runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-01-23:
Jeg synes ærlig talt, det er ordkløveri, der kommer fra ordføreren nu.
Selvfølgelig er det jo en afvisning, når jeg siger, at jeg ikke vil pege på noget land.
Altså, hold nu op, ikke også!
Jeg sagde flere gange og gentagne gange, da jeg blev stillet spørgsmålet, at I ikke får mig til i dag, da vi behandlede sagen, at komme med noget konkret land, for vi har ikke regeringsmagten, vi har ikke de diplomatiske forbindelser, vi kan ikke gå ud og lave forhandlinger med nogen som helst lande; I får mig ikke til at pege på noget som helst.
Så lad nu være med at blive ved med at hive den der frem, altså.
Nå, men så har man lige fundet et eller andet, hvor man sådan lidt kan blive ved og ved med at rive os noget i næsen, som ikke har gang på jorden.
Min kollega lagde sig fladt ned efterfølgende – jamen det kan ikke nytte noget, at ordføreren sidder og ryster på hovedet –
min kollega lagde sig fladt ned efterfølgende og tog afstand fra det, som hun var kommet til at sige her i Folketingssalen.
Så klæder det ærlig talt ikke Socialdemokratiet at blive ved med at gå efter noget, som er en ikkesag.
Frederik Vad (S), 2025-01-23:
Det er altså ordføreren, der tager det op på Folketingets talerstol.
Det er jo derfor, vi spørger ind til det.
Hvis ordføreren ikke havde sagt noget, havde jeg ikke spurgt ind til det.
Nej, det rigtigt, at ordføreren ikke har peget på noget land, men man kan jo godt afvise lande, som er helt på månen.
Det er da på månen at forestille sig et udrejsecenter i Nordkorea, ligesom det er på månen at forestille sig et udrejsecenter i Iran eller i Teheran.
Det er jo bims; det er jo gak.
Det er jo gak ikke at afvise Iran eller Teheran, eller det kunne også være Nordkorea.
Det er jo gak.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-01-23:
Nu skal ordføreren jo ikke bestemme, hvordan jeg skal udtrykke mig, så det passer ind i, hvordan ordføreren gerne vil have at jeg skal komme med holdninger til forskellige ting og sager.
I forhold til ministeren blev jeg nødt til at tage det op i min tale, fordi det var det sidste spørgsmål, jeg stillede, så jeg havde ikke mulighed for at komme med nogen replik, da ministeren så svarede på mit spørgsmål.
Og når ministeren siger noget, der ikke er sandt, og altså står og siger på talerstolen, at jeg er kommet med forslag om to lande, hvilket ikke passer, bliver jeg simpelt hen nødt til med det samme at slå den ned og sige: Det passer simpelt hen ikke; det er usandt.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-23:
Tak for det.
Jeg skal ikke blande mig i det politiske teater mellem Socialdemokratiet og Det Konservative Folkeparti på baggrund af en ikkeordførers måske lidt kiksede bemærkning her i Folketingssalen.
Jeg synes egentlig bare, vi skal tale om det, som er sagen, nemlig låsen på Kærshovedgård, hvad jeg så kan forstå at Det Konservative Folkeparti desværre ikke kan bakke op om.
Det synes jeg, og det tror jeg også borgerne i Bording og lokalområdet og Ikast-Brande Kommune og i Danmark i det hele taget synes er utroligt ærgerligt.
Så foreslår Det Konservative Folkeparti det her med, at vi i stedet for skal flytte det til et tredjeland.
Det bakker Dansk Folkeparti da meget gerne op, men det ærgerlige er jo, at det er fugle på taget, for det vil kræve en aftale med et tredjeland, så vi forlader os på et tredjelands vilje til at ville lave en sådan aftale.
Låsen på Kærshovedgård er en løsning, vi vil kunne gå ned og lave i morgen, hvis Konservative og andre partier her i Folketinget bakkede op.
Hvorfor er det, at Det Konservative Folkeparti stiller sig imod den meget konkrete løsning på problemet?
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-01-28:
Tak for ordet, formand.
Diskrimination sker, det forekommer, i det hele taget og også i nattelivet, og det er fuldstændig uacceptabelt, og det skal bekæmpes.
