runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-05-05:
Jeg synes her, det er rigtig vigtigt og afgørende, at vi igen kigger på, hvad det er, der er sat op som international ramme for udviklingsbistand, altså OECD's DAC-ramme, og den siger, at man også kan bruge langsigtet udviklingsbistand til at understøtte kapacitetsopbygning på det område, vi taler om her i dag.
Så mener jeg altså ikke, at der er nogen modsætning i forhold til udviklingsbistanden ved både at skele til, hvad der er i Danmarks, Europas interesse, og hvad der er reduktion af fattigdom og ulighed og udemokratiske rammesætninger og rettigheder for udsatte grupper.
Og det flugter fuldstændig med det, der er den socialdemokratiske tanke på det her område.
Så synes jeg, det er rigtig afgørende, at vi selvfølgelig arbejder sammen internationalt.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-05:
Jo, fuldstændig, men jeg synes bare, det er vigtigt, når man diskuterer den her slags beslutningsforslag – som jo er DF-klassikere, og dem kan de have et behov for at fremsætte en gang imellem for at gøre opmærksom på deres politik – at se på: Hvad vil vi med den langsigtede udviklingspolitik?
Vil vi føre dansk indenrigspolitik, eller vil vi bekæmpe fattigdom i verden?
Og er det det overordnede formål?
Men jeg synes, det er vigtigt at have det overordnede formål i forhold til den langsigtede udviklingsbistand for øje, når vi diskuterer det, hvad enten det er fremsat for at diskutere sine klassiske politiske positioner fra et partis side, eller det er de forhandlinger, som snart går i gang.
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-05-05:
Vi har jo en meget god ramme for, hvad der må ydes udviklingsbistand til.
Det har vi i OECD's DAC-ramme – det er den, man internationalt forholder sig til.
Så sætter vi jo klart politiske ambitioner fra dansk side, og det har man altid gjort i forhold til udviklingsbistand, f.eks. i forhold til hvor man geografisk vil give hjælpen.
Det gør man også på det amerikanske kontinent, og det gør man også på det asiatiske kontinent.
Vi ser på, hvor man kan sige, at der er en trussel mod Danmark, hvor der er nogle nærområder, hvor vi tænker at det vil være bedst at opbygge velstand, demokrati og rettigheder, f.eks. for piger, kvinder og marginaliserede grupper.
Der vælger vi naturligvis nogle indsatsområder, og det gør vi jo ud fra det, der er rammen for den udviklingspolitiske strategi.
Den udløber med dette år, og der skal vi have en ny på plads, og ordførerne – og også hr. Rasmus Nordqvist – er godt klar over, at det er en proces, vi er i fuld gang med.
Christian Juhl (EL), 2021-05-05:
Nu vil jeg også stille spørgsmålet til ministeren, som undgik det: Er det ikke lidt dobbeltmoralsk, at Danmark ikke ønsker at tage imod sine borgere, men gerne vil tvinge lande, der er fattigere, og som har svært ved at sige nej til udviklingsbistand, til med djævlens vold og magt at tage deres egne borgere uanset hvad?
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-05:
Nej, det er på ingen måde hverken hyklerisk eller dobbeltmoralsk.
Jeg går ud fra, at hr. Christian Juhl her tænker på de danske statsborgere, der befinder sig i fangelejrene for IS-folk.
Når vi ikke tager imod dem, er det jo, fordi der ikke har været en rettergang.
Men det er jo ikke sådan, det forholder sig.
Der skal være en rettergang.
De her mennesker skal ikke gå fri for de forbrydelser, de måtte have været med til at begå over for yazidier, irakere, syrere og alle mulige andre uskyldige mennesker.
Derfor mener jeg, de skal retsforfølges i området, og de skal dømmes.
Hvis de så en dag har afsonet en straf og er blevet udvist et sted fra, så er det en anden sag, hvis Danmark ikke ville tage imod dem.
Men det er bare ikke der, vi er.
Derfor er situationen ikke sammenlignelig med den situation ...
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-05:
Man kunne så også tænke sig til det modsatte.
Vi beder jo også andre lande om at tage borgere tilbage til afsoning, fordi vi ikke synes, de skal sidde i danske fængsler og fylde op – men nok om det.
Det, jeg egentlig gerne vil tilbage til, er, at den her sag jo har den fare, at det lidt handler om det her begreb, som man kalder whataboutism, altså at få noget til at handle om noget andet, end det egentlig gør.
