runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-02:
Først vil jeg sige, at ordføreren jo kan bekræfte, at den hævelse af ældrechecken overhovedet ikke harmonerer med, hvad man har skåret ned på.
Det var den første del.
Den anden del er, hvor mange der har sået tvivl om, at vi overhovedet får det arbejdsudbud med afskaffelsen af store bededag.
Men det, jeg næsten synes er endnu værre, er, at det er udtryk for den måde, man ser andre mennesker på og vores arbejdsmarked på, for vi har lige nu over 50.000 mennesker, som er sygemeldte med stress.
Hvad med, at vi faktisk organiserer arbejdslivet noget klogere?
Nu sammenlignede ordførerens statsminister Danmark med Rusland, hvor man ikke går hjem fra samlebåndene.
Prøv at høre her
, hvis vi rent faktisk kigger på produktiviteten i Rusland sammenlignet med den danske, så er den russiske i bund, og hvorfor?
Fordi vi har dygtige faglærte, og fordi vi tænker os godt om, i forhold til hvordan vi bruger arbejdstimerne, når vi er på arbejde.
Produktivitet kommer ikke af antallet af timer, men hvordan vi bruger timerne.
Kim Valentin (V), 2024-05-02:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
For det første må jeg lige huske ordføreren på, at det faktisk er sådan, at ældrechecken er blevet hævet for over 200.000 danskere.
Det glemte ordføreren lige at nævne – meget belejligt.
For det andet handler det her jo også om, at når en helligdag bliver fjernet, er det, fordi vi gerne vil skabe et grundlag for, at der faktisk er nogle til at behandle de syge og nogle til at lave ældreservice i vores kommuner.
Fjernelse af en helligdag skaber basis for 8.500 flere i arbejde – 8.500!
Hvordan ville Enhedslisten løse det?
Charlotte Munch (DD), 2024-05-02:
Jeg forholder mig til det her forslag, altså en kompensation for den manglende helligdag.
Der siger jeg bare, at hvis det er sådan, at man bliver arbejdsløs i ugen op til store bededag, altså det, der engang var en helligdag, så er det rigtigt: Så er man hjemme, og så bliver man ikke kompenseret for den helligdag, hvor man alligevel ville have været hjemme.
Så jeg ser ikke nogen grund til at kompensere for noget, som der ikke skal kompenseres for.
Kim Valentin (V), 2024-05-02:
Vil det sige, at ordføreren mener, at reguleringen af overførselsindkomsterne har været lavere end 77 pct.?
Karsten Hønge (SF), 2024-05-02:
Nej, jeg tror nu, det, jeg talte om her, var fra ROCKWOOL Fonden, hvor man skriver: »Selvom lønningerne er ved at genvinde den tabte købekraft, gælder dette langt fra overførselsindkomsterne.«
Ved de andre ting refererede jeg til lønudviklingen, men ROCKWOOL Fonden dokumenterer, at lønningerne først i slut-2020'erne forventes at genvinde deres købekraft i forhold til inflationen, altså at der kommer den på omgangshøjde, men der er forskel mellem lønudvikling og så det i forhold til købekraften.
Det var kun her, jeg refererede i forhold til købekraften, så vidt jeg da husker min ordførertale.
Kim Valentin (V), 2024-05-02:
Det er netop vigtigt at holde fast i.
Jeg synes ikke, det blev sagt ordentligt.
Det er derfor, jeg spørger.
Inflationen har været 77 pct.
Det vil jeg bare slå fast.
Karsten Hønge (SF), 2024-05-02:
Det er rigtigt, at det er i forhold til lønudviklingen, at de er sakket agterud i 30 år.
Det er rigtigt.
Jens Joel (S), 2024-05-02:
Tak for det.
Hr. Karsten Hønge nævner den her opgørelse af den historiske udvikling i forhold til kontanthjælpen.
Men kan hr. Karsten Hønge ikke bare bekræfte, at vi jo faktisk har lavet en fælles aftale om at lave et nyt kontanthjælpssystem, hvor vi har trukket en streg i sandet og fastsat satsen ved at måle den op mod mindstelønnen, sådan at man sikrer, at der er en gevinst ved at være i arbejde, og sådan at der også er et rimeligt niveau for kontanthjælpen i forhold til su, en lønindkomst eller noget andet?
