runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-03-01:
Tak for det, formand.
I dag er en historisk dag – desværre, ønsker jeg at tilføje.
Det er det jo, fordi det er første gang, at konsekvensen af den beslutning, som et flertal traf i Storbritannien, for alvor bliver konkret for mennesker af kød og blod, herboende britiske statsborgere, og måske mest af alt konsekvensen af, at den britiske regering og det britiske parlament endnu ikke er blevet klare på, hvad det egentlig er for en relation, man ønsker til EU i fremtiden.
Udlændinge- og integrationsministeren har fremlagt et lovforslag, som vi står med her i dag, der skal afbøde de alvorligste konsekvenser, som brexit vil få for britiske statsborgere bosat i Danmark.
Storbritannien og Danmark har i mange årtier haft et tæt forhold handelsmæssigt som politisk og også kulturelt.
Det tætte forhold er kun blevet styrket gennem medlemskabet af Den Europæiske Union, som gennem årene har bidraget med stadig større muligheder for samarbejde og kulturel udveksling vores lande imellem.
Det er også den primære årsag til – eller en af de mange årsager til – at der i hvert fald er mindst 800 britiske statsborgere, som bor, lever og arbejder med deres familier her i Danmark.
Fællesskab og samarbejde til trods har Storbritannien ulykkeligvis valgt at forlade Den Europæiske Union.
Som ansvarlige politikere er det selvfølgelig vores ansvar at holde hånden under de mange både danske og også – gældende for det nærværende lovforslag – britiske statsborgere, der har nydt godt af de tætte bånd mellem vores lande.
Storbritanniens afsked med EU må ikke forhindre dygtige unge mennesker i at færdiggøre deres uddannelser eller stoppe herboende briter fra at bidrage på arbejdsmarkedet.
Derfor er jeg også glad for, at lovforslaget viderefører stort set alle de rettigheder, som de berørte borgere nyder efter EU-retten i dag, om ikke andet, så indtil briterne selv har fundet ud af, hvordan de vil forlade EU, og hvilken tilknytning de ønsker fremadrettet.
Som udlændinge- og integrationsministeren også selv understreger i fremsættelsestalen, udgør det fremlagte lovforslag kun en midlertidig ordning.
En endelig løsning kan først komme i hus, når vi har fået en komplet afklaring på, om Storbritannien ønsker at træde ud af Unionen eller ej.
Det forlyder i nyhederne, at vores partifæller i det britiske Labourparti nu støtter en helt ny folkeafstemning om Storbritanniens medlemskab af EU.
Udmeldingen gav mig et fornyet håb om, at briterne i sidste ende ender med at blive.
Ved vores indmeldelse i EU indgik Storbritannien og Danmark i et europæisk skæbnefællesskab.
Vi bør ikke samtidig tage stabilitet og rigdom i Europa for givet, og vi har brug for Storbritannien, hvis vi ønsker at se frem mod en lys fremtid for vores lille hjørne af verden.
Med de ord kan Socialdemokratiet støtte lovforslaget.
Christian Juhl (EL), 2019-03-01:
Det er bestemt ikke tilfældet i øjeblikket, tværtimod mener jeg, det er os.
Altså, hvis jeg boede i Ukraine, ville jeg bestemt afholde mig fra at tilslutte mig nogen som helst pagt, når man ligger, som man gør dér.
Derfor siger vi, at vi ikke vil blande os i, hvad de lande gør, og derfor stemmer vi gult i det her spørgsmål.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-03-01:
Okay, men det kan man jo gå tilbage i annalerne og se.
Men man havde jo en meget, meget stor diskussion om den store NATO-udvidelse i starten af årtusindskiftet – eller var det sidst i 1990'erne?
Det er en del år siden nu.
Og det var jo en meget, meget stor politisk diskussion, som havde en meget klar forbindelse til, hvordan Europa skulle se ud fremover, og hvordan stabiliteten skulle være i Europa.
Og der var argumenter for og argumenter imod.
Jeg husker da, at Enhedslisten gik meget aktivt ind i den debat ved at sige, at man skulle stemme nej til den store NATO-udvidelse.
Men det er måske forkert husket?
Christian Juhl (EL), 2019-03-01:
Nu ved jeg ikke, hvordan praksis har været i SF, da SF var modstander af NATO.
Men det har været vores praksis.
