runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lea Wermelin (S), 2020-04-24:
Jeg tror, at det, jeg svarede, var, at det ville være en konkret vurdering, om der var tale om ekspropriation eller dispensation.
Det er der, der er tale om en konkret vurdering.
For vurderingen er jo lavet på det generelle, altså omkostninger i forhold til lovforslaget, hvor man har kigget på både de direkte økonomiske omkostninger på de 19 mio. kr., de 12 mio. kr. i forhold til harmoniarealet og de 9 mio. kr. i forhold til kvælstof.
Så det er jo ikke, fordi man ikke har lavet de beregninger i forhold til lovforslaget.
Det har man.
Men det er klart, at der, hvor der kan være nogle ekstraordinære omkostninger eller en større omkostning for de landmænd, som bliver allermest berørt, kan der være tale om enten dispensation eller ekspropriation.
René Christensen (DF), 2020-04-24:
Så vil jeg spørge ministeren om noget, for det ville man spørge om, hvis man var i en forhandling.
Når ministeren siger, at det kommer an på en konkret vurdering, hvad det her kommer til at koste i forhold til den enkelte landmand – det var bl.a. det, som De Konservative spurgte til –
hvad er så ministerens vurdering af, hvad de individuelle vurderinger vil kommer til at koste?
Peter Seier Christensen (NB), 2020-04-24:
Tak for ordet.
Det er sund fornuft at passe godt på naturen, og det gør vi jo allerede med naturbeskyttelseslovens § 3, der drejer sig om at beskytte særlige naturtyper.
I omfang taler vi om omkring 10 pct. af Danmarks areal, og dette lovforslag omhandler så 37.000 ha af disse.
Det er således et ret stort areal af Danmark, som dette lovforslags forbud omhandler – et areal, hvor mange landmænd driver rentable landbrug med blik for bæredygtighed.
Og på den baggrund kan det diskuteres, om lovforslaget kan begrundes i væsentlige naturbeskyttelsesmæssige interesser, som det er fremført i lovforslaget.
Naturindholdet i kulturengene er begrænset, da der jo er tale om driftsarealer, og der kan gå lang tid, før arealerne bliver et plus for natur og biodiversitet.
Med en eventuel vedtagelse af L 164 og indførelse af forbuddene kan arealer under § 3-naturbeskyttelsesområder ikke mere drives rentabelt.
Forbuddet vil derfor have store økonomiske konsekvenser for landbrugserhvervet.
Og desuden vil der være yderligere tab forbundet med at finde alternative afsætningsmuligheder for husdyrgødning og særlige forhold omkring specialproduktion, foderforsyning, økologi og arealernes placering.
Jeg mener derfor, at lovteksten underestimerer konsekvenserne for landbrugserhvervet, og de økonomiske konsekvenser for landbruget bør genberegnes.
Og netop fordi konsekvenserne ikke står mål med pluseffekten for naturen og biodiversiteten og landmændene ikke bliver kompenseret fuldt ud, kan Nye Borgerlige ikke støtte vedtagelsen af L 164.
Mai Villadsen (EL), 2020-04-24:
Jeg synes faktisk, at ordføreren har en helt reel pointe, og det bekymrer også mig i høj grad.
Jeg har dog så meget tiltro til de landmænd jordejere og lodsejere, der er derude, altså til at de også kerer sig om den natur og de enge, de moser, der er, og netop lige præcis ikke kommer til – hvad kan man sige – at dyrke de her områder hårdere og presse jordene, så de ender med ikke at blive § 3-arealer.
Men jeg synes, det er bekymrende, og hvis ordføreren har en god løsning på lige præcis den udfordring, hører jeg den meget gerne, for jeg synes faktisk, for at være ærlig, at det er svært at finde ud af, hvad vi kan gøre andet.
Men det er jo en side af sagen.
Den anden side af sagen er, at jeg mener, at det er områder, vi skal beskytte, og så mener jeg, at det er det her tiltag, der skal til.
Så hvis magten en dag skifter – nu er der jo nogle målinger, der nærmest giver Socialdemokratiet flertal i forhold til alting – håber jeg, at I vil bibeholde det her.
Mette Abildgaard (KF), 2020-04-24:
Hvis det her lovforslag skal give bedre tider for padder og vilde blomster og hvad der ellers blev ridset op, så kræver det jo, at der stadig er den samlede mængde af § 3-natur at beskytte, når det her træder i kraft 1. juli 2022.
Og det er jo sådan med § 3-natur, at et område kan vokse ind i det og ud af det.
