runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Så tror jeg ikke, at Det Konservative Folkeparti har læst op på Alternativets forsvarspolitik.
Der var et glimrende interview med undertegnede i Berlingske, jeg husker det som den 13. december, hvor vi beskriver vores forsvarspolitik, så den vil jeg opfordre ordføreren til at læse.
Men jeg kommer jo fra et meget håbefuldt parti, så jeg håber stadig, at vi kan finde en måde at få nedsat den kommission på, og jeg hører også, at De Konservative ikke er helt lukkede over for at finde måder at gøre det på, hvis vi kunne arbejde på det i udvalget.
Så det noterer jeg mig hermed.
Det er ikke et spørgsmål, det er en tak for svaret.
Mai Mercado (KF), 2025-04-11:
Jamen i virkeligheden var der ikke noget spørgsmål.
Til det kan jeg jo bare sige, at lige nu er der en proces.
Vi har lagt vægt på at stille en række spørgsmål.
Vi håber at få et svar.
Det er jo klart, at det også vil have en betydning, om vi føler, at vi får svar på de spørgsmål.
Det håber jeg vi gør.
Jeg håber, man vil tage det seriøst og svare meget konkret.
Indtil videre er jeg ikke blevet bestyrket i, at der var noget til hinder for, at man kunne have fremsat det senere, men jeg må også bare tage til efterretning, at det har man valgt ikke at gøre fra regeringens side, og det er jo svært at ændre på, når vi nu står med beslutningsforslaget i dag.
Leila Stockmarr (EL), 2025-04-11:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Jeg vil også på vegne af Enhedslisten kvittere for den kritiske tilgang, som Konservative har haft.
Men når man så alligevel vælger at stemme for aftalen, kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren om to ting: Er ordføreren ikke enig i eller bekymret for, at aftalen ikke giver Danmark nogen mulighed for at kontrollere, hvad der er inde på de amerikanske baser – hvad for nogle våben, hvad for noget materiel der er på baserne?
Og er ordføreren ikke også bekymret for, at Danmark ikke får mulighed for at føre kontrol med, hvad der foregår inde på baserne?
Er det ikke en bekymring, Konservative deler?
Mai Mercado (KF), 2025-04-11:
Til det sidste er svaret: Nej, det gør jeg ikke, for det står jo meget klart og tydeligt i aftalen, at man skal respektere den danske grundlov og den danske suverænitet.
Så må jeg også sige, at det er omfattet af NATO SOFA-aftalen, som regulerer, når man udstationerer tropper i et andet land.
Så der ligger helt klare regler for det.
Det er jo i virkeligheden bare det, som Danmark tiltræder, så den del af det opfatter jeg som værende ret uproblematisk, fordi det er på tilsvarende vis, når Danmark eksempelvis har udsendt soldater til alverdens brændpunkter.
Så er de også omfattet af NATO SOFA-aftalen.
Leila Stockmarr (EL), 2025-04-11:
Grunden til, at jeg spørger, er jo, at ét er en aftale og et løfte, og at noget andet er, hvordan den udenrigspolitiske praksis fra USA's side har været.
Vi kan jo bare, som det også tidligere er blevet nævnt, se på, hvordan USA også i regi af NATO har ageret, f.eks. i Irak.
Så det er på den baggrund, at jeg spørger ordføreren, om der ikke er grund til bekymring.
Det er ikke i forhold til den aftale, der bliver lavet, men i forhold til vores erfaringer med USA's ageren i sikkerhedspolitiske kontekster.
En sidste ting er det her med jurisdiktion.
Hvornår mener Konservative at vi skal bruge retten til at tilbagekalde jurisdiktion?
Mai Mercado (KF), 2025-04-11:
Det er svært at svare på på stående fod, al den stund at jeg er politiker og ikke er fagligt funderet.
Nu fik jeg ikke svaret helt så konkret på det første spørgsmål, men jeg vil egentlig også bare sige, at noget af det, vi har stillet spørgsmål om, jo er, at Institut for Menneskerettigheder påpeger, at de aftaler, der er indgået i Sverige og Finland er smallere end den aftale, der nu bliver indgået i Danmark.
Det synes jeg jo er væsentligt at få boret ud om er rigtigt, og i så fald hvorfor man vælger at indgå en bredere aftale, som altså favner mere end det, vi kan se i vores nabolande.
