runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-12-16:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren er enig i følgende to udsagn.
Det ene er, at den midlertidige tilladelse til at scanne indhold, som techgiganterne har haft siden 2021, var en midlertidig undtagelse fra noget, der var almindelig retspraksis, grundlæggende rettigheder og europæisk lovgivning som GDPR og ePrivacydirektivet om, at man ikke kan scanne alle menneskers indhold uden en målrettet mistanke eller andre retsgarantier.
Det andet udsagn er, om ikke alle store platforme, vi kender, egentlig ville falde ind under definitionen højrisiko, fordi de kan og bliver brugt til sådan nogle ting her.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-12-16:
Justitsministeren sidder og hvisker hernede, og jeg kan simpelt hen ikke høre det hele, men jeg gætter på, at han vil sige, at hvis der er en fejlrate på bare 1 pct. på WhatsApp, hvilket vil give 69 millioner hits så at sige af billeder, der skulle tjekkes, så var det selvfølgelig ikke en person, der skulle sidde og tjekke det; det var en bot.
Men det er jo sagens kerne: Den ene procent er jo en fejl, som ai-teknologien har genereret.
Så du kan jo ikke sætte en ny en til at sortere i det materiale.
Nogle af de fremmeste eksperter siger også: Alle jer, der ikke ved ret meget om teknik, tror altid, at det kan alt muligt, som det ikke kan.
Det er måske også en lære i det her.
For hvad er konsekvensen af »for enhver pris«?
Det er det land, vi ikke vil bo i.
Mette Thiesen (DF), 2025-12-16:
Tusind tak.
Jeg vil egentlig bare stille mig i koret.
Det her er meget, meget kompliceret stof, og ordføreren formår på smukkeste vis – siger skolelærerinden hernede – at forklare det på en meget letforståelig måde, og det er altid et projekt i sig selv, når noget er meget, meget kompliceret.
Jeg deler fuldstændig ordførerens bekymringer og i særdeleshed også i forhold til det, som er blevet nævnt af mange ordførere efterhånden, med den her fejlrate, altså om man bruger krudtet på en hel masse, som ikke er kriminelt, i stedet for at man ligesom fanger dem, som er kriminelle.
De skal nok finde en udvej alligevel.
Så egentlig bare tak for at opklare det – og i øvrigt også det her med, at det her i princippet er mere vidtgående, fordi det ikke, som det var tidligere, er kendt materiale, man scanner efter.
Det her åbner ligesom op for noget andet, og i forhold til de her fejlrater eksempelvis på WhatsApp kan man jo se klart og tydeligt, at det bliver nogle fuldstændig vanvittige datamængder.
Så det er egentlig bare en konstatering af, at jeg er meget enig og har de samme bekymringer, som ordføreren har, og tak for en rigtig, rigtig god tale.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-12-16:
Med den tilstand, man havde før, med kendt overgrebsmateriale var det dog, hvad skal man sige, forfærdelige billeder, men noget, som man med AI og anden teknologi jo kunne lave et match ud fra og sige, at her dukker det samme barn op i en anden video.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-16:
Ordføreren bliver bare nødt til at forstå, at på grund af det her med risikovurderingen vil man jo, hvis en lille tjeneste pludselig bliver stor, indgå i en risiko, som fru Lisbeth Bech-Nielsen også nævnte tidligere , og så vil man blive scannet.
Jeg vil gerne tilbage til noget, ordføreren sagde.
Sagde ordføreren, at man tidligere havde givet et mandat, og at nu bliver der forhandlet om noget helt andet?
Er det den normale praksis i Folketinget, altså at man får et mandat til at forhandle noget, men så ikke behøver at få et nyt mandat til at forhandle noget andet?
Er det bare sådan på områder generelt, sådan at hvis man har et mandat til at forhandle noget om skat, så har man bare fri leg på alle skatteområder?
Eller er det problematisk, at vi har en regering, der har fået mandat til noget, men i dag står og siger, at det er noget helt andet, de er ved at forhandle hjem?
Er det ikke noget, som f.eks. hr. Alexander Ryle skulle have haft fremlagt, altså et nyt mandat til et helt nyt forslag?
For jeg må jo forstå på ordføreren, at det her er et helt anderledes forslag end det, man fik mandat til.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-12-16:
Jeg mener, at det mandat, der foreligger, er mindre vidtgående end det, der oprindelig blev givet, men jeg synes stadig væk, at det ligger inde under det samme forhandlingsmandat.
