runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-21:
Ordføreren talte en del om Brøndby Stadion.
Det er et sted, jeg personligt holder rigtig meget af at komme, selv om der bruges den her ansigtsgenkendelsesteknologi, og når de vinder nogle flere kampe, end de gør i øjeblikket, vil det være endnu sjovere at komme derude.
Men det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at spørge ind til, vedrører, at ordførerens parti jo er kommet frem med et forslag om noget andet end det, der foregår på Brøndby Stadion, nemlig at der skal bruges ansigtsgenkendelse i socialt udsatte boligområder; det er der i hvert fald en fra ordførerens parti der har tilkendegivet.
Der er også en anden fra ordførerens parti, der har tilkendegivet det modsatte, nemlig at det ikke skulle forekomme.
Så vil jeg bare høre, om vi kan få et svar i dag på, hvad det egentlig er, der er Venstres linje, når det kommer til ansigtsgenkendelse i socialt udsatte boligområder.
Preben Bang Henriksen (V), 2020-01-21:
Jeg kan jo lige så godt sige ærligt – jeg tror også, at De Radikale kender fænomenet – at det altså ikke er sådan, at vores meninger er støbt i enhver henseende.
Vi har forskellige meninger.
Det, jeg gør rede for, er Venstres opfattelse, nemlig at vi ikke på forhånd vil udelukke den moderne teknologi, men at vi vil sætte nogle begrænsninger ind for brugen af den, og dem har jeg allerede redegjort for.
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-21:
Det er selvfølgelig fair, at der er forskellige synspunkter i et parti; det tror jeg der er i mange partier.
Eller er det Venstres officielle linje med visse undtagelser, at der ikke skal være ansigtsgenkendelse i socialt udsatte boligområder?
Preben Bang Henriksen (V), 2020-01-21:
Jeg tror, at det pågældende forslag kom i anledning af en generel debat om ansigtsgenkendelse, og det var ét eksempel.
Vi har jo lov til ligesom alle andre partier at debattere forslaget først, og det er det, der er sket.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-21:
Jeg er også sådan en smule nysgerrig på Venstres position.
Og i øvrigt tak for en glimrende ordførertale til hr. Preben Bang Henriksen; jeg er meget enig i de forskellige overvejelser, som ordføreren gør sig.
Vi snakker jo så meget om, hvilke betingelser der skal være, når det en dag bliver aktuelt, men det, jeg synes er et interessant spørgsmål, er jo: Hvornår bliver det så aktuelt?
Og hvad er Venstres holdning i forhold til de forhandlinger, der er påbegyndt nu, om en flerårig aftale for politiet, når det kommer til ansigtsgenkendelse som teknologi?
Mener Venstre, at nu skal vi i Danmark til at bruge ansigtsgenkendelsesteknologi i vores overvågning af borgerne med alle de betingelser, der er fremlagt, eller er vi ikke dér endnu?
Eller er vi måske dér, hvor Venstre siger, at det ønsker de faktisk slet ikke?
Jeg er lidt nysgerrig på tidsperspektivet, særlig nu, hvor vi faktisk tager fat på et forhandlingsforløb, hvor det muligvis kan blive relevant, hvis nogen skulle få den idé at bringe det ind på forhandlingsbordet.
Preben Bang Henriksen (V), 2020-01-21:
Jamen det er da et relevant spørgsmål i den konkrete situation.
Men jeg kan sige, at vi ikke vil ud at lege operativt politi og fortælle politiet, hvor de skal stå henne, og fortælle politiet, hvilke redskaber de nødvendigvis skal bruge i forskellige sammenhænge.
Vi afventer på det her område en indstilling fra dem, der har forstand på det, og det vil i det her tilfælde være politiet.
Hvis politiet kommer og siger, at nu er situationen så tilspidset, ja, så må vi ind at kigge på, om vi vil iværksætte ansigtsgenkendelse.
Det vil da i givet fald være efter grundige overvejelser, både hos os og i Justitsministeriet.
Men jeg skal ikke stå her og garantere, at vi den og den dato vil have ansigtsgenkendelse i kongeriget Danmark.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-21:
Jamen jeg tror, at jeg på forhånd kan sige, at politiet vil sige, at det er en god idé med ansigtsgenkendelsesteknologi.
