runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-12-10:
Så må I jo rette den nye ordfører igen, for sådan som jeg forstår det her, har det været en del af de finanslovsforhandlinger, hvor den her tekst har ligget.
Jeg har selv undret mig over, at der ikke blev fremsendt et ændringsforslag, og over, at vi står og behandler det her i et lovforslag.
Sådan som jeg har forstået det, er det, fordi det her er en separat lov, men det har været en del af de forhandlinger, som er foregået i forbindelse med finansloven.
Peder Hvelplund (EL), 2024-12-10:
Jeg synes bare ikke, at jeg hørte helt de samme argumenter, dengang vi talte om tjenestemandsreformen.
Man må jo konstatere, at der også er rigtig mange hårdtarbejdende sygeplejersker, pædagoger og sosu'er, der rundtomkring i landet må levere en ekstra indsats og opleve, at det også har omkostninger på hjemmefronten.
Der kunne man med præcis samme argumentation have sagt: Jamen med baggrund i tjenestemandsreformen har der været et lønefterslæb gennem mange, mange år, som der nu endelig må gives kompensation for, og det må sikres, at der bliver givet en lønstigning.
Hvorfor brugte man ikke den samme argumentation i forhold til de hårdtarbejdende sosu'er, sygeplejersker og pædagoger?
Ole Birk Olesen (LA), 2024-12-10:
Liberal Alliance stemmer imod det her lovforslag fra Enhedslisten, og det gør vi af helt principielle grunde.
Et ministerium har to chefer, en departementschef og en minister, og det er ministeren, der er den øverste chef.
Det er alligevel traditionen i vores land, at de får den samme løn.
Altså, departementschefen får løn, og ministeren får vederlag, og der er lidt forskel på, hvor meget de får udbetalt om måneden, og hvor meget de får i pension, men når man lægger det hele sammen, er traditionen, at ministeren og departementschefen får den samme løn.
Den øverste chef er som sagt ministeren.
Nu har vi så i en periode på grund af en midlertidig nedsættelse i 2011 efter finanskrisen haft en nedsættelse af ministerens løn med 5 pct.
Så i 13 år har ministrene gået rundt og tjent mindre end deres underordnede, altså departementscheferne ude i ministerierne, og vi synes ikke, at det skal være sådan.
Det er et meget krævende arbejde at være minister tidsmæssigt, mentalt, fysisk, psykisk osv.
Det er ikke enhver forundt at kunne varetage sådan et job, og det kræver, at man sætter meget andet til side.
Vi vil gerne lønne folk efter fortjeneste i det her land, og vi synes, at ministrene har fortjent deres vederlag.
Det synspunkt har vi haft altid, også i sidste valgperiode, hvor vi sad tre folketingsmedlemmer her i salen og alle mente, at det var et mirakel, hvis vi overhovedet overlevede i Folketinget, og ingen regnede i hvert fald med, at vi nogen sinde skulle få ministerposter igen.
Vi vidste da heller ikke selv, om vi nogen sinde kom i en position, hvor det ville være muligt for os at få en ministerpost.
Det ser lidt lysere ud i dag.
Der er da i hvert fald en mulighed for det på et eller andet tidspunkt, når det lykkes for os at få et godt valg – og også for de blå partier.
Men selv dengang stemte vi også imod den midlertidige forlængelse af det lavere vederlag for ministre.
Det har altid handlet om, at vi mener, at ministeren skal tjene lige så meget som ministeriets departementschef.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-12-10:
Der er sagt meget om netop det her lovforslag, som er fremsat af Enhedslisten, og lad mig fortsætte.
I 2011, ganske som det er blevet sagt i dag, nedsatte man ministrenes vederlag med 5 pct.
Det gjorde man for at genoprette den danske økonomi, og i forlængelse af det har man flere gange forlænget den her aftale, og den udløber nu med udgangen af 2024.
I den nye finanslov står der så, at der igen er en stigning af vederlaget til ministre.
Og lad mig sige klart: Det her er ikke et forslag, der er blomstret i SF's have.
Men i SF kommer vi til at stemme for en samlet finanslov, fordi det er sådan, det er skruet sammen.
Det gør vi, bl.a. fordi der er afsat et stort beløb til skolemad, så vi kan få prøvet det af, og der er også mulighed for at rette op på urimeligheder i forhold til for tidligt fødte.
