runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2018-05-22:
Tak for det, formand.
Udgangspunktet for dagens debat er jo åbenhed, og som finansministeren også sagde, er det jo svært at være imod, og jeg er bestemt også for åbenhed, og da jeg først hørte om den her debat og det forslag, som SF havde fremsat, var jeg sådan intuitivt egentlig meget positiv over for det.
Men så kan man jo også godt blive lidt klogere, for det gik op for mig, hvad konsekvensen egentlig vil være, altså at Finansministeriet skal lave svar på, hvordan man regner, som vil indeholde masser af variabler, modelfiler, fremskrivninger på mange forskellige dimensioner, hundredvis af saldoposter, excelark med flere millioner celler.
Det er jo sandheden, at det er det, der foregår.
Det vil ikke gøre nogen klogere, og det vil ikke bidrage med noget som helst positivt til nogen debat.
Jeg synes, det er godt, at vi har en debat, og at man også er kritisk, og jeg synes også, der har været eksempler på nogle af de her familietypeberegninger, der er lagt frem, hvor man kan spørge: Hvor meget hold har de haft i den virkelige verden?
Den kritik skal man selvfølgelig tage til sig, også fordi det jo forplumrer den offentlige debat, hvis der kommer familietypeberegninger, som hviler på et lidt sjovt grundlag.
Jeg kunne sige, hvis jeg sådan var i mit lidt anarkistiske hjørne, at jeg ville synes, det var fint, at Finansministeriet skulle gøre alt det her, som jeg lige har nævnt.
For så kunne jeg i tilfælde af, at jeg skulle komme i opposition, overdynge en fremtidig regering med spørgsmål, som det ville tage timer for embedsmændene ovre i Finansministeriet at regne ud, og hvis de også skulle gøre det pædagogisk med alle de her filer, de skulle fremlægge, så jeg kunne forstå det, så ville det jo virkelig, virkelig komme til at tage lang tid, og så kunne det jo være, at der ikke var så meget tid til politikudvikling, og det kunne jeg måske så være glad for.
Men om det ville bidrage med noget positivt, er jeg ikke særlig sikker på.
Så er det jo også sådan, at Finansministeriet jævnligt lægger notater frem på deres hjemmeside, hvor de beskriver regnemetoder og -modeller, og hvordan de kommer frem til forskellige resultater.
Der er faktisk en hel del notater.
Jeg har en liste over dem, og hvis jeg skal være helt ærlig – men jeg kan selvfølgelig tage fejl – tvivler jeg faktisk på, hvor mange folketingsmedlemmer der sidder og trawler de der notater igennem, som bliver publiceret ovre i Finansministeriet.
Jeg kan tage fejl, men jeg tvivler en lille smule på det.
Så min konklusion er, at overskriften er rigtig, rigtig fin.
Der er også noget af kritikken, som jeg synes er berettiget, og som også er kommet fra andre end fra SF – jeg har nævnt det i forhold til familietypeberegninger osv. – men generelt er konsekvensen af det her ikke, at vi vil få en bedre debat.
Der pågår løbende en faglig diskussion af den måde, der bliver regnet på blandt økonomer, på baggrund af nye studier og nye analyser.
Men jeg har sådan set ikke mere at tilføje.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-05-22:
Det her er jo ikke en kritik af Finansministeriet eller Finansministeriets økonomer.
Det er egentlig en kritik af, at vi som Folketing ikke har krævet at kunne kigge regeringen i kortene, og det er der jo ikke noget fordækt i; det er den helt naturlige arbejdsdeling mellem Folketing og regering.
Jeg synes, det er lidt sjovt, altså det der med at sige, at »jeg går ind for åbenhed, men« eller »jeg går ind for ytringsfrihed, men«, og at det vil blive enormt besværligt.
Altså, det her er jo tal, som man allerede ligger inde med, fordi man har brugt dem til det udspil, som de skal fremlægges op ad.
Og jeg ved ikke, om hr. Joachim B. Olsen har misforstået forslaget eller læst det lidt hurtigt igennem, for det her handler ikke om en masse spørgsmål, vi skal stille – det kan vi som folketingsmedlemmer altid gøre.
Det her handler om, at når man laver et stort udspil eller et finanslovsforslag eller nogle af de andre ting, vi har nævnt, lægger man beregningerne – formlerne og tallene – ud på en hjemmeside, eller hvor det nu kunne være.
