runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (RV), 2020-02-28:
Som jeg allerede har nævnt, støtter Radikale Venstre det her lovforslag.
Jeg har selv siddet i trilogforhandlinger om direktivet og revisionen af direktivet som medlem af det juridiske udvalg i Europa-Parlamentet.
Og så må jeg jo komme med en tilståelse: Det direktiv, der er vedtaget i EU, er mangelfuldt.
For når vi taler om beskyttelse af f.eks. vores børn og de unge mod diverse indhold, bliver vi jo nødt til at have et meget stærkere fælles regelsæt i EU for, hvordan vi gør det.
Det vil nogle vægre sig ved og sige: Skal det nu besluttes i Bruxelles?
Nej, det skal det ikke nødvendigvis, men så må vi have styrket direktivet.
Nu kigger jeg over på kulturministeren, som jo ikke har ansvaret for direktivet.
Må jeg i øvrigt have lov til at lykønske kulturministeren med debuten på Folketingets talerstol i dag.
Det er faktisk først i dag, kulturministeren har debut på Folketingets talerstol, så tillykke med det.
Så skal jeg lige finde tilbage til tråden, nemlig direktivet.
Det er § 9 i direktivet, som er en udfordring for os, for hvis ikke vi har muligheden for at sætte nogle skarpere regler på europæisk plan og man ikke ønsker det i Bruxelles, må vi overveje, om vi ikke kan styrke § 9, således at vi kan sætte nogle skarpere regler herhjemme i Danmark for, hvordan vi beskytter vores børn.
Det er jo på en lang række områder en udfordring, men det er i mine øjne et problem, at vi stikker folk blår i øjnene, hver eneste gang vi regulerer på medieområdet.
Hvad enten det gælder reklamereglerne på TV 2 eller andre reklameregler osv., gør vi det med den illusion, at vi beskytter folk mod diverse indhold og beskytter folk mod afbrydelser midt i udsendelsen.
Det gør vi ikke, for sådan er der jo ikke nogen der ser tv længere.
Der er jo ikke nogen – undtagen måske hr. Søren Søndergaard, det ved jeg ikke – der sådan bider sig fast i, at man skal se DR, eller at man skal se TV 2.
Vi ser mange forskellige kanaler, det gør de fleste danskere i hvert fald, og der får de i hvert fald spilreklamer en masse, og de får afbrydelser en masse.
Fordi mediemarkedet har udviklet sig på den måde, skaber det jo så også nogle nye udfordringer.
Det er jo en virkelighed, jeg synes vi bliver nødt til at forholde os til, og det var derfor, jeg kiggede over på ministeren før.
Men med disse ord giver vi fuld støtte til lovforslaget fra kulturministeren.
Pernille Bendixen (DF), 2020-02-28:
Mange tak for det.
Nu har de to første ordførere redegjort for indholdet af lovforslaget, så der er ingen grund til at gå mere ind i det.
I Dansk Folkeparti glæder vi os selvfølgelig over, at det nu vedtages ved lov, at man skal have en mere handicapvenlig tilgang, og vi glæder os også over, at man fastholder reklameblokkene i deres nuværende form.
Jeg tror ikke, der er ret mange, der ønsker flere reklamer.
Det eneste, reklametiden kan bruges til, er at smøre madpakker, så man ikke går glip af noget i den film, der aktuelt bliver vist.
Det fremgår af lovforslaget, at der skal laves en ny vurdering af aldersbegrænsningen på bl.a. film.
Det giver faktisk god mening.
Personligt synes jeg, at den model, der er nu, er en lille smule konservativ.
Det må så være op til det udvalg, der skal vurdere det, hvordan de vil gøre det.
Så er der et af høringssvarene, der siger, at der, hvor der ikke er nogen aldersbegrænsning, er der heller ingen grund til, at man mærker det, og det synes jeg egentlig giver god mening.
Der er ingen grund til at bruge tid på det, når man alligevel ikke skal mærke det.
I forhold til det, som hr. Jens Rohde netop spurgte Venstres ordfører om, synes jeg faktisk, at der er en pointe der.
Vi har meget svært ved at styre, hvad der sker på de digitale platforme, og det synes jeg faktisk vi skal tage imod og som Folketing gå lidt mere ind i.
Stén Knuth (V), 2020-02-28:
Jeg er ganske sikker på, at Venstre gerne deltager i de drøftelser.
Men det kræver vel også, at vi i Venstres folketingsgruppe får lov til at diskutere det igennem, inden vi så kan mødes og få nogle fælles drøftelser.