Til gengæld vil jeg også påpege, at jeg synes, det er mærkeligt, at man med den ene hånd kan lade ministrene blive lønreguleret, uden at vi – endnu en gang – ikke har fået kigget på folketingsmedlemmernes generelle løn- og pensionsforhold.
Det har vi egentlig snakket om i en meget, meget lang periode, men lige lidt er der sket.
Men sådan her er det at indgå kompromiser, og i SF kommer vi til at stemme for en samlet finanslovsaftale, og det indebærer også en stigning i det her vederlag.
Peder Hvelplund (EL), 2024-12-10:
Jeg kunne godt høre, det ikke er et forslag, som SF er begejstret for, men ikke desto mindre stemmer man jo for.
Jeg vil bare gerne høre ordføreren, om det ikke er et lidt mærkeligt signal at sende, når vi ved, at der lige nu er masser af folkepensionister, som har svært ved at få økonomien til at hænge sammen.
Vi oplever, at børnefattigdommen er stigende.
Vi oplever, at endnu flere familier må ud at søge julehjælp.
Jeg er godt klar over, at det jo ikke er en finansiering, der vil kunne bibringe midler til at løse de problemer, men ikke desto mindre er der jo tale om, at man præcis på nuværende tidspunkt, hvor vi oplever de her forringelser for helt almindelige mennesker, skal opleve, at ministre får en lønstigning på mellem 73.000 og 92.000 kr. om året.
Er ordføreren ikke enig i, at det er et mærkeligt signal at sende på nuværende tidspunkt?
Peter Skaarup (DD), 2024-12-10:
Tak til SF's ordfører her i dag for at lade os vide, hvor SF står.
Jeg forstår det sådan, at SF støtter finansloven og mener, at man har fået nogle indrømmelser med hensyn til mad i skolen og sådan nogle ting.
Men det er vel ikke – og det er mit spørgsmål – det samme, som at man ikke vil kunne støtte det her forslag om ikke at give den her lønstigning til ministrene?
Er det ikke rigtigt forstået, at finansloven er én ting, men at noget andet er, om man vil støtte det her forslag i dag?
Så kunne SF ikke fortælle, om man vil støtte Enhedslistens forslag om ikke at give den her lønstigning til ministrene?
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-12-10:
Jeg giver hr. Peder Hvelplund fuldstændig ret i, at det er et forkert signal at sende, men i SF tager vi også ansvar ved at indgå i en finanslov.
Vi kommer ikke til at sige nej til bedre barsel til forældre til for tidligt fødte.
Vi kommer ikke til at sige nej i retning af at skabe mulighed for skolemad til børn.
Vi siger ikke nej til udvidet sorgorlov for forældre, der mister et barn.
Vi siger ikke nej til psykologhjælp til ofre for voldtægt.
Vi siger ikke nej til, at gymnasierne undgår de værste besparelser, som den her finanslov også indebærer.
Så vil jeg i forhold til at sikre skolemad godt sige, at det her også kommer til glæde og gavn for de mest økonomisk trængte familier, som egentlig også er udfordrede.
Så jeg tror på, at vi hjælper et andet sted, men jeg erkender da, at der er langt flere steder, hvor vi kunne tage fat.
Men SF skal ikke stå uden for en finanslovsaftale med mange af de her initiativer, som vi har fået sat et vigtigt aftryk på, for at undgå, at en minister skal have mere i den her stigning.
Sådan som jeg læste det, er det jo 1,7 mio. kr. årligt.
Det mener jeg harmonerer godt med de tiltag, som vi har fået i en finanslov.
Jeg er helt enig i, at der er besynderligt, og ganske som jeg opridsede i min tale, mener jeg også, at de her forhandlinger snart bør finde sted.
Der bliver også sagt i dag, at man er i gang.
Nu er jeg ny på lige nøjagtig den her post, så jeg kan jo gøre alt, hvad jeg kan for at skubbe på med lige nøjagtig at kigge på generelle løn- og pensionsvilkår for mf'ere.
Leif Lahn Jensen (S), 2024-12-10:
Jeg vil også godt starte med at sige velkommen til den nye post.
Jeg glæder mig til en kop kaffe, når vi kan nå det på et tidspunkt.
For ordføreren sagde, at regeringen var sløv i forhold til at ændre de regler.
Jeg må bare sige, at det har regeringen ikke noget med at gøre.
