runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DD), 2024-05-08:
Ministeren nævnte flere eksempler i sin tale, bl.a. en beboer, som boede på tredje sal, og som ville springe ud af vinduet.
Jeg sad og tænkte: Hvordan er den beboer overhovedet endt på tredje sal i første omgang?
Den anden ting, ministeren nævnte, var de unges mobiltelefoner.
Sådan som jeg læser en principafgørelse, som stadig væk er gældende, kan kommunen træffe afgørelse om at tage en mobiltelefon og lukke for adgang til internettet, men kommunen skal træffe en afgørelse herom og med klageadgang til Ankestyrelsen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren ikke lige vil præcisere, hvad det er for nogle klagemuligheder, borgerne, herunder unge, får i forhold til det med anvendelse af magt.
Jeg nævnte i min tale i dag bl.a. eksemplet med Nexus, som Socialministeriet jo selv har valgt at politianmelde i dag.
Vi har set de her eksempler, vi har set »Nødråb i natten« om et botilbud, og vi har set andre eksempler, hvor en social- og sundhedsfaglig indsats og en socialpædagogisk indsats har fejlet, herunder også i forhold til ledelsen.
Det, ministeren så kommer ud med, er et lovforslag, hvor man giver lov til at bruge endnu mere magt.
Det har jeg bare lidt svært ved at se sammenhængen i.
Derudover kommer man med et lovforslag, hvor ministeren siger, at indelåsning i 10 timer er fint.
I min verden hænger det bare ikke sammen, og så er ministerens løsning mere magt.
Christina Egelund (M), 2024-05-08:
Men det er jo, fordi der er forskel på de to ordningers formål.
Det ene formål, altså det, der handler om handicaptillæg, er jo at understøtte dem, som ikke har mulighed for at have et arbejde enten i sommerferien eller i perioder undervejs sammen med studiet og på den måde gøre sig i stand til at studere.
Det er det, handicaptillægget handler om.
SPS handler om at understøtte studerende, som har en eller anden funktionsnedsættelse, som gør, at de har brug for støtte til at kunne komme igennem studierne, og det er med det formål, at de skal kunne studere på lige vilkår med andre.
Derfor er der den sondring.
Må jeg så ikke bare sige noget andet, for nu er det også blevet sagt nogle gange i løbet af debatten i dag, at regeringen vil skære markant i pædagoguddannelsen.
Jeg synes, det er en uskik at debattere på baggrund af rygter.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-08:
Så der var lovforslaget jo sådan set helt færdigt.
Det er bare for sige, at det ikke er helt sammenhængende, det, der bliver sagt.
Det er jo ikke det samme, som at SF's ordfører så er enig i forslaget.
Det tror jeg sådan set heller ikke at det, at vi havde givet det ekstra tid, havde hjulpet på.
Så det er bare for at sige, at det, at der ligger et lovforslag, som ordføreren ikke er enig i, jo ikke er det samme, som at der ikke ligger et grundigt stykke arbejde til grund for det.
Så er det jo sådan med lovforslagsbehandlinger, at vi starter med en høringsfase.
Jeg synes, der er kommet rigtig mange gode høringssvar, og dem vil jeg gerne takke for.
Astrid Carøe (SF), 2024-05-08:
Tak for det.
Endnu en gang er ministeren ligesom tidligere talere meget optaget af kandidatstuderende og universitetsstuderende i forhold til det, som ender med også at blive kaldt det sjette su-år.
Men vi har været inde på et par gange i løbet af debatten, at det jo også drejer sig om unge, der starter på en bachelor på universitetet, vælger, at de hellere vil læse til pædagog eller socialrådgiver, starter på socialrådgiveruddannelsen og så ikke har nok su til at blive færdige.
De er altså på en professionsbachelor og har ikke nok su.
Så jeg tror måske bare, at et ønske herfra er, at ministeren anerkender, at det jo ikke kun drejer sig om kandidatstuderende – og for den sags skyld andre universitetsstuderende – som jeg synes det tit kommer til i debatten.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-05-08:
Der har været afholdt et temamøde på 2 timer engang, uden at det var lovforberedende.
Ved det ene møde med Sammen om Handicap, jeg var med til, bekræftede man, at man ikke havde arbejdet indgående med det her lovforslag.
Men det, der også er vores meget klare budskab, er, at vi har brug for at arbejde det meget mere grundigt igennem.