Når det kommer til forskellige teknologier, der udvider beføjelsen til at overvåge borgerne, har jeg endnu ikke hørt politiet sige: Puha, skulle vi nu ikke lige tænke lidt på borgernes retssikkerhed?
Så det ved vi jo allerede.
Det er den indstilling, der vil være, når vi skal forhandle videre i det her forløb.
Jeg er bare lidt nysgerrig på, hvad det er, Venstre tænker.
For det er jo en politisk beslutning at vurdere, om det er sådan et samfund, vi ønsker os.
Så hvilke forbehold har man?
Det er jeg lidt nysgerrig på.
Preben Bang Henriksen (V), 2020-01-21:
Den der med, at politiet nok kommer og siger, at det er en god idé, er ikke min erfaring.
Min erfaring er nærmest det stik modsatte, altså at politiet en gang imellem kan være for langsomme og for beherskede i ønskerne om ressourcer og teknologi osv.
Så det tror jeg egentlig ikke.
Hvilke forbehold har vi, og hvorfor spiller vi det ikke bare ind?
Jamen jeg tror også, jeg fik sagt, at hovedreglen altså er den, der står i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention om retten til privatliv.
Det er jo derfor, der skal være en vis proportionalitet, og der skal være nogle betingelser.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Tak for ordet.
Venstre går jo som bekendt ind for i hvert fald midlertidig grænsekontrol, og i den midlertidige grænsekontrol bliver der brugt en del ressourcer på personale, som man gerne vil bruge på alt muligt andet.
Vi er vant til, at når vi passerer grænser, eller når vi står i lufthavnen og skal med et fly, viser vi vores pas og møder også i dag i lufthavnen en ansigtsgenkendelse med det her lille runde kamera, som er derude.
Det får mig til at tænke, som jeg jo også sagde til ministeren, at for mig er det helt naturligt, at hvis man vil have en mere intelligent grænsekontrol, end vi har i dag, kunne – jeg siger ikke, det skal være sådan – ansigtsgenkendelse være et af redskaberne.
Kunne Venstre forestille sig at være åbne for det?
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-21:
Tak til ordføreren for at støtte forslaget, og tak for altid at stå vagt om retsstaten.
Tusind tak for det.
Men bare for at nuancere debatten kan man jo sige, at i San Francisco, i England og i mange stater i USA bruger man også den her ansigtsgenkendelsesteknologi.
Altså, de brugte den før, og så har man nu sagt, at der skal nedlægges et forbud mod brugen.
Så bare lige for at nuancere debatten: Det er ikke kun Kina.
Pernille Bendixen (DF), 2020-01-21:
Men det handler jo ikke om de almindelige danskere.
Det handler om bekæmpelsen af kriminalitet, og det kan vel ikke være nogen skade til, hvis man så virkelig gik så vidt som til at fange en indbrudstyv.
Man kan så være i tvivl om, om politiet overhovedet har den form for ressourcer.
Og så må man jo også lægge til grund, at politiet er professionelle mennesker, der går efter de hårdeste kriminelle.
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-21:
Det handler netop om uskyldige danskere.
Det er nok der, hvor vi ser forskelligt på det.
Der er ingen tvivl om, at for Radikale Venstre er grundlæggende frihedsrettigheder af meget, meget stor betydning.
Vi skal ikke have generel, udifferentieret, tilfældig overvågning af hundredtusindvis af danskere, som ansigtsgenkendelse vil give anledning til.
Det er jo det, der adskiller os i det her spørgsmål.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-01-21:
Det er jo ikke så lang tid siden, vi havde en større debat her om lige præcis overvågning.
Som jeg husker det, var ansigtsgenkendelse faktisk også en af de ting, som vi drøftede undervejs.
Jeg synes, at politiet skal følge med tiden.
De skal selvfølgelig også tage nye redskaber i brug.
Men i den debat skal vi også huske, at der ikke kun er ét hensyn at tage til, at politiet kan gøre sit arbejde mere effektivt.
Vi skal også afveje mulighederne, i forhold til om vi griber for meget ind i friheden for den enkelte, og at der også kan ske fejl og misbrug.
I England har man jo rent faktisk testet ansigtsgenkendelse, og det virkede ikke særlig godt.
Det udpegede falske positive.
Så det er også et meget usikkert værktøj at tage i brug.
