runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-14:
Det er til en af de første sætninger, der blev sagt af ordføreren, nemlig hvad er et hjem uden mor og far?
Det er jo præcis det, der er pointen med de regler, vi har nu, altså at vi netop i vores del af verden mener, at det er en meget stor del af det at have et hjem.
Derfor vil vi have, at man tager sine børn med sig til Danmark, hvis man har et ønske om, at de på et tidspunkt skal være i Danmark.
Man skal ikke efterlade sine børn 5, 6 eller 7 år, som vi har set eksempler på, før man tager dem med til Danmark.
Det handler netop også om barnets tarv, og det er jo netop det, reglerne tager hensyn til.
De her familier er skilt ad, men det er jo ikke lovgivningen, der skiller dem.
De er jo skilt ad i forvejen.
Det vil vi ikke have.
Vi vil have, at forældrene er sammen med deres børn, fordi det er det, der er et hjem.
Thyra Frank (LA), 2018-12-14:
Men det er ikke sådan.
Regeringens kortlægning viser en stigning i antallet af sygeplejersker og social- og sundhedspersonale.
Så det er svært at forholde sig til noget, som den kortlægning, jeg står med, ikke viser.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-12-14:
Men jeg står jo ikke heroppe og skaber en perfekt virkelighed.
Jeg ved da godt, at der er rådne æbler i kassen.
Sådan er det jo i vores samfund i det hele taget.
Men den vigtige overvejelse bliver jo, hvad det så er, der vejer tungest.
Hvilket hensyn er det så vi tager i forhold til den måde, vi indretter vores lovgivning på?
Der appellerer jeg bare til, at vi tager et hensyn, der betyder, at der ikke er nogen som helst børn, som er integrationsværdige, og som vokser op og bliver fine danske statsborgere, som får et nej, fordi vi tager det hensyn, som ordføreren henviser til.
Jeg anerkender, at der kan være udfordringer, og vi har en straffelov og vi har en lovgivning i Danmark, man skal leve under.
Så må den jo træde i kraft, hvis det er, at der er nogle, der ikke lever i overensstemmelse med lovgivningen.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-14:
Ja, de historier påvirker os alle.
Der synes jeg bare, det ville klæde Alternativet, at man havde sådan en lidt større forståelse for den anden side af det, nemlig de historier, man ikke ser i medierne, altså de børn, som på grund af den her lovgivning er blevet i Danmark eller er kommet med til Danmark.
Man har tidligere set eksempler på børn, der blev taget ud af det danske samfund og sendt til Pakistan f.eks., fordi forældrene, selv om de ønskede at bo i Danmark, ikke ønskede, at deres børn skulle vokse op med de normer og værdier, der nu engang gælder her.
De sager forhindrer vi i dag, og det er meget, meget glædeligt.
Jeg synes bare grundlæggende, det ville klæde Alternativet at anerkende, at selv om de børn ikke kommer i medierne mere, fordi de har levet i Danmark f.eks. og måske endda har haft et godt dansk ungdomsliv her, så er der stadig væk et kæmpe hensyn til dem.
Og det er glædeligt, at reglerne forhindrer, at de bliver sendt af sted, og gør, at de bliver taget med til Danmark.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-12-14:
Jo, det tror jeg det er.
Men skal det så afholde den 17-årige fra at få muligheden, hvis den specifikke individuelle 17-årige så faktisk viser gode integrationsmuligheder, altså bare fordi man så ikke har været her i lang tid?
Det er jo det, jeg mener.
Vi har jo set alle de sager, og vi har rigtigt nok hørt om dem i pressen, med børn, som er velintegrerede, som går i danske skoler, taler dansk, går til fodbold, og hvad ved jeg, og som så får at vide, at de ikke kan være i Danmark, netop kun på grund af at de har været for længe væk fra deres mor.
Så jeg er jo ikke uenig i den præmis.
Men betyder det så, at vi skal sige nej til dem, der ikke er kommet med med det samme?
Det vil jeg ikke mene.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-14:
Jeg vil blot høre, om ordføreren dog ikke er enig i, at chancen for en vellykket integration er større, hvis et barn kommer hertil som 8-årig end som 17-årig.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-14:
Det er bare lige for god ordens skyld.
