runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2018-12-19:
Vi mener bare, det er vigtigt, at man investerer.
Men vi overtog magten i 2015, hvor økonomien var uholdbar.
Man budgetterede med et underskud på de offentlige finanser på EU's grænse.
Det var faktisk sådan, at da man opdaterede det i august måned, vurderede man, at vi var ude over EU's grænse og den grænse, der er i den danske budgetlov.
Derfor var det væsentligt for os, at vi fik strammet op.
En af mulighederne for at stramme op var, at vi fik udvidet omprioriteringsbidraget til også at dække kultur-, uddannelses- og undervisningsområdet.
I de kommende 2 år, i 2020 og 2021, vil der være få ledige kroner i den offentlige sektor, og for at have mulighed for at kunne omprioritere til andre højt prioriteret områder vil der også være et omprioriteringsbidrag på uddannelse, undervisning og kultur i de år, men fra 2022 mener vi, at pengene skal blive på områderne, men at de måske prioriteres om, altså gå til andre ting, hvis vi måtte ønske det, eller tilbage til taxametrene.
Det betyder, at vi for 2022 har sikret, at de midler på undervisningsområdet, på kulturområdet og på uddannelsesområdet bliver der, sådan at vi kan sørge for, at der er en god undervisningskvalitet til vores unge.
Eva Flyvholm (EL), 2018-12-19:
Det er jo helt vanvittigt at vente flere år med at få stoppet de her nedskæringer og dermed sikre en ordentlig undervisningskvalitet.
Hvordan kan Venstre bare overhøre alle advarsler på det her område?
Kristian Jensen (V), 2018-12-19:
Der sker jo faktisk det, at det her ikke er nedskæringer, men omprioriteringer, der betyder, at vi bruger pengene andre steder i den offentlige sektor – eller faktisk bruger dem på uddannelsesområdet.
Vi har afsat 0,5 mia. kr. til at fremme og hjælpe de folkeskoler, der gør en stor indsats, for at børnene får bedre karakterer i dansk.
Det er faktisk midler, der er kommet, fordi vi har omprioriteret inden for undervisningsområdet.
Vi har givet midler til, at man kan have flere uddannelsesstationer, så vi får nogle flere steder, hvor man kan tage en mellemlang videregående uddannelse tæt på, hvor man bor, så vi slipper for at opleve, at for mange unge bevæger sig ind til storbyerne for at få en uddannelse og dermed fraflytter landdistrikterne.
Så vi har faktisk reinvesteret en del af de midler på området.
Og med aftalen omkring erhvervsuddannelserne er det 2,3 mia. kr., der investeres tilbage i uddannelsessektoren, i finanslovsforslaget.
Det synes jeg faktisk godt at vi kan være stolte af.
Christian Poll (ALT), 2018-12-19:
Tak for det.
Jeg spurgte jo for nylig ministeren, om ikke man kunne få fremlagt en samlet oversigt over de drivhusgasreducerende og drivhusgasøgende tiltag i finansloven, og jeg fik her i dag et svar om, at det faktisk ikke rigtig er muligt at udarbejde sådan en oversigt.
Det blev jeg jo rigtig ærgerlig over, for jeg ved jo, at det er et arbejde, man gør andre steder, og OECD gør et meget seriøst stykke arbejde, som Danmark kunne melde sig ind i og være en del af.
Er det bare lukket land for finansministeren, eller er det noget, finansministeren måske kunne tænke sig at se på til næste gang?
Kristian Jensen (V), 2018-12-19:
Efter at have hørt debatten i dag har jeg valgt at tage svaret til hr. Christian Poll med herop, og jeg er faktisk ikke enig i læsningen af svaret.
Hvis man gennemlæser det, kan man se, at det faktisk er en gennemgang af, hvilke elementer der trækker henholdsvis op eller ned.
Det, vi ikke kan lave en vurdering af, er, hvor stor effekten er.
Eksempelvis står der i det allerførste punkt, at vi bruger nogle flere penge på at skabe forskning, at vi sætter penge af til EUDP, og at vi laver yderligere en pulje til klimaforskning i landbruget.
Jeg ved desværre ikke i dag, hvad vi får ud af det.
Altså, jeg kan jo desværre ikke kan kvantificere, hvad forskningsmidler, vi sætter af nu, vil give af effekt, men jeg kan sætte en retning, jeg er ret sikker på vil skabe reducering.
