runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2020-12-08:
Ja, det er rigtigt, at jeg fik en invitation før, og jeg fik også en tidligere, så derfor havde jeg allerede sagt ja.
Jeg tror, at for at give den rigtige kontekst bliver man nødt til at spørge: Hvad er det for nogle grundpræmisser, et bredt flertal i Folketinget har lagt ned over den her undersøgelse?
Vi har sagt, at der grundlæggende er fire præmisser, som den undersøgelse skal stå på.
Den første er, at der selvfølgelig skal være tillid til, at vores efterretningstjenester agerer inden for de beføjelser, der er blevet dem tildelt.
Den tredje er – og det er vigtigt – at undersøgelsen ikke må føre til, at der udleveres følsomme oplysninger.
Og den fjerde er, at undersøgelsen skal afsluttes hurtigst muligt af hensyn til såvel de involverede, men også af hensyn til vores tjenestes og vores tjenesters evne til at fungere, altså med hensyn til de arbejdsbetingelser, der er.
Det betyder, at den konkrete afgrænsning bliver sådan, at der sættes fokus på de mest centrale punkter i den kritik, som tilsynet har rejst – f.eks. spørgsmålet om mulig indhentelse og videregivelse af oplysninger vedrørende danske statsborgere, som var noget af det, fru Eva Flyvholm pegede på lige før; spørgsmålet om, hvordan skiftende forsvarsministre er blevet orienteret; spørgsmålet om FE's eventuelle tilbageholdelse af oplysninger og afgivelse af urigtige oplysninger til det tilsyn, som initierede den her sag; og endelig spørgsmålet om Forsvarets Efterretningstjenestes eventuelle uberettigede behandling af oplysninger om en ansat i tilsynet.
Det er den afgrænsning, som vi har foretaget, og den står på de fire grundpræmisser, men når også de to mål, som man bliver nødt til at afveje her: på den ene side det, der peges på, nemlig hensynet til offentligheden, og på den anden side hensynet til rigets sikkerhed.
For vi kan ikke være i en situation, og vi må ikke bringe os i en situation, hvor sensitive oplysninger, klassificeret materiale bliver eksponeret; for det vil potentielt betyde noget for vores muligheder for at varetage vores sikkerhed som nation.
Hvorfor vil det det?
Det er, fordi det – og det er der andre eksempler på rundtomkring i verden –
hvis vi kommer i en situation, hvor andre lande kan se, at sensitive oplysninger, de måtte dele med os, bliver eksponeret, jo så ikke er sådan, at de ringer og siger, at nu vil de ikke samarbejde med os mere, men så vil den å af information, som vi har, lige så stille og roligt tørre ud.
Og hvad vil det betyde?
Ja, det vil jo betyde, at vi risikerer at stå i en situation, hvor der er et potentielt terrorangreb; hvor der er trusler mod Danmark; hvor der er trusler mod vores styrker ude i verden eller andre, som ikke får den beskyttelse, som de har fortjent, og som vi kunne give dem, hvis vi optræder troværdigt i forhold til vores efterretningstjenester.
For hvis vi gør det, risikerer vi at betale en kæmpe pris på vores riges sikkerheds vegne – og dermed på alle danskeres sikkerheds vegne.
Derfor skal der laves den her afvejning, og det er præcis det, der er sket.
Det var sådan set min tale.
Eva Flyvholm (EL), 2020-12-08:
Vi vil have undersøgt, hvad der er foregået, også i forbindelse med minksagen.
Vi synes, det er meget, meget alvorligt.
Vi har valgt at sige, at den måde, man plejer at gøre det her på, er, at man først laver en advokatundersøgelse og ser, om der er grundlag for og brug for at gå videre med en kommissionsundersøgelse.
Det er en fornuftig måde at gøre det på.
Det er derfor, vi siger det.
Men ja, det er da en alvorlig sag, og selvfølgelig skal den undersøges, og jeg synes, vi har været meget klare om hele vejen igennem, at det vil vi også være med til.
Nick Hækkerup (S), 2020-12-08:
Må jeg ikke starte med at sige, at jeg tror, at rigtig mange af Folketingets medlemmer, rigtig mange af mine gode kolleger, har det ligesom jeg, at man, når man står på en talerstol, altid glæder sig over at have lejlighed til at tale til intelligente og interesserede mennesker, til en oplyst forsamling, men at det også er meget rart at tale her.