Jeg brugte det i onsdags, da vi havde en lignende diskussion, i forbindelse med at jeg netop sagde, at jeg tror, at de fleste af os ville tage vores børn med på samme fly, men at der kan være gode begrundelser for, at barnet kommer senere, f.eks. hvis man skal afslutte et behandlingsforløb eller et kostskoleophold eller andet, og det skal vores lovgivning selvfølgelig kunne tage hensyn til.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-14:
Tak for det, formand.
Som med så meget andet handler familiesammenføringsregler om, at man vægter forskellige hensyn op mod hinanden.
Der er hensynet til, at man kan tage sin udkårne og eventuelt dennes børn med sig til Danmark og leve her sammen.
Det handler grundlæggende om folks mulighed for at søge deres egen lykke.
På den side er der hensynet om, at man ikke lægger andre til last, altså at man kan forsørge sig selv, men også, at vi beskytter børn fra forældre, som ikke ønsker, at deres børn skal vokse op i et vestligt land med de værdier og normer, vi nu engang har i vores del af verden.
Og nogle gange rammer de hensyn mod hinanden, og reglerne rammer nogle, vi egentlig ikke ønsker de skulle ramme.
De sager kommer i medierne, og de påvirker os alle.
De sager, som ikke kommer i medierne, er dem, som lovgivningen forhindrer, altså børn, som i fraværet af gældende lov ville være blevet efterladt i hjemlandet eller sendt tilbage til hjemlandet.
De sager interesserede pressen sig enormt meget for, dengang lovgivningen ikke forhindrede dem.
Det, vi altså skal huske, er, at der i dag lever mennesker i Danmark, som i fraværet af de nuværende regler var blevet efterladt i hjemlandet eller sendt tilbage til hjemlandet på genopdragelse.
Hensynet til de børn vil vi ikke gå på kompromis med.
Vi er meget glade for, at integrationsministeren har indkaldt til forhandlinger.
Vi er åbent sagt, at der er to ting, vi gerne vil gøre.
For det første vil vi sikre os, at moderen, som det jo ofte er, er oplyst om konsekvenserne af ikke at tage sine børn med sig til Danmark.
Vi skal i den forbindelse huske, at det gør langt de fleste.
Og når man gør det, finder der jo slet ikke nogen integrationsvurdering sted.
Der er altså her i høj grad tale om et sådan sydøstasisk fænomen.
For det andet vil vi også gerne kigge på, om selve vurderingen af integrationspotentialet kan ændres, således at der lægges lidt mere vægt på, hvordan barnet klarer sig i Danmark – hvor godt det klarer sig i skolen, om det har lært dansk osv. osv.
Men vi vil som sagt ikke gå på kompromis med hensynet til, at vi forhindrer, at børn ikke bliver taget med til Danmark eller bliver sendt tilbage til hjemlandet.
Der skal man også være ærlig og sige, at nogle af de sager, vi har set i pressen, hvor børn er blevet efterladt i hjemlandet i mange år, ikke ville kunne forhindres.
Peter Juel-Jensen (V), 2018-12-14:
Tak for det, formand.
På vegne af Venstres ordfører på området, Mads Fuglede, som desværre ikke har mulighed for at være i salen i dag, læser jeg nu hans tale op: Lad mig starte med at understrege, at det selvfølgelig er vigtigt at lægge vægt på barnets tarv i sager om asyl og opholdstilladelse.
Vi skal tage hensyn til de særlige behov, som et barn, der kommer hertil, måtte have.
Og det er selvfølgelig noget, der ligger Venstre på sinde.
Når det er sagt, mener jeg, ligesom ministeren, at den gældende danske lovgivning og praksis allerede tager højde for barnets tarv.
I Venstre finder vi derfor ikke yderligere grund til at understrege dette i lovgivningen.
SF kommer i dette beslutningsforslag med flere konkrete forslag til, hvordan de mener at barnets tarv kan styrkes.
Jeg vil afholde mig fra at redegøre for den nuværende lovgivning og sagsbehandling på området, da jeg mener, at ministeren har dækket dette godt.
Som reglerne er i dag, øger vi forældrenes incitament til at tage deres børn med til Danmark så hurtigt som muligt til gavn for netop børnene.
I Venstre mener vi derfor, at de nuværende regler på dette område er ganske fornuftige.
Forældre skal ikke kunne lade deres børn blive i hjemlandet for at undgå, at de fra barnsben bliver præget af danske normer og værdier.
Og som jeg har sagt ved tidligere lejligheder, mener vi, at det er helt afgørende for en vellykket integration, at børnene kommer til Danmark så tidligt som overhovedet muligt.
