runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-04-24:
Tak for det, og tak til forslagsstillerne, som med forslaget tager en debat op, som vi jo har haft ad nogle omgange.
I Venstre støtter vi ikke beslutningsforslaget her.
Vi opfatter ikke det danske embedsværk som politisk, og der er præcis samme armslængdeprincip gældende her som for alle andre analyser og beregninger, som bliver foretaget i embedsværket.
Derfor anser jeg det heller ikke som nødvendigt at flytte opgaven, som forslagsstillerne ønsker.
Vi har tillid til, at klimastatusser og klimafremskrivninger er faglige vurderinger, og så er vi glade for, at der er høringer og stor transparens i udarbejdelsen af fremskrivningerne.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-24:
Tak for talen.
Berlingske har beskrevet, at fagfolk i Energistyrelsen var modstandere af en regnemetode, som regeringens egne rådgivere i Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet også har kritiseret for at hvile på et tyndt grundlag.
Alligevel blev regnemetoden trumfet igennem, hvilket fik regnskabet til at se grønnere ud.
Hvad tænker ordføreren om det?
Theis Kylling Hommeltoft (S), 2024-04-24:
Man kunne da frygte, at det havde indflydelse på det, men jeg mener, at hvis vi har en udfordring, hvilket vi måske angiveligt har i forhold til en politisering, så skal det problem løses enkeltstående.
Løsningen er ikke at fratage dem kompetencen og lægge det ud i et uafhængigt organ, for jeg har tillid til vores ministerier.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-24:
Tak for den korte tale.
Nu fik ministeren jo i det sidste svar, som jeg ikke kunne replicere på, det til at lyde, som om jeg ikke mener, at det er Aarhus Universitet, Københavns Universitet eller andre gode videnskabsfolk, der skal lave beregningerne.
Det mener vi naturligvis.
Det, det handler om, er at håndtere dem, konkludere på dem og se på, hvor tæt det bringer os på klimamålet.
Som jeg før læste op, er det jo 50 pct. af embedsfolkene, der mener, at det kan være svært at levere rådgivning og bistand på et højt fagligt niveau og samtidig loyalt varetage ministerens politisk-taktiske ønsker.
Kan ordføreren overhovedet ikke se, at man kan synes, at det kan være en lille smule politisk belastende, at så vigtige fremskrivninger, som jo handler om opnåelse af vores 2030-mål, ligger i Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet?
Signe Munk (SF), 2024-04-24:
Jeg synes egentlig, det er en vigtig debat, som forslagsstillerne rejser her i Folketingssalen i dag, fordi klimafremskrivningen er blevet et meget vigtigt redskab i dansk politik til at tilrettelægge vores fælles klimapolitik og også i forhold til uenighederne, så vi ikke skal diskutere tal og opgørelser, men kan diskutere politiske tiltag.
Derfor er det så vigtigt, at vi i det arbejde, der er omkring klimafremskrivningen, passer på den faglige troværdighed, det må hvile på.
Jeg har i den her diskussion nogle gange prøvet at sammenligne med Finansministeriet, for Finansministeriet laver også fremskrivninger og regnemodeller, som SF historisk har været uenig i, fordi man ikke regnede de dynamiske effekter og uddannelse med.
Det giver ingen mening.
Men der var en faglig diskussion omkring det.
Og jeg har et meget stort ønske om, at ministeren insisterer på at sikre gennemsigtighed omkring, hvordan beregningerne bliver lavet, og også inddrager f.eks. Klimarådet i det eller de økonomiske vismænd.
Så jeg vil høre, om de to organer har fået en rolle i forhold til klimafremskrivningen.
Theis Kylling Hommeltoft (S), 2024-04-24:
Mange tak for ordet.
Forslagsstillerne stiller sig tvivlende, i forhold til om man kan stole på de klimastatusser og -fremskrivninger, der kommer fra Klima-, Energi- og Forsyningsministeriets nyoprettede kontor under afdelingen Center for samfundsøkonomi og analyse.
Først og fremmest bemærker vi i Socialdemokratiet, at beslutningen om at reorganisere er sket på embedsmandsniveau, altså har departementscheferne haft en snak hinanden imellem om, hvor det er mest hensigtsmæssigt, at kompetencen forankres.
Dernæst bemærker Socialdemokratiet, at arbejdet med klimastatusser og -fremskrivninger sker i tæt samarbejde med flere andre styrelser, ministerier og universiteter.
