runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Langballe (DF), 2018-11-02:
Nu bliver jeg nødt til at sige, at det, den radikale ordfører står og siger på talerstolen, hvad angår sprogkrav, simpelt hen er forkert.
Det er forkert.
Det er som 9.-klassesniveauet for det første fremmedsprog, og det er ikke et akademisk niveau.
Det er det, enhver, som har gået i skole, skal igennem.
Altså, hvad er det her for noget?
Hvad er det for et højere akademisk niveau, der ligger til grund for dansk 3?
Altså, ordføreren har været medlem af udvalget, og vi har siddet og tæsket rundt i det her.
Vi har aldrig nogen sinde hørt et nej fra Det Radikale Venstre.
Så synes jeg bare, at Det Radikale Venstres ordfører bør sætte sig ind i, hvordan reglerne er.
Lotte Rod (RV), 2018-11-02:
Tak for tiltroen til, at Radikale Venstre har opfundet den måde, vi laver danskniveauerne på.
Godt nok har Radikale Venstre bestemt meget, siden vi blev stiftet for over 100 år siden, men lige præcis det her tror jeg nok ikke vi kan tage æren for – i hvert fald ikke alene.
Hvis der er noget, der er akademisk, så er det jo, at Dansk Folkeparti går ind og siger, at det, der skal være et krav, er det, der svarer til at have en længere videregående uddannelse.
Dermed er Dansk Folkeparti jo med til at sige: Vi synes, det er bedre, at man har en lang videregående uddannelse, end at man har en kort eller måske slet ikke nogen uddannelse.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-11-02:
Jeg skal gøre det meget kort.
Jeg vil blot sige et rigtig stort tillykke til de 1.225 nye danskere og velkommen til.
Foruden den svære indfødsretsprøve, som ansøgerne skal bestå for at blive taget i betragtning, så følger der nemlig også en lang ansøgningsproces hos forskellige myndigheder.
Det er en lang og sej proces, som virkelig kræver noget af ansøgerne.
Derfor har de nye danskere i den grad også fortjent nu at kunne kalde sig for statsborgere.
Jeg ønsker jer al mulig held og lykke i fremtiden og håber, at I med jeres statsborgerskab vil deltage aktivt i det danske samfund og værdsætte vores dejlige land lige så meget, som vi selv gør.
Stort tillykke til jer alle.
SF stemmer selvfølgelig for forslaget.
Christian Langballe (DF), 2018-11-02:
Jeg kan forstå, at det at kunne dansk er sådan en akademisk specialitet, som man i Det Radikale Venstre synes er noget pjat, altså at vi kan tillade os at stille de sprogkrav, vi gør, fordi det er sådan noget akademisk noget.
Altså, jeg må sige, at jeg en gang imellem tænker ved mig selv: Hvad er det egentlig, der foregår på den radikale planet, et eller andet sted langt ude i galakserne, meget, meget langt væk fra virkeligheden?
Hvad foregår der?
Altså, forudsætningen for at blive en del af et samfund, at blive en del af Danmark, er søreme da, at man kan sproget.
Er det så også et urimeligt krav?
Jamen hvem er det så, der ikke skal have statsborgerskab i Danmark?
Altså, det kunne være, at de 70 millioner flygtninge, der er på verdensplan, så faktisk i radikal godhed skulle have statsborgerskab, uden at De Radikale tænker på – det glemmer man så at sige, for det er jo altid det, De Radikale kommer let uden om – om der så er et hensyn til danskerne og Danmark, et hensyn til, hvordan fædrelandet ser ud i morgen, om 10 år, om 20 år, om 30 år.
Altså, det er sådan noget, man altid går uden om.
Men hvilke krav skal der så til, når man åbenbart ikke skal kunne dansk – eller hvad?
Hvad er det for noget, der foregår deroppe på den radikale planet?
Lotte Rod (RV), 2018-11-02:
Jeg vil gerne sige fra mig selv og fra resten af den radikale folketingsgruppe: Hjertelig tillykke til alle jer, som nu får dansk statsborgerskab.
Jeg er rigtig glad på jeres vegne over, at I nu er kommet så langt og er rigtige danskere, også på papiret.
Men jeg er også ked af det for dem, som burde have fået statsborgerskab, men som ikke er kommet med på det her lovforslag.