Vi har jo i al fald allerede i Det Konservative Folkeparti stillet en række spørgsmål til udvalgsbehandlingen, som vi håber at få svar på.
Når det kommer til afgivelse af suverænitet, lytter jeg mig til – både ud fra debatten i dag, men også den offentlige debat – at der ikke er tale om afgivelse af suverænitet fra dansk side.
Men jeg synes da bestemt, at man skal benytte de demokratiske muligheder, man har, nemlig for at stille spørgsmål.
Og man kan jo også stille ændringsforslag undervejs, hvis man ønsker det.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Det er jo et latterligt spørgsmål.
Undskyld, det ved jeg ikke om man må sige fra Folketingets talerstol, men det opfatter jeg det faktisk som værende.
Det, den her aftale handler om, er, om Danmark skal bryde med det grundprincip, vi har haft i dansk sikkerhedspolitik i årtier – i årtier – om, at vi ikke ønsker fremmede tropper udstationeret på dansk jord.
Det er ikke Enhedslisten, der skifter politik, det er bl.a. ordførerens parti, Socialdemokratiet, der skifter og bryder med det grundprincip.
Det forstår jeg ikke at man siger øger sikkerheden i Danmark.
Så vil jeg bare minde ordføreren om, at noget af det, man har hånet Enhedslisten for gennem årene, er, at vi har talt varmt for et stærkere nordisk samarbejde, herunder et stærkere nordisk forsvarssamarbejde.
Noget af det første, der skete, efter præsident Trump begyndte at true Grønland, var, at ordførerens partiformand, statsministeren, inviterede sine nordiske kolleger ind, for nu ville hun gerne styrke det nordiske forsvarssamarbejde.
Og jeg fristes til at sige: Velkommen i klubben, jeg glæder mig til samarbejdet.
Jesper Petersen (S), 2025-04-11:
Det er jo ikke spor nyt, så det er en manipulation, ordføreren er ude i her.
Det at styrke nordisk samarbejde, også inden for forsvarsområdet, er også noget, regeringen før har arbejdet med.
Faktisk kom de selv samme lande jo til den konklusion, at man måtte ind i det samarbejde og ville ind i det samarbejde i NATO, som Enhedslisten jo har modarbejdet og er modstander af og ikke har villet være en del af.
Så jeg gjorde sådan set bare det, at jeg prøvede at holde Enhedslisten op på sin ageren i Folketinget, og det er, at man stemmer imod, når vi vil hjælpe baltiske lande og sende tropper derhen, og at man også stemmer imod en aftale nu, som reelt også er til gavn for dem.
Hvorfor bakker man ikke op om dem?
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Vi bakker ikke op om den her aftale, fordi vi mener, det er et fuldstændig vanvittigt, uansvarligt skridt at tage at afgive suverænitet til dansk territorium til en supermagt, vi ikke ved hvor er på vej hen.
Det, vi ved, er, at de truer Grønland med at tage kontrol, også med militære midler, hvis det er nødvendigt, de truer hele verden med toldkrig og agerer på det, de bryder med internationale aftaler, der skal løse klimakrisen, og de retter i øvrigt et frontalangreb på den globale retsorden.
Det er stik imod dansk sikkerhedspolitisk interesse, og vi mener ikke, de skal have adgang til baser i Danmark.
Simon Kollerup (S), 2025-04-11:
Europa har aldrig i de sidste mange årtier stået i en så alvorlig sikkerhedspolitisk situation, som vi gør nu.
Vi ser et Rusland i massiv fremfærd.
Alligevel vælger Enhedslisten at sige, at det tiltag, vi kunne tage med den her aftale for at styrke både Europas og Danmarks sikkerhed, er man klar til at stemme imod, er man klar til at smide i skraldespanden.
Jeg kunne faktisk godt tænke mig at vide, hvad Enhedslisten siger til, at den russiske præsident, Vladimir Putin, forventeligt vil være glad for Enhedslistens stemmeafgivelse, for jeg kan ikke se, det er til gavn for nogen som helst andre, den måde, Enhedslisten vælger at stemme på her i Folketingssalen.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Jeg ved ikke, hvor længe vi har stået her – et par timer vel efterhånden – men det forekommer mig, at Socialdemokratiets bedste argument for at stemme for den her aftale er, at Enhedslisten og Alternativet stemmer imod, og man kan ikke svare på de spørgsmål, som ordføreren stiller.