Sandheden er jo den, fru Eva Flyvholm, at hvis vi bevæger os den vej, som du siger, og sagde, at der er det her, der er med, og det her, der ikke er med, så risikerer vi jo netop at eksponere det kommissorie, som der er.
Og: På dit indlæg får du det til at lyde, som om der ikke er nogen demokratisk forankring i det her, men det passer jo ikke.
Eva Flyvholm (EL), 2020-12-08:
Men det ville være helt naturligt, at man her, justitsminister, tog udgangspunkt i, at til de kritikpunkter, som tilsynet rejser, siger man: Det undersøger vi alt sammen, fordi det er så alvorligt.
Det er ikke passende, at man udelader det, som ikke er politisk belejligt, og det er jo den fornemmelse, man kan få her.
Men jeg vil gerne spørge om noget i forhold til Kontroludvalget.
Vi har hørt tidligere medlemmer af Kontroludvalget sige, at de er bange for, at de også er blevet vildledt.
Vi har gang på gang bedt om, at det også er noget, der skal blive kigget på i den her undersøgelse, altså hvorvidt Kontroludvalget her i Folketinget faktisk også er blevet ført bag lyset.
Var det måske ikke en god idé at sikre, at det i hvert fald blev undersøgt, så man faktisk kunne have tillid til, at der er en ordentlig kontrol?
Christian Juhl (EL), 2020-12-08:
Jeg forstår ganske udmærket det der med hensynet til offentligheden, for selvfølgelig skal de vide noget om, at der er en undersøgelse, også af hensyn til den fuldt integrerede vestlige alliance.
Men når en part i den vestlige alliance måske har tappet oplysninger om danske borgere og det står i de danske medier – der har det stået i lang tid efterhånden – hvordan ville man så reagere som en tredje part i den fuldt integrerede vestlige alliance, hvis man tænker på, at det her er en part, der er et stort vestligt land, endda et meget stort vestligt land?
Ville man tænke: Har de også gjort det i vores område?
Har de også delt oplysninger om Danmark med nogle helt, helt anderledes parter?
Det, jeg mener, er: Er den sag ikke så meget eksponeret, at det er helt okay at sige, at der er nogle spørgsmål, som man skal have undersøgt her, både af hensyn til de danske borgere, men også af hensyn til de andre parter i den her alliance, som vi er med i?
Nick Hækkerup (S), 2020-12-08:
Spørgsmålets formulering står jo på en foregribelse af svaret på de spørgsmål, som der er rejst.
Eva Flyvholm (EL), 2020-12-08:
Så nemt slipper ministeren ikke, men ellers godt forsøgt med applausen til sig selv.
Jeg vil sige, at vi er meget, meget langt fra det scenarie, hvor man lægger alting frem.
Altså, det er jo slet ikke der, vi er.
Tværtimod bliver der tilbageholdt så meget information, at netop Institut for Menneskerettigheder og andre aktører siger, at det altså gør, at befolkningen ikke kan have tillid til, at det her bliver undersøgt ordentligt – når der bliver fortalt så lidt.
Jeg er helt med på, at der er mange ting, der er nødt til at være hemmelige, men en af de ting, jeg meget gerne kunne tænke mig vi fik undersøgt, er i forhold til det, Tilsynet med Efterretningstjenesterne jo selv siger i den pressemeddelelse, de kom med for et par måneder siden, nemlig at de er bekymrede for, om der har været spionage på Forsvarsministeriets område, som Forsvarets Efterretningstjeneste ikke har reageret på.
Siden kan vi se, hvordan Danmarks Radio f.eks. har kunnet afdække, at amerikanerne muligvis har bedrevet industrispionage mod Danmark, mod Forsvarsministeriet og også mod danske virksomheder, i forbindelse med kampflykøbet.
Jeg har jo været ulidelig optaget af det her kampflykøb, og jeg tror egentlig, at den kunne være god nok, men hvorfor kan vi ikke få undersøgt det?
Ville det ikke være relevant at få med i undersøgelsen?
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-08:
Min opfattelse er følgende, nemlig at minkbesætninger, som ikke er smittet med coronavirus, næppe udvikler nye mutationer af coronavirus, og at størrelsen af risikoen for, at der måtte udvikle sig mutationer i minkbesætninger, er nogenlunde proportional med, hvor mange mink der findes, og at der er millioner af mink i udlandet, som ikke bliver slået ned.
