runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2018-01-19:
Mange tak.
Må jeg ikke starte med at kvittere for det fortrinlige samarbejde, der har været om det forslag til vedtagelse, som alle partier i Folketinget på nær Dansk Folkeparti kan støtte i dag.
Det er et forslag til vedtagelse, vi er rigtig glade for i Radikale Venstre.
Alle ved, at det her er en konflikt, der har uhyggelig mange år på bagen, som ikke har nogen lette løsninger, og som i øjeblikket er strandet på – som vi ser det – at palæstinenserne ikke har evnen og Israel ikke viljen til at genoptage den fredsproces, der er den eneste farbare vej frem til en tostatsløsning.
I den sammenhæng er jeg ikke i tvivl om, at noget af det, der betyder noget, når parterne skal overveje deres stillingtagen, er de økonomiske konsekvenser.
Man fristes til at sige, at hvis EU og Europa i det hele taget kunne anvende både den økonomiske gulerod og den økonomiske pisk en lille smule mere konsistent, så ville der måske være en chance for at massere parterne i den rigtige retning.
Hvad angår de ulovlige bosættelser, er der især to ting, vi glæder os over i dagens forslag til vedtagelse.
Vi glæder os over, at det står helt knivskarpt, hvor Danmark er i forhold til resolution 2334, og at EU's politik tydeligt skal angive ikke at kunne anvendes på de områder, som den resolution dækker.
Så er vi faktisk også rigtig glade for, at vi nu er enige om at styrke den vejledende indsats over for private og offentlige investorer.
Det er, fordi det er lidt af en jungle for investorer at finde rundt i det her.
Og ligesom vi i det almindelige retssystem, hver gang der er faldet en dom over et eller andet, bliver klogere på, hvordan man skal fortolke det, så kan vi her på samme måde løbende få en større klarhed over, hvad der skal og ikke skal være dækket af den her form for sanktionsregime. Så på den baggrund synes vi faktisk, at dagens debat allerede har bragt os et skridt videre, og det vil vi gerne takke for har været muligt.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-01-19:
Det, ordføreren skal forstå, er det, jeg siger.
Og det er, at det vil være til gavn for palæstinenserne, at de ikke bliver udsat for virkelig alvorlige brud på deres menneskerettigheder gang på gang, fordi der er bosættelser, fordi det er et besat område.
Og der skal vi bruge alle værktøjer – også de økonomiske – til at få Israel til at ophæve besættelsen og få gjort noget ved de her bosættelser.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-01-19:
Altså, jeg tror, at hr. Claus Kvist Hansen ville se anderledes på det, hvis han havde været på Vestbredden, hvor man tvinger folk ved at tage deres jord, deres levebrød fra dem og endda påfører dem den uendelige ydmygelse, at de, for at de overhovedet kan overleve, så skal tage et arbejde hos nogle, der har stjålet deres jord.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-01-19:
I de besatte områder ser vi daglig ekstreme krænkelser af menneskerettighederne.
De her investeringer er med til at understøtte, at det kan fortsætte, fordi det understøtter livet for de israelske bosættere.
Og det er jo det, vi skal gøre noget ved.
Det kan vi gøre, hvis vi sørger for, at der ikke er investeringer i de besatte områder.
Vi må så i en overgangsperiode – indtil det økonomiske værktøj har hjulpet med til at få Israel tilbage på sporet, hvor man vil løse den her konflikt – understøtte palæstinensernes liv.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-01-19:
Og tak til ordføreren.
Lad os nu forestille os, at samtlige investorer ude i det ganske land sidder og lytter med og faktisk føler sig overbevist af, hvad ordføreren fremfører her i dag.
Og de beslutter sig for at trække samtlige investeringer tilbage, om ikke i morgen, så på mandag.
Og det er ikke alene de 3 mia. kr. fra danske investorer, men de – må jeg formode – ganske, ganske mange øvrige kroner og øre og dollars, og hvad det måtte være, fra resten af verden.
Forestiller ordføreren sig, at livet så vil blive lettere for den almindelige palæstinenser i de her omstridte områder, eller vil det blive sværere?
Henrik Dahl (LA), 2018-01-19:
Tak for ordet.
Til jul blev jeg bl.a. begavet med Per Stig Møllers erindringer fra de år, han var udenrigsminister.
Dem kastede jeg mig jo selvfølgelig straks over at læse, og jeg kan også sige som en sidebemærkning, at det er umagen værd, så det kan jeg også opfordre andre her i lokalet til.
En af de ting, som Per Stig Møller af gode grunde afsætter rigtig meget plads til at gennemgå, er jo den køreplan for fred, som han og Danmark spillede en meget aktiv rolle i i 00'erne, og der skriver han, at fredsplaner for Mellemøsten er – og jeg citerer – de gode viljers kirkegård.
Det er det udtryk, han anvender, altså de gode viljers kirkegård.
Det kan man jo være enig med Per Stig Møller i, eller man kan være uenig, men under alle omstændigheder har han jo fuldstændig ret i, at fredsperspektivet i hele regionen og i Israel-Palæstina-konflikten er helt ufattelig vigtigt.
Men i forhold til fredsperspektivet er man nødt til at fastslå, at en varig løsning jo nødvendigvis må være en løsning, der både respekterer Israels fuldstændig legitime krav på fred og sikkerhed og palæstinensernes mulighed for at skabe en levedygtig stat, og der må begge parter naturligvis tage et ansvar.
