runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Bruus (S), 2025-01-07:
Forudsætningerne for, at kommunerne kan gå ind i det, er jo, at det, der kommer ud af kontrollen, er rigtigt.
Det er jo det, der er problemet, og det er jo det, det her lovforslag skal rette op på.
Det er, at for mange procent af de kontroller, der bliver udført, er fejlagtige.
Det vil sige, at man kan have nok så mange sanktionsmuligheder og handlemuligheder for kommunerne, men hvis det, der bliver meldt ind, ikke er det rigtige, virker det jo ikke, og det er derfor, vi skal sørge for, at kontrollerne er bedre, end de er i dag.
Jeg vil faktisk bare gerne sige tak for den, tænker jeg, enorme anerkendelse, det er, at ordføreren tænker, at jeg har en paratviden, der kvalificerer mig til at svare på det spørgsmål.
Men jeg har simpelt hen ikke overblik over, hvor mange biler der punkterer om året, og lige så lidt overblik har jeg i forhold til at kunne svare præcist på det spørgsmål.
Men i forhold til hele diskussionen om spildevand vil jeg bare sige, at det er noget det, vi i den aftalekreds, der nu er på området for den grønne trepart, kommer til at beskæftige os med.
Alle har fået en invitation til at være med, og nogle har så takket nej, og det er bare fair game, men det er jo der, vi kommer til at behandle det spørgsmål.
Jamen altså de overordnede tal er jo, og dem tænker jeg de fleste af os kender, i forhold til at vi har et kæmpeproblem med iltsvind i vores vandoplande, at 70 pct. af det skyldes det for meget kvælstof, der kommer fra landbruget, 20 pct. skyldes naturlige årsager, og 10 pct. er menneskeskabte ting, altså spildevand og andre ting.
Men de præcise tal på, hvor mange tons det er, og hvad fordelingen af det er, som vi har været nede i her, kan jeg simpelt hen ikke lige på stående fod.
Men jeg synes, det er vigtigt.
Det tilhører ikke det her lovforslag, men jeg synes stadig væk, det er en vigtig debat, og derfor kommer jeg også til at beskæftige mig meget med det i mit virke som trepartsminister.
Anders Kronborg (S), 2025-01-07:
Tak for det.
Da jeg sad og læste det her lovforslag, kom jeg til at tænke på min barndom hjemme i Esbjerg.
Der havde jeg som 11-årig fået fingrene i en avisrute, og det glædede jeg mig helt enormt til.
Det skulle foregå hver mandag i al slags vejr.
Der skulle tjenes lidt lommepenge, så man havde råd til at købe det sidste nye spil til Segaen eller til Nintendoen, og så blev der indført et arbejdsmarkedsbidrag, som trådte i kraft i 1994.
Når man dengang lige havde fået sådan en avisrute og havde regnet sammen, hvad man kunne få af ekstra lommepenge, og så skulle til at bidrage, gav det, om man så må sige, lidt salt i såret for den unge mand.
Derfor tror jeg, at det med det, vi laver med det her lovforslag, hvor unge under 18 år fritages for at betale arbejdsmarkedsbidrag for 2026, hvor man allerede kan se det på forskudsopgørelsen her i 2025, er med til at gøre det mere attraktivt for de unge mennesker at tage et fritidsjob.
Vi kan også se, at færre unge i dag tager fritidsjob end tidligere, så jeg synes faktisk, at det er et rigtig fint tiltag, som er i det her lovforslag.
Noget andet, der er i det her lovforslag, som jeg også hilser velkommen, er, at det grønne håndværkerfradrag indføres, og at servicefradraget udvides.
Jeg vil også lige slå ned på noget andet, som er, at Danmark formentlig er det land, der smider allermest væk.
Det gælder, når hårde hvidevarer-maskinerne derhjemme går i stykker, at vi så i stedet for at ringe efter en mekaniker eller en autoriseret, der kan være behjælpelig, kører ud på den lokale genbrugsstation eller går ned i Elgiganten eller Bilka og køber nyt.
Derfor er det, synes jeg, meget fornuftigt, at vi med det her lovforslag også skaber et incitament i 2026 og 2027 til, at man faktisk kan trække noget af det fra, hvis man ringer efter en autoriseret.
Det næste, jeg synes der er værd at fremhæve, er, at pensionisterne får en højere grøn check for 2024.