I Radikale Venstre har vi det jo sådan, at vi synes, det er forkert, at man skal igennem en prøve med de spørgsmål, man nu skal.
Vi synes, at sprogkravet er skævt, i forhold til at det jo favoriserer folk med lange uddannelser over folk, som har kortere uddannelser eller ingen uddannelse.
Og i det hele taget synes jeg, at den måde, vi behandler sagerne på i udvalget, er forkert.
Den måde, vi behandler dispensationssagerne på, bygger jo på tilfældighed, altså hvad de enkelte medlemmer af udvalget lige måtte synes; om man lige siger ja eller nej til den enkelte.
Der er ikke nogen gennemsigtighed omkring det.
Der er ikke nogen retssikkerhed.
Vi har ikke så mange chancer for at tale om den slags i Folketinget.
Derfor vil jeg gerne sige det nu, nemlig at det jo faktisk går fremad med integrationen.
Vi har lige fået nye tal på, hvor mange der kommer i arbejde.
Men samtidig har vi jo også lige fået frem i forskning fra Aarhus Universitet, at der er mange efterkommere, som føler, at de er afvist her, altså at selv om de gør alt det, vi beder dem om – uddanner sig, er i job – så føler de sig alligevel ikke lukket ind i samfundet.
Derfor vil jeg bare i al stilfærdighed sige – uanset hvad man så mener politisk – at jeg vil håbe, at vi herindefra vil bidrage til ikke at give folk den følelse, følelsen af ikke at blive lukket ind, men at vi tværtimod vil gøre os umage for, at de folk, som gør sig umage for at være danske og være en del af Danmark, også får lov til at føle sig som en del af Danmark.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-02:
Jamen det er ganske korrekt.
Selvfølgelig har vi en politisk holdning til Danmark.
Vores holdning er i forhold til, at vi ønsker at indføre nogle strukturelle metoder og redskaber, som kan begrænse vores produktion af oksekød.
Den er bare ikke religiøst eller ideologisk funderet.
Den er funderet på en politisk udfordring, som vi alle sammen står over for, nemlig en klimakrise, som jeg håber at Dansk Folkeparti, fuldstændig på samme måde som vi i Alternativet, er bekymrede for.
Så vi prøver sådan set at adressere den største politiske udfordring, der findes lige uden for de her vinduer lige nu.
Men det har intet med værdisæt eller religion eller kultur at gøre.
Christian Langballe (DF), 2018-11-02:
Nej, men I går op i, hvor meget kød der bliver spist, og hvor lidt kød der må spises osv. osv.
Det er bare lige for at sige, at selvfølgelig har vi hver især holdninger til det her samfund, og når Dansk Folkeparti mener, at burka og niqab ikke hører til i det danske samfund, er det, fordi vi har nogle bestemte holdninger til, hvad det vil sige at være dansk.
Og når vi mener, at folk skal give håndtryk – og hvis de nægter det af religiøse renhedsforestillinger, skal de ikke have noget statsborgerskab – så er det, fordi vi har en politisk holdning til Danmark.
Sådan er det.
Det har Alternativet også, og det var sådan set bare min pointe.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-02:
Vi vil gerne lægge en klimaskat på oksekød, fordi oksekød er den mest belastende kødproduktion, vi har i vores land, og vi har det, der nok er verdens største udfordring, ikke bare i Danmark, men over hele kloden, nemlig en galopperende klimakrise, som vi har et politisk ansvar for at adressere, hvis vores efterkommere skal have de samme muligheder som os for at få nogle bæredygtige liv og i det hele taget de muligheder, vi har haft.
Men vi har intet problem med, at danskerne spiser kød.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-11-02:
Hvert år er der mere end 3.000 danskere, der dør for tidligt som en konsekvens af luftforurening.
Derudover belaster skibes svovlholdige udstødningsgasser også vores miljø.
Ifølge ministeriets egne beregninger kan ca. 20 pct. af den luftforurening, som har helbredsmæssige effekter inde i vores byer, faktisk tilskrives udstødningsgas, der kommer fra skibe.
Derfor er der mange gode grunde til at bekæmpe luftforurening fra skibe, og Socialdemokratiet støtter derfor regeringens forslag.
Først og fremmest mener vi, at en åbenhedsordning vil være med til at gøre det mere klart, hvilke rederier der er til sinds at følge reglerne og passe på vores miljø, og hvilke rederier der ikke er, og så kan forbrugerne jo i forlængelse heraf træffe deres beslutninger.
