runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2020-02-07:
Jeg er faktisk ikke sikker på, at det har den store betydning.
Jeg anerkender selvfølgelig, at hvis man er på flugt, så vil man gerne flygte til et land, hvor der er tryghed for en selv og ens familie modsat det land, man flygter fra.
Nu er det jo sådan, at for at modtage en ydelse skal man have lovligt ophold i Danmark, så derfor deler jeg ikke helt den bekymring, som jeg synes der ligger i fru Pernille Vermunds spørgsmål.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-07:
Tak for ordet.
Nej, det kommer ikke bag på mig, at Enhedslisten og fru Rosa Lund ikke bakker op om forslaget.
Det kommer sådan set heller ikke bag på mig, at Enhedslisten vil hæve ydelserne til alle inklusive udlændinge.
Det er stadig en smule skræmmende og grænseoverskridende at tænke på konsekvenserne, men det kommer ikke bag på mig.
Når det er sagt, vil jeg gerne spørge fru Rosa Lund: Hvad tænker ordføreren om konsekvensen af at hæve de her ydelser til udlændinge?
Tænker ordføreren og Enhedslisten, at antallet af migranter, der kommer hertil efter at have rejst gennem flere sikre lande for at finde et sted at slå sig ned, vil være større eller mindre af, at man hæver ydelserne til udlændinge i Danmark?
Rosa Lund (EL), 2020-02-07:
Jeg kan jo så starte med at hilse fra SF, som jeg egentlig godt vidste ikke ville være her, for jeg har lovet at overbringe en hilsen fra dem.
Det beklager jeg.
Men jeg skal sige fra SF, at de ikke kan støtte det her beslutningsforslag.
Det danske velfærdssamfund bygger på, at personer, som bor lovligt i Danmark, hvad enten de er udlændinge eller danske statsborgere, har visse rettigheder, herunder retten til at modtage sociale ydelser, hvis de ikke kan klare sig selv.
I Enhedslisten ønsker vi ikke at skabe et samfund, hvor en privilegeret klasse af danskere har en eksklusiv adgang til sociale ydelser, mens en stor gruppe udlændinge, som bor i Danmark, ikke har.
Vi ønsker tværtimod, at Danmark f.eks. skal tage sin del af ansvaret for verdens flygtninge, og i den forbindelse kommer vi jo ikke uden om, at langt de fleste flygtninge i en periode vil være nødt til at modtage sociale ydelser for at klare sig.
Forslagsstillerne motiverer forslaget med, at man vil formindske udlændinges incitament til at søge til Danmark.
Der må man sige, at den tidligere Venstreledede regering gjorde et effektivt stykke arbejde for at gøre Danmark til et uattraktivt land at søge asyl i, og vi har da også i dag asyltal, der er lavere, end de har været i mange år.
De nedsatte ydelser til nyankomne, optjeningsprincippet for børnefamilieydelse og brøkpension for flygtninge fører til, at mennesker lever i fattigdom i Danmark.
I Enhedslisten mener vi, at der er brug for at hæve de ydelser, at øge adgangen til dem.
Der er ikke brug for at fjerne dem.
Det skaber dybere kløfter og en større ulighed i vores samfund, og det er vi i Enhedslisten ikke interesseret i.
Jeg har gjort mit arbejde dårligt, hvis det kommer som en overraskelse, at Enhedslisten ikke kan bakke op om dette beslutningsforslag fra Nye Borgerlige.
Samira Nawa (RV), 2020-02-07:
Det hænger sammen på den måde, at fordi Radikale Venstre er imod børnefattigdom, sikrer vi jo netop også med et midlertidigt børnetilskud, at familierne får en økonomisk håndsrækning, så det ikke skal være sådan, at man ikke kan sende sine børn til børnefødselsdage, og at man ikke kan melde sine børn ind i fodboldklubben og det danske foreningsliv.
Det er jo det, der sker, hvis børn vokser op i fattigdom, og det kommer vi nogenlunde til livs med den her økonomiske håndsrækning.
Henrik Dahl (LA), 2020-02-07:
Men Finansministeriets beregninger viser bare, at finansloven gør alle grupper i det danske samfund fattigere, og ordføreren har netop med eftertryk understreget, hvor meget Radikale Venstre er imod fattigdom.
Hvordan hænger de to ting sammen?
Samira Nawa (RV), 2020-02-07:
Så i alle henseender er der tale om en rigtig god finanslov, og derfor har Radikale Venstre naturligvis stemt for.