Og da der blev stemt om Montenegros optagelse i 2016, gjorde vi præcis det samme.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-03-01:
Det er lidt nyt for mig, at Enhedslisten har haft den praksis, at man stemmer gult.
Det var jeg ikke klar over, altså at man undlader at stemme til det.
Betyder det også, at hvis nu f.eks. Ukraine eller Georgien bad om at blive medlem af NATO og man fik en aftale om det, så ville Enhedslisten også stemme gult i forhold til det?
Der er jo en politisk diskussion om, hvordan NATO skal se ud fremover, og derfor synes jeg da, det er lidt underligt, at man bare vil stemme gult til alle de der ting, fordi man er imod organisationen.
Christian Juhl (EL), 2019-03-01:
Jamen jeg kan jo ikke tage ansvaret for ordførerens intellektuelle kapacitet.
Jeg kan kun redegøre for vores stillingtagen til spørgsmålet.
Vi har i øvrigt haft den praksis i rigtig, rigtig mange år, så det er der ikke noget nyt i.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-03-01:
Jeg må så bare erkende, at jeg ikke forstår logikken.
Altså, hvis et nyt land skal ind i NATO, skal medlemslandene ratificere den aftale, som giver det pågældende land adgang, og så forstår jeg ikke, man stemmer gult.
Så må man jo enten sige ja, hvis man mener, at de skal være med, eller man må stemme nej, hvis man er imod NATO og man ikke synes, NATO skal blive større.
Hvis alle landene stemte gult, ville man ikke kunne optage nye medlemmer.
Man er jo nødt til at tage stilling; man kan jo ikke bare sige, når man har en protokol for, hvordan nye lande bliver medlemmer af NATO, at det vil man ikke forholde sig til.
Okay, jeg anerkender, at der måske er en logik, jeg ikke forstår, her.
Christian Juhl (EL), 2019-03-01:
Ja, men det er da et ganske logisk synspunkt at have, altså at når man ikke synes om den organisation, må man vel med fuld ret kunne sige, at det vil vi ikke tage stilling til, det må andre tage stilling til, hvis de vil.
Vi ville da heller ikke stemme imod.
De må de sådan set selv finde ud af.
Vi har præcis den samme holdning i forhold til lande, der vil være medlem af EU og alle mulige andre organisationer.
Det vil vi ikke blande os i.
Vi er inderligt imod NATO-arrangementet og mener, at det er en skadelig virksomhed i forhold til sikkerheden i Europa.
Derfor vil vi da ikke anbefale nogen at gå ind i det, det må de selv finde ud af.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-03-01:
Det var bare, fordi hr. Christian Juhl sagde, at det er op til de enkelte lande at beslutte, om de vil være med i NATO.
Men for at landene kan blive medlem af NATO, hvis de beslutter det, skal medlemslandene jo ratificere, at de kan blive det.
I forhold til at stemme gult vil jeg sige, at man jo er nødt til ligesom at tage stilling her.
Skal de være med?
Skal Danmark ratificere det?
Det er en forudsætning for, at de kan blive medlem.
Det skal medlemslandene jo så ratificere.
Tak for det, formand.
Vi ser det sådan, at NATO er en af de største succeser, som den vestlige civilisation har skabt, en alliance, som har sikret fred, stabilitet, som har beskyttet liberale demokratier mod totalitære regimer, naturligvis først og fremmest Sovjetunionen.
For at sikre freden må man forberede sig på krigen.
Den 12. februar blev den navnekonflikt med Grækenland, som var en forhindring for, at det, der nu hedder Nordmakedonien, kunne blive en del af NATO, løst.
Det banede så vejen for, at Nordmakedonien kunne blive en del af NATO, og det er så den aftale, vi ratificerer her.
Og det støtter vi ubetinget.
Martin Lidegaard (RV), 2019-03-01:
Tak, hr. formand.
Også fra radikal side glæder vi os over, at den årtier lange – århundredlange, fristes man til at sige – disputs, der har været mellem Grækenland og det nuværende Nordmakedonien om navnestriden, som jo har blokeret for mange vigtige aftaler i tidens løb, nu er løst, og vi derfor også kan komme videre med optagelsen af Nordmakedonien i NATO, hvad vi også støtter.
Anders Samuelsen (LA), 2019-03-01:
Altså, forklaringen er jo hørt; den hænger ikke intellektuelt sammen.