Derfor er der ikke for mig nogen logik bag ved, at man mener, at det skulle være et stort folkesundhedsmæssigt problem at lade eksempelvis 100.000, 50.000 – hvad ved jeg? – usmittede mink i Danmark overleve.
Jeg ville gerne have haft det belyst.
Derfor har vi bedt regeringen om at komme med en sundhedsfaglig vurdering af det scenarie, altså om det kan lade sig gøre.
For det, vi ved, er, at der er eksperter, der har udtalt, at de ikke ser, at der skulle være store problemer ved det her, på samme måde som jeg giver udtryk for, og at SSI ikke har anbefalet total aflivning af alle mink.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-08:
Nu er det jo lykkeligvis ikke altid hr. Rasmus Jarlovs logik, der definerer, hvordan virkeligheden udvikler sig, og vi kan jo i hvert fald konstatere, at det tilbage i juli måned – dengang, hvor der var forholdsvis få farme, der havde smitte, og hvor man lavede en inddæmningsstrategi, som handlede om, at smitten ikke skulle sprede sig ud – havde som direkte konsekvens, at smitten spredte sig ude i samfundet, og at adskillige farme og adskillige mennesker blev smittet.
Desuden er det også sådan, at man de steder i udlandet, hvor der er smittede mink, faktisk også afliver besætninger, for også i udlandet smitter coronavirus mellem mink og mennesker.
Er det stadig væk Rasmus Jarlovs opfattelse, at den inddæmningsstrategi var den rigtige?
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-08:
Se, når man ikke kan få, på trods af at man mange, mange gange har bedt om at få eksperternes vurdering af en situation, så er man nødt til at anvende sin egen logik.
Vi har bedt rigtig mange gange om det.
Derfor skulle de smittede dyr selvfølgelig slås ned, og derfor var det nødvendigt at reducere minkbestanden i Danmark kraftigt.
Det, vi diskuterer her, er, om de sidste mink – nogle få – kunne have overlevet.
René Christensen (DF), 2020-12-08:
Tak for det, og tak til ordføreren for ordførertalen.
Det, der får mig til at rejse mig op til en kort bemærkning, er det sidste spørgsmål fra Enhedslisten.
Det er jo fuldstændig rigtigt, som ordføreren også siger, nemlig at det her lovforslag er for at gøre det ulovlige lovligt.
Det er jo en tilståelsessag.
Dansk Folkeparti har også stillet et ændringsforslag om, at hvis man nu vil bruge de her hjemler til at gøre det ulovlige lovligt, skal man skriftligt have et flertal bag sig, inden man bruger dem.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at det svar, der kom tilbage fra regeringen, er, at det vil regeringen ikke sikre sig?
Regeringen vil alene orientere Folketinget, når regeringen har besluttet sig for, hvordan man vil benytte de hjemler, som man får.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-08:
Jo, det kan jeg bekræfte.
Jeg kan også sige, at jeg forventer, at vi stemmer for Dansk Folkepartis ændringsforslag.
Jeg er helt enig.
René Christensen (DF), 2020-12-08:
Der er vi jo inde ved sagens kerne.
Det er også derfor, at en undersøgelseskommission er vigtig.
For det, regeringen svarer, er, at regeringen ved bedst, og at regeringen ikke har behov for at tale med Folketinget.
Regeringen vil udmønte lovgivningen alene, og regeringen behøver ikke at have et flertal bag sig.
Kan ordføreren ikke være enig i, at det er det, man godt kan udlede af det svar, regeringen har givet i forhold til ændringsforslaget?
Men er et grundlovsbrud, altså et tilfælde, hvor man har sagt ja til, at grundloven er brudt, ikke en kæmpe skandale?
Der skal man først sidde i rundkreds og få nogle andre til at sidde og kigge lidt på det og kigge på nogle mails, der er gået frem og tilbage, i stedet for at finde ud af, hvad det er, man vil have undersøgt.
Vi mener også helt klart, at man skal sidde en lille smule i rundkreds og finde ud af, hvad kommissoriet skal være for en undersøgelseskommission i forbindelse med et grundlovsbrud.
