runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Danielsen (V), 2022-12-13:
Men med fare for gentagelser kan jeg måske også koge det ned til at sige, at realiteten jo er, at alle de røde partier peger på den fungerende statsminister.
Så den fungerende statsminister har et flertal med sine støttepartier, det er jo bare realiteten, og så er spørgsmålet, om man vil prøve at udfordre det, spille konstruktivt ind på det, og det har vi så valgt at gøre her.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2022-12-13:
Tak for ordet.
Ordføreren bliver konstant ved med at sige »realiteterne«.
Hvis de stod fast på det, de gik til valg på, var der et flertal, inklusive Venstre.
Så det er uomtvisteligt, at der er et flertal for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: For godt halvandet år siden stemte Venstre på grund af ordentlighed – lov og orden – for, at de ville have renset deres næstformand.
Kunne det ikke være lige så relevant, at en mulig kommende statsminister også var renset?
Thomas Danielsen (V), 2022-12-13:
Jo, men det er også derfor, jeg bare bliver nødt til at sige til ordføreren, at det jo er realiteterne, at der er et absolut rødt flertal.
Men jeg siger jo ikke, at det alene er derfor, Venstre – og måske Moderaterne, det kan jeg ikke svare på – har sagt, som de har sagt.
Det er jo også, at hvis man skal indgå i et regeringssamarbejde, så bliver man nødt til at have tillid i en regering.
Så det går jo på to ben, naturligvis gør det det.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2022-12-13:
Jamen man skal jo ikke nødvendigvis indgå i et regeringssamarbejde.
Det er et spørgsmål om tillid, og den største tillid her er nok over for vælgerne.
Jeg er nødt til at sige, at i forhold til valget er der ikke et absolut rødt flertal.
Det er noget, ordføreren konstant siger, men det er der jo ikke, hvis partierne holdt sig til det, de gik til valg på.
Thomas Danielsen (V), 2022-12-13:
Altså, valgresultatet er klart: Der er et absolut rødt flertal på præcis 90 mandater.
Rasmus Stoklund (S), 2022-12-13:
Jeg har ikke noget behov for at indgå i sådan en stor studiekreds lige nu, hvor formålet jo er, at vi skal forholde os til det beslutningsforslag, der er lagt frem af Nye Borgerlige.
Christina Olumeko (ALT), 2022-12-20:
Tak for ordet.
Jeg gør det også ret kort: Alternativet støtter dette forslag, fordi det er nødvendigt som følge af forsinkelserne med det nye ejendomsvurderingssystem.
Men det her lovforslag understreger samtidig også de udfordringer, vi har med selv samme system.
Og vi er, ligesom flere andre også har nævnt, bekymrede for, om systemet overhovedet kommer op at flyve i nogen nær fremtid.
Jo længere tid der går, jo længere tid vil de negative eksternaliteter i det danske boligmarked bestå, og derfor er det helt centralt, at man fra regeringens side og ikke mindst fra Folketingets side har fokus på implementeringen af systemet.
Tak for ordet.
Jeppe Bruus (S), 2022-12-20:
Nu er det jo et meget omfattende regeringsprogram, og man kan selvfølgelig godt pille et element ud her og så pille et andet element ud der og sige: Så er der et kryds.
Det tror jeg man kan få mange interessante kryds ud af.
Har vi lagt op til, at vi finansierer noget her ved at gøre noget andet der?
Det har vi jo nogle steder, men ikke alle steder.
Derfor er jeg nødt til at udfordre den øvelse lidt, for det er jo ikke sådan, at vi har siddet og lavet de kryds på alle ledder og kanter.
Der er mange ting her, som er i spil.
F.eks. er noget af det mest grundlæggende, vi står over for, jo en uddannelsesreform, som tilgodeser vores erhvervsuddannelser, og som vil tage livtag med den udfordring, vi har, nemlig at rigtig mange kommer igennem vores folkeskole uden at læse, regne eller skrive godt nok til at tage en uddannelse.
Vi har 45.000 børn og unge i det her samfund, som ikke er med på vognen i forhold til uddannelse og arbejdsmarked.
Kan man så lave nogle af de kryds nogle andre steder?
Det kunne man jo også have valgt at gøre.
Derfor kan det selvfølgelig være en sjov øvelse, og det anerkender jeg, men det er jo ikke det kryds, vi har lavet her.