Det er ikke den, der ændrer de her regler, det er partierne, så hvis der er nogle, der er sløve med at ændre reglerne, så er det partierne herinde.
Det er ikke regeringen, det er partierne.
Nu har jeg sat mig i spidsen for det.
Det kunne de andre partier også have gjort.
Så jeg tillader mig selvfølgelig at sige, at det må være alle partierne, der har været sløve, hvis nogle har været det, men ikke regeringen, for det er noget, man gør i Folketinget.
Det var bare for at rette en misforståelse.
Det behøver ordføreren ikke kommentere på.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-12-10:
Det har ordføreren alligevel lyst til, for jeg ved, at ordføreren fra Socialdemokratiet har fået en aftale i kalenderen.
Så jeg glæder mig til at drøfte det her lige nøjagtig i næste uge, og så må man jo skrive til mig, og så løser vi det her.
Det vil jeg glæde mig til.
Peder Hvelplund (EL), 2024-12-10:
Alle de ting, som ordføreren remser op her, er jo også ting, som Enhedslisten ville bakke op omkring.
Vi vil bare ikke være med til at sige ja til også at lade ministerpensionerne stige.
Jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren om noget andet.
Er ordføreren ikke enig i, at det er ret besynderligt, at man nu har skullet høre på, at begrundelsen gennem de seneste mange år har været, at nu forlængede man den her nedsættelse af ministrenes vederlag, med baggrund i at der skulle være forhandlinger omkring et nyt vederlagssystem, men at vi så stadig væk står her i dag – nu bliver den her nedgang på de 5 pct. så fjernet – og der stadig væk ikke er kommet nogen forhandlinger omkring et nyt vederlagssystem?
Er ordføreren ikke enig i, at det er temmelig besynderligt?
Ole Birk Olesen (LA), 2024-12-10:
Altså, de offentligt ansatte er alle sammen dækket af overenskomster, og Enhedslisten hylder det system, at man skal forhandle lønnen ved overenskomst.
Det vil sige, at de offentligt ansattes løn er et produkt af den proces, som Enhedslisten bakker helhjertet op om.
Så ønsker Enhedslisten i forhold til nogle bestemte grupper af offentligt ansatte pludselig, at det skulle bestemmes politisk, hvilken løn de skulle have.
Altså, man skulle gå væk fra overenskomstforhandlingernes resultater.
Det var en meget underlig og hyklerisk måde at se på tingene på, altså at mene, når man nu bakker op om overenskomstsystemet, at nogle skal have politisk fastsat løn i stedet for løn fastsat ved overenskomst.
Der står vi ikke.
Vi bakker op om, at der er overenskomster.
Helle Bonnesen (KF), 2024-12-10:
Altså, som andre har sagt, er der jo tale om en tilbagerulning af en reduktion.
Og vi har ikke noget imod at stå frem og sige, at det at være minister og have et ministeransvar er et stort job, som vi gerne vil honorere.
Og hvis man sammenligner med, hvordan andre stillinger i den offentlige sektor bliver lønnet, så er det ikke et urimeligt niveau, ministrene er på i forhold til rigtig mange andre i statistikkerne.
Så isoleret set ser vi ikke det som en udfordring.
Henrik Frandsen (M), 2024-12-10:
Tak for ordet, formand.
Jeg kan allerede sige nu, at Moderaterne ikke bakker op om lovforslag L 105, som Enhedslisten har fremsat.
Baggrunden for lovforslaget er, at Folketinget for 13 år siden, altså i 2011, vedtog en midlertidig nedsættelse af vederlaget for ministre på 5 pct.
Det er 13 år siden, og vi mener, at det nu er tid til, at den midlertidige nedsættelse udløber.
Vi mener ikke, at argumentationen for en nedsættelse med 5 pct. er til stede længere.
Til gengæld bakker vi i Moderaterne jo også ethundrede procent op om det arbejde, der foregår mellem partierne i Folketinget under ledelse af hr. Leif Lahn Jensen, hvor vi sådan lidt populært sagt kan sige, at vi laver et serviceeftersyn af hele den måde, man vederlægger folketingsmedlemmer og ministre osv.
Det synes jeg er et vigtigt arbejde, og det er et arbejde, der er i en god gænge, og som jeg forventer mig rigtig meget af.
Så kan man sige, at vi jo en gang til har forholdt os til hele den måde, man aflønner folketingsmedlemmer på.