Jeg kan så forstå på Enhedslisten, at her er man fuldstændig klar, men når det drejer sig om et grundlovsbrud, der er anerkendt af regeringen – regeringen siger ja til, at den har brudt grundloven – så ønsker man ikke at sige, at så skal vi også have det undersøgt.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-08:
Jo, jeg synes også, det er urimeligt, at regeringen sådan møder Folketinget med den mistro, at vi ikke vil reagere hurtigt, hvis der er en sundhedsmæssig risiko.
I marts måned reagerede vi og fik behandlet lovforslag i løbet af 2 dage.
Så den der tilgang med, at det er så akut, og nu skal alle mink ulovligt slås ned, og man indsætter politiet til at gøre det, i stedet for at tage en dialog med Folketinget, synes jeg er en mærkelig tilgang.
Jeg synes ikke, det klæder regeringen eller folkestyret.
René Christensen (DF), 2020-12-08:
Jeg var også lidt sent ude, formand, så det skal jeg tage på min kappe.
Jeg sidder bare og tænker, at politik er en mærkelig størrelse.
Vi har lige diskuteret L 77, jeg ved ikke hvor længe, om at undersøge regeringen for et grundlovsbrud, som man har anerkendt.
Nu står ordføreren for Enhedslisten heroppe med en ny undersøgelse og tordner og siger, at det skal undersøges mere, at det skal være tilbundsgående og transparent, at vi skal vide, hvad der er sket.
Hvordan kan et parti have så forskellige synspunkter?
Når det er en regering, man er støtteparti for, så ønsker man ikke at få det undersøgt, men når det er efterretningstjenesten, ønsker man, at alt skal frem.
Hvad er forskellen på de to sager, som faktisk ligner hinanden ret meget i forhold til det med at undersøge og få åbenhed?
Eva Flyvholm (EL), 2020-12-08:
Det er klart, at begge dele er sindssygt alvorlige og udfordrer vores demokrati, så begge sager skal undersøges grundigt.
Det bakker vi da op om.
Selvfølgelig skal det undersøges.
Men i det her tilfælde står vi over for en kæmpestor skandale i Forsvarets Efterretningstjeneste, og vi har en situation, hvor der ikke er andre partier end os, der vil bakke op om helt grundlæggende retsprincipper, så vi bare i det mindste kan få at vide, hvad der faktisk er i kommissoriet for den her undersøgelse.
Det vil man ikke engang bakke op om.
Det er simpelt hen under al kritik, og jeg synes ikke, det bliver bedre af, at Dansk Folkeparti også tidligere har været ude at sige, at man gerne ville sikre, at f.eks. regeringen og tidligere ministres roller skulle undersøges i det her, men når det kommer til stykket, vil man overhovedet ikke gøre noget for at sikre, at det kommer til at ske.
Det er slapt.
Christian Juhl (EL), 2020-12-08:
Tak for det.
Ordføreren sagde, at minkavlerne skulle have fuld og hel og en hel masse anden erstatning.
Jeg vil sige, at jeg i hele mit liv har arbejdet for, at arbejdere i Danmark, når de mister deres livsværk, f.eks. når en virksomhed flytter til udlandet, skal have fuld erstatning for tabt arbejdsfortjeneste, indtil de får et nyt job.
Det kan jeg forstå at jeg er blevet enig med Venstre om nu, og det er jeg rigtig glad ved.
Jeg vil gerne høre, om Venstres ordfører vil sikre mig, at Venstre arbejder aktivt for, at minkfarmerne får mindst den samme dækning, når de skal have erstatning, som de arbejdere, som mister arbejdet, det vil sige i hvert fald mindst 2 års dagpenge og mindst 60-70 pct. af den tidligere indtjening.
Erling Bonnesen (V), 2020-12-08:
Nu behandler vi minksagen i dag, og jeg vil ikke begynde at sammenligne den med andre sager.
Jeg kan bare sige for ligesom at sætte billedet på plads, at når jeg bruger udtrykket, at det skal være fuld og hel erstatning til minkavlerne og følgeerhvervene inklusive, fordi de har fået frataget deres erhverv, så skal det være en erstatning, der hverken er for høj eller for lav.
Den skal dække præcis det tab – det er det, det handler om for mig.
At vurdere andre sager her nu midt i det, vil jeg ikke begynde at gå ind i.
