runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birgitte Vind (S), 2026-01-20:
Nej, jeg synes, det bliver en forkert præmis, der bliver stillet op, for det er ikke det, der handler om.
Det handler ikke om masseovervågning.
Det handler om at beskytte børn.
11.169 sager alene i Danmark på et år er et tal, som jeg simpelt hen bliver så berørt over, når jeg bare skal sige det, fordi jeg synes, det er voldsomt.
Og vi er her altså også for at varetage børnenes interesser, og når der netop er blevet gjort så meget ud af at beskytte borgernes privatliv med den nye forordning, vil jeg sige, at nej, jeg kan ikke følge ordføreren.
Peter Hummelgaard (S), 2026-01-20:
Nej, jeg ser ikke nogen retssikkerhedsmæssig udfordring eller bekymring ved det her, for der er lagt op til en ordning, der, desuagtet at jeg gerne havde set, at man var gået længere, er baseret på frivillighed.
Jeg synes, det er forståeligt, at der er techplatforme, der siger, at vi simpelt hen ikke vil have det svineri, at vi har brugere, hvad enten det er Snapchat, Microsoft eller andre af de gode, der deler videoer eller billeder af børn, der bliver voldtaget.
Det vil vi gerne have en mulighed for at få ryddet op i, så vi kan hjælpe myndighederne med at kunne føre sager.
Det er det, ordningen går ud på.
Mette Thiesen (DF), 2026-01-20:
Jeg vil nævne det, der sådan set er min udfordring ved det.
For jeg har sådan set ikke, hvad skal man sige, noget imod, at myndighederne har nogle værktøjer i forhold til med kvalificeret mistanke osv. at gå ind og hive fat i folk osv.
Det, der bare er lagt op til med den her chatkontrol, og grunden til, at det har været så kontroversielt hele vejen igennem og stadig væk er det, og hvorfor vi advokerer for, at regeringen i det mindste i hvert fald ikke skal skubbe på for den her udvikling, er jo, at det her kommer til at handle om alle – om alle! – altså om al den digitale kommunikation osv., man sender, og at også ganske almindelige mennesker, som absolut intet forkert har gjort, kan risikere at ryge ind under den her overvågning.
Kan ministeren ikke godt forstå, at det er en retssikkerhedsmæssig bekymring?
Peter Hummelgaard (S), 2026-01-20:
Først og fremmest vil jeg sige, at Mette Thiesen og jeg ikke bliver uenige om, at dem, der begår de seksuelle overgreb – lad os nu bare være ærlige og sige, hvad det handler om, nemlig voldtægter af små børn – skal straffes hårdere, end de bliver i dag.
Det har vi også lagt op til med strafreformen.
Jeg har respekt for, at nogle også ønsker de straffe endnu hårdere, men det er jo helt inderlig ligegyldigt, at vi hæver straffene, hvad enten vi gør det ved strafniveauerne, som vi gør det med strafreformen, eller på alle mulige andre måder, hvis vi ikke samtidig giver vores myndigheder nogle muligheder for rent faktisk at håndhæve det, at opdage det.
Det er jo der, hvor den frivillige ordning, der eksisterer i dag, har virket.
Der er folk, der sidder i fængsel i dag, fordi der har været ansvarlige techplatforme, som har taget ansvar for, hvad der deles på deres platforme, og har brugt lovgrundlaget for den frivillige ordning til at indberette det til de danske myndigheder, som så har kunnet køre nogle sager.
Det er det, vi ønsker permanentgjort med det her.
Mette Thiesen (DF), 2026-01-20:
Det her forslag blev jo fremsat, inden der kom det her kompromisforslag, så der er selvfølgelig nogle ting, der er ændret i forhold til det her.
Men grundlæggende handler det her jo om, om man for at sikre noget, som vi alle sammen gerne vil sikre, skal overvåge alles kommunikation – altså ikke, når det er puttet i postkassen, men det, at der simpelt hen er nogle, der læser brevene, inden de bliver puttet i postkassen.
Det er jo det, det her handler om.
Det kan man så være enig eller uenig i, men det er jo sådan set det, der grundlæggende ligger i chatkontrol.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi i Dansk Folkeparti vil slå meget, meget hårdt ned på de her, som begår overgreb mod børn.
Altså, 4 år, det er jo grotesk.