Med de nuværende regler sikrer vi, at alle forældre har et klart incitament til at tage deres børn med til Danmark, lige så snart de selv rejser hertil.
Jeg har selvfølgelig fuld forståelse for den svære situation, som nogle af familierne står i.
Derfor glæder det mig, at Udlændinge- og Integrationsministeriet vil styrke vejledningen, så reglerne i fremtiden ikke kan komme bag på nogen.
Afslutningsvis vil jeg gerne understrege, at vi i Venstre er villige til at lave mindre justeringer af lovgivningen, så vi undgår, at den rammer skævt, men jeg mener også, at barnets tarv allerede indgår som et centralt element i lovgivningen og i sagsbehandlingen, der vedrører børn.
På den baggrund kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Marie Krarup (DF), 2018-12-14:
B 30 er et af flere forsøg på at ændre praksis i forbindelse med de enkeltstående, men meget omtalte sager, hvor børn ikke kan få ophold i Danmark, fordi de ikke skønnes at have integrationspotentiale.
Forslaget går ud på at inddrage barnets tarv mere, end man gør i forvejen.
Forslagsstillerne ønsker også, at selve vurderingen af integrationspotentialet skal ændres, sådan at børn, der taler dansk, passer deres skolegang osv., ikke kan vurderes uegnede til integration.
Sagerne i medierne virker sørgelige, men vi skal huske på, at vi ikke kender alle sider af sagen.
Derfor skal man også passe meget på, når man reagerer på enkelte personsager, der tages op i medierne.
I Dansk Folkeparti har vi erklæret os villige til at se på, hvad man kan gøre for at justere på administrationen af sagerne og eventuelt også på lovgivningen, men det bliver næppe disse forslag, som vi vil sige ja til.
For i Dansk Folkeparti ønsker vi at fastholde den stramme udlændingepolitik, og vi ønsker at gøre det umuligt for forældre at sende deres børn på genopdragelse til hjemlandet eller at vente med at tage dem til Danmark, fordi de ønsker at undgå, at børnene bliver danske.
Og jeg synes, det ser ud, som om det her forslag gør det muligt i højere grad netop at få ophold, selv om man venter meget længe med at tage børnene til Danmark eller at sende dem på genopdragelse.
Derfor mener jeg ikke, at det er det her forslag, der bør være løsningen på de problemer, vi har set i medierne med de historier med børn, der ikke kan få ophold i Danmark.
Så Dansk Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-14:
Tak til SF for at rejse den her diskussion.
I Socialdemokratiet synes vi helt generelt, at udlændingelovens regler om opholdstilladelse er fornuftige; det er de her regler, der sikrer, at danskere kan gifte sig med udlændinge og få deres ægtefælle hertil og også få ægtefællens børn hertil under nogle rimelige vilkår; det er også den lov, der sikrer, at mennesker, der har brug for beskyttelse, kan få den her i vores land, både voksne og børn.
Men det er klart, at da vi lever i en retsstat, regulerer vi de her regler efter love og paragraffer, og vi kan ikke undgå, at der vil være enkelte sager, som falder anderledes ud, end det i hvert fald på overfladen ser ud til, at de burde.
Derfor tror jeg også, det er vigtigt, at vi som Folketing ikke går i panik og ændrer lovgivningen, hver eneste gang der har været en sag i medierne.
Men her på det seneste har der været mere end en enkelt sag, der har faktisk været adskillige, som har handlet om det samme, nemlig om familier, som søger sammenføring med et barn, der opholder sig i hjemlandet.
Derfor synes jeg også, det er helt relevant, at vi tager de her diskussioner nu for tredje eller fjerde gang her i Folketingssalen ud fra det udgangspunkt, at hvad der ikke kan forklares, kan heller ikke forsvares.
Og som jeg også har sagt før, har jeg selv lidt svært ved at forklare, hvorfor nogle af de her sager ender med afslag og andre ender med opholdstilladelse.
Vi kan så forstå på regeringen, at der snart bliver indkaldt til forhandlinger omkring en del af de her spørgsmål, og på den baggrund så vil jeg mene, at det vil være bedst, hvis vi tager diskussionen nu, for det kan være gavnligt, men at vi måske kan slutte det her beslutningsforslag af med en fælles beretning i udvalget, hvor vi fastlægger nogle grundlæggende principper for, hvordan vi synes at børnenes retsstilling i de her sager bør være.