Med hensyn til spørgsmålet om at kunne gøre nogle ting for at reducere metangasudslippet, så har vi faktisk kvantificeret det: Alene det forslag betyder en reducering på 1,1 mio. t CO2.
Min taletid rækker ikke til, at jeg kan gennemgå alle punkterne, men jeg vil bare sige, at der er nogle stykker af dem, som klart peger i både den ene og den anden retning.
Vi anerkender også, at der er noget, der peger i modsat retning.
F.eks. kan det øgede befordringsfradrag godt betyde, at flere befordrer sig længere i deres egen bil, og at det kan virke negativt på CO2-udledningen, men samlet set, når man kigger på den lange liste af reducerende tiltag, er jeg sikker på, at finansloven her med dens mange tiltag vil reducere CO2-udledningen i Danmark.
Nicolai Wammen (S), 2018-12-19:
Tak for det, og også tak til finansministeren for lige at minde os om alle de gode sange, vi har.
Og også tak for en gennemgang af, hvordan finansministeren ser verden.
Der var dog en enkelt ting, som i den grad manglede, og det er, hvordan regeringen ser på skattelettelser, hvis den får lov til at fortsætte efter næste valg.
Men hvis det skulle ske, kunne det jo være interessant at vide, hvad der egentlig er regeringens politik på det område.
Det Konservative Folkeparti har jo været ude at sige, at man er parat til at give skattelettelser for 33 mia. kr., herunder også en meget stor topskattelettelse.
Det synes vi i Socialdemokratiet er en dårlig idé.
Vi mener, der er behov for, at vi investerer i vores velfærd for vores børn og unge, at vi har en værdig ældrepleje, og også at vi selvfølgelig sørger for, at vores sundhedsvæsen fungerer bedre, end det gør i dag, før vi begynder at diskutere skattelettelser.
Det er heller ikke holdningen hos Liberal Alliance, og derfor er mit meget enkle spørgsmål til finansministeren her til aften: Kan finansministeren udelukke, at hvis regeringen fortsætter, vil det konservative forslag kunne blive til virkelighed?
Rune Lund (EL), 2018-12-19:
Jeg vil også gerne lige kommentere i forhold til forholdene for de indsatte i Herstedvester, som vælger ikke at blive overført til Grønland.
Det er jo også en sag, som vi fra Enhedslistens side har forfulgt, og vi er rigtig glade for, at der er sket noget rigtig godt her, at man nu kunne fortsætte med nogle af de rettigheder, man har haft hidtil, bl.a. i forhold til kost.
Hvordan ser ordføreren på den aftale, der er indgået?
Er man nået helt i mål, eller er der nogle yderligere ting, som kunne være relevante at lave forbedringer på set i lyset af den aftale, der er lavet?
Det kunne være rart lige at høre ordførerens bemærkninger til det.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-12-19:
Mange tak for spørgsmålet.
Det er meget relevant at spørge ind til.
Noget, som jeg lige har fundet ud af i går, er også, at der sådan set bliver bistandsværger fremadrettet for de grønlandske indsatte på Herstedvester, og det synes jeg er rigtig fint.
Så jeg synes egentlig, at den aftale er ret fornuftig, og at vi har fået ret mange ting med i den her proces, der har været, omkring de indsatte på Herstedvester.
Dengang vi havde tredje behandling, glemte jeg desværre at få nævnt Enhedslisten, som også har støttet vores arbejde, så jeg vil gerne bruge anledningen til at sige tak for den støtte.
Der, hvor man kunne sige, at vi kunne bruge nogle kræfter fremadrettet på justitsområdet, er i forhold til ofrene.
Vi har 34 gange så meget personfarlig kriminalitet i Grønland, og det betyder også, at vi fokuserer rigtig meget på de indsatte, fordi der er mange af de her love, der bliver fremsat, som egentlig handler om de kriminelle, mere end det handler om ofrene for de overtrædelser, og det fokus vil vi gerne fremme i de kommende år.
Rune Lund (EL), 2018-12-19:
Det lyder utrolig relevant at fortsætte længere ned ad den sti.
Hvis vi skal se på, hvordan retssystemet generelt fungerer i Grønland, og se på de opgaver, som politi og retsvæsen skal løfte i Grønland, set i forhold til hvordan situationen ser ud i Danmark,
hvordan synes ordføreren så at standarderne er i Grønland, i forhold til hvad man kan tilbyde borgere i Grønland, over for hvad politi, domstole, retssystem og kriminalforsorg kan tilbyde i Danmark?
