runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-10-12:
Tak for det, og tak for ordet.
Jeg kan godt afsløre med det samme, at SF kommer til at stemme for L 46's to elementer.
Det ene handler om transparens i lægemiddellagre og videresalg samt mulighed for transport af patienter fra udlandet, og det andet handler om – og det er netop en væsensforskel i forslaget – transport af patienter fra udlandet i forbindelse med humanitære krisesituationer.
Men jeg vil heller ikke lægge skjul på, at jeg synes, at det er to meget forskellige forslag at lægge i det samme lovforslag, og jeg synes, det er en uskik.
Men lad det nu være, for vi kommer til at stemme for forslaget samlet set alligevel.
I SF synes vi selvsagt, at det er utrolig vigtigt, at vi fortsat har overblik over forsyningssituationen på lægemiddelområdet, så vi måske kan undgå, at der er mangelsituationer på medicinområdet, men også gøre det lettere for Lægemiddelstyrelsen i særlige tilfælde at tillade salg eller udlevering af lægemidler, som ikke har en markedsføringstilladelse.
På den måde får vi et sundhedssystem, der lettere kan handle hurtigt og proaktivt.
Jeg tillader mig alligevel at undre mig over, at ministeren ikke har et bud på en løsning på det enorme bureaukrati, som lige præcis den her ordning også medfører i forhold til enkelttilskud og udleveringstilladelse, hvilket både lægerne og apotekerne faktisk fremhæver.
Det her er jo ikke et nyt-nyt forslag.
Det er jo en måde, som Lægemiddelstyrelsen har ageret på i et stykke tid, så det er en permanentgørelse af noget, vi har gjort længe.
Derfor er jeg også lidt bekymret for, om det her forslag i virkeligheden er nok.
Jeg havde måske drømt om et mere robust udspil, som mere generelt kunne forholde sig til, at medicin også er kritisk infrastruktur, som også skal beskyttes, uanset om det handler om jordskælv i Indien eller en i øvrigt alvorligt usikker verden med krig på flere kontinenter eller det handler om markedsvilkår, men måske kunne der være mere på vej.
Det kunne være et spørgsmål, som der skulle svares lidt nærmere på i lovbehandlingen.
Når det er sagt, skal indenrigs- og sundhedsministeren selvfølgelig have en permanent mulighed for at beslutte, at Danmark kan tilbyde transport af patienter og deres nærmeste pårørende til og fra behandling i det danske sundhedsvæsen fra lande i krisesituationer.
Jeg synes, det helt oplagt er det eneste rigtige svar, altså at det skal man selvfølgelig kunne.
SF stemmer ja til lovforslaget ved tredjebehandlingen.
Jeg håber, vi kommer til at tale forsyningspligt i højere grad.
Vi har, som den tidligere ordfører var inde på, jo netop oplevet en stor mangelsituation i forhold til medicin til diabetespatienter.
Vi oplever det også i forhold til mindre grupper af patienter, hvor der er en mangelsituation i forhold til anden medicin, hvorfor de ikke kan få den rette behandling i tide.
Det er et problem, som jeg synes har udviklet sig i mine 7 år i Folketinget, og som jeg egentlig synes at vi skylder os selv et grundigt svar på hvordan man kan blive bedre til at løse.
Men vi stemmer ja ved tredjebehandlingen, og jeg skulle hilse fra sundhedsordførerne fra Enhedslisten og Alternativet og sige, at det gør de også.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-10-12:
Tak for det, formand.
Her har vi jo et lovforslag, hvor regeringen må rette op på det skævskud, som hedder indefrysningsordningen.
Det hilser vi velkommen.
Det er ikke nogen hemmelighed, at det har været en meget kritiseret ordning, herunder fra vores partis side.
F.eks. var det sådan, at høringsmaterialet blev udsendt en fredag eftermiddag, hældende mod aften, med en svarfrist næste mandag kl. 12.00.
Det endte helt galt, bl.a. med den her ordning, som nu har kostet 75 øre for hver eneste krone, der er blevet udlånt eller indefrosset.
Det er jo ikke meningen, det her skal være en hvad sagde vi-tale, men det er det så alligevel, for hvad sagde vi?
Det var en dårlig idé.
Vi vil til gengæld gerne være med til at rydde op i det, så vi stemmer for forslaget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-10-12:
Tak for det.
