runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-02:
Jeg tror, at et spændende uddannelsesmiljø vil gribe den her eksperimenterende ramme et sted i landet.
Jeg tror, at vi om en kort årrække har et nyt spændende uddannelsesmiljø, som udfordrer det offentlige, som går i synergi med det offentlige.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor der kun er én opskrift på, hvordan man kan lave det.
I min og Alternativets verden er det vigtigste faktisk, at vi får skabt fornyelse, at vi får eksperimenter.
Om det lige præcis bliver gjort på den måde, som KaosPiloterne – en uddannelse, som jeg selv har haft glæde af at gå på – skød rødder på, eller om det gøres via den her type udfordring, hvad gør det, hvis bare resultatet bliver en ny dynamik og spændende innovation?
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-02:
Jamen jeg er fuldstændig uenig, fuldstændig uenig.
Jeg kan godt lide, at hvis man sætter et eksperiment i gang, så er det defineret som et eksperiment, altså hvor man laver et forsøg over en årrække og kigger på det: Hvad gik godt?
Hvad gik ikke godt?
Hvad kan vi lære af det?
Kan vi skalere det op?
Men det, som et flertal i Folketinget nu beslutter, er uden noget som helst beslutningsgrundlag, at der skal være en videregående uddannelsesinstitution, en privat læreruddannelse, uden noget som helst indhold.
Altså, jeg kan simpelt ikke forstå, hvordan folk kan få det til at hænge sammen oppe i hovedet.
Jeg kan i hvert fald ikke.
Marianne Jelved (RV), 2021-03-02:
Så har skolekredsen ikke gjort sit arbejde, for der står ganske klart, at skolekredsen skal tage hensyn til de øvrige uddannelsesinstitutioner, så de på den ene eller den anden måde er forbundet.
Der står ikke, hvordan de præcis skal være det, men de skal tage hensyn til det, og det er det, vi også har taget højde for med den måde, vi har formuleret os på.
Så man kan ikke lægge en ny læreruddannelse et hvilket som helst sted i Danmark.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-02:
Og tak for talen.
Altså, i Alternativet er vi rigtig glade for at være med i den her aftale.
Vi elsker udvikling på uddannelsesområdet, vi elsker udvikling på alle områder, og vi synes tit, at små selvejende steder kan udfordre det etablerede.
Hvad kan hr. Uffe Elbæk se som fordele i det her?
Altså, der må vel også være fordele – det er der vel ved alting her i livet.
Og hvorfor skal det absolut være sådan, at det skal etableres, ligesom f.eks. KaosPiloterne, som for øvrigt også var offentligt støttet, blev etableret?
Hvorfor kan man ikke give den fantastiske opgave til et progressivt læringsmiljø i det her land at lave en spændende uddannelse, som skal indgå i sammenhæng med det kommunale, med det offentlige, inspirere det offentlige, være i synergi med det offentlige – og prøve at give det lille kreative skub, som sådan nogle uddannelser her kan, til det offentlige system?
Jens Joel (S), 2021-03-02:
Vi har jo i folkeskoleforliget ret eksplicit forholdt os til, hvem der skal undervise og i øvrigt arbejde i folkeskolen.
I beslutningsforslaget forholder man sig også til det og siger, at folk med den her pågældende uddannelse skal undervise i folkeskolen.
Derfor var jeg glad for, at Venstres ordfører bekræftede, at man selvfølgelig står ved folkeskoleforliget, og jeg vil sådan set også bede De Radikales ordfører om at bekræfte, at det gør Det Radikale Venstre selvfølgelig også.
Astrid Carøe (SF), 2021-03-02:
Men det her er jo ikke en hypotetisk diskussion, for vi har nogle initiativtagere i Herning, der siger, at der er rigelig plads til en privat læreruddannelse i Herning.
Og så har vi en række andre aktører i området omkring Herning, der siger, at det vil betyde lukninger af offentlige tilbud om læreruddannelse.
Så det her er jo ikke en hypotetisk situation; det er faktisk lige præcis det, der foregår i diskussionen om den private læreruddannelse, hvis den ender med at være i Herning – og det synes jeg man burde forholde sig til.
Marianne Jelved (RV), 2021-03-02:
Jamen altså, vi kan jo blive ved i en uendelighed med det her frem og tilbage med hvert vores standpunkt – og så må det komme an på en prøve.
Hvad sker der?