Så det er jo ikke væsensforskelligt.
Det er sådan set mindre vidtgående og derfor for mig at se lettere at acceptere.
Dina Raabjerg (KF), 2025-12-16:
Nu behøver jeg ikke at stille mit andet spørgsmål, for det var sådan set det, jeg gerne ville have svar på.
Jeg siger bare tak.
Jeg synes, det er rigtig fint, at Moderaterne vil bakke op om det.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-12-16:
Først og fremmest forstår jeg intet af, at jeg skulle fedtspille, bare fordi jeg har en anden position end ministeren.
Altså, vi repræsenterer to forskellige partier, og jeg synes, det er helt fair, at ministeren gerne ville gå videre end det her, og at Moderaterne ikke ønsker at gå videre.
Så har vi interne drøftelser og lander kompromiser.
Det er vel ikke særlig bemærkelsesværdigt.
I forhold til det her spørgsmål om at få en ny vurdering er det slet ikke noget, jeg vil være modstander af.
Det kan vi sagtens gøre.
Dina Raabjerg (KF), 2025-12-16:
Jeg er dybt uenig med justitsministeren, men jeg har alligevel mere respekt for en politiker, der rejser sig op og siger, at vedkommende gerne var gået længere, end for en, der, undskyld jeg siger det, fedtspiller, sådan som jeg synes Moderaternes ordfører gør lige nu.
For det forslag, der ligger, skal evalueres om nogle år og kan sådan set udbredes til at gælde langt mere, end det gør i dag, hvis det er sådan, man vælger at gøre det i EU.
Moderaternes ordfører siger, at bekymringerne i borgerforslaget er adresseret mod det nye kompromisforslag.
Jeg synes ikke, det er adresseret mod det, men lad det ligge.
Det, jeg vil spørge om, er, om Moderaterne vil bakke op om, at vi beder ministeren om, at Rådets juridiske tjeneste laver en ny vurdering af det nye kompromisforslag plus en ad hoc konsekvensvurdering af det seneste ændrede kompromisforslag.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-12-16:
Jamen der har ordføreren jo så ligesom misforstået det, for vi har netop internt i regeringen haft en masse drøftelser af det her på tværs af forskellige ordførerskaber; vores retsordfører har involverer sig i det, og jeg selv har både internt og eksternt været ude med en kritik.
Og der vil jeg sådan set gerne kvittere for, at ministeren også har lyttet til det.
Derfor er det kompromisforslag, som foreligger, jo mindre vidtgående end det, der var tidligere.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-16:
Ja ja, der er jo ikke givet noget nyt mandat.
Men skal jeg forstå det sådan, at man gav et mandat dengang, som man så ikke er enige i at man gav, fordi man syntes, det mandat, man havde givet dengang, gik for vidt?
Det er det, jeg kan forstå på Moderaterne.
Har man så bare været ligeglad med det?
Altså, jeg tænker på, om man ikke har taget en intern drøftelse i regeringen og sagt: Jamen to af regeringens tre ben er faktisk lodret uenige i det, som justitsministeren ønsker?
Har man så tænkt i Moderaterne og Venstre: Ja, vi er godt nok lodret uenige i det, med det her er ikke vigtigt nok til, at vi vil sætte Socialdemokratiet stolen for døren omkring det her?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-12-16:
Jamen vi har været meget transparente omkring, at der blev givet et mandat for over 2 år siden.
Vi har så været ude offentligt at sige, at det mandat er vi faktisk enige om var for vidtgående, og det var bl.a. foranledet af den debat, der havde været, og de mange eksperter, der havde deltaget i debatten, og det, at Tyskland også trak sig fra det.
Der kom så efterfølgende et kompromisforslag, som jo er mindre vidtgående, og som vi derfor godt kan se os i.
Det har vi sagt, når vi har været ude at kritisere det forslag, der lå tidligere.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-16:
Jeg bliver mere og mere nysgerrig på, hvad der er foregået i regeringen.
Altså, Venstres ordfører stod og sagde, at de mente, at det første, altså det, som justitsministeren tog af sted med, og som justitsministeren på vegne af regeringen gerne vil indføre, var for vidtgående.
Nu står Moderaterne og siger, at det synes de faktisk også var for vidtgående.