Jeg er af den klare overbevisning, at hvis man begår overgreb mod børn, så skal man låses inde og nøglen smides væk.
Jeg har nul respekt for de mennesker.
Det er, som ministeren fuldstændig rigtigt siger, en af de værste forbrydelser, man overhovedet kan begå.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-20:
Det ved jeg ikke om det gør.
Jeg tror, ordføreren passer sit arbejde godt som repræsentant for fagbevægelsen.
Jeg er repræsentant for alle borgerne, og min opgave er at varetage deres interesser og give dem størst mulighed for frihed, så de får et liv, hvor det ikke er politikerne herinde, der styrer og kontrollerer deres liv.
Og her er det fuldstændig unødvendigt, at politikerne herindefra har bestemt, at det her skal være en tvungen opgave, og at det skal være en tvungen ting.
Det kan folk sagtens selv finde ud af.
Thomas Skriver Jensen (S), 2026-01-20:
Man har jo frivilligt valgt den til, når man vælger at gå ind og stemme for en overenskomst, hvor det er en del af det.
Det er der rigtig, rigtig mange lønmodtagere, som har valgt aktivt med deres frihed til at stemme om en overenskomst at sige ja til.
Og så dukker hr. Lars Boje Mathiesen op hernede og tror, at han ved bedre.
Det kan jeg simpelt ikke forstå.
Lønmodtagerne vælger den selv til.
De bad om det til overenskomstforhandlingerne, og de stemte overenskomsten igennem med et bragende flertal, så jeg synes, at det her er et lidt underligt show, men det kan være, at det bliver til en god video på Facebook.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-20:
Vi har jo haft et samråd omkring den her sag tidligere, og noget af det, vi har spurgt ind til, er, hvordan det er, at vi holder kontrol med de her techgiganter, som allerede i dag har utrolig svært ved at overholde lovgivningen.
Ministeren har på samrådet sagt, at det er Datatilsynet, der sørger for kontrol, men hvad er det for nogle værktøjer, som Datatilsynet får til at kunne gribe ind, hvis det er sådan, at de her techgiganter går ind og læser teksterne, gemmer dataene og bruger dem til noget andet end det, ministeren ønsker?
Peter Hummelgaard (S), 2026-01-20:
Først og fremmest er det rigtigt, som fru Dina Raabjerg siger, at vi har haft flere gode drøftelser af det her, og for at være helt ærlig er jeg jo ikke holdt op med at begræde, at De Konservative i virkeligheden er meget i modstrid med den udgave af Det Konservative Folkeparti, jeg i hvert fald har lært at kende, både under hr. Søren Pape Poulsens lederskab, men også tidligere, da det var et lov og orden-parti.
Jeg har simpelt hen ikke forstået, hvad det er for en bevægelse, Det Konservative Folkeparti er kommet ud i, hvor det er sådan, at man nu i højere grad beskytter nogles ret til at dele også overgrebsvideoer mere, end man beskytter de børn, det handler om, og stiller sig på den rigtige side.
Det danske kompromisforslag, som Rådet blev enige om i november 2025, lægger op til, at medlemslandene skal udpege en kompetent myndighed, som skal påse, at udbyderne overholder forordningens regler.
Mette Thiesen (DF), 2026-01-20:
Okay, nu skal jeg være ærlig og sige, at vi stillede en hel del spørgsmål til det samråd sidst, og mig bekendt har vi ikke fået svar på en hel del af dem endnu, bl.a. i forhold til om eksempelvis tekstbeskeder også bliver overvåget, for det var der i hvert fald noget der tydede på.
Jeg er bare nødt til at anfægte, at man igen og igen går ned ad den her vej og siger, at hvis ikke man vil med på det her masseovervågning af alle beskeder, eller i hvert fald potentielt, er det en bombe under retssamfundet.
Jeg synes jo netop, at vi er nødt til at kigge på, også med den fejlmargen, der blev nævnt, og alt muligt andet, at man potentielt misser at fange nogen, fordi man samler for meget data osv.
Kan ordføreren ikke godt se det her med, at overvågning af potentielt alle beskeder er voldsomt?
Birgitte Vind (S), 2026-01-20:
Jeg kommer nok til at gentage det, som ministeren også sagde.
Det hele handler om at beskytte børn og bremse deling af seksuelt misbrug.
Det er jo det, det her handler om.