Det synes jeg er rigtig fint, og det vil jeg da gerne tage med hjem til gruppen.
Birgitte Bergman (KF), 2020-02-28:
Dette lovforslag tager rigtig godt hånd om de væsentlige problemstillinger, som netop handler om beskyttelse af mindreårige i forhold til skadeligt og ulovligt audiovisuelt indhold på videodelingsplatformstjenesterne, og der har andre gode ordførere allerede været inde på, hvad det egentlig indebærer.
Jeg kan bare sige, at det er et rigtig fint lovforslag, som er tidssvarende, og som ikke mindst kommer vores børn og unge til gavn.
For Det Konservative Folkeparti er det vigtigt, at vores børn kan vokse op i en tryg dagligdag, og at vi som forældre kan være sikre på, at de beskyttes mest muligt, og at vi netop beskytter mindreårige mod skadeligt indhold og beskytter alle borgere mod indhold, der tilskynder til vold eller had, eller hvis udbredelse udgør en strafbar handling.
Vi har nemlig et særligt ansvar for at beskytte børn og unge, og de her regler får en konsekvens, og direktivet er et rigtig godt eksempel på, når EU-lovgivningen giver rigtig god mening.
På den baggrund støtter Det Konservative Folkeparti naturligvis det her lovforslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-28:
Det her er sådan lidt en pose blandede bolsjer.
Vi må se, når vi har udvalgsbehandlingen, om vi skal søge om at få delt nogle af elementerne deri.
Så vi er lidt splittede i forhold til det.
Så vi har endnu ikke hundrede procent taget stilling til, om vi stemmer for eller imod det samlede forslag.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-02-28:
Nu er jeg ikke sikker på, om det er et spørgsmål, eller om det er en konstatering fra ordføreren.
Men jeg hørte også ordføreren sige før, at det jo ikke er hele islam og alle muslimer i Danmark, det drejer sig om.
Hvis vi får anerkendte trossamfund – det vil sige, at de skal handle efter danske regler og operere i overensstemmelse med dansk lovgivning og med vores værdier – så må de også være her, og så får vi en måde at praktisere islam på, som kan accepteres.
Når vi ikke anerkender dem, skubber vi dem ud i mørket.
De vil jo blive ved med at figurere og få masser af penge, som strømmer ind fra andre stater.
At skubbe dem ud den vej vil jo gøre det svært at nedlægge dem.
Vi mener, at vi skal følge lovens vej, få dem anerkendt og skabe gennemsigtighed ad den vej.
Og så kan vi se, i forhold til hvordan de kan lukkes.
Vi har jo netop lige gjort det med Loyal to Familia i forhold til § 78, hvor det netop har været muligt at gå ind og gøre det.
Og i forhold til de moskeer og trossamfund, som ikke overholder vores lov, vil vi se på, hvilket juridisk grundlag der er for at kunne afvikle dem.
Joy Mogensen (S), 2020-02-28:
Det vil jeg også gerne.
Lad os gøre det og have en god dialog om det, forhåbentlig.
Jens Rohde (RV), 2020-02-28:
Ja, det er jeg helt enig i, både med de 12 minutter og ingen afbrydelser.
Det vil vi gerne have undersøgt under udvalgsbehandlingen.
Joy Mogensen (S), 2020-02-28:
Jeg ledte lige efter, om det skulle være beskrevet i det baggrundsmateriale, for det kan jeg desværre ikke svare på på stående fod.
Men jeg vil gerne svare på det som en del af udvalgsbehandlingen, og jeg vil gerne være med til at kigge på det.
For det her handler jo ikke om at stille det danskproducerede medieindhold værre i forhold til andet indhold fra andre kulturelle medievirkeligheder.
Det handler for regeringen tværtimod om at stille dansk medievirkelighed mere lige med det her, end det er i dag, sådan at vores børn både får kvalitetsindhold, men faktisk også får en god oplevelse med dansk medieindhold.
Så jeg er meget åben for at kigge på, om vi kan stille TV 2 lidt bedre, dog stadig væk med den klausul, at man ikke må afbryde programmer eller forlænge tiden med reklamer.
Jens Rohde (RV), 2020-02-28:
Til det er der, hr. Søren Søndergaard, jo at sige, at Danmark har tiltrådt direktivet og også revisionen af direktivet – men fred være med det.
Det er jo faktisk helt rigtigt, at vi har et grundlæggende problem med, at censuren i en lang række tilfælde allerede er udliciteret til kapitalismen, til de private firmaer.