Jeg kunne godt tænke mig at komme tilbage til at høre, hvad den langsigtede udviklingsbistand er.
Hvad er formålet med den for Socialdemokratiet?
Er det stadig væk fattigdomsbekæmpelse?
Er det stadig væk at bekæmpe ulighed i verden?
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-05:
Nej, det må jeg helt ærligt sige at jeg slet ikke har nogen forudsætninger for at gå ind i en vurdering af.
Jeg mener, det er fornuftigt, at man har en dialog med Irak om at nå i mål med, at også Irak tager imod egne borgere.
Ministeren redegjorde for, at man har en konstruktiv dialog i den sammenhæng.
Det synes jeg er positivt, og derfor deler jeg heller ikke det ønske, der har været fremsat i dag, om, at man skal lukke i for alting.
Jeg synes eksempelvis, at sådan noget som at rydde landminer er meningsfyldt, og jeg synes også, at sådan noget som at bekæmpe radikalisering og terrorisme er meningsfuldt, selvfølgelig ikke bare for irakerne, men jo også for os andre.
Jens Rohde (KD), 2021-05-05:
Det efterlader jo stadig væk regningen hos kurderne.
Men lad mig lige vende tilbage til det, jeg egentlig ville have spurgt om, nemlig forholdene i Irak.
Hvis der er nogen, der bærer et ansvar for, hvordan Irak er i dag, og den forfatning, Irak er i i dag, så er det i hvert fald Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti, mig selv inklusive.
Er ordføreren bekendt med, om den situation, vi jo selv har været med til at skabe, er med til at vanskeliggøre de forhandlinger, der er med Irak om at hjemtage deres egne borgere?
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-05:
Der kan være masser af problemer, når jeg kigger på mig selv i spejlet, men det er ikke lige i den her sammenhæng.
Derudover vil jeg sige, at hvis der er nogen, der må påkalde sig de højere magter, er det vel lige netop hr. Jens Rohde.
Jeg mener, at det er to vidt forskellige situationer.
Jeg kommer til at gentage mig selv lidt, men altså, når vi ikke vil tage imod danske statsborgere, som befinder sig i fangelejre med IS-fanger, er det jo, fordi de ikke har været igennem en retssag.
Vi har et mål sammen med vores allierede om, at de skal igennem en retssag.
Det er jo et mål, vi deler, om, at der skal etableres en regional eller lokalt baseret domstolsproces.
Det er for at undgå, at de her mennesker går fri for nogle forbrydelser, de måtte have været med til at begå, og det er risikoen, hvis alle dem med et rødbedefarvet pas blot evakueres til Danmark og så får lov til at slippe billigere, fordi de har et rødbedefarvet pas.
Så er der altså 3.000 km hen til vidner og gerningssteder og ofre, og det vil ikke være retfærdigt, hvis de så kun dømmes for en del af det, de måtte have været med til at begå.
Derfor har vi et ønske om, at retfærdigheden skal ske fyldest i området.
Det er ikke sammenligneligt med, at der er nogle, som har fået en dom, men som så ikke vil rejse ud eller ikke vil kunne blive taget imod i deres hjemland.
Hvis nu hr. Christian Juhl tog til Venezuela, eller hvor hr. Christian Juhl ynder at rejse hen, og han begik en forbrydelse, så ville han blive retsforfulgt i Venezuela.
I så tilfælde ville han jo så efterfølgende skulle rejse tilbage til Danmark, og så ville Danmark selvfølgelig tage imod ham.
Det er ikke sammenligneligt med folk, der har begået forbrydelser i Islamisk Stat og ikke har været igennem en retssag.
Det er det, der er forskellen, og derfor er det ikke sammenligneligt.
Christian Juhl (EL), 2021-05-05:
Nu går den da helt galt.
Jeg mener: Man kunne jo tage sine danske statsborgere hjem og bringe dem for en domstol i Danmark.
Det her råber jo til himlen af dobbeltmoral.
Jeg kan ikke se, at der ikke er sammenlignelighed i det her.
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-05:
Må jeg lige runde hurtigt af?
Derfor er situationen ikke helt sammenlignelig med en situation, hvor der er en udlænding, der har været igennem et dansk retssystem, er blevet dømt til udvisning og så nægter at udrejse, og hvor vedkommendes hjemland ikke vil tage imod borgeren.