Der er ikke tale om masseovervågning.
Og begrebet chatkontrol er jo ikke et, politikerne her eller dem, der har siddet og forhandlet det, har fundet på, det er jo noget, der er opstået i debatten.
Jeg synes, det er ude af proportioner at begynde at tale om masseovervågning, for det er jo slet ikke det, der handler om.
Der bliver netop lagt vægt på, at borgernes rettigheder til privatliv bliver tilgodeset, og at tingene skal være proportionale, og det har jeg virkelig tillid til er det, vi står og kigger ind i.
Mette Thiesen (DF), 2026-01-20:
Inden ordføreren sætter sig alt for højt op på den høje hest, vil jeg sige, at det sådan set bare er nogle småting, der er blevet ændret.
Nu giver man hjemmel til, at de kan blive ved med at bryde lovgivningen i forhold til det her.
Det er jo sådan et grundlæggende retsprincip, at vi ikke skal smide barnet ud med badevandet.
Det her med at overvåge alle danskere, fordi der er nogle, der måske kunne dele noget meget, meget grimt materiale, synes jeg er en farlig vej at gå ned ad.
Jeg ved godt, at regeringen er gået ned ad den her vej i noget tid, både med forslag til ny PET-lov og så det her osv., og har en helt anden tilgang til det her med privatlivets fred.
Som jeg også sagde før, skal jeg være den første til at sige, at jeg gerne vil straffe folk, som begår overgreb mod børn, meget, meget hårdere, at man vil i dag.
Jeg ville også ønske, at man fra Socialdemokratiets side ville smide somaliske voldtægtsforbrydere ud konsekvent osv.
Men kan ordføreren ikke godt se, at det her med at legitimere, at alle beskeder bliver læst, alle beskeder bliver tjekket igennem og scannet, er meget, meget voldsomt?
Birgitte Vind (S), 2026-01-20:
Tak for det, formand.
I 2024 modtog det amerikanske nationale center for forsvundne og misbrugte børn, NCMEC, 20,5 millioner underretninger om seksuel udnyttelse af børn.
Disse underretninger omfattede 62 millioner billede- og videofiler.
Det materiale deles flittigt på nettet.
Som om det seksuelle overgreb i sig selv ikke er slemt nok, bliver tingene delt og delt.
Der var 11.169 underretninger, og 476 personer blev dømt for besiddelse af overgrebsmateriale med børn.
Underretningerne og dommene kunne bl.a. finde sted, fordi techvirksomhederne frivilligt scanner for seksuelt overgreb materiale med børn og frivilligt indberetter materiale, som bliver delt via deres platforme.
Lad os slå det helt fast: Scanningen er frivillig; det er ikke påbudt; og vi ved også alle sammen, at den her ordning udløber.
Derfor står vi i den situation, at der nu ligger et nyt forslag, og det her forslag permanentgør det, vi kender.
Jeg er glad for at høre forslagsstilleren sige, at det her forslag, B 25, også er skrevet, inden det nye kompromisforslag blev færdigt.
Det er jeg meget, meget glad for at forslagsstilleren lige nævner.
Jeg tror også, vi alle sammen har interesse i at finde midlerne til at opfange og opspore de uhyrligheder, der foregår.
Derfor er det også bare vigtigt for mig at gentage, at det forslag, vi taler om her, som ligger nu, jo ikke er et brud med den nuværende ordning.
Det er i sin kerne en videreførelse af det, vi allerede kender i dag: en frivillig scanning, frivillig indberetning og ingen pligt til overvågning af borgernes private beskeder.
Der er ingen nye krav om masseovervågning, og der er ingen tvungen såkaldt chatkontrol.
Så der altså ingen ændringer i, hvad der konkret må scannes.
Så jeg håber virkelig, at vi også lige kan bruge dagen i dag til at slå det fast og sige, at vi står et andet sted, end da det her forslag blev fremsat.
At stemme for det her beslutningsforslag tænker jeg jo ikke er et forsvar for privatlivets fred.
Det er jo at stemme for at ødelægge den mulighed, vi trods alt har for at hjælpe med at identificere og stoppe nogle seksuelle overgreb på børn.
For Socialdemokratiet er det vigtigt, at vi står på den rigtige side i historien, og jeg synes, der er gjort et kæmpe arbejde for at lande et kompromisforslag, som tilgodeser både borgerne og det, at vi kan fortsætte med den frivillige scanning.