Vi har brug for at kigge på de forskellige delelementer og se, hvordan det kan virke, og netop have eksperterne på området med i det her.
For det er jo ikke kun brugerorganisationerne eller Institut for Menneskerettigheder, der afviser dele.
Det er jo også socialpædagogerne, der afviser dele af de her ting, man nu vil udvide.
Så jeg mener helt oprigtigt, at man ikke har arbejdet det her lovforslag grundigt igennem.
Og det er virkelig synd for de borgere, det kommer til at have betydning for, men også for de ansatte, der skal stå og manøvrere i det her.
Måske skulle man lige prøve at gå tilbage igen og så arbejde grundigt med de her ting.
Så vil vi rigtig gerne hjælpe og bidrage til det.
Christina Egelund (M), 2024-05-08:
Jeg er enig i, at vi har et gigantisk problem i forhold til særlig de fire velfærdsrettede professionsbacheloruddannelser, som har svagt optag, som har stort frafald osv. osv.
Derfor skal vi også reformere og lave en bedre kvalitet i de uddannelser, så flere studerende har det som deres førstevalg.
Det tror jeg ville være rigtig godt.
Og det er jo klart, at hvis man først har gået mange år på universitetet og så kommer i tanker om, at man hellere vil være f.eks. socialrådgiver, så er det jo også sådan i dag, at så rammer man på et tidspunkt su-loftet.
Nu rammer det så med den her reform et år tidligere, end det gør i dag, men så kan man låne sig frem til slutningen.
Men det er jo bare ikke sådan i dag, at man bare kan vælge om og vælge om og vælge om, og at man aldrig rammer loftet, for det er der jo.
Astrid Carøe (SF), 2024-05-08:
Det synes jeg egentlig er nogle interessante overvejelser, så længe det ikke bliver sådan noget tvangsmerit, hvor de studerende egentlig ikke rigtig synes, at det, de har lært, er det, de får merit for.
Men det kan vi snakke om en anden gang.
Der er rigtig, rigtig mange af de studerende, der går på vores professionsuddannelser – socialrådgiver, lærer og pædagog – som faktisk har været en tur inde forbi universitetet eller en anden uddannelse inden.
Christina Egelund (M), 2024-05-08:
Det vil jeg meget gerne anerkende, og jeg synes også, det er vigtigt at tale om studerende i alle dele af uddannelsesspektret.
Det er den ene ting.
Den anden ting er: Jeg synes også, vi skal kigge på bedre mulighed for merit, sådan at det, man så har med sig, i spørgerens eksempel fra universitetet og over til f.eks. en socialrådgiveruddannelse, kan man bedre meritere i en ny uddannelse.
Det ville jeg måske have nemmere ved at anerkende, hvis det var, at man så endte i den sidste ende af sit studie efter et muligt omvalg uden forsørgelse.
For – og nu skulle jeg lige til at sige noget, man ikke må, for man må jo ikke påberåbe sig de højere magter her – nogen skal vide, at jeg også har foretaget mange omvalg i mit liv, så jeg har fuld forståelse for, at det kan man blive udsat for kan være nødvendigt.
Men hvis man endte i en situation, hvor der var nul forsørgelse, ville jeg være bekymret.
Men det gør man jo ikke – det gør man ikke.
Mads Olsen (SF), 2024-05-08:
Jamen jeg er med på, at vi stadig tillader, at folk vælger om.
Men med det forrige system sagde vi jo, at hvis du bliver lidt forsinket undervejs, eller hvis du vælger forkert, så er der en mulighed for et sjette su-år, der netop er der for at gribe dig og gøre det muligt for dig med mere ro i maven at vælge om med den begrundelse, at du hellere vil gå på det studie, du så går på, og ikke fortsætte på dit nuværende studie, fordi det er det, der er lettest for dig økonomisk.
Så vil ministeren ikke anerkende, at det her kommer til at øge presset på unge studerende?
Christina Egelund (M), 2024-05-08:
Altså, det er jo ikke rigtigt, når det her bliver påstået, at reformen her betyder, at man ikke må begå fejl eller vælge om.
Som jeg også sagde i min tale, ligestiller vi nu alle unge, forud for at man vælger sin uddannelse, og det synes jeg sådan set i sig selv kan være med til at tage noget pres af i forhold til studievalgssituationen.
Og så er det jo ikke rigtigt, at man ikke må vælge om.
