runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
Jeg synes egentlig, at jeg har svaret på den del, for det var jo lidt det samme, fru Pia Kjærsgaard spurgte om.
Og grunden til, at vi ikke støtter forslaget, er jo, at både statsministeren og udlændinge- og integrationsministeren har redegjort for, at man sådan set har været ved at finde en god løsning, som nu bliver præsenteret i løbet af, det må være relativt få uger eller måneder, eftersom det skulle være inden sommerferien.
Og jeg forstår godt utålmodigheden, ikke mindst hos folk, der bor i nærheden af Kærshovedgård, men det er jo ikke sådan, at der ikke er noget på vej.
Det var den ene del af det her.
Den anden del af spørgsmålet går på det her med, hvorfor vi så ikke bruger udviklingsbistanden som pressionsmiddel.
Det gør man jo.
Det er jo et princip, vi bifalder, og det gør man jo i et eller andet omfang også.
Og da regeringen tiltrådte, var det, som jeg lige husker det, fem lande, som ikke ville modtage egne statsborgere, men som fik udviklingsmidler.
Nu er man så kommet ned på, at det er ét land, hvor det forholder sig sådan – sådan husker jeg det i runde tal – og det er Irak.
For det første er der hen over de sidste par år, så vidt jeg lige husker, jo faktisk relativt mange somaliere, som er blevet sendt hjem, netop fordi vilkårene i Mogadishu og omegn har stabiliseret sig.
Den andel del er, at man måske også skal tænke sig om, hvis man er somalier og ikke har mulighed for at vende tilbage til Somalia, inden man begynder at begå kriminalitet og gøre ting, som gør, at man bliver udvist af Danmark.
Altså, det er da en pudsig måde at kvittere for den danske gæstfrihed på, hvis det er, fordi man har været kriminel, at man ikke kan vende hjem; nu ved jeg jo ikke, hvad det er for nogle specifikke eksempler, hr. Jens Rohde henviser til.
Nu er der jo også lande, der ikke modtager store midler i bistand, f.eks. et land som Iran, og det er jo et af de lande, som man også har problemer med at kunne udsende til – det er jo rigtigt.
Sådan som jeg lige husker det fra nogle af de opgørelser, vi har fået i udvalgssvar, så er det jo iranere, irakere, afghanere, som der er mange af i Danmark, og som man har svært ved at få til at rejse hjem, når de ikke er velkomne her mere.
Jeg har bare fået den forståelse, at der i forhold til Irak sådan set er konstruktive drøftelser og fremskridt i forhandlingerne omkring det med de irakiske myndigheder, og det synes jeg er enormt positivt.
Samtidig fik vi i går en redegørelse for, at der er en række andre lande, som tidligere ikke ville tage imod egne statsborgere, hvor man har fået de her resultater, så de er begyndt at tage imod egne statsborgere.
Og der har det altså nyttet at bruge det her pressionsmiddel, som hr. Peter Skaarup var inde på før.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-05-06:
Jamen det kan vi da få.
Altså, man har end ikke gjort forsøget.
Man forsøger med Rwanda, men man forsøger ikke med Grønland.
Jeg er helt enig i, at det ikke bare er noget, der skal presses ned over grønlænderne – overhovedet ikke.
Men man har overhovedet ikke forsøgt, og det forstår jeg simpelt hen ikke.
Mads Fuglede (V), 2021-05-06:
Tak for ordet.
Med beslutningsforslaget ønsker forslagsstillerne at pålægge regeringen i samarbejde med landsstyret i Grønland at afsøge mulighederne for at placere et dansk udrejsecenter på Grønland.
Jeg vil gerne først og fremmest understrege, at Venstre sætter utrolig stor pris på samarbejdet i rigsfællesskabet, og vi har meget stor respekt for det grønlandske landsstyre.
Jeg synes også, at vi har været igennem en tid, hvor man i perioder godt kan få den fornemmelse, at vi i rigsfællesskabet nogle gange glider mere fra hinanden end mod hinanden.
Hvis man overhovedet skal diskutere, hvad der skal laves og oprettes i Grønland, så er det vores opfattelse, at det skal være et ønske, der kommer fra Grønlands side, før man overhovedet kan begynde den debat.
Det virker ikke fair, at Grønland skal tage ansvar for Danmarks udlændingepolitiske udfordringer.