Det er jo sådan en dynamisk størrelse, så vi ved heller aldrig helt præcist, hvor mange hektar af det vi har i Danmark.
I høringssvarene bliver der peget på den her bekymring for, at der er lang tid til 1. juli 2022, og at der kan være et incitament til, at man ønsker at forhindre, at ens arealer vokser ind i § 3-beskyttelse, fordi man så mister råderetten over dem som landejer.
Og jeg kan godt forstå, at man sidder med de overvejelser, og derfor er der jo frygt for, at det her vil føre til, i noget omfang, en ringere stilling for vores natur, fordi det vil føre til, at man giver sig til at pløje nogle arealer, for at forhindre at de vokser ind og bliver § 3-natur, og at man stopper afgræsningen af nogle arealer for at forhindre, at de vokser ind og bliver § 3-natur.
Hvilke overvejelser har ordføreren gjort sig om det?
Anna Brændemose (SF), 2020-04-24:
I dag er en utrolig dejlig dag.
Det er forår, solen skinner, og Danmarks siddende miljøminister har besluttet sig for at forbyde sprøjtning, gødskning og omlægning af § 3-arealer.
Det er vi i SF rigtig, rigtig glade for, og til ministeren skal der lyde en stor tak.
Det er ikke nogen hemmelighed, at Danmark og resten af verden står midt i en natur- og biodiversitetskrise, som kræver, at vi passer bedre på de værdifulde naturtyper, vi har, og sikrer levesteder for dyr og planter, som i øjeblikket har meget trange kår.
Her spiller § 3-arealerne en vigtig rolle.
Naturtyper som strandeng, mose og vandløb, hvor grundvilkårene for en stærk biodiversitet er på plads, skal vi passe langt bedre på, og for SF siger det sig selv, at sprøjtning, gødskning og omlægning af § 3-arealer ikke er at passe godt på naturen.
Naturen på § 3-arealerne skal have ro til at blomstre, og det får den nu med et længe ventet og ønsket forbud.
Men der er også plads til forbedring.
I SF ser vi gerne, at man går endnu længere end det første skridt på vejen, som vi nu skal tage.
Samme forbud bør i vores øjne gælde for tørvejorde, organogene jorde og lavbundsjorde, og såfremt det er muligt at udvide ministerens forslag til dette, ser vi det meget gerne.
Samtidig kan skærpelsen i forslaget ikke stå alene, og vi i SF ser derfor utrolig meget frem til en forhåbentlig snarlig forhandling om en biodiversitetspakke, hvor der kan gøres yderligere tiltag for at lave målrettede naturbevarings- og genopretningsindsatser.
Vi ser frem til udvalgsbehandlingen af forslaget.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2020-04-24:
Der er jo – kan man sige – ikke opstillet nogle bestemte udløsende kriterier, der gør, at hvis man lever op til de her tal, procentsatser, så udløser det en dispensation eller en ret til ekspropriation.
Det er jo et skøn, og der er spørgsmålet selvfølgelig, om man har tillid til, at det skøn ligger i trygge hænder i ministeriet, eller ej.
Mette Abildgaard (KF), 2020-04-24:
Men det er jo et meget centralt dilemma.
For for at finde en god løsning vil der så skulle nogle midler til, fordi vi grundlæggende mener, at der her er nogle mennesker, der ejer noget jord, som de har haft nogle rettigheder til, som bliver indskrænket med den her lovgivning.
Omvendt siger Danmarks Naturfredningsforening også i deres høringssvar, at vi skal være opmærksomme på, at prisen for det her ikke bliver så høj, at naturværdien ikke står mål med indsatsen, og det er jo et kæmpe dilemma, der er i den her diskussion.
For naturværdien, som det også har været bragt frem i debatten tidligere, er ikke nødvendigvis høj på alle de her § 3-naturtyper.
Men lad mig bruge den sidste del af min taletid til at spørge, om det for ordføreren står fuldstændig klart, hvad der skal til, for at der er tale om en ekspropriation, som bliver erstattet, og hvornår der kan gives dispensation som alternativ.
Står de kriterier helt klart for ordføreren?
Zenia Stampe (RV), 2020-04-24:
Det er jo egentlig formålet med, at vi har tre behandlinger.
Det synes jeg er meget, meget fint.
Der er så selvfølgelig sikkert også et økonomisk spørgsmål, vi må kigge på.
For der skal man jo spørge sig selv om det.