Det skal tages alvorligt, så tak til forslagsstillerne for at rejse spørgsmålet.
Jeg kender af gode grunde ikke sådan historikken, men den hører jeg også gerne om ved senere lejlighed.
Vi skal hitte på løsninger, der fungerer.
En løsning, der handler om at lade afgørelser fra Ligebehandlingsnævnet indgå i det samlede grundlag for vurderingerne i bevillingsnævnet, er i hvert fald en løsning.
Jeg er helt opmærksom på, som hr. Steffen Larsen netop sagde, at dørmændene ofte ikke er ansat i virksomheden, men en købt ydelse fra anden virksomhed.
Det tænker jeg da også lige vi skal have kigget på og tage højde for.
Men effektive løsninger holder vi af i Moderaterne, gode løsninger, der er egentlige løsninger på problemerne, og som ikke skaber alt for meget ravage og usikkerhed for erhvervslivet.
Der er også andre ting, man kunne gøre og måske bør gøre.
Det vil jeg også gerne tale videre om, men for nu siger vi nej til forslaget, ikke fordi vi ikke ser problemet; problemet er der.
Der ligger også en løsning, en god løsning, en løsning, der virker.
Tak for ordet.
Steffen Larsen (LA), 2025-01-28:
Tak, hr. formand.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at jeg er en af dem, der har stået i en dør og afvist eller lukket folk ind.
Men generelt er min egen oplevelse fra livet i nattelivet, at diskrimination ikke er en utrolig almindelig ting; det er en sjældenhed.
I mit eget arbejde gjorde jeg det aldrig.
Jeg diskriminerede udelukkende på, om folk havde kontanterne til at kunne komme ind, og også, om deres opførsel og ædruelighed var til, at de ville være gode gæster.
Det er jo så her, vi står med problemet, for de steder, hvor der er en diskrimination, er det et problem.
Men det er også her, jeg synes der er en lille ærgerlig ting ved det her forslag.
For Ligebehandlingsnævnets afgørelser kan i sig selv ikke ankes ved Ligebehandlingsnævnet; der skal man over i det retslige system.
Det vil sige, at hvis en afgørelse fra Ligebehandlingsnævnet skal kunne ligge til grund for, at man får frakendt sin spiritusbevilling, så er det en meget, meget hård straf for, hvad en dørmand eventuelt har gjort, særlig i disse tider, hvor vi med autorisationsloven har gjort, at dørmændene sjældent er ansat af stederne.
De er oftere og oftere lejet ind fra bureauer, for netop med autorisationslovgivningen på dørmandsområdet har vi gjort, at dørmændene ikke længere er et fast inventar på stederne, som er styret af stederne.
Nej, de er i stedet for lejet ind.
Det gør, at kontrollen fra stederne selv med dørmændene er mindre.
Så er der spørgsmålet om den her højere straf på de 25.000 kr.
Man skriver godt nok, at den også bør ramme dørmanden, men i nogle tilfælde vil jeg da gætte på at man vil prøve at sigte efter, at den skal ramme stedet, altså virksomheden, og det tror jeg også vil være problematisk, hvis nu virksomhedsejeren ikke har nogen indflydelse på, at der blev diskrimineret ude i døren, fordi det var en indlejet dørmand, der valgte selv at tage en meget dårlig beslutning.
Så er der selvfølgelig spørgsmålet om, hvor nemt det skal kunne gå at fratage nogen deres alkoholbevilling.
Jeg synes, det i hvert fald er en brist, hvis det alene er Ligebehandlingsnævnets afgørelser, der vil gøre det, hvis det er et enkelt tilfælde.
Jeg kan godt se meningen, hvis det f.eks. er helt systematisk, at man får domme eller får Ligebehandlingsnævnet imod sig; så kan vi begynde at tale om det.
Men en enkelt kendelse fra Ligebehandlingsnævnet bør ikke kunne forårsage, at man mister sin forretning.
Der ved vi jo, hvis vi bare tænker lidt tilbage, at det at ødelægge folks forretninger på grund af noget, der kunne være misforståelser, eller hvor man måske ikke bør gøre det, kræver en høj grad af retssikkerhed, før man begynder på den slags.