Det her handler jo ikke om, at folketingsmedlemmer så kan stille opfølgende spørgsmål.
Det kan vi i et helt andet regi – det må man gøre hver eneste dag.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-05-22:
Jeg går ind for åbenhed – der er ikke noget »men«.
Jeg stiller mig bare tvivlende over for, at det vil være særlig fornuftigt, at der skulle bruges en masse tid på det.
Altså, jeg går ikke ud fra, at det, som Lisbeth Bech Poulsen vil have, bare er sådan en datafil, et excelark med en masse tal lavet i en masse dimensioner, i forhold til hvad for nogle befolkningsgrupper, der er med, og det ene og det andet, som man slet ikke vil kunne forstå – for det er heller ikke vores opgave at skulle kunne forstå det der.
Det er ikke os, der sidder og arbejder med det.
Men det ville jo være konsekvensen, også når det var en finanslov eller andre udspil.
Det er jo det, der ligger bag ved, og som i øvrigt hele tiden bliver ændret, fordi man bliver klogere – det bliver ofte ændret.
Så jeg kan simpelt hen ikke se andet end, at det her vil medføre, at en masse mennesker ovre i Finansministeriet skulle bruge en masse tid på noget, som vi til syvende og sidst ikke vil kunne bruge til ret meget.
Jeg kan godt høre, at det lyder godt, men konsekvensen i den virkelige verden tror jeg ikke vil være det, som man forestiller sig.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-05-22:
Altså, jeg vil lade være med at opfatte det lige så nedladende, som det rent faktisk lyder, når ordføreren står deroppe.
Jeg forestiller mig, at når regeringsmagten på et tidspunkt skifter og en ny regering har lagt noget frem og sagt om et forslag, at det nærmest er selvfinansierende i forhold til tilbageløb, adfærd osv., og det er en politik, som hr. Joachim B. Olsen måske er meget uenig i, så vil han gerne vide, præcis hvad man har lagt til grund, og hvorfor adfærden skulle bone så meget ud, eller hvad der tæller som tilbageløb, eller hvilke kriterier man har lagt til grund.
Og det her handler jo om at kunne have en åben diskussion om noget af det vigtigste i dansk politik, nemlig hvordan vi finansierer tingene.
Det er jo der, vi er i dag.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-05-22:
Og jeg fik gode svar på de spørgsmål.
Jeg stillede også spørgsmål om politiske forslag, som jeg ikke var enig i, og nogle gange fik jeg også svar, som jeg var ærgerlig over.
Jeg synes, det er superærgerligt, at vi ser de her tendenser til, at man politiserer det, der foregår i Finansministeriet, og mistænkeliggør det.
Det tror jeg ikke bidrager med noget godt, først og fremmest fordi det efter min bedste overbevisning er forkert og useriøst.
Men jeg havde ikke nogen klager under den tidligere regering i forhold til de svar, jeg fik.
Jeg synes, jeg fik udfyldende svar, og hvis jeg havde uddybende spørgsmål, stillede jeg dem, ligesom alle andre kan gøre det, og fik gode svar, der gjorde mig klogere.
Så jeg har sådan set ikke noget at udsætte på den måde, det foregår på nu.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-22:
Så det har ikke været forgæves, og jeg synes, det er godt at arbejde for mere åbenhed.
Det er derfor på alle måder et meget sympatisk forslag, og vi er også hos Konservative varme tilhængere af, at der er mest mulig åbenhed.
Når vi så ikke kan stemme for beslutningsforslaget, skyldes det de ting, som andre ordførere allerede har nævnt, nemlig at dataomfanget vil være enormt omfattende.
Det kan være millionvis af data, der nogle gange vil skulle lægges frem.
Måske vil der endda være nogle data, som vil afsløre personlige oplysninger om borgerne, som vi ikke ønsker at lægge frem – dataudtræk, som nogle gange ligger til grund for nogle af beregningerne, og som ikke kan lægges frem.
Så det er ikke muligt at gøre sådan, som beslutningsforslaget lægger op til, nemlig at alle bagvedliggende data og beregninger skal lægges åbent frem.
Men det er måske muligt at sørge for, at der er en tradition for, at man lægger nogle hovedelementer frem, når man fremlægger et forslag.
Og det glæder vi os til at deltage i debatten om og se hvor langt vi kan komme med.