Det økonomiske beløb – det tror jeg også vi alle sammen kan blive enige om – afhænger jo af de kriterier, og hvis man så laver nogle kriterier, der gør, at regningen bliver rigtig, rigtig stor, skal vi jo snakke om, hvor vi så skal finde de penge henne.
Der håber jeg da i hvert fald, hvis det er den vej, Det Konservative Folkeparti og måske også Venstre gerne vil gå, at man gerne vil beskytte de områder, men det i virkeligheden er, fordi man gerne vil have en bedre kompensation, at vi så må se på, om der så er forslag til, hvor vi henter de penge.
Det skal jeg ikke kunne afvise.
Henrik Dahl (LA), 2020-04-24:
Tak for ordet.
Ideen med forslaget her er jo at sikre mere biodiversitet, men spørgsmålet er selvfølgelig, hvor meget biodiversitet forslaget i virkeligheden sikrer.
De arealer, der bliver ramt af lovforslaget, er jo i høj grad nogle, der i forvejen er præget af dyrkning, og derfor har de også en lav naturværdi.
På en skala fra 0 til 13 for naturværdi er det jo over halvdelen af arealerne, der har en værdi på under 5, og der er kun ca. 10 pct., der har en værdi på over 7.
Så det er jo ikke storslået natur, som forslaget her beskytter.
Ikke desto mindre får det jo ret store konsekvenser for landbruget – et økonomisk tab, som man kan diskutere, på mellem 40 mio. kr. og 60 mio. kr., men også et værditab af jord, som ifølge nogle estimater løber helt op på 1,8 mia. kr.
Så det er ikke et godt forslag.
Men jeg vil godt bruge min taletid til at kvittere for den rigtig gode tale, som fru Mette Abildgaard holdt.
For det er jo rigtigt nok, at der har været en udvikling i de senere år, hvor man ruller hinandens forslag tilbage, og så er man ligesom bare lige vidt.
Al den tid, jeg har siddet i Folketinget, har jeg arbejdet på undervisningsområdet, og der har vi jo en tradition for ikke at rulle hinandens ideer tilbage.
Det kunne jo også have set kønt ud, at så havde man 4 år med rundkredspædagogik og så 4 år med den lille tabel og så 4 år mere med rundkredspædagogik – sådan kan man jo ikke drive et skolevæsen; det ville jo give et kaotisk forløb for de børn, der går i skole.
Så vi bruger den tid, der skal til, i Uddannelsesudvalget og i diverse forligskredse, og det kan være rigtig meget tid, for at tale os til rette om, hvordan vi indretter undervisningsområdet på en måde, så vi ikke skal lave det om hele tiden.
Det kunne jo måske godt være, at et af de steder, hvor det samarbejdende folkestyre skal vise, hvad det duer til, i årene, der kommer, også kunne være på området her.
Og nu er det jo ikke, fordi jeg skal bruge al min taletid den her eftermiddag på at fremhæve den del af landet, hvor jeg selv bor, men jeg vil nævne det alligevel, for i det sydvestlige Jylland, hvor jeg bor, er oplevelsesøkonomien en milliardforretning, og oplevelsesøkonomien er jo også meget afhængig af, at man har noget storslået natur, man kan vise frem, samtidig med at landbrugets økonomiske betydning selvfølgelig også er meget velkendt.
Det er jo ikke sådan, at modsætningerne er fuldstændig uløselige mellem oplevelsesøkonomien og landbruget.
Så det var en god tale.
Den er selvfølgelig på en eller anden måde fremtidsmusik, fordi vi er kommet ind i det her syndrom med at rulle hinandens ændringer tilbage hele tiden.
Det er godt, at vi ikke forvalter skole og forskning og den offentlige transport på samme måde, men her gør vi det.
Det er måske ikke den bedste måde at løse problemerne på.
Men det her forslag er altså ude af proportioner, sådan som det er fremsat, og derfor kan vi ikke støtte det.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2020-04-24:
Det var livet i moserne, på engene og i den vilde natur langs kysterne, som vi kalder overdrev.
Her er der frøer, blomsterfluer, biller og firben og paddehatte og blomster, og her er der meget, man skal nå på sådan en solbeskinnet dag i april.
Mange af de områder kaldes også § 3-naturarealer, og de har været beskyttet i 30 år, men det har stadig væk været muligt at sprøjte og gøde og omlægge mange af dem, og derfor har mange af områderne slet ikke den flora og fauna, som de har potentiale til.