Måske er det derfor, man i Europa-Kommissionen lige nu overvejer et forslag om at forbyde al brug af ansigtsgenkendelse, i hvert fald midlertidigt.
Vi har jo også set, at der med et andet teknisk bevismateriale, teledata, kan ske meget store fejl, som rokker ved retssikkerheden for borgerne.
Sådan er det jo, som jeg sagde før, også med ansigtsgenkendelse på nuværende tidspunkt, fordi det netop er testet med meget, meget store usikkerheder.
Betyder det så, at vi skal sige ja til alle gode forslag, som kan effektivisere politiets brug af ressourcer?
Nej, selvfølgelig ikke.
Men betyder det så også, at vi altid skal sige nej til flere redskaber?
Nej, det synes jeg heller ikke det gør.
Vi køber ind af herlige redskaber, og så er vi simpelt hen så teknologioptimistiske, og vi forsømmer at debattere, hvad det faktisk betyder for vores hverdagsliv på sigt, og hvilke former for misbrug de kan udsættes for.
Nogle gange kan vi løse nogle ting med klare regler, kontrol og en høj grad af retssikkerhed og klagemuligheder og tilsyn.
Det kommer på baggrund af teledatasagen.
For den bitre erfaring er jo, at der faktisk er brug for at holde rigtig godt øje med, hvordan sådan noget bruges.
Med ansigtsgenkendelse går vi efter SF's opfattelse for vidt.
Vi er ikke parate til at tage det i brug, og før vi har spurgt til det, vil jeg også sige, at der faktisk er en stor forskel på, at vi har en kommerciel udbyder på et fodboldstadion, der bruger det – jeg ved heller ikke, om jeg er begejstret for det, men de bruger det til at holde nogle få og veldefinerede fodboldbøller ude af et stadion.
Det helt vigtige er, at her kan man vælge at lade være med at gå hen.
Det kan man altså ikke, hvis der bruges ansigtsgenkendelse på togstationer, busstationer og alle mulige andre spændende steder, hvor vi synes vi kunne have brug for den form for overvågning.
Så konklusionen er, at vi er positive over for forslaget her i dag, og jeg tænker, at vi kan risikere at blive overhalet indenom af Europa-Kommissionens forslag.
Men lad nu det være.
Jeppe Bruus (S), 2020-01-21:
Vi har jo haft forskellige debatter om teknologi her den seneste tid, og vi har også haft en debat om overvågning.
Og uden overhovedet sammenligning i øvrigt mellem nummerpladegenkendelse og ansigtsgenkendelse slår det mig alligevel, at vi diskuterer anvendelsen af teknologi.
Er det ikke rigtigt, at Enhedslisten sådan set var enig i og syntes, at nummerpladegenkendelse var en god idé, når det handler om at bekæmpe f.eks. social dumping på de danske landeveje, og dermed ikke er tilhænger af et generelt forbud mod nummerpladegenkendelse, antager jeg?
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-21:
Det kan være et problem, fordi der ikke er tilstrækkelig proportionalitet i den måde, man arbejder med ansigtsgenkendelse på.
Det kan vi jo se fra alle organisationer, der arbejder tæt med det her.
Det er virkelig noget, der er til stor skade for den enkelte danskers personlige frihed.
Jeg synes, Edward Snowden rammer det meget godt ind i det her citat, hvor jeg tror han siger noget i stil med, at hvis man er ligeglad med overvågning, fordi man ikke har noget at skjule, så er det det samme som at sige, at man er ligeglad med ytringsfrihed, fordi man ikke har noget at sige.
Rosa Lund (EL), 2020-01-21:
Det er fuldstændig korrekt, at vi har en fælles finanslovsaftale, hvor politiet får nogle flere midler til at lave automatisk nummerpladegenkendelse.
Og her har det været meget vigtigt for Enhedslisten, at der bliver overholdt slettefrister, og at der er en begrænsning på, hvor lang tid man må have de her oplysninger liggende.
Der er to hensyn, der vejes op mod hinanden,
og der har vi så lavet den vurdering i finanslovsaftalen.
Men jeg synes i øvrigt ikke, at man kan sammenligne nummerpladegenkendelse med ansigtsgenkendelse.
Jeppe Bruus (S), 2020-01-21:
Det er jeg helt enig i, og det var også derfor, at jeg understregede det i mit spørgsmål.
