runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2017-02-28:
Så tror jeg, at jeg bliver nødt til spørge om noget, da det var ikke en totalt afvisende ordførertale, som hr. Peter Kofod Poulsen kom med her, for udgangspunktet for det her er simpelt hen at sige: I og med at mennesker er frie, i og med at mennesker bestemmer over deres egen krop, skal der være tale om frivillighed, når der foregår en seksuel handling, og det er egentlig det princip, som vi godt kunne tænke os bliver grundlaget i de her sager.
Det er rigtigt, at det altid i sådanne sager kan være svært at løfte bevisbyrden, og i det her land er det jo sådan, at man er uskyldig, indtil det modsatte er bevist, det er et grundlæggende princip i en retsstat.
Men lad mig spørge om det på den her måde: Hvordan kunne hr. Peter Kofod Poulsen så forestille sig at man eventuelt kunne forbedre ofrets retsstilling ad den her vej og gøre det på en måde, som ordføreren måske ikke lige føler er indeholdt i det her forslag, selv om jeg mener, at det egentlig er et klart forslag på den måde, at det grundlæggende bare knæsætter princippet om, at seksuelle handlinger skal være frivillige og alle mennesker bestemmer over deres egen krop?
Hvad tænker ordføreren i den retning?
Altså, hvordan kunne man komme videre ad den her vej?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-02-28:
Tak, formand.
Jeg vil starte med at udtrykke min taknemlighed over for forslagsstillerne for at rejse den her vigtige debat, som jeg synes det er, for voldtægt er en af de absolut groveste og mest alvorlige forbrydelser, et menneske kan udsættes for.
Alle initiativer på området er vigtige.
Det konkrete forslag, som vi behandler nu, har vi i Dansk Folkeparti overvejet meget nøje.
Jeg vil gerne indrømme, at vi flere gange har været tvivl om, hvilke konsekvenser forslaget kunne indebære, hvis man gjorde det til lov, og vi stiller os skeptiske over for forslaget.
Vi vil gerne være med til at forbedre mulighederne for ofrene for voldtægt eller straffe gerningsmændene hårdere eller se på andre muligheder på det her område, men jeg tror, at det vil være meget vanskeligt for domstolene at håndtere det her forslag, hvis det gøres til lov.
Lad os tage et eksempel.
Anklagemyndigheden skal bevise, at der er foregået et seksuelt samvær uden samtykke.
Manden, der er tiltalt, erkender, at der har foregået et seksuelt samvær, men mener, at der klart er givet samtykke.
Kvinden mener ikke, at der er givet samtykke.
Ergo skal man ind og se på, hvad samtykket er.
I forslaget, som der lægges op til, B 40, omtaler man indirekte samtykke.
Man må bare sige, at der jo lægges op til en helt stribe forskellige typer af tilkendegivelse, der vil være meget vanskelige at håndtere.
Man vil komme i en situation, hvor det er påstand mod påstand, og hvordan skulle man så i givet fald kunne dokumentere tingene?
Hvordan skulle domstolene agere i sagen?
Kommer det til at bevirke, at den tiltalte skal bevise egen uskyld – det er en debat, der var rejst for et øjeblik siden, da den socialdemokratiske ordfører var på talerstolen – eller kommer det til at være sådan, som det er i dag, at man er uskyldig, indtil det modsatte er bevist?
Hvordan stiller man sig i den situation?
Det må jeg sige jeg synes er vanskeligt.
Der rejses simpelt hen utrolig mange spørgsmål, som ikke er besvaret.
Jeg tror ikke, man kan gøre det her er særlig enkelt.
Vi må bare erkende, at voldtægtssager i mange tilfælde er ekstremt komplicerede at håndtere for de forskellige parter.
Vores tilgang til forslaget skal dog ikke forstås som en lukket dør, hverken over for at diskutere emnet eller over for forslagsstillerne i forhold til at samarbejde på det her område, men jeg tror bare ikke, at forslaget, hvis det vedtages, som det ligger her, nødvendigvis kommer til at være noget fremskridt på området.
Tak for ordet.
Trine Bramsen (S), 2017-02-28:
Det interessante med her beslutningsforslag er jo, at det lægger op til en videre drøftelse, og det var sådan set også det, jeg sagde før til justitsministeren, altså at den videre drøftelse af, om vi kan gøre vores lovgivning bedre, vil vi fra Socialdemokratiets side ikke afvise, den synes vi faktisk er rigtig god.