René Christensen (DF), 2018-05-22:
Dansk Folkeparti er sådan set enig i, at når der bliver fremlagt forslag fra den til enhver tid siddende regering, skal man kunne gennemskue, hvad forslaget går ud på, særlig også fordi man nu fra skiftende regeringer har haft en tendens til, at man næsten helt ned i detaljen vil forklare, hvordan det kommer til at foregå på matrikelniveau og på enkeltindividniveau, hvilken gevinst der er, eller hvad man skal betale.
Og når man gør det, skal man selvfølgelig også kunne svare på spørgsmål om, hvordan man har regnet ud, at person A får den her gevinst og person B får den her minusgevinst eksempelvis.
Så skal man også kunne svare på det, og det skal man også kunne læse sig til.
Det er klart.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-05-22:
Der er helt ærligt ikke noget andet motiv, end at jeg synes, at det ville være godt for åbenheden og for demokratiet og også for tilliden til folkestyret, at der er åbenhed om de her ting.
Jeg har faktisk arbejdet med det siden 2011 og gik også i rette med en socialdemokratisk finansminister, da vedkommende på det tidspunkt ikke gik så langt, som vi havde aftalt, i forhold til hvad der skulle ske med regnemodellerne; det er en anden historie.
Så det er noget, der ligger mig og SF meget på sinde.
Og man kan sige ligesom ordføreren, at det netop heller ikke burde være en rød eller en blå dagsorden, for på et eller andet tidspunkt ender vi alle sammen i opposition, og så er det jo meget rart at kunne vide, hvordan den til enhver tid siddende finansminister eller regering regner.
Desværre er politik jo blevet lidt reduceret til at handle om økonomi.
Vi oplever tit – og det er ikke en kritik af økonomer og økonomi, økonomi er et supervigtigt redskab – at det ender med, at et forslag bliver fejet af banen, fordi det er for dyrt eller det koster det og det.
Jacob Jensen (V), 2018-05-22:
Det er jeg på ingen måde uenig i.
Men jeg vil sige – og det er jeg glad for at spørgeren også siger her – at politik handler om meget mere end tal.
Politik er holdninger, og selvfølgelig er det da vigtigt, at vi har noget talmateriale, nogle beregninger, vi kan støtte os op ad, men jeg vil næsten vove den påstand, at jeg ikke tror, at der er mange, der ændrer substantiel holdning til nogen grundliggende spørgsmål i deres partipolitik, fordi der er en beregning, der måske understøtter, at topskattelettelseseffekten er større end noget andet.
Det er ikke mit indtryk, og det var også det, jeg hørte hr. René Christensen sige før.
Men det ændrer selvfølgelig ikke ved, at det da er vigtigt, at vi har så godt et grundlag som overhovedet muligt at stå på, så vi netop kan tage den politiske diskussion på et fælles grundlag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-05-22:
Det er klart, men det ville også fremgå naturligt, for hvis det er et folkeskoleudspil, du laver, eller om det er en forskningsreform eller om erhvervsskoler, ville det jo altså på den måde give sig selv.
Det, jeg siger nu, siger jeg virkelig ikke for at være polemisk, men det er bare det bedste eksempel, jeg kan komme i tanke om.
Jeg tror, at der er nogle partier – jeg ved i hvert fald, at De Radikale har haft en intern diskussion om det – som måske havde set anderledes på dagpengereformen, hvis man havde kendt til de tal, vi så efterfølgende, altså det enorme spænd, der var imellem det antal, man havde regnet på ville falde ud af dagpengesystemet, og hvad der så reelt skete.
Og igen – og det er ikke for at åbne den diskussion og være polemisk: Jeg tror bare godt, at det kan have en indflydelse på, hvor man stiller sig politisk, afhængigt af hvad konsekvenserne er.
Jacob Jensen (V), 2018-05-22:
Det skal jeg selvfølgelig heller ikke afvise at det kan, det var heller ikke sådan ment, men jeg tror helt grundliggende, at vi har nogle holdninger, og det er godt, at det er holdningerne, der driver det politiske maskineri, og det understøttes så af nogle tal og beregninger.
Jeg tænker f.eks. også på det, jeg i hvert fald har noteret mig at have hørt, når vismandsrapporten kommer, nemlig at forskellige partier typisk tager den del af vismandsrapporten, som man sådan ligesom kan bruge i sit politiske virke, og at nogle andre så gør noget modsat.