Jeg hørte ordføreren betvivle den intellektuelle kapacitet hos Liberal Alliances ordfører, men jeg må bare sige, at den her hænger ikke sammen – hverken ud fra Kants kategoriske imperativ eller nogen som helst andre filosofiske grundregler hænger den ikke sammen; der er ingen nuanceforskel mellem gul og rød.
Det er det, der er konsekvensen.
Christian Juhl (EL), 2019-03-01:
Ja, det kan jo blive et langt akademisk ridt, som jeg synes vi skal tage i Snapstinget bagefter.
At det så har samme konsekvens, er fuldstændig rigtigt, og det ændrer jo ikke på det.
Jeg håber i hvert fald bare, at I har hørt min forklaring.
Man kan selvfølgelig vælge at sige: Det gider vi ikke høre på.
Anders Samuelsen (LA), 2019-03-01:
Og derfor er der ikke nogen nuanceforskel i det, altså, det er simpelt hen forkert.
Jeg forstår godt forsøget på at optegne en nuance, men den er der ikke.
Det er konsekvensen, det er jo handlingen, og hvad udkommet af det her er, man skal dømmes på.
Når man ikke kan ændre den regel, som ligger bag ved det, nemlig at det skal ratificeres af medlemslandene, så har det nøjagtig samme konsekvenser, om man vælger at stemme gult eller rødt.
Altså, man kan ikke gøre det, man gør, til en generel regel, som man synes alle skal følge, uden det har den konsekvens, at de ikke kan få lov til at få sit ønske opfyldt, men det tror jeg sådan set heller ikke ordføreren synes, men det må ordføreren så tilkendegive.
Ordføreren siger, at man egentlig gerne vil have, at Nordmakedonien får lov til at komme med i NATO, men så kan man ikke gøre det til en generel regel, og derfor er der ingen nuanceforskel mellem rød og gul, for det har nøjagtig samme konsekvens.
Hvis alle gjorde det samme som Enhedslisten, ville det betyde, at Nordmakedonien ikke ville kunne blive medlem af NATO, og det er jo det, der er deres ønske.
Christian Juhl (EL), 2019-03-01:
Vi vil allerhelst havde det sådan, at det er landene, der suverænt tager stilling til det, og ikke andre lande, der skal blande sig i det.
Derfor kan man vælge at stemme rødt eller gult, og da der er en nuanceforskel i det og jeg har forklaret, hvorfor vi gør det – vores inderlige modstand imod NATO, men også vores signal om, at vi egentlig synes, at landene selv må om det – så vælger vi den metode nu.
Vi kan godt være polemiske over for hinanden, men alle forstår sandsynligvis godt vores holdning.
Men konsekvensen af at stemme gult er selvfølgelig den, at hvis alle gjorde det, ja, så blokerede Danmark for det.
Det er jeg helt med på.
Anders Samuelsen (LA), 2019-03-01:
Det er en rigtig, rigtig god dag, hvor vi kan samle det her, ser det ud til, meget brede flertal for det her beslutningsforslag, som giver Nordmakedonien en mulighed for frit at træffe det valg, som er deres lands suveræne valg, nemlig at søge om at blive medlem af NATO.
Det er godt for Nordmakedonien – som er det nye navn for det, der tidligere blev kaldt FYROM, den tidligere jugoslaviske republik kendt som Makedonien, men nu Nordmakedonien – og deres mulighed for at styrke deres lands suverænitet.
Det vil bringe mere stabilitet til Vestbalkan, og det vil udgøre en modvægt til øget russisk indflydelse i regionen.
Så det er godt.
Vi har et gammelt ordsprog, der hedder, at den, der tier, samtykker.
Det er ikke tilfældet i dag.
Hvis man stemmer gult, som Enhedslisten vælger at gøre,
stemmer man reelt imod.
Man tager stilling.
Derfor er det at stemme gult det samme som at stemme rødt.
Derfor havde Liberal Alliances ordfører, hr. Joachim B. Olsen, jo en klar pointe, nemlig at det er at tage stilling.
Det er ikke at sige, at det tager man ikke stilling til, fordi man ikke kan lide NATO osv.
Det er at tage stilling, nemlig at forsøge at forhindre Nordmakedoniens ønske om at komme ind i NATO i at gå i opfyldelse.
Det synes jeg selvfølgelig er ærgerligt, men tak til resten af ordførerne for at bakke op om det.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-03-01:
Det har jo så blokeret i forhold til Makedonien og Makedoniens optagelse i bl.a. NATO.