Det, vi selv har foreslået fra Socialdemokratiets side, og det kan godt være, at det adskiller sig fra, hvad der er andre partier, der har foreslået i debatten, er, at man kigger på bemærkningerne til lovgivningen og lægger det ind som skærpende vilkår – hvis der eksempelvis har været tale om meget stor beruselse.
Vi har set en sag, hvor der var tale om stor beruselse, og der er det altså vigtigt for os at signalere, at man der, som den, der indgår i en seksuel relation med den anden, har en særlig forpligtelse til at sikre sig, at der er et samtykke, inden man går videre.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-02-28:
Det gav mig jo egentlig anledning til lige at trykke mig ind.
Jeg er simpelt hen nysgerrig på det, for jeg har heller ikke helt kunnet læse ud af det her beslutningsforslag, altså hvor bevisbyrden ligger.
Trine Bramsen (S), 2017-02-28:
Jamen det var sådan set det, jeg lige svarede på.
Vi ønsker, at det eksempelvis af bemærkningerne til et lovforslag skal fremgå, at der altså er nogle skærpende omstændigheder, som taler til offerets fordel.
Hvis der eksempelvis er tale om tre mænd og en kvinde, ja, så er det en skærpende omstændighed.
Det gælder også, hvis der er tale om stor aldersforskel eller åbenlyst stærk beruselse.
Det her beslutningsforslag lægger jo op til, at vi kan diskutere indholdet, og det er baggrunden for, at vi fra Socialdemokratiets side støtter forslaget.
Britt Bager (V), 2017-02-28:
Jeg læser ikke det her beslutningsforslag som kun gældende i de situationer, hvor der er tre mænd og en kvinde.
Er vi i gang med at ændre noget af det allermest fundamentale i dansk ret, nemlig at man ikke længere skal bevise, at en gerningsmand er skyldig, men at gerningsmanden nu skal bevise sin uskyld?
Eller hvordan forestiller fru Trine Bramsen sig at det her skal tolkes?
Hvis der er én gerningsmand og én forurettet, hvem har så ansvaret for at bevise, at der foreligger et samtykke?
Trine Bramsen (S), 2017-02-28:
Altså, som jeg nævnte, hvis der eksempelvis har været tale om tre mænd og en kvinde, ja, så har de tre mænd ansvaret for at sikre sig, at der har været noget, man kan dokumentere som et samtykke.
Det er altså i de tilfælde, hvor det virker åbenlyst afvigende fra, hvad der normalt finder sted.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-02-28:
Til det vil jeg sige to ting.
Det ene er, at det er en antagelse fra ordførerens side, at Alternativet ikke vil være med til at forbedre voldtægtsofres retsstilling.
Tværtimod er vi bekymrede for, om det her beslutningsforslag sådan set kunne gå ud over voldtægtsofres retsstilling, fordi vi er bekymrede for, hvilken effekt det vil have i en retspraksis, hvis man indfører den her samtykkebaserede definition.
Så det er alene af den gode vilje med hensyn til ofret, at vi har vores bekymringer.
Det andet er – og det kan ordføreren jo så måske redegøre for, når han går på talerstolen – at jeg simpelt hen ikke forstår, hvordan man forestiller sig at det skulle gøre en forskel i praksis, hvis det var samtykkebaseret.
Vi læner os jo bl.a. op ad Eva Smith og Dommerforeningen, som også er ude og sige, at det er tvivlsomt, om der er en effekt i praksis, og, hvis der er en effekt, om den overhovedet er positiv.
Det er jo det, som vi læner vores bekymring op ad.
Britt Bager (V), 2017-02-28:
Tak for det.
SKAT har haft mange problemer, og en bred gruppe af Folketingets partier har taget ansvar for arbejdet med at få genoprettet SKAT og tilliden til SKAT.
Et led i dette arbejde er at sikre, at inddrivelsen af gæld til det offentlige foregår på en effektiv, lovlig og ordentlig vis.
En bred gruppe, som løfter dette ansvar, er regeringen, Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre.
Dette lovforslag er således en del af en bred politisk aftale om et nyt og et bedre skattesystem, som blev indgået i november 2016.