Hvis forslagsstillerne alligevel sender forslaget til afstemning, vil Socialdemokratiet stemme gult, altså hverken for eller imod.
Omvendt vil vi ikke tage forskud på de kommende forhandlinger.
Dertil må jeg sige, at jeg også er lidt usikker på, hvorvidt det vil være fornuftigt at give opholdstilladelse til alle familier, så længe asylsagerne trækker ud i 6-7 år, og jeg vil faktisk sige, at jeg tror, det vil kunne være problematisk; det er selvfølgelig, under forudsætning af at jeg har forstået forslaget rigtigt.
Endelig er jeg lidt i tvivl om, hvorvidt forslaget sparker en åben dør ind.
Barnets tarv står jo allerede ret centralt placeret i udlændingelovens § 9 c, endda helt centralt i stk. 1, og så vidt jeg lige har kunnet undersøge det, er det noget, der blev indsat i 2002 specifikt for at understrege barnets tarv i de her sager.
Men vi ser frem til diskussionen.
Karin Nødgaard (DF), 2018-12-14:
For lige at følge op på det om øremærkning: Det er egentlig noget, som ministeren siger man gerne vil have – sådan hører jeg det i hvert fald – er det sådan en almindelig tankegang i Liberal Alliance, at man gerne vil have den der øremærkning?
Det er den ene del af det.
Den anden del er, at ministeren sagde i sin indledende tale, at ministeren har besøgt alle 98 kommuner.
Det synes jeg er rigtig fint, for så får man et godt billede af, hvad der egentlig foregår, og det er også i forhold til, at vi kan se, at der er stor forskel på kommunerne.
Thyra Frank (LA), 2018-12-14:
Med hensyn til om jeg har talt om det, når jeg var ude, har jeg, hvis det har været aktuelt, lige nævnt, at det er meget vigtigt.
Man skal se på den enkelte ældre og se på, hvilke behov den enkelte har, og handle ud fra det.
Med hensyn til øremærkning: Jeg vil jo sige, at man selvfølgelig også altid skal se på, hvor det giver mening.
Det kan måske også medføre noget ekstra bureaukrati.
Men som sagt følger jeg i allerhøjeste grad Folketingets indstilling og mener jo også, at det er afgørende, at kommunerne i deres prioritering styrker ældreområdet ud fra de lokale behov, der måtte være.
Det ansvar forventer jeg selvfølgelig også at kommunerne tager.
Jamen jeg følger selvfølgelig Folketingets indstilling, og jeg synes, at øremærkning kan være en god ting.
Jeg følger det herefter.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-12-14:
Tak for det.
Regeringspartierne og Dansk Folkeparti står jo sammen om en vedtagelse her i dag, som bl.a. lægger op til at gå til kommunerne, hvis de svigter deres forpligtelse.
Og den følger jo op på vedtagelsen af 7. december 2017, hvor de samme partier siger, at Folketinget påtaler over for kommunerne, at ældreplejen er en kerneopgave for kommunerne, og at nedprioritering af ældreplejen vil blive mødt med yderligere øremærkning af de midler, kommunerne har til rådighed.
Jeg har her til morgen
stillet et udvalgsspørgsmål, hvor jeg beder om at få oplysning om udviklingen i udgifter til service til ældrepleje.
Hvis det svar kommer tilbage, at der til næste år er budgetteret med færre midler, end der vil blive brugt i indeværende år, vil jeg bare høre, om regeringen så føler sig forpligtet af dels den vedtagelse, man har lagt stemmer til, dels den vedtagelse, man planlægger at lægge stemmer til, i forhold til at gå til kommunerne og bede dem om at opprioritere ældreområdet?
Thyra Frank (LA), 2018-12-14:
Tak for debatten i dag.
Som jeg nævnte indledningsvis, synes jeg, det er rigtig godt, at vi nu har haft lejlighed til bredt her i Folketinget at drøfte, hvordan vi løbende kan gøre en god ældrepleje endnu bedre.
Samtidig er jeg også glad for muligheden for her i dag at kunne samle op på de mange nye initiativer, som er på vej på ældreområdet.
Så igen, tak til Dansk Folkeparti for at rejse debatten her i dag.
Vi har haft en god debat om ældreområdet, og man må jo sige, at vi er kommet langt omkring.