Modellen om et dansk udrejsecenter på Grønland er i øvrigt også logistisk ret håbløs – den ser meget, meget dyr ud.
Det vidner ikke om, at det er en holdbar løsning.
Jeg synes, at vi havde en god løsning med Lindholm, og den så jeg egentlig hellere vi bakkede op om.
Jeg bryder mig heller ikke om det signal, der ligger i, at hvis man sender nogle til Grønland, er der åbenbart sådan på Grønland, at folk gerne vil tage hjem, altså at det skulle være værre at være dér end andre steder.
Det er ikke min opfattelse af, hvad Grønland er.
Vi skal have gjort noget ved det problem, og det skal vi ikke blande Grønland ind i, medmindre Grønland selv vil blandes ind i det.
Regeringen har gjort alt for lidt for at få opfyldt sin ambition om at etablere et udrejsecenter.
I sidste uge udtalte statsministeren, at der kommer en løsning før sommerferien, men regeringen har intet gjort endnu.
Intet er sket, og det bekræfter endnu en gang billedet af, at regeringen handler meget langsomt på det udlændingepolitiske område.
Vi vedtog i 2017, at udrejsecenteret skulle flyttes til Lindholm for dem, der er udvist ved dom.
Hvis regeringen ikke havde valgt at skrotte idéen, fordi støttepartierne pressede den i forhandlingslokalerne, så havde vi givetvis ikke stået her og diskuteret, om der skulle være et udrejsecenter på Grønland.
Idéen opstår, fordi vi har en regering, som ikke agter at gøre noget ved de problemer, som udvisningsdømte medfører for det danske samfund.
Med disse ord kan jeg meddele, at vi ikke kan bakke op om forslaget.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-05-06:
Tak for det.
Når nu ordføreren afviser forslaget og siger, at det skal vi ikke blande Grønland ind i, må jeg stadig væk sige, at Grønland jo er en del af rigsfællesskabet.
Skal vi så blande Rwanda ind i det?
Altså, er det et mål?
Der synes jeg måske, at Grønland ville være mere naturligt.
Vi kommer jo til det senere på dagen.
Men skal vi så blande Rwanda ind i det?
Altså, det er så en diskussion, som jeg har hørt ordføreren måske har noget mere forståelse for.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-06:
Jamen så må jeg spørge hr. Rasmus Stoklund: Hvorfor er de mennesker så overhovedet stadig væk i Danmark?
Altså, hvis der er fri bane for alle andre lande end Irak, som jeg forstod det, så burde de der mennesker jo slet ikke være i Danmark – så skulle de jo være udvist, som de er forvejen, og sendt hjem.
Hvorfor opholder de sig på Kærshovedgård eller alle mulige andre steder?
Det forstår jeg ikke noget af – det må hr. Rasmus Stoklund svare på.
Så vil jeg bare lige igen sige, at alt det med, at regeringen vil komme med en plan, og regeringen overvejer, og nu kommer det snart og sådan noget, vidste man jo også i november måned 2020.
Det har vi jo sådan set vidst i flere år nu, altså at regeringen vil komme med en plan til erstatning for den om Lindholm – den er bare ikke kommet.
Så hvorfor er det, at hr. Rasmus Stoklund ikke bare siger, som det er, for i B.T. var man nemlig imod det her forslag allerede i november 2020, ligesom man jo åbenbart er nu i dag?
Mads Fuglede (V), 2021-05-06:
Hvis Grønland skal blandes ind i det her, skal det være, fordi Grønland vil blandes ind i det.
Og på samme måde: Hvis Rwanda skal blandes ind i noget, skal det være, fordi Rwanda vil blandes ind i det.
Grønland har selvstyre og har med tiden hjemtaget flere og flere opgaver, og dem, der er flygtet og er kommet til Danmark og har fået afvist deres asylbehandling her, har jo ikke haft noget ønske om at komme til Grønland.
Det er jeg ret sikker på.
For så havde de nok gjort sig anstrengelser for at dukke op dér.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-05-07:
Tak for det, formand.
Et af de ord, der kan være svære, er mit efternavn.
Det er tit, at der bliver sagt Mølbak herinde, men jeg håber ikke, at det ændrer sig med tiden, hvis man siger det ofte nok.
Og det var ikke nogen irettesættelse af formanden.