Det synes jeg egentlig er lidt pinligt.
Det, vi taler om her, er en aftale, som regeringen kommer og beder Folketinget om at tage stilling til – en aftale, regeringen endnu ikke har kunnet afklare konsekvenserne og omfanget af, med hensyn til hvor meget suverænitet vi afgiver, hvor meget jurisdiktion vi afleverer til amerikanerne, hvad det er, amerikanske soldater eller sikkerhedsværn må gøre på dansk jord, om vi kan bryde med aftalen, hvis Donald Trump skulle agere på sine militære trusler mod Grønland, eller hvad vi gør, hvis USA rent faktisk agerer stik imod de fælles sikkerhedspolitiske interesser vi har.
Det er jo det, der er grundspørgsmålene her.
Giver det her Danmark mere sikkerhed eller ej?
Jeg køber ikke præmissen om, at det her øger vores sikkerhed, fordi det er en bilateral aftale med en supermagt, som vi ikke ved hvor er på vej her, og hvis ageren lige nu ikke er i Danmarks eller Europas interesse.
Simon Kollerup (S), 2025-04-11:
Vi ved til gengæld, hvor Rusland er på vej hen.
Det er afdækket ganske tydeligt.
Det er en rigtig, rigtig risikofyldt og farlig færd; det er en meget aggressiv vej frem, som Rusland kører på.
Jeg tror, de synes, det er rigtig fint, at Danmark ikke indgår sådan en aftale.
Derfor tror jeg også de vil være tilfredse med Enhedslistens stemmeafgivelse.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, hvad Enhedslistens svar til de danskere, der faktisk er bekymrede over den situation, verden befinder sig i, er.
Jeg kan godt høre, at man ønsker et styrket Norden – det er regeringen i gang med, og det gør vi også på forsvarsområdet – et styrket Europa, et styrket forsvar i Danmark selv.
Men hvad er Enhedslistens alternativ, når man nu smider den her aftale i skraldespanden?
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Hvis den her aftale bliver sat på hold, lagt på is, sat på pause eller annulleret, er det jo den situation, vi er i.
Danmark er en del af NATO; vi er ved at styrke den europæiske søjle i NATO; vi er ved at styrke det nordiske forsvarssamarbejde.
Den her aftale er en bilateral aftale, hvor man giver en supermagt råderet over dansk territorium på en måde, hvor vi ikke kan kontrollere, hvad det er, der foregår fra de stykker af territorium – en supermagt, vi ikke ved hvilken sikkerhedspolitik eller forsvarspolitik vil føre om få år, en supermagt, hvis præsident fletter fingre med præsident Putin for at afslutte Ruslands krig mod Ukraine hen over hovedet på Ukraine og Europa.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-04-11:
Tidligere i debatten lød det på andre ordførere, som om her slet ikke var noget at være i tvivl om.
Det synes jeg faktisk er et underligt standpunkt.
Jeg synes, der er rigtig meget at være i tvivl om.
Det har vi også været i SF.
Vi synes, det her spørgsmål er utrolig dilemmafyldt.
Det har vi også prøvet at være åbne omkring.
Det, jeg egentlig vil høre om, er, at jeg synes, at det lyder på ordføreren, som om hun og Enhedslisten er ret skråsikre.
Har der ikke været nogen form for tvivl om, hvad det her kan betyde, i forhold til at vi også gerne vil bidrage til at have materiel i nærheden af Baltikum og lignende?
I SF har vi det helt ligesom Enhedslisten med hensyn til det her med, hvem der er vores nærmeste allierede: Det er Norden, det er vores europæiske allierede, der er vores tætteste, og som vi har det stærkeste værdifællesskab med.
Der er jo også andre lande i NATO, som vi måske ikke kan spejle os i værdimæssigt.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Ja, det er der da.
Der er Tyrkiet f.eks.
Jeg går ud fra, det er det, ordføreren tænker på.
Men vi ser jo forholdsvis køligt på det.
Danmark er en del af NATO.
Vi håber på, at vi på et tidspunkt kan se en anden sikkerhedsarkitektur i Europa.