Jeg kan jo bare nævne minksagen som et enkelt eksempel på, at det hurtigt kunne løbe af sporet.
Derfor er vi imod det her forslag.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-01-28:
Tak for ordet.
Forslagsstilleren ønsker med forslaget at ændre restaurationsloven, så alkoholbevillinger kan nægtes eller fratages af bevillingsnævnene, hvis ansøgeren er dømt for eller der er truffet afgørelse om diskrimination, uanset om det er behandlet af politiet, domstolene eller af Ligebehandlingsnævnet.
Derudover skal kompensationsniveauet ved diskrimination i nattelivet hæves til 25.000 kr., som er det samme niveau, man tilkendes ved diskrimination i ansættelsessager.
Ovenstående skal kombineres med oplysningskampagner.
I Danmarksdemokraterne kommer vi til at stemme imod forslaget, fordi der allerede er lovgivning på området, der tilsigter, at man ikke må diskriminere, og hvor der også er klare sanktioner.
Vi ser derfor ikke grund til at skærpe lovgivningen yderligere, som SF foreslår.
Vi anerkender, at forskelsbehandling aldrig er i orden, og at det finder sted.
Derfor opfordrer vi også borgere, som oplever diskrimination, til at melde det til myndighederne.
Som det er nu, kan Ligebehandlingsnævnets afgørelser pålægge den, der diskriminerer, en bøde, hvis klageren får medhold.
Forhåbentlig er det med til, at natklubber og diskoteker ændrer i procedurer i nattelivet, når Ligebehandlingsnævnet finder, at der er foregået diskrimination.
Vi synes ikke, at restaurationer skal straffes dobbelt, så både alkoholbevillingen kan fratages, og at de pålægges en bøde.
Det at fjerne en alkoholbevilling er en stor sanktion for mange restaurationer, hvis eksistensgrundlag afhænger af denne bevilling.
Derfor skal en diskriminationsdom fortsat ikke være nok til at give afslag på eller til at inddrage en bevilling, og vi har tillid til, at domstolene, bevillingsnævnene og politiet fortsat kan træffe de rigtige afgørelser om, hvem der skal tildeles alkoholbevillinger, og hvem der ikke skal.
I Danmarksdemokraterne kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-01-28:
Jo, jeg synes, det er fornuftigt, at det her ligger på det niveau, der er andre steder på arbejdsmarkedet.
Så kan man jo have forskellige holdninger, men jeg synes egentlig, det er et fair princip, at det er det, man også arbejder ud fra her.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-01-28:
Og tak til SF for endnu en gang at bringe dette forslag til debat her i Folketingssalen.
Jeg tror, vi alle sammen har hørt historier om typisk unge mænd med indvandrerbaggrund, der egentlig tænkte, at de skulle have en sjov aften i byen med vennerne, og så står de tilbage med en ubehagelig følelse af, at de er blevet afvist ved døren alene på grund af deres etnicitet.
Det er synd og urimeligt.
Diskrimination og ulovlig forskelsbehandling er helt uacceptabelt, uanset hvor og hvornår det finder sted, og uagtet om det skyldes etnicitet, religion, køn, handicap, seksuel orientering, eller hvad vi ellers kan finde på.
Derfor eksisterer der altså også lovgivning mod diskrimination, herunder på baggrund af etnicitet, og det støtter Venstre naturligvis op om.
Forslagsstillerne ønsker så med det her beslutningsforslag, at bevillingsnævnet fremover skal lægge vægt på Ligebehandlingsnævnet afgørelser, og at kompensationsniveauet ved medhold skal øges fra 5.000 til 25.000 kr.
I Venstre har vi ikke grundlæggende ændret holdning til de to forslag, siden vi sidst debatterede det her i salen.
Det er allerede sådan, at en række hensyn, også afgørelser fra Ligebehandlingsnævnet, kan tillægges vægt af bevillingsmyndigheden, når der skal tages stilling til tildeling eller forlængelse af en alkoholbevilling.
Hvis det skal forstås sådan, at én enkelt afgørelse alene kan danne grundlag for et afslag på tildeling eller forlængelse af en bevilling, mener jeg, det er et ret vidtgående tiltag.