Christian Juhl (EL), 2020-12-08:
Det er præcis ikke andre sager.
De får 2 års dagpenge; ca. 60-70 pct. af det, de har tjent før, er den erstatning, de må gå ud af deres livsværk med, altså deres arbejde i de der virksomheder.
Derfor siger jeg: Hvad er fuld og hel erstatning egentlig?
Det er da fuldstændig præcis det samme som at diskutere ejernes erstatning.
Erling Bonnesen (V), 2020-12-08:
Nej, det tror jeg er to forskellige ting, men det må så være, kan vi sige, udtryk for spørgerens egen sondring i det.
På arbejdsmarkedet holder man sig selvfølgelig til de arbejdsmarkedsregler, der er, og så har jeg, for så vidt angår Minksagen, som vi behandler her, forklaret, hvad vores position er.
Carl Valentin (SF), 2020-12-08:
Venstres ordfører siger, at folkesundheden kommer først.
Derfor vil jeg bare høre, hvorfor hr. Erling Bonnesen gik ud den 28. oktober i forbindelse med et samråd, jeg havde indkaldt til, og gik fuldstændig imod sundhedsmyndighedernes anbefalinger og foreslog, at man skulle stoppe aflivningerne både af syge mink og af mink inden for 7,8 km.
Erling Bonnesen (V), 2020-12-08:
Det her er regeringens ansvar, og hvis regeringen virkelig ville levere fuld og hel erstatning, inklusive for det, at branchen er blevet fjernet, hvorfor har man det så ikke for længst på plads?
Det, vi har set, er jo, at man tilsyneladende forsøger at trække fra i regnearkene og løbe helt eller delvis fra det, og det skal jeg ikke kunne sige hvad der ligger bag.
Men der ligger her og nu mig bekendt ikke et forslag på bordet om at leve op til det, man siger, om at give fuld og hel erstatning, inklusive for det, at branchen er blevet fjernet, og det er jo det, der er problemet.
Det skal vi selvfølgelig have på plads.
Carl Valentin (SF), 2020-12-08:
Men det er jo simpelt hen ikke korrekt.
Ordføreren var på det samråd, vi havde indkaldt til, rimelig klar i spyttet om, at man skulle stoppe aflivningerne.
Og vi to stod og havde en debat på TV 2, hvor ordføreren direkte sagde, at man ville stoppe aflivningerne af mink.
Sandheden er jo, at Venstre er bagkloge her.
Altså, der er masser af grunde til at kritisere det her forløb, der er masser af grunde til at kritisere regeringen, men jeg gider ikke høre på, at man skal give indtryk af fra Venstres side, at man har taget folkesundheden alvorligt hele vejen igennem, for det har man ikke.
Erling Bonnesen (V), 2020-12-08:
Hvad spørgeren gider at høre på og ikke at høre på, skal jeg ikke blande mig i, men altså spørgeren spørger, og så svarer jeg.
Jeg kan sige klart og tydeligt, at dengang sagde jeg også, at man jo skulle gå efter f.eks. de syge og smittede mink, og så kunne man jo da have overvejet at passe på de raske mink.
Da var situationen en anden.
Nu er det løb jo for længst kørt, branchen er jo væk, så det er ren historie.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-08:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Venstres ordfører, om han ikke sammen med mig vil opfordre ordførerne fra regeringens støttepartier til at komme på talerstolen.
Vi kunne rigtig godt tænke os en debat med regeringens støttepartier om, hvordan den her sag skal undersøges.
Vi har svært ved at få ordførererne i tale på anden måde, end hvis de går op her på talerstolen og stiller sig til rådighed for en debat med Folketinget.
Så det vil jeg gerne spørge om ikke Venstre er enig i.
Erling Bonnesen (V), 2020-12-08:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Det er jo fint, at der bliver stillet spørgsmål og vi svarer, og det ville også være godt, at man kunne få det begge veje, kan man sige.
Anders Kronborg (S), 2020-12-08:
Tusind tak for det, vil jeg sige til hr. Erling Bonnesen.
Nu er den her sag jo i forhold til udvalget blevet behandlet rigtig grundigt.