Det er der ikke nu, og det er sådan, virkeligheden er.
Til spørgsmålet, om vi er skråsikre med hensyn til den her aftale, kan jeg sige, at det, vi i hvert fald er sikre på, er, at at indgå en aftale, der er uopsigelig i 10 år, med en stormagt, vi ikke ved hvilken forsvars- og sikkerhedspolitik vil føre og til gavn for hvem, synes vi er ret vanvittigt, specielt fordi man, hver gang man vender en side eller stiller et spørgsmål, får fornemmelsen af, at mens vi forsvarer suveræniteten i nord, åbner vi for en ladeport af usikkerheder på dele af vores eget territorium ved at lukke amerikanerne ind på en måde, hvor der ikke er kontrol med, hvad det er, de må, hvad de må opbevare, og hvad de bruger området til.
Og så er der det her grundprincip om, at vi altså ikke skal have udenlandske soldater stationeret på dansk territorium i fredstid.
Det troede jeg egentlig også at SF gik ind for.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-04-11:
Vi har haft det i Grønland, som jo er grønlandsk territorium, siden 1951.
Jeg synes helt ærligt også, det er en anden verdensorden nu.
Det tror jeg faktisk vi er enige om.
Men faktum er jo den ulykkelige realitet, at Europa ikke kan forsvare sig selv endnu.
Det er der, vi skal hen.
I SF vil vi også rigtig gerne inden for EU og Europa have et stærkere forhold til Norden.
Så det er helt klart der, vi skal hen.
Men er ordføreren ikke enig i, at det ikke er der, vi er i dag, desværre?
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Jo, jeg er enig i, at det ikke er der, vi er i dag, og det er jo noget af det, vi bruger rigtig mange af vores timer i politik på at diskutere, altså hvad det så er for en sikkerhedsarkitektur, vi skal have, hvem det er, vi skal arbejde tættere sammen med, om vi kan have noget fælles forsvarsproduktion med de nordiske lande, hvordan vi kan styrke den europæiske søjle i NATO, hvad der er af forskellige muligheder.
Den her aftale er jo en aftale, som er enkel for Danmark, men som er et led i et amerikansk aftalesæt med en lang række europæiske lande – bilaterale aftaler, en supermagt indgår med små europæiske stater.
Det er ikke koblet op på NATO.
Det er amerikansk forsvarspolitik, der kan føres fra de her baser, ikke NATO-forsvarspolitik eller dansk forsvarspolitik, som vil være det mest nærliggende.
Mads Olsen (SF), 2025-04-11:
Der sidder jo en masse danske familier, hvis kære jævnligt gør tjeneste i Letland.
Og de baser, vi taler om i dag, skal kunne levere materiel og flydækning til Baltikum og altså også til danske soldater.
Det er jo et dilemmafyldt spørgsmål, og det har SF sagt flere gange.
Jeg vil bare høre, om Enhedslisten ikke mener, at baserne vil bidrage til tryghed for danske soldaters pårørende og også til sikkerhed for vores udsendte.
Det er jo også et element, man er nødt til at have med i den her diskussion, tænker jeg.
Jesper Petersen (S), 2025-04-11:
Det her vil jo styrke både dansk sikkerhed, europæisk sikkerhed, fordi det styrker reaktionsevnen, i tilfælde af der sker et angreb imod et europæisk NATO-land, og ikke mindst handler det jo faktisk i realiteten om at være klar, hvis der sker invasioner f.eks. i Baltikum.
Det bringer mig tilbage til en undren, jeg har haft meget længe, over, at Enhedslistens solidaritet med baltiske lande er så lille, som den er.
Da vi besluttede at udsende danske soldater, der jo skal over og være i Letland nu, var Enhedslisten, tror jeg, det eneste parti eller blandt meget få, som ikke bakkede op om det.
Der er ikke et mandat fra Enhedslisten med i ryggen til de soldater, der er med til at give de baltiske lande tryghed, i forhold til at vi er der for dem, hvis de bliver invaderet.
Og nu vil man heller ikke være for det her, der også gavner baltiske landes sikkerhed.
Hvorfor er Enhedslistens solidaritet med Baltikum så lille?