En alkoholbevilling er, og det kan man så mene om, hvad man vil, jo for langt de fleste restauratører en forudsætning for at kunne have en forretning, der kan løbe rundt.
Derfor mener jeg ikke, at en sådan model ville være proportionel, også henset til, at Ligebehandlingsnævnet ikke fungerer på samme vis som en domstol.
Så er der delen om kompensationsniveauet.
Det er et ganske almindeligt princip, at bødens størrelse afhænger af forseelsens alvor.
Når forslagsstillerne i bemærkningerne foreslår et kompensationsniveau på 25.000 kr., er det med henvisning til, at det er det typiske niveau i forbindelse med kønsmæssig diskrimination på arbejdsmarkedet ved en ansættelse.
Jeg mener nu ikke, de to ting er sammenlignelige en til en.
Jeg kan så også forstå, at der i Udlændinge- og Integrationsministeriet pågår politiske drøftelser om en kommende handlingsplan mod racisme.
Det ville jo så være et oplagt sted at kigge på, hvilke initiativer det giver mening at tage i brug.
I Københavns Kommune har man f.eks. et charter for et natteliv uden diskrimination, som mange lang række beværtninger har tilsluttet sig om, og hvor man arbejder for et trygt natteliv for alle.
Det kan være, der kan gøres mere for at understøtte den slags.
Så vil jeg i øvrigt opfordre alle, der oplever at de bliver diskrimineret, til at klage til Ligebehandlingsnævnet eller lignende, for det føler jeg mig ret overbevist om at langtfra alle gør i dag.
Men vi støtter intentionen bag beslutningsforslaget, men kommer ikke til at stemme for det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Jamen det er jeg skam glad for; jeg kan bare ikke helt forstå, hvad det er, der er sket siden sidst.
Det bliver jeg så ikke klogere på her, men så må jeg stille nogle opfølgende spørgsmål.
Det er fint, hvis en del af forslaget sådan set er realiseret.
Jeg forstår bare ikke helt, hvordan det er blevet det uden en lovændring.
Men lad det ligge.
Så vil jeg spørge til kompensationsniveauet, for det betyder selvfølgelig noget, hvilken bødestørrelse man imødeser.
Det er sådan, at bødestørrelserne ligger på omkring 5.000 kr. for overtrædelser i den her slags sager, men hvis du bliver diskrimineret på baggrund af køn, ligger bødestørrelsen på omkring 25.000 kr.
Er det ikke en underlig forskelsbehandling, og skulle vi ikke rette op på det og øge kompensationen?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-01-28:
Men det, som jeg kan fortælle ordføreren nu, er, at vi synes, det er et problem, og at der faktisk ligger en løsning lige for i forhold til at sikre, at Ligebehandlingsnævnets afgørelse sendes til bevillingsmyndighederne.
Jeg tænker, at hvis jeg var forslagsstiller på det her beslutningsforslag, ville jeg være glad for, at der i forhold til det, jeg syntes var et problem, faktisk viser sig at være en løsning.
Så det håber jeg da at ordføreren på et tidspunkt også vil blive glad for.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Jeg synes jo næsten, jeg bliver nødt til at stille et spørgsmål, for årsagen til, at jeg ligesom bragte det her på bane igen, var faktisk et folketingsmedlem fra Moderaterne, hr. Mohammad Rona, som jo selv havde oplevet at blive diskrimineret i køen til et diskotek.
Han sagde jo selv i artiklen, at måske skulle man kigge nærmere på det her gamle forslag, og så tænkte jeg: Ja, det skal vi da.
Så nu vil jeg spørge, om ordføreren synes, det er fornuftigt, at det giver ca. 5.000 kr. i bøde at diskriminere for den her slags forseelser, men hvis man bliver diskrimineret på sit køn, giver det en bøde på 25.000 kr. Burde vi ikke hæve kompensationsniveauet her, så det også kan mærkes med en anden alvor?
For jeg tror, at mange ad de her restaurationer trækker på skulderen af en bøde på 5.000 kr. Det er jo ikke ret meget i omsætning.
Mai Mercado (KF), 2025-01-28:
Der står på side ni i lovforslaget, at man kun kan påbydes at have den omvendte fodlænke på i 1 år, og at det skyldes, at et opholdsforbud kun kan vare op til 1 år.
