runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birgitte Bergman (KF), 2025-04-22:
Tak for det, og tak for ordet.
Nu har jeg lyttet til debatten og blev simpelt hen nysgerrig på, hvad det egentlig er, der stopper Socialdemokratiet her, for mig bekendt har Socialdemokratiets egen minister, Kaare Dybvad Bek, været ude at sige, at han er for, at de ikke skal have bederum på uddannelsesinstitutioner.
Det samme har Venstres ordfører – Hans Andersen mener jeg det var – været ude at sige, altså at de også er for.
Så er det, at det undrer mig lidt, hvorfor vi så står og hører en socialdemokratisk ordfører i dag ikke være for det her forslag.
Mads Olsen (SF), 2025-04-22:
Så blev det SF's tur.
Det er naturligvis, fordi vi er så ivrige, og også, fordi vi troede, at det var det andet beslutningsforslag, vi skulle tage først.
Jeg tror egentlig, jeg vil starte fra slutningen og komme frem til konklusionen, nemlig at vi ikke kan støtte det her beslutningsforslag, netop fordi vi er i tvivl om, hvorvidt det strider imod den europæiske menneskerettighedskonvention.
I Kommissionen for den glemte kvindekamp skriver de her fem medlemmer, som adskillige i debatten jo også har henvist til, at man netop bør undersøge, hvorvidt et forbud vil stride mod den europæiske menneskerettighedskonvention.
Men betyder det så, at SF bare ønsker, at der skal være bederum i folkeskolerne, gymnasierne, erhvervsuddannelserne, professionshøjskolerne og universiteterne?
Nej, det gør det sådan set ikke.
Faktisk ønsker vi slet ikke, at der er bederum nogen af de steder, og derfor stemmer vi gult.
For offentlige uddannelsesinstitutioner er ikke moskéer, kirker eller templer.
Det er sekulære læringssteder og rum for viden og udsyn; steder, hvor nysgerrigheden skal vokse, og hvor kritisk tænkning og ikke religiøse normer skal slå rødder og spire.
Så simpelt kan det siges.
Vi har set, hvad der sker, når religiøse særkrav får lov til at dominere fællesrummet.
Kommissionen for den glemte kvindekamp dokumenterer det faktisk sort på hvidt: Bederum risikerer at blive arnesteder for social kontrol, især over for unge kvinder, fordi der opstår forventninger, som sniger sig ind blikkene, ind i samtalerne og ind i spørgsmålene.
Det er spørgsmål som: Hvorfor beder du ikke?
Hvorfor faster du ikke?
Hvorfor følger du egentlig ikke din tro ordentligt?
Det mener vi ikke er religionsfrihed.
Vi mener faktisk, det er usynlig tvang.
Det er moralpoliti forklædt som tolerance.
Debatten er ikke ny.
Der diskuterede man religiøse særkrav på danske uddannelser, og dengang var det studerende, der krævede bederum og religiøse hensyn, hvilket skabte et pres på andre med minoritetsbaggrund om også at deltage i bøn og om at leve efter regler, man ikke selv havde valgt.
Tænk engang, det var i 1990'erne, og her står vi stadig, tre årtier senere, med de samme historier, de samme mønstre og de samme unge kvinder uden for Christiansborgs tykke vægge, der i sidste ende betaler prisen.
Og hvis ja – hvis vi siger ja til de her bederum og til religiøse særkrav – hvad bliver så egentlig det næste?
Bliver det, at vi skal have kønsopdelt undervisning?
Bliver det, at vi skal stoppe med at undervise i bestemte emner, fordi det krænker nogle med en bestemt tro?
I SF siger vi nej.
Vi siger, at uddannelsesinstitutioner er fælles rum.
Det skal ikke være steder, hvor friheden bliver kvalt i velmenende tolerance.
Derfor synes vi egentlig ikke, at vi skal have bederum i Danmark, for ligestillingens skyld, for sammenhængskraften og for retten til at tro, men vigtigst af alt retten til ikke at tro i fred.
Tak for ordet.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-22:
Men jeg synes egentlig, det er meget typisk for Socialdemokratiet at gøre det her.
Jeg synes ikke, det er første gang, vi ser det, og slet ikke i forhold til sådan noget som social kontrol.