Henrik Dahl (LA), 2020-02-07:
Jeg skal bare høre: Hvis bekæmpelse af fattigdom ligger Radikale Venstre så meget på sinde, hvorfor har Radikale Venstre så stemt for en finanslov, der gør alle grupper i den danske befolkning fattigere?
Samira Nawa (RV), 2020-02-07:
Ja, og det er helt vildt, hvad fru Pernille Vermund kommer med.
Radikale Venstre tager sig af børn, der vokser op i fattigdom.
Og der er forskel på børn og voksne.
Så er det klart, at der er nogle mennesker, som er voksne og bør være i arbejde.
Det er jo derfor, jeg siger, at det allerbedste man kan gøre for sig selv, sin egen økonomi – og sådan set også for at være en god rollemodel for sine børn – er at tage sig et arbejde.
Og dermed oplistede jeg en række af de resultater, som faktisk viser, at der er en integrationssucces til stede, også på det danske arbejdsmarked.
Naser Khader (KF), 2020-02-07:
Jamen jeg mener, at folk, der kommer til Danmark, som immigranter og skal arbejde her, som udgangspunkt skal være selvforsørgende. Selvfølgelig skal man det; det manglede bare.
I forhold til flygtninge har vi jo nogle internationale forpligtelser, hvor man ikke kan sige, at de skal forsørge sig selv.
I forhold til flygtninge er det enormt vigtigt, at vi begynder at tænke i nye retninger, i en ny asylreform.
Jeg mener, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at hindre, at folk kommer selv, men selv hente folk fra lejrene.
Det har mange fordele.
Men altså, dem, der opholder sig her på lovlig vis, har nogle rettigheder i henhold til grundloven.
Du kan ikke gå ned på nul, for så er det i strid med grundlovens § 75.
Henrik Dahl (LA), 2020-02-07:
Jeg er glad for politisk enighed, hver gang det lykkes, så det er jeg så også nu.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-07:
Jeg beklager, jeg må også sige tak.
Tak til Liberal Alliance for, at I er mere nuancerede i dag i forhold til det der med åbne grænser, og at I holder fast i lukkede kasser.
Det er et sympatisk træk.
Tak for det.
Henrik Dahl (LA), 2020-02-07:
Jeg kan kun sige: Ingen årsag.
Mette Thiesen (NB), 2020-02-07:
Jeg vil sådan set bare sige tusind tak for, at Liberal Alliance bakker op om beslutningsforslaget.
Det er rigtig dejligt at se, at I i forhold til det, som I har sagt i hvert fald tidligere, også lader jeres ord følge af handling.
Det vil jeg sådan set bare kvittere for, så tak for det.
Henrik Dahl (LA), 2020-02-07:
Tak for det.
Hele den danske tilgang til udlændinge og udlændingepolitik er grundlæggende forkert tænkt, for den bygger jo på nogle helt uløselige spændinger imellem den måde, velfærdsstaten fungerer på, de forhold, der gør sig gældende for massemigration, og de forhold, man er nødt til at tage i betragtning, når det gælder kultursammenstød.
Samtidig er der nogle dilemmaer i vores sikkerhedspolitik, fordi vi er en småstat og vi er afhængige af stabilt internationalt samarbejde.
Og de lider også af det problem, at de er forældede.
Derfor ville den bedste løsning jo være en eller anden form for frisk start, som et meget bredt flertal i Folketinget ønskede at gennemføre.
Men det kommer jo ikke til at ske – så længe har jeg været aktiv i politik.
Det er altid små inkrementelle løsninger, som er vejen frem.
Det her forslag, B 56, kunne jo måske være sådan en lille inkrementel løsning, hvor man inden for det realistiskes rammer prøvede at lukke kasserne mest muligt i for udlændinge, som kommer til Danmark.
Det vil i hvert fald fjerne nogle af de forkerte incitamenter, som der er i dag.
Og derfor kan vi godt bakke beslutningsforslaget B 56 op.
Tak for ordet.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-02-07:
Tak for ordet.
Ikke overraskende stemmer Alternativet imod forslaget.
Men kløften mellem rig og fattig bliver hele tiden større, og dette forslag vil gøre den endnu større.
Det vil skabe en hidtil uset fattigdom i Danmark og i den grad stille sig i vejen for integrationen, som i øvrigt går fantastisk.
Historien om ulighed begyndte allerede i august 2015, hvor integrationsydelsen blev indført for de nye flygtninge.
