runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2020-02-25:
Jo, jo, undskyld mig, men det er jo bare snak, for regeringens politik er at give tilskud til de indvandrerfamilier, der ikke er på arbejde, men har børn, så der har man givet direkte tilskud til at gå hjemme med børnene
Min politik er, at man skal slippe ved at betale mindre i skat, og det betyder, at der er nogle, der arbejder mere – bevares – men det vil også betyde, at der er nogle, der bruger mere tid sammen med deres børn, og de vil bruge den øgede frihed.
En af grundene til, at der er familier, der ikke føler, de har nok tid sammen med børnene, er, at de lidt firkantet sagt skal løbe solen sort for det høje skattetryk.
Når jeg ved, at det oprigtig ligger statsministeren på sinde at sikre et bedre børneliv, vil jeg spørge åbent og ærligt til, om ikke det vil være fornuftigt, at man ser på nogle reformer, der giver mere fleksibilitet.
Og ja, det handler bl.a. om skat, og det handler også om, at pengene kan følge barnet, så man kan få mere kvalitetstid med mor og far, for det er da det, der giver et godt børneliv, og ikke kun flere pædagoger.
Så er vi da helt med på, at vi skal indrette systemet på en måde, så det ikke bare bliver et tilskud til at gå hjemme som indvandrerkvinder, der er arbejdsløse, for det er den politik, regeringen fører, og den er jeg uenig i.
Henrik Dahl (LA), 2020-02-26:
Tak for ordet.
Med forslag B 72 ønsker Dansk Folkeparti at afvise asylansøgere ved den dansk-tyske og den dansk-svenske og den dansk-polske grænse.
Som flere ordførere har været inde på, er det med andre ord et forslag om, at Danmark udtræder af Dublinforordningen.
Der er jo ikke noget konventionsmæssigt til hinder for forslaget, og der er heller ikke noget EU-retligt problem forbundet med det, fordi vi har retsforbeholdet.
Jeg har et spørgsmål, og det handler om nettoeffekten af forslaget, og hvordan den nettoeffekt er belyst.
For det er jo rigtigt, at Dublinforordningen forhindrer asylshopping, forstået på den måde, at man ikke kan søge om asyl i et nyt land – man kan kun have én ansøgning i Europa.
Den forhindrer jo ikke shopping på den måde, at man stadig kan rejse igennem en masse sikre lande uden problemer, så længe man bare lader være med at søge om asyl.
Men der er jo også det fortrin ved Dublinforordningen, at afviste ansøgere kan ekspederes til et andet land, som så rettelig skal behandle ansøgningen.
Den mulighed ville jo forsvinde, hvis Danmark træder ud af Dublinforordningen.
Så vores endelige stillingtagen til forslaget beror på, hvad nettovirkningen af forslaget er.
Hvis antallet af ansøgninger, som Danmark ikke skal behandle, er større end antallet af personer, der er strandet i Danmark, så er forslaget jo et godt forslag.
Men hvis antallet er mindre, så er det et dårligt forslag.
Derfor vil vi forsøge at få nettoeffekten belyst i udvalgsbehandlingen, og når vi så har fået den belyst, vil vi tage endelig stilling.
Tak for ordet.
Marie Krarup (DF), 2020-02-26:
Tak for debatten.
Jeg synes selvfølgelig, det er ærgerligt, at Dansk Folkeparti endnu en gang ikke har kunnet få flertal for det her forslag.
Det betyder selvfølgelig, at vi fremsætter det igen på et senere tidspunkt, og det bliver vi ved med, indtil vi får flertal, for vi har en forpligtelse over for vores fædreland.
Vi skal passe på Danmark.
Det er det, vi er her for.
Det kan man ikke.
Men man kan sørge for at tage vare på det, som man har arvet, og det er det, vi skal.
Lige nu bruger vi store ressourcer på folk, som ikke har nogen årsag til at være her.
De ressourcer kunne vi bruge på at hjælpe folk, som er i virkelig nød andre steder.
Det er en dum måde at agere på.
Hvis vi indførte vores forslag, kunne vi også undgå, at mange migranter ville begive sig ud på de her farefulde rejser, for der ville ikke være nogen gulerod at rejse efter.
Det ville være klart for alle, at det ikke ville være muligt at komme til Nordeuropa, hvor det er, tror mange, så skønt at være, men det viser sig jo også, at hvis man overlever den lange tur, er der også en kæmpe bunke integrationsproblemer, som egentlig ikke er så sjove for migranterne.