Jeg kan ikke svare mere, end jeg har gjort: Der skal tages hensyn til lokale uddannelsesinstitutioner.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-02:
Jeg er jo glad for, at jeg i starten af mit indlæg sagde, at jeg ikke tvivlede på intentionerne og engagementet hos forslagsstillerne, for det er tydeligt at høre, at der er et stort engagement, og det siger jeg tak for.
Jeg har to spørgsmål .
Det første vedrører, at fru Marianne Jelved nu nævnte, at det her handler om konkurrence og kappestrid.
Det kan jeg faktisk meget godt lide.
Men samtidig må det så åbenbart ikke konkurrere så meget, at det går ud over nogle allerede eksisterende uddannelsesinstitutioner, og så vil jeg bare spørge Venstre – sådan et godt liberalt parti, der siger, at den bedste mand eller kvinde skal vinde: Hvad er egentlig problemet, hvis nu skolen lå i Herning og den var så god, som den var, så den simpelt hen støvsugede det lokale område for gode talenter, der havde lyst til at gå på den uddannelse, så et af de andre uddannelsessteder blev nødt til at lukke?
Er det et problem?
Kristian Jensen (V), 2021-03-02:
Hvis det måtte ende sådan, kunne det være et problem for det lokalområde, hvor der blev nedlagt en læreruddannelse.
Det synes jeg ville være et problem.
Jeg har et ønske om, at der kommer flere lokale afdelinger af læreruddannelser i Danmark og muligheder for, at man kunne få det – af to årsager: For det første, fordi jeg tror på, at det, at man uddannes decentralt, også gør det nemmere at blive ansat decentralt efterfølgende, og for det andet, fordi jeg tror på, at vi har brug for flere uddannelsessteder for at få en større andel af vores unge til at vælge at blive lærere.
Når jeg kigger på fremskrivningerne af lærernes alder, i forhold til hvor mange der gennemfører den nuværende læreruddannelse, så tror jeg, vi kommer til at stå med et problem med mangel på lærere fremadrettet.
Det kan selvfølgelig være, at man på en eller anden måde kan trække nogle tilbage ind i lærergerningen eller man kan holde bedre på dem, der bliver uddannet nu her, end det historisk har været muligt.
Men jeg tror på, at vi har brug for at få flere til at uddanne sig, og jeg tror på, at den frie læreruddannelse kan være med til at skabe en større interesse for at blive lærer.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-02:
Så det der med kappestrid og konkurrence skal man sådan gradbøje, siger jeg så bare.
Mit andet spørgsmål er: Har forslagsstillerne undersøgt, om det her eksperiment, det her forsøg, det her gode initiativ godt kunne have foregået inden for de allerede eksisterende rammer, ved at man tog x antal uddannelsesinstitutioner ud og sagde: Nu bliver I forsøgsuddannelser inden for det her felt?
Er det noget, man har undersøgt?
Kristian Jensen (V), 2021-03-02:
Først og fremmest er der jo en grund til, at der er lovgivning i Danmark, nemlig at vi gerne vil have nogle rammer for, hvordan vores samfund udvikler sig.
Derfor er der ikke en totalt fri konkurrence på alt.
Og hvis du så kigger på historien, kan du se, at Venstre også har været med til at skabe de rammer.
Så har vi så slåsset rent ideologisk om, hvor snævre rammerne skal være, og hvor frie de skal være.
Og her ønsker Venstre faktisk sammen med resten af forslagsstillerne at skabe nogle friere rammer.
Men til spørgsmålet om, hvorvidt vi har undersøgt, om det kunne ske indefra, vil jeg sige, at jeg ikke har været med til at undersøge det.
Jeg synes, det kunne være spændende at skabe noget udefra, altså en udvikling, der kommer udefra på samme måde, som vi har set det med andre udviklinger fra Den Frie Lærerskole i Ollerup og fra andre private uddannelser, der efterfølgende er blevet understøttet af det offentlige.
Marianne Jelved (RV), 2021-03-02:
I virkeligheden er det rigtig svært at svare på sådan nogle hypotetiske spørgsmål.
Nu har jeg gjort rede for, hvilken politik der ligger bag ved, og hvad det er, vi har skrevet ned i forbindelse med behandlingen af det her beslutningsforslag, nemlig at man skal sætte sig ind i, hvad det er for nogle uddannelsesinstitutioner, der bl.a. er i det område, hvor man påtænker at lægge den nye, frie læreruddannelse.