Resultatet blev fattigdom, og det gik især ud over børnene.
Virkeligheden er, at mange tusinde mennesker bliver ramt af integrationsydelsen.
Derfor er der så mange, der i dag står uden for arbejdsmarkedet, og det vil dette forslag ikke ændre på, tværtimod vil det gøre det endnu vanskeligere for flygtninge at få overskud til at søge arbejde, når de hele tiden skal slås for at få hverdagen til at hænge sammen.
I stedet for at blive ved med at presse på vil det være oplagt at påbegynde integrationsprocessen allerede fra dag et i asylfasen ved at give intensive sprogkurser; kompetenceafklare asylansøgerne; omskole dem, der har umiddelbart brugbare kompetencer; sende dem til de kommuner, der efterspørger deres kompetencer; finde beskæftigelse i et samarbejde mellem kommuner og virksomheder; give mulighed for at flytte til de kommuner, hvor der opstår et arbejde, i stedet for at man som flygtning skal være stavnsbundet til den kommune, man først har fået anvist; ansætte væsentlig flere socialrådgivere til at matche flygtningene med arbejdspladserne; ændre på det bureaukrati, der stiller sig i vejen for ansættelser; og i højere grad inddrage civilsamfundet og frivillige.
Alternativet støtter ubetinget, at flygtninge og indvandrere skal i job, men dette forslag vil blot skabe fattigdom, ikke bedre integration.
Tak for ordet.
Naser Khader (KF), 2020-02-07:
Jeg tror, mit generalieblad viser, at jeg har været meget optaget af de her ting i mange år – Danmark og Danmarks sikkerhed, sammenhængskraft, at folk skal forsørge sig selv osv. osv. – og det holder jeg fast i.
Men vi skal gøre tingene på en måde, så det ikke kolliderer med grundloven og med konventionerne.
Mette Thiesen (NB), 2020-02-07:
Grundlæggende set handler det her jo om, om man ønsker at sikre et Danmark, som er et trygt og frit samfund, og hvor der også er det her sikkerhedsnet under de danskere, som har brug for det.
Og vi må bare konstatere, at de her 35 mia. kr. – hvis ikke det er meget mere – om året, som vi bruger på mislykket integration og folk, som er kommet hertil, og som ikke forsørger sig selv, altså er en bombe under det danske velfærdssamfund.
Man har gennem 30-40 år prøvet at løse den her problematik, men det er ikke sket.
Er tiden ikke inde til, at man nu siger: Hvis du vil være i Danmark, skal du forsørge dig selv – ellers må du finde et andet sted at være?
Naser Khader (KF), 2020-02-07:
Jo, det er fuldstændig rigtigt, at konventionen er skrevet i en helt anden tid, og jeg har personligt flere gange sagt, at vi er nødt til at opdatere den på en måde, så den svarer til nutidens udfordringer.
Den blev skrevet efter anden verdenskrig med udgangspunkt i det, der skete efter anden verdenskrig, og vi er tilhængere af, at mange af de konventioner, vi arbejder med, skal moderniseres og opdateres.
Men så længe vi er medlem af de konventioner, er vi nødt til at overholde dem.
Mette Thiesen (NB), 2020-02-07:
Jeg synes sådan set, vi har forklaret ret tydeligt, at det gør det sådan set ikke, hvis det er det, man lægger til grund for opholdsgrundlaget.
Det er så, hvad det er, men der er jo mange undskyldninger for ikke at bakke op om det her.
Nu nævner ordføreren selv det her med flygtninge.
Flygtningekonventionen er fra 1951, og den blev ratificeret i 1952.
Anerkender ordføreren ikke, at flygtningekonventionen er lavet i en helt anden tid med et helt andet formål, og at man derfor må lægge noget andet til grund og ikke betragte den som et helligt skrift, når man fokuserer på de problematikker, der er i verden og i Danmark i dag?
Naser Khader (KF), 2020-02-07:
Jeg mener, at man bør sige til folk, der kommer hertil og får arbejde, at de skal være selvforsørgende, men der kan opstå en situation i en periode, hvor man ikke har et arbejde, og så kan vi ikke sige, at man ikke har ret til offentlige ydelser i den periode.
