Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-09-07:
Mange tak.
I sidste uge blev der bevilget 30 mio. kr. til ofrene for naturkatastrofen i Nordgrønland i Nuugaatsiaq og Illorsuit, og jeg ved, det betyder rigtig, rigtig meget for folk, at regeringen også bakker op og er med til at sikre nogle penge til genopretningen her.
Jeg vil også gerne sige tak til politiet og til forsvaret, både i Grønland og i Danmark, fordi man har ydet en ekstraordinær indsats i forbindelse med naturkatastrofen.
De her penge er virkelig nogle, der falder på et tørt sted.
Så tusind tak.
Derfor er det også meget relevant at spørge, om det er en ny virkelighed, altså om det skyldes klimaforandringerne og de konsekvenser, som der er.
Og derfor er jeg også rigtig glad for, at regeringen bakker op med midler til at lave de her undersøgelser, i forhold til om der sker flere fjeldskred i Grønland.
Regeringen har i sidste uge fremsat et finanslovsudspil med overskriften »Et trygt og sammenhængende Danmark«, og i udspillet bliver der lagt vægt på, at der skal findes nogle flere midler til forsvaret, til politiet og til kriminalforsorgen.
Og alle tre områder kan man sige sådan set også er nogle områder, som Danmark varetager på vegne af Grønland, så derfor synes jeg, det er på sin plads, at man i regeringen også forholder sig til det store behov, som der er for at styrke områderne i Grønland.
Vi ved også, at der er en del af disse forbedringer, som skal ske i efteråret via de forskellige forlig, bl.a. forsvarsforliget og kriminalforsorgsforliget, og det er desværre forlig, som vi ikke er inviteret med til.
Vi så, at ved det sidste kriminalforsorgsforlig blev kriminalforsorgen i Grønland en del af besparelserne.
Det mærkede man ret massivt, fordi det er nogle små enheder.
Vi var desværre kun i meget begrænset omfang en del af de nye initiativer, og det betød, at de mange nye initiativer, som der blev taget til bl.a. børn af indsatte, nye midler til uddannelse af fængselsbetjente og til en styrkelse af uddannelses- og arbejdsmarkedsparatheden for de indsatte, ikke kunne mærkes i Grønland.
Hvis vi ser på det kommende kriminalforsorgsforlig, mener vi fra Inuit Ataqatigiits side, at fokus bl.a. skal være på uddannelse af anstaltsbetjente, så man sikrer, at den kommer op på samme niveau som danske betjentes.
Et andet forlig, som der indgås her inden længe, er forsvarsforliget.
Mange af de anbefalinger, som der kommer fra regeringens egen Arktisanalyse, er endnu ikke blevet til virkelighed.
I Inuit Ataqatigiit mener vi, at størstedelen af de ansatte i Arktisk Kommando i Grønland skal være grønlændere, og vi mener derfor, at der skal etableres en forsvarsuddannelse i Grønland med fokus på de mange civile opgaver, som der er i Grønland.
Der er blevet afsat 120 mio. kr. årligt for at styrke indsatsen i forhold til forsvarets opgave i Arktis og i Grønland, men man har ikke fundet penge, kan man sige, til den her forsvarsuddannelse, som vi faktisk gerne så at der var i Grønland.
Hvis man kigger på formålet med selvstyreloven, er det, at de 32 områder, som Danmark varetager på vegne af Grønland, kommer op på niveau med samme områder i Danmark.
Og derfor er det også en skævvridning, når vi ikke bliver inviteret med – vi, der repræsenterer det grønlandske folk – i de forskellige forlig, som også vedrører Grønland.
Det gør, at gabet imellem kriminalforsorgen og forsvaret i Grønland og i Danmark bliver endnu større.
Det betyder også, at efterslæbet bare bliver endnu større.
Jeg synes, det er på tide, at man får stoppet den her negative forskelsbehandling.
Fra Inuit Ataqatigiits side har vi gjort det, at vi har taget fat i retsordførerne og i forsvarsordførerne, som kommer til at sidde med ved forligene, men jeg mener ikke, at det burde være nødvendigt.
Derfor er det også mit håb, at det fingeraftryk, som jeg sætter i den her valgperiode, er, at Grønland fremadrettet bliver inviteret med til de her forlig.
Regeringen har i sit finanslovsudspil afsat 10 mio. kr. årligt ekstra til at styrke justitsområdet, i alt 40 mio. kr.
Det er rigtig, rigtig glædeligt, fordi det virkelig er et område, som har haft behov for et løft.
Fra Inuit Ataqatigiits side har vi taget initiativ til en høring i Folketinget om netop at styrke justitsområdet.
Vi har lavet et justitspolitisk udspil, og så har vi fremsat et beslutningsforslag her i Folketinget.
Det er rigtig, rigtig glædeligt.
De prioriterede områder, som vi er optaget af i forhold til justitsområdet, er at sikre lige løn for lige indsats.