Ved den netop indgåede finanslovsaftale for 2019 har vi sammen med Dansk Folkeparti for fjerde år i træk indgået en aftale om finansloven, hvor ældreområdet har fået meget høj prioritet.
Lad mig blot gentage, at regeringspartierne sammen med Dansk Folkeparti de seneste år bl.a. har sikret den årlige værdighedsmilliard til mere værdig ældrepleje i kommunerne, indførelse af værdighedspolitikker i alle landets kommuner og 500 mio. kr. årligt til en bedre bemanding i hjemmeplejen, på plejehjem, plejecentre og friplejehjem, og med den seneste finanslovsaftale for 2019 har regeringen sammen med Dansk Folkeparti prioriteret yderligere 650 mio. kr. til at understøtte en tryg og værdig alderdom for svækkede ældre.
Oven i det kommer så som nævnt i min indledende tale de mange ambitiøse og målrettede initiativer på ældreområdet, som vi har fået igennem ved de seneste satspuljeaftaler sammen med alle satspuljepartierne.
Jeg vil gerne fastholde, at regeringen med sin vedholdende prioritering af ældreområdet gang på gang har vist, at vi er bevidst om udfordringerne på ældreområdet, og at vi er parat til at sikre nogle gode rammer for området.
Vi tager også ansvaret for løbende at udvikle området både fagligt kvalitetsmæssigt og økonomisk.
Det er min holdning, at regeringens politik på ældreområdet viser, at vi tager fat på de udfordringer, der kan være i ældreplejen; vi lukker ikke øjnene, vi handler faktisk.
Vi vil også fremadrettet følge udviklingen på ældreområdet, så vi holder det rette fokus, nemlig at sikre tryghed og værdighed i plejen og omsorgen for vore ældre borgere, så de ældre trygt kan gå deres alderdom i møde.
Tak for ordet.
Karin Nødgaard (DF), 2018-12-14:
Så vil jeg egentlig bare ganske kort høre: Hvad er ministeren mest stolt af at have fået gennemført i sin ministertid?
Lotte Rod (RV), 2018-12-14:
Vi har sagt, at vi godt kunne se en model, hvor alle, som er nedslidte i en grad, der gør, at de ikke kan arbejde på fuld tid, skal have lov til at gå på pension før.
Det er den mest vidtgående model, jeg har hørt i Folketinget.
Og det synes jeg også er nødvendigt, fordi det jo er sådan, at der bare er meget, meget store forskelle på os.
Og derfor er der behov for, at der er nogle, som sagtens kan arbejde længere, fordi de lever længere, hvorimod der er en anden gruppe, som har brug for at gå tidligere på pension end i dag.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-12-14:
Jeg er sådan set med på, at vi skal forebygge nedslidning i fremtiden.
Men det ændrer ikke ved, at rigtig mange af mine kolleger derude, som også er på min egen alder, allerede er slidte og faktisk har svært ved at se, hvordan de skal holde til arbejdet frem til den allerede høje pensionsalder.
Så hvad gør vi i forhold til lige præcis den gruppe?
Og hvis ordførerens svar er, at de skal på en seniorførtidspension, så siger vi jo i virkeligheden til dem, at de skal finde sig i en fattigere alderdom end andre.
Lotte Rod (RV), 2018-12-14:
Jeg er enig i det sidste, som SF's ordfører siger.
Det ene er, at vi i Radikale Venstre foreslår, at alle mennesker skal have en uddannelseskonto, som gør, at alle har meget bedre muligheder end i dag for at efteruddanne sig i løbet af deres liv, fordi der er job, som man ikke kan blive ved med at have i mange år, fordi de er for hårde.
Det andet svar er, at vi ønsker en væsentlig lempelse af vores pensionsmuligheder, sådan at alle, der er nedslidte, kan gå tidligere på pension.
Vores oplevelse er faktisk, at det i dag er alt for svært, og at vi lader folk i stikken, fordi vi lige nu sætter os mellem to stole, nemlig ved at dem, der godt kunne arbejde noget mere, ikke gør det, og at dem, som er nedslidte, tvinges til at arbejde, længere tid end de kan.
Derfor skulle hele ideen med at lave en pensionsreform være, at vi kan skabe bedre forhold for dem, der har brug for det.
Men jeg synes ikke, ordføreren skal sige det til nogen, for det ødelægger bare vores image som dem, der er de hårde i pensionsdebatten.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-12-14:
Tak for det.