Det var bare en kommentar til den lidt sjove afsporing, vi har i dag.
Det er jo trods alt også fredag.
Jeg vil også afstå fra at glide ud i alle mulige andre bemærkninger i forhold til åndløs kunst og kultur og så i virkeligheden forholde mig til det, som vi er for her i dag: selve forslaget.
Som vi tidligere har diskuteret her i salen i forbindelse med beslutningsforslag om Det Kongelige Danske Kunstakademi, så er der problemer og behov for substantielle ændringer i ledelsesstrukturen på mange af de kunstneriske uddannelser.
Præcis som forslagsstillerne her mener jeg, at der er behov for en demokratisering af ledelsesformen på de kunstneriske uddannelser.
SF støtter en demokratisering og oprettelsen af bestyrelser på de kunstneriske uddannelser, men som vi tidligere har diskuteret, har ministeren allerede nedsat en arbejdsgruppe, som arbejder på at finde løsninger på, hvordan nye ledelsesstrukturer på de kunstneriske uddannelser kan implementeres.
Det arbejde bakker vi op i SF, og vi ser frem til at kunne følge op på det, når arbejdsgruppens arbejde er sluttet senere i år, fordi vi afventer arbejdsgruppen.
Derfor kan vi ikke stemme for det her beslutningsforslag.
Vi ser det heller ikke som værende helt vildt realistisk, at vi kan nå det i den her samling.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-07:
Det var en interessant og afslørende lille udveksling af synspunkter om det danske sprog, som jo nogle af os havde lejlighed til at være vidne til lige før, om udtalen af ordet b y ste, hvor en af ordførerne i salen gjorde sig til talsmand for, at nu måtte man endelig sørge for at kalde det det, det ikke hedder, nemlig b- u- ste, for på den måde at få nedbrudt ordet, få nedbrudt sproget.
Og det er selvfølgelig noget forrykt nonsens, altså, vi har jo i Danmark masser af franske låneord, som vi udtaler efter deres ophav.
Jeg kender i hvert fald ikke nogen, der går rundt og leder efter en taxacha- uf- før, men derimod en taxachauffør.
Jeg kender ikke nogen, der spiser på resta- u- rant, men restaurant.
Jeg kender ikke nogen, der spiller på g- u- itar, men på guitar, fordi ui på fransk nu engang giver i-lyd.
Og jeg kender slet ikke nogen, der er jalo- ux , men derimod en del, der godt kan være jaloux .
Så vi bruger altså sproget med det ophav, det nu engang har.
Alligevel er der nogen, der idelologisk føler sådan en iboende trang til at smadre det bestående, og det er det, vi vist nok på engelsk kalder for cancel culture, jeg vil kalde det for destruktiv kultur.
Desværre breder de destruktive elementer sig jo rundtomkring og ikke bare i Folketinget, men også på de kunstneriske uddannelser, og derfor er der brug for, at der kommer en voksen ind i lokalet og siger: Nok er nok!
og at der er noget, der er rigtigt, og at der er noget, der er forkert; ikke i den forstand, at man som kunstner ikke må lave dårlig kunst – det er der jo altså flere hundrede års rædselsfulde eksempler på – men at man i hvert fald fra statens side skal forsøge at animere folk til at komme væk fra den dårlige destruktive kunst og over til den smukke, den provokerende eller den begavede kunst.
Det er det, vi har de offentlige kunstneriske uddannelser til.
Derfor er vi jo ikke bare glade for det her forslag, vi er ovenikøbet så begejstrede, at vi er medforslagsstillere på det, fordi vi synes, det er en god idé, at det ikke bare er en enkelt rektor, en enkelt person, som skal stå imod den bølge af destruktiv tænkning, som jo især flyder ind over kontinentet og hermed Danmark fra USA, og som unægtelig har nem grobund i det åndløse terræn, som kulturradikalismen har skabt i store dele af det kunstneriske miljø.
Og derfor er det godt, at rektor får en rygdækning i en kvalificeret bestyrelse.
For når ikke bare studerende, men også institutledere, som vi jo har set det, falder for fristelsen til at forveksle destruktion i kunsten med det, der burde være opdraget, nemlig at lave smuk eller begavet eller provokerende kunst, jamen så skal der være en bestyrelse, som giver rektor eller de andre ansvarlige på uddannelsen mandat til at sige: Hertil og ikke længere!
