runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-10-09:
Mange tak for ordførertalen.
Det var jo en interessant kommentar, som ordføreren kom med til sidst, så jeg vil også gerne give ordføreren mulighed for måske at udfolde, hvad det helt konkret kunne være.
Det er i hvert fald noget, som vi fra Inuit Ataqatigiits side synes lyder rigtig, rigtig spændende.
Vi har jo selv tidligere foreslået en arktisk minister i en kommende regering, så det kunne jo godt være en bold, man kunne spille ind med.
Som ordføreren også var inde på, er der blevet gjort en række tiltag fra regeringens side i forhold til at styrke sikkerheden i Arktis, ikke mindst i det forsvarsforlig, der er blevet indgået i år, og det er jo en bred palet, kan man sige, af Folketingets partier, som har støttet op om de initiativer, som vi har peget på fra IA's side.
Så det er rigtig, rigtig positivt med det gode samarbejde på det område.
Hvis man så kigger på de arktiske parlamentarikere, mødes de cirka hvert andet år.
Vi har været i Lapland for ikke så lang tid siden, hvor jeg repræsenterede Folketinget sammen med min færøske kollega hr. Sjúrður Skaale, og her snakker vi både om klimaforandringer, men vi snakker også om økonomisk udvikling, og vi snakker om digitalisering i Arktis, altså nogle helt andre emner end det, vi egentlig ser i den her arktiske redegørelse.
Jeg synes jo, det står sådan lidt i kontrast til hinanden.
Jeg vil gerne give ordføreren en mulighed for også at reflektere lidt over, hvordan det kan være, at der er sådan en kontrast imellem det, der bliver talt om fra regeringens side, og det, som rigtig mange grønlændere er optaget af.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-10-09:
Mange tak.
Jeg tænker, at de områder, som har en betydning for økonomisk udvikling i Grønland, har en særlig interesse for Grønland.
Kigger vi f.eks. på Færøerne, hvor man har nogle flere frihandelsaftaler end det, vi har i Grønland, kunne det jo være noget, som man kunne udvikle i fællesskab.
Grønland kan jo føre udenrigspolitik på overtagne, altså hjemtagne områder, og det kunne sådan set være interessant at se på, hvordan man kunne styrke kompetencerne i Grønland, netop med henblik på at overtage mere og mere og med henblik på at blive mere og mere ligeværdige partnere.
Det er egentlig det mål, jeg synes der bør være.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-10-09:
Først vil jeg gerne beklage: Det var heller ikke meningen at bruge det udtryk.
Jeg mente egentlig den sydlige del af kongeriget, altså af vores rigsfællesskab.
Og jeg forstår selvfølgelig godt ordførerens kritik af brugen.
Det her med olie er jo bare så svært et spørgsmål, for man kan sige, at på den ene side skulle vi slet ikke diskutere det her – hvis jeg eksempelvis skulle tage mine egne ord for pålydende – for det er fuldstændig et grønlandsk anliggende, og derfor skal vi slet ikke diskutere det her.
Men jeg tillader mig jo på den anden side at blande mig i diskussioner om klima og udvindingen af fossile brændsler i hele verden, og derfor vil jeg sådan set også tillade mig at gøre det, når det kommer til Arktis og Grønland eksempelvis.
For jeg synes, det er nødvendigt at råbe op om det her på alle tidspunkter og alle steder.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-10-09:
Mange tak.
I Inuit Ataqatigiit synes vi ikke, det gør noget, at man har en holdning til tingene, og vi har jo også nogle gange en holdning til, hvordan tingene er i Danmark, og så kan man jo altid diskutere, hvem det er, der har beslutningskompetencen.
Men man kan jo altid tage en politisk diskussion i hvert fald.
Jeg ved, at ordføreren og Alternativet også er meget optaget af klimaforandringerne, ligesom Inuit Ataqatigiit er, og særlig det her med at stoppe konsekvenserne i den grad, vi kan gøre det.
Det er måske ikke så interessant at diskutere, om det er menneskeligt skabt, men det er interessant at diskutere, om vi kan gøre noget ved det, og det viser den seneste rapport fra FN's klimapanel at vi kan.
Inuit Ataqatigiit har ønsket, at Grønland også skal tiltræde Parisaftalen, men det er der ikke politisk flertal for i Grønland.