Vi deler derfor ikke forslagsstillernes mistillid og finder derfor ingen grund til at ændre organiseringen, da transparens allerede er højt prioriteret.
Vi har tillid til de klimastatusser og -fremskrivninger, vi modtager.
Vi kan ikke bakke op om forslaget.
Tak for ordet.
Lars Aagaard (M), 2024-04-24:
Også tak for den gode og vigtige kommentar.
Jeg er sådan set enig i, at det er vigtigt, når data lægges frem, at man også har åbenhed omkring, hvor usikkerhederne er store.
Var det ikke Storm P, der sagde, at det er svært at spå, særlig om fremtiden?
Det gælder selvfølgelig også, når man laver klimafremskrivninger.
Der er dele af områderne, hvor metoderne er mere udviklede end andre.
Det er jo bl.a. det, der er baggrunden for, at Aarhus Universitet lavede en opdatering af fremskrivningerne på lavbundsjorder, altså fordi man dér vidste forskningsmæssigt, at det, der lå i den gamle metode, ikke var retvisende, så man ville gerne lave noget, der var bedre.
Det har man gjort.
Og det er også det, der ligger til grund for, at vi meget snart kan offentliggøre en ny fremskrivning, hvor der også er nye tal for skovenes optag af CO 2 , fordi der var utryghed ved den gamle fremskrivning.
Så sådan vil der være områder, hvor usikkerheden er stor, og nogle, hvor den er mindre, og det skal være en del af kommunikationen.
Signe Munk (SF), 2024-04-24:
Jeg vil gerne kvittere for, at det forslag er blevet taget ned, for det er jo rigtigt, at vi har haft den her diskussion over noget tid og selvfølgelig med afsæt i de afsløringer, som Zetland lavede.
Jeg har sådan set bare et håb om, at der bliver gjort opmærksom på de steder, hvor der kan være diskussioner om regnemodellerne – altså vi ved, at der er det i forhold til diesel, og vi ved også, at der er det i forhold til andre områder.
Og det er vigtigt, at det bliver hevet frem, i stedet for at det skal graves frem.
Lars Aagaard (M), 2024-04-24:
Faktisk har vi i forbindelse med debatten sidste gang og også på opfordring fra SF været inde at kigge på de processer, som der er i forbindelse med klimafremskrivningen,
og sikret, at der afholdes faglige møder, hvor f.eks. Klimarådets folk kommer ind og får mulighed for at kommentere på det, lige såvel som andre interessenter også kommer til at kommentere på det.
Så jeg er sådan set enig i det, som SF peger på, altså at det er ekstremt vigtigt, at de beregninger, embedsværket laver, kan blive udfordret.
Det er jo ikke bare af hensyn til det, som forslagsstillerne har fokus på, nemlig om der sker en eller anden form for politisk magtfordrejning, men selv dygtige embedsmænd kan jo regne forkert eller mangle et perspektiv, og derfor er den åbenhed, den dialog, den inddragelse, det, at fremskrivninger kommer i høring, og at der fremlægges detaljerede beskrivelser af metode, svar osv., en del af det fundament, det skal stå på.
Det er en garanti for os alle sammen, øvrigt også for mig som minister for, at det, jeg får fra embedsværket, er blevet trykprøvet.
Det går jeg også en del op i at det er.
Det opfatter jeg egentlig som et relativt vildt udsagn.
Grunden til, at vi har beslutningsforslaget her nu, er nogle data, som Aarhus Universitet har lagt frem.
Det er Aarhus Universitets data.
Klimafremskrivningen hviler på input fra mange kilder.
Noget kommer fra forskningen på Aarhus Universitet og Københavns Universitet, noget kommer fra Miljøministeriet og deres modeller, noget kommer fra Skatteministeriet og deres modeller, osv.
Der er rigtig mange kilder, og det hviler på et højt fagligt niveau.
Det, som jeg står på mål for som minister, er, at vi sikrer transparens i de metoder, sådan at offentligheden og Folketinget kan følge med i, hvordan der regnes.
Det er det, der giver den største sikkerhed for, at vi beskytter, at det er et fagligt og seriøst arbejde, som leveres fra embedsværket, hvilket jeg i øvrigt har tillid til.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-24:
Jeg kan godt snakke så højt, at man kan høre mig, så det er ikke det.