Lovforslaget er en konsekvens af oprydningsarbejdet efter EFI, der blev lukket ned i september 2015, da ministeren blev opmærksom på, at systemet bl.a. inddrev forældede fordringer.
Et af hovedproblemerne med EFI var, at systemet ikke kunne operere med de mange særregler og på et generelt kompliceret lovgrundlag.
Og derfor førstebehandler vi i dag et skridt i retning af at få en mere velfungerende inddrivelse og en klar regelforenkling på området.
Det er et helt nødvendigt og afgørende skridt på vejen mod et nyt og effektivt it-system.
Intentionen med dette forslag er bl.a. at forenkle inddrivelsen og dermed bane vejen for en bedre inddrivelse af fordringer fremover.
Det vil bl.a. medføre, at alle inddrivelsesskridt skal kunne anvendes over for flest mulige fordringer, at antallet af forældelsesfrister for renter reduceres betragteligt fra op til 365 årlige pr. fordring til 12, og at samtlige fordringer først oversendes til SKAT, når de er parate til at blive inddrevet.
Det er nødvendigt, at SKAT formår at inddrive fordringer effektivt, så danskerne kan betale deres skat i forvisning om, at det gør alle andre også.
Derfor skal inddrivelsen fungere bedre.
Det arbejder vi på, og det her er det første skridt på vejen mod et nyt og et bedre inddrivelsessystem.
Og på den baggrund kan jeg meddele, at Venstre naturligvis bakker op om forslaget.
Rune Lund (EL), 2017-02-28:
Princippet om samtykke handler grundlæggende om, at enhver er herre over sin egen krop.
Enhver seksuel handling skal bygge på frivillighed og på, at der er enighed mellem parterne om, at der skal foregå en seksuel handling.
Og det vil jo ikke være på samme måde, som det er i dag, nemlig at anklageren skal ud og bevise, at der var tale om trusler om vold eller psykisk vold i forbindelse med voldtægten – det vil også indgå, men trykket vil ligge et andet sted, og det synes jeg er meget vigtigt at fremhæve i den her sag, altså at der bliver lagt større vægt på ofrets tilsagn og ønsker i forhold til akten.
Rune Lund (EL), 2017-02-28:
Vi har et meget liberalt forhold til, hvordan folk vælger at have sex med hinanden, hvor mange de vælger som partnere, og hvem de partnere måtte være.
Når det kan være relevant at nævne de ting, som jeg gør, om, hvor mange mænd det måtte være i forhold til en kvinde, og om kvinden måtte være beruset eller ikke beruset, og hvor aldersforskellen kan komme ind, har det jo ikke noget med de ting i sig selv at gøre, men om sagens omstændigheder, sådan som den samlet fremtræder.
Det har ikke noget at gøre med, at ældre kvinder ikke kan have sex med yngre mænd, eller at modne, erfarne mænd på omkring 40 år ikke kan have sex med kvinder, som er yngre end dem.
Det handler simpelt hen om, at man i højere grad end i dag inddrager situationen omkring voldtægten og offerets udlægning af, hvad der er foregået.
Christina Egelund (LA), 2017-02-28:
Hvorfor siger ordføreren så flere gange i sin argumentation, at man i de sager, hvor der helt åbenlyst ikke kan være tale om samtykke, men hvor samtykke kan være svært at bevise – det kan f.eks. være en kvinde, der er sammen med flere mænd, eller det kan være et forhold, hvor der er stor aldersforskel – bare kan sige, at forholdet er så absurd, at der er den seksuelle handling så afvigende fra normen, at man på den måde kan lette bevisførelsen?
Altså, det undrer mig meget at høre fra et parti som Enhedslisten, som jeg normalt opfatter som et meget frisindet parti, at man på den måde fremsætter noget, der nærmest lyder, som om det er dikteret af den katolske kirke.
Rune Lund (EL), 2017-02-28:
Jeg kan klart sige, at det selvfølgelig ikke i sig selv er suspekt.
Christina Egelund (LA), 2017-02-28:
Ordføreren har flere gange henvist til situationer, hvor f.eks. en kvinde er sammen med flere mænd, eller til et seksuelt forhold, hvor der er meget stor aldersforskel på de implicerede partere.
Det er jo faktisk det, ordføreren antyder.