Det ved vi jo med Facebook, og det er jo et kæmpe problem.
Det er jo derfor, jeg vil have medieansvarslove og alle de der ting på dagsordenen.
Men det var ikke det, jeg ville spørge om, for det var om TV 2 og de 12 minutter, og vi er faktisk enige i, at det er fint med de 12 minutter.
Men der er spørgsmålet om, hvordan man regner på de 12 minutter, det vil sige, om det er fra en hel time til næste time – eller hvordan jeg skal forklare det – altså fra klokken hel til klokken hel, eller om man kan regne det fra kl. 8.15 til kl. 9.15.
Det giver faktisk en ret stor forskel, siger de i hvert fald på TV 2, og jeg ved ikke, om ministeren vil være villig til at prøve at kigge på det eller i hvert fald sige os, hvad effekten vil være, for det kan jeg heller ikke lige gennemskue.
Men TV 2 har jo i hvert fald et ønske om at holde fast i de 12 minutter med en større fleksibilitet.
Kunne det lade sig gøre?
Joy Mogensen (S), 2020-02-28:
Det vil jeg gerne anerkende.
Når jeg forsøgte at svare sådan lige indledende, var det, fordi jeg hørte, at man diskuterede, hvad det betød, at ministeriet havde skrevet »forudsat«, og det prøvede jeg på at klargøre.
Jeg vil gerne anerkende, at der kan være den her risiko, hvis det var det, vi gjorde.
Jeg vil gerne være med til at undersøge nærmere, om der er risiko for, at det er det, der kan komme til at ske.
Med min opfattelse af lovforslaget, som det ligger nu, kan jeg ikke på nuværende tidspunkt se, hvordan vi ved at lægge det i Medierådet for Børn og Unge under Kulturministeriet – det bliver dem, der skal se på, hvilke videodelingsplatforme der overhovedet bliver omfattet af det her, og det også bliver dem, der skal føre tilsyn, ligesom de fører tilsyn med al anden medievirksomhed, som er omfattet af dansk regulering inden for vores jurisdiktion – har udliciteret det, hverken helt eller delvis.
I min verden burde det her medieråd være garanten for, at der er en myndighed, der holder øje.
Søren Søndergaard (EL), 2020-02-28:
Tak for det.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at vi i Europaudvalget har behandlet et forslag, hvor det danske Justitsministerium ikke kunne tiltræde forslaget, som blev behandlet i EU, ud fra en vurdering af, at det kom i karambolage med grundlovens § 77.
Det er lige præcis spørgsmålet om, at vi ikke kan indføre forhåndscensur.
Nu skal vi jo ikke tage udvalgsbehandlingen her – vi kan komme tilbage til det, og vi kan også få noget teknisk hjælp, for det er lidt kompliceret stof, og jeg er ikke sikker på, at vi nødvendigvis har forstået det hele – men vil ministeren på det principielle plan ikke anerkende, at der kan være et problem, hvis man udliciterer til private aktører at afgøre, om noget er inden for eller uden for lovens rammer?
Altså, det, at risikoen for, at der sker en overimplementering, er til stede – i hvert fald hvis man har strafforanstaltninger – og det der med, at det ikke er domstolene, men det er private, der skal afgøre det, rejser i hvert fald et problem, som vi skal have kigget nærmere på.
Henrik Dahl (LA), 2020-02-28:
Tak for ordet.
Vi hæfter os også ligesom Enhedslisten ved, at forslaget griber ret kraftigt ind i ytringsfriheden.
Vi hæfter os i forbindelse med tidligere forsøg på at lave censur af moderne medier ved, at det altid bliver langt mere vidtrækkende, end intentionen oprindelig er, så man også ender med at censurere ting, som det er meget svært ud fra sådan en dansk forståelse af tingene at forstå hvorfor skal censureres.
Så i lyset af at forslaget griber så kraftigt ind med noget, der ligner censur, kan vi ikke bakke op om det.
Tak for ordet.
Jens Rohde (RV), 2020-02-28:
Hvis vi skal begynde at tale platformsneutralitet, også i forhold til støtteordninger og sådan noget i fremtiden, så må vi jo opsætte et regelsæt, og inden for det må vi jo have en medieansvarslov.
Men vi har jo behov for at få et bedre greb om, hvad der sker på de digitale platforme.
Og jeg har jo ikke bagt det færdigt.