Det er en god økonomisk støtte til dem, der har mindst.
Det fjerde, jeg gerne vil have lov til for alvor at fremhæve, er, at udgifter til attester og gebyrer bliver skattefrie i forhold til elever på forberedende grunduddannelser.
Vi er nødt til at have et helt særligt fokus på de 43.000 unge, som desværre står uden job og uddannelse, og der har vi jo i andre regier herinde lagt et stort fokus på netop den forberedende grunduddannelse.
Så det er enormt fornuftigt.
Derudover indeholder lovforslaget nogle mindre justeringer, bl.a. i forhold til motorlovgivningen.
Vi ser ikke nogen grund til ikke at støtte det her lovforslag med de tiltag, som der er i lovforslaget, selv om der er mange forskellige tiltag, også tiltag fra forskellige aftaler.
Men med de ord ser vi enormt meget frem til udvalgsbehandlingen, og vi kan som socialdemokrater støtte lovforslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2025-01-07:
Når vi snakker om det grønne jobfradrag, håndværkerfradraget, ved vi jo, at det er en skattelettelse, som er ekstremt skæv.
Det er i meget høj grad familier med høje indkomster, der bruger det mest, men vi betaler jo alle sammen for det.
Så i praksis bliver det jo butiksassistenten, som bor til leje i Brøndby Strand, som kommer til betale for, at villaejeren nord for København eller i andre velhaverkvarterer i landet kan få f.eks. nye termovinduer.
Er det en fair måde at indrette et skattesystem på?
Anders Kronborg (S), 2025-01-07:
Altså, jeg synes, det er rigtig godt, at vi skaber incitamenter til, at man faktisk går ud og gør noget ekstraordinært i forhold til at kunne forbedre sin bolig.
Jeg synes måske, at billedet, hr. Pelle Dragsted tegner, er lidt skævt, for det er jo ikke alene folk på Strandvejen, der benytter sig af de her tiltag.
Det kunne jo f.eks. også være havnearbejderen i Esbjerg, som har en væsentlig større løn end f.eks. en skolelærer eller en pædagog, og som jeg ved i hvert fald har en stor tilknytning til f.eks. Enhedslisten.
Så jeg anser det her for faktisk at ramme forholdsvis bredt.
Noget af det, der også ligger i boligjobordningen i 2025, er jo, at noget af det, man også kan trække fra, f.eks. er installation af en tyverialarm.
Det ved vi er noget af det, som er ekstraordinært – er der plads til det i husholdningen? – men det er jo noget af det, der er med til at skabe noget tryghed i de enkelte familier, uanset om man så tjener meget eller tjener lidt.
Pelle Dragsted (EL), 2025-01-07:
Nu er det jo Socialdemokraternes egen tænketank, Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, der har vist, at det her boligjobfradrag rammer ekstremt skævt.
Bl.a. har den halvdel af danskerne, der bor til leje, jo ingen glæde af det, så det er endnu en gang, hvor lejerne ligesom er sådan andenrangsdanskere, som man ikke rigtig bekymrer sig om på de fine taburetter herinde.
Synes ordføreren, at det her er god socialdemokratisk politik?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-01-07:
Tak for svaret.
Altså, det viser, at nu er der så et eller andet, hvor der er nogle kontrollører, der har haft enkeltmandsfirmaer, og som har været ude at tilse det, og at nu kan det så flyttes over til, at det måske er nogle virksomheder, hvor der er mere end en ansat, der udfører kontrollerne.
Egentlig bør vi jo nok have lidt mere fokus på, hvad det er, der sker i kommunerne, og hvordan kommunerne har de rigtige redskaber til at følge op på det, når der er fundet graverende fejl og mangler ved en gyllebeholder.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-07:
Ligesom man blandede grøn trepart sammen med CO 2 -afgift på landbruget, så mistede man jo Danmarksdemokraterne, som jo ellers er et meget miljøbevidst parti.
Men det er også fair nok, man ikke ville have os med, så kan man jo lægge ting ind, hvor tidslerne er så store, at man ikke kan være der.
Jeg forventede ikke, at ministeren som sådan havde en paratviden om det.
Jeg havde en forhåbning om det, for ministeren er jo tidligere skatteminister, og så må man gå ud fra, at det er en, der har styr på tal.
Men jeg forventer da, at ministeriet så eventuelt kan svare mig på det.
