runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dahl (LA), 2018-12-07:
Jeg synes da helt bestemt, at hr. Søren Espersen har en pointe deri, at der er en eller anden exceptionalisme i forhold til Kina.
Om det så går helt tilbage til en daværende statsminister, som havde en samtale på højt intellektuelt niveau med Mao Zedong, eller hvad der er årsagen til det, ved jeg ikke, men der er en exceptionalisme.
Det tror jeg rent intellektuelt vi hurtigt kan blive enige om.
Søren Espersen (DF), 2018-12-07:
Men vi har jo behandlet Kina på en helt anden måde, end vi har behandlet alle andre stater.
Når man selv så mange år efter ser de billeder i dag fra tibetflaghistorien her i København, altså hvordan den her unge pige og hendes ven blev frataget deres flag og sådan noget, så er der jo ikke nogen her i salen, der er i tvivl om, at det er galt, for de udgjorde ikke nogen fare.
Det var simpelt hen det synsmæssige, det måtte ikke være der.
Jeg mener bare, at vi har bøjet os for Kina på en måde, som vi aldrig kunne drømme om at gøre over for andre stater – selv vores allernærmeste allierede.
Hvis der kom en amerikansk præsident til København, hvem kunne så drømme om, at ministeriet ville udstikke regler om, at her måtte ikke demonstreres.
Hold da op!
Henrik Dahl (LA), 2018-12-07:
Det kan jo godt være, at min besvarelse bare skyldes min uvidenhed, men jeg har den opfattelse, at vi i Danmark i virkeligheden ikke har en samlet tilgang til, hvordan vi beskytter de rettigheder, som borgerne ifølge grundloven har, altså f.eks. ytringsfrihed.
Ytringsfriheden er selvfølgelig noget, vi går ind for, men for at være helt ærlig, så sidder der jo en kommission og arbejder med demonstranters ytringsfrihed, og der har været en vis inkonsistens, som jeg selvfølgelig håber vi kan arbejde os væk fra, for den må man konstatere har været der.
Søren Espersen (DF), 2018-12-07:
Jeg accepterer den beklagelse, der var, i forhold til teksten.
Det undrer mig bare, at Liberal Alliance ikke ved, at de tekster, vi får forelagt, ikke altid ender, som de var, når vi har været ved forhandlingsbordet, og så kunne det godt ske, at det var gået på en lidt anden måde.
Det er ikke for at være sarkastisk eller ond her, men jeg noterer det bare.
Jeg vil gerne tage det op, som hr. Christian Juhl var inde på, nemlig det med at handle med alle og de betingelser, der skal være for handel.
Jeg synes, det er en umådelig interessant diskussion, som jeg egentlig gerne vil have ordføreren forholder sig yderligere til.
Bør staten overhovedet foretage sig noget?
Vi havde jo en lignende situation med Saudi-Arabien i forbindelse med Muhammedtegningerne, hvor jeg synes regeringen tog en helt anderledes rigtig beslutning, men i øvrigt også blev kritiseret fra nær og fjern, også i Folketinget, fordi man gjorde det.
Jeg ville gerne have, om ordføreren ligesom kunne udbrede det om betingelser for at handle lidt mere.
Hvor meget skal vi acceptere?
Torsten Gejl (ALT), 2018-12-07:
Jeg synes, at de forklaringer, jeg lige fik, virker gode.
Bent Bøgsted (DF), 2018-12-07:
Det sidste her kan jeg svare hurtigt på, for gebyret for at tilmelde sig RUT-registeret går til at betale den omkostning, som RUT-registeret har ved at administrere den enkeltes tilmelding og ingen andres.
Depositummet går til at betale den bøde, man får, hvis ikke man overholder danske regler.
Overholder man danske regler, får man depositummet tilbage.
Hr. Torsten Gejl siger, at ministeren skal ned og forhandle i EU, men det er jo ikke det her, ministeren skal forhandle om i EU, for så lang tid det ikke er noget, der er vedtaget, så ligger det ikke til forhandling i EU.
Det er jo det her med, som der står i aviserne, at de vil fjerne anmeldelsespligten for enkeltmandsvirksomheder.