Men jeg synes jo på mange måder at Grønland har et særligt ansvar, på grund af at vi mærker klimaforandringerne så tydeligt.
Kunne der være et område, hvor man kunne samarbejde på tværs af Grønland og Danmark i forhold til at sætte fokus på klimaforandringerne og de konsekvenser, de har?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-10-09:
På mange måder ville det være meget symbolsk – faktisk også vigtigt, synes jeg – hvis Grønland tiltræder Parisaftalen, netop fordi det, man meget ofte har brugt, når man har skullet overtale verdens ledere til at tage klimakrisen alvorligt, og ja, vi er holdt op med at diskutere, om den er menneskeskabt, jo netop er naturen, der er i Arktis og specielt også i Grønland.
Derfor synes jeg, det ville være stærkt.
Det er også derfor, jeg ofte i debatter med spørgeren jo har spurgt meget ind til, hvad der sker i forhold til Parisaftalen.
Jeg synes, det ville være et vigtigt skridt også for resten af verden, for vi ser desværre en udvikling lige nu, hvor der er nogle lande, der burde have stor interesse i stadig væk at være med i Parisaftalen, som har vendt ryggen til den, eksempelvis USA.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-10-09:
Mange tak for ordførerindlægget.
Det er jo sådan, at vi er mange i Arktis, som ønsker at bevare Arktis som et lavspændingsområde og have det som en fredszone, og det er vi også lykkedes med indtil videre.
Bl.a. opruster briterne i Nordnorge, og russerne er også mere og mere, hvad skal man sige, til stede i Grønland, ligesom kinesiske statsskibe også er det.
Det hørte vi, da vi var i Grønland med Folketingets Grønlandsudvalg her for halvanden måneds tid siden.
Jeg synes, at et aspekt, som vi måske ikke snakker så meget om i Folketinget, i hvert fald ikke i grønlandsk eller arktisk sammenhæng, er cybersikkerhed.
Noget af det, som vi blev gjort opmærksom på hos Arktisk Kommando, var, at med de her russiske og kinesiske skibe er der sådan set en risiko for, at man kan kortslutte internetforbindelsen til Grønland på grund af de her søkabler, som vi har i Grønland.
Er det noget, som vi i virkeligheden bør være mere opmærksom på i Folketinget fremadrettet?
Aleqa Hammond (NQ), 2018-10-09:
Grønland finder det utrolig vigtigt, at man følger op på FN's verdensmål.
Grønland står også allerede i dag og er selvforsynende, i hvert fald kommer op til 75 pct. af vores lys og varme fra ren energi, fordi det er baseret på vandkraft.
Frem til 2030 vil Grønland gøre sig fuldstændig fri af alle andre energikilder end vandkraft.
Grønland er en af de førende på verdensplan, og uanset om man er med i Parisaftalen eller ej, tror jeg, at Grønland tager sin andel på det område.
Når det er sagt, vil jeg gerne spørge ordføreren om, hvad han mener om det arktiske område i øjeblikket i forhold til NATO's interesser, EU's interesser, Arctic Fives interesser?
Hvor ser ordføreren kongeriget stå henne om 20 år?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-10-09:
Mange tak for talen.
Ordføreren kom til at sige Syddanmark, og jeg ved ikke helt, om det var en fortalelse eller en sprogblomst, eller hvad det er, man kalder det på dansk.
Jeg troede egentlig, vi havde fået elimineret det her ord, for det løber mig sådan lidt koldt ned ad ryggen – og det har jeg også sagt tidligere.
Vi plejer aldrig i Grønland at sige Norddanmark, så det klinger sådan helt, helt forkert.
Det er mere en kommentar.
Men det andet er også om det her med olieudvinding i Arktis.
Vi har jo en drøftelse i Grønland om det her med HFO, heavy fuel oil, hvor der er et ønske fra Inuit Ataqatigiit om, at vi ikke skal bruge heavy fuel oil, at det skal udfases, men at der selvfølgelig kan være nogle, hvad skal man sige, konkrete hensyn, man skal tage, så det kan tage nogle år, før vi når dertil.