Det betyder selvfølgelig, at man skal se på og vurdere, hvad det kommer til at betyde.
Og det er svært at stå her og finde ud af, hvad det kommer til at betyde, hvis man gør det ene eller det andet.
Jeg ved, at hr. Bertel Haarder f.eks. har foreslået, at uddannelsen skulle ligge i Vestsjælland, for derovre mangler man rigtig mange lærere.
Det er jo ikke utænkeligt, at man kunne lægge den derovre.
Det er sådan set ikke forbudt at tænke på den måde.
Det, der er det centrale, er, at man får oprettet en ny, fri læreruddannelse, der kan være i kappestrid med professionshøjskolelæreruddannelser.
Det er det, der er hele idéen i det her, nemlig at inspirere hinanden, nøjagtig som de frie skoler har inspireret folkeskolen og omvendt igennem århundreder.
Astrid Carøe (SF), 2021-03-02:
Tak for det.
Jeg deler også ordførerens intention om, at vi skal have uddannelse i hele landet.
Men det er enormt vigtigt, når vi opretter nye uddannelser, at det ikke risikerer at lukke andre, og det hører jeg at ordføreren også har som en bekymring.
Jeg skal bare forstå det rigtigt.
I Herning er hele lokalområdet meget bekymret for, at det vil lukke offentlige læreruddannelser i de omkringliggende byer, men det kan jo godt være, at skolekredsen vurderer, at der er plads til det, for det er en helt anden skole.
Det har jeg hørt et argument om, selv om alle andre aktører i lokalområdet sådan set siger, at det vil gøre andre institutioner lukningstruede.
Er det ikke lidt risikabelt at sige, at det kan skolekredsen godt vurdere, hvis nu vi står i en situation, hvor mange andre af aktørerne vurderer, at det faktisk vil betyde lukninger af andre uddannelsesinstitutioner?
Marianne Jelved (RV), 2021-03-02:
Det er selvfølgelig en selvfølge.
Jens Joel (S), 2021-03-02:
Jeg er glad for den tilkendegivelse.
Jeg synes, det er mindre indlysende, hvordan man så kan stemme for det her forslag på det grundlag, men jeg er glad for, at Det Radikale Venstre står ved de aftaler, vi har indgået.
Marianne Jelved (RV), 2021-03-02:
Det mener jeg at vi altid har gjort.
Det burde man ikke kunne sætte spørgsmålstegn ved.
Jeppe Bruus (S), 2021-03-02:
Tak for det.
Jeg kan ikke påstå, at jeg har været en del af kredsen omkring beslutningsgrundlaget.
Men når man sidder her og lytter til først hr. Kristian Jensens indlæg og så efterfølgende fru Marianne Jelveds indlæg og så sætningen om, at der er fuldstændig klarhed over, hvad det er, man har stemt for, så slår det mig bare, at det ikke virker fuldstændig klart.
Hr. Kristian Jensen siger, at beslutningen træffes i Uddannelses- og Forskningsudvalget.
Fru Marianne Jelved siger, at politikerne ikke skal blande sig i, hvor skolekredsen beslutter at uddannelsen skal ligge.
Så tænker jeg bare: De to ting kan ikke passe sammen.
Så får fru Marianne Jelved spørgsmålet: Må den ligge i Herning?
Til det forstår jeg at svaret er nej, så jeg siger bare på et helt uoplyst grundlag, at det ikke virker fuldstændig klart.
Er der f.eks. andre steder, hvor uddannelsen ikke må ligge?
Jeg har simpelt hen en enorm respekt for ordføreren, men det giver mig bare ikke klarhed over, hvem der træffer den beslutning.
Det bliver jo gentaget her, at det må skolekredsen beslutte, og så skal de tage hensyn til andre ting.
Det vil sige, at den så ikke kan ligge i Herning.
Og så spørger jeg bare: Er der andre steder, hvor den ikke kan ligge?
Det er jo klart, at ud fra de samme forudsætninger kan der teoretisk set være det.
Så giver det vel ikke meget mening at sige, at det er skolekredsen, der beslutter, hvor den uddannelse skal ligge.
Marianne Jelved (RV), 2021-03-02:
Det kommer til at ske i et vist samvirke med beslutningstagerne herinde.
Altså, i kredsen bag beslutningsforslaget må vi jo drøfte det her, og ministeren kan selvfølgelig også indgå i en forhandling eller en diskussion om de ting.