Som sagt synes vi jo i SF, at det er et rigtigt forslag, der bliver fremsat, og vi er også bekymrede for forsyningsproblemer i forhold til medicin, men jeg undrer mig alligevel, når nu både læger og apoteker peger på, at det medfører en del bureaukrati, at man skal søge om enkelttilskud til patienter for ikke markedsførte lægemidler, når det jo netop er registreret af Lægemiddelstyrelsen, at der er forsyningsproblemer.
Så mener ministeren ikke, at det er muligt at finde en ordning, der gør, at man kan slippe for enkelttilskud og ovenikøbet som patient kan slippe for at skulle have sin udleveringstilladelse med på apoteket, når man skal have udleveret medicinen?
Indfører vi ikke virkelig meget bureaukrati her, som vi burde kunne have sluppet for, når man har Lægemiddelstyrelsen til at lave overvågning og konstatere, at der er mangel på medicin i sådan en situation?
Sophie Løhde (V), 2023-10-12:
Det korte svar er: Nej, det mener jeg ikke.
Efter de gældende regler, vi har i Danmark, gælder det jo, at der kun gives tilskud til lægemidler, der markedsføres i Danmark, og tilskud bliver generelt så vurderet på baggrund af ansøgninger fra virksomheder, hvortil der stilles en lang række krav i forhold til markedsføringstilladelser og farmakologisk og klinisk dokumentation.
Så er det, at Lægemiddelstyrelsens tilladelse til brug af ikkemarkedsførte lægemidler kun gælder under helt særlige tilfælde, og derfor er det jo også vigtigt, at virksomheder fortsat og stadig har incitamenter til rent faktisk at markedsføre lægemidlerne i Danmark.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-10-12:
Tak for det.
Jeg vil også spare jer for endnu en gennemgang af de tekniske ting ved lovforslaget, men blot som noget positivt bemærke, at det selvfølgelig er dejligt, at vi får bestemmelserne sat ind i de love, hvor de reelt hører til, og at der rent faktisk, som jeg har noteret mig, igennem de næste 4 år bliver fulgt op på, om der skulle være noget helt uhensigtsmæssigt i det – ikke at jeg tror det, men det er altid rart, at vi følger op på det.
Fra Danmarksdemokraternes side støtter vi selvfølgelig lovforslaget.
Carl Valentin (SF), 2023-10-12:
Tak for det.
Samtidig må jeg også konstatere, at det er rimeligt, at danske dyrlæger betaler for kontrol i forhold til opfyldelsen af deres anmeldepligt, og at der findes et gebyr for tilladelser, når man ønsker at lave dyreforsøg.
Men jeg vil nu alligevel kort bemærke, hvordan lovforslaget også gjorde mig lidt nysgerrig på den her sygdom prrs.
Jeg dykkede lidt ned i det, og den nysgerrighed, jeg havde der, blev egentlig også ret hurtigt til bekymring, for for mig er det ret uhyggeligt, at der ude i danske svinebesætninger hersker sygdomme, som bl.a. forårsager aborter blandt søer.
Det er selvfølgelig voldsomt for dyrene, men det er det også, når man tænker på, at der kan være risiko for, at sådan nogle sygdomme potentielt muterer og eventuelt kan sprede sig til mennesker en dag.
Når man tænker på dét, er det egentlig min opfattelse, at man ikke gør nok i dag for at bekæmpe den her sygdom, som heldigvis ikke på nuværende tidspunkt er zoonotisk, men som jo potentielt kunne blive det en dag, hvis vi er uheldige.
Jeg kan så se, at der er vedtaget en strategi for at reducere forekomsten af det her prrs, og det er selvfølgelig positivt, men i mine øjne burde målet være helt at udrydde sygdommen, ligesom vi f.eks. har sat et mål om at udrydde Salmonella dublin.
Generelt tager vi stadig alt for let, synes jeg, på sygdomme i det animalske landbrug, som potentielt kan blive zoonotiske og altså sprede sig til mennesker, og jeg synes egentlig, vi burde være blevet klogere efter coronaepidemien.
Så det håber jeg vil fylde lidt mere herinde fremover.
Men jeg kan meddele, at SF kan støtte lovforslaget, og skulle også hilse fra Enhedslisten og sige, at det kan de også.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-10-12:
Tusind tak til min kollega fra Socialdemokratiet, som førte os igennem den tekniske gennemgang af det her lovforslag.