Jeg synes jo også i forhold til olieudvinding i Arktis, at det ikke nødvendigvis er vejen, man skal gå, og det er sådan set også det, jeg hører hos rigtig mange aktører i Grønland: Måske skal vi fokusere på noget, der også tager hensyn til miljøet og klimaet og de mennesker, som der er omkring de projekter, som der er.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-10-09:
Kineserne har udnævnt Polarhavet, Polhavet, som et af deres indsatsområder fremover og kalder dem for den nordlige silkevej, og eftersom kinesernes interesse i at medfinansiere lufthavnsbyggeri i Grønland nu overtages mere af Danmark og USA, tror jeg ikke, at kinesisk interesse i at investere i Arktisområdet forsvinder derved.
Hvad ser ordføreren som en mulig risiko eller fordel ved kinesernes indmarch i de arktiske regioner i den her sammenhæng for kongerigets farvande?
En anden ting: Hvad skal Udenrigsministeriet gøre for at blive gearet op til den opgave, som står foran os som kongerige og en del af Arctic Five?
Martin Lidegaard (RV), 2018-10-09:
Jeg deler analysen.
Jeg tror bestemt heller ikke, at den kinesiske interesse vil forsvinde hverken fra Grønland eller det arktiske område som sådan.
Jeg tror, jeg vil sige helt generelt, at alle investeringer i at udvikle den private sektor i Grønland hilser jeg velkommen, og det tror jeg også Grønland får brug for, men jeg hører til dem, som mener, at når det handler om kritisk infrastruktur, det gælder altså, skulle jeg hilse og sige, også i vores del af kongeriget, og det ser jeg helst ejet af uafhængige aktører, om jeg så må sige.
Jeg vil sige, at hvis der var nogle ting, jeg kunne gøre om i dansk politik, var det bl.a. salget af lufthavnen i Kastrup til private; det var salget af TDC's bredbånd, det er noget af det, som jeg tror – jeg ved ikke, om jeg tager for mange til indtægt – er noget af det, som et bredt flertal i Folketinget sådan set gerne ville have lavet om, hvis man kunne i dag, hvorimod det, at vi fik lagt vores infrastruktur på energiområdet i et uafhængigt offentligt ejet selskab, som man ikke kan beskylde for at bedrive sikkerhedspolitik eller monopolinteresser, er en rigtig god ting.
Så når det handler om kritisk infrastruktur, vil jeg sige, at der synes jeg, man skal passe på med, hvem man inviterer ind.
Det har ikke bare noget med Kina at gøre, men er en principiel holdning, jeg har.
Når det handler om almindelige investeringer i private virksomheder osv., synes jeg alle skal være velkommen.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-10-09:
Grønland har gennem mange år efterlyst et meget klart samarbejde med Udenrigsministeriet om udenrigsanliggender i Grønland.
Specielt når Danmark snakker med store lande og andre lande omkring Arktis og mulige investeringer og militær og deslige, er det sjældent, at Grønland er til stede. Det har Danmark en forpligtelse til i henhold til Itilleqerklæringen, men det er meget få gange, at Grønland bliver inviteret til at sidde med ved bordet, når Danmark diskuterer Arktis og diskuterer militærbaser i Grønland med andre lande.
Hvad mener ordføreren der skal gøres for at sikre, at den her dialog og det tættere samarbejde inden for de udenrigspolitiske aspekter sikres?
Aleqa Hammond (NQ), 2018-10-09:
Det så vi for nylig, da Englands udstationering af soldater i Nordnorge foregik, og dette var alene for at beskytte vestlige interesser i Arktis.
Vi ser også en oprustning fra russisk side, og ikke mindst ser vi jo kineserne satse meget stort på at bruge det arktiske område som den arktiske silkevej.
Alt dette bliver ikke nævnt i rapporten.
Hvad mener De Konservatives ordfører der kan blive de mulige konsekvenser af den store interesse, vi ser, fra andre lande uden for kongeriget?
Og hvad skal kongerigets arktiske strategi være opmærksom på i den kommende tid nu, hvor vi ser alle disse initiativer ske trods Ilulissaterklæringen?
Naser Khader (KF), 2018-10-09:
Altså, man kan på den ene side godt forstå den store interesse, for det er et meget vigtigt område, og stormagter har stor interesse i området.
Men rent personligt er jeg skeptisk over for, at både kineserne og russerne er så offensive i området.
At det ikke er nævnt i rapporten, må ordføreren om lidt spørge udenrigsministeren om.