Vi er nogle, der har været imod den her græske stædighed, græske tilgang til det og den græske blokering, som var der i mange år.
Den blev så heldigvis ophævet, da der kom en ny regering til.
Det er så lykkedes at få en aftale med makedonerne og at få den godkendt i det græske parlament.
Det er noget, vi andre ikke helt kan forstå, men det er jo tilfældet.
Derfor er det jo så fornuftigt, at man har fået færdigbehandlet optagelsen af Makedonien i NATO.
Det mener vi bestemt at vi skylder dem at kunne blive.
Derfor støtter vi det her forslag.
Christian Juhl (EL), 2019-03-01:
Tak for det, for mine kollegaer da være velkomne til at kommentere.
Enhedslisten stemmer hverken for eller imod Republikken Nordmakedoniens optagelse i NATO.
Det er op til de enkelte lande selv at vurdere og beslutte, hvilke internationale samarbejder de gerne vil være med i, så længe man lever op til retningslinjerne.
Det er ikke Enhedslistens holdning, at mere NATO er nogen garanti for sikkerhed i Europa – tværtimod.
Vi er dybt bekymrede over den militære oprustning i Europa og mener, at Trumps krav om meget større militærbudgetter er både farlige og spild af penge.
Vores udenrigspolitik bør ikke lægges så fast på NATO, som tilfældet er.
Jeg ser meget hellere, at vi prioriterer FN og nordisk samarbejde.
Ja, og det havde også været let at være Liberal Alliance, hvis I havde lyttet til Enhedslisten for præcis 2 år siden.
Vi stillede det forslag, at vi skulle igangsætte en proces, så vi kunne give de her mennesker tryghed.
Dengang var det helt sikkert, at i marts 2019 ville Storbritannien træde ud af EU, hvis ikke andet skete.
Og derfor var der behov for at lave en aftale, og der var behov for at beskrive, hvordan den kunne være.
Det kunne man være gået i gang med, men man ville ikke – jeg vil endda kalde det, at man dumstædigt ikke ville det – og man overlod det bare til EU.
EU har ikke løst den opgave.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-03-01:
Nogle gange er det utrolig nemt at være Enhedslisten, fordi man kan gøre verden så sort-hvid.
Men det er verden ikke.
Der var masser af usikkerheder for 2 år siden.
Det var ikke givet, hvordan det ville ende – at vi ville stå i den situation, vi står i nu.
Så der var utrolig mange forhold, man skulle tage med i betragtning.
Så det taget i betragtning er det her bestemt et udtryk for rettidig omhu.
Christian Juhl (EL), 2019-03-01:
Jeg vil gerne have uddybet, hvordan i alverden Liberal Alliance kan kalde det her rettidig omhu.
Det er lavet i hast, det er lavet med meget, meget kort varsel uden ret meget diskussion.
Vi foreslog for 2 år siden, at det ville være rigtig godt at have sådan en aftale, og der blev det bare blankt afvist, og man fik at vide, at det skal EU ordne.
Det har EU ikke kunnet ordne.
Ville det set i bakspejlet ikke have været fornuftigt, at vi havde gjort det i god tid, så der havde været en chance for at diskutere det med alle de mennesker, der nu i 2 år har været usikre om deres situation, både de danskere, der er i Storbritannien, og de briter, der er i Danmark?
Joachim B. Olsen (LA), 2019-03-01:
Tak for det.
Det her lovforslag er om noget udtryk for rettidig omhu.
Den 29. marts rykker tættere og tættere på, og lige nu er der ikke meget, der tyder på, at briterne og EU kan blive enige om en brexitaftale.
I den situation kan vi selvfølgelig ikke rive gulvtæppet væk under de godt 17.000 britiske statsborgere, som bor i Danmark, og derfor bakker vi helhjertet op om det her forslag.
Mads Fuglede (V), 2019-03-01:
Tak for ordet.
I Venstre ønsker vi at fastholde de tætte relationer til Storbritannien, efter at de har forladt EU, men det skal selvfølgelig ske på en måde, hvor vi balancerer rettigheder og forpligtelser.
Derfor er regeringen også tilfreds med den aftale, som blev indgået mellem EU 27 og den britiske regering tilbage i november.