Set med Socialdemokratiets briller er det at undlade at regulere det samme som at opgive retssamfundet, det regelbaserede samfund, hvor noget er rigtigt, og noget er forkert.
Vi kan ikke stemme for det.
Tak for ordet.
Peter Hummelgaard (S), 2026-01-20:
Men der er jo ikke noget, der ændrer sig med det forordningsforslag, som der er lagt op til med det allerseneste kompromis, som jeg igen gerne havde set gik videre.
Men det, der nu engang er lagt op til, er, at der ikke er noget, der ændrer sig i forhold til det, man kan i dag.
Så hvis man mener, at techgiganterne har en mulighed for at masseovervåge borgerne, er det jo det, der gør sig gældende allerede i dag.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-20:
Men det er jo svært, når ministeren er vel vidende om, at techgiganterne selv siger, at der vil være en masse fejl.
Der vil være billeder, der bliver sendt ind til kontrol, og kommunikation, der bliver sendt ind til kontrol, fordi et automatisk system vil være i tvivl.
Hvis nu et almindeligt familiefoto bliver til en fejl, er ministeren så enig i, at nu prøver vi en gang til, at ganske almindelige mennesker, der aldrig nogen sinde har delt noget kriminelt, nu vil blive overvåget?
Peter Hummelgaard (S), 2026-01-20:
Jeg ved ikke, hvad der menes med »vi«.
Myndighederne overvåger jo ingenting.
Den her forordning giver en lovmæssig hjemmel til, at tjenesteudbydere, altså den private virksomhed, som lægger platform til, og som har et produkt, siger: Vi vil ikke finde os i, at der er nogen, der udnytter og misbruger vores produkt til at sende videoer af børn, der bliver voldtaget.
Det vil vi rent faktisk gerne have en mulighed for at fjerne.
Det vil vi gerne have en mulighed for at indberette til kompetente myndigheder.
Så nej, jeg er ikke enig i præmissen om, at staten eller nogle andre masseovervåger borgerne.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-20:
Tak for det.
Peter Hummelgaard (S), 2026-01-20:
Hvis jeg bare lige må hæfte mig ved den første del af kommentaren, vil jeg sige, at det jo ikke er noget nyt, altså at Socialdemokratiet er et parti, der altid – igennem hele vores partis historie, vil jeg påstå – har taget vare på borgernes sikkerhed.
Men præcis det argument, som fru Dina Raabjerg bruger, var jo det, som kritikerne sagde til hr. Søren Pape Poulsen, da han foreslog en skærpelse af lovgivningen vedrørende telelogning.
Der var jo kritikere i den her Folketingssal, der sagde: Nu overvåger man alle for en sikkerheds skyld i stedet for bare at gå efter den konkrete person.
Men det konkrete værktøj, der, som jeg husker det, blev indført af en konservativ justitsminister eller i hvert fald af en borgerlig regering, har jo vist sig at være ufattelig nyttigt i, jeg ved ikke hvor mange sager, altså i utallige sager om organiseret kriminalitet, personfarlig kriminalitet, drab og alt muligt andet.
Det har været et godt værktøj.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-20:
Tak for det, og tak for at belære mig om konservativ politik.
Jeg kan jo så i forhold til min del konstatere, at Socialdemokratiet har bevæget sig derhen, hvor det at gå efter den konkrete sag nu er at gå efter at overvåge alle danskere for en sikkerheds skyld, og det må Socialdemokratiet jo selv om.
Christian Friis Bach (V), 2026-01-20:
Jamen jeg kan jo garantere, at det ikke er masseovervågning, for det ville være et opsporingpåbud, hvor vi netop sagde, at nu ville vi overvåge alle, og at vi ville pålægge alle at overvåge alle.
Jeg tænker, at det er definitionen på masseovervågning, og det er bortfaldet i forslaget.
Der er så frivillige ordninger, som virksomheder allerede i dag benytter sig af, som indgår i et aftaleforhold mellem en udbyder og en bruger af en bestemt tjeneste, og hvor han går med til, at man som bruger kan blive udsat for en sporing af ens indhold, hvis man deler materiale med seksuelt indhold med børn, og det tænker jeg er en god balance.