Hvad mener ordføreren, der skal til, for at vi, fordi vi er i rigsfællesskab sammen, får nogle ensartede standarder, nogle ensartede niveauer i alle dele af rigsfællesskabet?
Hvad mener ordføreren at det vil være relevant at gennemføre sådan mere overordnet set inden for retsområdet, for at vi kan sikre os, at der i højere grad bliver et lige niveau i forhold til det, man kan tilbyde i hele rigsfællesskabet?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-12-19:
Mange tak for spørgsmålet.
Det er jo sådan set hele essensen af selvstyreloven, netop at vi skal forsøge at sikre nogle mere lige standarder på de områder, som Danmark varetager på vegne af Grønland.
Jeg synes, at når man kigger på området, er der sket gode forbedringer i de seneste par år.
Jeg synes som sagt, at et større fokus på ofrene vil være at foretrække.
Vi har stort set ingen indsatser i forhold til ofrene, men fokuserer mere på foranstaltningerne.
Så synes jeg også, at der er behov for en demokratisk diskussion om, hvorvidt vi i virkeligheden skal slå hårdere ned på de lovovertrædelser, som der er.
I dag har vi jo ikke strafferammer i Grønland, fordi vi ikke har en straffelov som sådan.
Men det at lave nogle foranstaltningsrammer synes jeg kunne være rigtig fint.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-12-19:
Jeg kom lidt sent ind, men jeg tror, jeg fik fat i de væsentligste pointer.
Jeg har haft den fornøjelse at læse Charlotte Langkildes bog om Færøerne, som udkom her i efteråret.
Og det, der egentlig slår en, er, hvor nænsomt den danske stat egentlig har samarbejdet med Færøerne, så man i fællesskab kunne udbygge og udvikle det færøske samfund til at blive en moderne nation.
Og jeg kom til at tænke på den bog, da jeg lyttede til hr. Magni Arges ord om selvstændighed.
Så mit spørgsmål er: Med de ting, vi nu ved om det færøske og danske samarbejde gennem tiden, ville det så ikke være i Færøernes interesse at blive i en slags beskyttende favn ude i Atlanterhavet, hvor Danmark garanterer Færøernes fortsatte udvikling, og hvor Færøerne i bund og grund de facto har en selvstændighed, men har den naturlige beskyttelse, som et land som Danmark kan give Færøerne?
Magni Arge (T), 2018-12-19:
Jeg er overbevist om, at det, der har skabt den store udvikling i Færøerne igennem de sidste 100, måske 150 år, er viljen til at klare sig selv og viljen til at skabe sine egne fremskridt og udbygge sit eget land for sit eget folk og for sin egen kultur.
Og det er det allervigtigste drive i ethvert samfund på samme måde, som det er hos selvstændige personer, der tager ansvar for sig selv.
Det er absolut nummer et.
At ligge under for og være betinget af, at man skal være beskyttet af nogen anden, giver ikke det drive, der skal til for at skabe en så stor fremgang, som du har set på Færøerne.
Det er jeg overbevist om.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-12-19:
Jeg er for så vidt enig, og det er meget imponerende, hvad færingerne har skabt af atten vindblæste øer.
Man gribes af storhed, når man ser den slags.
Jeg kommer egentlig bare til at tænke på, at Færøerne jo er et land på omkring 50.000 indbyggere, og man har jo brug for militær beskyttelse, og man har også brug for et økonomisk værn, hvis det for alvor går galt.
Og Færøernes økonomi er jo bundet op på forholdsvis få indtjeningsmuligheder, bl.a. fiskeri.
Så ville det ikke være i færingernes interesse at have en eller anden tilknytning til Danmark, så man fortsat kan have en lys fremtid?
Magni Arge (T), 2018-12-19:
Jeg ved ikke, om du lyttede rigtigt til, hvad jeg sagde.
Jeg mener ikke, der er noget som helst til hinder for at have et godt samarbejde i lang tid fremover, bl.a. med den model, som man så med personalunionen i Island.
Der var det et samarbejde mellem to selvstændige lande, som indgik i et fælles samarbejde under en personalunion.
Det kan jeg sagtens forestille mig.