Martin Lidegaard (RV), 2018-10-09:
Tak til fru Aaja Chemnitz Larsen for et altid konstruktivt og godt indlæg.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til ønsket fra både Grønland og IA om større indflydelse på det udenrigspolitiske område.
Hvad er de hedeste drømme, som fru Aaja Chemnitz Larsen kunne forestille sig her?
Er det, at man inden for de eksisterende rammer, om jeg så må sige – altså den nuværende grundlov – bliver langt bedre til at intensivere samarbejdet og dialogen mellem Grønland og det danske Udenrigsministerium, eller er det en helt ny form for udenrigspolitisk deling, man tænker på?
Kunne ordføreren uddybe lidt, hvad hun drømmer om?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-10-09:
Tak for spørgsmålet.
Der ligger jo sådan underliggende en diskussion om, hvornår vi er selvstændige, og det tænker jeg også
jeg er nødt til at forholde mig til – ultrakort, for jeg har ikke så meget tid.
Men jeg vil ikke sætte ord på, hvornår Grønland bliver selvstændig.
Jeg synes i virkeligheden, det er en vigtig proces hen imod selvstændighed, at vi får en større inddragelse.
Jeg synes ofte, vi kommer sådan lidt på bagkant, i forhold til hvad der sker udenrigspolitisk, og hvad der sker i forhold til Arktis.
Så noget af det, jeg drømmer allermest om, er en meget tættere koordination, en meget tidligere koordination på den korte og den mellemlange bane.
Så tænker jeg på den lange bane, og det er jo et meget komplekst spørgsmål at skulle svare på på så kort tid:
Men jeg ser gerne, at der også er et samarbejde med Danmark i fremtiden, også når Grønland engang bliver selvstændig, men at det er i en anden konstellation.
Susanne Eilersen (DF), 2018-10-09:
Tak for det, formand.
På grund af sygdom varetager jeg lige Pernille Bendixens ordførerskab i dag og har derfor selvfølgelig ikke sat mig ind i alle lovforslagets detaljer.
Men forbuddet mod proformaægteskaber er en aftale, der er lavet uden om Dansk Folkeparti.
Det er klart, at vi i Dansk Folkeparti finder det ganske ærgerligt, at regeringen på den måde har aftalt at bekæmpe illegal indvandring uden om sit støtteparti, som jo burde være dem, regeringen allerførst læner sig op ad.
I stedet vælger regeringen at støtte sig med Enhedslisten og Alternativet i bekæmpelse af illegal indvandring.
Det er vi jo noget forundret over, men aftalen er jo indgået.
Betyder det så, at Dansk Folkeparti stemmer imod forslaget?
Nej, det gør vi jo nok ikke.
Vi er jo enige i, at problematikken er der, og vi anerkender, at forslaget her er et skridt på vejen, og det skal ministeren selvfølgelig have ros for at gøre noget ved.
Vi tror bare ikke, at problemet løses for alvor med denne aftale, fordi vi ikke synes, det er stramt nok.
Vi tror på, at man ved at afholde samtaler med en langt større del af de udenlandske par kunne afsløre endnu flere proformaægteskaber, og det er afgørende for, at man kan sætte ind med bekæmpelse af illegal indvandring.
Vi vil derfor fremsætte et ændringsforslag, der går på, at flest mulige af de udenlandske par kommer til en personlig samtale og det ikke kun er via korrespondance via mail, hvor det vil være lettere at afgøre, hvad det er der er tale om i forhold til proformaægteskaber.
Derved mener vi jo også, at vi ser den her illegale indvandring som et større problem, end at man kan fastholde bryllupsturisme ude i kommunerne, og havde altså gerne set, at regeringen havde strammet noget mere op i den sag.
Mattias Tesfaye (S), 2018-10-09:
Vi er i Socialdemokratiet først og fremmest glad for, at proformaægteskaber nu langt om længe bliver ulovlige i Danmark, ligesom det allerede er det i andre lande.
Det er fremragende, og det er også fremragende, at mange udlændinge ønsker at blive gift i vores land.
Det skaber turister og dermed indtægter til en lang række lokalsamfund, og det er godt.
Men jeg tror også, vi var mange, der blev provokeret, da vi læste et dokument fra Rigspolitiet fra april, ligesom vi har spærret øjnene op, når vi har fulgt den journalistiske dækning i bl.a. Berlingske.