De danske farvande er en del af det såkaldte SECA-område, hvor der er særlig lave grænser for svovludledning.
Skibene må maksimalt udlede og bruge brændstof med 0,1 pct. svovlindhold.
Ordningen har været en succeshistorie og skabt klare miljømæssige forbedringer.
Det undrer mig dog i forbindelse med det forslag, som vi behandler i dag, at regeringen kun vil lade offentlighedsordningen gælde for alvorlige overtrædelser på mindst 0,5 pct.
Altså, man skal overtræde reglerne med en faktor 5, før man bliver offentliggjort på ministeriets hjemmeside.
Jeg mener, vi bør have en diskussion af, om ikke også lovstramningen bør gælde rederier, som laver en mindre overtrædelse af reglerne, altså en mindre overtrædelse end en fem gange-overtrædelse – det virker noget voldsomt.
Et andet element, som jeg mener vi skal have udboret i forbindelse med lovbehandlingen, er afstedkommet af CO-industris høringssvar.
CO-industri skriver, at bødestørrelserne er for små i forhold til den gevinst, som visse rederier kan have ved at sejle med billigere og mere svovlholdigt brændstof.
Jeg vil i den forbindelse bede ministeren redegøre for, hvordan bødestørrelserne for at udlede svovlholdig udstødningsgas forholder sig til den økonomiske gevinst, som rederierne har ved at benytte brændstof med mere svovl end tilladt i danske farvande.
I Socialdemokratiet arbejder vi altid for at gøre Danmark grønnere og for at sikre en bedre luftkvalitet, og derfor kan vi også støtte forslaget.
Det Radikale Venstre støtter også forslaget.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-11-02:
Mange tak for det, formand.
Først og fremmest vil jeg selvfølgelig takke alle ordførerne for indlæggene og for jeres støtte til det her.
Det er altid dejligt, når der er noget, vi enes om at gøre bedre, særlig når det er på mit område.
Så det er jeg glad for.
I Danmark passerer der tusindvis af skibe gennem Øresund og gennem Storebælt.
Nogle af dem passerer bare igennem på vej til og fra Østersøen.
Og for at reducere luftforureningen fra de her mange skibe, har det jo siden 2015 været et krav, at skibe i hele Nordsøen og Østersøen inklusive danske farvande anvender brændstof med et svovlindhold på allerhøjst 0,1 pct. Generelt overholder de fleste skibe reglerne, men der er stadig tilfælde, hvor det kan konstateres, at skibe har anvendt brændstof med for højt svovlindhold.
Og hvorfor gør de så det?
Ud over at være en markant større miljøbelastning, opnår de også en stor konkurrencefordel ved at spare på brændstofudgifterne.
Derfor har vi fra regeringens side et stort fokus på håndhævelse og kontrol af skibenes anvendelse af skibsbrændstof i dansk farvand.
Siden 2015 har vi således foretaget kontrol og overvågning af svolvindholdet fra skibe, dels med den såkaldte sniffer på Storebæltsbroen, dels med en mobilovervågning, som foretages af helikoptere, og sluttelig også gennem ekstra olieprøver af svovlindholdet i skibenes brændstof, når de anløber danske havne.
Med regeringens klima- og luftudspil har vi lagt op til, at den kontrol kan fortsætte i de næste 4 år foreløbig.
Med det lovforslag, vi behandler her og nu, bliver den kontrolindsats yderligere styrket ved, at der gives mulighed for, at alvorlige overtrædelser fremadrettet kan blive offentliggjort.
Offentliggørelsen vil ske på baggrund af en laboratorieanalyse af indholdet af svovl i skibets brændstof, og efter at anklagemyndigheden har vurderet, at der i den konkrete sag skal udstedes en bøde eller rejses en sag, hvor bødeniveauet er 200.000 kr. eller derover.
Med en mulighed for offentliggørelse af alvorlige overtrædelser kommer der fokus på de rederier, som forsøger at spare penge på vores alle sammens bekostning, på vores miljøs bekostning.
På baggrund af offentliggørelse vil det være muligt for den enkelte forbruger og for den enkelte producent og for den enkelte, der skal have noget transporteret, at fravælge de rederier, som anvender det mere forurenende og derfor af indlysende årsager ulovlige brændstof.