Det vil jeg spare jer for.
I Moderaterne støtter vi naturligvis op.
Altså, vi går selvfølgelig også ind for, at sagsbehandlingen skal være så smidig som muligt og så sikker som muligt, og det, at vi flytter det fra finansloven over til de relevante områder og det kommer til at ligge de rigtige steder i lovgivningen, giver rigtig god mening.
Ligeledes er det også utrolig vigtigt, at vi på de andre parametre sikrer, at det er det bedste produkt, vi får ud, bl.a. omkring sygdomsbestemmelser i forhold til dyr og i forhold til dyrs velfærd.
Så derfor giver det rigtig god mening for os, at vi også netop kan uddelegere til private aktører, dog med det for øje, at det stadig væk er myndighederne, der har det sidste ord.
Tak for ordet.
Erling Bonnesen (V), 2023-10-12:
Mange tak for det.
Det her er et lille, fornuftigt, godt lovforslag, og det er også allerede teknisk gennemgået af den foregående ordfører, fru Ida Auken, så det skal jeg ikke gentage, men bare sige, at vi også i Venstre støtter op om det her lovforslag.
Ida Auken (S), 2023-10-12:
Mange tak.
I Socialdemokratiet vægter vi dyrevelfærd højt.
Derfor er det vigtigt, at vi danner rammerne for kvalitetsrig og effektiv kontrol i den animalske fødevareproduktion.
Det gælder, hvad angår hold af dyr, transport af dyr, forsøg på dyr, det foder, dyrene spiser, samt de betingelser og vilkår, danske dyrlæger har til udførelsen af deres arbejde med dyrenes sundhed, og meget, meget mere.
Det er netop formålet med dette lovforslag at justere taksterne, så vi har god og effektiv kontrol.
Det fremsatte lovforslag er en teknisk omgang, men har grundlæggende til hensigt at sikre denne kontrol ved at overføre en række bestemmelser om og takster for betaling for kontrol fra finanslovens tekstanmærkninger til de relevante love.
Helt konkret indarbejdes takster fra ordninger vedrørende betaling for kontrol i henhold til lov om hold af dyr, dyrevelfærdsloven, lov om dyrlæger, lov om dyreforsøg og lov om foderstoffer.
Med lovforslaget sker der også justeringer af taksterne på de omfattede betalingsordninger.
Nogle hæves, og andre sænkes.
Disse justeringer sker med henblik på at efterleve budgetvejledningens regler om, at der på betalingsordninger skal være balance mellem indtægter og udgifter.
I samme ombæring foreslås etableringen af en ny hjemmel, som skal give muligheden for at delegere sagsforberedende arbejde til private aktører.
Formålet hermed er at styrke overvågning og bekæmpelse af dyresygdomme, da private aktører med særlig faglig indsigt på området kan øge effektiviteten og kvaliteten af opgavevaretagelsen.
Med forslaget her styrker vi kontrollen med dyrevelfærd i den animalske produktion, og derfor bakker Socialdemokratiet op om lovforslaget.
Sophie Løhde (V), 2023-10-12:
Nej, det mener jeg ikke, og jeg synes også, at man nu her skal huske at se lovforslaget i det perspektiv, som jeg også var inde på i min indledende tale, altså at man på nuværende tidspunkt oplever forsyningsvanskeligheder rundtomkring i store dele af verden.
Så er det også vigtigt at få sagt, at det jo ikke er alle forsyningssager, der betyder, at alle patienter i alle tilfælde mangler deres medicin.
Det er også bare lige for at få de nuancer med for dem, der måtte sidde og være tilhørere eller lytte til debatten her i dag.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-10-12:
Jamen det leder jo så bare i virkeligheden til et andet spørgsmål, for forsyningsproblemer er alvorlige, og jeg kan heller ikke se løsningen på alt.
Man fandt jo ikke bare lige en nem løsning i forhold til diabetesmedicin hen over sommeren.
Men spørgsmålet er alligevel: Er antallet af markedsførte produkter i Danmark i virkeligheden for begrænset, f.eks. på grund af de markedsmekanismer, vi nu engang har valgt i forhold til lægemiddelområdet?
Betina Kastbjerg (DD), 2023-10-12:
Tak for det.