Altså, inden for rammerne af den her reform vil det f.eks. stadig væk være sådan, at man kan starte på universitetet og vælge om.
Lad os sige, at man starter med at studere engelsk og så finder ud af i løbet af det år, at det alligevel ikke var det, man ville, man ville hellere være folkeskolelærer.
Så kan man stadig væk nå at skifte om og tage en professionsbacheloruddannelse med fuld su.
Sådan er det i øvrigt også i dag.
Mads Olsen (SF), 2024-05-08:
Der har været meget debat omkring det her su-lovforslag.
Det, jeg gerne vil vide, er, om ministeren anerkender, at det her kommer til at øge presset på studerende.
For i praksis vil det her jo betyde, at de studerende i fremtiden ikke må begå den fejl at blive forsinket på deres uddannelse eller vælge en forkert uddannelse, for så skal de lige pludselig gældsætte sig, allerede før de er færdiguddannede.
Så anerkender ministeren, at det kommer til at øge presset på unge?
Christina Egelund (M), 2024-05-08:
Jamen så er vi jo politisk uenige om det.
Altså, hvis SPS-ordningen har fejl og mangler og ikke lever op til det, som ligesom er formålet med SPS-ordningen, synes jeg, vi skal reparere det problem ved at forbedre SPS-ordningen.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-08:
Undskyld.
Jeg beklager – vi behøver ikke at diskutere på baggrund af rygter.
Det var bare, fordi undervisningsministeren nævnte, at pædagoguddannelsen skulle være mindre overakademiseret, i salen i dag.
Men lad os bare lade det ligge.
Så vil jeg bare sige i forhold til de unge, der får SPS-støtte: Det er rigtig godt, hvis SPS-støtten er så god, at man kan studere på lige vilkår med alle andre studerende, men derfor kunne det jo alligevel godt være, at man stadig havde en lidt større risiko for at blive forsinket end alle mulige andre studerende.
Der er jo også andre studerende, der bliver forsinket, fordi livet rammer dem og de dumper en eksamen, og de vil jo så også blive ramt af at skulle ud i at tage lån, og det synes jeg er lige så ærgerligt.
Vi behøver ikke at diskutere ud fra rygter.
Det var bare, fordi undervisningsministeren også nævnte, at pædagoguddannelsen ...
Lotte Rod (RV), 2024-05-08:
Det er jo det, der ligger i, at man har indgået en aftale.
Jeg har kunnet komme så langt i forhandlinger ved at tage alle de tidsler ud, som var fuldstændig uacceptable.
Når jeg så alligevel godt kan leve med det lovforslag, der er, selv om vi helt ind i Radikales grund-dna er imod magtanvendelse, så er det jo, fordi vi med den samlede aftale skaber et stærkt Sammen om Handicap.
Jeg vil væk fra den måde, det har været på i årevis, hvor det har været kommunerne og Finansministeriet, som har forhandlet handicappolitikken i økonomiaftaler.
Nu skaber vi Sammen om Handicap, hvor parterne kommer ind og sidder omkring bordet, og ja, det har jeg betalt en pris for, ved at jeg skal stemme for det her lovforslag.
Det gør jeg, fordi jeg tror på, at der er en vigtig indflydelse og magt at hente, både for parterne, men også for Radikale Venstre, ved at vi skaber Sammen om Handicap.
Karina Adsbøl (DD), 2024-05-08:
Jeg ved ikke, om fru Lotte Rod gik ud med en rokokopude fra de forhandlinger, men ordføreren siger i hvert fald, at der nu er blevet luget ud i alle tidsler.
Man siger, at man er imod, at der anvendes mere magt, men samtidig stemmer man jo for det her forslag, hvor hele præmissen for magtanvendelse ændres, fordi det nu kan ske med begrundelse i grænseoverskridende adfærd, som der tidligere er blevet sagt, og konfliktoptrappende adfærd.
Så ordførerens tale hænger jo slet ikke sammen.
Man siger et, men man gør jo noget andet, når man trykker på den grønne knap hernede i Folketingssalen.
Lotte Rod (RV), 2024-05-08:
Jeg deler da fuldstændig Enhedslistens bekymring.
Det er derfor, jeg vil være med til at stille uddannelseskrav.
Hvis vi bare havde smidt det her på gulvet, havde det, der var tilbage, jo kun været økonomiaftalen.
Det, vi får nu, er et Sammen om Handicap, ovenikøbet med et styrket Danske Handicaporganisationer.
