runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Katrine Daugaard (LA), 2025-12-03:
Jeg synes egentlig, at kulturministeren normalt er meget kreativt tænkende.
For en gangs skyld har vi endelig en kreativ kulturminister, men lige når det gælder public service, mangler der virkelig kreativ tænkning.
For ministeren kan jo slet ikke forestille sig, at man kan få public service på en måde end lige præcis den måde, vi har det på i dag.
Jeg synes, det er ekstremt nedladende af kulturministeren i Danmark at stå og sige, at hvis ikke DR var her, ville resten af vores mediemarked ligne amerikanske tilstande eller russiske tilstande.
Vi har ekstremt mange dygtige og lødige medier, som f.eks. dagbladene, som er frie, uafhængige og kommercielt agerende medier i Danmark.
Man har gang på gang vist, f.eks. på TV 2 eller på 24syv, at man sagtens kan levere public service, som er mindst lige så godt som det på DR.
Så er det ikke naivt, at ministeren ikke kan tænke mere kreativt, i forhold til at vi kan privatisere DR og stadig udbyde public service på en ny og mere moderne måde?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-12-03:
Det smerter mig jo altid, når det lykkes mig at skuffe fru Katrine Daugaard.
I øjeblikket er det jo en tilbagevendende begivenhed på næsten daglig basis, men jeg vil gøre mit bedste for at stramme mig an fremover.
Dog vil jeg lige anholde den falske præmis i fru Katrine Daugaards spørgsmål, for jeg sagde intet om, at man ikke kunne have ordentlige publicistiske medier i en verden, hvor DR ikke eksisterede.
Jeg sagde, at hvis vi forestillede os, at man fjernede al statsstøtte til public service, herunder ment DR og TV 2, og også fjernede den publicistiske støtte, der i dag er til magasiner og privatejede medier, så kunne man måske forestille sig, at kommercielle interesser ville fokusere mere på, hvad der gav klik, og hvad de forskellige holdningsmennesker, der så er finansieret af medierne, mente var nyheder, frem for hvad fakta i virkeligheden var.
Det er jo bl.a. det, man har oplevet i lande som USA.
Så blot for at klassificere vil jeg sige, at jo, selv om DR ikke fandtes, ville der være publicistiske medier i Danmark af høj kvalitet.
Stemmer Liberal Alliance i øvrigt for forslaget?
Katrine Daugaard (LA), 2025-12-03:
Det må kulturministeren jo vente med at høre, til jeg holder min tale.
I hvert fald laver ministeren jo ikke andet end at tale for, at danskerne elsker DR, og at danskerne gerne vil beholde DR.
Man kan jo godt beholde DR som et privat medie og udbyde public service, som et privatejet DR også ville have mulighed for at byde ind på.
Hvis ministeren har ret i, at danskerne elsker DR, så er der jo intet problem, for så ville de jo netop gerne betale for et DR bag en betalingsvæg.
Er ministeren ikke enig i det?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-12-03:
Tak for det.
Hvad mener ministeren om, at Socialdemokratiet opstiller kandidater med tætte forbindelser til moskéer, som er en del af Diyanet – Tyrkiets religiøse direktorat – og som dermed har tætte forbindelser til præsident Erdogan?
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-03:
Jeg synes, jeg har udtrykt min holdning ret klart.
Jeg bryder mig ikke om, når der sker en sammenblanding af politik og religion, og slet ikke, hvis det er en religionsudøvelse, som har et undertrykkende islæt, som det efter min mening har, hvis man mener, at der skal være en kønsadskillelse mellem kvinder og mænd.
Derfor er jeg modstander af den type demokratiske eller udemokratiske vælgermøder, vil jeg nærmere sige, og det er jo derfor, jeg har udtalt mig kritisk omkring dem i dagspressen.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-12-03:
Men man kan altså godt være medlem af Socialdemokratiet og agere på den måde?
Det er ligesom fru Merete Amdisen, som godt kan få lov til at deltage i fredagsbønnen og holde politiske oplæg osv., og så kan man også være medlem af Socialdemokratiet.
Jeg forstår ikke, hvad ministeren siger.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan man kan skrive de bøger, skrive de debatindlæg og holde de taler, som ministeren gør, og så være i parti med dem her.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-03:
Jeg har udtalt mig ved flere lejligheder til flere forskellige medier om, hvad jeg mener om kønsopdelte vælgermøder, som arrangeres i forskellige islamiske sammenhænge i moskéer osv.