Opsummeret går det ud på at tilpasse dansk lovgivning for at imødekomme de krav og ændringer, der er fastsat i EU-direktiverne vedrørende radioudstyr, elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, radiodækning og energieffektivitet.
I forhold til kravet om, at forbrugerne skal kunne købe radioudstyr uden en medfølgende oplader, må vi jo antage, at det alt andet lige vil gøre produkterne billigere for forbrugerne, at der ikke nødvendigvis skal medfølge en oplader.
Det er en god ting, og det kan også eventuelt, som det også er blevet sagt, være, at der bliver mindre elektronisk affald.
I forhold til ændringerne i masteloven håber vi også på, at det kan have en positiv effekt på udrulningen af bredbånd og eventuelt 5G i landdistrikterne, så Danmarksdemokraterne er positive og støtter op om forslaget.
Nu nævnte jeg faktisk også selv 5G, men det er rigtigt, at vi selvfølgelig er optaget af bredbåndspuljen, for det er vigtigt for vores borgere, at der er adgang til et godt internet.
Der bliver stillet krav, som det også er blevet sagt tidligere, til, at man skal tilgå diverse ting som sin bank eller offentlige instanser, hvor man skal bruge internet.
Om det sidste skal nås gennem en 5G-løsning, er svært at sige.
Bredbåndspuljen er desværre blevet sat ned i den kommende finanslov, hvorimod vi jo gerne vil have den opnormeret, sådan at vi er sikre på, at vi får det ud.
Men det kan godt være, der bliver en restgruppe, som man skal ud til med noget 5G eller mobildækning.
Kris Jensen Skriver (S), 2023-10-12:
Tak for det.
Jeg har jo noteret mig, at Danmarksdemokraterne er meget optaget af bredbåndspuljen i forbindelse med finanslovsforhandlingerne, og en del af det har jo handlet om, hvordan vi kan blive skarpere på den restgruppe, som vi ikke får rullet bredbånd ud til, sådan som det ser ud lige nu.
Hvordan ser Danmarksdemokraterne på det?
Skal vi have bredbånd ud i hele landet, eller kan vi nå nogle af de sidste adresser med noget andet, f.eks. mobildækning?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-10-12:
Ja, nu er jeg blevet teleordfører igen.
Det er en fornøjelse, jeg også har haft tidligere, så jeg er bekendt med udfordringerne i forhold til dækning.
Jeg vil sige, at vi jo også i mange år har støttet bredbåndspuljen.
Jeg vil dog sige, at jeg ikke er sikker på, at det samfundsøkonomisk er den bedste brug af pengene, men der var ligesom ikke et bedre alternativ, vi blev præsenteret for, inden bredbåndspuljen blev lavet.
Det er afgørende, at vi kommer ud i alle dele af landet, og det ser vi jo heldigvis ret ens på i Folketinget, er min opfattelse.
Selv der, hvor der ikke er en businesscase for det, altså der, hvor det måske ikke giver økonomisk mening, er det kritisk infrastruktur.
Vi stiller også nogle høje krav til borgerne i form af digital selvbetjening, nemkonto, telemedicin og andet, og de krav kan man selvfølgelig kun stille, hvis man også leverer den nødvendige infrastruktur til det.
Kris Jensen Skriver (S), 2023-10-12:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen og til, at vi også får drøftet det her med indhentning af el.
Men lad os endelig få en debat om det, så vi gør det på en ordentlig måde.
Når jeg har trykket mig ind her, er det for at høre lidt om SF's holdning til noget.
Den her del af lovforslaget handler jo bl.a. om at blive skarp på den her restgruppe, så vi efterfølgende politisk også kan blive skarpe på, hvordan vi når ud til restgruppen, så der er ordentlig mobildækning og internetdækning i hele Danmark.
Hvad tænker SF's ordfører om det?
Bredbåndspuljen har været en stor succes.
Skal vi have bredbånd ud til alle, eller hvordan kommer vi videre i forhold til de sidste adresser, der er tilbage?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-10-12:
Det her er jo et forslag, hvor der er adskillige elementer.
Som de tidligere ordførere har været inde på, kan det bl.a. betyde, at vi får reduceret vores elektronikaffald betragteligt, og det er jo en rigtig, rigtig god ting.
SF er med i den aftale, der bliver omtalt, men der er jo flere elementer i det her lovforslag.