Det er det, ministeren skal forhandle i EU – og det er ikke det her forslag.
Det kan kun blive afprøvet i EU, hvis det bliver vedtaget.
Men synes hr. Torsten Gejl med de forklaringer, jeg lige er kommet med, at det så er et ok forslag?
Torsten Gejl (ALT), 2018-12-07:
RUT-registeret er utrolig vigtigt for os alle sammen.
Det betyder, at vi ved, hvad det er for nogle udenlandske virksomheder, vi har i landet.
DF vil styrke RUT-registeret, og det møder ros fra alle i salen – det vil vi alle sammen gerne.
Vi er alle sammen enige om, at vi skal arbejde så meget, vi kan, mod social dumping.
Og det er da klart, at det også gør indtryk på mig, at ministeren er så tydelig, i forhold til at hvis vi støtter det her forslag, går vi imod EU-retten, altså laver en forskelsbehandling af udenlandske tjenesteydere.
Det i sig selv gør mig stærkt bekymret i forhold til at støtte det her forslag.
Men hvis der nu i de forhandlinger, der er med EU, viser sig at være medvind, og det viser sig, at det her forslag ikke kan, hvad kan man sige, risikere at undergrave det arbejde, der er i gang i øjeblikket i forhold til EU's henvendelse om RUT-registeret, så kan det her forslag jo ret hurtigt blive interessant.
Så derfor vil jeg godt lige kigge lidt ned i indholdet – med fare for at gøre forslaget uret, for det er faktisk ikke meningen.
Så det, jeg egentlig er ude på, er at forstå nogle ting og lige stille nogle spørgsmål, som vi måske kan se på i udvalgsbehandlingen.
Og det kan være, at jeg tager fuldstændig fejl, men det er i hvert fald en reel nysgerrighed, der er baggrunden for det.
Det første, jeg tænker på, er: Kunne man risikere, at vi motiverer nogle virksomheder til ikke at anmelde sig, hvis det koster 20.000 kr.?
Der tænker jeg f.eks. på enkeltmandsvirksomheder.
Men kan vi risikere, at der er nogle, som simpelt hen bare ikke har de midler, og som derfor – modsat det, jeg ville have gjort, som var bare at lade være med at byde på det – måske ville byde på det uden at tilmelde sig RUT-registeret?
Det er i hvert fald lige noget, man bør overveje.
Det næste er – og det er noget, jeg ikke helt forstår – at der står, at bødeforlæggene er for manglende eller mangelfuld anmeldelse.
Og kan det betyde, at de gebyrer eller de deposita, der bliver lagt her, kan komme i spil i forhold til at bruges til at betale for, at nogle slet ikke har meldt sig ind?
Altså, det er bare et teknisk spørgsmål – det er ikke for at gøre forslaget uret – som jeg også synes, vi lige skal se på.
Altså, hvor er den direkte linje fra dem, som bliver straffet for manglende anmeldelse, og som måske aldrig når ind i RUT-registeret, og så til de penge – det depositum eller det gebyr – der skal betales her?
Det er nogle tekniske spørgsmål, som jeg håber vi kommer ind på, fordi jeg faktisk håber, at det her forslag vil blive aktuelt på et tidspunkt.
Henrik Dahl (LA), 2018-12-07:
Det kan man jo have forskellige holdninger til.
Jeg synes faktisk ikke, det er rimeligt, at myndighederne tvinger mindre virksomheder til at udlåne 20.000 kr. rentefrit.
Det er bare et spørgsmål om forskel i holdninger.
Det synes jeg ikke er rimeligt.
Bent Bøgsted (DF), 2018-12-07:
Jeg har lidt svært ved at forstå, at det kan være et likviditetsproblem.
Jeg går ud fra, at de virksomheder, der kommer til Danmark, som sender folk herop for at arbejde, har orden i deres sager.
Jeg går ud fra, at de kan få en bank til at give en bankgaranti på de 20.000 kr.
Jeg går ud fra, at de har forstået, at hvis de overholder danske regler, så får de pengene tilbage, og hvis ikke de gør det, så får de en bøde, der nok er tilsvarende depositummet på 20.000 kr. Så får de dem ikke tilbage, for så bliver de brugt til at betale de bøder.