Det har jeg gjort, og jeg har den samme holdning, uanset hvilke partier der deltager i den type arrangementer.
Om det er Socialdemokratiet eller andre partier, bryder jeg mig ikke om det.
Jeg synes, det er en utidig sammenblanding af politik og religion, og jeg bryder mig ikke om det.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-12-03:
Det er helt konkret en socialdemokratisk borgmester, der deltager i og legitimerer den form for sammenblanding af islam og politik.
Hvad mener ministeren om det?
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-03:
Jeg mener selvfølgelig fuldstændig ligesom hr. Morten Messerschmidt, at det er fuldstændig uacceptabelt, hvis man misbruger den tillid, som vælgerne viser en ved at stemme en ind i et byråd et sted i Danmark, til at udbrede en fundamentalistisk afart af islam eller varetage nogle interesser, der står i modsætning til Danmarks interesser.
Det kan der efter min mening ikke være to meninger om er problematisk, og det synes jeg man skal slå hårdt ned på, hver eneste gang det sker.
Jeg er heller ikke blind for, at vi nogle steder i samfundet ser en form for klientelisme udspille sig, som jeg ikke bryder mig om.
Eksempelvis kunne man jo se, hvordan der i Tingbjerg var en ekstrem opbakning til et parti som Frie Grønne.
Hvad kan det mon skyldes?
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-03:
Præcis.
Magten skal tilbage til borgerne.
Det er helt centralt for vores dna i Borgernes Parti, og derfor er det helt oplagt at tage et opgør med DR.
Politikerne skal ikke bestemme, hvilke tv- og radiokanaler borgerne skal betale for.
Det kan borgerne sagtens selv træffe valg omkring.
Derfor skal vi rette op på den fatale fejl, det var, da man flyttede DR ind på finansloven.
Danskerne tvinges i dag til at betale ca. 3,7 mia. kr. om året til DR, og de penge skal danskerne beholde via skatte- og afgiftslettelser.
Vi anerkender selvfølgelig, at partier kan have forskellige syn på, om DR's struktur skal være ligesom TV 2's, hvor det stadig væk er statsejet, men brugerfinansieret, eller om DR skal på private hænder med en public service-forpligtelse og bevarelse af det historiske materiale, som så gøres tilgængeligt for alle.
Vi i Borgernes Parti er absolut åbne over for at diskutere, hvilken ordning det skulle være.
Men jeg håber, at flertallet kan samles om at vise reel tillid til borgerne og vise reel tillid til, at borgerne har evnen til at træffe beslutninger om, hvilke tv-kanaler de ønsker at betale for.
Personligt vil jeg ikke lægge skjul på, at jeg som forælder synes, at Ramasjang og Ultra er noget af det bedste tv til unge, der overhovedet produceres i verden i dag.
Men jeg anerkender også, at der er nogle, der måske ikke synes det.
For os i Borgernes Parti er det derfor det vigtige her og det, vi håber at debatten kan handle om, at vi skal gå fra tvang til frie valg og til frie handlinger, så borgerne får mulighed for at træffe et valg, som de ikke har i dag.
Herved skal de også have midlerne til at kunne træffe det valg, om de vil tilkøbe DR.
Det ved vi godt ikke falder i god jord hos alle partier herinde, som jo godt kan lide at bestemme over andre folks penge, men det er netop derfor, vi har startet Borgernes Parti, således at borgerne ved, at der er et parti, der sætter dem foran systemer og foran politikernes trang til at bestemme over deres penge.
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-03:
Jeg ville jo være nødt til at afvise det, med henvisning til at det ville være ulovligt, og derfor ville jeg ikke kunne bakke op om det forslag.
Men det ændrer jo ikke på, at det kan være ét i en buket af forskellige muligheder for at få domstolen – og her taler jeg om Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol – til at slå bak og finde tilbage til det, den blev sat i verden for, nemlig at beskytte europæernes menneskerettigheder.
Det var derfor, man etablerede den i kølvandet på anden verdenskrig.
Det var den rolle, den burde spille.