Det var en god og balanceret aftale, som sikrer en ordentlig britisk udtræden af EU, ikke mindst for de mange berørte borgere.
Vi håber, at der bliver fundet en løsning hurtigst muligt, og afventer i spænding det britiske parlaments bud på, hvordan vi kommer videre.
I mellemtiden bliver vi fra dansk side nødt til at forberede os på det scenarie, hvor Storbritannien forlader EU uden en aftale den 29. marts.
I denne forbindelse er det vigtigt for regeringen, at de mere end 18.000 britiske statsborgere, der har valgt at bosætte sig i Danmark og indrettet deres liv på baggrund af deres EU-rettigheder, behandles ordentligt.
Med det her lovforslag ønsker regeringen derfor at videreføre stort set alle de rettigheder, som de herboende briter i dag nyder som EU-borgere.
Der er ingen tvivl om, at Storbritanniens beslutning om at forlade EU har vist, hvad der vil ske, hvis man glemmer at lytte til borgernes bekymringer og frustrationer.
Det skal vi tage ved lære af.
Men samtidig har brexit også demonstreret, at vi via vores EU-medlemskab har fået en række muligheder og rettigheder, som vi måske er kommet til at tage lidt for givet.
Når det er sagt, respekterer vi selvfølgelig fuldt ud briternes beslutning om at forlade EU, men indtil der bliver fundet en løsning, er det vores pligt at passe på de britiske borgere, som har valgt at bosætte sig i Danmark og bidrage til det danske samfund.
På denne baggrund bakker Venstre fuldt ud op om lovforslaget.
Og så skal jeg gøre noget, som jeg sjældent gør på det her område, nemlig hilse fra Det Radikale Venstre og sige, at de støtter lovforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2019-03-01:
Tak for ordet.
Det er, som hr. Peter Hummelgaard Thomsen også var inde på, et særligt lovforslag, som jo har til formål at afværge, hvis man kan sige på den måde, nogle af de konsekvenser, som det vil have for briter her i Danmark og for danskere i Storbritannien, hvis det ender med, at Storbritannien forlader EU uden en aftale.
Så når vi i dag står med dette lovforslag, er det jo, fordi Storbritannien har besluttet at forlade EU, en beslutning, som det sådan set er meget nemt at have forståelse for.
I Dansk Folkeparti ønsker vi at sikre en fornuftig og ordentlig overgang for de briter, der nu er i Danmark, og for de danskere, der er i Storbritannien.
Vi skal selvfølgelig behandle de briter, der bor i Danmark, ordentligt.
Det skal vi i den grad.
Det er Dansk Folkepartis klare holdning.
Det er også vigtigt at understrege, at der er tale om en midlertidig ordning.
På et tidspunkt skal briterne efter Dansk Folkepartis opfattelse overgå til de almindelige regler på udlændingeområdet i forhold til sociale ydelser osv., så det her er altså en midlertidig ordning for de briter, der er i Danmark.
Man kunne selvfølgelig også godt overveje at sætte en solnedgangsklausul ind i lovforslaget.
Det er der ikke endnu, men det kunne der godt være en vis ræson i.
Med disse bemærkninger ser Dansk Folkeparti positivt på lovforslaget, så med forbehold for, hvad der måtte komme frem i udvalgsbehandlingen, hælder vi til at støtte forslaget.
Tak for ordet.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-03-01:
Der er på ingen måde tale om dumstædighed her.
Der er tale om, at for 2 år siden var situationen usikker.
Det var for 2 år siden meget, meget svært at forudse, at man ville stå i den situation, man står i nu.
Så der har været utrolig mange komplekse forhold, der har spillet ind, og som stadig væk spiller ind.
Og derfor er det her er et udtryk for rettidig omhu.
Det her er et udtryk for, at vi påtager os et ansvar for nogle borgere, som vi ikke ønsker stillet i en urimelig situation på grund af brexit.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-03-01:
Tak for det, formand.
Jeg skal gøre det helt kort.
Vi støtter lovforslaget fra Alternativets side.
Vi er selvfølgelig rigtig glade for, at man viderefører langt de fleste af de rettigheder, som de britiske borgere har i forhold til deres rettigheder i Danmark og muligheden for at være i Danmark.
Vi er sådan set enige i de kritikpunkter, der har været, i forhold til at danske borgere kan tage deres dagpenge med til England og bruge dem i 3 måneder, og at den rettighed udløber med brexit den 29. marts, men det er så lille en detalje, kan man sige, at det selvfølgelig ikke fraholder os fra at støtte hele lovforslaget.