Rune Lund (EL), 2017-02-28:
Jeg synes i hvert fald, at det i forbindelse med udvalgsbehandlingen af det her beslutningsforslag er spændende at se på, hvordan vi kan komme videre, og hvordan vi kan tage diskussionerne fremadrettet.
Det kunne være i form af en eksperthøring.
Det kunne være en måde at gøre det på.
Jeg synes specielt, det er interessant, fordi jeg jo også hører f.eks. fra Dansk Folkeparti, at man fra deres side også ønsker at styrke ofrenes retsstilling på det her område og er villige til at tage nogle diskussioner.
Hvis vi kan få belyst problemstillingen på forskellige måder ved at inddrage organisationer fra civilsamfundet, ofrenes organisationer og eksperter og indtænke udenlandske erfaringer, så mener jeg selvfølgelig, at det vil være med til at kvalificere debatten, og det vil under alle omstændigheder være godt.
Britt Bager (V), 2017-02-28:
Vi er heldigvis alle sammen i det her lokale enige om, at vi skal forbedre offerets retsstilling, og vi har alle sammen fokus på behandlingen af voldtægtsofferet.
Det var jo også derfor, vi i den tidligere regering gennemførte pakken om voldtægtsofre.
Nu nævner hr. Rune Lund selv erfaringerne fra udlandet, og netop erfaringerne fra Norge viser jo, at der absolut ingen hensigtsmæssige virkninger er ved at lave en uagtsomhedsbestemmelse eller en samtykkebestemmelse.
Tværtimod er dommene, der er blevet afsagt i Norge, meget mildere, end de ville have været, hvis de var blevet afsagt i Danmark.
Det ligger der et helt ph.d.-studie om.
Det leder mig bare frem til noget andet.
Nu foreslog jeg i min ordførertale, at vi i udvalget holder en offentlig, åben høring, så vi alle sammen kan blive klogere.
Der kunne man eksempelvis invitere skribenten bag det her ph.d.-projekt ind, man kunne invitere andre eksperter, bl.a. juridiske eksperter, og en fra Aldrig din skyld, så vi kunne få drøftet det her emne.
For det lyder jo til, at vi alle sammen har de bedste intentioner, men det lyder også til, at vi lytter til rigtig mange forskellige eksperter.
Derfor vil jeg bare spørge hr. Rune Lund, om hr. Rune Lund kunne være interesseret i, at vi holdt en åben eksperthøring om netop det her emne.
Rune Lund (EL), 2017-02-28:
Jeg synes faktisk, at fru Zenia Stampe sagde det meget tydeligt og meget præcist, da hun stod heroppe, nemlig at der helt klart vil være sager, hvor det også med en ændret lovgivning på området her stadig væk vil være sådan, at man ikke kan løfte en bevisbyrde.
Men i og med at udgangspunktet vil blive det helt naturlige, at det skal være en frivillig ting, når to mennesker har sex, så starter diskussionen alt andet lige et andet sted.
Så tror jeg også, at i de sager, som vi jo har set eksempler på gennem årene, hvor der kan være tale om flere mænd, som har gennemført en seksuel handling med én kvinde, hvor der kan have været stor aldersforskel, og hvor der kan have været beruselse, stoffer og alkohol involveret, vil det være meget tydeligt med en anden tilgang til lovgivningen på det her område, at der ikke kan være tale om samtykke.
Det handler i virkeligheden også om, at vi ser på, hvordan vi taler om de her ting, og at vi i lovgivningen får slået fast, at man har ret til at bestemme over sin egen krop, og at der ikke er nogen, der skal have sex med nogen anden, medmindre man er helt klar over, at den anden person ønsker det, også selv om den anden person ikke har sagt nej.
Det er en anden måde at tænke tingene på, det er en anden måde at se tingene på i forhold til den gældende retstilstand, og det er en anden måde at se tingene på, som vil medføre en forbedret retsstilling for ofrene.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-02-28:
Som nævnt af den tidligere ordfører, handler det her jo om inddrivelsen i SKAT, som vi jo har behandlet over flere omgange her i Folketingssalen.
Det er jo en ret så ærgerlig sag, som kort fortalt handler om, at vi har et it-system, EFI og DMI, som er brudt sammen, hvilket bl.a. har medvirket til, at gælden nu er helt oppe på astronomiske 100 mia. kr.