Ikke flere buster i danske havne!
Tak, formand.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-05-07:
Og jeg kan desværre ikke sige tak til ministeren eller Socialdemokratiets ordfører for opbakning til beslutningsforslaget, og det er selvfølgelig ærgerligt.
Vi taler om forholdene på de kunstneriske uddannelser, og desværre sker det på et lidt ærgerligt grundlag, men nogle gange skal det jo være skidt for at kunne blive godt.
I dag behandler vi et beslutningsforslag om oprettelse af bestyrelser på flere kunstneriske uddannelser, herunder Filmskolen og Kunstakademiet.
Og det er jo efterhånden velkendt, at der har været støj på en række af vores kunstneriske uddannelser – uro og støj, som har taget opmærksomhed fra uddannelsernes rolle som læringssteder for fremtidens kunstnere uden at vække opsigt for andet end deres høje faglighed og evne til at klæde eleverne på med kunstneriske færdigheder.
Vi foreslår at styrke ledelsen på en række kunstneriske uddannelser med en bestyrelse.
En bestyrelse skal sikre, at skolernes ledelse løbende får kompetent rådgivning til skolens drift og daglige gang, i modsætning til i dag, hvor uddannelserne kan gå til embedsværket i Kulturministeriet for at få vejledning og sparring.
Det er ikke hensigtsmæssigt, og det er der efterhånden gode eksempler på.
Og jeg er glad for, at forslaget om bestyrelser er blevet taget godt imod, i hvert fald af dem, som det drejer sig om, nemlig af dem derude på uddannelserne.
Bestyrelser er allerede noget, vi kender fra næsten alle andre offentligt finansierede uddannelsessteder, og der bidrager bestyrelsen i en god symbiose med ledelsen til en sund ledelsesform.
Forslaget er jo på den måde inspireret af de gode erfaringer, der allerede er med bestyrelser i uddannelsesverdenen, i forhold til at sikre en god og kompetent ledelse og til at imødegå de problemer, som vi har set på f.eks. Kunstakademiet, Filmskolen og på konservatorierne.
Det håber jeg at der er opbakning til, og jeg takker for ordet.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-05-07:
Tak for ordet.
Altså, jeg har været sådan lidt i tvivl, om jeg overhovedet skulle skrive en tale til i dag, i betragtning af at vi jo nu har haft den her debat to gange i Folketingssalen vel nærmest med enslydende forslag.
Men det bliver jo så ved med at dukke op.
Vi er jo ikke engang færdig med udvalgsbehandlingen af de to forrige beslutningsforslag, men vi tager den selvfølgelig gerne igen.
Vores position er den samme, som den har været under de øvrige beslutningsforslag, hvor vi har behandlet det her spørgsmål om bestyrelser på de kunstneriske uddannelser, nemlig at vi er enige i, at bestyrelser på de kunstneriske uddannelser vil være en rigtig god idé.
De seneste sager med kunstværker, der er endt i vandet, og debatten om identitetspolitik på Filmskolen og Kunstakademiet har jo kun understreget behovet for, at vi kigger på ledelsesstrukturen på de kunstneriske uddannelser.
Derfor er det jo rigtig godt, at kulturministeren har nedsat et udvalg, som med en både solid kunstfaglig, men også uddannelsesmæssig indsigt kan analysere de ledelsesmæssige og organisatoriske udfordringer på de kunstneriske uddannelser, sådan at de kan komme med en række anbefalinger til en bedre styringsmodel for de kunstneriske uddannelser, som vi jo så, tror jeg, meget bredt her i Folketinget kommer til at kunne finde sammen om.
Som jeg har forstået det, har alle partier jo også under de forrige behandlinger – det er jo spændende, om der er nogle, der har skiftet holdning til i dag – været enige i intentionen om at oprette bestyrelser på de kunstneriske uddannelser.
Nu er diskussionen vel så i virkeligheden sporet ind til at handle om et par måneder, altså tidsforløbet, i forhold til hvornår vi så går i gang med at nedsætte bestyrelser på de kunstneriske uddannelser.
Og der er det vores opfattelse, at når vi nu har sat et grundigt arbejde i gang, skal vi også lade det blive færdigt, før vi politisk tager stilling til en konkret model for de kunstneriske uddannelser.
Det ser jeg rigtig meget frem til at drøfte med Folketingets partier, når det arbejde er afsluttet i oktober.