Det vil regeringen ikke kunne komme igennem med i et lovforslag, for det strider altså mod grundloven.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-07:
Men nu går beslutningsforslaget jo på nytilkomne, og som ordføreren selv siger, har flere partier, ordførerens parti, Venstre, Nye Borgerlige, DF og tilmed regeringen, advokeret for et asylsystem, hvor man hjælper folk uden for Danmark og udelukkende tager kvoteflygtninge.
Så hvis vi parkerer flygtningediskussionen et øjeblik og taler om familiesammenførte og om indvandrere generelt, er det så ikke rimeligt at sige, at en forudsætning for, at man kan komme hertil og slå sig ned, er, at man efter 3 måneder er selvforsørgende – at man tegner en forsikring mod arbejdsløshed, er selvforsørgende og ellers må rejse tilbage til sit hjemland?
Det er jo ikke i strid med grundloven at lægge det ind i opholdsvilkårene.
Men det er jo helt vildt, at ordføreren ikke forstår, at når man hæver ydelserne, så modvirker man det, som ordføreren lige har stået og fremhævet resultaterne af, nemlig resultaterne af en periode, hvor ydelserne blev sat ned.
Vi ser ganske få resultater af, at ydelserne blev sat ned.
Med et snuptag beslutter man sig i Radikale Venstre for at sige: Det er et krav for os, at ydelserne skal være højere.
Og det gør man vel at mærke i en tid, hvor vi har højkonjunktur; vel at mærke i en tid, hvor vi har brug for arbejdskraften; vel at mærke i en tid, hvor der er forudsætninger for, at de her familier kom ud på arbejdsmarkedet og gjorde det allerbedste for deres børn, nemlig at vise, at man gør sin pligt, før man kræver sin ret.
Det er helt vildt.
Samira Nawa (RV), 2020-02-07:
Og det gjorde vi, fordi der er familier – danske såvel som udenlandske – der har børn, som vokser op i det, der hedder fattigdom.
Og fattigdom sætter sig – ikke bare i det første år, men langt ind i voksenlivet – faktisk på en måde, så man har et uddannelsesniveau, der er lavere end ellers; har en tilknytning til arbejdsmarkedet, som er lavere end ellers.
Og dermed er der jo et kæmpe potentiale, vi går glip af.
Vi ønsker faktisk ikke, at der skal være børn i Danmark, der vokser op i fattigdom.
Det er ikke Danmark værdigt.
Mette Thiesen (NB), 2020-02-07:
Og ja, der er noget grundlæggende galt.
For det er fuldstændig rigtigt, som der blev sagt her tidligere, at det er, fordi vi i alt for mange år i Danmark har vendt det om og sagt, at det er vores ansvar som stat at hjælpe.
Nej, det er vores ansvar som stat at sikre Danmark og sikre danske borgere, og hvis man kommer hertil som udlænding, må man klare sig selv, beskæftige sig selv, når man har fundet fodfæste.
Det synes jeg sådan set er et meget sundt princip.
Nu bemærkede jeg tidligere, at ordføreren sagde det her med, at vi sender børn ud i fattigdom.
Nej, vi sender ikke børn ud i fattigdom.
Hvis deres forældre vælger at stå uden for arbejdsmarkedet, ikke lærer dansk og overhovedet ikke tilpasser sig det samfund, som de er en del af, er det deres skyld og deres ansvar, hvis der er nogen børn, der ulykkeligvis bliver ramt, og det er det, vi må holde fast i.
Mener ordføreren ikke grundlæggende set, at hele præmissen, som ordføreren lægger til grund for det her, er forkert?
For det pålægger hele tiden Danmark og staten ansvaret for, at der er nogle mennesker, som simpelt hen ikke tager et arbejde.
Rasmus Stoklund (S), 2020-02-07:
Det har fru Pernille Vermund jo ret i, altså at der er et eller andet galt med systemet, som det nu i årevis har fungeret under skiftende regeringer.
Dansk Arbejdsgiverforening lavede en analyse i december – og den har vi diskuteret tidligere her i salen – der viste, hvordan det så ud med aktiveringen.
Og den viste jo, at 2.000 ikkevestlige kontanthjælpsmodtagere ikke havde været aktiveret i et halvt år – og det var, så vidt jeg husker, månederne fra marts til august sidste år, der var talt med her.
Og det understreger jo bare, at der altså er for mange, der går under radaren og får udbetalt de her ydelser, selv om de ikke passer deres aktivering.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-07:
Men mig bekendt er det allerede sådan, at en forudsætning for at få kontanthjælp eller integrationsydelse er, at man står til rådighed for arbejdsmarkedet, at man forsøger at finde et job, at man er i en eller anden form for aktiveringsproces.