Der er nogen her i salen, der efterlyser debat, og som jeg i hvert fald ikke så der, så jeg vil bare bede ordføreren om at bekræfte, at jeg i hvert fald var til stede ved udvalgsmødet, da vi behandlede de her ændringsforslag ganske grundigt.
Erling Bonnesen (V), 2020-12-08:
Jamen den udlægning kan jeg også afvise.
Jeg har jo også så sent som i dag sagt klart og tydeligt, og det kan jeg huske at jeg også har sagt tidligere, at man burde have gået mere målrettet dengang efter de syge, smittede mink, og så have passet på de raske mink på det tidspunkt.
Situationen er helt anderledes nu, og der kan man jo bare slå op og se, hvad der har været sagt, og om det er grebet ud af en sammenhæng.
Det kan vi da godt begynde at lege med.
Men positionen er nu bare, at vi står, hvor vi står med sagen nu, som jeg har redegjort for i min ordførertale.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-12-08:
Det kan man ellers godt blive i tvivl om, ud fra hvad Erling Bonnesen har sagt på samråd og hvad der har stået i aviserne, og det, der er sagt på samråd, er jo nok det, der er mest skarpt.
Nu siger Venstre, at de ikke vil stemme for lovforslaget.
Hvis ikke der er et flertal for lovforslaget, kan minkavlerne jo ikke få nogen erstatning.
Så jeg synes, det er en lidt mærkelig situation, at Venstre taler op, at minkavlerne skal have en stor erstatning, men man vil ikke stemme for et forslag, der sådan set muliggør det.
Hvis der ikke er et flertal for lovforslaget, får minkavlerne jo ikke noget erstatning.
Kan ordføreren ikke se, at der er en problematik i det?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-12-08:
Det er jo en stor sag, som der er gode muligheder for at være bagklog på.
Jeg tror, at det havde været rigtig vigtigt der i starten af juli måned at fortsætte med at nedslagte de syge minkbesætninger.
Nu kom vi ud i noget, hvor smitten nåede at brede sig for meget og man så kom frem til, at der skulle mere drastiske indsatser til end det, man måske kunne have begrænset det til.
Og så stod vi der i starten af november, hvor der så var den her anbefaling fra Statens Serum Institut, hvor der står: »Konklusion: En fortsat minkavl under en igangværende COVID-19 epidemi indebærer en betydelig risiko for folkesundheden, herunder for mulighederne for at forebygge COVID-19 med vacciner.«
Det var sådan set virkeligheden – den virkelighed, vi står i.
Og nu siger Venstres ordfører så, at folkesundheden er vigtig, og man skriver i sin betænkning, at man ville have gjort tingene grundlæggende anderledes.
Er det ikke sådan, at Venstre var kommet frem til den samme konklusion, nemlig at samtlige mink i Danmark skulle nedslagtes, med den anbefaling, der var fra SSI?
Erling Bonnesen (V), 2020-12-08:
Som jeg markerede meget tydeligt, og det skal jeg gerne gentage, er folkesundheden det vigtigste – mennesker først.
Og så kan man jo begynde at lege tankelege og skrue tiden tilbage: Hvis Venstre havde siddet i Statsministeriet, er jeg da helt sikker på, som jeg også har markeret i min ordførertale, at man ville have indkaldt partierne til nogle drøftelser om det og fået en second opinion på, hvordan det her skulle håndteres.
Som jeg også markerede i min ordførertale, valgte man anderledes.
Man kan så også konstatere, at regeringen jo kom uhjælpeligt bagefter næsten med det samme, fordi man famlede i blinde og ikke kun slog de smittede, syge mink ned, men jo også gik efter at slå de raske mink ned.
Vi kan bare følge med i, hvordan man kom mere og mere bagefter dag for dag.
Så det gik jo galt fra dag et, og vi kan jo se, når vi står med det nu, at der var mange ting, der skulle have været gjort anderledes.
Men folkesundheden er det vigtigste; det kan vi ikke blive uenige om.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-12-08:
Nu siger hr. Bent Bøgsted, at minkerhvervet ikke har fået noget i støtte, men altså, de landmænd, som har mink, har jo typisk også noget landbrugsjord, som de modtager en grundbetaling på ca. 2.000 kr. pr. hektar pr. år for, så de modtager jo også landbrugsstøtte, men det er korrekt, at de ikke modtager noget i direkte landbrugsstøtte til minkhold.
Det var det første.