Det er dejligt, at ordførerne er enig med mig i, at vi har dygtige embedsfolk, og så kan der være mange andre ting, vi skal kigge ind i, det er jeg enig i.
Men så nævner ordføreren alligevel Klimarådet, og der kan jeg godt blive bekymret.
Men f.eks. den anden dag kom Klimarådet med, at hvis man bare nedlagde en tredjedel af dansk landbrug, kunne man også redde havet osv., så der risikerer man også, at det har en politiserende effekt.
Det er ikke, fordi jeg ville være imod, at man kan redde noget ved at nedlægge dansk landbrug, for jeg er sikker på, at hvis man nedlagde det hele, ville det nok løse nogle andre problemstillinger.
Nej, ordføreren er bare uenig i, at forurening af en fjord, som er miljø, har noget som helst at gøre med de ting, som Klimarådet er nedsat for at gøre, som er CO 2 -udledning, klima og at deltage i debatten.
Jeg skal love for, at de deltager i debatten, men de politiserer, hvis de kalder sig Klimaråd og så begynder at snakke om udledning til fjordene.
Det, jeg bare forsøgte at sige, var, at himlen kun er grøn for dem, som får de svar, de ønsker, og der, hvor vi burde få de neutrale svar, er i ministeriet.
Er ordføreren uenig i det så?
Signe Munk (SF), 2024-04-24:
Jeg oplever, at ordføreren antyder, at Klimarådet skulle være politisk styret.
Der må jeg bare sige, at det er det ikke.
Det er nedsat som en uafhængig klimavagthund, som jo netop har den opgave at udfordre den klimapolitik, der sådan set bliver lavet herinde og af alle mulige forskellige partier.
Det synes jeg er sundt, det synes jeg er godt, og jeg synes, at vi får en bedre diskussion og bedre klimapolitik af det.
Jeg vil også sige, at jeg ikke oplever, at der er noget som helst fejlagtigt fagligt i den arealstrategi, som Klimarådet har lagt frem.
Så kan man godt være uenig i, om man skal begrænse danske landbrug, som jo er det, der fylder allermest i det her land, for at redde vores fjorde.
Det synes jeg vi skal, men det er jo så en ærlig sag, hvis ordføreren er uenig i det.
Der er vist behov for at slå en ting fast: Der er kun én fru Signe Munk i SF, der er klimaordfører, og det er undertegnede.
Det andet er, at jeg har brug for, at hr. Torsten Gejl bliver mere præcis på, hvad det er for nogle beregninger, han angriber, for jeg synes faktisk, at det er den spændende diskussion.
Hvis hr. Torsten Gejl henviser til klimaministerens reaktion, da lavbundstallene kom, så må jeg sige, at jeg synes, det var en politisk helt forkert håndtering af det, for klimaet har jo ikke fået det bedre af, at der er nogle tal, der er blevet anderledes, men det har jo sådan set ikke så meget at gøre med selve beregningerne.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-24:
Det er lidt forskelligt fra formand til formand, om man skal trykke sig ind begge gange.
Ellers er det en gættekonkurrence heroppe.
Jeg beklager meget, hvis det er den forkerte Signe Munk, jeg adresserer her.
Der er simpelt hen en anden Signe Munk, der er klimaordfører for SF.
Nå, det kan ordføreren svare på.
Så beklager jeg virkelig.
Jeg synes måske specielt, at der har været grund til at angribe de her beregninger, fordi de netop har vaklet sådan, fordi klimaministeren har været ude at sige nogle ting omkring besparelser på flere millioner ton CO 2 , som så er blevet kritiseret meget, meget kraftfuldt af de videnskabsfolk, som har lavet beregningerne, og så er der forskellige aktindsigter, der viser, at ministeren var advaret.
Det slingrer så meget, synes jeg, at der er grund til at få beregningerne over i et objektivt organ.
Signe Munk (SF), 2024-04-24:
Jeg skal afsløre, at den nuværende fru Signe Munk er enig med den fru Signe Munk, som er citeret i Berlingske, og den nytænkning, jeg efterspurgte, er jo ikke at flytte det væk fra Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet, eller at Energistyrelsen stadig spiller en meget vigtig rolle, men netop at få tænkt over, hvordan vi får trukket uenigheder frem, får sikret, at der er nogle, der følger processen i forhold til udarbejdning af klimafremskrivningen, hvad jeg synes er vigtigt at Klimarådet gør.