Men konsekvensen af det her beslutningsforslag ville jo være, at vi skulle haste tingene igennem uden at have lavet et ordentligt forarbejde.
Derfor stemmer vi nej til beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-05-07:
Byste .
Joy Mogensen (S), 2021-05-07:
Mange tak.
I beslutningsforslag B 177 er opfordringen, at der bliver fremsat lovforslag inden sommer om etablering af bestyrelser på en række kunstneriske uddannelser, herunder Kunstakademiet og Filmskolen.
Vi har jo tidligere haft en god debat netop om bestyrelser på de kunstneriske uddannelser ved førstebehandlingen af B 109 og B 113, netop om etablering af en bestyrelse på Kunstakademiet.
Nu er det så B 177, som vil danne rammen om vores debat i dag.
Jeg vil i virkeligheden bare gerne starte med at slå fast, at jeg fortsat er fuldstændig enig i det formål, som beslutningsforslaget her bærer frem, nemlig at etablere bestyrelser, og at det skal ske som en styrkelse af ledelseskraften på de kunstneriske uddannelser, der kan hindre og håndtere den slags episoder, vi har set udspillet i offentligheden.
Der har de seneste år være eksempler på simpelt hen for meget grus i maskineriet: Krænkelsessager, chikane og senest hærværk mod en buste af Frederik V, der blev smidt i havnen.
Den slags sager tager fokus og gavner ikke det renommé, som de kunstneriske uddannelser bør have, og det er vigtigt, at de rette rammer for uddannelserne er til stede, og det skal vi selvfølgelig sikre i lovgivningen.
Jeg er også fuldstændig enig med forslagsstillerne i, at ledestjernen for arbejdet må være at indføre bestyrelser, som er kompetente, uafhængige og fagkyndige.
Men som jeg også tidligere har fremført fra denne talerstol, er det jo også nødvendigt at komme til bunds i de problemer og udfordringer, der måtte være; dernæst også at være grundige omkring at finde de helt rigtige rammer omkring institutionernes vigtigste formål, nemlig at uddanne kunstnere.
Vi skal være sikre på, at vi løser udfordringerne på den bedste måde, og vi må søge svar på de spørgsmål, som de nye ledelsesstrukturer fører med sig – f.eks.: Er bestyrelser den rigtige model for samtlige af de kunstneriske uddannelser?
eller: Hvordan kan organisationsformen sikre et optimalt samspil mellem bestyrelser, rektor, ministeriet, de studerende og i virkeligheden hele det kunstneriske arbejdsmarked, hvor kunstnerne jo bagefter skal ud at arbejde?
Min holdning er derfor fortsat, at vi skal forsøge at få alle disse spørgsmål ordentligt belyst og have dialogen med repræsentanter både for uddannelsesinstitutionerne, for branchen og for kunstverdenen bredt.
Derfor har jeg bedt et bredt sammensat udvalg om at komme med konkrete anbefalinger til, hvordan vi kan fremtidssikre de kunstneriske uddannelser både med hensyn til organisering og indhold.
Så jeg ser frem til den videre debat og lader det her igangværende arbejde være baggrunden for, at vi ikke her og nu kan stemme for beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Nick Hækkerup (S), 2021-05-07:
Nej, det gør jeg ikke.
Altså, helt grundlæggende synes jeg, at det lovforslag, som vi står med, er stort, omfattende, vigtigt og komplekst i forhold til at regulere forholdet, når der bliver handlet, og herunder, som der også er blevet sagt, inddrager det jo det digitale område, som ellers har været ureguleret.
Og jeg opfatter i virkeligheden det her med spørgsmålet om heste som en relativt begrænset og afgrænset problemstilling, som er båret af særlige interesser og ønsker.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-05-07:
Mange tak, og undskyld, at jeg først fik trykket mig ind i absolut allersidste sekund.
Der må jeg nok erkende, at det godt kan gå hen og blive svært – så skal vi i hvert fald sætte det lange ben foran.
Men hvis vi nu kunne mødes i en beretning om, at vi siger, at det skal være inden udgangen af kalenderåret og ikke folketingsåret, kunne vi så måske håbe på opbakning fra SF til det her beslutningsforslag?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-05-07:
Som ordføreren muligvis ved, har vi allerede gang i udvalgsarbejdet i forbindelse med to lignende beslutningsforslag, hvor vi allerede arbejder med en beretning.