Når man så taler om ansigtsgenkendelsesteknologien, kan Enhedslistens ordfører så forestille sig nogen eksempler på, at det kunne anvendes f.eks. imod en terrorist, der løber rundt i Københavns gader, eller noget andet?
Rosa Lund (EL), 2020-01-21:
Jamen man kunne måske godt tænke sig en situation, hvor det måske kunne ske; jeg har bare ikke nogen eksempler på, at ansigtsgenkendelse har været det, der har stoppet et terrorangreb.
Men det har hr. Jeppe Bruus måske, og så vil jeg gerne diskutere det.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Det er rigtigt, at man selvfølgelig ikke en til en kan sammenligne nummerpladegenkendelse med ansigtsgenkendelse.
Vil man nogen noget ondt, kan man køre i en anden bil end den, som er registreret i systemet, så det er relativt enkelt.
Men det handler alligevel om overvågning af borgerne og borgernes frihed til at færdes frit, uden at der er andre, der ved, hvor man er.
Når man er klar til at bruge nummerpladegenkendelse for at forebygge eller forhindre social dumping, men ikke er klar til at bruge ansigtsgenkendelse for eksempelvis at forebygge terrorangreb – det kunne være ved grænsen eller fastholdelse af den ansigtsgenkendelse, der allerede i dag er, når man flyver ind og ud af Danmark – siger det så noget om Enhedslistens prioriteringer?
Social dumping er en ting, og terror er noget andet, og jeg er helt med på, at nummerplader og ansigter er noget forskelligt, men jeg synes bare også, at social dumping burde ligge væsentlig lavere end beskyttelsen mod terrorangreb.
Rosa Lund (EL), 2020-01-21:
Så kan jeg berolige fru Pernille Vermund med, at det gør det skam også.
Nu er det bare sådan, at vi har nogle ret klare, konkrete indikationer, beviser, vil jeg nærmest sige, på, at automatisk nummerpladegenkendelse kan stoppe social dumping.
Jeg kender ikke nogen eksempler, men det gør fru Pernille Vermund måske, på, at ansigtsgenkendelse har stoppet et terrorangreb, har forhindret et terrorangreb.
Jeg vil meget, meget gerne være med til at diskutere, hvordan vi stopper terrorisme, for vi tager det meget, meget alvorligt i Enhedslisten.
Jeppe Bruus (S), 2020-01-21:
Det er jo en debat, som vi har haft noget tid nu, som jo er spændende og også meget relevant, og som selvfølgelig stiller spørgsmål ved den her nye teknologi – én ting er ansigtsgenkendelse, men der er også andre nye teknologier; hvordan skal de bringes i anvendelse og hvornår?
Mange folketingsmedlemmer har fået nye iPhones, og der har vi jo sådan en ansigtsgenkendelse, når vi åbner telefonen, altså i et lukket system, så det er jo ikke, fordi det bliver delt, men det er bare et enkelt lille værktøj.
Det bliver ikke nødvendigvis registreret i andre store systemer, men vi ved det jo sådan set ikke.
Og på den måde har teknologien jo meget stor udbredelse allerede i dag.
I den debat, vi har haft her over de seneste par måneder omkring ansigtsgenkendelsesteknologien, er der nogle, der som forslagsstillerne mener, at vi skal stoppe op nu og sige: Den teknologi kan vi ikke tillade; så vi kan på ingen måde bruge den teknologi i forbindelse med kameraer, der på en eller anden måde peger ud i det offentlige rum.
Det er sådan, man må forstå forslaget her.
Andre har så haft den holdning, at det ikke kan gå stærkt nok; vi skal bare give den fuld skrue.
Både Dansk Folkeparti og dele af Venstre osv. har haft den holdning, at vi dér bare skal ud over rampen.
Jeg må sige, at i forhold til den situation, vi så, med terrorangrebet i København for 4-5 år siden – det har vi også tidligere brugt noget tid på at diskutere her i Folketingssalen – hvor en terrorist løber rundt, og hvor man har kameraer, så kunne man spørge, om det ikke kunne være fornuftigt, at politiet havde flere kameraer, altså så det i den helt ekstraordinære situation var muligt at identificere en person i en folkemængde.
Det synspunkt tror jeg egentlig godt jeg kunne indtage.
Ville det kræve nogle drøftelser af, hvordan det i givet fald skulle implementeres helt praktisk, i forhold til hvem der skulle føre kontrol med politiets brug af det?