Jeg mener ikke, der har været den opmærksomhed omkring klimafremskrivningen tidligere.
Så bliver jeg også nødt til at anholde, hvordan hr. Torsten Gejl bruger den diskussion, der har været omkring klimafremskrivningen, til at sige, at klimafremskrivningen ikke er objektiv.
Jeg vil gerne høre ordføreren argumentere den påstand til ende, for så må ordføreren jo mene, at man ikke kan stole på den klimafremskrivning, der netop nu står til troende, altså klimafremskrivningen for 2023, og det mener jeg er en forkert påstand.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-24:
Tak for talen, som jo indeholder nogle gode punkter, men jeg er også ærgerlig over, at SF ikke vil være med til at garantere total objektivitet omkring de her beregninger, for embedsfolkene siger jo selv, at det kan være svært.
Det siger de hundrede procent tydeligt; det er ikke mig, det siger det.
Det er jo embedsfolkene, der siger det.
Der var en artikel i Berlingske, dengang Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet fik kritik for at flå klimaberegningerne ud af Energistyrelsen og ind i Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet.
I den artikel siger ordføreren: Signe Munk, klimaordfører for SF, påpeger over for Berlingske, at der generelt er store usikkerheder forbundet med klimafremskrivningen.
Hun mener derfor, at der er behov for nytænkning af den.
Er den nytænkning bare det der med at trække nogle uenigheder frem, eller hvad?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-24:
Virkeligheden er, at de eneste, der kan gøre noget ved det, er regeringspartierne.
Det er jo dem, i hvert fald den nuværende statsminister, der har åbnet den her ormekasse, som betyder, at ministerierne ligesom skulle fremme politiske intentioner for den til enhver tid siddende minister.
Det er jo nok et nybrud, i forhold til hvordan jeg så embedsværket fungere sådan helt stereotypt som de her grå mænd, man bare vidste var fagligt dygtige, kom med deres ting og lagde tingene frem fuldstændig korrekt og objektivt, og så kunne man politisere på det i næste led.
Det så jeg, dengang den nuværende statsminister var fremme at sige det, som et nybrud.
Det synes jeg er bekymrende, og det kan jo i værste fald føre til, at vi kommer i en situation, hvor vi begynder at skifte hele embedsværket ud, som vi kender det fra andre nationer, fordi man skal have nogle, som kan regne tallene på en rød, blå eller grøn måde.
I forhold til om det er noget nyt, tror jeg, det bare er, fordi Alternativet lige nøjagtig på det her område har meget hjerteblod med i det og derfor er blevet meget opmærksom på det, også med blæst om tingene.
Jeg har selv oplevet på andre områder, at det har været ligesådan.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-24:
Tak for talen.
Nej, jeg står ikke og har mistillid til embedsfolkene.
Det er ikke mig, der siger det.
Jeg taler heller ikke om spindoktorer osv.
Jeg refererer til Dybvadudvalgets gengivelse af embedsfolkenes egne ord.
Jeg forstår godt ordførerens tanker omkring det her.
Det kan være, det er et problem, der skal løses mere generelt.
Grunden til, at vi reagerer her, er, at der har været så utrolig meget blæst om de her beregninger, og at det virkelig virker som en ting, der har vaklet.
I og med at det jo er de beregninger, der lægger grundlaget for, om vi opnår 2030-målet for klimaet, en 70-procentsbesparelse i 2030 jo, er det sindssygt vigtigt for Alternativet, at de er objektive.
Så det er derfor, vi gør det.
Men hvis ordføreren har samme skepsis over for den her politisering, hvad tænker ordføreren så man kunne gøre ved det?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-24:
I Danmarksdemokraterne kommer vi ikke til at støtte det her forslag.
Men det betyder faktisk ikke, at vi ikke forstår intentionen fra hr. Torsten Gejls side.
Som det også kommer frem i hr. Torsten Gejls spørgsmål her, er det måske ikke så meget, om embedsfolk, som vi har stor tillid til i Danmarksdemokraterne, er i stand til at regne rigtigt, som jeg hører hr. Torsten Gejl, men at de ikke får lov til at komme videre med de ting.
Men så er det et andet forslag, der skal være her.