Det er ikke sammenlignelige situationer.
Derfor er der intet element af hverken hykleri eller dobbeltmoral.
Jens Rohde (KD), 2021-05-05:
Nu var jeg ellers for en gangs skyld lige så glad for det, hr. Rasmus Stoklund stod og sagde.
Men det er jo hovedrystende at høre, altså undskyld mig.
Vi danskere synes altså, at vores statsborgere skal være kurdernes problem.
Synes hr. Rasmus Stoklund, hvis han kigger på sig selv i spejlet, at det sådan er helt okay?
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-05:
Altså, hvad er formålet?
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-05-05:
Jo, det kan jeg meget, meget let bekræfte hr. Jens Rohde i er strategien fra regeringens side med vores udviklingsbistand, og sådan har det været i årtier med skiftende regeringer.
Sågar talte man tidligere om returprocenter i forhold til udviklingsbistanden.
Det gør vi ikke mere i dag.
Vi vurderer meget, meget kritisk, hvad det er, vi yder udviklingsbistand til, men det skal være noget, der bygger op.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-05:
Tak til ministeren.
Vi er jo glade for at høre, at Socialdemokratiet deler synspunktet om, at man som udgangspunkt ikke skal give udviklingsbistand til lande, der ikke modtager deres egne statsborgere.
Men som ministeren jo selv siger: Især situationen i Irak skærer jo i øjnene, ikke mindst når man tænker på, hvor meget vi har ydet, bidraget og kæmpet i Irak.
Kan ministeren komme lidt nærmere ind på, om der er nogen af vores allierede, for at sige det sådan, altså nogle andre lande, som vi typisk arbejder med, som rent faktisk har succes med at hjemsende til Irak?
For det er lidt et mudret billede.
Man føler lidt, at irakerne holder kortene tæt ind til kroppen, f.eks. når det kommer til spørgsmålet om, hvorvidt Storbritannien har held med at udsende til Irak.
Eller er det sådan, at Irak overhovedet ikke modtager borgere fra nogen lande?
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-05-05:
Jeg kan ikke sige noget tidspunkt for, hvornår det bliver, men vi arbejder på det, og vi presser på, for jeg er fuldstændig enig i det, som forslagsstillerne giver udtryk for og har som politisk holdning, nemlig at der skal være mulighed for at hjemsende.
Vi mener og tror og håber på, at diskussionen og dialogen med Irak vil munde ud i det samme som med de tre andre lande, jeg nævnte, og det synes vi er en stor succes.
For det har stået på igennem mange år, at der har været udfordringer.
Der er tre lande, vi kan sætte flueben ved; der er et land, der er gledet ud; og så er der Irak tilbage, hvor der er konstruktive forhandlinger.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-05:
Nu ser regeringen og Dansk Folkeparti jo nok helt grundlæggende også forskelligt på udviklingsbistanden.
Jeg tror rent principielt, jeg vil afstå fra at give nogen som helst form for bistand til et land som Iran med det regime, der sidder i Teheran i øjeblikket, men lad nu det ligge.
Jeg kan forstå, at ministeren synes, det er forhastet at sige, at det skal være inden for den her folketingssamling, som der er en måneds tid tilbage af, så der bliver det ikke.
Bliver det i år?
Bliver det inden folketingsvalget?
Hvad er tidsestimatet for, at regeringen kan levere det, den har lovet vælgerne?
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-05-05:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne gentage her, hvad jeg indledte med at sige.
Jeg er faktisk rigtig glad for, at vi får muligheden for at diskutere situationen her.
Jeg giver udtryk for, at vi faktisk er tilfredse med, at antallet af lande er blevet reduceret, som det er, og at Iran jo i og for sig er skrevet ud af ligningen, som det ligger.
Så det er Irak, der er udfordringen, og som jeg siger her, er det en klar vurdering, at vi er i en konstruktiv dialog.
Det ville være dejligt at kunne nå målet, altså at vi også fik udsendelsesrammen på plads med Irak, og det er det, vi håber og tror på.
Det er også derfor, vi mener, at det, som jeg sagde, ville være kontraproduktivt at trække støtten nu.
For vi er i en rigtig god dialog med dem.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-05:
Tak, formand.