Hvorfor skulle det være en teknisk handelshindring?
Hvis de overholder lovgivningen, får de pengene tilbage, og de behøver ikke lægge dem i kontanter.
De kan få en bank til at give en bankgaranti for beløbet.
Henrik Dahl (LA), 2018-12-07:
Jamen det vil være en teknisk handelshindring.
Jeg havde selv en konsulentvirksomhed i omkring 10 år med et skiftende antal medarbejdere, omkring 8-10 stk., og vi bød da af og til på opgaver i f.eks. Malmø.
Så derfor synes jeg selvfølgelig ikke, at man skal have den form for handelshindringer.
Bent Bøgsted (DF), 2018-12-07:
Det er i orden, formand.
Man kan nemt overse det.
Det gør ikke noget.
Jeg skal bare lige høre hr. Henrik Dahl: Hvorfor skulle det være en teknisk handelshindring, hvis man skal betale et depositum, som man får tilbage, hvis man overholder danske regler?
I forvejen betaler de jo ikke for at få lov at komme til Danmark.
Hr. Henrik Dahl siger, at gebyret for anmeldelse, som beløber sig til nogle få hundrede kroner, belaster virksomhederne og er med til at skabe forskelsbehandling og gøre, at arbejdskraften måske ikke kommer hertil, og hvad ved jeg.
Men så er der det andet med, at det skulle være en teknisk handelshindring, hvis man indfører et depositum.
Godt nok er vi i den nordlige ende af EU, men jeg har ikke hørt, at det skulle være en teknisk handelshindring.
Så er det vel også en teknisk handelshindring, når udenlandske koncerner skal betale for at få lov at give et tilbud på f.eks. metrobyggeriet.
Der kan de ikke bare give tilbud uden lige at betale for at få lov til det.
Henrik Dahl (LA), 2018-12-07:
Jamen jeg skal med glæde følge op på sagen, men det bliver ikke lige i dag, for jeg har samtlige sager i Folketingssalen, så det bliver måske først på mandag.
Finn Sørensen (EL), 2018-12-07:
Mig bekendt er der ikke nogen, der har antastet den analyse, som FAOS er kommet med, men jeg ser da frem til, at ordføreren kan dokumentere sin påstand.
Jeg vil så opfordre ordføreren til at stille nogle spørgsmål til ministeren, så vi alle sammen kan få klarlagt, om det er rigtigt, hvad ordføreren siger, nemlig at udenlandske arbejdere og i det her tilfælde jo østarbejdere får det samme i løn som deres danske kollegaer.
Henrik Dahl (LA), 2018-12-07:
Til det første vil jeg sige, at vi altid er glade for ros, og specielt når den kommer fra Enhedslisten.
Så tusind tak for det.
Ja, der bliver jo lavet mange forskellige empiriske undersøgelser af det samme emne, og de når frem til lidt forskellige resultater.
De undersøgelser, jeg har set, når frem til det, som jeg siger.
Finn Sørensen (EL), 2018-12-07:
Man må selvfølgelig rose Liberal Alliance for den klare konsekvens, der er i deres politik, nemlig at brugerbetaling er noget, man pålægger ganske almindelige lønmodtagere og skatteydere, og det vil man også gerne – tror jeg da – pålægge folk i forhold til det danske velfærdssystem, men arbejdsgivere skal søreme ikke pålægges nogen som helst form for brugerbetaling.
Jeg tog egentlig bare ordet for at sige, at det er forkert, når ordføreren står på talerstolen og siger, at udenlandske arbejdere får det samme i løn som deres danske kollegaer.
I slutningen af maj måned i år kom FAOS, altså Forskningscenter for Arbejdsmarkedets- og Organisationsstudier, med en stor rapport, der påviste, at lønnen for østarbejdere i Danmark i gennemsnit er 27 pct. lavere end deres danske kollegaers løn, også når de forskellige nationaliteter arbejder i samme brancher og stort set har samme stillinger.
Så jeg vil bare bede ordføreren indrømme, at der sagde han noget, der er forkert.