Offentliggørelsen vil være et yderligere incitament til, at reglerne overholdes.
Det vil være til gavn for os alle sammen, det vil være til gavn for vores miljø og for vores sundhed, men også for den lige konkurrence mellem rederierne.
Jeg håber på en bred opbakning.
Det lyder det til her i dag, og jeg ser frem til den videre behandling af forslaget, herunder også drøftelserne omkring bødestørrelser og drøftelser om, hvornår det egentlig er, vi vil offentliggøre de her rederier.
Tak for ordet.
Erik Lund (KF), 2018-11-02:
Tak for det.
Som det er blevet sagt flere gange, efterlever langt de fleste skibsoperatører jo heldigvis de grænseværdier, der er fastsat i svovlbekendtgørelsen, men jeg vil bruge de samme ord, som fru Lise Bech brugte: Der er brodne kar, der stadig væk anvender ulovligt og billigt brændstof.
Det kan være op til halvt så dyrt, som det brændstof, der har et lavt svovlindhold, og det skal vi selvfølgelig gøre noget ved.
Det er med til at skabe en ulige konkurrence, det er til stor skade for miljøet, og det er til stor skade for sundheden.
Derfor ser De Konservative også frem til, at vi nu får en lovgivning, der ikke alene giver store bøder til de skibsoperatører, der bevidst snyder, men også giver os mulighed for at offentliggøre navnene på lovovertræderne.
Vi er også ganske tilfredse med, at vi, når vi nu får den her mulighed for at offentliggøre navnene på de bevidste lovovertrædere, har en grænse på 200.000 kr. Vi synes, at 200.000 kr. lyder ganske fornuftigt.
På den måde kommer offentliggørelsen kun til at omfatte de rigtige snydere, kan man sige, mens dem, der kommer til at fejle på grund af menneskelige fejl – og der kan være utætheder eller noget andet – men som ellers gerne vil overholde reglerne, ikke får offentliggjort det.
Som flere ordførere har sagt om grænsen på 200.000 kr., skal jeg heller ikke gøre mig klog på, om det er det rigtige, eller om det skal være 150.000 kr., men som udgangspunktet er her, synes vi faktisk, at det lyder ganske fornuftigt med de 200.000 kr.
Det Konservative Folkeparti bakker fuldt op om lovforslaget.
Trine Torp (SF), 2018-11-02:
Men desværre er der eksempler på, at overtrædelser sker, og det er desværre ikke uden konsekvenser for mennesker og miljø.
Som det er beskrevet i lovforslaget, er udledning som følge af forbrænding af skibsbrændstoffer med et højt svovlindhold kraftigt medvirkende til forurening af luften med svovldioxid og partikler, som grundlæggende er skadelige for menneskers sundhed og miljøet.
Det kan vi selvfølgelig ikke acceptere, og derfor er det afgørende, at forurenerne bliver stillet til ansvar der, hvor alle kan se det, og at det ikke skal være gratis at forurene.
Så simpelt må det være.
Derfor er vi i SF også positive over for regeringens forslag om at lave en offentliggørelsesordning for de anklageskrifter, som rederier har modtaget på baggrund af overtrædelse af reglerne i svovlbekendtgørelsen.
Dels vil det betyde langt mere åbenhed, i forhold til hvilke rederier der snyder på vægtskålen og dermed forurener vores fælles miljø og udleder partikler, som er skadelige for menneskers helbred.
Dels kan det forhåbentlig også skabe et incitament hos de rederier, som måtte spekulere i svovlindholdsniveauet, til at afholde sig fra lige netop det.
Man kunne sagtens gå endnu videre og offentliggøre bødeforelæg på under 200.000 kr.
Vi anerkender sådan set forslagets formål om at fokusere på de mest alvorlige overskridelser, men kan måske også være bekymrede for, om rederier så vil spekulere i at lægge sig lige under grænsen for, at deres overtrædelse offentliggøres.
Det vil vi gerne drøfte nærmere i udvalgsbehandlingen.
Men med de bemærkninger er vi positive over for forslaget.
Christian Poll (ALT), 2018-11-02:
Ja, og jeg skal også gøre det kort.
Tak til ministeren for at komme med det her forslag.
Luftforureningen fra skibe er væsentlig, og selv om der er gjort en del de sidste mange år, er det stadig de her 20 pct. af den sundhedsskadelige luftforurening, der stammer fra den her sektor.