Men det er jo for at sige, at man ikke skal se for sig, at der kommer en fri læreruddannelse, som pludselig lukker en række andre institutioner, hvor man også underviser lærere, der skal undervise i folkeskolen.
Det er jo det, der har været diskussionen i forbindelse med Herning, Nørre Nissum og Skive.
Der er jo to institutioner der, der uddanner lærere, og så er det ikke meningen, at der skal komme en i Herning, som gør, at de to bliver nedlagt.
For vi har brug for at have dem spredt ud, og det er derfor, jeg nævner indenrigs- og boligministeren og hans opgave.
Der står i vores betænkningsafgivelse og i forslaget, at den skolekreds, der nedsætter sig selv, om jeg så må sige, tager ansvaret på sig, for det er skolekredsen, der har ansvaret for at implementere uddannelsen, ansætte ledelsen, bestemme, hvor institutionen skal ligge henne osv., nøjagtig som vi kender det fra de frie skoler, hvor der også er en skolekreds, der træffer den slags beslutninger.
Det er meget centralt, at det er slået fast.
Så vil jeg svare på spørgsmålet.
Det, der står, er, at skolekredsen skal tage hensyn til og sætte sig ind i de uddannelsesinstitutioner, der er i området, hvor den påtænker at oprette en ny læreruddannelse, for det skal kunne gå op.
Altså, man skal kunne være der, uden at man får hinanden til at lukke, om jeg så må sige.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-03:
Konsekvensen af ikke at følge Radikale Venstres politik og tage danske børn hjem vil være, at de bliver i de her lejre og bliver yderligere radikaliseret.
Derfor kan jeg ud fra en sikkerhedsmæssig anbefaling anmode om, at de danske børn skal hjem.
Det vil være det bedste for deres fremtid og for deres afradikalisering.
Danske børn er danske børn, uanset hvor de befinder sig.
Uanset om danske børn befinder sig i Holstebro, Holbæk eller al-Hol, har Danmark et ansvar for danske børn, og det er det, vi skal leve op til.
Det er det, vi skal værne om i forhold til bl.a. børnekonventionen.
Derfor er det ubærligt, når man hører om danske børn, der befinder sig i livsfarlige lejre, og som får psykiske traumer og bliver udsat for krigslignende tilstande.
Det kan vi altså ikke bære at danske børn bliver udsat for.
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-03:
Jeg vil også gerne benytte anledningen til at kritisere hr. Kristian Hegaard for noget andet.
I morges i P1 hørte jeg hr. Kristian Hegaards partifælle Bjørn Elmquist, som havde lækket et brev fra statsministeren, have de samme overvejelser omkring undskyldninger til Godhavnsdrengene, som hr. Kristian Hegaard giver udtryk for.
Og det undrer mig, hvordan man kan ræsonnere på den måde.
Altså, for Godhavnsdrengene blev svigtet af staten i Danmark, hvor vi, altså staten, har jurisdiktion.
Børnene i Syrien bliver svigtet i Syrien af deres forældre, altså af deres forældre i et andet land, hvor Danmark ikke har jurisdiktion.
Hvordan kan man sammenligne de to ting?
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-03:
Hvis man følger Det Radikale Venstres politik, tager man de danske børn hjem, og i en række situationer vil det være fornuftigt også for at afradikalisere børnene at tage deres mødre hjem.
Det kan vi jo se af det, der er fremgået af DR-artikler og Berlingske, nemlig at det er en forudsætning for behandling af psykiske skader eller for at afradikalisere dem, at man eksempelvis tager moren hjem.
Så det er godt for sikkerheden at afradikalisere og følge de anbefalinger, der kommer fagligt – også af hensyn til barnets tarv.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-03-03:
Det var et rigtig politikersvar, for det var ikke et svar på det spørgsmål, jeg stillede.
Det spørgsmål, jeg stillede, var: Hvis man følger den politik, som Det Radikale Venstre her beder om at få gennemført, nemlig at børnene kommer til Danmark, er hr. Kristian Hegaard så enig i, at det med meget stor sandsynlighed vil betyde, at en del af de voksne – dem, der har ansvaret, børnenes forældre – efterfølgende også kommer til Danmark?
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-03:
Jamen først og fremmest vil det være godt for den danske sikkerhed at tage børnene hjem og få dem afradikaliseret.
Så er der den risiko mindre i hvert fald.
Det, vi også skal huske på, er, at de lejre, som børnene og eventuelt deres familier befinder sig i, jo ikke kommer til at eksistere for bestandig.