Jeg synes faktisk, det lige præcis rammer den her del i forhold til bestyrelser på de kunstneriske uddannelser.
Jeg mener, det giver fin mening at finde en udløbsdato, og på den måde siger vi også, at det her ikke bare er et arbejde, der skal foregå i uendelighed, men et arbejde, der forventes at blive afsluttet, og så er det vores opgave at tage over og så handle på det.
Zenia Stampe (RV), 2021-05-07:
Jo, der er ting, der er løbet løbsk.
Jeg ved ikke, om det kunne have været undgået, hvis man havde haft en bestyrelse.
Men det, man i hvert fald kunne have undgået, er det lange politiske efterspil og de mange debatter, vi har haft herinde, som jo sådan set har været interessante nok, og vi har jo også ført dem i avisernes spalter.
Men det, der er så afgørende for mig, er, at når sådan nogle ting sker på en uddannelsesinstitution, er det uddannelsesinstitutionen, der skal håndtere det.
Og der har problemet med den manglende bestyrelse jo været, at det har været ministeren, der skulle håndtere det.
Og så er det blev en politisk sag, og det er dybt uhensigtsmæssigt, fordi armslængden er så vigtig.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-05-07:
Ja, folkeoplysning er da vigtigt.
Altså, det er da vigtigt.
Det er da vigtigt, at folk kan følge med i, hvad vi laver herinde.
Det synes jeg – dybt seriøst.
Men så lad mig spørge til noget andet, for jeg hørte ikke hr. Morten Messerschmidt sige, at nu skulle det være hr. Morten Messerschmidt, der skulle sidde i alle bestyrelser og diktere den rigtige kunst.
Altså, det, jeg hørte, var, at den symbiose, der kan foregå, når du har en ledelse, som står til ansvar over for en bestyrelse, jo kan sikre, at tingene ikke kører fuldstændig af sporet, hvad vi jo har set eksempler på.
Er det Radikale Venstre ikke enige i, at der har været eksempler på, at tingene er løbet løbsk?
Zenia Stampe (RV), 2021-05-07:
Jamen dem, der følger med, er i hvert fald blevet så meget klogere, at de nu ved – hvis de ikke vidste det på forhånd – at ministeren er i gang med at arbejde på det her område, og at det ved oppositionen godt, selv om den så fremsætter forslaget.
Men hvis formålet med at fremsætte forslaget så er at gøre offentligheden bekendt med det her arbejde, er det da fint nok.
Sådan kan man jo også godt se på Folketingets arbejde, nemlig som sådan en slags folkeoplysningsarbejde.
Og det kan jeg da også kun bakke op om.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-05-07:
Tak for det.
Selvfølgelig kan man diskutere, om det, vi laver i Folketingssalen, i virkeligheden bare er spild af tid.
Altså, vi kan i hvert fald konstatere, at det ikke er lykkedes at fange kulturministerens interesse for debatten – der er andre presserende sager, som ministeren har haft travlt med.
Og det er fair nok, sådan er det.
Men vi må og skal i hvert fald forsøge at bilde os selv ind, at det, der foregår herinde i salen, er vigtigt, og at der er folk, der hører med derude i stuerne, nemlig dem, som det alt sammen handler om: vælgerne, folket.
Det, der foregår i forhandlingslokaler osv., kan man jo ikke følge med i, hvis man er politisk interesseret og engageret, så vi må i hvert fald opretholde illusionen om, at det, der foregår herinde i salen, er af vigtighed, og at der, når man står på Folketingets talerstol, er nogle, der følger med og lytter.
Så det var bare til fru Zenia Stampes udfald om, om det ikke bare er spild af tid.
Det synes jeg ikke det er.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-05-07:
Vi er for så vidt i virkeligheden ret enige.
SF var jo også med til at fremsætte et beslutningsforslag, bl.a. sammen med Venstre, fordi vi mener, at det er nødvendigt at igangsætte processen og netop få bestyrelser på de kunstneriske uddannelser.
Vi ser det som et meget vigtigt led i forhold til demokratisering og kvalificering af uddannelserne og ledelsen deraf.
Men det er bare også vigtigt for os, at vi får en o.k. høringsproces, fordi der er mange, der skal til at omstille sig efter det derude.