Det ændrer vi heldigvis i dag ved at forbyde sprøjtning, gødning og omlægning af 37.000 ha § 3-arealer.
Hermed skaber vi optimale betingelser for, at den vilde natur, som mange af os elsker at komme i, kan udvikle sig og gro.
Sammen med Bangladesh er vi faktisk det land i verden, der er mest dækket af landbrug.
Som jeg husker tallene, er ca. 60 pct. af Danmark dækket af landbrug.
Ca. 80 pct. af produkterne herfra går til dyrefoder.
Det fører til en omfattende CO 2 -udledning, som vi skal diskutere en anden dag ved en klimadebat, for i dag handler det om natur.
Det handler om at redde og styrke de små og store oaser i naturen, som vi har beskyttet som § 3-arealer.
I Alternativet gik vi gerne længere og indførte lignende regler for andre typer jorde og jordbunde.
Det arbejder vi for.
Vi glæder os også til at komme i gang med at forhandle en biodiversitetslovgivning, en biodiversitetspakke, i Miljøministeriet, som forhåbentlig bliver så ambitiøs, at den her lovgivning vil blive betragtet som en start.
Alternativet støtter forslaget.
Lea Wermelin (S), 2020-04-24:
Jeg tror, at det, der er vigtigt at sige, er, at der jo kan være et bredt arbejde i forhold til naturen, altså det arbejde, vi har sat i gang, med natur- og biodiversitetspakken, hvor jeg også flere gange har inviteret de borgerlige ordførere til at være en del af det arbejde.
Og så må vi jo se, hvor langt vi kan komme i fællesskab.
Det er en ærlig sag.
Det her er jo et konkret lovforslag, og sådan er der masser af lovforslag her i salen, hvor man må tage stilling som parti.
Er man enig eller uenig, er der nogle hjørner, som man gerne vil ændre på?
Der er udvalgsbehandling og andet, og det svarer vi selvfølgelig meget gerne på.
Men jeg synes også, at det er meget konkret at sige, at vi har det her lovforslag.
Vi har også sagt allerede inden valget, at det er en meget, meget vigtig sag for Socialdemokratiet.
Det har vi nu fremsat, og så er det jo op til partierne at vurdere, om de er enige eller uenige.
René Christensen (DF), 2020-04-24:
Tak for det, formand.
Jeg vil egentlig gerne spørge ministeren om noget.
Når det her nu er så vigtigt, altså biodiversitet og natur,
har ministeren så gjort sig nogle større overvejelser over det, eller har ministeren inviteret andre partier med ind for at prøve at lave en bred aftale om det her?
Jeg har i hvert fald sådan en fornemmelse af, at ingen af de borgerlige partier har været inviteret til møder.
Dansk Folkeparti har i hvert fald ikke, selv om biodiversitet ligger os meget på sinde.
Hvorfor prøver ministeren ikke at lave en bred aftale, når vi snakker om naturen, som er vores alle sammens?
Lea Wermelin (S), 2020-04-24:
Jamen svaret er, som jeg lige sagde, at det vil bero på en konkret vurdering, og det kan ordføreren så være uenig i, men det er jo sådan, det er.
Og jeg svarer også meget gerne på de skriftlige spørgsmål.
I forhold til jordværdi vil langt de fleste berørte bedrifter jo netop have under 5 ha § 3-arealer, og derfor vil et eventuelt jordværditab også udgøre en mindre del af den enkelte ejendoms samlede værdi.
Men vi kan ikke, jeg kan ikke, Miljø- og Fødevareministeriet kan ikke genkende de tal, der også bliver anført fra Landbrug & Fødevarer, altså de 1,8 mia. kr.
Mette Abildgaard (KF), 2020-04-24:
Men det er jo simpelt hen ikke et svar.
Altså, jeg synes faktisk helt ærligt, det er en lille smule uærligt at lægge et lovforslag frem i Folketinget, bede os om at bruge vores dag på at kommentere det i dag, og når jeg så spørger om noget så konkret, kan jeg ikke få noget klart svar.
Det er jo et brud på alle normale retssikkerhedsmæssige principper, at man ikke kan give en opgørelse af, hvordan man vurderer det.
Vi må gå ud fra, at det bliver vurderet ens fra den ene landmand til den anden landmand, men jeg kan ikke få noget klart svar på, hvornår der er tale om så stort et antal, at der er tale om ekspropriation.
Jeg har spurgt, om det kan være procenter, eller om det kan være hektar, og jeg har spurgt om, hvornår den her mulighed for dispensation kan tages i brug.