Steffen Larsen (LA), 2026-01-20:
Ordføreren siger til hr. Kim Edberg Andersen fra Danmarksdemokraterne, at hvis man deler overgrebsmateriale, risikerer man at blive scannet.
Virkeligheden er jo, at det er omvendt, altså at man risikerer at blive scannet, og så kan det være, at der bliver opdaget overgrebsmateriale.
Så scanningen forudsætter jo det andet.
Det vil jeg bare gerne lige høre om ordføreren ikke er enig i, for det, han svarede hr. Kim Edberg Andersen, var jo det omvendte, altså at man kun risikerede at blive scannet, hvis man delte overgrebsmateriale, og det er ikke sådan, jeg har forstået forslaget.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-20:
Det var et supergodt og konkret spørgsmål.
Så vil jeg gøre noget usædvanligt som politiker.
Jeg vil nemlig svare på spørgsmålet: Nej, det mener jeg ikke man kan.
Men man kan godt sammenligne med tilsvarende ordninger.
Der er jo også andre steder, hvor man forrenter en stor pose af skatteborgernes penge, f.eks. oliefonden i Norge, ikke?
Der er ordninger, hvor man kan sammenligne.
ATP ligger bare pivringe.
Kim Valentin (V), 2026-01-20:
Det andet spørgsmål, jeg har, er: Hvad er så egentlig det bedste målepunkt for ATP?
Er det deres årlige afkast, eller er det den ydelse, som de rent faktisk udbetaler til opsparingerne?
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-20:
Her vil jeg så gøre det modsatte, for det er jo slet ikke det, som er interessant for os.
Det, der er interessant for os, er, hvorvidt vi skal gå ind og give borgerne nogle muligheder for at vælge nogle andre steder, man kan indbetale til sin pension.
Det er jo således, at sådan en som mig har pensionsordninger fire forskellige steder, og det er umuligt for mig at samle dem alle sammen.
Det synes jeg faktisk ikke er rimeligt at jeg ikke kan gøre.
Jeg betaler administrationsomkostninger alle mulige steder, og det er jo det, som beslutningsforslaget her jo går ud på.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-20:
Jeg tror måske godt, jeg kan betrygge Konservative, så de måske endda vil stemme grønt til det her, for forslaget lægger netop op til en forhandling om det.
Der findes jo et hav af modeller, der kan bruges til det her.
Formålet med forslaget er jo, vi sætter os ned, tager en debat, tager en drøftelse af, hvordan man kan få det her system op at stå i 2026.
For vi erkender, at det er lavet i 1960'erne, og måske er det ikke tidssvarende længere.
Jeg har jo gentagne gange spurgt statsministeren, om regeringen ikke vil rykke på det.
Da sagde statsministeren, at uha, hun syntes også, der var nogle problemer med det, men der sker ikke noget fra regeringens side.
Så laver vi så det her beslutningsforslag, selvfølgelig med afsæt i hvordan vi ser det, hvor vi siger: Kan vi så ikke få indkaldt til nogen forhandlinger, så vi kan få en drøftelse om at forbedre det her system til gavn for danskerne derude?
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-20:
Jeg synes bestemt, at vi skal prøve at tage den drøftelse i det forløb, der kommer efter behandlingen her.
Nu forsøgte jeg jo tidligere at gå en lille smule til den socialdemokratiske ordfører, for hvis ikke man vil gøre ordningen frivillig, vil man så i det mindste indkalde til nogle forhandlinger og kigge på tingene?
Vi har også indkaldt til samråd.
Peter Kofod (DF), 2026-01-20:
Tak for det, og tak til hr. Lars Boje Mathiesen for at have fremsat det her beslutningsforslag, som vi diskuterer nu.
Det, der fremgår af beslutningsforslaget, er jo, at man ganske enkelt beder regeringen om at indkalde til forhandlinger for at undersøge forskellige modeller for, hvordan man kan skrue fremtidens ATP's sammen.
Det synes jeg egentlig er et ret nådigt krav at stille regeringen, altså at man siger: Kære regering, kunne I ikke indkalde Folketingets partier til en runde, hvor vi så taler om, hvordan ATP kunne se ud i fremtiden?
Synes jeg, det er en god idé?
Ja, det synes jeg.
Det kan vi da sagtens tage en svingom om og en snak med regeringen om.