Ja, det ville det.
Vi kan have tillid til både vores forvaltning og til de domstole, der skulle forvalte en sådan regel.
Og derfor synes jeg jo, der er nogle eksempler, hvor man godt kan diskutere det.
Det, der foregår på Brøndby Stadion, er et lukket system, hvor man bliver genkendt, når man går igennem indgangene, og hvis man står i registeret, ja, så kan man ikke blive lukket ind – det er jo ren ansigtsgenkendelse.
Oplysningerne bliver ikke lagret i særlig lang tid og forsvinder så igen.
Så det er et eksempel på, hvordan det i privat brug er brugt der, og det er der også andre eksempler på.
Så jeg synes, det er relevant på et tidspunkt at diskutere, hvis det måtte komme dertil, om der er områder, hvor det her kan finde anvendelse.
Så på den ene side er det ikke noget, vi bare skal køre ud over stepperne med.
På den anden side er vi også modstandere af helt at sætte en stopklods ned her og sige, at det aldrig nogen sinde kan lade sig gøre.
Derfor støtter vi ikke dette beslutningsforslag.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Når vi taler om terror, taler vi jo bl.a. om folk, der bevæger sig over grænser og har onde hensigter i andre lande.
Det er jo netop der, ansigtsgenkendelsen i dag bliver brugt af offentlige myndigheder.
Når folk rejser ud af Danmark, viser de deres pas og bliver ansigtsgenkendt af et kamera i Danmark, mens det tilsvarende sker i andre lande.
Dermed ligger der en øget sikkerhed for, at dem, som er registreret i politiets og efterretningstjenesternes systemer, ikke kan bevæge sig fra et land til et andet, uden at Europol eller andre får fat i dem.
Pernille Bendixen (DF), 2020-01-21:
Det er bare, fordi man bliver lidt forundret.
For hvis ansigtsgenkendelse starter ét sted og så spredes ud, så man fanger flere kriminelle, hvordan kan det så være et problem?
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-21:
Tusind tak til spørgeren for de venlige indledende bemærkninger, som er gengældt, så mange tak og i lige måde.
Det er fuldstændig rigtigt, at det jo desværre ikke kun er i Kina, vi ser ansigtsgenkendelsesteknologi.
Og derfor er der jo et tilstrækkeligt grundlag for, at hvis man overhovedet skulle overveje at udrulle noget lignende i Danmark, så er der mange steder, vi kan analysere og indhente viden fra.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Tak for ordet.
Det er jo interessant at høre, hvordan der altid er to, der står sammen, når vi taler om borgernes tryghed og sikkerhed, og det er Radikale Venstre og Alternativet, som – lader det til indimellem i hvert fald – fuldstændig lukker øjnene for, at der også er en virkelighed derude.
Jeg er helt med på, at der ved overvågning og ansigtsgenkendelse er svære dilemmaer.
Vi skal ikke bare give den slags fri.
Der skal være tilsyn og kontrol med det, og vi skal udvælge, hvad det er for steder, det her giver mening, og hvor balancen er rigtig.
Men Radikale Venstre har jo været et af de partier, der virkelig har tordnet imod, at man havde mennesker stående ved grænserne som grænsekontrol, og Radikale Venstre har flere gange sagt: Skulle vi nu ikke gøre det her mere intelligent, behøver det at være fysiske mennesker, der står dernede?
Derfor klinger det en lille smule hult, at man nu er så reaktionær, at man faktisk ønsker at forbyde en ny teknologi, allerede før man har haft diskussionen om, hvordan og hvor den eventuelt kunne bruges i Danmark.
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-21:
Der er ingen tvivl om, at Radikale Venstre hver dag er ude i virkeligheden.
Og det, vi kan konstatere er virkeligheden i dag, er, at Danmarks Statistik har sagt, at der er gode nyheder.
Det er da fantastisk.
Der er da ingen grund til at krænke hundredtusindvis af uskyldige danskeres personlige frihed af den årsag.
Og når vi siger, at grænsekontrollen er symbolpolitik, så er det jo, fordi der findes over 7.000 km kyststrækning i Danmark.
Der er 7.000 km med måder at komme ind på, faktisk mere end det, jeg tror, det er over 8.000 km. Og så er det bare en falsk tryghed at sige, at fordi man stiller nogle kameraer op et sted, så kan man ikke komme ind et andet sted, hvis man vil noget ondt.
