runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-14:
Nej, men ordføreren siger, at det her er specialsyet til et socialdemokratisk segment, og det har vi da heller ikke lyst til at støtte.
Men jeg synes da ikke helt, det er det, der sker her, for den der støtte til de grønne drivmidler, finansieringen af grønne drivmidler, altså ikke fritureolie fra Asien, men generelt, f.eks. power-to-x, er da lidt mere en fælles interesse.
Kan ordføreren ikke medgive det?
Der kan man så diskutere, hvor langt man i virkeligheden kom med det.
Men når nu ordføreren tænker, at flyafgiften blev for lav, og at vi risikerer, at noget af det her grønne brændstof bliver fritureolie fra Asien eller måske i virkeligheden planteolie, som ikke har været i frituregryden, for det kan måske også godt betale sig at bruge det, og når ordføreren ikke rigtig har været involveret i de her beslutninger omkring det, er der så en eller anden grænse for, hvor langt Enhedslisten vil være med med hensyn til de her forslag?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-14:
Det er helt korrekt.
Så jeg kan sådan set sagtens forstå den der tilgang til det, i forhold til at man kan få for lidt ud af en forhandling, men det synes jeg ikke var tilfældet her, fordi vi fik startet det op at have en flyafgift.
Det vil sige, at den findes lovgivningsmæssigt, og det vil sige, at man godt kan skrue op for den senere.
Så vi kan godt forholde os til, hvordan det er, vi kommer frem til at flyve mindre, og der kan flyafgifter sådan set godt være et virkemiddel, og så har man en indtægt, man kan bruge til noget.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-11-14:
Tak for det.
I dag står vi over for et forslag, der vil markere et vigtigt skridt fremad i vores indsats for at mindske drivhusgasemissioner i Danmark og også i EU.
Lovforslaget implementerer vigtige dele af EU's Fit for 55-pakke, herunder kravene fra VE III-direktivet samt ReFuelEU Aviation- og FuelEU Maritime-forordningerne.
Fit for 55 handler jo om, at vi i EU samlet set kommer i mål med vores fælles 2030-klimamål.
Her fylder udledningerne fra søfart og luftfart.
Samtidig er begge dele jo også aktiviteter på tværs af EU-landene, så det giver rigtig god mening, at vi også håndterer udledningerne i fællesskab, og at vi også implementerer reglerne ensartet på tværs af landene.
Det handler bl.a. om kvaliteten i frivillige mærkningsordninger, om at sikre, at der er korrekte oplysninger i EU's database for VE-brændstoffer, og at der også er en oplysningspligt for batteriproducenter.
Lovforslaget sikrer, at vi har de tilstrækkelige hjemler til at kunne administrere den nye fælleseuropæiske regulering.
Derfor støtter Venstre også lovforslaget, og jeg skulle hilse fra Moderaternes ordfører og sige, at Moderaterne også støtter forslaget.
Tak for ordet.
Jesper Petersen (S), 2024-11-14:
Lovforslaget her samler hjemmel til at indføre og administrere en række EU-direktiver og -forordninger, især med relevans for søfarten og luftfarten, inden for transportområdet, som det jo er så vigtigt at lykkes med at gøre grønnere, hvis vi skal lykkes med at reducere vores klimabelastning i Danmark og Europa endnu mere og rigtig meget i årene, der kommer.
Tiltagene er et led i at implementere EU's Fit for 55-pakke, der skal understøtte, at EU samlet set reducerer drivhusgasudledningen med mindst 55 pct. i 2030 via initiativer inden for en række sektorer.
Mere konkret berører lovforslaget bl.a., at biobrændstofloven også skal omfatte luftfart og søtransport, så der altså er hjemmel til at indføre krav på de områder i Danmark.
At de her elementer indføres på tværs af EU, giver et større marked for grønne ptx-brændstoffer fra 2030, fordi de altså i højere grad skal anvendes i transportsektoren.
I lovforslaget indgår også fælles frivillige regler for mærkning af produkter, der er produceret på vedvarende energi.
Desuden er der krav til oplysningspligten for batteriproducenter, der kan medvirke til, at batterier kan anvendes fleksibelt i elmarkedet.
Så på forskellige måder bidrager EU-lovgivningen her til, at EU bliver et grønnere kontinent.