Kan jeg så ud fra det forstå, at det var Socialdemokratiet, som pressede Moderaterne og Venstre til at acceptere, at justitsministeren tog ned med det, som Moderaterne nu står og siger at de til at starte med faktisk syntes var for vidtgående?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-12-16:
Nej, det fremgår jo meget, meget klart, at der kun må blive scannet det, der er strengt nødvendigt, og ikke mere end det.
Så det er ikke sådan, at alt kommer til at blive scannet.
I øvrigt er der jo tale om en frivillig ordning, som jeg noterer mig at NSK har været ganske godt tilfredse med, og som har formået at forebygge og også opspore deling af overgrebsmateriale, og det er jo det, som vi alle sammen her i salen er enige om at vi skal komme til livs og bekæmpe.
Så når NSK mener, at det her har været en god og fornuftig ordning, som har hjulpet med at detektere overgrebsmateriale, så er det jo relevant, at vi i hvert fald ikke efterlader et eller andet tomrum, men at vi fortsætter med at sørge for, at det kan ske.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-16:
Altså, det er jo derfor, man går op og beder om at få et mandat.
Så fremlægger man for os, hvad det er, man ønsker mandat til, og så kan man jo ikke komme hjem og have forhandlet noget helt andet.
Det ville jeg da være ked af, altså hvis det var sådan, man så det, men det kan jeg forstå at Moderaterne gør.
Undskyld, hvad siger du?
Er det i orden?
Når man så ser på det her med risiko, hvor ordføreren siger, at man ikke alle bliver scannet, er virkeligheden så ikke, at langt de fleste, der vil blive scannet på alt det her, som ikke er dark web, men som er alle de store tjenester, i sig selv vil udgøre langt størstedelen i forhold til de beskeder, der overhovedet bliver sendt?
Per Husted (S), 2025-12-16:
Jeg har en forventning om, at det, vi gør her, virker i forhold til det.
Spørgeren og jeg har jo selv siddet sammen omkring f.eks. teleforliget, hvor vi også har diskuteret sådan noget som sms-kontrol, hvor vi har set et værktøj, der på mange måder har virket i forhold til kontrol.
Men det har vi jo været ret enige om at det ikke har været.
Alexander Ryle (LA), 2025-12-16:
Men det er jo så i hvert fald korrekt, at man giver mulighed for, at man kan kigge med i alle folks beskeder og scanne indhold af alle folk beskeder.
Hvis nu millioner af falske positive hver eneste dag kommer ud af det her, mener ordføreren så at det vil være med til at beskytte børn og unge, eller vil man risikere at oversvømme reelle sager, så de dermed ikke får den opmærksomhed, som de ellers kunne have fået?
Mette Abildgaard (KF), 2025-12-16:
Når vi som samfund giver en livstidsdom, sender vi jo et signal om, at vi forventer, at de mennesker skal sidde i fængsel i størstedelen af deres resterende liv.
Det er jo det signal, man sender, når man som samfund vælger at have noget, der hedder en livstidsdom, og giver domstolene mulighed for at udføre den straf.
Det kan godt være, der vil være færre, der så får mulighed for at blive prøveløsladt.
Det gør mig ikke noget.
Det er ikke kriminelle, som jeg har stor sympati for.
Jeg har sådan set kun en glæde over det, hvis de sidder i fængsel i flere år, hvis jeg skal være helt ærlig.
Rosa Lund (EL), 2025-12-16:
Jeg er sådan set fuldstændig enig med ordføreren i, at der er noget, der er disproportionalt i forhold til straffen, særlig efter man har lavet bandepakkerne, hvor man jo kan fordoble straffene hele tiden.
Så ender man jo på et niveau, som er ekstremt højt.
Så langt er vi enige.
Det forstår jeg godt.
Det var egentlig bare for ligesom at forstå, hvor mange dømte man hos De Konservative så regner med kommer til at søge om prøveløsladelse efter 20 år.
Min pointe er: Kunne man ikke lige så godt fra et konservativt perspektiv have sagt: Livstidsdømte skal slet ikke have mulighed for prøveløsladelse; det er nogle mennesker, vi har opgivet?
Mette Abildgaard (KF), 2025-12-16:
Du vil stadig væk kunne anmode om at blive taget i betragtning til en prøveløsladelse.
Du vil bare først kunne blive det efter 20 år.
Jeg synes ikke, at det giver nogen mening med prøveløsladelse, i takt med at vi har skærpet andre straffe i vores samfund, eksempelvis straffe for besiddelse af narko, bandekriminalitet og andet, og der har fået et strafniveau, som ligger højere end livstidsdomme.