Desværre er det i dag sådan, at den blander sig i spørgsmål om stort og småt, og samtidig blander den sig i medlemsstaternes helt legitime mulighed for at føre deres egen udlændingepolitik.
Peter Kofod (DF), 2025-12-03:
Jeg vil sluttelig bare gerne foreslå ministeren at i stedet for at følge et internationalt spor så prøve at følge et dansk spor.
For nu har vi i 25-30 år hørt regeringer sige, at vi også skal snakke med alle mulige andre om, hvordan vi kan løse det.
Sagen er jo, at hvis man vil løse det her, vil der være et villigt flertal i Folketinget til at løse det inden et folketingsvalg.
Der ville jo være et flertal for at foretage, tror jeg, nogle meget markante opstramninger, hvis de partier, der deles om regeringsmagten, ellers var villige til det.
Det her er jo en kamp, hvor man hele tiden forsøger at skubbe regeringen, uanset om den er rød eller blå, 1 cm mere af gangen.
Måske skulle vi faktisk bare have nogle nationale gode løsninger i stedet for at prøve at presse store lande, som ikke vil.
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-03:
Men vi er jo lykkedes med at skabe mange gode nationale løsninger, og det skyldes, at Folketinget på tværs af partier og igennem mange år har strammet udlændingepolitikken på forskellige områder, når vi har iagttaget, at der var et problem eller noget, der krænkede retsfølelsen.
Det er vi lykkedes vi med, og det er jeg godt tilfreds med.
Det er jeg godt tilfreds med at vi lykkes med, og det skal vi holde fast i, og det skal vi også blive ved med at samarbejde om.
Peter Kofod (DF), 2025-12-03:
Tak for det.
Hvilken holdning har ministeren til risikoen for, at menneskerettighedskonventionens artikel 8 fungerer som et jokerkort, der hindrer udvisning af kriminelle udlændinge, når ministeren selv i sin bog beskriver denne praksis som uacceptabel og demokratisk problematisk?
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-03:
Jeg synes, det er et stort problem, at man i de sidste i runde tale 3-4 årtier har set, at artikel 8 er blevet brugt til at beskytte kriminelle udlændinge mod at blive vist tilbage til deres hjemland.
Jeg synes, det er en fuldstændig naturlig konsekvens af at komme som gæst til et andet land, at man så også bliver udvist, hvis man begår alvorlig kriminalitet, og jeg kan ikke forstå, at man har været i stand til at bruge den her artikel, som man igennem så mange år har gjort det i Strasbourg.
Det er jo også helt åbenlyst, at man har ændret praksis, for i de første årtier brugte domstolen ikke den her paragraf til at beskytte udlændinge.
Det var noget, der opstod, og det var slet ikke det, der var meningen med den europæiske menneskerettighedskonvention.
Jeg tror i øvrigt, at når man læser den, vil langt de fleste mennesker vil kunne tilslutte sig dens ordlyd.
Derfor er det endnu mere tankevækkende, at der i dag blandt så mange europæiske borgere er så stor en modvilje mod den måde, menneskerettighederne forvaltes på, fordi de bliver brugt til at beskytte forbrydere frem for at beskytte ofre og de samfund, som de er gæster i.
Peter Kofod (DF), 2025-12-03:
Hvad skal vi så gøre ved det?
Ministeren siger alt det rigtige, og der sker ikke en dart noget som helst sted.
Vi har stadig væk de værste kriminelle udlændinge i det her samfund, der vandrer rundt med meldepligt, og der er ikke sket en dart; der er ikke sket noget som helst.
Jeg tror ikke på det der internationale spor med, at vi så kan vedtage en ny artikel, hvor de løber os over inde i de her internationale fora, hvor man ikke vil.
De vil jo ganske enkelt ikke.
For hver gang vælgerne stemmer sig til forandring, sidder der en forældet domstol med nogle konventioner, der er vedtaget, dengang mine oldeforældre og tipoldeforældre havde stemmeret, og som fortolker uden demokratisk kontrol og beslutter sig for nogle regler, som ingen forankring har i hverken sund fornuft eller den oplevede virkelighed.
Det er det modsatte.
Det er, kunne man næsten fristes til at sige med titlen på en bog fra en af ministrene, de lærdes tyranni.
Det går bare ikke.
Hvad vil I gøre for at knække den praksis?