Jeg vil bare reservere retten til, at Færøerne selv kan beslutte, i hvilket omfang man indgår i det samarbejde, og hvordan man indgår i det samarbejde, på samme måde, som Danmark selv bestemmer, i hvilket omfang man indgår i det, og hvornår man træder ud.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-12-19:
Vi er jo fuldstændig enige med hr. Sjúrður Skaale i, at kendskabet til rigsfællesskabet ikke er godt nok i de tre lande, vi har, og især måske ikke i Danmark.
Derfor har vi også lyttet til hr. Sjúrður Skaale.
I forbindelse med de løbende folkeskoleforhandlinger har jeg simpelt hen foreslået, at vi sætter kendskab til rigsfællesskabet på dagsordenen forstået på den måde, at man kunne gøre det til et af kanonpunkterne i historieundervisningen.
Det vil så betyde, at folkeskolerne i Danmark skal undervise i rigsfællesskabet, altså om Færøerne, om Grønland, om vores fælles historie.
Desværre har Socialdemokraterne trukket forhandlingerne i langdrag.
Hvis de ikke havde gjort det, havde vi måske endda haft mulighed for at lykønske hinanden her i salen.
Så hvis hr. Sjúrður Skaale måske kunne bruge sin indflydelse over for Socialdemokraterne og sige til dem, at det altså er vigtigt, at vi nu får gennemført de her folkeskoleforhandlinger, så vi kan få et kendskab til rigsfællesskabet, så ville det være dejligt.
Var det noget, ordføreren kunne være behjælpelig med?
Det vil jeg glæde mig til.
Jeg håber, at ordføreren har den indflydelse, jeg håber han har.
Jeg vil lige henvise til, at sidste år hjalp Dansk Folkeparti jo Færøerne med at få nogle penge til at digitalisere færøske arkivalier.
Det er jo for mig bare et eksempel på, hvor vigtigt det er, at vi samarbejder, og at vi kan berige hinanden, og at Danmark er en god ting for Færøerne, ligesom Færøerne er en god ting for Danmark.
Så er ordføreren ikke enig med mig i, at selvstændighed nok ville være til større ulempe for Færøerne end at forblive i rigsfællesskabet?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-12-19:
Mange tak.
Jeg vil også sige særlig tak for det gode samarbejde.
Ordføreren er jo stedfortræder, men har opnået en rigtig stor ting.
Jeg er rigtig glad for det samarbejde, der har været specifikt i forhold til de indsatte på Herstedvester.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-19:
Men det er jo to forskellige tal, som ikke kan sammenlignes.
Altså, de 750 mio. kr. er jo ikke en varig udgift.
Der er nogle etableringsomkostninger i forbindelse med at opbevare nogle hårdkogte kriminelle og afskærme dem fra andre borgere.
Jeg har i øvrigt ikke set sådan en skov af hænder, heller ikke den her sal, for at sige: Placer det i vores kommune.
Vi har måttet tage et valg, og det valg synes vi i Liberal Alliance er et fint valg; vi skulle have et tredje udrejsecenter.
Kristian Jensen (V), 2018-12-19:
Jeg skal her lade være med at korrigere, at 4 x 50 millioner kun er en femtedel af 1 milliard, men det skal ikke skille os ad.
Sagen er jo den, at vi har reserveret nogle midler til at sikre, at vi har kræfter til at tage initiativer fremadrettet.
De uudmøntede midler vil blive udmøntet i løbet af 2019 til en række konkrete initiativer.
De initiativer vurderes af miljøministeren sammen med forligspartierne for at sikre, at vi kan igangsætte oprettelse af mere sammenhængende skov, mere urørt skov og mere sammenhængende grøn natur fremadrettet.
På spørgsmålet om, hvorvidt vi fra dansk side gør nok, kan jeg sige, at jeg i hvert fald glædede mig over at læse på Ritzau her den 5. december, at en række britiske forskere noterede sig, at Danmark og Storbritannien er de lande, der fører an i kampen for klimaet.
Jeg synes faktisk godt, vi kan være vores klimaindsats bekendt.
Når folk udefra vurderer Danmark op mod andre lande, er vi faktisk i front.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-12-19:
Det er sådan set rigtigt, at der i hvert fald er brugt rigtig mange penge på at finde løsninger.
Altså, kulegravningsrapporten var jo en ting.
Jeg skal lige understrege, at den faktisk pegede på, at der var mulighed for at afbureaukratisere, nemlig hvis man ville prøve at gøre op med alle de transaktionsomkostninger, der er forbundet med udlicitering, men der blev der fra ministerens side sagt: Nej, nej, nej.
Så det har vi stadig væk til gode at kigge på.