Det kan jeg stille et skriftligt spørgsmål om, så vi lige kan få klargjort fakta på området, sådan at vi ikke får afsporet debatten; det er nemlig det, jeg er bange for, at man får gjort, altså at man igen får sat landbruget som dem, der er alle de onde, i stedet for at se, hvad der er vigtigt: at miljøet får det bedst muligt.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-07:
Tusind tak.
Jeg synes egentlig ikke, der er blevet sagt rigtig meget godt fra talerstolen om, hvor vigtigt det er egentlig at passe på vores miljø.
Det er jo kulturarv, det er noget, vi skal give videre til de kommende generationer, og derfor er sådan et lovforslag som det her jo også ekstremt vigtigt.
Forleden dag blev jeg faktisk også konfronteret med en sag oppe fra min egen hjemegn i forhold til en oliebeholder, der lækkede forurening ud på grunden, og det her med, at man ligesom har, om det er en septiktanke, eller om det er en olietank, eller hvad det er, der ligesom lækker ud og ødelægger vores miljø, er jo noget, vi skal være ekstremt påpasselige med.
Så egentlig har jeg ikke så meget andet end det, andet end at jeg også kommer til at stille nogle spørgsmål i forbindelse med udvalgsbehandlingen, og jeg kan sådan set også tilslutte mig den lille bekymring, som ordføreren fra Liberal Alliance havde, og jeg vil også gerne opfordre til det, som ordføreren gjorde.
Men egentlig vil jeg bare gerne sige, at vi fra Dansk Folkepartis side støtter det her lovforslag, for vi skal selvfølgelig passe på vores miljø, også imod sivende tanke.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-01-07:
Jeg tror nu mere, at grunden til, at ordføreren ikke ønsker det, er, at det faktisk er en akilleshæl for Enhedslistens miljøpolitik, og det er jo, at man ikke tager udgangspunkt i den samlede udfordring med korrekt vandsagsbehandling her i Danmark.
Og der er altså en stor, stor diskrepans mellem den manglende behandling, der er af spildevand fra husholdninger og fra dansk industri, og den, der er på landbruget.
Jeg siger ikke, at vi skal negligere landbrugets udledninger og problemet omkring det, men ordføreren og Enhedslisten burde da også have en interesse i at få det samlede, nuancerede billede frem, for det er faktisk en opgave, der skal gå på to ben og ikke kun halte på ét, som ordføreren gør sig til talsmand for.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-01-07:
Synderen i forhold til vandmiljøet er landbruget, og det er man nødt til at erkende, og det er skide godt, det er rigtig godt, at der kommer sådan et lovforslag her, der forsøger at stramme op på nogle ting.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-01-07:
Nu er jeg udmærket klar over, at ordføreren i dag måske har forberedt sin tale lidt på forhånd, men jeg håber da faktisk, at også ordføreren for De Radikale hørte, at jeg sagde, at jeg ikke vil sige, at landbruget ikke var en skyldig synder.
Jeg sagde faktisk, at landbruget havde en stor del af ansvaret.
Det, jeg var lidt frustreret over i forhold til Enhedslistens ordfører, var, at man ikke vil tale om de andre ting, i forhold til hvordan man kommer i mål med så korrekt en miljømæssig vandbehandling her i Danmark som overhovedet muligt.
Der siger ordføreren så nu her, at det er den her berømte 1 pct.
Jeg vil bare lige have ordføreren til at bekræfte, at uvedkommende vand er 20 pct. – ikke 1 pct.
Det er ikke det, der, som ordføreren er inde på, havner som overløb og bygværker alene.
Det er alt det, der kommer på grund af mange, mange tusind kilometer utætte kloakrør i Danmark.
Meget af det er sunket, der har været nedsivning, der er forsvundet sand rundtom osv.
Det betyder altså, at 20 pct. af vores vand er uvedkommende vand, der ryger urenset ned enten på stedet eller på vej hen til rensningsanlægget.
Jeppe Bruus (S), 2025-01-07:
Altså, man skal holde tungen lige i munden her, for som det også er bekendt, er det her en ordning, der ændrer kontrollen.
Det er ligesom en del.
Så er der så landbrugeren, der har beholderen, og i den nuværende bekendtgørelse er der jo sådan set en række ting, der sker, hvis man kommer ud og kontrollerer en beholder, der ikke er i orden.