Så kunne det give mening at kigge på opholdsforbuddet, sådan at man kan have den på i længere tid, for at undgå, at nogle af de stalkingofre, som ligesom skal føle sig sikre, ikke kun føler sig sikre i 1 år ad gangen, men ligesom kan vide sig sikre i en længere periode?
Mai Mercado (KF), 2025-01-28:
Tak for det, formand.
Det var tilbage i 2017.
I Det Konservative Folkeparti er vi enige med SF i, at diskrimination og racisme skal bekæmpes.
I dag er det muligt at frakende klubber og diskoteker alkoholbevillingen, hvis ejeren har fået en dom for diskrimination, og det bakker vi fuldt ud op om.
SF foreslår at gå skridtet videre og ændre restaurationsloven, så bevillingsnævnene bliver oplyst om og skal lægge vægt på Ligebehandlingsnævnets afgørelse i sager om diskrimination.
HORESTA har forud for den her debat og behandlingen af det her beslutningsforslag i Folketinget sendt et skriv til ordførerne, som rummer en række gode pointer, nemlig at Ligebehandlingsnævnet har omvendt bevisbyrde, og det betyder, at den, der angiveligt har forurettet en anden person, skal kunne bevise, at vedkommende ikke har forskelsbehandlet.
Det kan ifølge HORESTA tage måneder, før et diskotek eller en klub bliver gjort bekendt med, at der er indgivet en klage, og idet videomateriale jo skal slettes efter 30 dage, er det ikke muligt at bevise klagers påstand.
Det er jo en reel indvending.
Udfordringen kan også være, at restauratøren har lavet en aftale med et vagtfirma, og det kan altså betyde, at det, når et eksternt firma måtte afvise en gæst på et fuldstændig forkert grundlag, kan ende med, at virksomheden mister sin bevilling.
I Det Konservative Folkeparti er vi grundlæggende ikke begejstret for kædeansvar, hvor en virksomhed skal tage ansvaret for en leverandørs handlinger.
Sluttelig vil jeg fremhæve, at vi jo i dag har et system, hvor man godt kan tage flere afgørelser i betragtning, og hvor bevillingsnævnene allerede har mulighed for at inddrage forskellige relevante oplysninger fra instanser, som de måtte finde relevante, og dermed har mulighed for og også frihed til at vurdere hver sag ud fra en samlet helhedsbetragtning.
Derfor kommer Konservative ikke til at støtte beslutningsforslaget.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-01-28:
Der kunne være forskellige muligheder: uddannelse, samtale, ordensreglementer, som er super synlige på de her steder, og det taler jeg rigtig gerne videre med ordførerne om.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Det er også helt i orden.
Jeg kan godt forstå, at det kan være svært at vurdere sådan lige på stående fod.
Men har ordføreren andre idéer til, hvad vi så gør?
For jeg tror nemlig, at højere bøder kan virke præventivt, præcis fordi det jo så gør indhug i omsætningen, og det tror jeg da er et signal man kan tage og føle på derude.
Så har ordføreren andre bud på, hvad vi så gøre?
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-01-28:
Det er vidunderligt at høre, at min gode kollega, hr. Mohammad Rona, kunne bringe inspirationen efter selv at være blevet krænket på den her måde, i øvrigt adskillige gange, og er bekendt, at det foregår.
Det er jo fuldstændig urimeligt og skal bekæmpes.
Jeg har ikke nogen særlige bud på, hvor niveauerne skal ligge i forhold til sanktion.
Umiddelbart tænker jeg, at det ligger udmærket, men jeg taler gerne videre med ordføreren også om det.
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-28:
Tak for det.
Jeg synes, at det er en relevant diskussion.
Det er jo ikke det, der er lagt op til at ændre med indførelsen af den her ordning.
Men jeg synes da, at det er relevant at diskutere videre, om tidsgrænserne for opholdsforbud skal være længere.
Når det er sagt, er der jo også, som fru Mai Mercado selv nævner, i lovforslaget lagt op til, at politiet har bemyndigelse til at forlænge ordningen efter 1 år.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-01-28:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag har jo været længe ventet, siden vi i maj 2023 behandlede et beslutningsforslag om nøjagtig det samme, nemlig et fremsat af SF, som det også blev nævnt tidligere.