Den del, der handler om, at Styrelsen for Dataforsyning og Infrastruktur på visse vilkår kan indhente oplysninger fra Energinet om elforbrug på adresseniveau, kommer vi til at dykke lidt mere ned i i udvalgsbehandlingen.
Vi har tidligere haft en politisk debat om netop den type overvågning, som det at monitorere elforbrug kan blive til.
Under en anden minister blev der faktisk fremsat forslag om, at man skulle monitorere elforbruget i forhold til at kunne opdage socialt snyd eller andet, hvilket er meget, meget vidtgående.
Det forslag blev dog også trukket tilbage igen.
Jeg har al respekt for, at det slet ikke er formålet her, men der er altid en risiko, når man kan monitorere folks forbrug af bl.a. el.
Man kan se, om nogen er hjemme, hvornår de er hjemme, og om de er alene hjemme osv.
Jeg kan se, at Datatilsynet også har haft de samme bemærkninger, og at ministeriet til de bemærkninger understreger, at det kun skal foretages for at kunne se, om adressen er beboet eller ej.
Med den indsnævring kan vi i SF måske godt være med i den del, men det er noget, vi kommer til at følge op på i udvalgsbehandlingen.
Og hvis vi ender med at vurdere, at den del alligevel er for risikabel, så vil vi bede om, at forslaget bliver splittet op, eller alternativt bede ministeren om at hjælpe med at udarbejde ændringsforslag, så det materielle indhold måske ikke bliver ændret, men at det bliver tydeliggjort, hvor afgrænsningen er i forhold til den her del.
For det giver selvfølgelig meget god mening at kunne se, om et sted er beboet eller ej, men vi har bare i tidligere debatter haft en bekymring for den glidebane, der også kan være i det.
Men det håber vi fra SF's side vil ske fremover, hvis der er noget, hvor måske ikke meningen med lovforslaget, men dele af det alligevel kunne omhandle noget, der handler om dataetik, altså at man så husker at putte Dataetisk Råd på høringslisten.
Et andet ønske, som vi også har i SF, er, at man i lovforslag, som kan handle om dataetik eller potentiel overvågning af borgerne igennem deres forbrug, laver en konsekvensberegning af, hvilke konsekvenser det kan have for borgernes personfølsomme oplysninger.
Det er egentlig bare for at sige, at den del af lovforslaget, som SF er med i en aftale om, bakker vi selvfølgelig op om, og så ser vi frem til at blive klogere på den del af det, som vi er bekymrede for.
Og det er egentlig ikke så meget ministeren, der har givet os anledning til bekymring, men der har været tilfælde forud, som gør, at vi er ekstra på vagt her.
Men det vil vi undersøge nærmere i udvalgsbehandlingen, og vi vil eventuelt også tage kontakt til ministeren om det.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-10-12:
Lovforslaget her dækker både en implementering af EU-direktiver og også ændringer aftalt i den telepolitiske aftale fra 2021.
Det, der måske kommer til at være mest synligt i lovforslaget her, er nok kravet om universalopladere.
Det er nemlig både håndgribeligt og også fornuftigt, at vores forskellige enheder, mobiltelefoner og tablets fremadrettet skal kunne oplades med den samme standardiserede stiktype.
Det er vi mange der har ventet på, og det giver rigtig god mening.
Helt konkret hjælper EU os med at få ryddet op i den der skuffe med blandede ladere, som jeg tror mange danske hjem har, og vi får også reduceret elektronikaffaldet markant, altså fra forskellige typer af opladere, og vi gør det mere bekvemt for forbrugerne.
I lovforslaget er der også en række ændringer af andre love.
Vi får styr på en række ting på tele- og bredbåndsområdet og udmønter tidligere aftaler.
Samtidig implementerer vi en del af energieffektiviseringsdirektivet gennem ændringer af energispareloven.
Venstre bakker op om lovforslaget.
Kris Jensen Skriver (S), 2023-10-12:
Jeg er fuldstændig med på, at vi skal sikre, at der sker innovation, og når der på et tidspunkt bliver opfundet noget, der er smartere, skal vi selvfølgelig sikre os, at det også kan lade sig gøre.
Så lad os endelig få en drøftelse af det, når vi når dertil.
Kris Jensen Skriver (S), 2023-10-12:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen, og tak for et godt samarbejde også på teleområdet.