Det er kommunalbestyrelsen og kommunerne, der jo både bevilger, at man kan have sin beholder, men jo sådan set også går ind i det arbejde.
Det er velbeskrevet i det, der hedder bekendtgørelse om kontrol af beholdere til opbevaring af flydende husdyrgødning og ensilagesaft.
Det er også kommunerne, der både giver bevillingerne og registrerer det her, så der er ikke noget centralt register over de tal, der kommer.
Jeg har begrænset taletid her, men man kan jo forestille sig alt muligt.
Det er bare for at sige, at der er et sanktionsregime i dag, og at der også med det her forslag er et skærpet sanktionsregime over for dem, der udfører kontrollerne.
Zenia Stampe (RV), 2025-01-07:
Ja, 70 pct. kommer fra landbruget; 20 pct. kommer netop fra alle mulige forskellige kilder; 1-2 pct. kommer fra kommunale overløb; og 10 pct. kommer fra renset spildevand, både fra industri, byer og løs bebyggelse.
Altså, det er jo fint lige at få proportionerne med.
Men vi vil også gerne diskutere kommunale overløb, men det er jo bare ikke det, der er til debat i dag.
Det er jo derfor, det er så usmageligt, at hver gang vi har en diskussion omkring den største kilde til forurening af vores vandmiljø, nævner Danmarksdemokraterne de kommunale overløb.
Jeg kan ikke se det som andet end et forsøg på at relativere den enorme belastning, landbrugets kvælstofudledning er for vores indre farvande – for hvorfor bringe det op nu?
Hvorfor så ikke fremsætte et beslutningsforslag?
Hvorfor ikke gå til finanslovsforhandlinger med det, tror jeg nok, enormt store økonomiske ønske, det ville kræve, hvis men rent faktisk for alvor skulle gøre noget ved de kommunale overløb.
Hvis man tager det alvorligt, er det jo det, man gør.
Man afsporer jo ikke en debat om landbrug og landbruget som kilde til kvælstofudvaskning; i stedet for går man ind i andre forhandlinger og prøver at løfte problemstillingen omkring kommunale overløb.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-01-07:
Jeg må konstatere, at ordføreren lytter lige så dårligt til det, jeg siger, som hun ser, at når formanden rejser sig, betyder det, at taletiden for længst er gået.
Altså, jeg sagde netop, at landbruget er en af synderne.
Jeg sagde, at landbruget også skal vise skyldige hensyn, og at det også skal undersøges.
Men det nytter da ikke noget, at en radikal ordfører går herned i salen og siger: 1 pct.
Det er det, der kommer i forhold til overløbsværker; det er rigtigt, det kommer i visse perioder.
Men uvedkommende vand er 20 pct. Der nytter det jo ikke noget, at De Radikale kun kigger på den ene procent; man skal da for søren også have fokus på de 19 andre procent af urenset spildevand.
Zenia Stampe (RV), 2025-01-07:
Jamen det er jo rigtigt.
Jeg synes bare, det er underligt, når vi har en debat i dag, der handler om de 70 pct., at der så er et parti, der næsten kun vil diskutere de 1 pct., som er de kommunale overløb, og så de 20 pct., som er alt det andet.
Det synes jeg er at afspore debatten.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-01-07:
Jeg vil bare sige tak for at afvise afsporingen af debatten.
Zenia Stampe (RV), 2025-01-07:
Tak for det.
Så synes jeg faktisk, at vi skal prøve at holde Danmarksdemokraterne op på det her, for når man nu nævner det igen og igen, glæder jeg mig til næste gang, der skal være forhandlinger om det her, enten om det er finanslov, eller hvad det er, for så synes jeg, at Danmarksdemokraterne skal komme med et seriøst forslag til, hvordan man så griber det an, og hvor stor den regning eventuelt er, og hvor de penge skal komme fra.
For jeg kan ikke tage det seriøst, når det kun bliver brugt til at afspore debatten, og at man aldrig nogen sinde kommer med noget konkret og regner på, hvad det så vil koste at hente den her 1 pct. fra kommunalt overløb eller de 20 pct., hvis det er dem, vi skal snakke om.
Men jeg har aldrig nogen sinde hørt et så konkret bidrag, og nu kigger jeg ud i salen.