Jeg tror jo, at mange af positionerne er kendt i forvejen.
Vi har jo diskuteret det her emne.
Jeg tror faktisk også, vi en del gange i Finansudvalget i den her periode også har haft besøg af enten repræsentanter fra regeringen eller ATP, der har forklaret og fortalt, hvorfor man har gjort ting på en bestemt måde.
Det lidt unikke, kan man sige, ved ATP
er jo det her garanterede udbytte, den dag man måtte gå af og skal nyde sit otium som pensionist.
Jeg vil sige, at jeg tror, det er et meget, meget efterspurgt produkt.
Jeg tror faktisk, det er så godt et produkt, at det også godt ville kunne klare sig på et marked, hvor der var større frihed for den enkelte lønmodtager til f.eks. at vælge måske at placere en del af opsparingen i noget, hvor der er en meget høj grad af stabilitet, og en anden del af opsparingen ville man måske være mere villig til at bruge eller sætte i et højrisikoprodukt, hvor man måske kan få et højere afkast den dag, man skal gå af, men hvor der selvfølgelig også er en anden risiko.
Det synes jeg sagtens vi kan tale om.
Generelt må jeg bare sige, at Dansk Folkeparti støtter en model, hvor vi sikrer den enkelte lønmodtager en større frihed til selv at beslutte, hvor man vil putte sine pensionspenge hen, hvilket produkt man ønsker at have, og hvilken risikoprofil man ønsker at have.
Det skal selvfølgelig foregå på en meget langsigtet og god måde, fordi forandringer i danskernes både pensionsformue og pensionsalder – hele det her tema for, hvornår vi skal af arbejdsmarkedet – jo er noget, der har nogle meget langsigtede konsekvenser.
Det er jo sådan, at folk, årtier før de ønsker at gå af arbejdsmarkedet, jo starter med de her ordninger.
Derfor er det jo noget, der skal foregå over lang tid.
Men bundlinjen er spørgsmålet: Kan vi støtte et beslutningsforslag, der handler om, at regeringen skal indkalde til forhandlinger med henblik på at sikre lønmodtagerne større fleksibilitet i muligheden for at spare op til pension?
Ja, det kan vi godt støtte.
Derfor siger vi ja til det her beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Samira Nawa (RV), 2026-01-20:
Mange tak.
Da ATP blev til i 1964, var det ud fra en erkendelse af, at folkepensionen burde blive suppleret med en opsparingsbaseret ordning.
Det var, som ordføreren for Socialdemokratiet også nævnte, i sin tid arbejdsmarkedets parter, som skabte ATP.
Det problem, som de løste dengang, mener jeg fortsat at de løser i dag.
Det er nemlig med ATP, at man sikrer en tryg alderdom for alle.
Det er sådan, at en pensionist i gennemsnit er på pension i cirka 20 år, og allerede efter 7 år har man fået opvejet de indbetalinger, man har gjort.
Så det virker ganske enkelt, og det er livslangt, så der er også taget højde for, at nogle lever længere end andre og så stadig væk har den tryghed i alderdommen.
I Radikale Venstre er vi imod beslutningsforslaget her, fordi konklusionen og konsekvensen simpelt hen vil være en dyrere ordning for dem, der fortsat er i ATP.
Det fører lavere pensioner med sig og vil, som andre ordførere også været inde på, jo primært ramme de omkring 400.000, som i dag kun har folkepensionen og ATP.
Så vi kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-20:
Der er lige en ting.
Det vil ikke ramme det, man allerede har For vi siger jo gentagne gange, at det ikke er hensigten, at det skal være gældende for nuværende pensionister.
Derudover kunne jeg godt tænke mig at spørge, om man kunne forestille sig, at et ungt menneske, der kommer på arbejdsmarkedet, vælger at tage de penge, som man bliver tvunget til at betale ind til ATP, og putte dem i World Index eller et eller andet stort indeks eller noget andet, og så laver man en aftale om, at når man så går på pension, bliver de penge betalt ud i rater, som strækker sig over 25 år.
Kunne man forestille sig, at det kunne en borger godt finde på at gøre?
Kim Valentin (V), 2026-01-20:
Jeg har mindst to spørgsmål, vil jeg sige.
Det første spørgsmål er: Mener ordføreren, at garanterede produkter direkte kan sammenlignes med markedsrenteprodukter?