Susie Jessen (DD), 2025-04-22:
Én ting er jo så, hvad en ordfører kan sige i P1 Morgen, men en anden ting er, når der står en udlændinge- og integrationsminister og siger, som fru Sandra Elisabeth Skalvig helt rigtigt siger, og jeg citerer fra B.T.: »Jeg synes ikke, der skal være bederum på uddannelsesinstitutioner.
Han bliver spurgt, om han går ind for et forbud, og siger: »Jeg går ikke ind for, at der skal være bederum.
Det er en dårlig idé.«
Så står vi her meget sent på aftenen og har et parti, Socialdemokratiet, som så stemmer imod.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-22:
Jeg tror, at man, når man lytter til den debat, der har været på P1, hvor Frederik Vad har været ude at sige, at man ønsker at lukke ned for bederummene, og samtidig har hørt udlændinge- og integrationsministeren i Sjællandske Nyheder, hvor han meget klart og tydeligt også tager meget skarpt afstand fra de her bederum, vil have en fornemmelse af, at Socialdemokratiet går ind for et forbud.
Men når man så hører på Socialdemokratiet i dag, virker det, som om de går ind for et forbud, ja, men måske ikke lige nu, og man ved ikke helt hvornår.
Altså, man siger jo nej til det her forslag, som jeg egentlig mener er fremsat på et rigtig godt grundlag.
Det er på baggrund af flere forskellige undersøgelser, der har været, og senest på baggrund af Kommissionen for den glemte kvindekamp, der kom med deres anbefalinger, hvoraf en af dem er fremsat af i hvert fald halvdelen af dem, der siger, at de ønsker et direkte forbud.
Susie Jessen (DD), 2025-04-22:
Jeg vil egentlig også bare sige, at jeg er virkelig glad for, at Liberal Alliance bakker op om Dansk Folkepartis beslutningsforslag, som vi behandler lige nu, og forhåbentlig også bakker op om vores lige om lidt.
Jeg har lige et tankeeksperiment, for vi er jo begge to blevet valgt her ved det seneste valg, og
hvis nu man sad som almindelig vælger og lyttede til P1 Morgen den 25. februar og hørte hr. Frederik Vad i radioen sige, og jeg citerer: Jamen jeg har ikke noget imod, at vi får lukket ned for de her rum, der faciliterer social kontrol og kønsadskillelse, altså, det kan vi gøre i morgen for Socialdemokratiets skyld.
Og så fortsætter han: Derfor siger jeg, ja, lad os lukke ned for de her rum, hvis andre er med på det.
Socialdemokratiet er med på det.
Hvordan ville man opfatte det som vælger?
Og hvis man så sidder her i dag og følger den her debat, hvordan ville man opfatte det som vælger?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-22:
Tak for ordet.
I dag behandler vi et beslutningsforslag om et forbud mod, at offentlige uddannelsesinstitutioner kan stille lokaler til rådighed for religionsudøvelse, også bedre kendt som bederum.
I Liberal Alliance har vi tidligere ment, at et forbud mod bederum kun burde indføres på uddannelsesinstitutioner for børn og unge under 18 år, altså vores folkeskoler, ungdomsuddannelser og erhvervsuddannelser.
Det har vi ment, fordi vi ønsker at beskytte vores børn og unge mod social kontrol og religiøst pres.
I stærkt religiøse miljøer kan social kontrol være begrænsende for menneskers frihed.
Særlig unge, der står på tærsklen til at forme deres egen fremtid, er sårbare over for pres og trusler fra religiøse miljøer, der vil have dem til at rette ind.
Det er uhyre svært at bryde det undertrykkende mønster, der ofte kombinerer implicitte og direkte trusler om at skade den enkeltes ry og renommé.
Vi har bl.a. for nylig kunnet læse om Sihaams opvækst med social kontrol og islamisk indoktrinering, og det fortæller alt om, hvor stort et problem det er, og hvor meget mod det kræver at vælge anderledes.
Samtidig har vi set eksempler på både Københavns Universitet og Syddansk Universitet, hvor bederum er blevet anvendt til at praktisere kønsopdeling og dermed fremme en form for religiøs social kontrol.
Så vi må erkende, at problemet er mere omfattende, end vi først havde antaget, og derfor har vi i Liberal Alliance ændret holdning til lige netop det her spørgsmål.
Vi kommer derfor til at støtte beslutningsforslaget om, at der indføres et nationalt forbud mod bederum på alle vores offentlige uddannelsesinstitutioner, hermed også de videregående uddannelser.