Når det så er sagt, er vi som sagt klar til at kigge på, hvad der er af muligheder ud over de mange muligheder, som jeg egentlig synes vi allerede har i et i øvrigt velfungerende demokrati som det danske.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-05-22:
Enhedslisten dokumenterer ikke noget som helst.
Enhedslisten har lavet en rapport, som ikke er dokumentation for noget som helst.
Hvis der er noget, der er politisk, så er det det arbejde, som Enhedslisten har lavet.
Der er bred konsensus om den regnemodel blandt fagøkonomer.
Det er der måske ikke i Enhedslisten, jeg ved ikke, hvor mange fagøkonomer der sidder i Enhedslistens folketingsgruppe, men blandt fagøkonomer generelt er der bred konsensus om den måde, der bliver regnet på i Finansministeriet.
Men det var egentlig ikke det, jeg ville sige.
Ordføreren hr. Rune Lund nævnte selv diskussionen om dagpenge, og det er jeg sådan set glad for at hr. Rune Lund nævner.
For det var jo et glimrende eksempel på, at politikere ikke forstod regnemodellerne.
For Finansministeriet har jo aldrig sagt, at der ville falde 4.000 ud i 2011 og 2010.
Det er jo en alt andet lige-situation, og vi var ikke i en alt andet lige-situation dengang, og så falder der flere ud, og Finansministeriet har aldrig påstået noget som helst andet.
Så det er jo et glimrende eksempel på, at politikere ikke forstår regnemodellerne, og så siger de, at der er noget galt med regnemodellerne.
Men det, der er noget galt med, er, at der er nogle politikere, der ikke har valgt at bruge tiden på at sætte sig ned på deres flade og forstå, hvad det egentlig er de regnemodeller går ud på, og så politiserer man regnemodellerne.
Men det er altså ikke regnemodellernes skyld.
Rune Lund (EL), 2018-05-22:
Men det er da et kæmpe problem, hvis man har nogle regnemodeller, som overvurderer de såkaldt positive effekter – endda på et meget løst grundlag – af f.eks at sætte ydelser ned eller sætte skatten ned, eller overvurderer, hvor hurtigt et øget arbejdsudbud skulle kunne føre til et løft i beskæftigelsen.
Det er da et kæmpe problem, sådan som vores rapport dokumenterer, hvis de antagelser hviler på et meget, meget usikkert empirisk grundlag.
Det er da et kæmpe problem, hvis vi ser det i sammenligning med andre lande, som jo ikke har den tilbøjelighed til at anvende dynamiske effekter, sådan man som har det her i Danmark, og som har, må jeg kalde det en mere ædruelig tilgang til måden at regne på, som er anderledes end den måde, som Finansministeriet i vores lille land regner på.
Det er bare i al beskedenhed den diskussion, som har været fraværende i mange år, hvor der ligesom har eksisteret en form for hegemoni, hvor der har eksisteret en lukkethed, som også har umuliggjort en reel faglig diskussion af, hvordan der bliver regnet, og dermed også udelukket en ordentlig diskussion af, hvor politiserende den måde, der regnes på, er, i forhold til at det har enorme politiske konsekvenser.
Vi har jo f.eks. set, hvordan vi, da vi forhandlede under den tidligere Thorningregering, gerne ville have en midlertidig kontanthjælpsydelse for nogle af de mennesker, som faldt ud af dagpengesystemet.
Det var noget, som i direkte udgifter kostede lige under 11 mio. kr., men regnemaskinen fik det søreme til at koste 610 mio. kr. på grund af adfærdsvirkningerne, og det ville betyde, at mange kontanthjælpsmodtagere i det hele taget ville få mindre lyst til at tage et arbejde.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-05-22:
Men beregningerne hviler ikke på et spinkelt grundlag.
De hviler på et solidt empirisk grundlag.
Det er altså et kæmpe, kæmpe demokratisk problem, synes jeg, at når man har lavet empiriske studier af, hvordan rigtige mennesker i den virkelige verden reagerer på ændringer, og Enhedslistens politik ikke har den virkning, som Enhedslisten ønsker sig at den havde i den virkelige verden, så passer det ikke med Enhedslistens forestilling om, hvordan rigtige mennesker i den virkelige verden reagerer.