Henrik Dahl (LA), 2018-12-07:
Tak for det, formand.
Vi har jo meget stor gavn af EU-arbejdskraft i Danmark, og vi har gavn af det indre marked helt generelt, og det har vi jo, fordi vi er en åben økonomi, som det ofte bliver sagt, af en ret begrænset størrelse.
Det gør os afhængige af fri handel i EU.
Men i takt med at EU har udvidet sig, er det også klart, at vi må se på det danske arbejdsmarked og den måde, det fungerer på, altså den danske model og de samfundsforhold, der generelt er her i landet.
De arbejdstagere, som kommer til Danmark, kommer jo tit fra lande, som ikke har de samme lønog arbejdsvilkår, som vi har i Danmark.
Der skal man selvfølgelig finde en balance, og der er det jo, at man om EU og arbejdsmarkedspolitik i vidt omfang kan sige, at det er det evige drama her.
Men vi har det jo sådan set godt på det her område.
Men det er jo underminerende for den tillid, vi kan have til hele princippet om arbejdskraftens frie bevægelighed, når der så er sager, hvor det står helt galt til, og de kommer med jævne mellemrum, og derfor skal vi selvfølgelig også have kontrol med, at der er orden på tingene.
Det er derfor, vi har Registret for Udenlandske Tjenesteydere.
Men forslaget om at kræve af udenlandske udbydere af tjenesteydelser, som finansierer RUT-registret, at der skal stilles en sikkerhed på 20.000 kr.,
er ikke proportionalt.
Det er formentlig ikke i takt med de aftaler, vi har tilsluttet os EU.
Forudsætningen for frihandel og fri bevægelighed er jo, at de enkelte lande ikke opstiller tekniske handelshindringer, og det beløb, der bliver foreslået, er så højt, at det givetvis er en teknisk handelshindring.
I forhold til spørgsmålet om brugerbetaling gør det selvfølgelig lidt ondt på mig, fordi vi i LA jo enormt godt kan lide brugerbetaling helt generelt.
En virksomhed, der gør det, den skal, skal ikke kunne blive pålagt ekstra omkostninger.
Det ville være urimeligt at stille dem dårligere end danske virksomheder.
Så vi synes altså, at vi har en god balance mellem modsatrettede hensyn, og den mener vi at forslaget vil rokke ved, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2018-12-07:
Jo, det synes jeg er rigtig ærgerligt, og især fordi vi i det her helt konkrete spørgsmål, med det forslag, som det er formuleret her, ikke ved, hvor grænsen går.
Hvis der havde været en eller anden dom ved Domstolen, der havde afgjort, at det der må man ikke, er jeg ret sikker på, at så havde Justitsministeriets embedsmænd nok fortalt os det, og så havde det indgået i det svar fra hr. Henrik Dam Kristensen, som tidligere blev afgivet omkring den her problematik.
Så der er ingen, der kan komme og sige, at her går grænsen.
Men det er ikke vores opgave som politikere at være forsigtige.
Hvis vi har et punkt, som vi mener er vitalt for Danmark, skal vi da udfordre EU-reglerne.
Men det er klart, at hvis man er bange for det, finder vi aldrig ud af, hvor grænsen er.
Bent Bøgsted (DF), 2018-12-07:
Jamen jeg forstår godt, at hr. Torsten Gejl har den tilgang til det, men det, ministeren siger er undergravende, er jo ikke noget, EU siger er undergravende.
Det er noget, som ministeriet mener, altså at det nok er undergravende, og at så må vi hellere lade være.
Det er jo ikke EU, der har været inde og bedømme det her forslag som undergravende, og det er det, vi også gerne vil have afprøvet.
Torsten Gejl (ALT), 2018-12-07:
Ministerens strategi med at foretrække at forhandle det, der bliver forhandlet nu, og ikke have det her forslag med oven i hatten, tror jeg kan være klog nok, altså det, der handler om enkeltmandsvirksomheder.
Erik Lund (KF), 2018-12-07:
Tak for det.