Når vi har den her drøftelse i dag, er det jo først og fremmest, fordi netop sagen om ikke at give udviklingsbistand til de lande, der ikke vil tage deres egne statsborgere tilbage, var en central del af Socialdemokratiets udspil »Retfærdig og realistisk«, som blev fremlagt før folketingsvalget.
Noget af det kan man jo godt forstå.
Jeg kan f.eks. godt forstå, at det tager tid at forhandle med et tredjeland om at lave et modtagecenter.
Men noget så enkelt som bare at stille de konti i finansloven, hvor vi udbetaler penge til Iran og Irak, på 0, burde jo ikke tage så lang tid.
Så hvad er det egentlig, der er så vanskeligt her?
Altså, der er tale om to lande, som ikke vil tage imod deres egne borgere.
Socialdemokratiet har lovet, at så skal de heller ikke have ulandsbistand, men i finansloven for indeværende finanslov får de knap 100 mio. kr.
Hvorfor har man ikke bare stillet de konti på 0, indtil de tager imod deres egne borgere igen?
Marcus Knuth (KF), 2021-05-05:
For at sige det ligeud: Det her er jo ikke en ny problematik.
Det var også en problematik, vi stod over for, da vi havde regeringsmagten.
Men det her er i hvert fald en opfordring til eventuelt at se på, om man kunne lave et samarbejde med andre lande – f.eks. Norge eller Storbritannien eller måske Holland – hvis de står med en lignende udfordring.
Det lægger alt andet lige et større pres på irakerne, hvis vi er en række lande, der går sammen og siger: Nu er I altså nødt til at levere på det med at modtage jeres egne borgere, for alt andet lige vil det jo ramme irakerne noget hårdere, hvis vi er mange lande, der begynder at trække bistanden.
Jens Rohde (KD), 2021-05-05:
Ja, jeg kan da huske det Socialdemokrati, der var meget vrede, dengang Foghregeringen skar 1,5 mia. af, og vi kom en lille smule under den der ene procent, men lad det nu ligge.
Jeg synes, det var et dejligt svar, vi her fik, hvilket jo så også tilsiger, at ministeren i langt større grad og i langt mere kontante vendinger må afvise hr. Morten Messerschmidts forslag, fordi det også er i vores egen interesse, at vi får udviklet de her lande, hvis vi ikke ønsker, at migrationen skal stige.
Kan ministeren ikke bekræfte, at der er en betragtelig del af egeninteresse i at levere udviklingsbistand, ikke mindst den langsigtede udviklingsbistand?
For det er den, der giver borgerne i den tredje verden et perspektiv, så de bliver, hvor de kommer fra.
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-05-05:
Tak for spørgsmålet, og det kan jeg bruge timer på at forklare.
For som ny minister på området har jeg sat mig ind i detaljerne, og det er en meget, meget bred vifte.
Det er også derfor, jeg i min tale her skelner mellem, hvad der er langsigtet udviklingsbistand, og hvad der er humanitær bistand.
Altså, der, hvor vi i forhold til udviklingsbistand f.eks. arbejder, er i forhold til rettigheder, det er i forhold til at understøtte demokrati, at reducere fattigdom, at gøre stater mere stabile for at kunne varetage demokratiske processer, og jeg kunne blive ved, for den liste er meget, meget lang.
Det er også i forhold til at lave jobskabelse og i det hele taget at understøtte et land til at komme ud af fattigdom og krise og armod, og det er det, som vi i årtier som et af de meget få vestlige lande har levet op til.
Vi er faktisk kun fire lande i den vestlige verden, som lever op til FN's mål om at give 0,7 pct. af bni til vores udviklingsbistand, og det gør vi med stolthed, og det gør vi med en meget, meget bred enighed her i Folketinget.
Jens Rohde (KD), 2021-05-05:
Der er da sandelig heller ikke et demokratisk styre i Syrien, skulle jeg hilse og sige, hr. minister.
Det er jo den mekanisme, der er, og hvis man så nu havde haft den samme situation, skulle man altså tage ulandsbistanden fra Danmark, fordi vi ikke vil tage imod vores egne statsborgere fra al-Hol-lejren.
Det er jo skæbnens ironi, der taler her, og det fortæller jo lidt om, hvordan de her dogmer, som både regeringen og resten af blå blok altid sætter op i de her meget komplicerede spørgsmål, ender som historiske selvmodsigelser, og jeg synes, det er sørgeligt.
Kan ministeren ikke lige bruge en lille smule taletid på at fortælle, hvad udviklingsbistanden egentlig går til?