Så det bakker vi op om.
Men lovforslag L 105 kommer vi altså ikke til at stemme for i Moderaterne.
Tak for ordet, formand.
Samira Nawa (RV), 2024-12-10:
Nej, hvis ikke vi syntes, det var i orden at vende tilbage til tilstanden fra før 2011 på det område, ville jeg heller ikke stå her på talerstolen og sige det.
13 års midlertidighed er nok.
Peder Hvelplund (EL), 2024-12-10:
Jeg forstår bare ikke helt, hvad problemet skulle være i at videreføre den nedgang på de 5 pct., som der ligger tilbage fra 2011, for der sker jo stadig væk en pristalsregulering af ministervederlaget.
Tilbage fra 2017 er ministervederlaget jo stadig væk steget, jeg tror, det er omkring 18 pct., så det er jo ikke, fordi vederlaget er blevet fastfrosset.
Jeg skal bare høre ordføreren, om ordføreren ikke er enig i, at der signalmæssigt ligger noget underligt i, at man går ind og lige præcis fjerner det på det her område, samtidig med at man ikke gør noget ved mindrereguleringen for overførselsindkomster.
Samira Nawa (RV), 2024-12-10:
Hr. Peder Hvelplunds parti og mit eget parti har et rigtig godt samarbejde, når det kommer til udsatte grupper på overførselsindkomster f.eks. i kontanthjælpssystemet, og det synes jeg vi skal holde fast i.
Men jeg synes også, vi skal skille tingene ad.
Her handler det om en midlertidig nedsættelse af ministres grundvederlag tilbage fra 2011, som vi sådan set bakkede op om dengang, men løbende har sat spørgsmålstegn ved hvorfor skulle forlænges.
Og igen, når regeringer gang på gang har fremsat et forslag om en forlængelse af det, har det ikke været os, der har tænkt, at vi ville modsætte os det.
Men nu, hvor det ikke bliver genfremsat af regeringen selv, stiller vi os ikke i vejen for, at man kommer tilbage til det vederlag, der var før 2011.
Peder Hvelplund (EL), 2024-12-10:
Nu roste jeg jo tidligere Liberal Alliance for at have konsistens i synspunktet i den her sag.
Den samme ros bliver jeg næsten nødt til at give Radikale Venstre, for Radikale Venstre har altid været skeptiske i forhold til det her spørgsmål om nedgangen på de 5 pct.
Men jeg vil nu alligevel godt spørge fru Samira Nawa, om hun ikke er enig i, at det er et lidt besynderligt signal at sende på et tidspunkt, hvor vi ved, at rigtig mange danskere er ramt af udfordringer med inflationen og der er mennesker på overførselsindkomst, som får mindrereguleret deres overførselsindkomst, altså at man så hæver lønningerne.
Så kan man godt sige, at det er en aftale tilbage fra 2011, men den kunne man jo ikke desto mindre også have valgt at permanentgøre.
For det betyder jo en lønstigning, som ligger ud over den lønstigning, der ligger med pris- og løntalsregulering.
Så er det ikke et lidt besynderligt signal at sende at sige, at lige præcis her vil man gerne efterregulere, mens man ikke vil for folkepensionisten?
Samira Nawa (RV), 2024-12-10:
Tak, formand.
Det her lovforslag handler om en forlængelse af den midlertidige nedsættelse af ministres grundvederlag.
Det var jo en nedsættelse, der kom i stand i 2011 som en del af genopretningen af dansk økonomi oven på en finanskrise.
Det er så en midlertidig nedsættelse, der nu har varet i 13 år.
Den udløber så nu, og det har vi i Radikale Venstre det fint med, for som jeg vist også har sagt før, er det lidt fjollet at kalde noget, der har varet i så mange år, for midlertidigt.
Når vi tidligere har været med til at fastholde den her nedsættelse, er det, fordi regeringen selv har fremsat lovforslaget.
Og vi har ikke været dem, der pinedød ville give ministrene en højere løn, hvis ikke de selv ville have det.
Men det her lovforslag støtter vi ikke.
Tak, formand.
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-10:
Tak for det.
Jeg skal lige starte med at sige, at jeg er her som substitut for hr. Peter Kofod.
Vi støtter Enhedslistens forslag i Dansk Folkeparti.
Peter Skaarup (DD), 2024-12-10:
Tak for ordet.