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Det er altid væsentligt, at vi ikke lader danske soldater i stikken, uanset om de er i Baltikum eller nogen som helst andre stede.
Det er åbenlyst.
Det store spørgsmål er jo det, som er grundantagelsen hos kan SF's ordfører her, nemlig at den her basearkitektur, som USA har bilateralt med en lang række europæiske lande, overhovedet er noget, der understøtter NATO.
Det er jo ikke koblet op på NATO.
Det er amerikanske forsvarsinteresser, der bliver varetaget bilateralt sammen med en lang række europæiske lande.
Det er ikke NATO-baser.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-04-11:
Jeg forstår ikke, hvorfor ordføreren mener at det her ikke er koblet op på NATO, for der henvises direkte til regler og rammer i NATO for, hvordan det her skal foregå; og det er jo en del af det, som jeg tænker man kalder enablement – undskyld det engelske udtryk – nemlig at vi skal være transitland på grund af krigen i Ukraine og kunne mobilisere amerikansk hjælp hurtigere ude ved grænsen til Rusland.
Så er Enhedslisten ikke enig i, at det her også er noget, der kommer danske soldater til gavn, hvis truslen fra Rusland forværres?
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Det kan vi faktisk ikke vide, for vi ved ikke, på hvilken side USA er i forhold til Rusland.
Det, vi har set fra den amerikanske præsidents side de seneste uger og måneder, har jo været en tilnærmelse til præsident Putin i stedet for at støtte Ukraine i landets frihedskamp mod den folkeretsstridige invasion af Ukraine, som har fundet sted.
Karin Liltorp (ALT), 2025-04-11:
Tak for det.
Jeg har stillet samme spørgsmål til både Venstres og Socialdemokratiets ordfører, og jeg vil helst ikke gøre forskel på folk, så derfor stiller jeg det nu også til Enhedslistens ordfører: Har ordføreren tillid til, at Trump ikke kan finde på at tage beslutninger, der ikke er i Danmarks interesse sikkerhedsmæssigt?
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Det kan jeg svare ganske kort på: Nej.
Karin Liltorp (ALT), 2025-04-11:
I de svar, som Enhedslisten har stillet ministeriet, er ordføreren der blevet betrygget i, at der f.eks. ikke er nogen risiko for, at amerikanerne kan finde på at opbevare atomvåben på dansk jord, eller er der andre ting, man ikke synes, man har fået betryggende svar på endnu?
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Jeg vil sige, at af de svar, vi har fået indtil nu – nu ligger der så op mod 70 nye, skal jeg altså lige sige, som vi ikke har fået svar på, det kan være, de kommer der – har vi ikke fået nogen svar, der har gjort os mere klar over, hvordan man egentlig vil håndhæve danske myndigheders mulighed for at kontrollere.
Tværtimod viser det sig jo, at danske myndigheder netop ikke har adgang til de her baser og netop ikke kan kontrollere, hvad der ligger.
Så man må have tillid til amerikanske ord om, hvad det er, de opbevarer.
Men amerikansk tradition er jo, at de er meget hemmelighedsfulde omkring, hvad de foretager sig.
Og man må sige, at de har brugt deres baser rundtomkring i Europa til rimelig dubiøse ting, herunder rimelig hårdhændede afhøringsmetoder.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
Vi deler jo mange af de her bekymringer om det her forslag og netop også om, at konsekvenserne kan være ret uklare.
Tidligere nævnte ordføreren for Venstre, at nogle af tingene var hypotetiske, men faktisk lever vi jo i den her verden allerede, hvor man skulle tænke, at noget af det skulle have været hypotetisk, men er virkelighed.
Så derfor bliver vi nødt til at tænke i alle de her scenarier.
Så spørgsmålet er, om ordføreren mener, det er en god idé, at vi f.eks. får lavet en høring, hvor vi får udboret nogle af de her bekymringer, der kan være, i forhold til hvad det egentlig er, vi afgiver suverænitet til.
Der er rigtig mange her i dag, der mener, at det ikke er tilfældet, men hvad med det her med, når man netop ikke har kontrol over baserne?
Hvad betyder det så?
Er det afgivelse af jurisdiktion?
Hvad betyder det så?
Det er alle de her ting, som jeg synes er ret vigtige.
Det er den ene del, og den anden del er også det her med, hvad ordførerens vurdering er af, hvor meget vi giver samtykke til her fra Folketinget.