Det er derfor, jeg spørger, om ikke vi skulle have de her drøftelser, for det er ualmindelig vanskeligt, og det var også det, jeg startede med at sige – så det er bare det, der ligger i det.
Men jeg ved ikke, om Venstre har et ideologisk standpunkt i forhold til det.
Jeg spørger bare sådan nysgerrigt, om man er klar til at gå ind i drøftelser af den karakter.
Marianne Jelved (RV), 2020-02-28:
Min baggrund for at være med i det her på den måde, jeg lige har beskrevet, er, at jeg rigtig mange gange har erfaret, at fælles viden også gør det nemmere at tale sammen om de problemer, vi i givet fald har i samfundet, så det er jo også, for at det perspektiv kommer med.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-28:
Det vil vi i den grad være med til.
Jo bedre oplyst vi er, jo bedre kan vi jo være til at stå imod de udfordringer, der er, og eftersom jeg kan konstatere, at der desværre ikke er opbakning til det her forslag, så vil ethvert skridt i retning af at få bugt med de her problemer være kærkomment for Nye Borgerlige.
Så det tager vi meget gerne imod.
Marianne Jelved (RV), 2020-02-28:
Egentlig er det ikke et spørgsmål, jeg har, men nu prøver jeg at gøre det til et spørgsmål.
Fru Marie Krarup og jeg brugte lidt tid her sidst på dagen til at snakke sammen om, hvordan vi kunne have fordel af, at vi var sammen om at undersøge nogle ting, og jeg nævnte tidligere, hvordan man egentlig anerkender et trossamfund i Danmark.
Man kunne her også tilføje, at man måske kunne få nogle fra universitetet, som er specialister på det her område, til at komme og orientere os om, hvad der sker inden for islam i de her år, og hvad der er op og ned i sharia osv.
Det håber jeg meget at Nye Borgerlige også vil være med til.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-28:
Når vi taler dokumentation, synes jeg egentlig, at den seneste rapport fra VIVE, som jo viser, at der er kvinder, der i de muslimske trossamfund bliver truet med vold og død, er god dokumentation.
Det kunne man starte med i ministeriet.
En anden dokumentation er moskéforskeren, der siger, at man de facto har anerkendt sharia og shariadomstole i Danmark.
Det er også dokumentation.
Hvis ikke det er nok dokumentation, kan man kigge ud i verden og spørge sig selv: Giver islam mere frihed og mere demokrati eller mindre frihed og mindre demokrati?
Det giver mindre.
Hvad angår vores historie, kan det godt være, at man ikke føler sig kristen eller er kristen, men det ændrer jo ikke ved, at det danske samfund har en kristen kulturarv, som samfundet bygger på.
Altså, man kan ikke tage historien ud og sige: Den laver vi bare om på, sådan er det.
Christian Juhl (EL), 2020-02-28:
Det sidste er netop et godt eksempel på, at der findes muslimer og muslimske trossamfund, som er anderledes end andre, og derfor er det godt at være nuanceret i stedet for unuanceret.
Jeg vil sige, at alene talen lægger op til, at jeg ikke skal føle mig velkommen i det danske samfund, for jeg føler ikke, at jeg er ud af en kristen tradition.
Jeg er ud af et demokratisk samfund, og det er en demokratisk kulturarv, jeg er opdraget i.
Jeg føler mig lige så meget som dansker, som Nye Borgerlige gør, og jeg føler, at jeg har samme ret til både at udtale mig og blande mig i debatten, uanset hvilken religion jeg måtte være tilsluttet, eller hvis jeg, som tilfældet er, ikke er tilsluttet nogen religion.
Derfor vil jeg endnu en gang gerne appellere til en lillebitte smule nuancer og dokumentation for, at det er, som Nye Borgerlige påstår, i samtlige af de 66 trossamfund, som i dag er anerkendte.
Jeg synes, vi skal øve os på at være en lille smule mere nuancerede i vores debat, hvis vi vil have resultater ud af det.
Det er altid godt at være meget, meget sort-hvid og meget kategorisk, hvis man vil have profilering; det ved jeg alt om.
Men hvis Nye Borgerlige vil have nogle resultater og overbevise den her del af Folketinget, som er til stede nu, og for den sags skyld hele Folketinget, tror jeg, de skulle være en lille smule mere nuancerede.
Der er 66 muslimske trossamfund i Danmark, som er på listen.
Nye Borgerlige foreslår, at alle skal fjernes fra listen, fordi de er muslimer – uden at bringe bare antydningen af dokumentation for, at alle 66 er det.