Normalvis har forslaget medført, at man har valgt at forlænge nedsættelsen af ministervederlaget.
Men den her gang er tingene alligevel lidt anderledes, for med regeringens finanslov for 2025 har regeringen så valgt at afskaffe den midlertidige lønnedgang i ministervederlaget på 5 pct., som blev indført for efterhånden en del år siden, og som har dannet grundlag for ministervederlaget lige siden dengang.
Dermed kan man sige, at regeringen med finansloven har valgt at give sig selv en lønforhøjelse.
Anderledes er det jo ikke.
Det kan godt være, at der er nogle, der siger, at det var en midlertidig nedsættelse, og frem og tilbage, men de facto sker der det, at regeringen giver sig selv en lønforhøjelse.
Det mener vi i Danmarksdemokraterne er forkert.
I en tid, hvor danskernes privatøkonomi jo stadig væk er presset af stigende inflation og af regeringens mange skatteforhøjelser – der er jo alle mulige skatter og afgifter, der bliver forhøjet hele tiden – mener vi, det er forkert, at ministrene nu vælger at give sig selv en lønforhøjelse.
For hvordan skal man egentlig som dansker have tillid til regeringen, hvis regeringen prioriterer sig selv, når mange familier i virkeligheden kæmper med at få enderne til at nå sammen i en tid med mange udfordringer, hvor vi som sagt har skatter og afgifter, højere renter og alle de her ting, og de har det rigtig svært med den daglige økonomi, som de skal få til at hænge sammen?
I Danmarksdemokraterne mener vi, det er et forkert signal at sende til danskerne, og derfor ønsker vi at støtte op om det lovforslag, som Enhedslisten er kommet med her i dag.
Peder Hvelplund (EL), 2024-12-10:
Derfor undrer det mig lidt, at Konservative, som jo ellers ofte går ind for en form for økonomisk incitamentstruktur, ikke her kan sige, at man i hvert fald ikke går med til at fjerne den nedgang på 5 pct., som vi indførte tilbage i 2011, før vi har fået lavet en ny model for vederlag for ministre og folketingsmedlemmer.
Hvad er baggrunden for, at Konservative har skiftet holdning til det og ikke går ind for den økonomiske incitamentsstruktur i det her tilfælde?
Tak for det.
For sidste år, da vi havde den samme debat, sagde hr. Henrik Frandsen, at nu forlænger vi den med 1 år, så det er til udgangen af 2024, og det er rigtig fint, for det giver os jo god tid til at fortsætte det arbejde, som foregår i gruppeformandskredsen med at få set på hele vederlagsstrukturen for både folketingsmedlemmer, men også ministre.
Henrik Frandsen (M), 2024-12-10:
Ja, jeg synes, at den er blevet brugt rigtig godt.
Jeg synes, der har været nogle gode drøftelser, og at vi så ikke lige er i mål nu, er jo så, hvad det er, men jeg synes ikke, at vilkårene er til stede for, at vi skulle vælge ikke at lade den ordning udløbe, som der lagt op til i finanslovsforslaget, så vi kommer tilbage til normale tilstande for ministrene.
Så jeg synes, der har været nogle gode drøftelser undervejs, og jeg synes, tiden er blevet brugt rigtig fornuftigt.
Peder Hvelplund (EL), 2024-12-10:
Men tror hr. Henrik Frandsen ikke, at den folkepensionist, som står nede i Coop 365 og skal have sin pension til at slå til, selv om den er blevet reguleret mindre og bliver det de næste 2 år, vil synes, at det er et år, der er blevet spildt, og at det år måske kunne være brugt på at få fjernet mindrereguleringen i forhold til folkepensionen frem for at fjerne en regulering af vederlaget for ministre?
Helle Bonnesen (KF), 2024-12-10:
Aftenens forslag er måske et af de ældste og på sin vis mest genfremsatte forslag, nemlig hvorvidt vi skal udsætte tilbagerulningen af det med ministervederlaget og de 5 pct. endnu en gang, endnu et år.
Man kan lidt se på de her forslag på flere måder.
Det er jo oprindelig en gammel aftale, der går tilbage til 2011, hvor den daværende regering indførte initiativet.
Siden da har ministrenes vederlag været nedsat, og hvis man genkalder sig baggrunden for det, var det jo finanskrisen.
Så er der gået mange år, og grundlaget for ordningen er smuldret år for år.