I Liberal Alliance mener vi, at religionsfrihed er en grundlæggende rettighed, men religionsfrihed er netop friheden til selv at udøve sin tro, ikke retten til at få statslige institutioner til at stille lokaler til rådighed.
Vores offentlige uddannelsesinstitutioner skal være templer for viden, dannelse og fri debat.
Det er ikke rimeligt, at unge mennesker, som kæmper for frihed fra social kontrol, også skal føle sig overvåget på en dansk professionshøjskole eller et dansk universitet.
De studerende skal have frihed og plads til at studere, dyrke venskaber, blive kærester og kysse på campus uden frygt for, at de religiøse dogmer følger med i rygsækken og kan begrænse deres muligheder for at leve det liv, de drømmer om.
Samtidig er det ikke rimeligt, at vores uddannelsesinstitutioner skal bære ansvaret og stå i skudlinjen, hver gang nogen bliver fornærmet over, at der ikke bliver stillet et bederum til rådighed, og det er netop derfor, at vi i Liberal Alliance mener, at det er Folketinget, der skal tage ansvaret.
Det er os medlemmer af Folketinget, der skal tage beslutningen, og det er os, der skal stå på mål for det.
Tak for ordet.
Mads Olsen (SF), 2025-04-22:
Jeg går ud fra, at ordføreren refererer til diskussion, der har været med de andre ordførere før mig, altså det med, hvorvidt man skal have en rundspørge om alt det her på Børne- og Undervisningsministeriets område.
Jeg er lidt i tvivl om, hvad man kan bruge den til.
Jeg synes, det er fint nok, hvis man vil bruge den til at skaffe mere viden i forhold til flere tiltag; det kan jeg godt se rationalet i.
Jeg er lidt i tvivl om, om det er det, man vil gøre, men hvis man reelt set bruger den til at se på, om der efterspørges nogle andre værktøjer end bare et forbud, og at man så kan få dem oven i hatten, kan vi da godt se, at det kunne være fint nok at gøre.
Susie Jessen (DD), 2025-04-22:
Det skal vi have undersøgt, og det får vi jo så svar på.
Mener SF så, hvis det ikke er i strid med menneskerettighederne, at der så er et validt grundlag for at forbyde bederum?
For Kommissionen for den glemte kvindekamp har jo også været ude at lave en kortlægning af de her bederum.
Det ved vi jo.
De har selv været ude at dokumentere nogle af de her tilstande i bederummene.
Så det er jo også en undersøgelse, som man godt kan læne sig op ad.
Så mener SF, at der egentlig foreligger undersøgelser nok, i forhold til hvordan de her bederum bliver brugt, og at det så ikke er et argument for ikke at lave et forbud?
Mads Olsen (SF), 2025-04-22:
Vores argument og vores primære anke imod det her er jo, at vi er oprigtigt i tvivl om, hvorvidt det strider mod menneskerettighedskonventionen.
Hvis vi kan få det afklaret, altså at det er det bestemt ikke, og regeringen ikke kommer med et eller andet, der er endnu bedre, vil vi da stemme for.
Susie Jessen (DD), 2025-04-22:
Tak for talen.
Jeg studsede også lidt over, at Kommissionen for den glemte kvindekamp opfordrer til, at man skal undersøge, om det er i strid med menneskerettighederne, for min egnen indgangsvinkel er, at det er det da ikke, for jeg tror ikke, det er en menneskeret at have et bederum.
Men jeg er til gengæld positiv over for, at SF siger det her med, at hvis det ikke er i strid med menneskerettighedskonventionen, er man klar til at forbyde bederum.
Det er sådan, jeg hører det.
Kunne jeg lige få det bekræftet af ordføreren?
Mads Olsen (SF), 2025-04-22:
Jeg kan da godt gå hen og spørge de fem medlemmer af kommissionen, der siger, og jeg citerer: »Derudover mener fem af kommissionens medlemmer, at regeringen bør gå skridtet videre og tage initiativ til at undersøge, hvorvidt det inden for rammerne af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention er muligt at indføre et forbud mod, at offentlige uddannelsesinstitutioner stiller lokaler til rådighed for religionsudøvelse, herunder forkyndelse og bøn.«
Det er altså bederum.
Det kan jeg sagtens spørge dem om.