Jeg ved ikke, om der nogen, der kan bekræfte mig i, at de heller ikke har hørt noget, men det kunne være interessant.
Jeg tror da, vi er de sidste, der bare afviste det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-01-07:
Tak for at fremsætte lovforslaget.
Jeg kom til at tænke på, da fru Zenia Stampe havde ordet og hun ligesom sagde, at nu går vi så fra den her autoriserede beholderkontrol og over til en akkrediteret ordning, at man godt sådan kunne tænke: Hvad betyder det så rent konkret?
Altså, der udføres en kontrol.
Jeg savner lidt, at det står sådan lysende klart, hvad resultatet så er af den kontrol.
Hvis det er sådan, at man finder graverende fejl, som man åbenbart har registreret, hvad er det så for en opfølgning, der sker over for den landmand, som har en gyllebeholder, som ikke er i orden?
Det synes jeg mangler at blive klargjort.
Og hvis nu landmanden ikke udbedrer de fejl og mangler, der er, hvad sker der så?
Det er rigtig godt med kontrollen, men hvis der ikke er nogen sanktion i forlængelse af det, er det jo ikke altid, det virker.
Kan ministeren gøre det klart for os, at man sådan set er klar med en eller anden form for hammer, hvis det er sådan, at de fejl, som er blevet fundet, ikke udbedres?
Anders Kronborg (S), 2025-01-07:
Det er i hvert fald politik, som jeg kan stå på mål for, og når man så ser den samlede palet i forhold til den sådan generelle skattepolitik, f.eks. det særlige beskæftigelsesfradrag for enlige forsørgere, er det jo noget af det, der går ind og hjælper nogle af dem, der har mindst i forvejen, ligesom det, når vi permanent hæver ældrechecken med det største løft i 10 år, rammer de pensionister, der har mindst i forvejen.
Så jeg synes, der er elementer, hvormed vi prøver at lave en afbalanceret politik.
Men hr. Pelle Dragsted har jo ret i, at hvis man går ind og piller enkeltelementer ud i nogle lovforslag, er der en del af befolkningen, der typisk imødekommes mere, modsat den anden del af befolkningen, men jeg synes, jeg kan se mig selv i balancerne.
Mads Olsen (SF), 2025-01-07:
Nu er det jo svært at svare på, når jeg ikke er skatteordfører og nok heller ikke kommer til at være en del af det forhandlerteam, der forhåbentlig næste gang skal forhandle om en eventuel regeringsdeltagelse.
Jeg synes egentlig, at SF har været meget konsekvente og siger, at når vi snakker skattelettelser til de allerrigeste i samfundet, vil vi i SF hellere noget andet.
Der vil vi hellere have velfærd.
Vi vil hellere have, at hvis du som ung går ned med angst eller depression, så skal du ikke vente 6 måneder på at komme gratis til psykolog, hvilket man skal lige nu.
Vi synes hellere, at man skal bruge pengene der.
Men jeg vil lade Sigurd Agersnap tage den anden snak.
Tak for ordet.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-01-07:
Tak for det.
Vi behandler et forslag i Folketinget i dag, som er lidt af et sammensurium af mange forskellige ting.
Det kan gøre det lidt svært at lave en særlig struktureret tale over emnet, men jeg skal da alligevel prøve at komme ind på nogle af de hovedemner, idet jeg da i øvrigt kan henvise til den foregående talers gennemgang også, så vi behøver jo ikke at dublere hinanden sådan på rene fakta.
Men for det første bliver det nu sådan, at fra 2026 skal unge under 18 år ikke betale arbejdsmarkedsbidrag, og det er en ganske glimrende idé.
Forholdet har, så vidt jeg er orienteret, været det, at den andel af dem under 18 år, der har haft egen indkomst, er faldet, og det synes jeg er synd, for som min kollega var inde på, er det i enhver henseende en god ting, at man også finder ud af, hvordan pengene kommer.
Så det opfyldes altså med det her forslag.
Den anden del af forslaget går på håndværkerfradraget, som nu genindføres til grøn istandsættelse, til klima, til energi osv.
Heller ikke det kan vi have noget imod.
Vi har jo i det hele taget med de her håndværkerfradrag fået reduceret den sorte økonomi noget, og alene det er da et glimrende mål, kan man sige.
Herudover hjælper det jo altså også på energiforbruget.