Her kunne vi læse om kriminelle bagmænd, der i samarbejde med ægteskabsbureauer organiserede ægteskaber mellem mænd fra f.eks. Vestafrika og østeuropæiske kvinder, og på den måde kunne tredjelandsborgere opnå adgangstilladelse til Europa.
Vi kunne også læse, hvordan bulgarske kvinder slet ikke vidste, at de rent faktisk var registreret i et ægteskab, og efterfølgende blev nogle af kvinderne tvunget ud i prostitution, og det skal vi selvfølgelig have sat en stopper for.
Danmark skal ikke være en illegal bagdør til Europa.
Lovforslaget om at forbyde proformaægteskaber og styrke kontrollen i en statslig enhed er et vigtigt skridt i den her retning.
Socialdemokratiet bakker derfor lovforslaget op, og vi er glade for, at vi kunne blive enige om en fornuftig aftale.
Der er dog også en enkelt tilføjelse til lovgivningen om ægteskab, som vi synes kunne være fornuftig, og det kan vi lige så godt diskutere i samme ombæring.
Vi vil gerne give kommunerne en mulighed for at opkræve gebyr fra udenlandske par, når de vælger at gifte sig i Danmark.
Det ønsker vi at indføre, fordi vi gerne vil tage hensyn til bryllupsturismen.
De kommuner, hvor bryllupturismen er en vigtig indtægtskilde, vil gerne have den her mulighed for at kunne gøre noget ekstra ud af selve ceremonierne, og det synes vi de skal have muligheden for, ligesom vi mener, at der er en vis rimelighed i, at udenlandske par, som ikke har betalt skat i Danmark, betaler et mindre gebyr for vielsen, som kan dække kommunens omkostninger.
Vi håber også, at det her lille forslag vil kunne samle flertal i diskussionerne i forbindelse med det her lovforslag.
Carl Holst (V), 2018-10-09:
Venstre støtter forslaget, og jeg skal hilse fra De Konservative og sige, at de også støtter det.
Det gør vi med udgangspunkt i de gode argumenter, der er blevet fremført af de to foregående ordførere.
Stine Brix (EL), 2018-10-09:
Det er korrekt, formand, og tak for ordet.
Enhedslisten er ligesom næsten alle andre partier i Folketinget en del af den aftale, der i foråret blev lavet om at forhindre, at proformaægteskaber indgået i Danmark kan misbruges til at opnå opholdstilladelse i et andet EU-land.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi i Enhedslisten gerne så, at reglerne vedrørende familiesammenføring i Danmark blev lempet, men det er ikke det, der er på dagsordenen i dag.
Det aktuelle lovforslag handler slet ikke om at få opholdstilladelse i Danmark, det handler altså ikke om dansk udlændingepolitik.
Lovforslaget drejer sig alene om at forhindre, at proformaægteskaber indgået i Danmark misbruges til at omgå andre EU-landes opholdsregler.
Når det er nødvendigt med et sådant lovforslag, skyldes det, at politiet har konstateret, at de hidtidige regler udnyttes af organiserede kriminelle, som tager sig godt betalt for at føre EU-borgere sammen med statsborgere fra lande uden for EU, alene for at et proformaægteskab indgået i Danmark kan give tredjelandsstatsborgere ophold i et af de andre 27 EU-lande.
Vi er opmærksomme på, at en række kommuner i Region Syddanmark gennem årene har udviklet en betydelig bryllupsturisme, og at denne turisme har stor betydning, i særdeleshed for de mindste af de her kommuner, og derfor har det selvfølgelig været meget afgørende for os at sikre, at den lovgivning, som vi diskuterer her i dag, ikke vil sætte en stopper for bryllupsturismen, men alene de proformaægteskaber, som er udtryk for et misbrug af reglerne.
Det vil efter vedtagelsen af det her lovforslag fortsat være væsentlig lettere og mindre bureaukratisk at indgå ægteskab i Danmark end i andre EU-lande.
Til gengæld vil det lille mindretal af brudepar, der tidligere har brugt en dansk vielse til at omgå regler i andre EU-lande, formentlig blive fanget i den procedure, som fremgår af lovforslaget.