Jeg tror bare stadig, deres svar ville være, at det bør man indhente en juridisk vurdering af fra Justitsministeriet eller andre eksperter, der eventuelt kunne bidrage til den vurdering, og som har en jurabaggrund.
Jeppe Søe (UFG), 2025-04-22:
Tak for det.
Og tak for talen.
Det er egentlig bare en opfordring herfra, for jeg tror ikke, at SF behøver en juridisk undersøgelse.
Jeg tror i virkeligheden bare, SF skal gå tilbage til nogle af de eksperter, som SF her refererer til, for at spørge, om det, de talte om, var ligestilling, altså kønsdifferentiering, eller om det var, om man skal have et bederum eller ej.
For der er ikke en ekspert, som jeg på noget tidspunkt har hørt, der har sagt, at det er statens opgave at stille bederum til rådighed på universiteter, i toget, i partybusser eller på Christiansborg – jeg tror ikke engang, vi har et her.
For det ville jo så være tilfældet, at vi skulle have det alle de steder.
Det er jo ikke en speciel ret, der kun gælder for skolevæsen.
Der kan man sådan set også gå udenfor eller forlade etablissementet, hvis man vil, for at bede.
Så jeg tror egentlig bare, at SF stille og roligt skal gå hen til nogle af de eksperter, som SF her bruger i talen, og bare lige høre, hvad det egentlig var, de mente, og når den misforståelse så er væk, forstår jeg at ordføreren stemmer ja.
Mads Olsen (SF), 2025-04-22:
Nej, det, jeg sagde, var i forhold til det princip, fru Mette Thiesen fremhævede, om, at man siger noget ude i medierne, noget andet herinde, og det har jeg oplevet fra Dansk Folkepartis side i den her sag om partybusser.
Er den lige så stor som den her sag?
Nej, det kan vi sådan set godt være fuldstændig enige om.
Men jeg synes, at der er et demokratisk problem, når hr. Morten Messerschmidt går ud og taler dundertale imod, hvor stort et problem det er med partybusser, at de forurener luftkvaliteten så meget, og at hr. Nick Zimmermann så kommer herop bagefter og siger, at det bare er en lille bagatel.
Det er det princip, jeg tordner imod.
Men vi er enige om, at det andet er ikke lige så vigtigt som det her.
Trine Bramsen (S), 2025-04-22:
Jeg har bare lige et spørgsmål til det, som ordføreren nævner om Kommissionen for den glemte kvindekamp, for der er flere, der har anført, at de ikke mener, at det her med at skulle lave et opdateret undersøgelsesgrundlag er nødvendigt.
Men der står direkte i deres anbefalinger, at de anbefaler, at det her grundlag opdateres.
Der står direkte i anbefalingerne fra Kommissionen for den glemte kvindekamp, at de anbefaler, at regeringen opdaterer grundlaget for gymnasier fra 2017 i forhold til at indføre restriktioner.
Er ordføreren bekendt med det, eller glemte ordføreren bare at sige det?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-22:
Så vidt jeg ved, er det flere forskellige ting, som Kommissionen for den glemte kvindekamp nævner.
Jeg vil ikke afvise, at de også går ind og nævner, at der skal laves en opdatering af lige netop undersøgelsen fra 2017.
Men derudover har jeg ikke hørt nogen partier være afvisende over for, at man skulle lave en ny undersøgelse.
Vi ønsker svar på, hvornår det er, regeringen mener at der er tilstrækkeligt til, at vi kan lave et forbud.
Men regeringen er jo ikke kommet med en klar udmelding og sagt: Det her er vores forslag.
Nej, man snakker lidt om en undersøgelse, og Venstre snakker lidt om noget andet, og jeg er faktisk meget spændt på, hvad Moderaterne kommer herop og siger lige om lidt, for de har været ude direkte at sige, at de ikke er for et forbud.
Så jeg er lidt i tvivl.
Jeg synes lidt, at man sylter det her meget mere, end man egentlig behøver.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-04-22:
Jeg tror jo, det sådan er et meget kendt standpunkt, at vi i Moderaterne synes, at en frisættelse af vores velfærdsinstitutioner er et godt udgangspunkt at have, og at det da, hvis man kan løse tingene lokalt, så er noget, vi foretrækker, i stedet for at vi skal indføre forbud fra Christiansborg.
Sådan plejer det da også at være for mange af de partier, der reagerer meget kraftigt på det her, og det var bl.a. også Danske Studerendes Fællesråd, der var ude at anbefale, at det blev foretaget lokalt.