Jeg tror ikke, der er ret mange danskere, der kan forstå, at typer som eksempelvis Philip Westh eller Peter Madsen, som jeg nævnte før, skal kunne prøveløslades så tidligt.
Rosa Lund (EL), 2025-12-16:
Det er ikke nogen hemmelighed, at vi i Enhedslisten er uenige, men jeg skal bare spørge fru Mette Abildgaard, om det ikke er en de facto-afskaffelse af prøveløsladelse for livstidsdømte.
Mette Abildgaard (KF), 2025-12-16:
Tak for ordet.
I dag behandler vi et lovforslag, som er med til at gøre Danmark tryggere.
Det er et lovforslag, der sender et klart signal om, at vold, overgreb og trusler ikke alene er brud på loven.
Det er et brud på det fundament af tillid og tryghed, som vores samfund bygger på.
Det her lovforslag, L 83, er et vigtigt skridt i gennemførelse af strafreformen.
En af de ting, jeg vil fremhæve, og som betyder særlig meget for os Konservative, handler om livstidsdomme.
I dag gør vi alvor af, at livstid igen bliver landets hårdeste straf.
Fremover kan personer, som er idømt livstid, først komme i betragtning til prøveløsladelse, når de har afsonet minimum 20 år, og ikke, som det er i dag, 12 år.
Det har vi Konservative med min kollega Mai Mercado i spidsen kæmpet virkelig hårdt for.
Det er værd at huske på, at nogle af de, der får livstidsdomme, er nogle af de, der begår den allermest voldsomme og krænkende typer for kriminalitet.
Det kan være Philip West eller Peter Madsen, altså forbrydere, som har frygtelige handlinger på samvittigheden, og selvfølgelig skal de ikke kunne prøveløslades allerede efter 12 år.
Det betyder, at livstidsdømte, der har begået nogle af de værste forbrydelser mod vores fællesskab, ikke kommer på fri fod, før retsfølelsen er tilgodeset.
Vi genopretter tilliden til, at livstid rent faktisk er den hårdeste straf, man kan få i vores land.
Når man ødelægger et menneskeliv, skal konsekvenserne afspejle forbrydelsens alvor.
Samtidig styrker vi de danske fængsler markant.
For i forhold til hårdere straffe nytter det ikke meget, at vi politikere beslutter dem, hvis ikke vi har personalet og pladserne til at håndtere dem.
Men jeg er i øvrigt meget enig med det, min kollega fra Venstre sagde: Det må heller aldrig blive en forhindring i forhold til at fastlægge strafniveauer.
Med den her reform sikrer vi både hårdere straffe, men også en udvidet kapacitet.
Vi skærper og moderniserer straffen.
Vi investerer i dem, der skal få systemet til at fungere.
Og så gør vi noget, der er helt grundlæggende: Vi styrker hensynet til ofrene.
De penge, der kommer ekstra i statskassen deraf, har vi allerede besluttet at vi bl.a. kommer til at bruge til at udvide den her ordning med den omvendte fodlænke, som vi også har meget stor tiltro til.
Fra Konservatives side er vi også enormt glade for, at vi laver hårdere straffe for vanvidsbilisme, for naturkriminalitet og for besiddelse af overgrebsmateriale af børn, for blot at nævne et par eksempler.
Og derfor er vi Konservative meget glade for den straffereform, som blev indgået.
Jeg har ikke selv forhandlet den, skylder jeg at sige.
Det har min kollega Mai Mercado gjort før sin sygemelding, men vi er glade for aftalen og kommer naturligvis til at stemme for lovforslaget.
Tak for ordet.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-12-16:
Jeg er frisk på at kigge på alt muligt, som kan sikre færre ofre og ofre, der kommer bedre, lettere og mere hele igennem de brutale processer, det er.
Og så håber jeg, at ordføreren næste gang bliver siddende ved bordet.
Så kan det være, at vi kommer lidt længere med nogle ting.
Rosa Lund (EL), 2025-12-16:
Jeg kan jo høre, at ordføreren ved ret meget om konfliktråd, og i Enhedslisten har vi jo ønsket os, at det var blevet en del af det her lovforslag eller i hvert fald en del af strafreformen.
Så det her skal måske bare være en invitation til regeringsordføreren om, at vi arbejder lidt mere målrettet i Retsudvalget med at styrke konfliktrådene.