Dermed kan man jo sige, at man nulstiller den diskussion, fordi man ser på, hvad det rigtige niveau for kontanthjælpen egentlig er.
Den aftale har vi jo lavet sammen for ganske nylig.
Karsten Hønge (SF), 2024-05-02:
Vi står fuldstændig ved den aftale.
Vi kan godt være bekymrede over nogle af satserne i aftalen, og så er der andre satser, vi ikke er så bekymrede over.
Den kontanthjælpsaftale indeholder som alle aftaler jo mange elementer, som ikke kun har med satsen at gøre.
Men vi er enige om satsen, og til gengæld leverer vi andre ting, der så kan være med til at gøre livet lettere for de her familier, herunder gratis medicin, nogle særlige børnerettede tilskud, en afklaringsgaranti og sådan nogle ting, som påvirker de familiers situation, og jo ofte gør det mere, end alene satsen gør.
Men det, vi diskuterer i dag, er jo satserne, og derfor hænger jeg det her op på diskussionen om satsen og forholdet mellem lønninger og overførselsindkomster.
Men jeg glæder mig meget, til det bliver sommer næste år, så nogle af resultaterne af vores aftale kan træde i kraft.
Til gengæld har vi et problem indtil sommeren næste år, da nogle mennesker bliver hårdt ramt, fordi det midlertidige børnetilskud er blevet afskaffet.
Men jeg synes, der er rigtig mange gode takter i den kontanthjælpsaftale, som vi har indgået i fællesskab.
Jens Joel (S), 2024-05-02:
Tak for det.
Jeg er enig med hr. Karsten Hønge i, at der er meget andet, der betyder noget for, hvad man kan, herunder fritidstillæg, medicin og alle de der ting, som jo ikke er en del af ydelsen, men som selvfølgelig er vigtige for familierne og også for børnefamilierne.
Så jeg er glad for den aftale, vi har lavet.
Så vil jeg bare bede hr. Karsten Hønge om at bekræfte noget.
Vi har haft en mindreregulering igennem en årrække, som faktisk til dels er baggrunden for det, hr. Karsten Hønge siger her.
Han spørger: Hvornår er det blevet Socialdemokratiets politik at øge uligheden?
Altså, det er jo faktisk foreslået af en skatteminister fra SF og lavet i samarbejde med SF, og det er den mindreregulering, som ikke længere gælder.
Men vi har her en ekstraordinær situation, som vi håndterer.
Karsten Hønge (SF), 2024-05-02:
Jeg vil gerne benytte lejligheden i dag til at sige, at det var en åbenlys fejl.
Det var et udtryk for et kompromis indgået i en regering, hvor SF ikke var stærke nok til at undgå, at man ramte overførselsindkomsterne.
Det var en åbenlys fejl.
Den skatteaftale fra 2013 var en aftale, om hvilken man bagefter kan sige, at der blev givet noget ekstra til de ældre, hvilket var godt for de ældre, men samlet set var det et skråplan, som alene var et udtryk for magtforholdet i den daværende regering.
Det har aldrig været SF's politik og bliver det aldrig.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-05-02:
Jeg vil afholde mig fra at sige det samme, som allerede er blevet sagt flere gange.
I Liberal Alliance mener vi ikke, at store bededag skulle have været afskaffet.
Det er en beslutning, vi på alle måder synes er forkert.
Dermed sagt fulgte der også den her lovgivning med, som siger, at der skal ske en lønstigning på 0,45 pct., som følge af at der er nogle, som arbejder nu, som ikke arbejdede før.
Tak for ordet.
Karin Liltorp (M), 2024-05-02:
Tak for ordet.
Når man beder folk om at arbejde mere, skal de naturligvis have betaling for det.
Derfor bliver folk på arbejdsmarkedet kompenseret for en ekstra arbejdsdag gennem mere i løn.
Det har aldrig været hensigten, at dem, der ikke bliver bedt om at arbejde yderligere, også skal have en stigning.
Så nej, vi synes ikke, at mennesker på overførselsindkomst skal have den samme stigning, og vi synes, de 700 mio. kr., det drejer sig om, der ellers vil gå til øgede udgifter til overførselsindkomster, kan bruges meget bedre.