Men vores forslag kunne frelse liv, fordi man simpelt hen ikke ville begive sig ud på den her tur.
Danmark kunne begynde en positiv dominoeffekt, hvor hvert land i Europa ville indse, at man er nødt til at tage vare på sine egne grænser for at undgå at blive oversvømmet af flygtninge, fordi man ikke bare kan ekspedere dem videre til det næste land.
Dermed kunne vi altså få stoppet den her ødelæggende udvikling, hvor folkevandringen fra de fattige områder til vores områder fortsætter og fortsætter, fordi de yderste randlande ikke rigtig har nogen interesse i at stoppe dem effektivt.
Jeg takker for støtten fra Nye Borgerlige.
Dansk Folkeparti kan selvfølgelig sagtens tilslutte sig ændringsforslaget.
Vi mener jo faktisk, at det stort set er et stop for spontan asylansøgning at stoppe folk ved grænsen.
Det er klart, at det kan vi sagtens gå med til.
Vi synes også, det er fint, at Liberal Alliance i udvalgsbehandlingen vil have afklaret præcis, om man har positive eller negative nettoomkostninger ved det.
Jeg vil dog sige, at jeg ikke kan forestille mig andet, end at det, hvis man laver en fremtidsberegning – hvilket er svært at gøre, men det kan man forestille sig – selvfølgelig vil være positivt, for med den befolkningsudvikling, vi har i verden, må vi jo bare regne med, at det her er en situation, som ikke forandrer sig mærkbart inden for de næste par år.
Det er en situation, der kan blive ved i mange, mange år.
Det er derfor, at vi skal være parate til at stoppe den her folkevandring.
Vi skal være i stand til at gøre det.
Det skylder vi vores fædreland.
Så vi bliver ved med at fremsætte det her forslag, indtil vi får flertal for det.
Tak for debatten.
Rosa Lund (EL), 2020-02-26:
Tak for det.
Jeg har en række spørgsmål, et af dem er: Hvordan skal det her foregå i praksis, fru Marie Krarup?
Skal den konkrete undersøgelse af, hvor det menneske, der er på flugt, er registreret,
Det vil jo kræve massive ressourcer hos politiet, og det rejser store spørgsmål, synes jeg, om retssikkerheden og om, hvorvidt det overholder de konventioner, Danmark er en del af.
Så jeg er i tvivl om, hvordan det her skal foregå i praksis, og hvordan det i så fald så vil skulle finansieres.
Jeg vil også gerne sætte spørgsmålstegn ved, om det er til fædrelandets, altså Danmarks bedste, at de lande, som ligger i resten af Europa, de lande, som ligger omkring Danmark, knækker sammen, fordi der ikke kommer til at være en fair fordeling af asylansøgerne.
Jeg er sådan set enig i, at det vil være godt at revidere Dublinforordningen, men det skal være for at sikre, at der kommer en fair fordeling.
Så glemte jeg at sige, da jeg selv stod på talerstolen, at jeg har lovet at hilse fra Alternativet og sige, at de ikke støtter forslaget.
Marie Krarup (DF), 2020-02-26:
Der findes ikke en fair fordeling.
Det er noget, som nogen har fundet på.
Der findes nogle grænser, som nogle migranter forsøger at løbe over ende, fordi de f.eks. har nogle interesser i at kunne vandre op igennem nogle lande, som ikke gør tilstrækkeligt for at stoppe dem.
Vi kunne selvfølgelig hjælpe Grækenland, Italien og Spanien med at få stoppet migrantpresset, det syntes jeg ville give god mening, men vi hjælper dem også ved at stoppe migranterne i Danmark, for de migranter, der er der, kommer ikke for at komme til Grækenland.
De kommer for at komme videre, og det ved grækerne jo også godt.
Nils Sjøberg (RV), 2020-02-26:
Der kan ikke være nogen tvivl om, at vi skal passe på Danmark, og derfor glæder det mig, at ordføreren netop nævner, hvor vigtigt det er at passe på Danmark.
Men i den sammenhæng må man jo også gøre opmærksom på, at en stor del af de flygtninge, som vi har fået til Danmark, efterfølgende har fået uddannelse og deltager ganske aktivt, bl.a. inden for social- og sundhedsområdet.
Hvordan ville ordføreren håndtere dette, såfremt vi ikke fik denne ekstra arbejdskraftressource?
Er det ikke at passe på Danmark at sikre, at vi får det?