Eller kan man f.eks. sige, at hvis der skal udføres krig fra de her baser, er det noget, Folketinget skal ind over igen?
For det kunne man jo også godt gå ind og arbejde med at sige at det ikke er, hvis ordføreren er enig i den problemstilling.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Tak for spørgsmålet.
Vi skal finde ud af, hvordan vi kan få vendt alle de sten, der er, indtil de ikke længere bliver ved med at give nye overraskelser omkring, hvad det er, den her aftale vil indebære.
Så til spørgsmål to: Sagen er jo, at det er lidt svært at vide, hvad det rent faktisk er, vi giver samtykke til.
For hver gang der bliver stillet et eller andet spørgsmål, og hver gang der kommer nogen, der forsøger at afdække det – det være sig os politikere eller journalister – så er der jo nye overraskelser.
Det er et af grundproblemerne i den her aftale.
Det er, at vi faktisk ikke helt er med på, hvor stor en blankocheck det er, vi udskriver, ikke så meget til regeringen som til USA, når de får råderet over dansk territorie i en uopsigelig periode på 10 år.
Ja, det er hypotetisk, hvad det er, der sker, men netop derfor er vi jo nødt til at tænke os virkelig, virkelig grundigt om, i forhold til om det er i dansk sikkerhedspolitisk interesse at aflevere suverænitet på dansk territorie til at føre amerikansk forsvarspolitik.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
Jeg tænker, at det vil jeg se frem til at vi samarbejder omkring, for det kunne være virkelig oplysende, også for alle, der måske har misforstået, hvad det handler om.
For det bekymrer mig faktisk også, at det virker, som om man netop giver noget samtykke, hvor det igen er lidt uklart i det her forslag, hvad det faktisk er, og hvor lang varighed det har.
Så hvis man kunne få en mere juridisk vurdering af det fremadrettet, ville det være rigtig frugtbart.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Jeg glæder mig til det samarbejde omkring det.
Jeg er fuldstændig enig i, at det helt grunddemokratisk er vigtigt, at vi får så mange afklaringer som overhovedet muligt af, hvad rammerne er for det her.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-04-11:
Tak for det, og tak til fru Trine Pertou Mach for talen.
Der ligger jo en diskussion meget tæt i forlængelse af det, vi diskuterer nu, og det er jo den om, hvordan man sikrer Europas grænser i fremtiden.
Den ene del af det er jo, at Europa skal kunne mere selv; vi skal opruste både i Danmark og Europa.
Der har jeg hørt lidt frem og tilbage om, hvorvidt Enhedslisten faktisk bakker op om en stor oprustning også i Danmark.
Hvad er ordførerens syn på det?
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Tak for spørgsmålet.
Vi er sådan set fuldt ud enige i, at vi skal have gjort noget for at sikre, at Danmark har et funktionelt og tilstrækkelig territorialt forsvar.
Vi mener så også, at sikkerhed, som jeg også går ud fra ordføreren gør, ikke er noget, man klarer helt alene; det er man også nødt til at gøre i alliancer.
En af de ting, som vi i årevis har lagt vægt på, er jo at få styrket det nordiske forsvarssamarbejde.
Det er noget, som flere og flere heldigvis begynder at tale om, for det er jo faktisk i virkeligheden det, vi har brug for.
Vi har i de seneste måneder også talt om, at man kan styrke den europæisk søjle i NATO, på grund af den usikkerhed, der er om, hvordan USA har tænkt sig at agere, og om, om vi deler sikkerhedspolitiske interesser med dem.
Så der er jo en lang række af spor, vi allerede er i færd med at afdække.
Det er jo ikke noget, Enhedslisten står alene med; det gør brede dele af de europæiske politiske aktører faktisk, herunder også i Danmark.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-04-11:
Det synes jeg kun er godt, og det tror jeg vi er enige om, altså at man skal afdække det fremadrettet, men vi står jo også i en virkelighed her og nu.
Hvad er løsningen så for Enhedslisten?
Hvordan sikrer vi Baltikum?
Hvordan sikrer vi både danske soldater, men også vores allierede i Europa, hvis ikke det er ved at stole på, at amerikanerne stadig vil leve op til deres forpligtelser?