De unge får deres egen stemme.
Det er jo det bord, der gør, at vi kan komme til at lave løsninger med hinanden.
Rosa Lund (EL), 2024-05-08:
De dokumenter, som vi har set, siger bare noget andet, når min kigger på datoerne, fru Lotte Rod.
Jeg kan ikke forstå, at Radikale Venstre ikke er bange for, at de om 10 år skal sige undskyld for den her aftale, præcis ligesom man måtte sige undskyld for, at man havde indgået folkeskolereformen, som jo, dengang man lavede den, også havde store radikale aftryk, men som så ikke rigtig havde det alligevel.
Og 10 år efter måtte man så gå ud og sige undskyld.
Lotte Rod (RV), 2024-05-08:
Men hvorfor tror Enhedslisten, at det var fjernet, altså at det var taget ud af aftaleteksten?
Det er da, fordi Radikale Venstre og også Konservative og Danske Handicaporganisationer har taget ansvaret på sig i Sammen om Handicap og sagt til ministeren: Hvis vi skal lave Sammen om Handicap, skal du tage det her ud.
Og derefter har ministeren taget tingene ud.
Rosa Lund (EL), 2024-05-08:
Tak for det.
For det er jo stadig væk, fru Lotte Rod, en skovsnegl, en rigtig klam en?
Så det er jo spin, medmindre fru Lotte Rod nu kan sige, hvad det præcist er, Radikale Venstre har fået ud af det her lovforslag, som ikke var fjernet i forvejen.
Lotte Rod (RV), 2024-05-08:
Vi har i Radikale Venstre kæmpet de største tidsler, som var fuldstændig uacceptable, ud af det her lovforslag.
Så tror jeg på, at vi sammen skal sætte ind over for den forråelse og den for store mængde af magt, som foregår allerede med reglerne i dag, og det tror jeg bedre på vi kan gøre i Sammen om Handicap, end hvis vi ikke havde Sammen om Handicap.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-05-08:
Jeg forstår simpelt hen ikke ordførerens argumenter for det her.
Man vil skabe mindre magt ved at give mange flere muligheder i lovgivningen for at anvende magt.
Det giver simpelt hen ikke mening.
Hvordan kan ordføreren retfærdiggøre det?
Hvordan hænger det regnestykke sammen?
Lotte Rod (RV), 2024-05-08:
Jeg og vi i Radikale Venstre ønsker, at man skal bruge mindre magt.
Det er derfor, jeg har brugt min indflydelse i sager om handicap til, at vi skal følge op, at vi skal diskutere med hinanden, og at parterne skal ind og sidde ved bordet, for at vi kan finde de løsninger, der skal til, og for at der i det hele taget kommer mindre forråelse og mere magt.
For min analyse er, at der allerede med de gældende regler er for mange steder, hvor der bliver brugt for meget magt.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-05-08:
Tak for det.
Jeg beklager min ytring lige før, men det der spin om, hvordan man stemmer for det, har jeg hørt fra ministeren flere gange, og det er simpelt hen den mest sorte snak, jeg længe har hørt.
Det her forslag indebærer, at flere vil ende med at blive udsat for mere magtanvendelse; det giver man jo meget mere mulighed for i mange flere situationer.
Det er i hvert fald også en meget entydig vurdering i et stort flertal af de høringssvar, der er fra eksperterne: Magt vil erstatte pædagogisk praksis.
Tænker ordføreren, at det er mindre indgribende over for mennesker med store funktionsnedsættelser at blive udsat for fysisk fastholdelse, bare i hygiejnesituationer, eller blive fastholdt, fordi der er noget, der er grænseoverskridende eller konfliktoptrappende?
Karina Adsbøl (DD), 2024-05-08:
Så er der jo heller ikke luget ud i alle tidslerne, som ordføreren startede med at sige i sin tale.
Derudover havde det da været stærkere at stå sammen i en samlet opposition og få skilt de to ting ad, altså magtanvendelse for sig og en eventuel aftale på handicapområdet for sig.
Nu putter man det her i et samlet lovforslag.
Lotte Rod (RV), 2024-05-08:
Jeg har fået pillet de ting ud, som jeg ikke kunne leve med.
Når vi er med i aftalen, er det jo for at skabe et stærkt Sammen om Handicap.
Og hvis jeg havde gjort det samme som Danmarksdemokraterne og var gået fra det og Sammen om Handicap var faldet til jorden, så havde der jo kun været økonomiaftalen tilbage.