Servicefradraget udvides, og som min kollega var inde på, bliver der nu mulighed for at anvende servicefradraget til mange forskellige ting: tyverialarm, belægningsarbejde, anlæg af ny græsplæne osv. osv.
Så også det burde være noget, som er søgt og vil blive brugt.
Endelig er der mulighed for at få fradrag for reparationer af hårde hvidevarer.
Jeg ved ikke, hvor meget det vil blive brugt, men nu er muligheden der da i hvert tilfælde.
Jeg vil godt fremhæve en sidste ting her, nemlig de problemer, der har været omkring forberedende grunduddannelser med FGU-betalingen.
Der er 43.000 unge mennesker, der deltager i disse uddannelser, og forholdet har været det, at man har friholdt eleverne ved at lade skolerne betale forskellige afgifter.
Og når der er nogen, der betaler noget for en, er det som udgangspunkt skattepligtigt for en selv, ganske som hvis man fik sin løn.
Og det er uheldigt i den her sammenhæng.
Det var ikke det, der var meningen, og derfor ændrer forslaget altså på det og sørger for, at de pågældende elever går fri med skindet på næsen og for nu at sige det rent ud ikke bliver beskattet af det her.
Generelt set
synes jeg, det er et glimrende forslag, som Venstre kan stemme for.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-01-07:
Tak for spørgsmålet.
Det her med fradrag kontra andre lettelser er en interessant diskussion, og jeg vil sige, at jeg helt klart er mere for at sænke skatten generelt, end jeg er for at give fradrag.
Men jeg synes også, at fradraget har sin berettigelse, fordi vi har en høj momssats i Danmark.
Vi har store problemer med sort arbejde, vennetjenester og den slags ting, så der er også andre ting end det rent økonomiske.
Jeg er fuldstændig med på, at der er nogle kritikpunkter – det ser vi også i høringssvarene – om, at de ydelser, man bruger fradraget til, er ydelser, man ville have købt alligevel og den slags ting.
Men jeg synes immer væk, at det er et ganske fint fradrag, og jeg synes også, at det tilskynder til, at man løbende forbedrer sin egen bolig og sørger for at holde den isoleret eller forbedrer den klimamæssigt eller på andre måder, sådan at man også gør hverdagen lidt nemmere.
Men det er klart, at det mest optimale jo ville være at sænke indkomstskatten.
Pelle Dragsted (EL), 2025-01-07:
I hvert fald må man konstatere, at der ikke rigtig er nogen økonomer, der synes, at det her er en god idé.
Så er der den anden side, som handler om den sociale skævhed.
Det her er et fradrag, vi alle sammen betaler for – det er jo en skattelettelse – men det er i meget høj grad den mest velhavende del af befolkningen, der bruger det.
Så det er jo en indkomstoverførsel fra f.eks. den lavtlønnede butiksarbejder, som bor til leje og ikke gør brug af hverken service- eller håndværkerfradraget, til måske en vellønnet konsulent eller advokat, der bor i villa.
Er det en fair måde at rykke rundt på samfundets ressourcer på?
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-01-07:
Jeg synes egentlig, det er fuldstændig fair at have det her servicefradrag.
Det er klart, at vi har jo sådan et normativt ønske, kan man sige, om, at flest mulige skal eje deres egen bolig, fordi det er det, der gør, at den er mest velholdt, og at folk passer bedst på den.
Så hvis vi kan få flere fra at være lejere til at være ejere, ville det være rigtig, rigtig fint, men vi synes, det her fradrag er en god idé, og hvis Enhedslisten har idéer til, hvordan vi sammen kan lette skatten for de mindst vellønnede danskere, vil vi gerne være med til at snakke om det.
Anders Kronborg (S), 2025-01-07:
Vi ser, hvordan rotter er et stort problem, og noget af det, som det her jo også støtter, er jo f.eks. udskiftning af kloakrør, fornyelse og etablering af dræn, udskiftning og etablering af opsamlingstanke, nedsivningsanlæg og andre ting.
Altså, anerkender hr. Pelle Dragsted ikke også, at nogle af de her ting vil kunne gavne i et hjem i de familier, der ikke har så meget, altså at det kan være en hjælpende hånd, når man skal ud og lave helt nødvendige renoveringer i forhold til sit hjem, der måske har været udskudt i mange år, fordi man ikke har råd?
Her kan man så gå ind og få et fradrag.