Spørgsmålet er, hvordan man så når at få håndteret de familier, der i fremtiden kan udgøre en trussel, hvis de nu kommer tilbage i kløerne på Islamisk Stat.
Det skal vi jo også undgå, altså at de ikke bliver genrekrutteret.
Så på den måde er der en lang række fordele sikkerhedsmæssigt.
For jeg afskyer nøjagtig det samme, som hr. Rasmus Stoklund, nemlig folk, der tager ud og bekæmper de ting, som vi står for i Danmark.
Derfor må vi med alt, hvad vi kan, sørge for, at der ikke sker yderligere radikalisering og de ikke kan blive genrekrutteret til Islamisk Stat.
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-03:
Jeg vil gerne fortsætte, hvor hr. Kristian Thulesen Dahl slap, for det her med sikkerheden synes jeg er ret afgørende, og hr. Kristian Hegaard er sikkert bekendt med, at der er IS-krigere, der har begået terror i Europa.
I november var der en 20-årig mand, som begik et terrorangreb i Wien.
Seks forskellige steder i centrum dræbte han mennesker med pistol, maskingevær og machete.
Han havde forinden siddet i fængsel, fordi han havde tilsluttet sig Islamisk Stat, og gennemgået et afradikaliseringsprogram.
Han var så blevet sluppet ud igen, fordi han havde sagt, at han nu var blevet en god, frihedselskende demokrat.
Ikke desto mindre kom det jo så til at koste liv.
Hvordan ser hr. Kristian Hegaard på den her slags sager, og hvordan ville han undgå den her slags sager, hvis hr. Kristian Hegaard havde magt, som han har agt, altså i forhold til at man fik bragt en masse Islamisk Stat-krigere til Danmark?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-03-03:
Er det ikke rigtigt forstået?
Rosa Lund (EL), 2021-03-03:
Altså, det er jo ikke bare en logik, jeg har – det er jo også en logik, som Politiets Efterretningstjeneste har, i hvert fald når det kommer til børnene.
Men jo, hr. Kristian Thulesen Dahl, det er fuldstændig korrekt forstået, at vi i Enhedslisten mener, at alle danske statsborgere skal til Danmark, så de kan blive retsforfulgt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-03-03:
Bare for at få historieskrivningen helt på plads: Vi er nogle, der har ment, at der er nogle mennesker, der ved at tilslutte sig Islamisk Stat og det her terrorregime har fornægtet Danmark i sådan en grad, at de faktisk skal miste deres danske statsborgerskab.
Et flertal har så ment, at det skal gælde, når der er tale om dobbelt statsborgerskab, mens vi i Dansk Folkeparti mener, at man skal gå endnu videre.
Men det har Enhedslisten faktisk også været imod, og man har ment, at også de mennesker, der havde dobbelt statsborgerskab og havde vendt Danmark ryggen ved at tilslutte sig Islamisk Stat, alligevel skal have lov til at komme til Danmark igen og måske deltage i en retssag og måske eller måske ikke blive dømt, afhængigt af de beviser, man kan finde frem, men dermed have deres fremtid i Danmark.
Rosa Lund (EL), 2021-03-03:
For historieskrivningens skyld vil jeg igen gerne bekræfte, at Enhedslistens holdning er, at danske statsborgere, som sidder i IS-fangelejrene i Syrien, skal til Danmark, så de kan blive retsforfulgt for deres ugerninger.
Den bedste måde, vi kan sikre, at de her mennesker bliver straffet for deres ugerninger på, er ved at tage dem til Danmark og sætte dem for en domstol.
Det er helt korrekt forstået, hr. Kristian Thulesen Dahl.
Inger Støjberg (UFG), 2021-03-03:
Jeg vil egentlig ikke diskutere politik med fru Rosa Lund, for det tror jeg ikke vi kommer nogen vegne med.
Men der var en diskussion før med hr. Michael Aastrup Jensen om, hvorvidt man ligesom kunne forhindre forældrene i at komme hertil, hvis det var, at børnene først var blevet hjulpet til Danmark.
Hvordan ser fru Rosa Lund på det?
Kan man forhindre forældrene i at komme hertil, f.eks. forhindre dem i at søge familiesammenføring eller på anden vis bruge de internationale konventioner?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-03-03:
Tak for det.
Tak til hr. Kristian Hegaard for ordførertalen.
