
Derfor mener vi da helt klart, at hvis vi virkelig skal gøre noget ved plastaffaldet i verdenshavene, så er det her – for nu at sige det – faktisk meget vigtigere, end at vi lægger afgift på en dansk plastikpose, hvor langt, langt hovedparten bliver indsamlet, bliver genbrugt og destrueret i et dansk forbrændingsanlæg.
At få gjort noget ved de ti floder er svært, det er ikke nemt, og det er også derfor, at vi til sidst i forslaget skriver, at vi ønsker, at »tiltaget skal foregå i et samarbejde med andre nationer, således at denne helt uholdbare situation med plastik i verdenshavene kan bekæmpes mest effektivt og hurtigst muligt«.
Vi kan ikke gøre det her alene, men vi kan jo godt gå foran og presse på for at få givet ministeren et godt mandat, som han kan bruge, når han sidder i de rigtige fora.
Kasper Roug (S), 2019-11-07:
Jeg vil også gerne kvittere for, at Dansk Folkeparti har flyttet sig på området, og at de har så stort fokus på specielt miljøet.
Jeg glæder mig også til, at vi skal arbejde med det i udvalget.
Dog har jeg sådan lidt et spørgsmål, for det er jo et konkret beslutningsforslag, vi behandler her, og der er konkret nævnt ti floder, vi har med at gøre.
Altså, vil Dansk Folkeparti så i udvalgsarbejdet holde fast i de her ti konkrete floder, eller hvordan skal jeg forstå det?
Jeg hørte det lidt, som om vi nu skal arbejde med plastikforurening fra de her ti konkrete floder.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-11-07:
Altså, i forhold til det overordnede, generelle med, at der er nogle udfordringer: Ja, bestemt, og det er også derfor, vi bruger en hel del penge på det.
Men ellers er den generelle retning og det principielle standpunkt det, som jeg redegjorde for før.
Og i forhold det konkrete udvalgsarbejde overlader jeg det trygt til hr. Henrik Dahl, der er vores ordfører på området.
Kasper Roug (S), 2019-11-07:
Tak for det.
Noget af det, som skar mig lidt i ørerne – nu er jeg nemlig lidt nysgerrig – var, at ordføreren nævnte noget med, at danske skatteydere ikke skal være med til at betale.
Drejer det sig om udvikling i de afrikanske lande eller rengøring?
Hvad er det, de danske skatteydere ikke skal være med til at betale til?
René Christensen (DF), 2019-11-07:
Det tager jeg som en meget positiv tilgang, så jeg vil se frem til det udvalgsarbejde, som nu kommer.
Tak til ordføreren.