Så spørgsmålet her bliver jo, om Socialdemokratiet er klar til at trække de her mennesker – familier – i ydelser, også når der er børn, og også når der er alt mulig andet, eller om man, som vi advokerer for, skal vende det om og sige: Det er dit ansvar; det er jeres ansvar som familie; der er højkonjunktur, og der er masser at beskæftige sig med – afsted , ud på arbejdsmarkedet.
Rasmus Stoklund (S), 2020-02-07:
Og der er jo noget, der tyder på, at vi har en kulturel udfordring her, som vi skal have gjort op med for at komme derhen.
I dag er det sådan – og det er fru Pernille Vermund jo klar over – at 7 ud af 10 kvinder fra Libanon, Syrien og Irak er på offentlig forsørgelse.
Det fremgår af Danmarks Statistiks »Indvandrere i Danmark 2019«, som kom i november.
Og det understreger, at der jo er en eller anden kulturel udfordring, for den her gruppe er overrepræsenteret eller måske rettere underrepræsenteret i beskæftigelsessystemet.
Og derfor er der behov for et grundlæggende nyt system, hvor kravet til den enkelte er, at du møder op og bidrager med den indsats, der er tilrettelagt for dig, ellers får du ikke udbetalt nogen penge.
Og det er jo det, der er grundprincippet i det her med de 37 timer, som vi taler om.
Så kan du jo i princippet godt nøjes med at møde op 15 timer om ugen, men så får du også kun udbetalt penge for 15 timer om ugen, hvis du ikke er i stand til at finde et job og er i aktiveringsindsatsen i stedet for.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-07:
Tak for ordet.
Så langt, så godt.
Jeg anerkender også, at Socialdemokratiet jo har det her udspil på vej, hvor man forsøger at få folk aktiveret og siger: For at du kan få noget som helst i løn – løn fra det offentlige – er kravet, at du er i beskæftigelse.
Så langt, så godt.
Så kommer vi til det tredje.
Når ordføreren så omtaler det her, taler man igen om, at vi skal aktivere dem .
Og det, der er grundlaget for det her forslag, er jo, at vi vender det om og siger: Når du kommer hertil, får du en mulighed for at finde fodfæste, og når du har fundet det fodfæste, er det op til dig at være i beskæftigelse og forsørge dig selv.
Og ja, det kan jo så også betyde, at man går ned på kommunen og spørger: Hvad har I, som jeg kan bestille?
Anerkender ordføreren ikke, at det sådan kulturelt set er en væsentlig anderledes måde at møde mennesker på?
Rasmus Stoklund (S), 2020-02-07:
Tak til Nye Borgerlige for at fremsætte dette beslutningsforslag, så vi i Socialdemokratiet sammen med jer får lejlighed til – man fristes næsten til at sige igen igen – at gentage vores syn på ydelsesspørgsmålet.
Som jeg tidligere har sagt her fra talerstolen, mener vi i Socialdemokratiet, at vi er nødt til at se på flere hensyn, når vi diskuterer ydelser.
Ydelserne skal ramme en balance, der både handler om at fastholde en stram udlændingepolitik, men som også sender et signal om ret og pligt samt sikrer, at vi ikke sender børn ud i fattigdom.
Jeg deler jeres opfattelse af, at vi lever med konsekvenserne af årtiers fejlslagen udlændinge- og integrationspolitik, og jeg deler også forslagsstillernes opfattelse af, at man, når man kommer til Danmark, skal bidrage til det danske samfund, og det gør man ved at gå på arbejde.
Det nytter ikke noget, at man starter med at møde folk med en logik om passiv forsørgelse, som ministeren også var inde på før, og derfor foreslår vi, at indvandrere på offentlig forsørgelse hurtigst muligt skal aktiveres.
Samtidig har vi jo et samfund, som bygger på, at man kan få hjælp fra det offentlige, hvis man ikke kan forsørge sig selv – det står sågar i grundloven, som ministeren redegjorde for – men det er jo en redningskrans, som ikke skal bruges permanent.
Derfor nedsatte regeringen i december en Ydelseskommission, der har til formål at gentænke kontanthjælpssystemet, og regeringen lagde frem som et klart princip for kommissionens arbejde, at ret og pligt skal være en bærende søjle i det nye system.