Og jeg vil ikke høre mere om alle mulige erklæringer og artikler eller programmer, eller hvad I snart kan finde på.
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-03:
Der er jeg nok nødt til at være en lille smule kedelig og sige, at noget af det, der kan være med til at skabe forandring, jo er at mødes med kolleger fra andre lande og forhåbentlig blive enige om at sætte en ny kurs.
Hvad gør vi så konkret?
Dels har vi en konventionsambassadør, der bl.a. i kølvandet på det brev, som Meloni og statsministeren sendte til domstolen, gør et stort stykke arbejde med at samle opbakning til at udfordre domstolen.
Det er også derfor, at vi nedsatte en arbejdsgruppe med de her to forskere, som laver en udredning til os, som vi får næste år, og som skal vise, hvor langt vi kommet inden for rammerne af konventionen.
Personligt rejser jeg den 10. december til Strasbourg for at mødes med kolleger og med domstolen og gøre Danmarks stilling klar og fortælle, hvor vi synes der er nogle store udfordringer.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-12-03:
Tak for det.
Det var jo bare ikke et svar på spørgsmålet, for spørgsmålet var egentlig meget simpelt: Hvad mener ministeren om forslaget om af afvise efterlevelse at domme fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol?
Altså, hvis Dansk Folkeparti kom med forslaget her i Folketingssalen, hvad ville ministeren så tænke om et sådant forslag?
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-03:
Jeg håber, at hr. Peter Kofod, når han mødes med udenlandske kolleger, også husker at nævne den rolle, Socialdemokratiet i Danmark har spillet for, at vi netop står et helt andet sted i Danmark, end man gør i mange andre europæiske lande.
Vi har fået udsendt langt flere, og vi har bedre styr på dem, der er her, lige så vel som vi har fået skærpet kravene til at få permanent ophold og kravene til at få indfødsret.
Vi får hvert eneste år udvist mange ved domstolene, og vi får også udsendt mange hvert eneste år.
Så har vi stadig væk nogle udfordringer.
Dem arbejder vi på, og det er f.eks. i forhold til syrerne, altså de kriminelle af dem, som vi skal have sendt hjem.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-12-03:
Tak for det.
Grunden til, vi står i en bedre situation i Danmark er, takket være Dansk Folkeparti, og så er det i de senere år takket være det retsforbehold, som de nuværende regeringspartier ønskede at afskaffe, men som Dansk Folkeparti også kæmpede for at bevare.
Jeg tror, at et af den senere tids bedste eksempler på den uhyrlige situation omkring den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 8, er brødrene Assad Ali Osman og Osman Ali Osman på Fyn, der hver især har udsat ofre for torturagtige overfald. Assad Ali Osman har sendt en tilfældig hundelufter i kørestol resten af livet, og de kan ikke udvises, fordi de har ret til familieliv med hinanden.
Hvad mener ministeren om en så vanvittig og absurd resttilstand?
Og hvad har ministeren tænkt sig at gøre ved det, ikke bare på et langsigtet europæisk niveau, men på et nationalt niveau, hvor vi rent faktisk tager tager ansvar for, at der ikke kommer flere ofre dag for dag, fordi vi ikke venter på et langsigtet europæisk spor, men tager et nationalt ansvar som danske politikere?
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-03:
Jeg finder det forkasteligt, at der desværre findes en lang række af den type af eksempler, som hr. Mikkel Bjørn nævner, altså eksempler på folk, der er kommet hertil, meget ofte med rødder i Stormellemøsten, og som begår meget alvorligt kriminalitet og ender med at få lov til at blive.
Nogle gange er det med henvisning til artikel 3, altså noget med, at de ikke kan få lige så god hospitalsbehandling i deres hjemlande, og andre gange og meget ofte er det med henvisning til deres ret til familieliv.
Det er også en del af grunden til, at jeg også investerer relativt mange kræfter i at forsøge at påvirke den europæiske opinion, i retning af at vi som medlemsstater får langt større bestemmelse over, hvem der må være i Danmark.
For jeg bryder mig ikke om, at kriminelle udlændinge af en domstol i Strasbourg får lov til at blive i Danmark.
Jeg mener ikke, det er noget, der skal afgøres der.
Jeg mener, det skal afgøres ved danske domstole på baggrund af lovgivning vedtaget af det danske Folketing.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-12-03:
Tak for det.