Registret for udenlandske tjenesteydere, det, vi kalder RUT-registeret, er jo et ganske fornuftigt redskab til at søge at forhindre, at virksomheder omgår eller misbruger reglerne og dermed udsætter redelige virksomheder og lønmodtagere for unfair konkurrence.
På samme måde er RUT-registeret et glimrende værktøj til at sikre, at danske regler overholdes.
Det tror jeg at vi alle sammen enige i.
Ministeren har på glimrende vis redegjort for reglerne omkring det her og de problemer, der kan være omkring EU-retten, og det er vi fuldstændig enige i.
Hr. Bent Bøgsted var meget kort inde på, at hvis man betalte depositum, så kunne man bruge det depositum til ad den vej at få de bøder, de virksomheder får, inddrevet.
Derudover skal man selvfølgelig inddrive meget, meget hurtigt.
Det er et problem, vi har i Danmark, at man ikke gør det.
Inden virksomhederne smutter ud af Danmark, skal man sørge for, at de her bøder er inddrevet, og det er det andet fokuspunkt, vi skal have.
Det behøver vi ikke at gøre i forbindelse med et depositum.
Konservative ser ikke noget behov for at pålægge gebyrer eller andet, og vi kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2018-12-07:
Vi kommer det ikke nærmere end de forklaringer, jeg har givet.
Finn Sørensen (EL), 2018-12-07:
Men det er måske det, man har, og så har man fået besked på, at det her forslag må I ikke støtte, for det er i strid med forligskredsens opfattelse.
Er det sådan, det er foregået?
Karsten Hønge (SF), 2018-12-07:
Til det venlige spørgsmål fra hr. Finn Sørensen kan jeg så bare svare, som hr. Finn Sørensen jo ganske udmærket godt ved, men jeg vil da gerne bekræfte det herfra, at det var et møde med virkeligheden.
Det viste sig, at vi var omfattet af et forlig, som vi på det tidspunkt, hvor journalisten ringer – og der var jeg ikke helt tilstrækkelig opmærksom på det – bekræfter, at vi synes er et godt forslag.
Vi vil endda oven i købet gerne skærpe det ved at graduere det, men det kan jo ikke nytte noget, når vi er en del af en forligskreds, som vi så synes skulle tage det der spørgsmål op.
Men vi kan jo ikke løbe fra, at vi er en del af en forligskreds.
Finn Sørensen (EL), 2018-12-07:
Jeg ved da ikke, om det er et principielt problem for Dansk Folkeparti, hvis vi drøftede bødestørrelsen, og hvordan den skulle skrues sammen.
Det kunne vi jo klare under udvalgsbehandlingen.
Men ellers må jeg sige, at jeg da er lidt overrasket over, at ordføreren ikke stemmer for det, for den 29. juli kunne man læse en artikel i Avisen.dk med overskriften: »SF og DF: Udlændinge skal lægge 20.000 for at arbejde i Danmark«, og så skulle de betale et mindre administrationsgebyr.
Og der står nede i artiklen, at sådan lyder et nyt forslag fra SF og Dansk Folkeparti.
Så ved jeg ikke, om det er fagbladet 3F, hvor historien oprindelig kommer fra, der har overfortolket enigheden, men hr. Karsten Hønge er da citeret i artiklen og sådan noget.
Så hvis artiklen er rigtig, hvad er der så sket, siden SF nu ikke kan støtte forslaget?
Karsten Hønge (SF), 2018-12-07:
Vi kommer ikke min manglende evne til at huske processen nærmere, ved at hr. Bent Bøgsted stiller det samme spørgsmål to gange, for hvis præmissen for hr. Bent Bøgsteds spørgsmål er rigtig, er der jo en pointe, men jeg husker ganske enkelt ikke, hvordan det var, altså om vi blev spurgt, eller om forligskredsen var inde over.
Jeg husker kun selve beslutningen, som jeg syntes var en god beslutning, så substansmæssigt var der ikke noget problem, men jeg er simpelt hen ikke i stand til her på stående fod at opklare, hvordan processen var.
Bent Bøgsted (DF), 2018-12-07:
Det vil sige, at SF har accepteret, at regeringen kommer og siger, at vi godt vil ændre her og så behøver vi ikke at spørge forligskredsen.