Vi har brugt rigtig meget tid sammen på at tale om nedslidte ældre medarbejdere.
Og specielt inden for sundhedsfaget, inden for slagterifaget og inden for de ufaglærte områder oplever vi, at flere og flere har rigtig svært ved at få den seniorførtidspension, som jo skulle have modvirket ulemperne ved at hæve pensionsalderen.
Er det ikke bare kommet for langt ud?
Er der ikke bare en grænse for, hvad De Radikale tænker, når vi snakker pensionsalder og hvor længe vi kan blive ved med at arbejde?
Lotte Rod (RV), 2018-12-14:
Det giver også rigtig mange penge, hvis vi sætter pensionsalderen op, som vi har aftalt, men gør det, før vi har aftalt.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-12-14:
Jeg fik bare det indtryk, at fru Lotte Rod havde nogle reformer i tankerne, som ville skabe økonomi fremover.
Lotte Rod (RV), 2018-12-14:
Vi synes, at den reform, som vi oplagt står over for at fremrykke, er reformen om, at pensionsalderen skal hæves, og det mener vi, fordi vi på den måde så både ville få råd til at få flere pædagoger, at få afskaffet besparelserne på uddannelse, at få gjort mere for vores ældre, samtidig med at vi ville kunne lave en meget mere målrettet indsats for de ældre, som har brug for at trække sig tidligere tilbage fra arbejdsmarkedet.
I dag oplever jeg, at vi på den ene side ikke har penge nok til det, vi gerne vil, og på den ene side faktisk heller ikke hjælper de ældre, som har brug for at gå tidligere på pension, end de kan i dag.
Thyra Frank (LA), 2018-12-14:
Jeg vil sige det sådan, at der har været mange ting, der har været vigtige.
Det er jo svært at nævne én ting.
For mig har det været vigtigt, at vi tager os af de pårørende, og jeg synes, det er vigtigt, at vi støtter kommunerne i, at de ældre kan få en værdig død.
Og så er der nu her sidst det, som vi forhåbentlig får vedtaget næste onsdag, nemlig at vi ser på indsatsen mod ensomhed og sorg og det øgede antal selvmord, og at vi nu sammen med Dansk Folkeparti hjælper kommunerne til at holde en hånd under de mennesker, som har det svært.
Der er mange opgørelsesmetoder, og der er mange måder at regne tingene ud på.
Astrid Krag (S), 2018-12-14:
Tak for det.
Ministeren repræsenterer jo et parti, Liberal Alliance, som gerne ser, at der er en endnu lavere vækst i de offentlige udgifter end det, vi oplever i de her år, hvor velfærden er underfinansieret med omkring 4,5 mia. kr. med statsministeren ved roret.
Det er ikke, fordi jeg vil begive mig ud i en eller anden lang taldiskussion, det bliver sjældent sådan rigtig interessant, men jeg vil gerne spørge ældreministeren, ligesom jeg spurgte ældreministerens partikollega, omkring det faktum, at der er blevet 3.700 færre fuldtidsansatte i vores ældrepleje, siden den her regering trådte til, altså siden hr. Lars Løkke Rasmussen blev statsminister.
Og i en årrække er der altså kommet markant flere ældre.
Spørgsmålet er helt enkelt.
Det lykkes mig ikke at få et svar fra ordføreren for Liberal Alliance, men det kan være, at ældreministeren nu vil svare mig på det den her gang.
Er det fuldstændig uproblematisk set gennem ældreministerens briller, at der er blevet 3.700 færre fuldtidsansatte i vores ældrepleje, siden hr. Lars Løkke Rasmussen blev statsminister?
Thyra Frank (LA), 2018-12-14:
Jeg siger ikke, at der ikke er nogle områder, hvor man kan gøre det bedre.
Og jeg siger ikke, at der ikke er noget.
Det er jo derfor, vi konstant prioriterer det her område og giver flere penge.
Der er også nogle steder, hvor det fungerer; man ser ovenikøbet inden for den samme kommune, at på nogle plejehjem virker det og på et andet plejehjem virker det ikke.
Og så må man spørge, hvad det så handler om.
Jeg tror, det er meget, meget forskelligt, hvad det her handler om.
Men jeg vil til enhver tid sige, at vi selvfølgelig skal have det personale, der er behov for, og selvfølgelig skal folk i bad, når der er behov for det.
Det synes jeg er meget væsentligt.