Jeg må indrømme, at jeg finder det mildest talt meget mærkværdigt, at man gerne vil sætte en dagsorden med nogle meget konkrete forslag.
Men når man så her i Folketingssalen spørger regeringen, hvordan regeringen vil forholde sig til de selv samme forslag, så siger man, at man vil stemme imod.
Så bliver det altså mildst talt lidt skørt oppe i mit hoved i hvert fald, altså at man skriver en hel bog, hvor man peger på løsninger på de her udfordringer, og når de så bliver fremsat som forslag her i Folketingssalen, vil man stemme imod, fordi det ellers ikke vil være lovligt.
Altså, vi er jo den lovgivende forsamling; vi kan jo lave loven her i Folketinget.
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-03:
Hvis hr. Mikkel Bjørn får lejlighed til at læse min bog, vil han se, at der også er mange andre budskaber og mange andre pointer.
Og grunden til, at jeg vil stemme imod, er jo, at jeg alternativt risikerer at få en rigsretssag på nakken og ryge i fængsel, og det bryder jeg mig ikke om at tænke på.
Så synes jeg så også, at jeg egentlig hele vejen igennem har været ret ærlig omkring, at det afgørende for mig ikke er, at det lige netop er mine forslag, jeg som lægmand har fremsat.
Det afgørende for mig er bundlinjen, altså at vi kan udvise flere kriminelle udlændinge.
Peter Kofod (DF), 2025-12-03:
Jeg vil ikke sige tak – endnu.
Sagen er jo, og det er bare for at korrekse ministeren, at hvis man skal for en rigsret, forudsætter det jo, at der er et flertal i Folketinget, der synes, det er en god idé, og det vil der jo ikke være, hvis regeringen fører en politik, som er i overensstemmelse med det, et flertal i Folketinget ønsker sig.
Jeg vil gerne tilbage til det internationale spor, for hvordan går det så med at overtale socialdemokratiske kollegaer ude i Europa?
Hvor stort held har den her regering haft med at tale med SPD i Tyskland, f.eks., og hvor stort held har den her regering haft med at tale med socialdemokrater i Vesteuropa?
Er sandheden ikke snarere, at de ser ned på det danske Socialdemokrati, fordi det danske Socialdemokrati er langt det mindste i Skandinavien og det eneste, der har foretaget en sproglig stramning?
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-03:
Jeg tror, det er rigtigt, at der er mange socialdemokrater i Europa, der ser ned på undertegnede, og det må jeg så leve med.
Til gengæld har jeg et godt samarbejde med mange af mine europæiske kolleger i andre regeringer.
En del af dem er konservative, og vi arbejder godt sammen.
Jeg håber, at vi lykkes med at få skabt nogle forandringer, der får en positiv betydning for europæernes hverdag og for europæernes mulighed for at bevare de lande, de ønsker at bevare, herunder muligheden for at sende kriminelle udlændinge tilbage til deres hjemlande eller at etablere nye muligheder for eksempelvis asylsagsbehandling uden for Europa osv.
Peter Kofod (DF), 2025-12-03:
Jeg mødes også med kollegaer fra resten af Europa, som spørger, hvad vi foranlediget af Dansk Folkepartis arbejde dog har gjort i Danmark af gode ting i for at undgå det værste kaos, som hersker i vores nabolande lige omkring os.
Så jeg mødes da også med internationale kollegaer, som synes, at det er dybt fascinerende, hvad vi har haft gang i nationalt, og de spørger: Hvad er så næste kapitel?
Hvad vil Danmark gøre for at anvise en vej mere?
For vi tror ikke på de der internationale fora, og vi tror ikke på, at løsningen kommer fra domstolen eller fra regeringer i Tyskland eller fra Europa-Parlamentet.
Hvorfor forfølger vi ikke det nationale spor, hvor vi faktisk kan finde løsning?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-12-03:
Men det er jo mildest talt lidt billigt at henvise til, at det er en lokal beslutning, og at ministeren har en forventning om, at man skiller tingene ad.
For det her er jo en situation, hvor nogle kandidater gør det modsatte.
Der er tale om kandidater for Socialdemokratiet, der har tætte forbindelser til moskéer, der har tætte forbindelser til den tyrkiske regering.