Når det nu hverken fik en plads i politiforliget eller i strafreformen, kan det måske få plads i Retsudvalget.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-12-16:
Jeg har i mange år været meget begejstret for konfliktråd, og jeg fortsætter rigtig gerne samtalen om det.
Det er i øvrigt også på en baggrund, der handler om, at uanset hvor meget vi skruer straffen op, så er ofre og efterladte sjældent forløste.
Om vi så spændte de dømte ud mellem fire heste og rev dem i fire stykker, er det sådan, at man ikke bliver forløst; man har stadig smerten.
Der kan konfliktråd noget særligt, og desværre er det blevet noget udfordret noget.
Det, der er vigtigt for mig og os i Moderaterne, er ofrene, og så må vi også gå ad de veje, der faktisk virker for ofrene.
Rosa Lund (EL), 2025-12-16:
Tak til fru Nanna Gotfredsen for talen.
Jeg bider jo mærke i, at det er vigtigt for Moderaterne med de her alternative strafformer, som jeg egentlig også selv tror ret meget på, og den del af lovforslaget bakker jeg også helhjertet op om.
Jeg har et spørgsmål om noget, som jeg synes mangler, og som vi ved virker for ofrene, og det er konfliktråd.
De har over de sidste par år været udsat for store besparelser i politiet, og det er jo rigtig ærgerligt.
Man kan sige, at vi også kunne have løst det i politiforliget, men der kunne det ikke lade sig gøre, så nu kan jeg jo prøve at høre Moderaternes ordfører her: Hvis den her reform er til for ofrene, hvorfor fylder konfliktråd så ikke mere?
Helene Brydensholt (ALT), 2025-12-16:
Altså, det er jo klart: Når Red Barnet skriver et kritisk høringssvar, så lytter vi enormt meget til det i Alternativet.
Det er da klart, at det måske er noget, som vi vil tage op med aftalekredsen, altså den kritik og den bekymring, der bliver rejst af Red Barnet.
Selvfølgelig gør vi det.
Rosa Lund (EL), 2025-12-16:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg er jo helt med på, at Alternativet tog en anden beslutning, end vi gjorde i Enhedslisten.
Derfor skal jeg bare spørge ordføreren fra Alternativet, om man har samme analyse, som de har i Red Barnet, nemlig at det her lovforslag vil skabe nogle problemer for gruppen af børn skråstreg unge mellem 15-18 år, som vi i hvert fald er meget bekymrede for Enhedslisten.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-12-16:
Alternativet er også med i aftalen om en strafreform, og vi støtter derfor også lovforslaget, som ligger her.
Strafreformen indeholdt jo en masse forskellige dele, som den tidligere ordfører også var inde på, dvs. en masse gode dele omkring forebyggelse og resocialisering, som jo især er det, som Alternativet fokuseret på i den her aftale.
Men nu vil jeg bare lige lave nogle nedslagspunkter i forhold til det, der står i lovforslaget.
Vi er især glade for udvidelsen af brugen af fodlænke.
Vi er også rigtig glade for den styrkelse, der ligger i lovforslaget omkring beskyttelse af naturen.
I forhold til beskyttelse af naturen bliver bødestraffen for naturkriminalitet fordoblet, og det bliver også muligt at idømme fængselsstraf i de groveste tilfælde.
Dertil kommer der klarere hjemmel til at påbyde reetablering af ulovligt ødelagt natur samt øget brug af frakendelse af jagttegn ved faunakriminalitet.
Alt det er vi glade for i Alternativet.
Til sidst vil jeg bare nævne, at vi også er rigtig glade for, at vi har forhøjet offerbidraget, og ikke mindst for det, som vi har valgt at bruge de penge, som kommer i kassen som en konsekvens af, at vi øger offerbidraget, til, som bl.a. er, at vi får flere omvendte fodlænker ud til bl.a. ofre for partnervold og andre lignende forbrydelser, og så finder vi også penge til en partnerdrabskommission gennem det øgede offerbidrag.
Vi støtter forslaget.
Zenia Stampe (RV), 2025-12-16:
Nej, det kan jeg ikke.
Men jeg tror, vi står meget det samme sted.
Jeg vurderede, at den her aftale nok ville blive til noget, uanset om jeg var med i den med vores seks mandater eller ej.