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-05-05:
Jamen det giver jeg ikke ordføreren ret i, og jeg siger lige nøjagtig, at det her er meget dynamisk.
Jeg har lige stået og sagt, at udviklingen i Myanmar i den grad er alvorlig og kritisk, og det gør vi opmærksom på fra dansk side, fra regeringens side, fra EU's side og fra verdenssamfundets side hver eneste dag og i hver eneste anledning, vi får mulighed for det.
Derfor kan man jo også netop sige, at der er ingen, der ved, hvordan situationen er nu.
Nu er der ikke et demokratisk styre i Myanmar.
Der er et militærstyre, og derfor er situationen helt anderledes, og den har forandret sig i løbet af ganske få måneder.
Christian Juhl (EL), 2021-05-05:
Jeg mener: Hvordan kan man sende mennesker tilbage til Myanmar i en situation, hvor faktisk nogle af mine gamle fagforeningskollegaer bliver slået ihjel?
Det forstår jeg ikke rigtig.
Der findes jo lande, der med glæde ville tage deres folk tilbage for at kaste dem i spjældet, fordi de er politisk uenige med dem, eller for at henrette dem.
Der er jo rigtig, rigtig mange nuancer i det her spørgsmål, og jeg synes, at både Dansk Folkeparti og ministeren ser meget, meget forenklet på det, når de så skematisk diskuterer den her komplicerede situation.
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-05-05:
Tak, formand.
Den aktuelle situation i forhold til eskaleringen af konflikten og militærstyrets overtagelse i Myanmar kender vi alt for godt.
Det er også derfor, at jeg siger, at de ting jo er dynamiske.
Men i forhold til Indien er det, der jo giver succesen, at den indiske regering har været inde at sige, at de har en overholdelse af det, der er regelsættet.
Det er det, der fungerer tilfredsstillende nu, og det er derfor, at det ligesom kan slettes fra listen.
Christian Juhl (EL), 2021-05-05:
Jeg kunne fristes til at spørge ministeren, hvad ministeren ville gøre eller stemme, hvis nu der kom et forslag fra EU om, at hvis EU's medlemslande ikke ville tage imod deres egne borgere, så lukkede de kassen f.eks. over for Danmark, hvis ikke man ville det.
Men det får jeg nok ikke svar på.
Det har vi prøvet på at få mange gange.
Der var to lande, som ministeren gik let hen over, nemlig Myanmar og Indien.
Jeg vil gerne høre, hvordan man kan have et tilfredsstillende samarbejde med et land som Indien, der i øjeblikket har et militært diktatur, der leder landet.
Det forstår jeg ikke helt.
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-05-05:
Jeg er fuldstændig enig.
Vi kan jo sige: Lige nøjagtig Irak er et land, hvor vi arbejder sammen med ligesindede lande i meget, meget komplicerede sammenhænge.
Derfor skal jeg nok sørge for at adressere den her udfordring også.
Altså, vi har aktuelt ca. 80 afviste asylansøgere fra Irak, som er i udsendelsesposition, og det er jo set i forhold til dem, der venter, et ganske stort antal.
Det er også derfor, vi arbejder så ihærdigt, og det er også derfor, jeg understreger, at der er en konstruktiv dialog med Irak i øjeblikket, og den vil vi rigtig gerne i mål med på samme måde, som vi er kommet i mål med dialogen med tre andre lande.
Og ordføreren har fuldstændig ret: Det her har stået på gennem lang tid.
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-05:
Nu skal jeg jo passe på med at udtale mig sådan alt for bombastisk på hele Socialdemokratiets vegne om det her, for jeg må indrømme, at det er jeg nok ikke helt klædt godt nok på til.
Men jeg vil godt alligevel prøve at svare og hæve mig lidt op i helikopteren i forhold til den her sådan specifikke sag og prøve at svare så godt som muligt.
Efter min overbevisning er det jo sådan, at når man er et meget rigt og velstående land som vores, der har ressourcer og overskud til at gøre en forskel ude i verden, så skal man gøre det.
Det er derfor, jeg mener, at vi skal bruge midler på den her type af indsatser.
Det er for at hjælpe mennesker i dele af verden, der ikke har det lige så godt, og det er for at prøve at få – hvis man skal sige det lidt merkantilt – mest humanisme for pengene.