Så er det et forslag, der skal handle om det, vores nuværende statsminister var fremme og sige, nemlig at embedsværket skulle være meget mere politiseret.
Nogle af de hår, der er i suppen ved hr. Torsten Gejls forslag og ved Alternativets forslag, er for Danmarksdemokraterne, hvordan vi kan finde folk, som er mere uafhængige, end embedsfolk i et ministerium burde være.
Derfor kommer vi ikke til at støtte forslaget.
Vi forstår intentionen, og på lange stræk er vi nok også enige i, at der er kommet en uheldig tendens.
Men med et forslag som det her synes jeg måske også personligt, at det ser ud, som om det er embedsfolkene, vi hænger ud, og det har vi ingen interesse i i Danmarksdemokraterne, så der synes vi måske, at hr. Torsten Gejl skulle komme med et andet forslag om, at ministre og spindoktorer, som jeg hører hr. Torsten Gejl sige, holder op med at stille krav om, at man kommer frem til de tal, der er opportune, i stedet for at komme frem til de tal, som vi er sikre på Embedsmændene i ministeriet kan komme til, nemlig dem, der er rigtige, så vi får noget større gennemsigtighed i det.
Det gavner jo altid demokratiske processer, og det er jeg sikker på ministeren er enig i, selv om han måske ikke vil sige det fra talerstolen.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-04-24:
Nej, det mener jeg sådan set ikke.
Jeg har jo ikke indsigt i, hvordan de oplever deres arbejde, ud over det, som du refererer til mig.
Hvis det er en generel udfordring, må vi jo også behandle det som en generel udfordring, og det ville vi i så fald ikke løse ved at flytte én opgave ud af ministeriet.
Så vil jeg også gerne lige slå fast, at i Venstre ønsker vi jo også at have så korrekte beregninger og fremskrivninger som overhovedet muligt til at basere vores arbejde på.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-24:
Som jeg har sagt før, tilkendegiver næsten 50 pct. af embedsværket ifølge Dybvadudvalgets rapport, at det kan være svært at levere rådgivning og bistand på højt fagligt niveau og samtidig loyalt varetage ministerens politisk-taktiske ønsker.
Mere end 40 pct. tilkendegiver, at det er udfordrende at efterleve de centrale pligter i »Kodex VII« på tidspunkter, hvor man betjener ministeren under stort tidspres.
Mener ordføreren, at de embedsfolk tager fejl i forhold til måden, de beskriver deres eget arbejde på?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-04-24:
Da de artikler fra Zetland var fremme, gjorde det selvfølgelig også indtryk på mig, og det er også derfor, at der er blevet bedt om nogle forklaringer fra Klima-, Energi- og Forsyningsministeriets side, og dem mener jeg også at vi fik.
Jeg har lige nu ingen grund til at have den opfattelse, at det er nødvendigt at flytte opgaven ud af Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet.
Jeg oplever, at der er transparens, ligesom jeg nævnte, og en høringsperiode.
Så må vi jo tage en debat om metoden, hvis det er den, der er en kritik af.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-24:
Men det er jo embedsværket selv, der tilkendegiver – næsten 50 pct. af embedsværket – at det kan være svært at levere rådgivning og bistand på højt fagligt niveau og samtidig loyalt varetage ministerens politisk-taktiske ønsker.
Det er jo mange – rigtig, rigtig mange – embedsfolk, der siger det her, og samtidig er lige præcis håndteringen af klimaberegningerne jo noget, der har været udsat for kæmpestor kritik.
Der har været sag på sag, hvor man har kritiseret ministeren for at være lidt politisk.
Ville det ikke være en fordel for ministeren at få det lagt et objektivt sted hen?
Så var den diskussion slut.
Lars Aagaard (M), 2024-04-24:
Jo, og derfor påhviler det da os alle sammen, inklusive alle ministrene, at sikre, at »Kodex VII« respekteres.
Det bestræber jeg mig selv på.
Et af svarene på at gøre det er jo bl.a. så at sørge for, at der konkret i forhold til klimafremskrivningerne bliver fremlagt metodenotater, så der er transparens i, hvordan der regnes, at der gives orienteringer til Folketinget, både i udvalg og forligskredse, og at der er åbenhed om, hvordan embedsværket regner.