Pelle Dragsted (EL), 2022-12-20:
Det er jo netop de balancer, som jeg tror mange danskere har lidt svært ved at se fornuften i.
Kan ministeren f.eks. bekræfte, at ændringen af de to skatter, som jeg har omtalt her, altså arveskatten og lagerbeskatningen, tilsammen vil koste 2 mia. kr., og at det beløb cirka svarer til, hvad regeringen forventer at indbringe på at bede alle danske lønmodtagere om at droppe en fridag sammen med familien, og at man altså derfor sagtens kunne finansiere det forsvar, som regeringen siger vi skal finansiere, uden at afskaffe en helligdag, hvis man bare samtidig lod være at give skattelettelser til nogle af de allermest velstående grupper i vores samfund?
Jeppe Bruus (S), 2022-12-20:
Nu tænker jeg, at det er op til tilhørerne at bedømme, om jeg lød stolt.
Det gjorde jeg nu ikke i forhold til lagerbeskatning.
Altså, jeg var jo som skatteminister i den daværende regering selv på trapperne med et lovforslag, hvor der netop var det initiativ.
Jeg synes, det var et godt initiativ.
Det er ikke en del af den her regerings politik, men det er ret åbenlyst noget af det, vi gerne ville have videreført som Socialdemokrater; det samme gælder generationsbeskatningen.
Så det er sådan set ikke, fordi jeg eller Socialdemokratiet har ændret politisk holdning, men det er klart, at vi nu er indgået i en ny regeringskonstellation, en flertalsregering, og vi står fuldt og helt på mål for det regeringsgrundlag, der er.
Men det er klart, at det også er et udtryk for de balancer, som er fundet i den nye regering, der er dannet.
Pelle Dragsted (EL), 2022-12-20:
Ja, det var ministerens om bemærkninger – jeg opfattede dem nærmest som sådan lidt stolte – til nogle af de skatteændringer, som den her regering gennemfører, altså at man opgiver den her lagerbeskatning, som jo var en skat, der skulle sikre, at de rigtig store ejendomsinvestorer, som man også lidt grimmere kunne kalde ejendomsspekulanter, kom til at betale skat af den fortjeneste, der er, når deres ejendomme stiger i værdi.
For det var noget, man kunne undgå.
Det samme gælder arveskatten: Er Socialdemokraterne tilfredse med, at arvinger til virksomheder nu skal betale mindre i arveskat, end alle andre borgere i det her samfund skal?
Jeppe Bruus (S), 2022-12-20:
Det her er ikke et tilsagn om, at vi så tilslutter os hele den aftale, der ligger; men omvendt er det heller ikke, fordi jeg på den måde skubber det væk fra mig.
Vi står jo i en ny situation, for vi har lige haft et folketingsvalg.
Flertallene forandrer sig, og sådan er det sådan set, hver gang vi har haft valg, og derfor er vi jo som ny regering nødt til at forholde os til de aftaler, der lå, og de flertal, der var.
Lotte Rod (RV), 2022-12-20:
Det forstår jeg godt at regeringen har nogle overvejelser om, men jeg har brug for at få fuldstændig klarhed over de 355 mio. kr., som vi har aftalt skal gå til bedre uddannelse.
Står det ved magt?
Ja eller nej?
Derudover vil jeg jo også gerne vide, om regeringen har tænkt sig at forhandle det sammen med os, som indgik den aftale med den daværende regering.
Kan vi være sikre på det?
Jeppe Bruus (S), 2022-12-20:
Det er rigtigt, at vi lavede en fælles aftale tilbage i januar 2020, og det, vi foreslår her, er jo at gennemføre dele af den aftale.
Det betyder ikke, at vi tilslutter os aftalen i dens helhed, som der jo ikke længere er flertal for blandt partierne.
Det står heller ikke i regeringsgrundlaget.
Derfor kommer vi jo til, og det vil vi jo gøre bredt set i Folketinget, også at finde løsninger på, hvordan vi så følger op på de initiativer, der var.
Men det er klart, at det her er et eksempel på en del, hvor der er indgået både forlig og aftaler, som der for nogles vedkommende stadig væk er flertal for, mens der for andre mangler et flertal her i den nye folketingsperiode.
Og der kommer vi til at have et samarbejde om, hvordan og i hvilket omfang vi gennemfører de aftaler, der ligger.