Så derfor støtter vi op om lovforslaget.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-02:
Tak, formand.
I Det Konservative Folkeparti er vi imod afskaffelsen af store bededag.
Det er en af de beslutninger, som vi aldrig nogen sinde kommer til at forstå at regeringen har gennemført.
Borgerne hader det, arbejdsmarkedets parter hader at være blevet kørt over, og det gør kirken også.
Den her sag viser på bedste vis, hvor sårbar økonomien er ved afskaffelsen af store bededag, når man skal have en lov, der skal sikre, at de arbejdsløse og pensionisterne ikke skal æde 1,4 mia. kr. af hele businesscasen omkring store bededag.
Den her lovændring stiller modtagere af overførselsindkomster, dagpenge og pensioner på samme niveau, som var loven ikke blevet vedtaget, og derfor bakker vi op om den.
Tak for ordet.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-05-02:
Tak, formand.
Dette forslag udmønter dele af to politiske aftaler, som Liberal Alliance af flere grunde ikke har bakket op om, men på trods af det mener vi, at de ændringer, der foreslås i det her lovforslag, er fornuftige.
Lige siden jeg skulle stemme en lov, der finansierede Arnepensionen, igennem, har jeg lært, at jeg altid skal forholde mig sagligt til det forslag, jeg har foran mig, også når det udmønter aftaler, vi ikke er med i.
Konkret foreslås det, at fradrag for indbetalinger til aldersforsikring, alderspension og supplerende engangssum sidestilles med skattemæssigt fradragsberettigede pensionsordningers påvirkning af beregning af de sociale pensioner.
Samtidig foreslås det at ophæve bestemmelsen om minimumsfradraget på 10.000 kr.
I Liberal Alliance bakker vi op om forslaget, så indbetalingerne til aldersforsikring, alderspension og supplerende engangssum i højere grad sidestilles med indbetalinger til f.eks. ratepension og livrente.
Selv om vi foretager små positive ændringer af pensionssystemet, mener vi i Liberal Alliance, at der er brug for en nytænkning af området.
Vi har bl.a. foreslået ordningen FriPension, hvor man kan indbetale 675 kr. om måneden uden at skulle betale skat af det, hverken ved ind- eller udbetaling.
På den måde vil flere danskere kunne gå på tidlig pension, hvis de ønsker det, og der vil være et langt større incitament til at spare op til alderdommen, når man ikke bliver straffet med et skattesmæk.
Dermed vil flere danskere også få muligheden for at købe ekstra ældreservice, når de går på pension, hvor vi kan se, at der er en meget varierende indstilling til, hvad man har behov for.
Liberal Alliance støtter forslaget.
Tak for ordet.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-02:
Tak skal du have.
Det Konservative Folkeparti er med i aftalen om etablering af en grøn fond, som det her lovforslag er en del af udmønte, og derfor støtter vi op om lovforslaget.
Ministeren ønsker samtidig at få mulighed for at kunne præcisere, hvad der tælles med som indtægt for arbejde, og det er en bemyndigelse, som vi lever med at give.
Skulle vi have nogle bekymringer i forhold til det her lovforslag, er det, at det ser ud til at tilføje et niveau af kompleksitet, som risikerer at skabe noget forvirring for borgerne og dem, der skal administrere reglerne.
Hvis det er noget, vi på nogen måde kan kigge på i den efterfølgende proces, vil det være fint.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-02:
Tak for det.
Vi behandler et lovforslag om fradragsret for indbetalinger til aldersforsikring og aldersopsparinger og supplerende engangssum i indtægtsgrundlaget ved beregning af visse sociale ydelser og ændring af bemyndigelsesbestemmelsen om fastsættelse af begrebet indtægt ved personligt arbejde ved beregning af social pension.
Lovforslaget består dermed af to hovedelementer.
At øge muligheden for indbetaling til pension er overordnet set en god idé.
Det er det, fordi det særlig er personer med en almindelig indkomst, der får gavn af den ordning.
Vi er dog usikre på, om regnestykket holder.
Finansministeriet har tidligere opgjort, at 280.000 kunder skal oprette en aldersforsikring, og det er af samme årsag vurderet meget usikkert blandt eksperter.