Det er jo, dels for at omverdenen kan kigge ind, dels er det en del af den garanti, der skal være til embedsværket, for, at der ikke udøves en form for magtfordrejning, som der spørges til her.
Svaret er ikke at flytte opgaverne væk fra embedsværket.
Svaret er at understøtte, at embedsværkets faglighed respekteres.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-24:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg er jo forbavsende meget enig, i hvert fald i noget af det sidste, som ordføreren siger, altså det her jo selvfølgelig skal gøres nogle steder i landet, hvor fjernvarmen ikke udrulles, og så skal man lade være med at have det her overpositive syn om, at det nok gælder inden for en afstand af 50 km fra alting.
Altså, det er ret dyrt at lægge de rør, og der bliver varmepumper i stedet løsningen.
Så den del var jeg enig i.
Men jeg er stadig væk noget forvirret over det.
Jeg kan jo godt se, at Enhedslisten falder over det her med, at Liberal Alliance så synes, at den grønne omstilling økonomisk må ligge over – og der kan jeg også selv blive lidt overrasket, men fred være med det – men virkeligheden er jo, at jeg, når det drejer sig om det her forslag, måske synes, det er lidt forkert at påstå, at Liberal Alliance ikke har styr på pengene.
For det er jo fuldt finansieret.
For det eneste, Liberal Alliance gør, er, at de tager de penge, der kommer fra varmepumpepuljen, og så laver dem om til et fradrag.
Men den løber jo på et tidspunkt tom, og så sagde Liberal Alliance også, at Skatteministeriet må regne ud, hvor stort et fradrag det så er, og så må vi jo gå ud fra, at Skatteministeriet må korrigere den sats.
Vi betaler jo heldigvis skat bagud, så det er jo til at finde ud af.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-24:
Jamen det er da rigtig godt, at Liberal Alliance interesserer sig for Enhedslistens politik.
Jeg tror sådan set, at hvis man har nogle fradrag, så kan man fremme noget bestemt.
Jeg synes bare ikke, at det er det rigtige greb i forhold til at målrette de penge, som vi bruger, til varmepumper.
Jeg ser meget gerne, at vi kommer frem til, at de bliver meget målrettet til nogle landdistrikter, hvor der ikke kommer fjernvarme, og hvor der ikke er mulighed for en fælles varmeløsning, og at vi får målrettet det til de husstande, som har den dårligste økonomi.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-04-24:
Og den styring, der skal være af det, er selvfølgelig, at inden man beslutter sig for, hvad fradragsniveauet skal være, skal det bero på en adfærdskalkule, sådan at man kender priselasticiteten og ved, hvor mange ansøgere man regner med, ligesom man gør det med alle mulige andre fradrag, der skal finansieres.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-24:
Jeg kan sagtens se, at der er nogle ting omkring f.eks. rentefradraget, som gør, at uanset hvor dyr en bolig man køber, hvor man har en belåning af den, så kan man opnå et højere fradrag.
Det synes jeg er urimeligt.
Så jeg kan sagtens se, at der er noget, som der ikke er helt styr på, og som ikke virker godt.
Men det betyder selvfølgelig ikke, at man så skal implementere det på andre områder.
Til spørgsmålet om, om vi har nogle erfaringer, må man sige, at på energiområdet har vi jo en erfaring fra dengang, hvor vi havde ret lempelige vilkår for solceller på private boliger.
Der var det noget, som var ret populært blandt boligejere, og hvor der jo blev grebet ind over for det, fordi man syntes, at det udviklede sig i en retning, hvor det blev for dyrt for statskassen.
Så vi har jo eksempler på, at hvis ikke man styrer tingene, kan det komme ud af kontrol.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-04-24:
Tak for det.
Det er jo bare det samme argument igen, altså det her med, at der ikke skulle være styr på økonomien i det.
Og det er jeg faktisk ret sikker på er en præmis, som på alle andre af skattesystemets områder er en præmis, som Enhedslisten godt forstår, altså i forhold til de områder, men det gør de så ikke lige her i dag.
Så mit spørgsmål til ordføreren er: Skal vi høre på, at Enhedslisten er imod det, og at de ingen andre forslag om fradrag nogen steder i det danske skattesystem selv har eller vil bringe til bordet?
For ellers ville vi jo stå i en situation med præcis de samme modargumenter, som jeg bliver mødt af her, i forhold til Enhedslistens egne forslag.
Så er det tilfældet?