Sascha Faxe (ALT), 2022-12-20:
Tak for ordet.
Jeg er nysgerrig på, i hvilket omfang den her hastelov kommer til at påvirke fremtidige aftaler i forhold til at bruge investorfradrag – f.eks. på den grønne omstilling eller i forhold til startups – i bredere forstand, end det bliver gjort i dag.
Altså, vil det være en lov, som så lægger et låg på at lave andre aftaler senere?
Lotte Rod (RV), 2022-12-20:
Jeg vil gerne bede ministeren bekræfte, at den aftale, vi har lavet med hinanden, om, hvad pengene – nemlig de 355 mio. kr. – skal bruges til, er bedre kvalitet i uddannelse, og at den står ved magt.
Jeppe Bruus (S), 2022-12-20:
Det vil jeg selvfølgelig meget gerne gøre, både om, hvor skatterne stiger, og tilsvarende hvor skatterne falder.
Og det synes jeg måske manglede lidt i den debat, der var tidligere, for på erhvervsområdet har jeg helt konkret nævnt to eksempler.
Men selvfølgelig stiller jeg mig til rådighed for at lave en oversigt til Folketinget på baggrund af de initiativer, der er i regeringsgrundlaget.
Hans Kristian Skibby (DD), 2022-12-20:
Jo, men hvis bare ministeren så vil love, at der kommer en skriftlig redegørelse om det, hvor vi får det samlede overblik, for det synes jeg måske godt at et nyt Folketing kunne have brug for at få.
Og i forhold til det der med, at ministeren bare siger, at vi skal gå ind og læse regeringens udkast og regeringens aftale osv., vil jeg sige, at det har vi naturligvis læst igennem.
Men det ændrer jo ikke på, at jeg faktisk synes, at når jeg spørger ministeren hernede i Folketingssalen, må skatteministeren vel også være interesseret i at oplyse over for Folketinget, hvad det er for nogle ting, der konkret ligger i det regeringsgrundlag om at sætte skatterne op i Danmark.
Jeppe Bruus (S), 2022-12-20:
Jeg tænker, at alle formentlig har læst regeringsgrundlaget, og der kan man også se, at det er rigtigt, at her er der nogle skatter, der stiger, og tilsvarende er der andre steder på erhvervsområdet, hvor vi lemper skatten – lagerbeskatningen, som jo faktisk var en del af den aftale, Dansk Folkeparti også var med til at indgå i den forrige periode, og vi kommer til at kigge på skattesatsen i forhold til generationsbeskatning osv.
Så ud fra et samlet hele opererer den her regering med et skattestop, der gør, at når skatter og afgifter stiger på ét område, skal de falde tilsvarende på et andet område.
Hans Kristian Skibby (DD), 2022-12-20:
Tak, hr. formand.
Jeg noterede mig lidt tidligere i debatten, at Venstres skatteordfører, hr. Kim Valentin, præciserede, at der faktisk ville komme en oversigt over de steder, hvor den nye regering vælger at sætte skatterne op, både for erhvervsliv og for private.
Der vil jeg bare gerne spørge skatteministeren, om skatteministeren vil give en orientering her i Folketinget om, hvad det er for nogle steder – om man har oplyst om det i regeringsgrundlaget.
Jeppe Bruus (S), 2022-12-20:
Tak for det.
Og så vil jeg gerne understrege, at den hurtige behandling hænger sammen med, at det har været nødvendigt at afvente regeringsdannelsen inden fremsættelsen af lovforslaget, og at der derfor er kort tid til, at ændringerne skal træde i kraft her til nytår.
Forslaget indeholder to initiativer, som stammer fra politiske aftaler indgået under den daværende regering.
Initiativerne har tidligere været fremsat i Folketinget som en del af henholdsvis L 7 og L 9, der blev fremsat den 5. oktober i år.
Begge lovforslag bortfaldt som konsekvens af folketingsvalget.
Der er altså tale om genfremsættelse af kendte initiativer, og forslagene har allerede været i en normal høring.
Det ene forslag er, at afskrivningsberettigede bygninger og installationer, som købes den 1. januar 2023 eller senere, kan afskrives med 3 pct. om året.
Bygninger m.v., som er købt før den dato, kan afskrives med 4 pct. om året.