Vi har lige haft en debat om antisemitisme i samfundet og har det stadig væk; en vigtig debat i øvrigt efter min mening, og en nødvendig debat, for man må ikke generalisere en religion.
Man må gå ind og tage trossamfund ud og sige, at de ikke følger vores lov, og det skal man være dygtig til, hvis man vil have forandringer.
Er ordføreren ikke enig i det?
Pernille Vermund (NB), 2020-02-28:
I det omfang, SF mener, at Nye Borgerlige har udtalt noget, som jeg som formand siger vi ikke har udtalt, skylder spørgeren og SF at dokumentere det.
Det ser vi frem til.
Den type fake news, der florerer, også blandt medlemmer af SF, bryder vi os faktisk ikke særlig meget om.
Når det kommer til andre trossamfund, ser vi jo ikke – og gudskelov for det – kæmpe problemer med trossamfund i Danmark, men vi ser et meget, meget stort problem med islam.
Og i det omfang, der skulle være kæmpe problemer med andre trossamfund, tager vi også gerne dem med.
Halime Oguz (SF), 2020-02-28:
Det er simpelt hen ikke korrekt, at Nye Borgerlige ikke har kaldt en sygeplejerske for islamist.
Det har været debatteret vidt.
Men nok om det.
Men er det kun i muslimske miljøer, man finder den undertrykkelse?
Når man gerne vil fjerne anerkendelsen fra islamiske trossamfund, fordi man gerne vil dyrke ligestilling, skal man så ikke også kigge på de indremissionske miljøer, hvor præster ikke vil vie homoseksuelle, og hvor man ikke vil anerkende kvindelige præster?
Stén Knuth (V), 2020-02-28:
Tak til spørgeren.
Det synes jeg er interessant, og jeg vil måske også endda bede spørgeren om at uddybe en lille smule i forhold til, hvad der skulle ligge i de drøftelser.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-28:
Jamen tak.
Jeg må indrømme, at jeg står og bliver helt rørt.
Jeg ved ikke, om man må det på talerstolen.
Igen: Jeg må sige, og det er også til hr. Søren Søndergaard, at når vi måske er hårde på det her område, er det jo, fordi vi ved, hvor svært det er trænge igennem med de her budskaber.
Og hvis det her kan afføde, at der er mennesker, der foreslår, at vi skal blive klogere i fællesskab, så tror jeg på, at vi med en fælles viden står stærkere i forhold til at passe på det, som vi i fællesskab gerne vil passe på, nemlig vores frihed, vores demokrati og vores danske værdier.
Ordføreren er fuldstændig enig i, at det her jo handler specifikt om problemer med én type trossamfund, som er baseret på én både religiøs og politisk ideologi, som er uforenelig med vores samfundsværdier, med demokrati, med ligestilling mellem kønnene og med den frihed, som danskere skal have, når danskere lever i Danmark.
Så når vi siger, at vi har problemer med islam, og når vi anerkender det bredt i Folketinget ved at indføre masser af lovgivning, som jo skal forhindre islams udbredelse, er det, vi i Nye Borgerlige siger, at det jo ikke samtidig giver mening, at man så understøtter udbredelsen af islam fra de danske moskeer.
Det er moskeer, der vel at mærke er så ekstreme, at danske muslimer fortæller mig, at de aldrig kunne drømme om at komme i en dansk moské.
Jens Rohde (RV), 2020-02-28:
Jeg tror, det var hr. Christian Juhl.
Men det peger meget godt ind i fru Pernille Vermunds ideer om kausalitet, og den slags skal man jo være meget varsom med, altså det med, at fordi den ene siger det, har den anden også sagt det.
Det er sådan set det, der er kernen i det her.
Fru Pernille Vermund siger, at kristendommen i sig selv understøtter demokrati og ligestilling.
Der må jeg så bare sige, at det kan godt være, at vi igennem de seneste timer og i den tid, jeg har været i salen, af både fru Marie Krarup og Nye Borgerlige er blevet belært om, at vi ikke ved noget som helst om islam, men meget tyder jo desværre på, at debattørerne fra Nye Borgerlige ikke ved noget som helst om kristendommen.
Det er måske endnu mere pinligt.
Der er ikke noget i sig selv i kristendommen, der understøtter ligestillingen.
Der er ikke noget i sig selv i kristendom, der understøtter demokratiet.
Luther var ikke demokrat.
Det håber jeg at fru Pernille Vermund er klar over.
