Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-07:
Lovforslaget her drejer sig jo om gødning og næringsstofreducerende tiltag, som der står i overskriften, og i formålsparagraffen til lovforslaget står der: »Loven har til formål at regulere jordbrugets anvendelse af gødning med henblik på at begrænse udvaskningen af kvælstof« – og så som det næste – »for i respekt for menneskers livsvilkår at værne om natur og miljø og bevare dyre- og plantelivet under hensyn til en smidig og ensartet forvaltning på tværs af miljø- og landbrugsområdet«.
Det er jo en smuk formålsparagraf, det er jo fantastisk.
Sikke et lovforslag, man burde kunne skrive om det på 250 sider, hvis man foldede det hele ud,
Jeg synes jo, det er rigtig smukt formuleret.
Det er ikke bare et spørgsmål om, at der er nogle mennesker, der ligesom skal leve med, at vi har et landbrug, næh, vi har sådan set en formålsparagraf her, hvor der står: »for i respekt for menneskers livsvilkår at værne om natur og miljø og bevare dyre- og plantelivet under hensyn til en smidig og ensartet forvaltning på tværs af miljø- og landbrugsområdet«.
Det er godt nok en § 1, der forpligtiger.
Jeg synes, det er et meget ædelt formål, og man skulle så tro, at loven ligesom ville sikre, at vi inden 2027 får nedbragt vores kvælstofforurening fra 60.000 t til 42.000 t og dermed lever op til vores forpligtelser i vandrammedirektivet, og man skulle tro, at loven sikrer, at landbrugets anvendelse af gødning og næringsstoffer i øvrigt implementeres således, at det værner om natur og miljø og bevarer dyre- og plantelivet, hvis man skulle leve op til paragraffen.
For starten på at løse opgaven bliver udskudt.
Så vi står altså over for, at vi ender med, at der skal reduceres med 3.000 t kvælstof om året fra 2021 til 2027.
I lovbemærkningerne står der så på side 13: »Som en del af den samlede håndtering af kvælstofindsatsen blev det besluttet at udskyde 6.200 tons kvælstof til 3. vandplanperiode«.
Det vil sige, at man skubber indsatsen frem til efter 2021.
Den øvelse har bund i »Aftale om målrettet regulering« og i landbrugspakkens regnskab.
Det synes jeg er meget betænkeligt.
Så man har altså vedtaget en landbrugspakke, som sikrer flere grise og mere udledning af kvælstof og så en plan for målrettet regulering af landbruget – en målrettet regulering, som man så udskyder.
Hvordan er det så, man vil løse det?
Altså, vi ender jo med, at den målrettede regulering skal foldes ud på en måde, så man samlet set reducerer med 3.000 t kvælstof om året.
Der er jo nogle, der sådan forestiller sig, at med en målrettet regulering bliver alle landmænd glade.
Det tror jeg ikke vil ske, hvis det er sådan, at man skal implementere den lov, som den er nu.
Vi synes i Enhedslisten, at økologi er vejen frem, også når det gælder om at nedbringe kvælstofforureningen.
Det kan gøres ved at omlægge til økologisk drift.
Det kan gøres bedre, ved at økologerne arbejder videre med at optimere økologisk produktion og nedbringer CO 2 -udledningen, og de kan blive bedre til at passe på næringsstofferne og arbejde videre med et bedre sædskifte.
Enhedslisten vil omstille til økologi, og vi vil også nedbringe landbrugsarealet.
Vi mener, at man skal tage den her kvælstofforurening alvorligt, og at man skal omlægge mere landbrugsjord til natur.
Vi mener, at der skal gives plads til mere skov.
Vi skal tage lavbundsarealer ud af omdrift, og det er jo også en måde at reducere sin udledning af kvælstof.
Man kan gøre en masse sammen med landbruget, som kan leve op til det ædle formål, der er i lovforslaget her om at værne om natur og miljø og bevare dyre- og plantelivet.
Jeg synes, at der i det her lovforslag gives forholdsvis meget magt til ministeren, og det synes jeg vi i udvalgsbehandlingen skal prøve at få præciseret om er hensigtsmæssigt.
Så vil jeg gerne takke ministeren for ikke at have lyttet for meget til Bæredygtigt Landbrug og at have afvist hovedparten af deres indsigelser mod den her lov.