Der er ingen tvivl om, at når man ser på statistikkerne omkring stalking, viser tallene tydeligt, at det ofte er meget få personer, der bryder deres tilhold mange gange.
Derfor er det her lovforslag også et vigtigt skridt i indsatsen mod stalking, også mod partnervold og de tragiske konsekvenser, det har for ofrene og deres familier.
Stalking og chikane er ikke blot ubehagelige hændelser; det er dybt indgribende overgreb, der påvirker ofrenes fysiske og psykiske helbred, og ofte begrænser det deres frihed i en sådan grad, at deres liv aldrig bliver det samme.
Når vi taler om stalking og partnervold, taler vi også om handlinger, der desværre alt for ofte eskalerer til vold og i de værste tilfælde partnerdrab.
Med dette lovforslag introducerer vi en forsøgsordning med elektronisk kontrol, også kendt som den omvendte fodlænke, som et supplement til opholdsforbud i sager om stalking og partnervold.
Det er et rigtig godt skridt i den rigtige retning, for vi ved, at traditionelle midler som tilhold og opholdsforbud desværre ikke altid er tilstrækkelige.
Alt for mange ofre har måttet leve med frygten for, at gerningspersonen trodsede forbuddet.
Den elektroniske kontrol giver bedre mulighed for at overvåge og håndhæve opholdsforbuddene og dermed beskytte ofrene mere effektivt.
Vi sender samtidig et klart signal om, at vi står bag ofrene, og at vi tager deres sikkerhed alvorligt, så i Danmarksdemokraterne stemmer vi naturligvis for forslaget.
Steffen Larsen (LA), 2025-01-28:
Mange tak, hr. formand.
Vi vækker vores børn, gør os klar, sender dem i skole og institution, tager på arbejde og handler ind.
Vi passer vores familie, og vi behøver ikke at kigge os over skulderen og frygte, at nogen følger os i skyggerne, og at nogen uønsket opsøger os eller gør os fortræd.
De fleste af os lever gud ske tak og lov fredelige og trygge liv med sunde relationer, og det at blive overfaldet og udsat for andre menneskers mørke sider hører til sjældenhederne.
Men for dem, der har fået en besat og syg sjæl efter sig, der har fået det, man kalder en stalker, en x, der hjemsøger en uvelkomment og imod ens vilje, og som forfølger en med ond vilje og modbydelige intentioner, har vi alt for længe haft svært ved som retsstat at gøre nok for at forhindre denne utryghed i at hjemsøge ofrene.
Derfor er det også med en vis glæde, at denne forsøgsordning med fodlænker nu udfoldes.
Den skal sikre, at stalkere ikke kan få lov til at komme nær deres ofre, gennem fodlænker, der kan overvåge stalkerens nærhed til offerets bopæl, arbejdsplads og øvrige opholdssteder, så stalkeren, hvis altså stalkeren bryder sit tilhold, kan findes og fanges af politiet, og at vedkommende dermed kan føres for retten for sit brud på det opholdsforbud, der er blevet ham pålagt.
For det er utrygheden i eget hjem, i eget nabolag, i det lokale supermarked og ved børnenes skole, der er den mest indtrængende og forfærdelige angst.
Den fjerner jo netop enhver sikkerhed, man ellers skulle kunne finde der, hvor man bor, hvor man skal kunne finde tryghed med sin familie.
Forhåbentlig vil det her være med til at forhindre overfald, vold og psykisk og fysisk nedslidning af ofrene og gøre livet lidt mere tåleligt for dem og deres familier.
I Liberal Alliance støtter vi derfor lovforslaget, selv om vi helst så, at det ikke blot var en forsøgsordning, men at vi tog de norske resultater til os som gode varer og dermed lavede en permanent ordning med deres ordning som forbillede.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-01-28:
Der er allerede sagt en del.
Jeg fatter mig i korthed.
Vi har med et forslag at gøre, der som så meget andet på det retspolitiske område handler om balancen mellem hensynet til offerets retsfølelse og tryghed og hensynet til retssikkerheden.
Det er et godt og spændende forsøg.
Vi bakker fra Moderaternes side op.
Tak for ordet.