Så det er for mig en lidt mærkværdig måde at finansiere en kæmpe grøn fond på, når grundlaget er så usikkert, som det er.
Vi mener også, at pengene bruges forkert.
Hvis det stod til Dansk Folkeparti, skulle de ikke bruges på en grøn fond, men til danskerne og særlig de pensionister, der lige nu lider under en regering, der gør livet sværere og sværere for vores ældre.
Det gør det ikke bedre, at det her lovforslag i sit andet punkt nu vil fjerne rettigheder for de ca. 6.000 pensionister, der indtil nu har undgået modregning ved personligt arbejde.
Hver eneste gang regeringen finder en mulighed, bliver rettigheder og penge fjernet fra vores ældre.
Derfor er Dansk Folkeparti imod lovforslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-02:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge ministeren om rimeligheden af, at man bliver ramt af principperne bag gensidig forsørgerpligt, hvis man bliver syg og kommer på sygedagpenge, eller hvis man venter en lille ny og partneren er på barselsdagpenge.
Det er i hvert fald det, som jeg hører fra dem, som har prøvet at være på det.
Det gælder også syge mennesker, som er i et fleksjob, f.eks. alene det, at det er forskelligt, alt efter om du er på den nye ordning eller den gamle ordning.
Er det hensigtsmæssigt?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-05-02:
Jeg synes, at det var gode aftaler, der blev lavet om at fjerne gensidig forsørgerpligt i de aftaler, som Enhedslisten også selv har været med til, og som min forgænger har forhandlet.
Det, vi står med her, er aftalen om, om du så bliver modregnet, hvis du i dine seniorår bliver ved med at arbejde.
Det er bestemt ikke efterstræbelsesværdigt, at det er sådan her, vi skal gøre det, altså at jeg kommer tilbage og ændrer noget, vi lige har vedtaget.
Men jeg synes, at intentionen med den aftale, vi lavede med hinanden, nemlig at man ikke bliver modregnet, hvis man arbejder ved siden af sin pension, står fuldstændig intakt.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-02:
Det synes jeg faktisk var et rigtig spændende svar, for det gør, at jeg nu kan se helt klart, hvad det her er.
Problemet, som jeg ser det, er, at vi nu på grund af nogle standarder og noget digitalisering og nogle krav fra de ting underlægger os, hvordan vi skal definere indkomst.
Det synes jeg faktisk er et problem.
Det er noget, der kan få vidtrækkende konsekvenser.
Hvad får det for nogle konsekvenser for barselsdagpenge, sygedagpenge og de her forskellige dele?
Hvilke konsekvenser får det?
Der laver vi definitionen, ud fra hvad der passer i Skatteforvaltningens system.
Kan ministeren ikke godt se, at det er et problem?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-05-02:
Men det handler jo primært om, at hvis du er blevet pensionist og vil fortsætte med at arbejde, skal du så modregnes for din ekstra arbejdsindtægt?
Det er det, vi med det her slår fast at du fortsat ikke skal.
Det har vi vedtaget i fællesskab, og det står ved magt.
Jens Joel (S), 2024-05-02:
Tak for det, formand.
Det her forslag er måske også en lille smule uden for den hjemmebane, vi normalt vil diskutere på, for det er en del af en større aftale, der er lavet på retsområdet, nemlig bandepakke IV, som jo selvfølgelig handler om at slå hårdt ned på og sætte effektivt ind over for bandekriminalitet og utryghed og de problemer, vi har i vores samfund i forhold til det.
Det har retsordførerne diskuteret intensivt her i salen, og det er også blevet udmøntet i forskellige love.
Det, vi i dag diskuterer, er et element i den bandepakke, som primært handler om forebyggelsen og om at sikre, at man bryder rekrutteringen til nogle af banderne ved simpelt hen at få nogle af de kriminalitetstruede unge, som måske har storebrødre i banderne eller andre ting, ind på ret kurs og ind i arbejdsfællesskabet og væk fra gaden og væk fra banderne og give dem en indtægt og en mulighed for at høre til i et andet fællesskab.
Derfor er forslaget her, at man fra kommunernes side skal tilbyde kriminalitetstruede unge mellem 13 og 17 år et fritidsjob, fordi vi ved, at det også er en rigtig effektiv måde til at sikre, at man bliver en del af noget andet end den kriminelle løbebane, der måske ellers var udsigt til.