Så det er simpelt hen ikke rigtigt, og det er et problem, at Enhedslisten prøver at mistænkeliggøre den forskning, der bliver lavet på landets universiteter, hvor der pågår en diskussion hele tiden, og derfor kan forudsætninger og elasticitet og andet også ændre sig, så man bliver klogere.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-05-22:
Jamen jeg synes, det er helt fair, at Enhedslisten gerne vil have så mange folkeafstemninger som muligt.
Forskellen på de folkeafstemninger, som hr. Nikolaj Villumsen nævner, nemlig Lissabontraktaten og for den sags skyld finanspagten, var jo, at på det tidspunkt kunne Enhedslisten sige: Her ligger der et beslutningsgrundlag, det vil vi gerne have til afstemning.
I forhold til det beslutningsforslag, vi diskuterer i dag, skal vi på forhånd tage stilling til, om vi skal have en folkeafstemning om et beslutningsgrundlag, vi endnu ikke kender, og hvor vi fra Socialdemokratiets side endnu ikke har besluttet os for, om vi synes, det er en god idé eller ej.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-22:
Tak for det.
Der er jo den markante forskel, at før Liberal Alliance kom i regering – da fru Mette Bock udtalte sig – bakkede man op om en folkeafstemning.
Da var situationen jo også den, at man ikke fuldt ud kendte vurderingerne.
Nu bakker man ikke længere op om en folkeafstemning, selv om situationen er den samme.
Det, jeg bare godt kunne tænke mig at høre fra fru Christina Egelund, er, om det ikke er lidt af en gratis omgang at stå og sige, at man er positive over for en folkeafstemning, vel vidende at vi har Venstre, vi har Konservative, vi har Socialdemokratiet, som siger, at de vil modarbejde en folkeafstemning.
Er situationen ikke den, at hvis vi skal have en folkeafstemning, skal der være et massivt pres, ellers kommer der ikke en folkeafstemning?
Christina Egelund (LA), 2018-05-22:
Jo, det tror jeg da spørgeren har ret i.
Det er jo heldigvis også sådan, demokratiet fungerer, at vi påvirker hinanden med vores holdninger.
Nu har jeg jo altså i hvert fald ikke direkte indflydelse på, hvad man beslutter sig for, hverken i Venstre eller Det Konservative Folkeparti eller Socialdemokratiet, desværre, men sådan er det.
Men det er da klart, at det, at vi f.eks. helt åbent i dag siger, at vi synes, en folkeafstemning om bankunionen er en god idé, synes jeg da ikke er en gratis omgang.
Det synes jeg da mere har et skær ærlighed.
Jo, vi synes, det er en god idé.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-22:
Tak for det.
Men er det så ikke, lige præcis når man så sidder i regering og har mulighed for at presse ting igennem, at man så bør bakke op om sådan et beslutningsforslag som det her?
Christina Egelund (LA), 2018-05-22:
Det ved jeg ikke; det er jo et spørgsmål om teknikaliteter.
Vi sidder og er en del af regeringen, og det heldige – hvis man bakker op om det synspunkt, som vi så deler – er jo, at det da trods alt er bedre at have et parti i regeringen, som synes, det her er en god idé, at alle sammen sidder uden for regeringen og synes, det er en god idé.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-05-22:
Jeg synes faktisk ikke, at det er så svært.
Bankunionen er et fælles finanstilsyn, en afviklingsmekanisme for systemisk vigtige banker, og så er der en drøftelse, om der også skal være en indskydergaranti på europæisk niveau.
Det er faktisk til at håndtere også for Alternativet, selv om jeg jo ved, at Alternativet gerne vil drømme, og det her er ikke så meget drømme, det er sådan hardcore økonomi.
Så jeg tror, at jeg vil prøve at stille et spørgsmål, som hr. Rasmus Nordqvist sådan umiddelbart kan svare på.
Synes hr. Rasmus Nordqvist, at det vil være en god idé, hvis danske bankkunder og i sidste ende den danske stat delvis skal betale omkostningerne ved at afvikle f.eks. en systemisk vigtig bank i Italien?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-05-22:
Først kan jeg fortælle spørgeren, at jeg skam også har læst overskriften, men bankunionen er lidt mere kompliceret end en overskrift.
Skal danske bankkunder være med til at betale for en systemisk vigtig bank i Italien?
Ja, det kan godt give god mening, netop fordi bankerne jo er grænseoverskridende.
Det er foregået lidt andre steder i Europa.