Vi skal som kontinent både tage store skridt fremad i klimapolitikken af hensyn til klimaet, og i Europa indebærer det jo så også, at vi, når vi gør det og vi gennemfører sådan en grøn omstilling, bliver mere frie og uafhængige, og Socialdemokratiet kan altså, som det nok anes, støtte lovforslaget her.
Lars Aagaard (M), 2024-11-14:
Tak, og tak til ordførerne for bemærkningerne.
Formålet med aftalen om grøn luftfart er bl.a. at etablere en helt grøn indenrigsluftfart i 2030 samt udmønte pulje til grøn omstilling af luftfarten.
Det var bare en lille detalje.
Lovforslaget har til formål at etablere en bred lovhjemmel i biobrændstofloven, der kan anvendes til at yde støtte til at fremme grønne drivmidler i transportsektoren, reducere drivmidlernes afledte klimaeffekter i transportsektoren, kondensstriber, samt fremme af power-to-x.
Bemyndigelsen er fremtidssikret og vil også kunne bruges til at udmønte nye politiske initiativer om støtte til f.eks. grønne drivmidler eller fremme af power-to-x.
Formålet er at understøtte en hurtigere implementering af fremtidige politiske ønsker til et marked, som forventes at udvikle sig hastigt i de kommende år.
Anvendelse af lovhjemmelen forudsætter, at der er indgået en politisk aftale, hvilket også fremgår af bemærkningerne til lovforslaget.
Sigtet er sådan set – og det er også lidt et svar til hr. Søren Egge Rasmussen – at det bringer os i stand til hurtigt at kunne følge op på den aftale om implementering, vi skal indgå sammen.
Der vil med lovforslaget være udgifter til støttepuljer til grøn luftfart, herunder administrative omkostninger, som finansieres af en passagerafgift.
Hvorvidt lovforslaget vil have yderligere økonomiske konsekvenser, afhænger af, hvorvidt og hvorledes den foreslåede lovhjemmel ellers vil blive brugt til udmøntning af pulje til grøn omstilling af luftfarten og eventuelle fremtidige initiativer.
Støtte til helt grøn indenrigsluftfart skønnes at medføre CO 2 -reduktioner på ca. 0,1 mio. t i 2030, under forudsætning af at puljen får fuldt afløb.
Dette lovforslag kan således bidrage til helt grøn indenrigsluftfart i 2030.
Med disse bemærkninger vil jeg anmode om velvillig behandling af lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-14:
Jeg er da spændt på, om det så er bestemte ordvalg, som kan gøre, at Alternativet vil stemme for det her lovforslag.
Det kunne f.eks. være, at man kalder det fritureruten eller grillbarsruten i stedet for en grøn indenrigsrute.
Ville det være noget, der kunne gøre, at Alternativet stemte for det her lovforslag?
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-14:
Tak, formand.
Alternativet er ikke med i den aftale, der er lavet om den flyafgift, for den er simpelt hen for lav.
Jeg håber så, at det er muligt at forhandle den op.
Det skulle undre mig, men håbet er jo lysegrønt.
Når det handler om det her forslag, vil jeg sige, at det jo er svært for Alternativet at stemme nej til fremme af grønne drivmidler i luftfarten.
Men vi er da godt nok lige nødt til at finde ud af, præcis hvordan det kommer til at se ud.
For i forhold til det med det der fritureolie fra Asien vil jeg sige, at hvis det bliver en slags produkt, der skal bruges i nogen højere grad, så begynder vi at blive lidt tvivlende.
Politiken skriver også, at det faktisk godt kan være, at de bare begynder at lade være med at bruge det til fritureolie og bare eksporterer det direkte som planteolie, for det kan være, at det bliver noget, som er rentabelt.
Hvis det er sådan, og det står der også i Politiken, at man i Danmark skal spise pomfritter nok til at producere grønt brændstof til en flyrute mellem Aarhus og København, så skal vi hver spise 242 kg pomfritter om året.
Det synes jeg godt nok er meget.
Så vi er altså nødt til at prøve at finde ud af, hvordan det her ser ud.
Den del af det, der handler om at bruge provenuet herfra til ældre, synes vi er en god idé.
Det er da trods alt et lille plaster på såret, men nu skal vi simpelt hen følge, hvad det er, der kommer i det her grønne flybrændstof.
Statsministeren stod på talerstolen og sagde, at der skulle være grøn indenrigsflyvning i 2025, og det har jeg hørt flybranchens reaktion på, og den er, at det er fuldstændig umuligt.