Men jævnfør prioritering synes jeg alligevel, det er interessant, at der er afsat over 700 mio. kr. på finansloven til en ø.
Det er langt over det beløb, som regeringen afsætter på den samme finanslov til ældrepleje.
Hvordan synes Liberal Alliance at prioriteringerne hænger sammen lige nu?
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Vi har netop brugt de penge på en ø, fordi vi ved, at der fremadrettet bliver et pres på de offentlige finanser.
Vi bliver flere og flere ældre, men vi bruger 36 mia. kr. om året på ikkevestlig indvandring.
Hvis vi ikke gør noget ved det, har vi ikke råd til at finansiere det, som vi gerne vil på ældreområdet.
Så det her er rettidig omhu.
Vi bliver simpelt hen nødt til at vise et signal nu.
Dem, der kommer til Danmark, får ophold og beskyttelse og tilligemed misbruger den tillid, de har fået – laver grov kriminalitet – er ikke velkomne længere.
De skal udrejse af Danmark.
For der bliver altså slået hårdt ned, hvis man ikke lever op til de regler, som vi forventer af flygtninge og indvandrere, som kommer til Danmark.
Så det her handler faktisk om, at vi fremadrettet gerne vil have de 36 mia. kr. ned.
Hvis vi bare kan sænke det med 10 pct., har vi 3,6 mia. kr. om året, vi kan bruge på ældreområdet, og det vil faktisk være noget af det træk, som der bliver behov for fremadrettet.
Så det her er også for at finansiere ældreområdet fremadrettet.
Lotte Rod (RV), 2018-12-19:
Kriminelle udlændinge skal ikke være i Danmark.
Men det her løser jo ingenting.
Dansk Folkeparti bruger 750 mio. kr. på en ø, samtidig med at der så kommer til at være tomme bygninger et andet sted.
Men jeg bliver vred, når Dansk Folkeparti på den her måde spilder vores penge.
Derfor vil jeg bare gerne spørge igen: Hvad er det for en prioritering, Dansk Folkeparti har foretaget?
Hvorfor valgte man ikke at bruge de 750 mio. kr. på at give mere tid til de ældre?
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Lotte Rods parti har faktisk en ret stor andel i, at vi står i den her situation.
Hvorfor er det, vi skal have et tredje udrejsecenter?
Det er ikke, fordi Kærshovedgård lukker og står tomt.
Det er, fordi der bliver flere og flere udlændinge, som er på tålt ophold i Danmark; fordi der er flere og flere udlændinge, der skal udrejse af Danmark.
Vi kommer nu til at stå med en stor gruppe af folk, som kom ind, imens der var en socialdemokratisk ledet regering – og med De Radikale også.
Det er det, vi står med nu.
Det er den udfordring, vi står med.
Det er derfor, vi skal have et tredje udrejsecenter.
Det her tredje udrejsecenter er jo ikke for sjov.
Det er, fordi vi også har et kapacitetsproblem, samtidig med at vi får flere kriminelle.
Så det her er ene og alene et udtryk for, at man har ført en forkert politik i en meget kort periode, og det betaler vi prisen for nu.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-19:
Sidste år krævede DF en garanti for, at der blev sat penge nok af på finansloven til velfærd.
Dengang kunne vi godt have en diskussion om, hvad der er penge nok til det demografiske træk – til at der kommer flere ældre, og at vi får stigende udgifter bare for at fastholde det nuværende niveau.
Nu ser vi så igen et finanslovsforslag, som ikke leverer nok til offentligt forbrug for at følge med den udvikling, vi ser.
I Økonomisk Redegørelse, der udkom i mandags, er der en vurdering af, at væksten i det offentlige forbrug er på 0,5 pct. næste år.
Alle eksperter – alle, der har forstand på det – siger: Vi ved godt, hvad det demografiske træk bliver, vi ved godt, at det her ikke er nok til at dække, ikke nok til at sikre pædagoger nok til vores børn, plejepersonale nok til vores ældre osv.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge DF, om ikke det er det største bluffnummer i verden, når DF siger til befolkningen: Vi er jeres garanti for, at der er ordentlig velfærd, selv med en borgerlig regering?
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Der er ikke nok til offentligt forbrug.
Altså, bare prøv at høre ordet.
Det, vi skal diskutere, er, hvor mange penge vi bruger.
Hvorfor diskuterer vi dog ikke, hvad vi bruger pengene på?