Derfor bliver vi nødt til at se på, hvordan vi laver noget af den her regulering på europæisk plan, og ikke bare sidde og se på, hvad vi kan dæmme ind her, og så kan vi være ligeglade med, hvad danske banker går ud og gør andre steder i Europa og omvendt for europæiske banker.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-05-22:
Man skal ikke gøre tingene mere komplicerede, end de er, og de tre ting, jeg nævnte her, er faktisk essensen af, hvad bankunionen er.
Så er det klart, at der gemmer sig en masse regulativer nedenunder, men det er essensen, og det er essensen, vi skal tage stilling til.
Nu fik jeg et ja til det første spørgsmål fra hr. Rasmus Nordqvist.
Så vil jeg stille hr. Rasmus Nordqvist yderligere et spørgsmål.
Vil hr. Rasmus Nordqvist føle, at hr. Rasmus Nordqvists opsparede skillinger er bedst sikret i en dansk indskydergarantifond eller i en europæisk indskydergarantifond, for indskydergarantifonden kommer jo til at omfatte alle banker, ikke kun de systemisk vigtige banker?
Er det bedst i en dansk ordning eller i en europæisk ordning?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-05-22:
Jeg vil gerne komme med en tilståelse: Jeg grues, hver gang vi skal tale om bankunionen.
Og det gør jeg af den simple grund, at jeg endnu ikke har forstået de fulde konsekvenser af bankunionen; præcis hvad den går ud på, og hvilke konsekvenser den har, både for eurozonen og eventuelt for Danmark.
Det kan jeg så forstå at regeringen faktisk heller ikke har, og derfor har man nedsat en gruppe, der skal lave en analyse af, hvad det har af betydning.
Og det glæder jeg mig godt nok meget til.
Og derfor skal der selvfølgelig også være en grænseoverskridende regulering.
Det synes jeg siger sig selv.
Vi så en finanskrise i 2008, der i den grad var grænseoverskridende, og så kræver det selvfølgelig også grænseoverskridende svar.
Men om præcis det, der ligger i bankunionen, overhovedet er nok, og om det overhovedet er det rigtige, og hvilke konsekvenser det præcis har, har jeg efter snart 3 år i Folketingets Europaudvalg ikke fuldt overblik over.
Derfor ser jeg rigtig meget frem til, at regeringen kommer med deres analyse, om end jeg godt kunne ønske mig, at den var gjort færdig lidt hurtigere end efteråret 2019.
På det grundlag kan Alternativet heller ikke i dag støtte det her beslutningsforslag.
Vi vil gerne have en ordentlig undersøgelse af, hvad det har af betydning, og så tage stilling til en eventuel folkeafstemning.
Det er ikke, fordi vi ikke vil diskutere bankunionen.
Specielt Enhedslistens ordfører har været fremme med, at det er behændigt, at den først kommer i 2019, for så behøver vi ikke at diskutere det.
Jeg vil meget gerne diskutere det, for jeg vil også meget gerne blive klogere på – og det er jeg sikker på at der er mange i Danmark der gerne vil – hvad det her betyder.
Men det er simpelt hen, fordi vi bliver nødt til at undersøge, hvad det er for nogle konsekvenser, det har; hvad det er for nogle konsekvenser, det har for os, både økonomisk, men også i forhold til bankerne.
Får vi lavet en ordentlig regulering igennem det her?
Det ser vi så i efteråret 2019, og der skal vi så tage stilling til, om en folkeafstemning er det rigtige, og om vi overhovedet mener, at det er rigtigt at indtræde i den osv. osv.
Vi i Alternativet er egentlig ikke så optaget af lige præcis suverænitetsafgivelsen.
Det er ikke det, der for os er afgørende for, om vi skal have en folkeafstemning.
Det er mere, om det her er det rigtige spørgsmål; om det er det rigtige at kaste det ud til en folkeafstemning.
Og som jeg siger – det kan godt være, at jeg er den eneste, der tør sige det, men jeg er sikker på, at der er andre, der har det ligesom mig – har jeg efter snart 3 år i Folketingets Europaudvalg ikke fuldt overblik over bankunionen.
Derfor er jeg også påpasselig med at sige, om det at sende spørgsmålet til en folkeafstemning så også er den rigtige måde at skabe den inddragelse på.
Så Alternativet støtter ikke det her beslutningsforslag på nuværende tidspunkt, og jeg skal meddele, at Radikale Venstre heller ikke støtter det.