Derfor er det her en særlig politisk forhandling, for det er jo ikke bare er en forhandling mellem mig og ministeren, men en forhandling mellem parterne i Sammen om Handicap, og det her var noget af det, der skulle til, for at alle parterne i Sammen om Handicap ville blive ved bordet.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-05-08:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg vil godt starte med at sige, at jeg faktisk tror på, at både regeringen og aftalepartierne vil gøre det godt med den her aftale.
Jeg mener bare, at de gør det med hovedet under armen, når de haster sig igennem et meget omfattende lovforslag med rigtig mange komplekser, som slet ikke er arbejdet igennem.
I virkeligheden lytter man slet ikke til de meget omfattende høringssvar, som de facto siger meget, der er modsat det, som både ministeren og en del af både aftalepartierne og regeringspartierne udtaler.
Kunne ministeren ikke se idéen i, at vi prøvede at stoppe hastværket, og stoppede op og arbejdede med grundigt at afgrænse de her mange forskellige dele, som ministeren henviser til?
Jeg kan fortælle ministeren, at jeg kan fortælle mindst lige så mange anekdoter, om ikke flere, ude fra felten, da jeg arbejdede på det her område, om, hvordan jeg og mine dygtige kollegaer har håndteret situationer uden at bruge magt.
Torsten Gejl (ALT), 2024-05-08:
Tak, formand.
I Alternativet kan vi ikke støtte det fremsatte forslag, da vi mener, at behovet for de udvidelser i adgangen til magtanvendelsen på ingen måde er tilstrækkeligt begrundet.
Vi modsætter os en revision af magtanvendelsesreglerne, herunder en minimering af registrerings- og indberetningspraksis, da det kan have negative konsekvenser for borgernes sikkerhed.
Men jeg synes efterhånden, at problemerne og udfordringerne og tidslerne i det her lovforslag er beskrevet så klart og tydeligt af ordfører efter ordfører, at jeg næsten ikke har nogen nye ord at sætte på.
Der lægges op til bekymrende ændringer på landets plejehjem og bosteder, herunder lempelse af reglerne for brug af magt på botilbud og plejehjem.
Det bekymrer mange organisationer og eksperter.
For os er det vigtigt, at modstanden mod det her forslag ikke forveksles med mistillid til medarbejderne.
Jeg synes, at det at forvente af medarbejderne, at de kan løse komplicerede situationer med pædagogiske redskaber, er en meget, meget stor tillid.
Der er sagt en del kloge ting i den her debat.
Det, som jeg egentlig synes var allerklogest, var, da Rosa Lund sagde, at man godt kan kæmpe for rettighederne til borgerne, uden at det er mistillid til personalet.
Jeg synes tit, vi oplever det i debatter, hvor man vil rammesætte forhold på en ny måde ude på arbejdspladserne, altså at man pludselig bliver udsat for en stråmand, der drejer sig om, at man ikke har tillid til personalet, men uanset om man ønsker mere eller mindre magtanvendelse, kan man jo godt have tillid til personalet.
Jeg ser ikke, uanset om man går ind for det her lovforslag eller ej, at nogen af parterne af den grund har mistillid til personalet.
Vi skal rammesætte de arbejdsforhold på mange parametre ud fra et stærkt datagrundlag, og det synes jeg mangler her.
Men man kan godt være imod det her lovforslag og samtidig have en kæmpe respekt for de medarbejdere, som lovforslaget handler om.
Og det er det, der er tilfældet for os, formand.
Lotte Rod (RV), 2024-05-08:
Men det der er jeg jo fuldstændig uenig i.
Altså, alt det, som var de slemme tidsler, har vi fået pillet ud af aftalen.
Og så er der stadig elementer tilbage, hvorom jeg siger: Dem er jeg imod, for det kan gå begge veje.
Der kan være ordførere herinde, der har ret i, at det ikke kommer til at blive brugt særlig meget.
Det kan være jer, der er kritiske, som får ret i, at det kommer til at blive brugt for meget.
Det er jo derfor, jeg har fået ind i aftalen, at Sammen om Handicap skal diskutere det her, for jeg mener, det er den mest magtfulde måde at gøre noget ved hele forråelsen på.
Torsten Gejl (ALT), 2024-05-08:
Nu ved jeg jo ikke, om det er Radikale, der har fået alle de forbedringer igennem, som ordføreren står og nævner.