Faktisk er det jo fra Socialdemokratiets og regeringens side en intention i det hele taget at sikre flere unge et fritidsjob, fordi vi tror, at det er godt for de unge at føle sig som en del af arbejdsfællesskabet.
Vi tror, at man lærer noget andet på arbejdet, end man lærer i skolen.
Vi tror, at det giver rank ryg og selvtillid at være eftertragtet og få løn for det, man laver, og blive anerkendt af sin arbejdsgiver.
Vi tror altså også, at den effekt, som i øvrigt også giver bedre tilknytning til arbejdsmarkedet og bedre resultater i uddannelsessystemet og sådan noget, også kan gælde for nogle af de kriminalitetstruede unge, som måske kunne være på vej ud på en forkert løbebane.
På baggrund af det er det her et rigtig vigtigt forslag i forhold til at bryde rekrutteringen til banderne.
Derfor støtter vi selvfølgelig op om, at man fra kommunernes side påtager sig den opgave at tilbyde de unge, der kunne være truet af kriminalitet og af en forkert løbebane, et fritidsjob og sikre, at de kommer ind i arbejdsfællesskabet i stedet for.
Charlotte Munch (DD), 2024-05-02:
Vi er sådan set enige i mange af tingene i det her forslag, men der er alligevel noget, jeg undrer mig lidt over, for hvordan vurderes man at være kriminalitetstruet?
Er det, at man har brødre i det kriminelle miljø, eller hvordan skal det forstås?
Jens Joel (S), 2024-05-02:
Hvis man f.eks. er henvist til Ungdomskriminalitetsnævnet, eller hvis politiet ligesom siger, at her har man dokumentation for, at en ung f.eks. er mistænkt for at have begået noget kriminelt eller sådan noget, så kan det være nogle af de ting, man ligesom sådan flager, og hvor man siger: Hey, der er nogle her, vi skal være særlig opmærksomme på at give et alternativ.
Det er jo rigtigt, at spørgsmålet om, hvornår man er truet, sådan sprogligt er en vanskelig måde at opgøre det på.
Men jeg er faktisk rimelig fortrøstningsfuld omkring, at de myndigheder, vi har, og de gadeplansmedarbejdere og de folk, der er i miljøet, godt kan, om man så må sige, skille skidt fra kanel og se, hvem det er, der ville have rigtig godt af det her.
Man burde jo, som jeg også sagde før, opfordre alle unge til ligesom at gøre det, men dem, der så bliver henvist til kommunen, er jo nogle af dem, hvor man har en berettiget forventning om, at det ville være godt for deres løbebane.
Charlotte Munch (DD), 2024-05-02:
Det er så den ene af tingene, altså det her ord mistænkt, ikke?
Det kan jeg ikke lige helt greje, men jeg forstår godt ordførerens tanke omkring det.
Så er der en anden ting, der også skurrer lidt for mig, og det er det her med, at man skal have ret til et lommepengejob.
For jeg synes jo, at man, hvis man er kriminalitetstruet eller -mistænkt, så får en ret, som andre unge, ordentlige mennesker, ikke får, og det har jeg det lidt stramt med.
Så det kunne jeg godt tænke mig at ordføreren forklarede lidt om.
Jens Joel (S), 2024-05-02:
Det kan jeg sådan set godt forstå.
Man kan jo sige, at det, vi gør, er, at vi siger til kommunen: I skal have et ekstra øje på det her.
Men det er jo også rigtigt, som jeg også kan høre der ligger i ordførerens spørgsmål, at rigtig mange unge mennesker jo ville kunne have gavn af et fritidsjob.
Derfor kommer regeringen og Socialdemokratiet også, som vi har annonceret i regeringsgrundlaget, til at arbejde på, hvordan vi generelt set kan gøre det bedre og nemmere for unge mennesker at få et fritidsjob.
Så det er jo ikke, fordi man skal opfatte det sådan, at det er i modsætning til det.
Mads Olsen (SF), 2024-05-02:
Det var godt at få det sagt højt her i Folketingssalen.
Tak for den oplysning.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-02:
Jeg er jo rigtig glad for den konklusion, som SF er nået frem til.