Vi har betinget os, at den kreds af partier, der er med i aftalen, holdes informeret om udviklingen i sagsbehandlingstiden, og at vi, i tilfælde af at der skulle komme et kraftigt fald i bryllupsturismen, også bliver bekendt med det.
Vi forventer, at sagsbehandlingstiden i den nye procedure vil blive kort, og at den legitime bryllupsturisme kan opretholdes i stort set samme omfang som hidtil, så det her lovforslag ikke rammer en række mindre og mellemstore kommuner i Syddanmark.
Viser det sig alligevel at være tilfældet, ja, så er det jo en ny situation, og så må vi jo i aftalekredsen træde sammen og se på reglerne.
Mai Mercado (KF), 2018-10-09:
Det har jo ingenting med lovforslaget at gøre, kan man sige, men jeg vil bare minde om, at det ikke er mere end halvandet år siden, vi indgik aftalen om udviklings- og investeringsprogrammet, hvor efterværn sådan set var en del af det.
Laura Lindahl (LA), 2018-10-09:
I Liberal Alliance synes vi, at det er en rigtig god aftale, man har indgået.
For det er selvfølgelig godt, at der sættes ind over for proformaægteskaber, som bruges til, at man kan få uberettiget adgang til at bo i EU.
Og så er det jo ekstra positivt, at man har fundet en model, så der stadig væk er mulighed for bryllupsturisme.
Vi skal selvfølgelig løbende evaluere på, om man nu er lykkedes med at få lukket det hul, som man gerne ville, uden at det har haft omkostninger for netop den her bryllupsturisme, så vi er også interesseret i at følge området tæt.
Men vi er positive, og vi støtter forslaget.
René Gade (ALT), 2018-10-09:
Tak for det.
I Alternativet er vi også meget positive over for den her aftale.
Altså, der er meget stor forskel på de to ord og også på, hvad det er.
Som Enhedslistens ordfører også sagde lige før, vil vi generelt meget gerne råbe mere vagt i gevær i forhold til de generelle regler på området for at opnå statsborgerskab, men det er en helt anden debat, og derfor er jeg også entydigt positiv i dag.
Marianne Jelved (RV), 2018-10-09:
Radikale Venstre støtter også lovforslaget om proformaægteskaber, som vi selvfølgelig ligesom alle andre er meget uenige i.
Og jeg er stort set enig med alle ordførerne, så der er ingen grund til, at jeg gentager de kloge ord, de har sagt, jeg havde nær sagt på vores alles vegne.
Så tak for lovforslaget til ministeren.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-10-09:
Spændende, det er så spændende.
Lad mig da bare gøre det lige så kort, som fru Marianne Jelved lykkedes med at gøre det: I SF støtter vi også forslaget.
Vi synes selvfølgelig, at retten til kærlighed og ægteskab er vigtig, og derfor er det også vigtigt, at de mennesker, der bliver gift, rent faktisk har tænkt sig at blive gift med hinanden.
Vi har accepteret den løsning, der er fundet, med en specialiseret enhed, der skal tage sig af opgaven, men med det forbehold, at vi så også følger området tæt, sådan at vi ikke gør det unødigt besværligt for mennesker, der gerne vil giftes med hinanden, fordi de elsker hinanden, at blive gift.
Så med de bemærkninger støtter vi også forslaget.
Mai Mercado (KF), 2018-10-09:
Tak, og tak for indlæggene, også de korte af slagsen – det må man også gerne takke for – og også tak for en konstruktiv debat.
Også tak for en bred opbakning, og så vil jeg i virkeligheden også bare udtrykke min forståelse for Dansk Folkepartis position.
Det tror jeg at alle synes er hæsligt og rædselsfuldt, og derfor er jeg også rigtig glad for, at vi fik lavet den her brede aftale om nu ikke alene at få et forbud mod proformaægteskaber, men at vi også med en specialiseret enhed sikrer, at forbuddet altså bliver håndhævet effektivt, og at det også bliver håndhævet strengt.
Lovforslaget sætter en stopper for, at Danmark er en bagdør for illegal indvandring til Europa, og det er jeg utrolig tilfreds med.
Så står jeg naturligvis til rådighed for besvarelse af spørgsmål, som man måtte have under udvalgsbehandlingen.
Laura Lindahl (LA), 2018-10-09:
Ja, det håber jeg også.