Hvis hr. Karsten Hønge så kommer og siger til regeringen, at han synes, det er en god idé, så uha nej, det må ordføreren så ikke sige.
Hr. Karsten Hønge må altså ikke komme med nogen forslag til ændringer, men regeringen må godt.
Spørgsmålet er, om beløbsgrænserne og det her i bund og grund er en del af forliget om RUT-registeret, og det tror jeg nemlig ikke det er.
Karsten Hønge (SF), 2018-12-07:
Jeg erindrer simpelt hen ikke, om vi er blevet spurgt om det.
Jeg kan simpelt hen ikke lige her huske, hvordan det var, men vi syntes, det var en god idé at hæve bødestraffen, så derfor var der ikke noget problem, der var ikke noget substansproblem i det, for vi var tilhængere af det, men hvordan processen var i det, er jeg simpelt hen ikke i stand til at huske.
Men jeg syntes, det var en god aftale, som Dansk Folkeparti indgik i forhold til at hæve bødestraffen.
Bent Bøgsted (DF), 2018-12-07:
Jeg har opfattelsen af, at SF reelt går ind for det her forslag, og det tror jeg ikke er nogen hemmelighed.
Men hvis det er imod forliget, hvordan kan Dansk Folkeparti så indgå aftale med regeringen om skærpelse af bødestraffen i RUT-registeret og beløbene der, for så ville regeringen jo så også være gået imod forligskredsen?
Er det ikke sådan, at regeringen så i den forbindelse har snydt hr. Karsten Hønge og har sagt: Vi kan godt lave nogle ændringer i RUT-registeret uden at spørge resten af forligskredsen, men SF kan ikke støtte nogen ændringer i RUT-registeret uden at spørge regeringen?
Karsten Hønge (SF), 2018-12-07:
Jeg synes, det er et godt beslutningsforslag, der ligger.
Jeg er enig i indholdet, men kan desværre ikke stemme for.
Jeg synes, det er dødssygt at se på firmaer, der tager for sig af retterne i Danmark og derefter rejser fra regningerne.
Jeg synes ovenikøbet, at man, når vi taler om gebyrer, skulle lave en differentiering.
Jeg synes sådan set, det er ret beskedent, som forslaget ligger fra Dansk Folkepartis side, med de 20.000 kr., for man kunne måske overveje at graduere det, hvis man skal tænke det ind som en mulighed for, at det kan blive vedtaget, så jo større entrepriser og firmaer, desto større gebyr, så gebyret også antager en størrelse, der matcher det.
Men jeg synes, at forslaget med de 20.000 kr. er et godt sted at starte.
Jeg vil så sige, at jeg ikke har noget problem i forhold til EU, for selvfølgelig skal Danmark stå fast på at bruge RUT, både med gebyrer og med penge, vi kan holde tilbage som en kapital for eventuelle regninger, og selvfølgelig skal RUT omfatte enkeltmandsfirmaer.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-12-07:
Radikale Venstre vil meget gerne et ordnet arbejdsmarkedet.
Vi stemmer imod det forslag, der ligger her.
Det er selvfølgelig for os et klart bevis på, at man her har valgt det forkerte redskab til at adressere problemet.
Derfor stemmer vi imod.
Bent Bøgsted (DF), 2018-12-07:
Først og fremmest tak for støtten, hr. Finn Sørensen.
Jeg vil bare lige spørge om en ting.
Er det ikke lidt mærkeligt, når man står og taler om EU – hr. Finn Sørensen nævnte selv frygt for Kommissionen – og så bliver det sagt af ordføreren, at vi går lige til grænsen, at man ikke vil afprøve, hvor grænsen ligger?
Man stoler på, at når det bliver sagt, kan vi nok ikke.
Som hr. Finn Sørensen var inde på, finder man jo kun grænsen ved at afprøve det over for EU.
Men er det ikke mærkeligt, at de ordførere, der har været oppe indtil videre i hvert fald, bortset fra hr. Finn Sørensen, ikke vil tage den risiko eller chance og sige: Nu afprøver vi, hvor grænsen er, en gang for alle?