Men den forskel, jeg så kunne gøre i forhold til alligevel at få noget mere forebyggelse og resocialisering ind og ikke mindst en indsats i forhold til indsattes børn, som er et meget lille område, men som trods alt også kan gøre en konkret forskel for nogle mennesker, der virkelig har brug for det, gjorde, at vi valgte at stå inde i aftalen.
Men jeg tror, vi deler bekymringen og skepsissen for noget at det tankegods, der ligger i kravet om højere straffe hele tiden.
Rosa Lund (EL), 2025-12-16:
Tak for det.
Jeg tror egentlig også, vi har stået samme sted i løbet af forhandlingerne, men er kommet frem til to forskellige konklusioner.
Derfor skal jeg bare spørge fru Zenia Stampe om noget.
Når nu det er en forudsætning i aftalen, at der skal oprettes flere fængselspladser, må det jo være, fordi man regner med, at der kommer flere kriminelle, altså flere kunder i butikken.
Vi skulle jo gerne lave aftaler, som gik i modsatte retning.
Der skal helst komme færre kunder i vores fængsler.
Kan fru Zenia Stampe garantere, at det kommer der til med det her lovforslag?
Zenia Stampe (RV), 2025-12-16:
Det er jo godt spørgsmål.
Hvis vi kun fik længere straffe og vi ikke kunne få de medarbejdere, der skal til, når man giver folk længere straffe og der heller ikke bliver satset på mere resocialiserende arbejde med de indsatser, mener jeg, vi får en dårligere kriminalforsorg.
Jeg mener også, at aftalen indeholder initiativer, der trods alt skal gøre en forskel for de indsatte, mens de sidder i fængsel, altså at man arbejder netop med uddannelse og med at få dem tilbage på arbejdsmarkedet.
For der er ingen tvivl om, at i de sidste 20 år har det bare handlet om at hæve straffene.
Det ved jeg jo fra fængselsbetjente selv, for det er de mennesker, der allerhelst vil arbejde med resocialisering i vores samfund, det er de mennesker, der passer på vores indsatte, og de har jo fortalt, at det efterhånden bare handler om at åbne døren, så de indsatte kan komme på toilettet.
Og de tog faktisk det arbejde for at gøre en forskel for de mennesker.
Det gør det i øvrigt også mere utrygt, når man ikke har tid til at vinde tillid.
Så vi deler den frygt, det må jeg sige.
Jeg tror, vi er meget enige.
Jeg står sådan set det samme sted som Enhedslisten på det punkt.
Rosa Lund (EL), 2025-12-16:
Tak for ordet, og tak for talen, som jeg synes var en god tale.
Nu ved jeg ikke, om fru Zenia Stampe har set DR-serien »Løsladt«.
I den dokumentar er det meget tydeligt, at Danmarks Fængsler er underfinansieret.
Jeg skal bare spørge fru Zenia Stampe: Får vi en bedre eller en ringere kriminalforsorg af længere straffe og ringere mulighed for prøveløsladelse?
Steffen Larsen (LA), 2025-12-16:
Det er det på ingen måde, for vi øger jo også straffen for en lang række forseelser.
Og når vi øger straffen, er der også nogle, der skal sidde længere tid i fængsel.
Det gør selvfølgelig også, at det ikke er næste år eller næste år igen, at vi kommer til at se det øgede kapacitetsbehov i fængslerne.
Det kommer først, når de her længere straffe begynder at slå igennem, i forhold til at de indsatte ellers var blevet løsladt, men hvor de så skal fortsætte med at sidde i fængsel med de nye straffe.
Så det vil være om 4-5 år, at vi begynder at se kapacitetsudfordringerne fra strafreformen.
Til den tid har vi forhåbentlig fået flere til at afsone med fodlænke, men også fået flere betjente og flere pladser klar.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-12-16:
Vi har evalueret lovforslaget, og det er det, der er til behandling her, og jeg tror nok, det er lidt for meget at lave et ændringsforslag til det.
Men der skal i hvert fald lyde et tilsagn fra min side – ingen tvivl om det.
Rosa Lund (EL), 2025-12-16:
Tak for det svar.
Jeg synes altid, der er en god grund til at evaluere, når man laver meget markante strafskærpelser, for at se, om det har haft den effekt, man ønskede det skulle have, altså om det har forebygget.
Det tror jeg jo ikke på, men det kan en evaluering netop vise.
Men skulle man så ikke skrive ind i lovforslaget, at lige præcis den her del er man interesseret i at evaluere om 2 år?