En afskrivningssats på 3 pct. svarer til, at bygninger og installationer er fuldt afskrevet efter ca. 33 år.
Det vurderes at være i bedre overensstemmelse med bygningernes og institutionernes forventede økonomiske levetid.
Forslaget om nedsættelse af afskrivningssatsen til 3 pct. er en del af aftalen om en ny reformpakke for dansk økonomi, også kendt som »Danmark kan mere l«, der blev indgået mellem den daværende socialdemokratiske regering, Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti, Radikale Venstre og Kristendemokraterne den 21. januar 2022.
Det andet element i lovforslaget har baggrund i aftalen om ny ret til tidlig pension, populært kaldet Arnepensionen, som den daværende socialdemokratiske regering indgik sammen med Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten den 10. oktober 2020.
Som en del af finansieringen af Arnepensionen blev det aftalt, at loftet over investorfradraget skal fastholdes.
Det skulle ellers i henhold til gældende regler forhøjes fra og med 2023.
Jeg har fremsendt høringsskema og høringssvar, som tidligere er modtaget, vedrørende ændringerne i lovforslaget.
På den baggrund vil jeg gerne slutte af med at opfordre til en velvillig behandling af lovforslaget, og jeg stiller mig selvfølgelig til rådighed for at svare på spørgsmål.
Tak for ordet.
Jens Joel (S), 2022-12-20:
Tak for det, formand.
Ja, det er rigtigt, at det her lovforslag handler om at forlænge VEU-trepartsaftalen, altså voksen- og efteruddannelsesindsatsen.
Der er ingen tvivl om, at voksen- og efteruddannelsen er vigtig.
Det er et ekstremt vigtigt område for Socialdemokratiet, for regeringen og for det danske samfund, og det gælder jo i virkeligheden, både når det handler om at sikre, at medarbejderne på arbejdsmarkedet har de rigtige kompetencer på sundhedsområdet, i forhold til den grønne omstilling, men også når det handler om at sikre helt basale færdigheder, så man kan tage en uddannelse, men også læse godnathistorier for sine unger.
Derfor synes jeg, at voksen- og efteruddannelsessystemet leverer både en menneskelig værdighed, nye muligheder og muligheder for sporskifte og er med til at trimme vores arbejdsmarked.
Det er selvfølgelig ekstremt vigtigt, at vi har et velfungerende voksen- og efteruddannelsessystem, og vi skal have en drøftelse af, hvordan det skal se ud i fremtiden.
Det nåede man ikke før valget, og derfor er det selvfølgelig væsentligt, at man med det system, vi har i dag, som bygger på en trepartsaftale tilbage fra 2017, som er blevet forlænget en enkelt gang, og som vi nu ønsker at forlænge med 1 år mere, også efter nytår skal kunne udbyde de kurser, som man har kunnet i år, og som er vigtige for medarbejderne i undervisningssektoren.
Men det er jo også væsentligt ikke mindst for de medarbejdere på virksomheder rundtomkring, som har brug for at blive opkvalificeret, eller for dem, der har brug for at kunne tage skridtet fra det ene til det andet eller få den ordblindeundervisning, som er ekstremt vigtig.
Så vi støtter, at man forlænger aftalen med 1 år, og så ser vi selvfølgelig frem til drøftelserne om et eventuelt nyt voksen- og efteruddannelsessystem, når vi kommer på den anden side.
Jeppe Bruus (S), 2022-12-20:
Nej, det mener jeg sådan set ikke er helt rigtigt forstået, for du kan jo godt hæve skatterne på et område og lave en krydsfinansiering hen til noget velfærd, hvis du så samtidig sænker skatter og afgifter på et andet område.
Så det mener jeg sådan set ikke er helt korrekt.
Sigurd Agersnap (SF), 2022-12-20:
Så er det vel også rigtigt forstået, at man ikke kan bruge det som finansieringsmodel for udvidelser af velfærden, sådan som tilfældet har været her.
Jeppe Bruus (S), 2022-12-20:
Vi kommer til at operere med et skattestop, der betyder, at hvis vi hæver skatter og afgifter et sted, skal vi sænke dem tilsvarende et andet sted.
Så er der et par forbehold eller undtagelser i forhold til det; det ene er tobak og nikotin, og det andet er nogle af de ting, vi kommer til at gøre på det grønne område.