Vi har ikke en krise længere, i hvert fald ikke en finanskrise, og hvis man vil tale økonomi, er det måske i virkeligheden ikke de 5 pct., der er afgørende for os, når vi taler om udgifter til ministre.
Det omkostningstunge og bureaukratitunge er mere det, at vi faktisk nu er oppe på 25 af ministerslagsen, men det er jo så en anden interessant diskussion.
Uanset hvad har vi fra Det Konservative Folkeparti ikke noget problem med at honorere ministrene med deres løn og heller ikke i det her tilfælde med at få den tilbage til det oprindelige niveau, og samtidig synes vi måske nok, at der er løbet så meget vand i åen, at det vil være på sin plads at få 2011-aftalen nulstillet.
Sidste år, da det samme forslag blev diskuteret, så vi gerne, og lagde vi vægt på, at der ville være en opfølgning på Vederlagskommissionen snarest, og vi havde nok forventet, at forhandlinger på det område var kommet længere, end de tilsyneladende er nu.
Så jeg vil gerne gentage, at vi synes, at det vil være på sin plads at få det på plads.
Så samlet set står vi i den situation, at vi mener, at grundlaget for forslaget efterhånden er forældet.
Vi honorerer gerne ministrene med det oprindelige vederlag.
Alt i alt summer det op til, at vi i det her tilfælde vil forholde os sådan, at vi stemmer gult til forslaget.
Peder Hvelplund (EL), 2024-12-10:
Tak for det.
Det undrer mig nu alligevel lidt, at Konservative vælger at stemme gult til det her spørgsmål, for man kan sige, at det, der jo er forudsætningen for argumentationen, og som også er det, jeg hører fra ordføreren i dag, er, at der skal laves en ny model for vederlag for folketingsmedlemmer og ministre, og indtil da kan det jo være fornuftigt at fastholde den nedgang på de 5 pct., som blev vedtaget tilbage i 2011, og som man jo i princippet også kunne vælge at permanentgøre.
Hvad er baggrunden for, at De Konservative har skiftet holdning, så man ikke længere siger, at man bakker op om at fastfryse vederlaget på 2011-niveauet, og samtidig heller ikke stiller krav om, at der skal laves en ny forhandling om vederlag for ministre og folketingsmedlemmer?
Helle Bonnesen (KF), 2024-12-10:
Man kan sige, at de to ting arbejder lidt på forskellige niveauer.
Den ene aftale er tilbage fra 2011, hvor Vederlagskommissionen endnu ikke var nedsat, og så er det gået hen og blevet blandet ind i det her forslag.
Og på et tidspunkt virkede det jo meget reelt, at man ligesom koblede de to ting sammen, men når man på den ene side har en del, der bliver mere og mere forældet og baserer sig på en finanskrise, som vi ikke har – i hvert fald ikke en finanskrise – og på den anden side har et stykke arbejde, der ikke er blevet forhandlet færdigt, synes vi ikke, det giver mening, at man ligesom bliver ved med at koble de to ting sammen, selv om de hver for sig godt kan have en pointe.
Derfor ender vi med at stemme gult.
Henrik Frandsen (M), 2024-12-10:
Jeg er nødt til en gang til at minde om, at det her altså ikke er en lønstigning.
Det er en fjernelse af en midlertidig nedsættelse af lønnen på 5 pct.
Det tænker jeg er noget andet, end at man går ud og bare smider om sig med penge til ministre osv.
Det mener jeg ikke det her er et udtryk for.
Det er et udtryk for, at vi vender tilbage til normale tilstande.
Jens Joel (S), 2024-12-10:
Men som det er fremgået af debatten, er vi jo faktisk ikke uenige om det problem, at man står udenfor.
Hvordan kan det være, at ordførerens parti ikke vil være med til at kræve, at man arbejder for den ydelse, og at den bliver trukket, hvis man ikke vil arbejde?
Samira Nawa (RV), 2024-12-10:
Nej, det her forslag er en økonomisk pisk rettet mod måske især nogle af de udsatte grupper.
Der, hvor jeg og Radikale Venstre hellere vil sætte ind, er jo med nogle støttende initiativer.
Det er sådan nogle ting, som vi bl.a. har forhandlet om i forbindelse med finansloven og SSA-reserven, men hvor jeg ikke ligefrem har mødt opbakning fra Danmarksdemokraterne, når det handler om tiltag, der hjælper på integrationen.