Faktisk må flybranchen ikke engang sige udtrykket grønt flybrændstof under de eksisterende betingelser.
Hvis vi skulle følge de regler for greenwashing i markedsføringsloven, som vi har lagt ned over flybranchen, så måtte vi ikke engang sige grønt flybrændstof, når det handler om fritureolie, for det er jo ikke grønt.
Jo, noget af det er en lille smule grønt, men det er jo også transporteret osv.
Vi måtte heller ikke sige grøn trepart – for det er en sort syvpart.
Der er mange ting, vi ikke måtte sige, hvis vi skulle følge de regler, vi har lagt ned over erhvervslivet.
På den anden side har vi også en ytringsfrihed; vi er også nødt til at kunne diskutere tingene i den her sal.
Men nogle gange bliver man altså træt af, at tingene skal lyde fuldstændig anderledes, end de overhovedet er.
Og det er jo også det, som flybranchen har rakt fingeren i vejret i forhold til og sagt: Vi må ikke engang kalde det her fritureolie fossilfrit brændstof, for det er jo transporteret med fossilt brændstof.
Altså, det her er også en opfordring til, at vi begynder at kalde tingene det, de er, i stedet for alt det her greenspeak, som vi står og siger her fra talerstolen.
Samira Nawa (RV), 2024-11-14:
Mange tak.
Det her lovforslag, L 67, handler om at skabe en lovhjemmel til, at vi støtter transportsektorens grønne omstilling.
Mere konkret tager det jo udgangspunkt i den aftale, som regeringen lavede sammen med SF og Enhedslisten om en flyafgift.
Radikale Venstre stod uden for den aftale – ikke, fordi det var en dårlig idé at indføre en flyafgift.
Næh, det var snarere, fordi det, man endte med i aftalen, var en for lav flyafgift, en for lang indfasningsperiode og også, at provenuet fra flyafgiften blev delt i to.
Noget af det blev ført tilbage til branchen, og en anden del skulle så gå til at hæve ældrechecken.
Vi var meget begejstrede for den del, der handler om, at en del af provenuet fra flyafgiften skal føres tilbage til branchens grønne omstilling, men knap så begejstrede for den del, der handler om at hæve ældrechecken.
Men vi støtter det her lovforslag, fordi det giver mulighed for, at man netop kan støtte flybranchens grønne omstilling.
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-14:
Det, jeg prøvede at præcisere, er, at man ikke må kalde det her grønt flybrændstof.
Det må du ikke, hvis du følger den lov, vi har lagt ned over erhvervslivet.
Jeg hørte flyerhvervet forsøge at tale om det i radioen, og de måtte tage kæmpestore forbehold, for de måtte ikke engang bruge de ord, som statsministeren har brugt her på talerstolen.
Så det er det, jeg pointerer.
Man kan kalde det, hvad man vil.
I Alternativt har vi det sådan, at det skal være grønt, så hvis det er grønt i ordets forstand og f.eks. ikke er transporteret på transportmidler, der bruger fossile brændstoffer, så er vi med.
Det skal ikke være greenspeak.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-11-14:
Tak for det, og tak til ministeren.
I Danmarksdemokraterne er vi jo altid stolte af at hjælpe udlændingeministeren, og i dag kan vi så begynde at se, at han er begyndt at lære at gå på udlændingeområdet, ved at Danmarksdemokraterne er kommet med et forslag, der har gjort, at ministeren i hvert fald har lært at tage et skridt.
Virkeligheden er jo bare, som jeg tidligere har sagt, at Moderaterne har styret udlændingeministeren rundt, i forhold til hvad han gerne må gøre, og det er jo også derfor, det er bekymrende for Danmarksdemokraterne med den her dispensationsmulighed.
For vi skal lige minde om, at Moderaterne jo er et parti, hvor en kulturminister ikke mener, at man må sige »målmand«, for det er jo forfærdeligt.
Så det er nok en lidt anden tolkning af verden, end jeg har følelsen af at ministeren normalvis har.
Det, jeg gerne vil spørge ind til, er, om ministeren kan garantere mig for, at ministeren, når nu alle de her islamistiske badeforeninger for kvinder søger dispensation, så er proaktiv og selvfølgelig stopper det.
For ministeren har jo muligheden for at følge op på det og sige, at nu kommer alle de der ansøgninger, hvor ministeren i dag også siger – og hvor jeg jo faktisk også føler det er velment – at det ikke er dem, der skal have lov til det.