En Diyanetmoské, som er en styrelse under den tyrkiske regering med det formål at holde herboende tyrkere loyale over for Erdoganregimet, hvordan harmonerer det på nogen som helst måde med Socialdemokratiets værdier, og hvordan kan man, når Socialdemokratiet selv indrømmer, at idéerne bag moskéerne er udanske, ikke repræsenterer demokratiske og socialdemokratiske værdier, stå på mål for, at sådan nogle kandidater repræsenterer Socialdemokratiet?
Det er jo kandidater, som i deres virke som kommunalbestyrelsesmedlemmer kan risikere at varetage interesser for den tyrkiske regering i stedet for interesser for Socialdemokratiet.
Hvordan kan det på nogen måde harmonere med hinanden, og hvordan kan det på nogen måde forsvares, at Socialdemokratiet ikke sætter foden ned over for den praksis?
Pelle Dragsted (EL), 2025-12-04:
Tak for det.
Det var igen lidt en oplevelse af: Ja og ih og åh, og vi erkender, at der er et problem med de høje priser ude i supermarkederne.
Men når det så kommer til handling, til faktisk at gøre noget, til faktisk at få de her priser ned gennem det håndtag, som vi har herinde, nemlig at sænke momsen på mad, så bliver det lidt: Bla bla, og det er også svært.
Der er en modsætning her, ikke?
Man nedsætter kommissioner.
De arbejder.
Man får det løst.
Men når det kommer til folkepensionisten, førtidspensionisten og den lavtlønnede, som står dernede og vender hver en krone, så bliver det svært og kompliceret, og det er byrdefuldt.
Så kan man ikke rigtig finde ud af det.
Og det synes jeg bare er det, vi ser igen og igen med den her regering: at det er nemt og gnidningsfrit, når det handler om dem oppe i toppen, men ih og åh så besværligt, når det handler om at hjælpe almindelige danskere.
Per Husted (S), 2025-12-04:
Hvis vi kigger på, hvad der er blevet bevilget af midler til den nære velfærd og til sundhedsvæsenet, til psykiatrien, og hvad vi ellers kan nævne, er det meget store beløb.
Det håber jeg man ser som en fordel for den almindelige dansker og for det danske samfund.
Det er rigtigt, at vi ikke kan tælle til 90, der i hvert fald ikke 90 herinde, og det er derfor, jeg har den opfordring til, at vi i Skatteudvalget tager temaer op og arbejder med de her problemstillinger og finder et fælles fodslag, for vi når jo ikke frem til en løsning i dag.
Der kunne jeg godt tænke mig, at vi, som formanden for Folketinget i øvrigt også opfordrer til, i højere grad brugte udvalgene til at forberede politik og klædte regeringen på med nogle gode idéer herfra.
Peter Kofod (DF), 2025-12-04:
Der er sikkert en masse ting, vi ikke kan styre, men noget af det, vi kan styre herindefra med 90 mandater, er, hvor mange penge vi opkræver i moms.
Det her kan vi gøre noget ved.
Hvis der var 90 mandater, der ville, kunne vi sætte os sammen nu og her og lave en aftale og finde ud af, hvordan vi skal gøre det, hvordan vi skal finansiere det, og hvor meget det her skulle have i gennemslag ude i virkeligheden.
Det kunne vi gøre noget ved, men sandheden er jo, at I ikke vil.
Socialdemokratiet vil ikke.
Det er vigtigere for statsministeren at dele penge ud til Afrika og til Ukraine og til EU, til ulandsbistand og til et stigende antal bureaukrater, end det er at holde priserne i bund for danskerne.
Per Husted (S), 2025-12-04:
Hr. Peter Kofod ved udmærket godt, at prisstigninger i Danmark skyldes mange forhold, som vi i regeringen og i Folketinget ikke er herre over.
Det er derfor, at vi laver nogle målrettede tiltag, altså for netop at hjælpe dem, der har det sværest.
Der kom en ny Økonomisk Redegørelse i dag, og det, der glæder mig rigtig meget, er, at vi i øjeblikket ser ind i, at forventningerne til eksempelvis inflationen er helt nede på 1 pct. til næste år.
Vi har en finanslov, hvor der er konkrete tiltag, som koster penge, altså hvor vi har fundet penge, til lige netop at gøre det nemmere at være dansker.