Jeg noterer mig bare, at for de forbedringer er ordføreren klar til at sælge selve det radikale grundideal.
Altså, er der ikke noget arvesølv, er der ikke nogen fuldstændig stærke grundidealer, nogen fuldstændig stadfæstede grundprincipper, som man ikke forhandler om for at få nogle smuler i en aftale, der alligevel kommer til at blive rigtig ringe?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-08:
Jeg anerkender ikke præmissen om hastværk.
Det her har været undervejs, fra før jeg blev minister, og nu har jeg været minister på området i snart halvandet år.
Og vi har i øvrigt haft forhandlinger kørende siden september måned sidste år.
Så ud over at der har været en lang inddragelsesfase, har der efterfølgende været et langt forhandlingsforløb både med parterne og, som jeg sagde i min indledning, med enkelte af partierne.
Så er jeg med på, at SF ikke har siddet med i de forhandlinger, ligesom der er andre af Folketingets partier, der ikke har siddet med.
Men man kan ikke kalde det hastværk i den sammenhæng.
Det her er ikke et af de tilfælde, og derfor har vi kørt med sædvanlig lang høringsfase, ligesom vi har en helt almindelig første, anden og tredje behandling af forslaget.
Så den præmis anerkender jeg ikke.
Lotte Rod (RV), 2024-05-08:
Det er, fordi jeg er imod det.
Men hele idéen i Sammen om Handicap er jo, at det er parter og politiske partier, som mener noget helt forskelligt.
Altså, nogle gange mener vi noget, som bringer os direkte i modstrid med hinanden.
Og det er jo derfor, hele idéen med at skabe Sammen om Handicap er, at vi skal have skabt et tillidsfuldt rum, hvor vi kan finde løsninger sammen, også når vi er fuldstændig uenige.
Og jeg er uenig i det her.
Til gengæld har jeg jo i de forhandlinger bl.a. fået uddannelseskravet, samtidig med at vi kommer til at kigge på at gøre merudgiftsydelsen meget mere simpel, at man får de rigtige hjælpemidler fra starten, og at vi laver en specialeplan og nogle takster, sådan at man kan få det rigtige tilbud første gang.
Og så bliver man jo ved med at sige, at man er imod det, og bliver ved med at kæmpe imod det, præcis ligesom jeg gør ovre i folkeskoleforligskredsen.
Torsten Gejl (ALT), 2024-05-08:
Der er noget, jeg ikke kan få til at gå op.
Det er det her med, at ordføreren holder en tale om, hvor lidt ordføreren og ordførerens parti kan lide magtanvendelse.
Det er ordføreren imod helt inde i det radikale grundideal.
Og så stemmer ordføreren for en lov, der tillader mere magtanvendelse.
Det er jeg simpelt hen nødt til at høre ordføreren forklare for mig.
Lotte Rod (RV), 2024-05-08:
Det er jo en balance mellem, hvordan man bruger medarbejdernes tid klogest.
Hvor mange timer skal de sidde bag en computer og registrere noget i stedet for at være sammen med borgerne og lave socialpædagogisk arbejde?
I Radikale Venstre er vi, samtidig med at vi går op i retssikkerhed, jo også et parti, der går op i frisættelse og i, at medarbejderne har mulighed for at udøve deres faglige dømmekraft.
Det er derfor, at jeg er så optaget af, at jeg gerne vil have uddannelseskrav, og noget af det, der har været en stor sejr for mig i det her, er, at vi for første gang nogen sinde faktisk har fået KL med på at lave uddannelseskrav.
For en, der virkelig har kæmpet for det på dagtilbudsområdet, og som i det lokale var helt alene om at stille krav om, at vi som en del af minimumsnormeringerne ville have uddannelseskrav, og hvor det var helt umuligt at få det med, vil jeg bare sige, at det er en kæmpe sejr, at vi nu smadrer den første mur i forhold til faktisk at uddannelsesdække det her område.
Runa Friis Hansen (EL), 2024-05-08:
Men der er også nogle af de her borgere, som ikke er i stand til selv at klage, og som har behov for meget mere hjælp, end vi andre ville have, hvis vi skulle klage over noget.
Er det ikke bekymrende, at man nu ikke registrerer lige så mange indberetninger, som man hidtil har gjort?
Det er vel ikke kun de unge mennesker, man er bekymret for i Radikale Venstre?