Theresa Scavenius (UFG), 2025-11-07:
Jeg er ikke helt lige så begejstret som alle de foregående ordførere.
Det handler om, at vi jo i Danmark har en retsstat, men det betyder, at magten ikke må være vilkårlig, og at vi netop skal have nogle hurtige, retfærdige og uafhængige behandlinger af alle sager ved domstolene.
Så langt, så godt.
Det tror jeg vi er enige om.
Men når vi kigger på vores retsvæsen i dag, må vi altså sige, at Danmark ikke lever op til idealerne.
Noget af det, det handler om, er, som det allerede er blevet nævnt, at domstolene er pressede, sagsbehandlingstiderne er for lange, ressourcerne er for få, og vi har for mange midlertidige løsninger, der bliver til permanente foranstaltninger.
Et af de tydelige eksempler – og det er her, hvor der er noget, der ikke er blevet nævnt af så mange af de andre – er den her puljedommerordning, som det her lovforslag jo handler om.
Ordningen blev skabt med politi- og domstolsreformen for snart 20 år siden, hvor man netop sagde, at nu måtte der være 25 byretsdommere, som kunne flyttes rundt mellem retterne for at udligne de her udsving i sagsmængderne.
Men her næsten 20 år efter er den her midlertidige ordning stadig væk eksisterende, og nu skal det hæves yderligere til 44 dommere.
Det vil sige, at vi kalder det midlertidigt, men at det altså er en ordning, der har eksisteret i mange år.
Derudover åbner man da for, at de her puljedommere kan blive fastansat ved nogle senere love i 2026 og 2027.
Det, der er hele sagens kerne her, er det, der handler om domstolenes uafhængighed.
For med domstolsreformen for 20 år siden oprettede man Domstolsstyrelsen, som i dag udpeger og placerer de her puljedommere, ud fra hvor ressourcerne er mest nødvendige, men det, der er risikoen, er, at vi udhuler princippet om de faste embeder, som jo er det grundlæggende princip i grundloven, der skal sikre domstolenes uafhængighed.
Det er grundlovens § 64.
Vi får med de her puljedommere altså et retsvæsen, hvor det ikke er sikkert, at dommerne er fast placeret i den ret, før sagerne kommer ind, men derimod bliver placeret enten ud fra administrative hensyn, men i værste tilfælde ud fra politiske hensyn.
Det er mere styring.
Det er administrativ styring, og det kan risikere at være politisk styring.
Det er både organisatorisk, økonomisk, ansættelsesprocesmæssigt, administrativt osv.
Problemet med Domstolsstyrelsen er, at det er en blandingsinstitution; den er på nogle planer uafhængig, men den er samtidig også en del af Justitsministeriet.
Men det, der er hovedsagen, er en anden paragraf i grundloven, der hedder § 61, hvor der netop står, at den dømmende magt kun må ordnes ved lov.
Det er for at sikre uafhængighed af den udøvende magt.
Det vil sige, at vi ikke må have det sådan, at den udøvende magt går ind og bestemmer administrativt, funktionelt osv. over domstolene.
Men alligevel har vi den her Domstolsstyrelse, som er den her blandingsmodel, og hvor puljedommerordningen netop også går ind og har en administrativ og funktionel organisering af domstolene, som jo burde være i strid med § 61.
Justitsministeren kommenterer selv på det her problem i lovforslaget og er sådan set enig i det, for der står ordret i lovforslaget, at ordningen rejser spørgsmålstegn i forhold til grundloven.
Så det er vi sådan set enige om.
Ministeren siger så i lovforslaget, at der slet ikke er noget problem alligevel, men der kommer ikke noget argument i lovforslaget, andet end at vi allerede tidligere har udvidet den her ordning og har brugt den i de sidste 20 år, men der er ikke noget reelt juridisk argument for, hvorfor vi faktisk må stride mod § 61.
Så ud over at jeg er bekymret for, at udpegningen af puljedommerne overskrider domstolenes uafhængighed, så er jeg også bange for, at der er en risiko for, at domstolenes uafhængighed kan blive betragtet som mere politisk styret på grund af de her puljedommere.
Derfor er det en rigtig dårlig idé at have puljedommere.
Det er en rigtig dårlig idé at hæve antallet af dem, fordi det kan svække domstolenes legitimitet og tilliden hertil.
Derfor vil jeg opfordre til noget.
Selv om I alle sammen allerede har sagt, at I støtter det,
så ville jeg have ønsket, at I havde overvejet det i højere grad og faktisk været imod, at vi hæver antallet af dommere i den her ordning.
Jeg vil også stille et ændringsforslag, der får delt det ud i forhold til lige præcis den her del af lovforslaget, så det kun handler om domstolene, for der er jo flere dele i det her lovforslag.
Det er, fordi, og jeg gentager det bare igen, at jeg mener, at puljedommerordningen er noget, der svækker domstolenes uafhængighed og dermed risikoen for de politiske afgørelser.
Det sidste, jeg vil sige, er, at puljedommerne netop er udtryk for et andet problem, som er den her kroniske underfinansiering af vores domstole, hvor vi i sammenligning med andre europæiske lande bruger færre penge på domstolene og har færre dommere, og det er altså samlet set det, der også svækker netop den funktionelle uafhængighed i domstolene.