I forhold til det her med flere undersøgelser er det jo også præcis det, som kommissionen selv anbefaler, som vi også hørte fru Trine Bramsen læse op.
Jeg har også taget det citat med, og jeg synes, det er yderst relevant, hvor der konkret står: I 2017 tog undervisningsministeren og uddannelses- og forskningsministeren initiativ til at undersøge forekomsten at de her refleksionsrum og lignende.
Det bør efter kommissionens opfattelse undersøges nærmere, herunder i forhold til omfanget af religionsbestemte kønsadskilte aktiviteter.
Der er kommet sådan en misforståelse om, at de i kommissionen har foretaget en kortlægning, men det har de ikke.
De har taget udgangspunkt i den fra 2017, og de anbefaler, at man opdaterer den, og det er også det, vi anbefaler.
Susie Jessen (DD), 2025-04-22:
Tak for det.
Så det er jo lidt anderledes end det, vi har hørt fra de andre regeringspartier i dag.
For deres argument har været lidt forskelligt, men det har også været det her med, at man gerne vil have endnu en undersøgelse, der skal genbekræfte det.
Når der nu er lavet sådan endnu en kortlægning, som tager noget tid, og som genbekræfter det, som vi allerede ved, vil Moderaterne så stadig være imod det her beslutningsforslag?
For jeres argument var jo, at I gerne ville have, at det var uddannelsesstederne selv, der bestemte det.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-04-22:
Jeg synes, den debat i debatten, vi har her, er udtryk for en vis begrebsforvirring.
Det, vi diskuterer, er jo, om man skal forbyde rum, der bl.a. kan blive brugt til at bede.
Det er jo så ikke det samme, som at vi skal påbyde alle at stille dem til rådighed.
Det er jo to helt forskellige ting.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-22:
Grunden til, at det hele er nævnt, er jo, at man, dengang diskussionen startede for rigtig mange år siden, lige pludselig blev rigtig kreative med, hvad man kunne kalde dem og alt muligt andet, men der foregik det samme.
Altså, det var jo noget, der blev brugt til at bede, primært på tæpper, men lad nu det være.
Jeg kan høre, at der i hvert fald er et regeringsparti og også et oppositionsparti, som er meget bekymret for menneskerettighederne i forhold til det her med at stille lokaler til rådighed.
Vil ordføreren for Moderaterne bare lige fortælle: Er det en bekymring, Moderaterne deler, altså at menneskerettighedskonventionen simpelt hen kræver, at vi stiller rum til rådighed, og at det er imod menneskerettighedskonventionen, hvis ikke staten stiller rum – stillerum, refleksionsrum eller bederum – til rådighed for folk?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-04-22:
Det bliver jo nævnt i det her beslutningsforslag, som vi behandler, at det er rum, der kan blive kaldt forskellige ting, der bliver eksplicit nævnt.
Det kan bl.a. være, at det bliver kaldt stillerum og andet, og uanset hvad det bliver kaldt, vil man forbyde det.
Så det er jo sådan set, præcis hvad vi er inde på.
Det har jo også været fremme i debatten, at bl.a. en af de her studenterpræster har udtalt i radioen i februar, at han observerer, at de bliver brugt til elever eller studerende, der har angst, social angst kan det være, og som får meget ud af at kunne gå ind at finde ro der eller forberede sig til en eksamen og fordybe sig.
Det er så på Aarhus Universitet, og der er det nogle kælderrum, som de ikke har brugt forfærdelig mange penge på at ibrugtage.
Det har faktisk været nogle, der ikke har været brugt, og de har så anvendt de her rum til, at man kunne finde ro og fordybelse og andre ting, og han påpeger, at det vil være et stort problem, hvis man bare en bloc forbyder de her typer af rum.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-22:
Tak for det.
Men hvis man tager sit bedetæppe med ind i det her refleksionsrum, så er vi enige om at Moderaterne er imod det.
Altså, et refleksionsrum, hvor man sidder og kigger stille direkte ind i væggen og ligesom får klaret tankerne, synes Moderaterne er en super ting – det havde vi ikke behov for, dengang jeg gik i folkeskole, men det kunne mange gange da nok have været godt, at vi havde sådan et stillerum.
Men hvis jeg laver et beslutningsforslag, der siger, at vi ikke må tage bedetæpper med ind i refleksionsrummene, så er Moderaterne med på den.