Jeg var selv med til at foreslå og forhandle og vedtage en CO 2 -skat f.eks. Og i det omfang, man fører pengene fra en CO 2 -beskatning af f.eks. industrien tilbage til erhvervet, så er det også en af de undtagelser, der ligger.
Og det var sådan set den model, vi opererede med, i forhold til det.
Så man kan jo godt fremadrettet også hæve skatter på et område, hvis vi så sænker dem tilsvarende på et andet område.
Det er det, der ligger i den beskrivelse af skattestoppet, der er.
Sigurd Agersnap (SF), 2022-12-20:
Tak for det.
SF mener jo, at det her er et godt forslag, og at begge elementer i det er gode.
Det synes vi, fordi det har en retfærdig fordelingsmæssig effekt og grundlæggende skaber et mere lige samfund; men vi mener også, at det er en god måde at sikre finansiering til velfærdsforbedringer på.
Og det har jo været en del af debatten, hvordan det skattestop, som regeringen har aftalt, fremover vil påvirke den her mulighed for at lave sådan et finansieringsforslag.
Så vil jeg bare høre, om ministeren deler den holdning, som jeg hørte den fremført af Venstres ordfører, at et sådant forslag ikke vil kunne fremsættes fremover til finansiering af velfærdsforbedringer.
Jeppe Bruus (S), 2022-12-20:
Til det første vil jeg sige, at vi jo her har at gøre med hastelovgivning – jeg tror også, fru Lotte Rod var inde på det lidt tidligere i sin ordførertale – og at de her to forslag begge har den deadline, at de skal træde i kraft den 1. januar, og de vedrører jo finansieringen af to aftaler, som er indgået.
Fru Lotte Rod havde så et ønske om, at de kunne deles i to.
Normalt vil jeg være tilhænger af at være fleksibel i forhold til Folketingets ønsker, men lad os lige prøve at se, hvad der kan gøres.
Så spurgte spørgeren til evalueringer og danskernes investeringslyst osv.
Altså, investorfradraget har jo kun været anvendt i begrænset omfang og formentlig kun af personer med betydelige frie midler, som det også er fremgået af debatten, og derfor må det jo forventes, at disse også uden et særligt fradrag ønsker at placere pengene i startupvirksomheder.
Derfor må effekten af at fastholde loftet forventes at være begrænset.
Det var et lidt kringlet svar, men som I kan høre, stod jeg og læste op af det svar, som jeg har fået fra ministeriet, så det var så retvisende, jeg kunne gøre det.
Nej, den boykotter ikke sådan parlamentarismen i gængs forstand – forstået på den måde, at Folketinget altid kan lave om på lovene, og at der kan laves politiske aftaler, der justerer de aftaler, der er indgået.
I øvrigt anerkender jeg den bemærkning, som ordføreren havde i sit ordførerindlæg, om, at vi jo skal undgå at lave hastebehandlinger, men når det er nødvendigt her, er det jo, fordi vi har haft et folketingsvalg, der har lagt beslag på en stor del af efterårets folketingsarbejde.
Vi har nogle ting, der skal træde i kraft den 1. januar 2023, og hvis det skal kunne lykkes, er vi nødt til at lave noget hastelovgivning.
Det her forslag har jo heldigvis været igennem en normal høringsproces, så det er ikke sådan, at der ikke har været mulighed for at indregne eller tage højde for de kommentarer, der har været.
Så det var det længere svar.
Men det korte svar var nej.
Hvis vi nu også skal være lidt saglige her, vedrører de her to hastelovforslag, vi nu er i gang med at behandle – det første har vi gjort, og nu er vi i gang med det her – jo noget, der har været fremsat, og grunden til, at det ikke er blevet gennemført, har jo været, at vi har haft et folketingsvalg og en efterfølgende periode med regeringsdannelse.
Og hvis ikke vi når at gøre det nu, kan det ikke træde i kraft pr. 1. januar, og så får det nogle andre konsekvenser i forhold til nogle af de aftaler, som regeringen også står bag.
Men derfor kan man selvfølgelig godt lidt polemisk vende rundt på den rækkefølge.
Der er en række ting på skatteområdet, og skattereformer kommer til at fylde meget i den nye regering.
Derfor er jeg også glad for og stolt over at være skatteminister, og jeg glæder mig til at samarbejde med Folketinget om at gennemføre det.