Så der er behov for at gøre mere, og det her forslag gør noget af det, så vi ser meget positivt på det.
Vi er også enige i, at det kunne være interessant lige at dykke lidt ned i, om vi kan skærpe grænserne og måske endda, som Enhedslistens ordfører har foreslået, lave en graduering eller i hvert fald se på den grænseværdi, der ligger i forslaget.
Vi er også optaget af det her med bødestørrelserne.
Helt generelt skal der jo være en proportionalitet, som gør, at man ikke kan spekulere i at overtræde lovgivningen.
Så det vil vi også gerne se på, men det er selvfølgelig nok i regi af et andet lovforslag, der så skal udarbejdes her.
Men det er i hvert fald et rigtig godt skridt på vejen, og lad os se i udvalgsarbejdet, hvor langt vi kan komme med grænseværdierne.
Erling Bonnesen (V), 2018-11-02:
Tak for det.
Danmark er et trafikknudepunkt for skibstrafik til og fra Østersøen.
Hvert år passerer tusindvis af skibe gennem Øresund og Storebælt.
Med sådan en trafik er det særlig vigtigt at stille nogle krav, der beskytter vores miljø og vores sundhed.
Langt de fleste skibe overholder den fastsatte svovlgrænseværdi, men vi ser stadig nogle, der forsøger at slippe af sted med at bruge brændstof med et for højt svovlindhold, fordi de så at sige forsøger at slippe billigere om ved det.
Med lovforslaget her, som vi behandler i dag, sætter vi ind over for helt uacceptable overtrædelser, som skader miljøet og sundheden, og som så også skævvrider konkurrencen i sidste ende.
Lovforslaget vil gøre det muligt at offentliggøre navne på de rederier, der overskrider grænseværdien betydeligt, og på den måde vil virksomheder og forbrugere kunne fravælge disse rederier til fordel for deres konkurrenter, der forurener mindre.
I Danmark har vi jo avanceret teknologi, der måler skibenes udledning, og vi er allerede nået langt med at nedbringe svovl i luften.
Problemet er ikke løst endnu, og vi skal selvfølgelig fortsætte ad denne vej.
Det gør vi med dette lovforslag, for med udsigt til både bødestraf og offentliggørelse af navn vil færre se det som attraktivt at anvende det billigere brændstof med et højt og for højt svovlindhold, og på den baggrund støtter Venstre selvfølgelig forslaget.
Lise Bech (DF), 2018-11-02:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag handler om ændringer i beskyttelsen af havmiljøet.
Den Internationale Maritime Organisation har fastsat en særlig lav grænseværdi for svovlindholdet i skibsbrændstof i havområder, hvor der er intensiv skibstrafik tæt på land, og hvor der er stor befolkningstæthed.
Hele Danmarks søterritorium er underlagt IMO's og EU's regler på det her område.
Heldigvis overholder hovedparten af skibsfartøjerne reglerne, og ifølge Nationalt Center for Miljø og Energi er svovlindholdet i luften over Danmark mere end halveret, siden de skærpede svovlregler trådte i kraft den 1. januar 2015.
Så det betyder virkelig noget.
Men der er desværre et par procent, der overtræder reglerne og alligevel anvender skibsbrændstof med for højt svovlindhold.
Det gør de jo sandsynligvis for at spare på brændstofudgifterne, hvilket ikke er fair over for dem, der rent faktisk efterlever reglerne.
Med den her lovændring bliver det muligt at offentliggøre alvorlige overtrædelser, og så bliver der sat fokus på de rederier, der har den største miljøbelastning.
Så kan ansvarlige og miljøbevidste virksomheder og forbrugere fravælge de pågældende rederier, der forurener mere end konkurrenterne.
Det er Miljøstyrelsen, der med hjælp fra Søfartsstyrelsen er ansvarlig for tilsynet med svovlbekendtgørelsens regler.
Og da Miljøstyrelsen og Søfartsstyrelsen allerede i dag tager olieprøver og analyserer svovlindholdet i brændstoffet, forventes der ikke yderligere økonomiske konsekvenser for staten.
Så med det her lovforslag, som i øvrigt er modtaget positivt af de høringsberettigede, bemyndiges miljø- og fødevareministeren til at offentliggøre navne på de rederier, som overtræder reglerne – vi kan kalde dem de brodne kar inden for den her branche.