Men når de her ansøgninger begynder at komme, vil ministeren så garantere Danmarksdemokraterne for, at det selvfølgelig bliver stoppet, sådan at det bliver et ordentligt forslag og ikke bare noget, hvor vi lukker øjnene for, at der nu bliver dispenseret for det?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-14:
Ja, det vil være det store udgangspunkt, altså at du ikke bare kan få de samme dispensationer, som du har i dag.
Jeg tror også godt, hr. Kim Edberg Andersen kender hr. Mohammad Rona, Moderaterne udlændingeordfører, og hr. Mohammad Rona er jo meget solid, ja, han er endda bosiddende i Nordjylland, og det må jo tælle i hr. Kim Edberg Andersens bog.
Så jeg tror ikke, at det der med, at hr. Mohammad Rona skulle give i tusindvis af dispensationer og åbne på kryds og tværs, er virkeligheden.
Men jeg synes, det er en vigtig debat, og jeg tror, vi her har fundet en god løsning.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-11-14:
Så jeg hørte ingen garanti for det, og det vil så sige, at danskerne kan se frem til, at det her bare bliver Socialdemokraterne, der går ud og siger, at man nu gør noget, og vi så om 2 år kan tage et slagsmål om det.
For vi venter et helt år, før vi kan begynde at se det, og så skal I også have lov til at lave en opgørelse, og så går der et år mere, og så fortsætter det i det uendelige.
Ja, og hr. Mohammad Rona er selvfølgelig bosiddende i Nordjylland, men han er jo ikke nordjyde på den måde.
For jeg føler simpelt hen ikke, at en nordjyde på den måde vil komme i Folketingssalen og så have den her form for holdning.
For jeg mener faktisk, at hr. Mohammad Rona er mere end det, han får udtrykt at være.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-14:
Så det er jo rigtigt, at det ikke er Nordjylland, så vidt jeg husker, selv om de deroppe nogle gange, i hvert fald i mit eget parti, godt kan være lidt talebanske.
Men det er en anden diskussion.
Hr. Kim Edberg Andersen siger, at Socialdemokratiet bare kommer og siger, at vi nu gør noget.
Det her er en konkret ændring, der kommer til at betyde, at der er stop for hold, og der kan så være enkelte dispensationsmuligheder.
Det kan godt være, at vi kun laver den her ting, men indtil videre er det jo meget sparsomt, hvad Danmarksdemokraterne i det hele taget har fået igennem af udlændingestramninger.
Så det er trods alt bedre med ét skridt end nul skridt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-11-14:
Tak, og jeg beklager, at jeg kom lidt for sent.
Jeg sad i et møde, og det går jo lidt hurtigt herinde i salen i dag.
Ros til regeringen for at ændre i bekendtgørelsen.
Det, jeg undrer mig over, er, at det har taget så lang tid.
Jeg har været i politik i 25 år, og i alle de år har vi talt om kønsopdelt undervisning, og det har været en torn i øjet på de fleste, og vi har kendt problemets omfang.
Hvorfor skulle der gå så lang tid?
Hvorfor kommer det først nu?
Hvorfor var det ikke sidste år?
Hvorfor var det ikke for 2 år siden?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-14:
Jeg kan i hvert fald svare på, hvorfor det ikke var sidste år, og det var, fordi vi her fik et beslutningsforslag – det var i hvert fald i 2023, og jeg kan ikke huske den præcise måned – hvor vi blev stillet over for et krav om at lukke kønsopdelt svømning på den her måde, hvor der ikke må være andre i svømmehallen, og jeg ville gerne vide, om det var et reelt problem.
For vi har jo set eksempler på det et enkelt sted eller to steder, men jeg synes også, det er meget voldsomt at skulle gå ind og lovgive, hvis det reelt drejer sig om et par enkelte steder.
Nu viste det sig så, at det var 11-12 kommuner, som praktiserede det, og at der også var en del kommuner, som aktivt forsvarede det.
Den radikale rådmand i Aarhus var f.eks. meget udfarende i sit forsvar for det.
Det her var den bedste vej til integration, tror jeg han mente, og tilsvarende var det i Kolding og i København, hos mine egne partifæller, og det er jeg bare uenig i.