Hvis ikke ministeren vil svare mig her mundtligt, kan jeg jo være nødt til at spørge skriftligt.
Og jeg vil også godt høre, om der er lavet en beregning af værditabet på jorden, ligesom man gjorde i forbindelse med naturplanen i 2014, hvor det blev opgjort til 1,17 mia. kr.
Lea Wermelin (S), 2020-04-24:
Det er rigtigt, at vurderingen er, at der kan være nogle, som kan blive mere berørt af lovforslaget end mange af dem, altså gennemsnittet, som har under 5 ha af de her typer af arealer.
Det er også derfor, jeg synes, det er fint, at der er den mulighed for, at der enten kan gives – hvis der er tale om ekspropriation – erstatning, eller at der kan dispenseres.
Og det vil jo komme an på en konkret vurdering, så derfor er det, som ordføreren efterspørger, jo ikke noget, man kan sige på forhånd, for det vil afhænge af den konkrete situation.
Mette Abildgaard (KF), 2020-04-24:
Jeg anerkender egentlig til fulde, at der for mange af de 9.000 bedrifter vil være tale om et lavere antal hektar, men som ministeren også selv siger, kan der også være nogle, hvor der vil være tale om et større antal hektar, og hvor det kan falde inden for kategorien ekspropriation.
Altså, kan ministeren gøre mig bare en lille smule klogere på, hvad der skal til, for at der er tale om ekspropriation: Kan man sige det som en procentsats af den jord, en bedrift ejer, eller kan man sige det som et særligt antal hektar?
Lea Wermelin (S), 2020-04-24:
Det er, fordi ordføreren er uenig i mit svar.
Det er jo to forskellige ting.
Jeg anerkender fuldstændig, at Venstre står et andet sted.
Vi har jo også haft diskussionen før.
Jeg kan ærgre mig over, at man med al den fokus, der har været på vores natur, og med det store behov for, at vi gør det her, også i forhold til det åbne land, ikke står et andet sted.
Det har vi jo så taget højde for ved at sikre, at der enten ved en ekspropriation vil være erstatning, selvfølgelig, eller ved, at der kan gives en dispensation.
Og så er der jo 2 år til at indrette sig på de nye regler for de landmænd, som vil blive berørt.
Erling Bonnesen (V), 2020-04-24:
Det her kan vi jo heller ikke bare afklare gennem en gennemsnitsbetragtning.
Ministeren siger selv, at der er situationer, hvor nogle vil blive berørt meget af det.
Ministeren nævner jo selv nogle gennemsnitsbetragtninger.
Men det her kan jo ikke bare lægges på plads gennem nogle gennemsnitsbetragtninger.
Så kan vi få en klar melding fra ministeren om, at der vil blive givet fuld erstatning for de tab – store som små – der vil være?
Vi kan jo starte med at spørge helt direkte: Hvor går grænsen?
Skal man igennem en retssag for at få det her på plads?
Det synes jeg ville være helt urimeligt.
Så kan vi ikke prøve at få ministeren og regeringen lidt længere frem på banen vedrørende, at det vil være helt i orden, at vi skal diskutere det og få givet fuld erstatning og kompensation, når det er, at samfundet går ud og siger, at man griber ind?
Lea Wermelin (S), 2020-04-24:
Jeg tror, at det, det er vigtigt at sige, og det var også det, jeg indledningsvis sagde i min tale, er, at det vil berøre ca. 9.000 landbrug, men det vil i gennemsnit koste de landbrug mindre end 5.000 kr. om året.
Altså, de fleste landbrug vil jo ikke have særlig mange arealer og hektar; det er for de 7.000 landbrugs vedkommende under 5 ha, der vil blive berørt af det her.
Så siger jeg også meget ærligt, at der kan være nogle bedrifter, som har mange § 3-arealer, og i den situation kan der jo være en ekspropriation eller gives en dispensation, og hvis der bliver eksproprieret, er det selvfølgelig med erstatning.
Det siger sig selv.
Men ellers ser vi det som en erstatningsfri regulering.
Erling Bonnesen (V), 2020-04-24:
Tak for det.
Som vi allerede har været inde på i debatten, vil vi alle sammen naturen det godt, men det er klart, at der er forskellige positioner.
Det har vi været inde på i debatten.
Men jeg vil godt hæfte mig ved i mine to korte bemærkninger, at der jo helt tydeligt er et klart tab for de berørte landmænd.
Ministeren siger jo også nu, at det er en vurdering.