Jeg har det samme spørgsmål til hr. Kristian Hegaard som tidligere til hr. Karsten Hønge om konsekvensen af den politik, Det Radikale Venstre her ønsker skal føres: Er hr. Kristian Hegaard enig i, at hvis man gennemfører den politik, som Det Radikale Venstre anmoder regeringen om, nemlig at hente de her børn til Danmark, vil det med meget stor sandsynlighed medføre, at en stor del af de voksne, de forældre, som jo har ansvaret, også kommer til Danmark?
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-03-03:
Tak for det, og tak til statsministeren.
Statsministeren nævner det med den internationale løsning i forhold til retsforfølgelse og fængsel og alt mulig andet.
Der er vi fra Venstres side jo hundrede procent enige.
Det er også derfor, vi har rejst sagen gentagne gange i Det Udenrigspolitiske Nævn om, hvor vigtigt det er, at vi hurtigst muligt finder en løsning på det her.
Vi ved jo, hvordan og hvorledes sikkerhedssituation er i den nordøstlige del af Syrien.
Vi har Tyrkiets styrker meget tæt på, vi har Assads styrker meget tæt på de her lejre, så der er også et helt sikkerhedsmæssigt aspekt i det, ud over at det selvfølgelig bliver sværere og sværere for vidner at huske, hvad der egentlig skete under de grufulde forbrydelser osv.
Kan statsministeren ikke sætte lidt flere ord på, hvor langt regeringen er i forhold til de her forhandlinger med andre lande, for tid er jo altså et issue her i forhold til at kunne få de nødvendige domfældelser af de her mennesker.
Mette Frederiksen (S), 2021-03-03:
Jeg synes jo, det er legitimt, at vi kan se forskelligt på det her spørgsmål, og regeringen har valgt en linje, hvor vi ikke ønsker aktivt at bidrage til, at fremmedkrigere kan ramme dansk jord igen, og den holdning står vi ved.
Det er lige festligt nok, at mennesker, der er fremmedkrigere, skal tilbage til Danmark.
Der kan jeg faktisk slet ikke forstå, at nogen kan mene, at de har noget som helst med Danmark at gøre længere.
Så er der jo en særlig udfordring omkring børnene.
Det glæder mig, hvis alle er enige om at tage afstand fra fremmedkrigere, og jeg tror egentlig også, at vi alle, uagtet hvad vi måtte mene om fremmedkrigere, har en meget, meget stor sympati for de børn, der er blevet placeret i en meget, meget ulykkelig situation, ikke af den danske regering – vil jeg gerne understrege – og heller ikke af den tidligere danske regering, men af deres forældre, ingen andre.
Inger Støjberg (UFG), 2021-03-03:
Det var ikke, fordi jeg ikke gerne ville diskutere politik med fru Rosa Lund.
Det var mere en konstatering af, at det kommer vi ikke så langt med.
Det er meget, meget sjældent, at jeg har oplevet fru Rosa Lund tage nogle af mine argumenter til sig, vil jeg sige.
Men jeg vil bare gerne lige høre fru Rosa Lunds vurdering af det, hr. Michael Aastrup Jensen ligesom forsøgte at sige på talerstolen.
Det er egentlig bare for at få fru Rosa Lund til at bekræfte, at det, hr. Michael Aastrup Jensen sagde, ikke kan lade sig gøre – altså at man kunne tage børnene hertil og lade forældrene blive.
Karsten Hønge (SF), 2021-03-03:
Debatten i dag vil sikkert på mange måder udarte sig til en konkurrence om, hvor meget vi foragter de her fremmedkrigere, og jeg tror bare, at stillingen og debatten om det vil være cirka uafgjort.
Jeg tror ikke, der er nogen her, der mere eller mindre foragter eller har mindre til overs for dem end nogen andre.
Så det, jeg vil spørge ind til i stedet for lige nu at gå ind i den konkurrence, er det præcise omkring børnene, hvor statsministeren selv siger, at der jo kan være særlige situationer – på grund af en ammende mor, som var et af eksemplerne, og der kunne være andre eksempler – hvor man så alligevel har nogle forpligtelser.
Derfor er mit spørgsmål til statsministeren: Handler det her så bare om at sidde og vente på, at de får det tilstrækkelig forfærdeligt, indtil statsministeren føler, at man har det her ansvar?
For det er jo alligevel i nogle situationer.
Er det ikke en helt uholdbar position bare at sidde og vente på, at det bliver værre og værre, og så føler man til sidst, at man har et ansvar?