Det har stort set været umuligt.
Det her lovforslag handler jo så om, at man vil lave en ny it-understøttelse, og for at det kan lade sig gøre, er vi nødt til at lave en lovgivning, som er mere simpel og derved gør det muligt at få det til at fungere fremadrettet.
Den socialdemokratiske ordfører har allerede redegjort for mange af detaljerne i lovforslaget, så det vil jeg ikke gøre.
Så vidt jeg husker, er den på 0,05 lige nu, altså ret så lav, med +8 pct.
Altså, man vil simpelt hen gøre det simpelt, ved at det er den samme rente hele vejen rundt.
Og på samme måde er der en del andre forslag i lovforslaget, som giver rigtig god mening, hvis man fremadrettet skal have et inddrivelsessystem, som virker, og det skal vi jo naturligvis.
Jeg vil også sige afslutningsvis, at jeg synes, at det har været en god proces, som jeg måske synes godt kunne give inspiration til andre områder, altså det, at man faktisk prøver at forsimple lovgivningen i Danmark.
Der er rigtig mange områder bare på skatteområdet, som er utrolig komplicerede.
Jeg synes også, det har været positivt, at man faktisk har oplevet et bredt flertal i Folketinget, som har arbejdet sammen om at få styr på det her og få tingene til at gå i den rigtige retning – hvor man jo godt nogle gange kan opleve et Christiansborg, som er meget konfliktorienteret, altså hvor man prøver at finde uenighederne og være meget taktisk præget.
Her synes jeg faktisk, at vi har et eksempel på et Folketing, som har arbejdet meget konstruktivt i den rigtige retning på at prøve at finde nogle fælles løsninger.
Det synes jeg også er rigtig positivt, og det vil jeg bare kvittere over for de andre partier for.
Men som det nok er til at høre, støtter Dansk Folkeparti lovforslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2017-02-28:
Jeg kan i hvert fald sige til hr. Jesper Petersen, at blandt de skatteministre, der har været – der har også været en del Socialdemokrater og en enkelt radikal og et par SF'ere i den tidligere regering, så vel som dem, der var i VK-regeringens levetid – oplever jeg en erkendelse af, at der var nogle ting, som man ikke gjorde rigtigt, og som har ført til en lang række problemer, som vi står med i dag.
Jeg tror ikke, at der er nogen, uanset hvilken partifarve der er tale om, der har haft en dagsorden om, at skattevæsenet ikke skulle fungere – tværtimod.
Men der har været en forskellig vurdering af, hvordan man løste inddrivelsesopgaven, hvordan man sikrede de nødvendige rammer for skattevæsenet, hvor meget man kunne effektivisere, hvor meget man kunne spare.
De ting, der er gået galt, har ført til refleksioner over en bred kam, og det vil jeg godt anerkende.
Det gælder mit eget parti, og det er sådan set også mit indtryk, at det gælder spørgerens parti.
Om det så skal føre til, at man vil bruge rigtig mange penge på kontrolopgaver, har hr. Jesper Petersen jo ret i at vi har vendt under forhandlingerne.
Det har ikke været muligt at finde penge til det, men jeg har noteret mig det ønske fra Socialdemokratiet og fra en række andre partier, og jeg må da også erkende som skatteminister, at der er områder, hvor der er behov for at øge kontrolpresset.
Så jeg håber da, at det er muligt ved fælles hjælp at finde penge til det i nogle af de forhandlinger, vi kommer til at få – hvis ikke tidligere, så i finanslovsforhandlingerne til efteråret.
Jesper Petersen (S), 2017-02-28:
Måske har det mest karakter af en kommentar, men jeg synes, at skatteministeren i overvejelserne om retssikkerhed lidt gør vold på det, jeg egentlig sagde, fordi min pointe var jo lige præcis, at man er nødt til at tænke på begge former for retssikkerhed.
Det, jeg aner, er en form for modning hos skatteministeren i forhold til, da han trådte til, hvor der var meget entydigt fokus på én type retssikkerhed, nemlig den individuelle, og her er der et lovforslag, hvor man tydeligt også tager højde for den kollektive retssikkerhed, altså at vi skal have de penge ind, som folk skylder, fordi ellers er det alle andre, der kommer til at betale.