For masser af de mennesker i verden, der lider nød, har jo ikke skyggen af chance for at komme til f.eks. Danmark og søge asyl, og fattigdomsmigranter har ikke mulighed for at få asyl heller, hvis de kom, for det er ikke et asylgrundlag.
Men derfor har de jo stadig væk et behov for at få forbedret deres livsmuligheder og få udviklet deres lande.
Og det synes jeg er hovedformålet med det her.
Så er der så nogle afledte effekter af at gøre det, som er positive, for det kan jo give erhvervssamarbejde, og det kan give alle mulige afledte positive effekter.
Men det overordnede er jo, hvis man skal sige det sådan lidt floskuløst, at gøre verden til et bedre sted.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-05:
Jeg synes netop, det er en vigtig pointe.
Jeg synes, det er en vigtig pointe, at når vi snakker langsigtet udviklingsbistand, handler det om, hvad det er for en verden, vi skaber, og ikke alle mulige andre dagsordener, som enkelte partier synes kan være vigtige at få op at stå, men hvordan vi bekæmper uligheden og netop ikke instrumentaliserer hver en del af udviklingsbistanden til, at vi også lige skal have opfyldt det her eller det her.
Der er nogle overordnede formål, som jeg faktisk synes Socialdemokratiets udlændingeordfører beskriver meget godt.
For det er jo et spørgsmål om, hvad vi vil med den langsigtede udviklingsbistand, og ikke så meget andet.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-05-05:
Det prøver jeg også, men det giver desværre ikke så meget mening.
Og derfor spørger jeg ind til det, at vi f.eks. skulle ligge på det lavest tænkeligt mulige i forhold til udviklingsbistand.
Det, der ifølge Enhedslisten er det lavest tænkeligt mulige, gør, at vi er i topfem blandt alle verdens lande.
Det gentager jeg lige igen: topfem blandt alle lande i verden.
Det er det lavest tænkelige for Enhedslisten.
Så det giver jo ikke mening.
Det vil jo præcis skabe det scenarie, som jeg har stillet op, og derfor vil jeg bare endnu en gang bede om et klart svar fra Enhedslistens ordfører: Vil Enhedslisten kræve, at afviste asylansøgere selvfølgelig skal rejse hjem, også ved at man tvinger dem om bord på et fly?
Christian Juhl (EL), 2021-05-05:
Det er jo ikke så svært at opbygge en argumentation på en stråmand.
Jeg vil sige, at jeg står og argumenterer for, at vi skal hjælpe verdens fattigste med udvikling.
Vi skal hjælpe verdens fattigste til at have menneskerettigheder, til at få fjernet diktatorer, for at de kan leve et godt liv i deres land.
Vi skal også hjælpe de mennesker, der er på flugt, på en bedre måde, end vi gør nu, for ellers er alternativet, at de kommer her.
Hele min argumentation handler netop om, at mennesker skal have et godt liv, hvor de er.
Mennesker skal have bedre mulighed for at udvikle både deres land og deres egne personlige forhold.
Den hjælp giver vi i øjeblikket ikke, fordi Dansk Folkeparti i den grad presser både Venstre og Socialdemokraterne til at holde udviklingsbistanden nede på det lavest tænkelige niveau.
Den anden ting er, at alt muligt andet uvedkommende skal finansieres af udviklingsbistanden.
Og det giver jo mindre udvikling.
Og det er derfor, ordføreren for Venstre skal høre efter, når jeg taler.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-05-05:
Jeg må indrømme, at jeg altså også er blevet lidt chokeret over, hvad regeringens parlamentariske grundlag nu står og siger på talerstolen.
Nu har Enhedslistens ordfører to gange sagt, at Enhedslisten ikke vil tvinge folk til at rejse til det pågældende land, selv om de er afviste asylansøgere.
Det vil jo sige, at Enhedslistens ordfører faktisk står og siger, at de ca. 760 millioner mennesker, der her i verden lever under FN's fattigdomsgrænse, som er ca. 2 dollar om dagen, egentlig reelt har alle muligheder for at komme til Danmark.
Det er jo det, Enhedslistens ordfører står og siger.
Det vil sige, at Enhedslistens ordfører reelt står og åbner døren for alle og siger: Okay, nu må alle gerne komme herop, for alle de 760 millioner vil jo synes, at det at bo på et udrejsecenter i Danmark ville være lykken, i forhold til hvad det er for nogle forhold, de lever under i dag.