På den baggrund kan jeg meddele, at Socialdemokratiet ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2020-02-07:
Punkt 1: Vi skal overholde grundloven, som siger, at hvis ikke man kan forsørge sig og sine, så træder samfundet til, mod at man underkaster sig nogle forpligtelser.
Som punkt 2 synes jeg egentlig, det er en meget fornuftig politik at sige til folk: Find et arbejde, og hvis ikke du kan finde et arbejde – det er jo en ærlig sag, hvis ikke du taler dansk og ikke kender nogen – så har vi et program til dig, som er en normal arbejdsdag, hvor du skal deltage.
Det kan være et nyttejob, det kan være danskundervisning, det kan være hvad som helst, men det er i hvert fald, at man møder op og deltager, og hvis ikke man deltager, er der ingen ydelse.
Det synes jeg er en udmærket politik.
Det er i hvert fald bedre, end at vi beder folk om at sidde hjemme, indtil kommunen ringer med et aktiveringsprogram.
Mette Thiesen (NB), 2020-02-07:
Den sidste del af ministerens svar handler jo sådan set for mig at se bare om at sige, at vi fjerner alt bureaukratiet, alt det meget, meget bøvlede, og så gør det fuldstændig enkelt og siger, at du, hvis du kommer til Danmark som udlænding, skal forsørge dig selv, og at det, hvis du ikke forsørger dig selv, ikke er her, du skal være.
Det synes jeg sådan set er ret og rimeligt.
Ministeren siger også selv, at han sådan set er enig i, at det her med integration er et personligt ansvar, men alligevel advokerer ministeren for, at den danske stat skal stille alle mulige mærkelige integrationstilbud til rådighed.
Anerkender ministeren ikke bare, at det ganske simpelt er okay at sige, at du skal forsørge sig selv, og at integration er et personligt ansvar – slut?
Mattias Tesfaye (S), 2020-02-07:
Måske er vi faktisk ikke så langt fra hinanden.
For det, som er vores udgangspunkt, er, at man, når folk har fået asyl i Danmark – man siger, at jo, du har krav på beskyttelse, og nu får du en opholdstilladelse som flygtning – som udgangspunkt siger, at du selv må finde dig et job, og hvis ikke du kan det, stiller det danske samfund et 37-timers integrationsprogram til rådighed for dig.
Det kan være en integrationsgrunduddannelse, og det kan også godt være, at det er et integrationsprogram, der består af nogle andre elementer, men det er i hvert fald et sted, hvor man møder op om morgenen, og hvor man kommer hjem om eftermiddagen, og hvis man kommer 2 timer for sent, mister man ydelser for 2 timer.
Det er den samme filosofi, som jeg kan høre at spørgeren også er lidt interesseret i, nemlig at der ikke skal være passive ydelser, hvorfra vi så skal skubbe folk ud af lejlighederne, men at vi siger, at du som udgangspunkt bare kan deltage i et integrationsprogram, og at du til gengæld får penge for at deltage.
Så vi belønner folk for at gøre det rigtige i stedet for at straffe folk for at gøre det forkerte.
For i dag kan vi godt sanktionere folk, hvis ikke de deltager i al mulig aktivering, men de skal partshøres først og det ene og andet bureaukrati.
Vi har brug for en lavpraktisk pædagogisk gulerod, hvor de i slutningen af ugen eller måneden kan se, at de nu har fået færre indtægter, altså færre penge, fordi de ikke har deltaget i det program, der er stillet til rådighed.
Mette Thiesen (NB), 2020-02-07:
Jeg synes, det er en utrolig underlig argumentation.
Altså, de migranter, som ministeren omtaler som flygtninge, er vi enige om er nogle, som er rejst igennem mange sikre lande for at komme hertil, og der synes jeg sådan set, det er ganske naturligt at stille krav til dem.
Vores politik er, at alle udlændinge skal være selvforsørgende.
Men ministeren nævner selv det her med udlændinge, der ikke kan klare sig selv, og ministeren er bekymret for, at det ender i noget ghettodannelse osv.
Men faktum er bare, at vi har alle de her ghettodannelser i forvejen, og at vi har en rigtig stor andel af folk med især ikkevestlig baggrund, som lever på overførselsindkomst.
Det kunne jo også godt være, hvis man fjernede det her økonomiske incitament, som rigtig mange af de her har, at de så ville rejse til et andet land.
Anerkender ministeren ikke, at hvis man fjernede den forsørgelse, de får af den danske stat i dag, så ville mange af dem rejse et andet sted hen?