Jeg vil bare sige, at vi nu, jævnfør høringsnotatet, har fået at vide, at man faktisk godt kan lave de felter, som vi ellers ved den tekniske gennemgang fik at vide at man ikke kunne.
Så den undskyldning kan de heller ikke bruge længere.
Tak for det.
Afskaffelsen af de principper, der ligger bag gensidig forsørgerpligt, er noget, der ligger mit hjerte meget nær, og det er egentlig noget, som jeg i mange år har været meget optaget af, i forhold til at jeg synes, at det, at vi har et kontanthjælpssystem og et sikkerhedsnet, er noget af det mest frigørende, som man kan forestille sig, bl.a. for kvinder og særlig enlige mødre.
Alligevel har man så den her gensidige forsørgerpligt, hvor man gøres økonomisk afhængig af sin ægtefælle eller samlevende.
Jeg synes jo, det er positivt, at vi faktisk tog et kæmpe skridt, bl.a. oven på det borgerforslag, der fik en historisk stor opbakning, ved at vi fjernede en stor del af den modregning, der er, og som bygger på de her principper om gensidig forsørgerpligt.
Derfor er jeg virkelig ærgerlig over den her del af lovforslaget.
Jeg er glad for, at det er blevet delt op, men jeg er virkelig ærgerlig over den her del af lovforslaget, som faktisk ruller den her kamp tilbage.
Er ordføreren ikke også på en eller anden måde lidt ærgerlig over det?
Jens Joel (S), 2024-05-02:
Det er jo to lidt forskellige diskussioner, forstået på den måde at der er hele den der med, hvordan vi indretter vores sociale system, altså hvad man har af forpligtigelser, og hvem man har forpligtigelser over for.
Og ja, man skal finde en balance mellem, at individerne står frit, men at man jo også får hjælp, hvis man har behov for hjælp, og derfor er der nogle principper om gensidig forsørgerpligt.
Jeg mener, at det, man lavede med at fjerne modregningen i forhold til arbejdsindtægt, er en anden diskussion, fordi det jo handlede om at sige til nogle af dem, der kunne være på pension: Hvis I tager en ekstra tørn på arbejdsmarkedet, skal det ikke ramme jer på pengepungen.
Det er i virkeligheden den diskussion, som jeg synes det her er et udtryk for, men jeg anerkender fuldt ud fru Victoria Velasquez' engagement i den anden diskussion og i øvrigt i de diskussioner, vi har, om, hvad der er det rimelige niveau for gensidigheden i forsørgerpligten.
Vi står selvfølgelig på mål for, både at man skal have en personlig frihed, men at man jo også er bundet sammen, eksempelvis som par, samlevende eller ægtefæller, og at man jo derfor også beder om hjælp, hvis man ikke kan klare sig og der er en sammenhæng.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-02:
Men de her ting hænger jo sammen.
Altså, konsekvensen af det her lovforslag bliver, at familier, som er ramt af den partnerafhængige modregning i pensionssystemet, mister 6.600 kr., og det er altså nogle af de familier, som ikke er dem, der har mest i vores samfund.
Det er noget af det, der rammer mennesker, som endelig er lykkedes med at få et fleksjob, og andre af de borgergrupper.
Så jeg kan ikke rigtig se, at det ikke hænger sammen.
Jeg synes faktisk, at det hænger rigtig meget sammen.
Så burde vi ikke genoverveje det, så de her familier ikke skal miste de 6.600 kr.?
Jens Joel (S), 2024-05-02:
Jeg synes, at vi er nødt til at holde adskilt, hvad vi har af principper for gensidig forsørgerpligt, og så det, at vi har sagt, at hvis man arbejder efter den grænse, hvor man, om jeg så må sige, også kunne lade være, altså når man eksempelvis har ramt en pensionsalder, så ønsker vi ikke, at den arbejdsindtægt bliver modregnet i pensionerne.
Jeg anerkender, at der er en vedvarende diskussion om, hvor man lægger snittet i forhold til den gensidige forsørgerpligt.
Men det, vi gør her, er jo ikke, at vi laver nye principper for den gensidige forsørgerpligt.
Det, vi siger, er, at vi går tilbage til det, vi havde, før vi fjernede modregningen på arbejdsindtægt, og så ændrer vi det kun for arbejdsindtægten.