Jeg synes, at den debat har været fornuftig, og nu tror jeg, vi på en eller anden måde er kommet til et sted, hvor vi så siger, at der må træffes en beslutning, og det må være, at man selvfølgelig skal have lov til at kunne komme ind som medarbejder i en svømmehal, selv om der er kvindesvømning og man er en mand.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-11-14:
Tak for det.
Ministeren nævner de 12 kommuner, som er meget positive over for kønsopdelt svømmeundervisning.
Vil ministeren følge op på ændringen og finde ud af, om de berørte kommuner så også gør det, de nu skal gøre?
Jeg har selv siddet i kommunalpolitik, og jeg ved, hvor mange veje der er til at undgå at gøre det, som Folketinget beslutter.
De omgår ikke loven, men de er meget kreative.
Hvad vil regeringen gøre for at følge op på det, man har besluttet?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-14:
Der kommer til at være en overgangsperiode næste år for de hold, der allerede er tildelt halv tid, eller hvad det hedder, rundtomkring, og så skal det være slut fra den 1. januar 2026.
Det vil f.eks. sige, at de i Aarhus Kommune, hvor et flertal i byrådet – altså ikke med mit eget parti, men af andre partier – har vedtaget, at det her skal fortsætte, vil være nødsaget til at stoppe det.
Sådan vil det være, og hvis der er nogle, der alligevel bliver ved med at gøre det, så vil det selvfølgelig være på den måde, at vi siger, at det kan de ikke gøre. Og i sidste ende vil det jo også være en sag for Ligebehandlingsnævnet.
Ja, det er jeg tryg ved.
Hvis det f.eks. var hr. Mohammad Rona, tror jeg ikke, det ville gå sådan.
Jeg vil ikke kunne sige, at jeg var tryg ved, at alle folketingsmedlemmer sad på ministerposten.
Jeg tror, der ville være nogle, som ville strække dispensationsmuligheden for langt.
Men samtidig må man jo sige, at den begrundelse, man lægger til grund, og de eksempler, man giver, når man laver en bekendtgørelsesændring, jo også er dem, som der er hjemmel til at forholde sig til.
Så hvis det er et helt normalt hold og hjemmelen ligger i særlige eksempler, er der ikke mulighed for at give den dispensation.
Sådan fungerer det jo også.
Peter Skaarup (DD), 2024-11-14:
Jeg forlanger heller ikke, at ministeren skal fortælle, hvad der foregår inde i hovedet på hr. Mohammad Rona, men I sidder trods alt i regering sammen.
Altså, vi har en SVM-regering, som Moderaterne er med i, så det er vel meget naturligt at spørge, når der nu er så vidt forskellige opfattelser.
Når den socialdemokratiske ordfører hr. Frederik Vad sagde, at nu er det helt forbudt, og at nu er det stoppet, og når en anden så siger, at nej, det er det ikke, fordi der jo er dispensationer, samme sikkerhed og sådan noget, er det jo ikke overraskende, at vi spørger til det.
Der vil jeg så godt spørge: Er ministeren så tryg ved, at hvis Moderaterne sidder på ligestillingsministerposten, vil man ikke uddele dispensationer til højre og venstre, så vi er lige vidt?
Susie Jessen (DD), 2024-11-14:
Tak for det.
Det er jo ikke første gang, at der diskuteres et forbud mod at stoppe den rædselsfulde praksis med islamiske svømmehold, der svømmer bag nedrullede gardiner på grund af en forstokket kønsopfattelse.
Men i dag tror jeg alligevel vi får en ny form for debat.
For i går eftermiddags var jeg egentlig godt tilfreds.
Vi fik besked om, her dagen inden vores beslutningsforslag skulle behandles, at nu var regeringen enige.
Godt så.
Men så gik der jo ikke mange timer, før et andet regeringsparti, nemlig Moderaterne, begyndte at dryppe malurt i bægeret.
På det sociale medie X kunne jeg læse Moderaternes udlændinge- og integrationsordfører, hr. Mohammad Rona, skrive, at regeringens nye bekendtgørelsesændring indebærer en dispensationsordning, som – og jeg citerer – vil give samme sikkerhed som den nuværende lovgivning.
Dermed skriver Moderaterne jo så, at regeringens bekendtgørelsesændring ikke kommer til at have nogen reel betydning for de steder, hvor man allerede tillader kønsopdelt svømning på baggrund af religiøse særkrav.
Derfor er spørgsmålet jo i virkeligheden i dag: Hvad er regeringens udmelding?
Hvad betyder det her egentlig?