Og når vi har sådan en tidsplan, deler jeg den meget gerne med hr. Lars Boje Mathiesen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-12-20:
Nå, men det er bare, fordi man jo havde meget travlt med at få gennemført skattestigningen, så den kunne træde i kraft med det samme.
Og derfor tænker jeg, at der også vil være nogle danskere derude, der forventer at få at vide, hvornår de får de skattelettelser, som i hvert fald nogle af regeringspartierne har slået sig vældig stort op på og har sagt er årsagen til, at de er med i det her.
Så jeg tror, at der er stor interesse derude for, om det er noget, de kan forvente om 2 år eller 3 år, fordi det bare skal være i den her periode, eller om det rent faktisk er noget, der kommer til at ske i 2023 eller i 2024.
Men jeg kan forstå, at det ikke er noget, man har vurderet endnu i regeringen, altså hvornår de her skattelettelser vil blive fremlagt, og hvornår de så vil træde i kraft.
Jeppe Bruus (S), 2022-12-20:
Den 13. marts, den 14. april og den 21. maj – nej, spøg til side.
Altså, vi har jo lavet et regeringsgrundlag, og det er klart, at vi nu skal sætte handling bag ordene, og at vi skal have tilpasset de ting.
Vi når næppe det hele i løbet af første halvår af det nye år.
Det er klart, at det er en opgave, vi har foran os, også som nye ministre og ny regering, altså at lave en plan for, hvornår tingene kan falde i hak, og den plan har jeg endnu ikke lavet som skatteminister.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-12-20:
Jeg synes, at det med, at regeringen ikke mener, at vi skal krydse ting, er sjovt; regeringen har jo selv åbnet for Pandoras æske med aftalen om forsvaret og store bededag.
Jeppe Bruus (S), 2022-12-20:
Altså, det er jo ikke særlig anvendt i dag.
Jeg kan ikke lige på fingerspidserne give dig et svar på det, men volumenmæssigt er det, vi taler om her, jo ikke voldsomt.
Sascha Faxe (ALT), 2022-12-20:
Jeg takker for ministerens intentioner på begge områder, både i forhold til hastelovgivning, og i forhold til at vi måske i fremtiden kan forhandle om investorfradraget.
Jeg er nysgerrig på, om der ligger et overblik over, hvilke brancher og virksomhedstyper det i dag kommer til gode at bruge det her investorfradrag.
Christina Olumeko (ALT), 2022-12-20:
Tak for ordet.
Det ene er, om ministeren kan fortælle, hvad bevæggrunden er for at lægge de her to delelementer sammen i et samlet lovforslag.
Det andet spørgsmål går på, om ministeren ved, om der er blevet foretaget en evaluering af investorfradragets effekter, herunder om investorfradraget øger investeringerne i erhvervslivet, og om investorfradraget medfører, at en større del af befolkningen investerer.
Kim Valentin (V), 2022-12-20:
Det er jo nemt at være imod, i hvert fald når man ikke har noget bedre forslag, ikke?
Man må jo sige, at vi er ansvarlige i Venstre.
Vi har indgået en aftale, og den holder vi selvfølgelig.
Vi ved godt, at det her forslag ikke er vokset i vores have.
Men hvad vil Danmarksdemokraterne ud over bare at sige: Det er sørme for dårligt, Venstre?
Hans Kristian Skibby (DD), 2022-12-20:
Allerførst vil jeg anbefale ordføreren at gå over til kaffe i stedet for.
Det er lidt bedre i forhold til det, der foregår i øjeblikket her i Folketingssalen.
Men noget andet er, at selvfølgelig skal tingene finansieres.
Men det bliver de jo ved, at man indkalder partierne til drøftelser, og så finder man en bæredygtig finansiering, som et stort flertal forhåbentlig vil kunne se sig selv i, også blandt de partier, som har været med til at gennemføre en Arnepension.
Så det vil der selvfølgelig komme et bud på i forbindelse med den forhandling.
Men nu har ordførerens parti og den nye regering jo besluttet, at der ikke skal være nogen forhandlinger, så derfor er der ikke nogen forhandlinger, og derfor kommer der ikke noget forslag lige i øjeblikket.
Kim Valentin (V), 2022-12-20:
Jeg vil bare bekræfte, at den her finansiering da bestemt heller ikke er Venstres kop te.