Det er faktisk sådan, at i den periode, hvor der var en socialdemokratisk ledet regering, også med SF, brugte man 10 mia. kr. på integration om året.
Nu bruger vi kun 5 mia. kr.
Hov, så har vi jo skåret i det offentlige forbrug, nu bruger vi 5 mia. kr. mindre på integration – nu har vi skåret i det offentlige forbrug.
Det er da 5 mia. kr., Dansk Folkeparti er rigtig glade for er skåret væk.
Men det gør jo, at forbruget er blevet mindre.
Vi skal da tale om, hvad vi bruger pengene på, og ikke tale om at bruge pengene.
Men jeg er ked af at sige det: Det er sådan typisk SF-retorik.
Det handler kun om at bruge pengene, det handler ikke om, hvad man bruger dem på.
Vi er glade for, at vi har mindsket udgifterne til ikkevestlig indvandring.
Vi er glade for, at der kommer færre til.
Vi er glade for, at man ude i kommunerne nu ikke skal finansiere modtageklasser – alle de her integrationsforløb, som man har skullet finansiere inden for rammen.
Det, man skulle, da I sad ved magten, var at skære på det almindelige område for at kunne finansiere de ting, som man var blevet pålagt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-19:
Det er sådan en relativt ny ting, at hr. René Christensen ligesom går til angreb på, at man også måler stigningen i offentligt forbrug.
Det var DF's målsætning.
Lige pludselig er det ligegyldigt.
Men okay, lad os tage den præmis, at man sparer nogle penge på udlændingeområdet.
De penge er jo ikke gået 1:1 til velfærd.
Gå ud og sig det til de pædagoger, der står med skilte, hvor der står, at de er alene med 15 børn.
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Men det er det, der er interessant.
Og der skal vi da netop diskutere sådan noget som pædagoger.
Der er vi rigtig glade for – når man kigger på finanslovsforslaget – det udspil, der kom fra regeringen, om 1.000-dagesprogrammet.
Det er vi rigtig glade for.
Vi er rigtig glade for, at man kigger på tidlig indsats.
Vi er glade for, at man kigger på uddannelse.
Vi er glade for, at man sætter penge af til bl.a. et velfærdsområde, hvor man kigger på børnene.
Det vil vi da gerne tale også med SF om.
Det er bare det kun at tale om at bruge pengene – det er altså lidt tamt, undskyld, jeg siger det.
Altså, jeg vil gerne sige, også til spørgeren, at hvis det stod til Dansk Folkeparti, var det meget nemmere, hvis vi satte det her ind i finansloven, for så lå det derinde, og så skulle vi sådan set ikke tale mere om det, og så kørte det derudad.
Det er ikke lykkedes at få regeringen med til det.
Jeg vil også sige, at vi ikke har brugt mange kræfter på det, for i den praktiske verden betyder det ikke så meget.
Så hvis der skal udmøntes penge i 2019, så er de også skrevet ind i 2019, 2020, 2022 og så fremdeles.
Det er jo sådan lidt omstændeligt at gøre det på den måde – det anerkender jeg fuldt ud – men det gør vi.
Og alle, både politikere og borgere, der er derude, og dem, som bruger jernbanen, kan være helt sikre på Togfonden DK's fase 1 bliver gennemført.
Jeg tror ikke engang, at et valg kan gøre noget ved det, fordi der er så mange mandater bag beslutningen – og Dansk Folkeparti er glad for Togfonden DK's fase 1.
Men regeringen har ikke ønsket at tiltræde forliget, og så må vi jo gøre det på den måde, vi så gør det på nu.
Så det er svaret på det.
Erik Christensen (S), 2018-12-19:
Jeg vil bare spørge, om ordføreren ikke synes, at det er lidt besynderligt, at ordføreren siger, at der for så vidt er et flertal; der er også finansiering, det ved vi.
Og nu ved jeg jo, at ordføreren også har sin rod i det kommunalpolitiske, og der ville det være ret usædvanligt i forhold til en anlægsinvestering, at man kun satte penge af for 1 år ad gangen.
Altså, det er vel sådan, at hvis man skal regne med, at tingene kan blive til noget, så er man vel nødt til afsætte det beløb, der nødvendigvis skal bruges til den her investering.
Så jeg kan jo godt forstå, hvis der er mange borgere ude i landet, der rent faktisk er en lille smule nervøse for, om det her bliver til noget eller ikke bliver til noget.