Men så kunne man jo også komme med en melding nu og sige, at vi må finde nogle metoder til at få det gjort op.
Man kunne jo starte med at få en erklæring – og det skal så være mit spørgsmål – om, at i det omfang, det kan gøres op, vurderes og modsvare tabet, vil ministeren og regeringen så give fuld erstatning og kompensation for de tab, det giver, herunder de erhvervsøkonomiske tab?
Mai Villadsen (EL), 2020-04-24:
Beklager forvirringen, jeg havde egentlig tænkt mig, at jeg ikke skulle komme med en kort bemærkning, for det er jo ved at være weekend og solen skinner, og vi vil alle sammen gerne ud, men ordføreren holdt så passioneret en tale, at jeg jo næsten blev helt, jeg ved ikke, om jeg vil sige inspireret, men i hvert fald fik jeg nogle associationer.
Jeg kom til at tænke på det gamle Anders Fogh Rasmussen-citat, som man sikkert stadig bliver drillet en del med i Venstre, om, at ikke en fugl, ikke en fisk, ikke en frø kunne mærke forskel på, hvilken regering der sad.
Jeg synes jo faktisk lige præcis, at det, at der er så stor holdningsforskel til lige præcis sådan et lovforslag her, viser, at der er stor forskel på, hvem der har flertal.
Og derfor vil jeg gerne spørge ordføreren til noget af det, der bliver sagt om naturværdierne, for der blev sagt rigtig meget omkring det.
Der bor jo viber, englærker og markfirben på de her § 3-arealer, hvis levegrundlag bliver markant forbedret med det her lovforslag.
Synes ordføreren ikke, at det er godt og vigtigt og rigtigt at gøre?
Torsten Gejl (ALT), 2020-04-24:
For nogle måneder siden fik jeg et opkald fra min 15-årige søn, Thor, som sagde: Far, skal vi ikke bruge en 5-6 timer her i eftermiddag på at gå ud og samle skrald langs vejene ude i Løvenholm Skoven ude på Djursland?
Vi kan sikkert nå et par kilometer, hvis vi er gode, sagde han.
Og så sagde jeg til ham: Jeg vil gerne med dig ud at samle skrald, men du skal ikke være sikker på, at vi kan nå et par kilometer, for jeg har prøvet det før.
Og det viste sig, da vi kom ud i den smukke Løvenholm Skov og skulle til at samle affald, var der så meget affald smidt ud fra bilerne langs vejen i skoven, at selv min søn troede, at det var løgn.
Så vi samlede og samlede sækkevis, og jeg tror, vi nåede 300 meter på en 5-6 timer.
Der er groteske mængder af affald ude i vores natur og mange andre steder langs vejen selvfølgelig, så jeg er selvfølgelig utrolig glad for, at vi i dag udvider producentansvaret på forskellige affaldstyper.
Altså, når producenterne producerer en vare, skal de fra første færd være med til at lave strategier for, hvordan varen kan genbruges og genanvendes.
Og det vil selvfølgelig sætte gang i mange ting.
Det er jo ikke så enkelt.
Der er meget, der skal udvikles: materialeforskning og teknologiudvikling, udviklingen af nye produkter, for at få et øget genbrug og øget genanvendelse.
Og det betyder jo, at begrebet cirkulær økonomi – som er smukt i dag, man kan næsten se det for sig, men måske er det også sådan lidt svært at forstå, hvordan det skal fungere – begynder at få ben at gå på.
Det handler jo om, at det er de samme produkter – ganske vist også ofte i forskellige former – som skal gå igen og igen.
Ikke bare fra vugge til grav, men fra vugge til vugge, hvor vi faktisk ser de samme produkter cirkulere igennem vores samfund gang på gang.
Ja, forhåbentlig med tiden næsten i det uendelige.
Kristian Hegaard (RV), 2020-04-24:
Der må jeg bare sige endnu en gang, som jeg også sagde til de foregående spørgere, at jeg synes, det er en meget mærkelig konklusion at drage af det.
For som jeg startede med at sige, så deler vi sådan set lovforslagets intentioner og formål.
Alle vil gerne virkelig få skovlen under de her terrorister, men der er ingen grund til at slå sprækker i retsstaten.
Pernille Bendixen (DF), 2020-04-24:
Det er jo så bare en kommentar, for så må man konstatere, at Det Radikale Venstre går mere op i at beskytte terroristernes sikkerhed end borgernes sikkerhed – set med vores øjne – når man ikke kan stemme for et lovforslag, der skærper kravene.