Og det vil jo kræve, at der var et bagkatalog af alle danskeres ansigter, som man så kunne kontrollere det op mod.
Og det ville eddermame være indgribende for utallige danskere.
Og der håber jeg, at Nye Borgerlige i højere grad kunne støtte op om den personlige frihed.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Det her vidner jo om, at Radikale Venstre netop ikke har sat sig ind i, hvordan ansigtsgenkendelse benyttes og anvendes.
Det er ikke sådan, at alle bliver registreret.
Det er sådan, at dem, man ikke vil have ind et sted, er i et kartotek, f.eks. kriminelle udlændinge, som er udvist for bestandig.
Dem kunne man lægge i et kartotek og sige: Hvis de her mennesker nærmer sig grænsen, behøver der ikke stå en mand i en regnfrakke ved grænsen for at holde øje med, om vedkommende kommer.
Så kan vi benytte os af ny teknologi.
Det være sagt, så synes jeg sådan set, at man skylder at fortælle – når man nu taler om antallet af indbrud – at antallet af voldsforbrydelser, antallet af voldtægter og antallet af trusler, som anmeldes, er støt stigende i Danmark.
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-21:
Der fik vi lige den der ekstra bemærkning med til sidst, og tak for det.
Det virker, som om spørgeren ikke sådan er helt med på, at Danmark har over 7.000 km kyststrækning.
Og der må vi bare sige, at så nem er verden ikke.
Forbryderne er desværre altid et skridt foran, og derfor ville det være falsk tryghed, og derfor er grænsekontrol falsk tryghed.
Peter Skaarup (DF), 2020-01-21:
Jeg kan ikke lade være lige at spørge den radikale ordfører, hr. Kristian Hegaard, til den her mulighed, som ansigtsgenkendelse kunne være for myndighederne, og ikke mindst kan jeg nævne, at Københavns Politi har ønsket det her redskab.
Hvorfor har de det?
Jo, det er, fordi man har oplevet tilfælde, hvor man kunne bruge ansigtsgenkendelse til at få fat på en kriminel i tide, inden vedkommende lavede mere kriminalitet.
Tænk tilbage på februar måned 2015, hvor terroristen vandrer fra Østerbro rundt i Københavns gader, og hvor man får nogle videooptagelser af pågældende på et tidspunkt, hvor man altså fra politiets side med fordel også gerne ville have en id på personen og altså ville vide, hvem det er, man ser, på de her videooptagelser.
Det ville spare vigtig tid, og der vil jeg godt lige spørge hr. Kristian Hegaard: Er det bare et blankt nej til, at vi skal vinde den tid til gavn for de ofre, der eventuelt måtte være, eller hvad?
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-21:
Det, som jeg helt grundlæggende er bekymret for, hvis vi tager imod den her ansigtsgenkendelsesteknologi hos politiet, er, at man kan blive grebet lidt af stemningen.
Hvis der nu måtte vise sig et gadetyveri på Strøget, kunne der komme en sådan lidt hurtig politisk udmelding om, hvor godt det ville være, hvis vi også havde ansigtsgenkendelsesteknologi dér.
Det, at vi først tager hul på det, gør mig bekymret, for hvis man gjorde det, ville det være en glidebane, hvor det lige pludselig ville sprede sig over det hele og indskrænke mange, mange danskeres frihed hver dag, hvert sekund.
Peter Skaarup (DF), 2020-01-21:
Men der vil jeg bare lige sige til den radikale ordfører her, at når man har sådan nogle tilfælde, hvor politiet mener, at der her er et rigtig godt redskab, er det jo så politikernes opgave, altså os herinde, at sikre, at det bliver brugt på den rigtige måde, og altså lægge nogle grænser ind for, hvordan man bruger det redskab.
Det ville godt nok være et godt redskab at have.
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-21:
Det er jo noget, vi alle sammen er meget optaget af.
Men helt grundlæggende er jeg bare bekymret for, at hvis først man åbner op for den lem, kan det brede sig til en lang række andre dele, som vi jo har set med de frihedsindskrænkninger, der har været retspolitisk de seneste 10-20 år.
Først starter det ét sted, og så bliver det udvidet gang på gang, og det er dét, der bekymrer mig helt grundlæggende.