Så vi støtter.
Claus Kvist Hansen (DF), 2019-03-01:
Tak for det.
Danmark er fuldt og helt medlem af NATO og støtter derfor grundlæggende op om NATO's strategiske beslutninger.
Den endelige optagelse skal ratificeres af de enkelte medlemslande, og det er så det, vi er i gang med i Folketinget i dag.
Jeg vil ikke bruge flere ord end allerhøjst nødvendigt, og jeg vil bare nøjes med at konstatere, at Dansk Folkeparti støtter op om forslaget.
Nick Hækkerup (S), 2019-03-01:
NATO forfølger en åben dør-politik, således at de lande, der opfylder kravene, kan blive medlemmer.
Det er godt, fordi vi har en interesse i et stærkt NATO, der kan være en stabiliserende faktor i en i øvrigt urolig verden.
Nordmakedonien er jo et lille land med et lille forsvar, men det er bestemt ikke noget ligegyldigt land.
Betydningen af placeringen i det i 1990'erne så martrede Balkan og et område ned mod Tyrkiet og Mellemøsten er interessant, for hvis man kigger på et kort, er det svært ikke at få den tanke, at med optagelsen i NATO bliver bæltet mod Mellemøsten styrket, der jo også tæller Grækenland og Bulgarien her og jo navnlig er interessant på et tidspunkt, hvor Tyrkiet optræder stadig mere problematisk såvel demokratisk som religiøst og militært.
Med den sag, som vi behandlede for et stykke tid siden, nemlig optagelsen af Montenegro og nu så Nordmakedonien i NATO, må man også sige, at NATO dermed har markeret Balkan som sin interessesfære.
Socialdemokratiet støtter Nordmakedoniens optagelse i NATO.
Og så skal jeg sige på vegne af Alternativet, at de også støtter Nordmakedoniens optagelse i NATO.
Jeg tror, at der er grund til at understrege, at det kun er i den her ene sag, at Alternativet har overladt det til os at styre deres politik, selv om det på mange måder ville være hensigtsmæssigt, hvis de gjorde det i videre omfang.
Inger Støjberg (V), 2019-03-01:
Altså, Enhedslisten er jo altid velkommen til at stille et ændringsforslag, og vi er naturligvis også i ministeriet behjælpelige med den slags.
Om det så vil komme til at nyde opbakning, er en anden sag.
Men det er klart, at vi selvfølgelig stiller os til rådighed med teknisk bistand i den forbindelse.
Christian Juhl (EL), 2019-03-01:
Jamen det har jeg forstået, og jeg vil ikke længere spille bagklog.
Vi forlænger verden med brædder, som ministeren siger, men de her tre områder, Enhedslisten har peget på, er jo ikke noget, der koster ekstra.
Det er kun et spørgsmål om at sikre nogle af vores egne borgere og nogle af de britiske borgere, der bor i Danmark, og det kunne vi vel godt strække det til, når vi har sikret dem på andre områder.
For der er jo altså børnefamilier og andre, som netop kommer i klemme med de her ting.
Inger Støjberg (V), 2019-03-01:
Jamen opfordringen er jo så hørt.
Jeg vil sige, at vi har udarbejdet lovforslaget, som vi nu synes at det dækker bedst, og man kan sige, at det, der ligger i det her lovforslag, i virkeligheden er, at vi viderefører verden med brædder, indtil der kommer en endelig løsning på det.
Jeg mener sådan set, at den måde, vi gør det på, er den mest betryggende måde for de briter, der måtte opholde sig her i Danmark.
Christian Juhl (EL), 2019-03-01:
Tak for det.
Jeg vil bare høre ministeren, om hun vil være med til at kigge på eksport af børnetilskud, forskudsvis udbetaling af børnebidrag og børnecheck, da det jo kan have en ret voldsom konsekvens for folk.
Ikke mindst når vi snakker om midlertidig lovgivning, vil det jo have lige så store konsekvenser som mange af de andre ting, og derfor er det måske en god idé at sikre britiske og danske statsborgere i den her situation, når man vil lave en midlertidig lov.
Jeg vil gerne opfordre ministeren til, at vi får en snak om det og så også får sikret de her ting, når vi står i den her situation, lige før lukketid.