Det handler om, at vi også skal sikre længere uddannelse til anstaltsbetjente, til kredsdommere og til forsvaret.
Så handler det om, at vi får etableret en ny anstalt i Sisimiut – får fundet en anden løsning i hvert fald, for den, vi har i dag, er en gammel barak, som ikke er velegnet til formålet.
Vi så også gerne, at man kiggede på det store behov, der er for en ny politistation i Qaanaaq i Nordgrønland, så man sikrer nogle mere tidssvarende forhold for dem, som passer på os – alle os andre.
Til allersidst mener vi også, der er behov for, at man kigger på et mere moderne it- og radiosystem.
Jeg er tidligere kommet med eksempler på, hvordan politiet nærmest må ligge nederst i bunken og bruge deres egne telefoner til at ringe efter forstærkning.
Det synes jeg ikke er passende.
Så selv om de her 40 mio. kr., som bliver afsat i finanslovsforslaget, kan lyde af rigtig meget, kan jeg nævne, at bare det eksempel, jeg kom med, altså radiosystemet, f.eks. koster 40 mio. kr.
Det er noget, vi ved skal ske.
Så jeg synes, det er vigtigt, at de penge, der er blevet afsat til at styrke justitsområdet, også bliver løbende evalueret i regeringen og i Rådet for Grønlands retsvæsen, ligesom vi her i Folketinget skal forholde os kritisk til, om der er afsat nok penge.
Særlig i forhold til justitsområdet vil jeg gerne fremhæve etableringen af landsforsvarsembedet, som er blevet iværksat, uden at der blev afsat ekstra midler til den her opgave.
Jeg synes, det er direkte urimeligt over for den nye landsforsvarer, som kom ind i sin stilling for ikke særlig lang tid siden, og jeg synes, det er urimeligt over for forsvarerne i Grønland.
Det betyder, at landsforsvareren har svært ved at sikre uddannelse og efteruddannelse, som allerede står foreskrevet i bekendtgørelsen herom, med de midler, som er blevet afsat.
Hvis vi har et mål om at styrke retssikkerheden, styrke forsvarerne, er det vigtigt, at vi er opmærksomme på, at de rette midler også er der, og det er der behov for at man kigger på i forhold til landsforsvareren.
Ser vi frem imod det kommende folketingsår, mener vi, at regeringen bør tage nye initiativer i forhold til at sikre en inklusion af herboende grønlændere.
Vi ved, at langt størstedelen af de mere end 16.000 grønlændere, som bor i Danmark, er velfungerende, har et godt liv, trives – mange er i arbejde og bidrager til samfundet, betaler skat, yder en indsats og også gerne arbejder frivilligt derudover.
For nylig var der et arrangement i Aalborg, hvor kulturministeren deltog, som vi også var med til at tage initiativ til.
Det hedder »Grønlandske nuancer«, og jeg vil gerne takke kulturministeren og regeringen for at vise interesse for det.
Fokus for arrangementet var alle succeshistorierne, alt det, der fungerer – hvordan kan vi gøre endnu mere af det?
Vi har et projekt som hedder »Nukiga«, som betyder min styrke på grønlandsk, og som Det Grønlandsk Hus i Aarhus har etableret.
Og de kunne sådan set
godt tænke sig at arbejde mere landsdækkende i forhold til at bruge kulturen til at skabe nogle nye muligheder, nogle nye fortællinger om det moderne Grønland, og det håber jeg at regeringen vil se positivt på.
Mange grønlændere, som er i Danmark, vil rigtig gerne arbejde, men det er kun knap halvdelen, som er i arbejde.
Derfor mener jeg også, at beskæftigelse af grønlændere i Danmark bør være et særligt fokusområde for regeringen.
Naalakkersuisut og den danske regering har indgået en aftale om miljøoprydning ved 30 tidligere militære installationer rundtomkring i Grønland, og her er der blevet afsat ca. 150 mio. kr. over de her 5 år, hvor projektet løber.
Men når man kigger på oprydningen af Grønnedal, vurderer man, at det vil koste 250 mio. kr., hvilket er et enormt højt beløb.
Men derfor skal man også forholde sig kritisk til, om de her 150 mio. kr. er nok til at sikre oprydning ved de her 30 installationer.
Det er i hvert fald noget, som vi vil følge og være meget kritiske over for fra Inuit Ataqatigiits side.
Regeringen har i det forgangne folketingsårs haft en lang række politiske ambitioner for at styrke indsatsen i Grønland og i Arktis – den ros synes jeg også regeringen skal have.
Den udenrigs- og sikkerhedspolitiske strategi, forsvarets Arktisanalyse og strategien for forskning og uddannelse i Arktis er alle sammen initiativer, som vi har set her for nylig.
Det er nye initiativer, som kan være med til at styrke rigsfællesskabet, men som også skal følges til dørs med nogle konkrete initiativer, som skal afspejles i finansloven.