Det her bekymrer mig meget, for vi har jo en regering, og det ved vi, der har både guld-, sølv- og bronzemedalje i at tale udlændingepolitik og social kontrol, men uden at gøre noget som helst, der egentlig batter.
Derfor håber jeg med dagens behandling af det her beslutningsforslag, at vi kan komme lidt nærmere en forståelse af, om den her bekendtgørelsesændring endnu en gang er en omgang varm luft fra Socialdemokratiet, eller om der rent faktisk kommer til at ske noget, hvilket er intentionen bag vores beslutningsforslag.
Susie Jessen (DD), 2024-11-14:
Tak til ministeren for den gennemgang.
Det lyder så også, som om ministeren grundlæggende har været helt enig i vores beslutningsforslag, vi havde i salen her i dag.
Men jeg hører også lidt væven.
Jeg hører en minister, der nu siger, at det her er et skridt i den rigtige retning.
Det er jo lidt noget andet end det, der blev sagt i går af ligestillingsministeren
Jeg vil gerne komme ind på det her med dispensationerne, for det, jeg har hørt, er jo f.eks., at det skal være okay for et svømmehold for voldtægtsofre fra et krisecenter at få den her særlige dispensation.
Det kan være, ministeren har.
Det må han lige gøre mig klogere på.
Det, jeg er bekymret for, er, at den her dispensationsmulighed kan blive brugt af de her muslimske foreninger, der tilbyder kønsopdelt svømning for muslimske piger.
Det er min store bekymring.
Kan ministeren garantere, at den dispensation ikke vil komme til at blive brugt på den måde?
Nu snakker jeg ikke kun om det i forhold til ministerens tid, for det gælder også i forhold til de fremtidige ministres tid, for det her træder først i kraft i 2026.
Til den tid kan der sidde en moderat minister, som er glad for at give dispensationer.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-14:
Først vil jeg sige, at når jeg siger, at det er et skridt i den rigtige retning, så betyder det, at det er et skridt i den rigtige retning for at bekæmpe de parallelsamfund, som eksisterer i det her samfund.
Jeg er godt klar over, at det her ikke kommer til at gøre nogen fuldstændig banebrydende forskel.
Jeg ville synes, det var at oversælge den her ændring, hvis vi påstod, at vi nu har taget kampen med parallelsamfundene.
Men i forhold til den vedvarende opmærksomhed og det vedvarende pres, som der skal være på alle politikområder i den her Folketingssal, imod dem, der gerne vil opbygge parallelsamfund i Danmark, så er det her et skridt i den rigtige retning, og det er i den sammenhæng, jeg siger det.
Det er bare, så vi har den sammenhæng på plads.
Så vil jeg sige i forhold til at komme med en garanti, at det er det her eksempel, der er blevet givet.
Det er det, som den her bekendtgørelse kommer til at tage udgangspunkt i, men jeg kan ikke garantere noget i forhold til om 10 år.
Det kunne være, Radikale Venstre fik 90 mandater i Folketinget og sad med deres egen regering og deres eget flertal – ja, nu gyser hr. Søren Espersen omme bagved – og der kunne man jo godt forestille sig, at man så dér havde en minister, som sagde: Nu vil jeg i langt videre udstrækning bruge det her og prøve at presse rammerne her.
Det er givet som eksempel, og når man giver det som eksempel og lægger det til grund, er det selvfølgelig det, der er udgangspunktet for, hvad der kan dispenseres for.
Undervejs i det her svømmehalsforløb synes jeg jo, det er vigtigt, at vi prøver at gøre det på en måde, så folk har mulighed for at tilpasse sig på en rimelig måde.
Vi starter med at finde ud af, hvor stort et problem det er.
Vi starter egentlig med en indstilling, som lyder: Kan kommunerne mon løse det selv?
Kan vi slippe for at lovgive?
Nu går vi så til det næste skridt, som er at lave en bekendtgørelse, hvor vi i udgangspunktet gør det umuligt for alle at lave den her form for opdeling.
Det er klart, at hvis det så viser sig, at der deri ligger en eller anden form for dispensationsmulighed, så skal man da gå skridtet videre og så lukke det ned, men som lovgivere bliver man jo også nødt til at være klar over, at der kan være situationer, hvor det kan være nødvendigt.
Nu skal man op på det allerhøjeste niveau for at få den dispensation, og det synes jeg egentlig er en god balance.