Marie Krarup (DF), 2020-02-26:
I praksis skal det foregå på den måde, at vi ønsker at revidere Dublinforordningen.
Indtil den er revideret, sådan at vi, om jeg så må sige, har medhold i loven til at stoppe folk der, så skal vi bruge en form for nødværge og sige: Vi stopper folk, der kommer fra sikre lande.
Og vi har jo sådan set ikke nogen nabolande, der ikke er sikre.
Vi siger bare stop.
Marcus Knuth (KF), 2020-02-26:
Jeg gjorde det meget klart, at der er adskillige årsager til det her – det lave asylantal, det, at Dublinforordningen, hvis vi træder ud, gør, at vi heller ikke kan udvise folk.
Vi er et lille land, der ligger midt i det nordlige Europa, og vi har altså grænser, også landegrænser med andre lande.
Jeg ved godt, at det er sådan en tankegang, Nye Borgerlige ofte har, nemlig at man bare skal melde sig ud, og så løser vi det hele.
Det tror jeg ikke er vejen frem.
Vi har jo med vores tiltag virkelig fået asyltallet i bund, og så synes jeg, at vi oven i det skal gøre Dublinsystemet bedre, end det er nu.
Jeg tror, at kombinationen af de to er bedre end bare at træde helt ud.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-26:
Selv om ordføreren ikke er hundrede procent enig i, at Dublinforordningen er perfekt, så siger ordføreren alligevel, at det er Dublinforordningen, der er årsagen til, at man ikke kan gå ind for det beslutningsforslag.
Altså, at hvis vi træder ud af Dublinforordningen, vil det skade mere, end det gavner.
Jeg kan sige, at den tidligere udlændinge- og integrationsminister har givet nogle svar på, hvor mange mennesker vi har skullet tage tilbage som følge af Dublinforordningen, og hvor mange vi har kunnet sende ud som følge af Dublinforordningen.
Og i 2017, som er det sidste tal, vi har, har vi faktisk været tvunget til at tage flere tilbage som følge af Dublinforordningen, end vi har kunnet sende ud.
Hvad tænker ordføreren så om det?
Marcus Knuth (KF), 2020-02-26:
Nu har jeg min tale liggende foran mig her.
Jeg mener faktisk ikke, at jeg taler positivt om Dublinsystemet.
I min tale står der: Dublinsystemet er ikke perfekt.
Jeg ønsker, at vi skal gøre det bedre.
Jeg står ikke her med sådan en hyldesttale til Dublinsystemet.
Jeg siger bare, at i en tidsperiode, hvor antallet af asylansøgere på grund af vores blå regerings mange stramninger har været i, jeg vil ikke sige frit fald, men i hvert fald kraftigt faldende, så ville det at træde ud af Dublinaftalen være en drastisk beslutning.
Dermed ville vi ikke kunne udvise de asylansøgere, der er registreret i andre lande, og dermed risikerer vi også at blive en magnet for de asylansøgere, som måske er registreret i diverse europæiske lande, og som så vil til Danmark, vel vidende at vi ikke kan udvise dem igen.
Jeg synes, det er en så drastisk beslutning, at det ikke er relevant.
Det er ikke den rigtige vej frem lige nu, hvor vi har et lavt antal asylansøgere.
Så hellere tage det ikkeperfekte, det ikke hundrede procent positive Dublinsystem og gøre det bedre.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-26:
Tak for ordet.
Ordføreren hylder – som ordførere tidligere i dag – den her Dublinforordning og siger, at Dublinforordningen er positiv for Danmark.
Den kan vi ikke udtræde af.
Det ville skabe problemer for vores samfund i forhold til den migration, der kommer hertil.
Jeg formoder, at ordføreren, som jo ellers er en begavet mand på andre punkter, og som også har beskæftiget sig med tal tidligere i livet, ved det.
Bygger han sine udtalelser på en eller anden form for de facto-viden om, at vi ikke bliver tvunget til at tage imod flere som følge af Dublinforordningen, end vi har mulighed for at sende ud?
Bygger ordføreren sine udtalelser om Dublinforordningen på fakta, altså på nogle tal, eller er det bare en fornemmelse, at Dublinforordningen er god for Danmark?
Marcus Knuth (KF), 2020-02-26:
Men der må vi også bare se realiteterne i øjnene.
Altså, Danmark er jo ikke Australien, der kan vende bådene på havet og sende dem tilbage, eller Island.
Vi er et lille land midt i Europa.