For jeg kan forstå, at det om religion, forkyndelse og muligvis det, der følger med der, accepterer man fuldt ud, men man vil bare ikke forholde sig til forslaget, fordi forslaget siger bederum.
Det siger ikke stillerum eller refleksionsrum eller noget.
Det er bare lige for at forstå det: Så tæpperne må de ikke tage med ind i stillerummene.
Er det det, Moderaterne siger?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-04-22:
Tak for det, formand.
Og tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte dette beslutningsforslag.
Forslagsstillerne ønsker, at vi skal indføre et generelt forbud mod bederum på alle offentlige uddannelsesinstitutioner fra folkeskolen til de videregående uddannelser, og når vi ser på eksempler, som viser, at stille- og refleksionsrum bruges kønsopdelt og i strid med universiteternes egne retningslinjer, er det selvfølgelig uacceptabelt.
Så jeg forstår bekymringen, og jeg anerkender ønsket om at værne om sekulariteten i vores fælles institutioner.
Det afgørende må være, hvordan rummene bruges.
De fleste steder er der netop tale om åbne rum til fordybelse og ro, som ikke er målrettet nogen bestemt tro, og hvis sådanne faciliteter misbruges til religiøs forkyndelse eller social kontrol, skal det håndteres.
Og jeg kan forstå på Danske Universiteter, at det også bliver det.
Danske Universiteter har således for nylig slået fast, at deres rum skal være neutrale, at de ikke må udsmykkes med religiøse symboler eller bruges til religiøs forkyndelse, og at der skal foretages løbende opsynsrunder for at håndhæve dette.
De har ligeledes slået fast, at institutionerne vil reagere, hvis grænsen overskrides, f.eks. med lukning af rummene.
Det ser vi allerede i praksis på både SDU og KU, hvor ledelserne har grebet ind og taget ansvar.
At indføre et centralt pålagt forbud mod alle typer af refleksionsrum, stillerum, pauserum, og hvad de i øvrigt ellers kaldes, risikerer at ramme for bredt og unødigt begrænse brugen af neutrale rum, der sagtens kan have en meningsfuld funktion til eksempelvis ro og fordybelse.
Jeg kan eksempelvis påpege, at Danske Studerendes Fællesråd siger, at disse rum hovedsagelig bruges til meditation og refleksion, det mener jeg ikke vi bør forbyde.
Regeringen afviser ikke at foretage flere foranstaltninger for at komme de problemer, der måtte være, til livs, men vi afventer en opdateret undersøgelse af omfanget af refleksionsrum på det samlede uddannelsesområde.
Det er en fornuftig tilgang, for før vi griber til ny regulering, bør vi kende problemernes reelle omfang, så vi kan handle på et oplyst grundlag.
Så Moderaterne støtter ikke beslutningsforslaget, og jeg skulle hilse fra Radikale Venstre og sige, at de heller ikke støtter det.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-22:
Det var bare, fordi ordføreren for Socialdemokraterne tydeligvis ikke lige har forstået det i forhold til Kommissionen for den glemte kvindekamp, for det var jo i forhold til ligestilling, altså undertrykkelse af kvinder, og havde intet med bederum at gøre.
Men når man ikke har en god undskyldning for, hvorfor man ikke vil støtte noget så logisk som det her, skal man jo finde på ting, og det gjorde ordføreren for Socialdemokraterne så.
Men vi er bare enige om, at hvis kvinder bliver tvunget ind til kun at være med kvinder, er det en ting, og det skal man selvfølgelig forholde sig til.
Det kan sagtens være noget social kontrol, det kan det sagtens.
Det kan foregå ude på den legeplads, som den tidligere minister og nuværende ordfører sagde var vigtig vi fik ind under bederum med det samme, for vi kunne ikke kun tage bederummene.
Det er bare for lige at hjælpe ordføreren.
Når Socialdemokraterne ikke har en god sag, bliver de selv forvirrede, og det var jo bare det, der var et udtryk herfor.
Så det var bare lige en kommentar.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-22:
Kommissionen for den glemte kvindekamp peger på mere end lige præcis netop den der undersøgelse.
De peger bl.a. også på, at man skal kigge på et forbud mod bederum på vores uddannelsesinstitutioner.
De peger på flere forskellige ting, i forhold til hvordan man kan komme social kontrol til livs på vores uddannelsesinstitutioner.