Det er jo et spørgsmål om, hvordan samfundsudviklingen går hånd i hånd med tingene.
Men det, jeg egentlig gerne vil spørge om, er, om fru Pernille Vermund tror, at man understøtter en positiv udvikling af det, fru Pernille Vermund gerne vil, nemlig ligestilling og demokratisering osv. inden for f.eks. religiøse trosretninger, ved at lade dem leve i dølgsmål.
Ret beset er det her jo et ualmindelig vanskeligt emne.
Jeg vil godt spørge Venstre, om man har gjort sig nogle overvejelser om, at vi, hvis vi kigger generelt på de her digitale platforme, skulle prøve at have en fælles drøftelse her i Folketinget og med regeringen, i forhold til om vi kunne indføre en medieansvarslov for disse digitale platforme.
Stén Knuth (V), 2020-02-28:
Tak for det.
Lovforslaget er en implementering af et EU-direktiv om audiovisuelle medietjenester.
Betegnelsen dækker over de medietjenester, hvis hovedformål er at oplyse og underholde og informere brugere gennem billede og lyd.
Det kan være traditionelle tv-kanaler, det kan være streaming-services og online sociale medieplatforme som f.eks. YouTube, som blev nævnt før, og Facebook.
Særlig de sociale medieplatforme vinder jo indpas i de her år hos vores børn og unge, og det er i stigende grad den måde, som særlig den unge del af befolkningen holder sig opdateret på, og de bruger det også som primært kommunikationsmiddel.
Derfor skal vi også sikre os, at vores love beskytter dem på samme måde, som love i dag gælder for de mere traditionelle medieplatforme.
Derfor er hovedformålet bag direktivet at sikre, at de nuværende regler og love også fremover gælder de nye platforme.
Ved implementeringen her af det her direktiv sikrer vi, at der kommer fælles regler på tværs af Europa for aldersgrænser og for, hvordan vi beskytter vores børn og unge mod farligt, ulovligt og skadeligt indhold.
Det kan være videoer, der opfordrer til hadefulde kommentarer, vold eller terror.
Tv-kanaler og streamingtjenester og platforme, der etableres i Danmark, skal fremover sikres med tydelige mærkninger på, hvad det er for et indhold, der er godkendt til hvilke grupper, og på den måde kan det være med til at sikre, at børn ikke bliver udsat for indhold af voldelig karakter.
Indholdet skal jo vurderes på samme måde, som vi gør det i dag, med alderstrin i forbindelse med biograffilm.
Platformene, som er med det her brugergenererede indhold, bliver fremover pålagt at sikre tiltag, der forhindrer videoer med budskaber, der opfordrer til vold og terror eller indeholder hadefulde kommentarer.
Hvis det strider imod reglerne, kan brugerne kan anmelde indholdet, og derfor kan Venstre stemme for det lovforslag, som ligger her.
Jesper Petersen (S), 2020-02-28:
Mig bekendt er det ikke noget, som regeringen på den måde har taget stilling til, men jeg synes da, det er en meget relevant diskussion – absolut.
Og det er jo rigtigt, at der bliver det mismatch og en manglende mulighed for helt præcis at bestemme over, hvordan tingene skal være i Danmark, hvis man sender andre steder fra.
Så jeg synes absolut, det er en relevant diskussion, men jeg kan ikke på regeringens vegne stå og sige, at det gør vi i morgen, men jeg synes da, det er noget, vi kan tage op sammen som ordførere med ministeren.
Jens Rohde (RV), 2020-02-28:
Det er så dejligt, at man har den socialdemokratiske ordfører til at komme op først, så vi andre ikke bagefter skal fremlægge, hvad lovforslaget drejer sig om.
Jeg er i øvrigt meget enig med den socialdemokratiske ordfører.
Vi forsøgte faktisk i Europa-Parlamentet at få skabt en ret til, at man i modtagerlandets jurisdiktion har lov til at stille krav om, hvordan reklamereglerne forvaltes for dem, der så sender fra en anden jurisdiktion.
Vi kan jo snakke afbrydelser og spilreklamer, Danske Spils glimrende forslag til det ene og det andet i Danmark, lige så tosset vi vil, når langt det meste af det flow-tv, vi leverer, rent faktisk kommer fra kanaler, der ikke har deres jurisdiktion i Danmark.
Derfor skaber man også lidt en ulige konkurrence for TV 2, ved at nogle må og andre må ikke, for det afhænger af, hvor senderen står.
Hvad er Socialdemokratiets take på det?