Der er mange asylansøgere, der søger mod Sverige igennem Danmark; der er mange asylansøgere, der kommer til Danmark, men som er registreret andre steder, og som vi gerne vil have ud igen.
Så den der snuptagsløsning om, at vi kan gøre det hele alene, lyder som en nem løsning, men jeg tror altså, det er bedre at have kombinationen af de meget stramme nationale tiltag og EU-samarbejdet.
Marie Krarup (DF), 2020-02-26:
Jeg er enig i, at det var godt, at vi fik gennemført en masse stramninger i den sidste periode.
Det var glimrende, og det var langt bedre end ingenting.
Jeg mener, at det ville være mere fair at gøre sig uopnåelig og så simpelt hen sige: Der er bare ikke nogen mulighed for at komme hertil.
Så slipper vi også for de der meget store udgifter til hele asylansøgningscirkusset.
Marcus Knuth (KF), 2020-02-26:
Først og fremmest har det aldrig været hverken min eller Det Konservative Folkepartis hensigt at være udlændingekritiske.
Vi vil gerne have de rigtige udlændinge til Danmark, samtidig med at vi f.eks. strammer op på asylområdet.
Det er bare for lige at få den nuance med.
I forhold til fædrelandskærlighed vil jeg sige, at vi, som jeg var inde på i min ordførertale, i meget tæt samarbejde med Dansk Folkeparti i de sidste 4 år gennemførte de der omkring 114 stramninger, som gjorde, at Danmark gik fra at ligge på topfem over de mest populære lande i Europa at søge asyl i, til at ligge på en 14.- eller 15.-plads.
Som jeg husker det, var det i Vesteuropa kun Portugal, som relativt set var en mindre attraktiv destination.
Det er altså på trods af, at vi er et skandinavisk land med fortsat meget høje ydelser.
Så de tiltag, vi kom med i et tæt samarbejde med Dansk Folkeparti, viste jo om noget, at vi tog den her udfordring seriøst, og at vi om ikke hundrede procent, men langt hen ad vejen fik bragt asylpresset langt ned.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-26:
Tak for ordet, og tak til DF for at fremsætte forslag om at afvise asylansøgere ved grænsen.
Det er selvfølgelig et forslag, som vi bakker op om i Nye Borgerlige.
Den nuværende asyllovgivning er dysfunktionel og inhuman, og den understøtter menneskesmugling.
Den hjælper de få på bekostning af de mange, og den koster rigtig mange penge.
Alene i 2016 kostede modtagelsen af asylansøgere hele 3 mia. kr. i Danmark, og asyllovgivningen påfører det danske samfund store skader over tid på grund af indvandring af mennesker, der ikke deler vores værdier, ikke overholder vores love, og som direkte modarbejder vores frihed, vores demokrati og vores folkestyre.
I valgkampen sagde statsministeren, fru Mette Frederiksen, at hun ville sætte sig i spidsen for et nyt asylsystem, hvor man gør op med begrebet spontan asyl, et opgør, som vil betyde, at migranter ikke længere kan komme rejsende langvejs fra og forlange asyl i Danmark.
Desværre har vi ikke set meget handling i de 8 måneder, regeringen har haft magten.
Tværtimod har vi i et samråd for nylig hørt udlændinge- og integrationsministeren skyde planerne mere eller mindre til hjørne.
Det er tragisk, for asylsystemet er hovedårsagen til de dybe skader, vores danske samfund er blevet påført gennem de seneste 40 år.
Adgangen til asyl har tiltrukket tusinder og atter tusinder af migranter, der hverken har viljen eller evnen til at leve fredeligt blandt os danskere.
Der er rigtig mange gode grunde til at afskaffe adgangen til at søge spontan asyl i Danmark, og det kan såmænd gøres med relativt enkle lovændringer uden at komme i konflikt med de såkaldte internationale forpligtelser.
For hvert år der går, vokser skaderne på vores samfund.
Der kommer flere danske ofre for de kriminelle asylansøgere, og regningen til offentlig forsørgelse, til Kriminalforsorgen og til de sociale myndigheder forbliver massiv.
Vi skal ikke fortsætte med at skade vores eget land og støtte et inhumant system af menneskesmuglere.
Vi skal passe på Danmark og danskerne.
Derfor fremsætter vi i Nye Borgerlige et ændringsforslag til det her forslag fra DF.
Det er ikke nok kun at afvise asylansøgere ved grænsen.
Vi bør helt afskaffe adgangen til at søge spontan asyl i Danmark.