Det er altid en fornøjelse.
Jeg er bare lidt nysgerrig på den her innovationsdel i forhold til opladerne, som ordføreren også nævner her.
Mener ordføreren, at de hensyn, som jeg mener der er i forhold til miljø og forbruger, vejer over noget muligt innovationstab i forhold til det her?
Lars Aagaard (M), 2023-10-12:
Tak, formand.
Først vil jeg gerne takke ordførerne for de fremsatte bemærkninger.
Vi bruger alle til daglig mobiltelefoner, tablets og meget andet elektronisk udstyr, der skal lades op med jævne mellemrum.
Vi skal således ikke længere slæbe rundt på forskellige opladere, når vi er på farten, i hvert fald når vi har fået udskiftet vores nuværende udstyr.
Uden at have noget ønske om at gøre dette til en stor EU-debat vil jeg gerne fremhæve, at et sådant forbrugervenligt tiltag realistisk set ikke ville kunne blive gennemført i Danmark alene.
En indførelse af universalopladere har positive miljø- og klimamæssige effekter, og Europa-Kommissionen har vurderet, at forslaget giver et reduceret materialeforbrug, mindre affald og CO 2 -reduktioner, så der er en ressourceoptimering knyttet til implementeringen af direktivet.
Ud over universalopladerne indebærer lovforslaget flere mindre ændringer af telelovgivningen og en ændring af energispareloven.
På teleområdet opdateres teleloven og masteloven med forskellige bestemmelser, der understøtter vores brede teleaftale og vores målsætninger om, at alle skal have adgang til et hurtigt bredbånd inden for de næste par år.
Det er i øvrigt emner, som jeg ser frem til at drøfte yderligere med teleforligskredsen senere på året.
Endelig indebærer lovforslaget en ændring af energispareloven, således at ministeren på området kan fastsætte regler om indberetning og offentliggørelse af oplysninger om visse større datacentres energimæssige ydeevne.
Datacentre står for en stigende del af EU's energiforbrug, og den del af lovforslaget skal bidrage til en bæredygtig udvikling på området.
Med lovændringen muliggøres implementeringen af artikel 12 i energieffektiviseringsdirektivet rettidigt, så det er jeg selvfølgelig også glad for.
Med disse bemærkninger vil jeg anmode om en velvillig behandling af lovforslaget
. Tak.
Stinus Lindgreen (RV), 2023-10-12:
Tak, formand.
Glæden ved at være et lille parti er, at man kommer vidt omkring; det er mit sjette lovforslag, og det er det tredje ministerium, som er i salen i dag.
Med dette lovforslag implementerer vi en række elementer fra allerede indgåede aftaler og EU-direktiver, og den væsentligste del eller i hvert fald den del, som de fleste borgere kommer til at mærke direkte, er, at vi nu får en enkeltstandard for opladerstik, det såkaldte usb-c-stik.
Det vil for mange mennesker blive en lettelse, at man ikke længere skal lede efter det rette stik i skuffen, ligesom det helt oplagt vil mindske mængden af elektronisk affald, og det vil også være en gevinst for både miljøet og klimaet.
Hr. Alexander Ryle har dog en pointe i forhold til de udfordringer, der kan være, hvis der udvikles et nyt og bedre alternativ og producenterne ikke bare kan tage det i brug, men er nødt til at gå igennem hele EU-systemet, før de får lov til at anvende det.
Og det er da en interessant problemstilling, som jeg må indrømme at jeg ikke havde overvejet, men det er da noget, vi kan diskutere videre i udvalget.
Jeg bed også mærke i den del af høringssvarene, der drejer sig om indhentning af oplysninger om elforbrug, og deler den umiddelbare bekymring, som ordførererne fra SF og LA også var inde på, nemlig at det i hvert fald potentielt kan bruges til overvågning.
For det er klart, at oplysninger om elforbrug potentielt kan bruges til at give andre informationer, f.eks. om husstandens størrelse og daglige vaner, også selv om det ikke er hensigten.
Umiddelbart kan jeg så læse mig frem til i høringssvarene, at der er taget højde for at begrænse anvendelsen, men jeg ser da frem til i udvalget at diskutere det nærmere og få afklaret og afgrænset den del af lovforslaget.
Men med de bemærkninger bakker vi i Radikale Venstre op om lovforslaget.