Det støtter Dansk Folkeparti selvfølgelig, og vi ser frem til den videre behandling af lovforslaget.
Carsten Bach (LA), 2018-11-02:
Tak for det, formand, og også fra Liberal Alliance tak til ministeren for at fremsætte lovforslaget.
Lovforslaget vil jo komme til at medvirke til, at flere rederier overholder reglerne om svovlindhold i brændstoffer.
Heldigvis er det dog sådan, at langt, langt de fleste rederier faktisk allerede i dag overholder reglerne, men der er enkelte, og det er vist primært udenlandske rederier, som stadig har lidt svært ved at efterleve de krav, som vi i Danmark stiller til dem.
Det skal vi selvfølgelig ikke acceptere, og derfor synes både jeg selv og Liberal Alliance, at det er godt, at der nu bliver sat fokus på det problem.
Det bliver gjort ved helt enkelt at sætte navn på de rederier, som ikke kan finde ud af at overholde reglerne, og derfor støtter Liberal Alliance også lovforslaget.
Britt Bager (V), 2018-11-02:
Nej, det er ikke skørt, at vi står i Folketinget og diskuterer det her.
Det er skørt, at et parti, der kandiderer til at sidde i Statsministeriet, går ned og trykker på den gule knap.
Det er skørt.
Og det er skørt, når fru Astrid Krag står og siger til hr. Mads Fuglede, at han er kreativ og fører det her op i udlændingepolitikken, når I to gange tidligere er gået ned og har stemt gult.
I kan ikke finde ud af, hvad I vil på området omkring beskæftigelseskrav for udlændinge.
Der går I ned og stemmer gult.
I kan ikke finde ud af, hvad I vil, når vi taler om en begrænsning for, hvor længe udlændinge kan modtage danskbonus, og nu kan I heller ikke finde ud af, om man skal give håndtryk.
Det er skørt, fru Astrid Krag, og det gør, at vi står her og er helt utrolig bange for, hvad der kommer til at ske, hvis I – gud forbyde det – skulle sætte jer i Statsministeriet og lave udlændingepolitik sammen med Alternativet, Enhedslisten, Radikale Venstre og SF.
Christian Langballe (DF), 2018-11-02:
Det er, fordi min version altid er den rigtige.
Hvad skal jeg sige til det?
Det er da en mærkelig måde at diskutere på.
Jeg ved, at der i islam er renhedsforskrifter, hvor man sondrer mellem rent og urent, og hvor der er adskillelse mellem dem, der er rene, og dem, der er urene, og det gælder også i forhold til synagogen, når man går ind osv.
Og det håber jeg godt nok også ordføreren har registreret, for ellers står det da skidt til.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-11-02:
Tak for det.
Jeg bliver bare lidt nysgerrig, når nu ordføreren meget bombastisk gør gældende, at når muslimer ikke giver hånd til hinanden, er det, fordi man betragter kvinden som uren.
Andre ville mene, at det er af respekt for kvinden.
Jeg ved ikke, hvad der er rigtigt, men jeg undrer mig bare over, hvordan ordføreren kan gøre gældende, at det lige præcis er ordførerens version af, hvad der er baggrunden for, at forskellige folkeslag har forskellige måder at hilse på hinanden på, der er den rigtige.
Hvad nu hvis der findes andre versioner, er vi så ikke inde på et skråplan?
Christian Langballe (DF), 2018-11-02:
Nej, men så har spørgeren jo selv svaret.
Altså, vi har jo ikke haft de her sager, fordi vi ikke har haft de her ceremonier, hvor man giver hånd, før.
Så enkelt er det jo.
Men derfor vil jeg alligevel mene, at jeg har været ude for folk, der siger, at de er danskere, og som ikke vil give hånd.
Så enkelt er det jo.
Så selvfølgelig har vi ikke været ude for det før.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-11-02:
Jo, embedslægerne skelner også mellem, hvad der er rent, og hvad der er urent, og en af dem, jeg har kendt rigtig godt, gjorde faktisk på et tidspunkt gældende, at det der håndtryk burde vi afskaffe, fordi det var noget værre griseri, at vi sådan rendte rundt og byttede bakterier med hinanden.
Japanerne bruger at bukke i stedet for at give hånd.
Hvad er det et udtryk for?