Derfor har vi også fremsat netop det som et beslutningsforslag, vi snart skal behandle her i Folketinget, og det glæder jeg mig til.
Et stop for spontan asyl kan indføres uden at træde ud af flygtningekonventionen.
Det har den tidligere udlændinge- og integrationsminister bekræftet.
Og Dublinforordningen er en frivillig ordning for Danmark, som vi på grund af vores retsforbehold kan opsige til hver en tid.
Det er med andre ord kun mangel på politisk mod og vilje, der står i vejen for at afskaffe adgangen til at søge spontan asyl i Danmark.
Det skylder vi hinanden, det skylder vi tidligere generationer, og det skylder vi vores børn og dem, der skal komme efter.
Tak for ordet.
Marie Krarup (DF), 2020-02-26:
Nej, det er det ikke.
Det er bestemt ikke at passe på Danmark at lukke et stort antal flygtninge ind og påstå, at det er en nødvendig arbejdskraftressource.
Nej, det er det ikke.
Det har jo haft enorme omkostninger, økonomiske omkostninger og kulturelle omkostninger.
Så det har været en katastrofe, at man har gjort det.
Det, vi skal gøre, er selvfølgelig, at vi der, hvor vi har mennesker, som ikke er på arbejdsmarkedet, skal gøre alt, hvad vi kan, for at få dem ud på arbejdsmarkedet.
Der er masser af andre muligheder end at importere folk fra lande, som er meget, meget langt fra os kulturelt.
Det er en underskudsforretning, det er ødelæggende, og det har vi jo set.
Altså, man har jo lavet adskillige undersøgelser, der har vist, at det ikke har virket i de 50 år, det her cirkus har stået på.
Peder Hvelplund (EL), 2020-02-26:
Det er modtaget.
Først vil jeg da gerne sige, at jeg er glad for, at jeg åbenbart kan være med til at sikre, at hr. Morten Messerschmidt føler glæde ved at gå på arbejde.
Det synes jeg da er dejligt at kunne være med til at sikre.
Så vil jeg bare sige, at det her jo sådan set er et fuldstændig principielt spørgsmål.
Spørgsmålet er, om det, at man har et handicap, automatisk skal diskvalificere en fra at kunne deltage i den demokratiske proces.
Det er jo det basale i det, og det er det basale i handicapkonventionen, nemlig at hvis man har et dokumenterbart handicap, skal man stadig væk kunne ligestilles med borgere, der ikke har et handicap.
Det er jo essensen i det her, og derfor er det selvfølgelig sådan, at hvis man som handicappet dansk borger kan deltage i et folketingsvalg, skal man også kunne gøre det som en handicappet borger med udenlandsk baggrund.
Det betyder bare, at man ikke kan gøre det på det niveau.
Der er jo i hvert fald tale om nogle borgere, som har været i stand til at gå op til lægen og formulere et krav om, at man gerne vil være dansk statsborger, og at man ønsker at deltage i den demokratiske proces.
Nils Sjøberg (RV), 2020-02-26:
Nu taler jeg ikke for, at vi skal lade alle rykke ind i Danmark.
Det er jo bl.a. også derfor, at vi har asylcentre.
Det er vi ganske enige om.
Men det, der er helt givet i den her sammenhæng, er jo også at være opmærksom på, at der faktisk er en meget stor gruppe af dem, der er kommet til Danmark, både som flygtninge og indvandrere, som bidrager ganske væsentligt til det danske samfund.
Jeg synes, at Dansk Folkeparti ved at komme med det her forslag og præsentere det, som det er her, alene betragter det her som en katastrofe for Danmark.
Rent faktisk har en stor del af de mennesker, der er kommet hertil, bidraget ganske væsentligt.
Peder Hvelplund (EL), 2020-02-26:
Jeg tror sådan set, det er hr. Morten Messerschmidt, der laver en kortslutning her, for i nogle af de sager, vi har set her, er der tale om, at det er analfabeter – og det er man jo altså både på dansk og på modersmålet.
Jeg går ikke ud fra, at hr. Morten Messerschmidt har det sådan, at hvis man er analfabet, har man ikke lov til at deltage i en demokratisk proces eller deltage i folketingsvalg.
Det her handler blot om, at man som analfabet, og derfor muligvis ikke kan bestå danskprøve 3, stadig væk har retten til at deltage i et dansk valg.
Det er jo ikke ensbetydende med, at man ikke kan tale dansk.