Også det om det konstruktive forhold i de forhandlinger, der har været, det at nå frem til en aftale om det her, er jeg enig i, men vi har jo ikke kunnet nå hinanden, når det handler om at styrke SKATs indsatsområder, og det begræder jeg stadig.
Derfor vil jeg også sige, at når skatteministeren nu så entydigt får sagt, at det var en klar fejl at gøre, som Kristian Jensen i sin tid som skatteminister gjorde med EFI-systemet, og at det har kostet samfundet dyrt og borgerne dyrt, så håber jeg, at man vil være villig til at prioritere skattevæsenet højere og få det genoprettet, og at finansministeren vil være lydhør, hvis det er noget, som skatteministeren kommer til ham med.
Så spørgsmålet skal egentlig gå på, om der er sket nogen ændring i regeringens indstilling til også at ville finansiere andre forbedringer i SKAT end det, der har drejet sig om det, vi har kunne blive enige om indtil nu.
Anders Johansson (KF), 2017-02-28:
Lovforslaget handler om at strømline og forenkle nogle regler inden for inddrivelse af restancer til SKAT.
Det er en forudsætning for at kunne skabe et effektivt it-understøttet inddrivelsessystem, at en række særregler ophæves og regler på inddrivelsesområdet generelt forenkles.
Det kan Det Konservative Folkeparti naturligvis bakke op om, da vi også er en del af aftalen om et nyt skattevæsen.
Det er naturligvis dybt problematisk, når der er mistillid til vores skattevæsen.
Man kan ud fra nogle ideologiske betragtninger have nogle holdninger til, hvorvidt vi skal betale mere eller mindre i skat, men at der skal betales det, som lovgivningen tilsiger, tror jeg hurtigt vi kan blive enige om.
For mig er der primært tre forhold, som er afgørende i spørgsmålet om, at SKAT skal fungere, som det skal.
Først og fremmest synes jeg, det er afgørende, at man som skatteborger kan have tillid til SKAT.
Når man oplever, at man betaler en relativt stor del af sin indkomst i skat, hvad enten det er indkomstskat, forbrugerafgifter eller moms, må man også kunne forvente, at inddrivelsen fungerer, og at andre ikke kan spekulere i at snyde på vægten.
Det handler om tillid, og det handler om den retsfølelse, man har som skatteborger.
Det andet og ikke uvæsentlige element er det offentliges tab af skatteprovenu.
Når inddrivelsen ikke fungerer effektivt, ender vi med at mangle nogle skatteindtægter.
Det er skatteindtægter, som skal bruges til at løse nogle af samfundets fælles opgaver. For det tredje vil jeg fremhæve det urimelige i, at andre må betale det, som nogle ikke betaler.
Der er jo ikke andre til det.
Når der er nogle, der ikke betaler det, de skal, må andre betale mere end det, de ellers skulle have gjort.
Det er ikke rimeligt.
Der er nu sat et arbejde i gang med at udvikle et nyt it-inddrivelsessystem, som skal tage over efter det nu lukkede EFI-system.
For at reetablere og styrke den fremtidige inddrivelse gennemfører vi med lovforslaget, som vi behandler nu, nogle forenklinger af lovgivningen for inddrivelse.
Forenklingerne vil samtidig medvirke til at gøre inddrivelsen mere gennemskuelig, ikke mindst for borgerne, og måske allervigtigst begrænser vi med forenklingen risikoen for at havne i de samme udfordringer, som vi gjorde med EFI. Det Konservative Folkeparti er varme tilhængere af forenklinger af regler i det offentlige, særlig på skatteområdet.
Derfor kan vi naturligvis bakke lovforslaget op.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-02-28:
I SF har vi sådan set bare lyst til at sige, at vi er for det her forslag.
Bedre sent end aldrig, kunne man sige.
Vi mener jo, at der bør ansættes flere i SKAT til bl.a. inddrivelse af restancer.
Man kunne sagtens spørge, hvor meget gæld der går tabt for staten, i lyset af hvor meget ekstra en ansat kan inddrive pr. år.
Men vi er også enige i Enhedslistens bemærkninger om, at forslaget giver anledning til en række afklarende spørgsmål, som vi gerne søger belyst i udvalget.
Så i SF er vi positivt afventende og ser frem til udvalgsbehandlingen.