Det er bare et spørgsmål om, at man ikke kan tilegne sig viden, så man kan bestå en prøve på, hvad der svarer til gymnasieniveau i Danmark, og det findes der altså adskillige danske borgere, der heller ikke kan, men som stadig væk udgør en væsentlig del af det danske demokrati.
Så fik jeg muligheden for lige at læse et forslag til vedtagelse op fra Enhedslisten, Radikale Venstre og Alternativet.
Det lyder sådan her: Forslag til vedtagelse
»Folketinget slår fast, at FN's Konvention om Rettigheder for Personer med Handicap og Danmarks øvrige konventionsmæssige forpligtelser skal overholdes i alle tilfælde, hvor Folketinget og Folketingets Indfødsretsudvalg skal afgøre sager om dansk indfødsret til personer med langvarige funktionsnedsættelser.«
Jeppe Bruus (S), 2020-02-26:
Tak for det.
Det her er mere af opklarende karakter.
Anledningen til at have forespørgselsdebatten er, hvordan regeringen vil bidrage til at sikre, at Danmark overholder konventionerne.
Nu forstod jeg på indlægget fra ordføreren, at det i virkeligheden handlede meget mere om den praksis, der er i Indfødsretsudvalget, altså i Folketinget.
Og jeg hører også, at ordføreren refererer til grundloven, og så tænker jeg på, om vi læser den rigtigt, nemlig sådan at det er grundloven, der afgør, at det er Folketinget, der bestemmer det her.
Så jeg skal bare også forstå debatten, men det er jo fair nok – man kan formentlig indkalde Indfødsretsudvalget til en debat.
Men det, Enhedslisten gerne vil med det her, er at have en debat omkring Folketingets praksis, og ikke så meget om, hvad det er, regeringen bidrager med.
Er det korrekt forstået?
Peder Hvelplund (EL), 2020-02-26:
Jo, det er korrekt forstået i den forstand, at det jo er et flertal i Indfødsretsudvalget, som afgør de her sager.
Men det er jo klart, at jeg går ud fra, at det også har regeringens og ministerens interesse, om Danmark overholder de konventionsmæssige forpligtelser, og det er jo ikke noget, regeringen og ministeren direkte kan gribe ind i forhold til.
Men det er klart, at det er derfor, vi også beder ministeren om at komme med regeringens og ministerens holdning til det.
Men derudover er det selvfølgelig også af interesse for at høre, om de partier, der er repræsenteret i Folketingets Indfødsretsudvalg, fortsat har et ønske om at overholde Danmarks konventionsmæssige forpligtigelser.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-26:
Jeg synes, at ordføreren laver nogle kortslutninger her, der ikke helt holder.
Det er jo ikke sådan, at man ikke kan begå sig i et demokratisk samfund, hvis man er handicappet.
Men sagen er, at ordføreren er villig til at give folk stemmeret til folketingsvalget, hvis de som følge af et handicap ikke magter dansk.
Og der er det bare interessant, hvad overvejelser, hr. Hvelplund så gør sig, i forhold til hvad det betyder for demokratiet.
Altså, hvis nu man f.eks. behersker urdu til perfektion, for at tage et fuldstændig tilfældigt sprog, og man kommer til Danmark og, som følge af at ens forældre er fætter-kusine, ikke rigtig er i stand til at lære dansk.
Betyder det så, at hr. Hvelplund finder en super kvalificeret til at stemme ved et folketingsvalg?
Peder Hvelplund (EL), 2020-02-26:
Nej, vi ønsker ikke, at man på nogen måde skal se bort fra grundloven.
Vi mener sådan set, at inden for grundlovens rammer kunne man sagtens ændre den praksis, der er i forhold til at tildele dansk statsborgerskab.
Det er jo i forhold til de krav, man stiller i forhold til opholdslængde, i forhold til kriminalitet, i forhold til danskprøve.
Man kan jo sagtens fortsætte med at opstille nogle krav.
Vi har et ønske om at gøre dem mere lempelige, end de er i dag.
Og så har vi da i øvrigt et ønske om, at vi på sigt også får ændret den procedure, så det bliver sådan, at når man får tildelt statsborgerskab, foregår det efter nogle forvaltningsmæssige principper, hvor der både er mulighed for at blive partshørt og mulighed for at anke en afgørelse.
Det er klart, at det synes vi hører hjemme i et moderne samfund.
Men vi accepterer jo, at som grundloven er i dag, gør vi det selvfølgelig inden for rammerne af grundloven.