Jeg har den personlige opfattelse, at palæstinenserne har en væsentlig længere to do-liste end Israel, men det er ikke sådan, at Israel slet ikke har nogen to do-liste i forhold til at komme tættere på freden, og en af de ting, som jeg synes der bør stå på den her to do-liste, er, at den nuværende bosættelsespolitik altså ikke tjener fredens sag, og det er meget store dele af Folketinget jo sådan set enige med mig i, og det er blevet udtrykt i vedtagelse V 53 fra 2016.
I den her vedtagelse lægger man jo vægt på, at bosættelser ikke bør have legitimeret deres eksistens gennem aftaler med Israel og EU eller i kraft af danske offentlige eller private investeringer.
Det forslag til vedtagelse, som vi har lavet nu, lægger sig i forlængelse af V 53 og gør jo så samtidig det, at det præciserer det internationale samfunds position.
Det er fornuftigt og afbalanceret, og jeg må takke alle de mange ordførere, der har tilsluttet sig forslaget til vedtagelse.
Det er godt, at vi får et meget bredt forslag til vedtagelse, som vi jo naturligvis bakker op om.
Michael Aastrup Jensen (V), 2018-01-19:
Jeg er selvfølgelig også altid klar til det.
Jeg er bare – som jeg også prøvede at sige lidt indirekte, men som jeg så må sige lidt mere direkte – lidt skeptisk over for stabiliteten i den her samlingsregering, og derfor vil jeg gerne lige se det lidt mere an.
Lad os sige det på den måde.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-01-19:
Jeg er lidt i tvivl om, hvad ordføreren egentlig konkluderer.
Men mener ordføreren det faktisk sådan, at det vil være til gavn for palæstinenserne, at man fjerner jobs, fjerner udviklingen af infrastruktur, hvad enten det gælder det ene eller det andet, altså fjerner det økonomiske fundament, som er ved at blive opbygget i de her områder?
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-01-19:
Tak for det.
Jeg vil bare sige, at nu har vi jo en palæstinensisk samlingsregering, og det gør jo, at det er en oplagt mulighed for, at vi fra dansk side går ind og forsøger at skabe en levedygtig og bæredygtig økonomisk udvikling i de palæstinensiske områder.
Så det håber jeg bare at vi kan have et fortsat samarbejde om.
Det er jo ikke sådan specifikt emnet for debatten i dag, men det er jo noget, vi kan arbejde videre med her i Folketinget.
Martin Lidegaard (RV), 2018-01-19:
I forhold til det første kan jeg helt bekræfte, at det er rigtigt, at selvstyreloven stillede Grønland dårligere økonomisk.
Jeg ved ikke, om det nødvendigvis er en dårlig ting.
Altså, mit mål er jo ikke at yde så meget økonomisk støtte til Grønland som muligt.
Jeg synes da, det er et ædelt mål at have, at Grønland løbende skal kunne stå på mere selvstændige økonomiske fødder.
Men vi kan alle sammen se, at det ikke er helt let.
Så er det også rigtigt – tror jeg – at Danmark i et stykke tid har signaleret en lyst til at diskutere det her spørgsmål, men man kan selvfølgelig også spørge, hvis der ikke umiddelbart kommer nogen respons fra det grønlandske samfund på den invitation, om det så er, fordi der er en mangel på interesse, eller det er, fordi der også i det grønlandske samfund er lidt diskussion om, hvorvidt det her er noget, de skal eller ikke skal.
Man kunne også spørge, om Danmark måske ville have en interesse i at gå et skridt længere ud, om jeg så må sige, i konkretiseringen af, hvordan sådan noget kunne se ud, end vi gør for øjeblikket, og invitere nogle andre typer grønlandske partnere til en diskussion om det, end vi gør i øjeblikket.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-01-19:
Så tror jeg, at vi er mange, der har misforstået Dansk Folkepartis ordfører.
Men altså, hvad er det, de her investeringer er?
Man har bare taget en mark, hvor der før var en olivenbonde, der havde sine oliventræer, jævnet træerne med jorden stik imod den private ejendomsret, stik imod international lov, for så at bygge ulovlige bosættelser.
Mere ulovligt kan det nærmest ikke blive.
Derfor er det selvfølgelig sådan, at de her investeringer er det stik modsatte af noget som helst, der økonomisk vil gavne palæstinenserne.
Det er en klokkeklar forbrydelse mod folkeretten, og det er også en total kvælning af mulighederne for at få en bæredygtig palæstinensisk stat, ikke mindst fordi de her bosættelser jo ligger klinet op ad og mellem de palæstinensiske landsbyer og dermed også ødelægger muligheden for at komme frit frem og tilbage inden for de besatte områder, som jo er en forudsætning for at kunne få en levedygtig økonomi.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-01-19:
Tak for det.
Jeg synes lige, at jeg ville rydde en lille misforståelse af vejen.
Jeg har på intet tidspunkt hverken til Enhedslistens eller Socialistisk Folkepartis ordfører talt om eller antydet, at bosættelserne skulle være til gavn for palæstinenserne.
Det, jeg har talt om, er, om de investeringer, altså kroner og øre, som investeringsfirmaer lægger i de omstridte områder, kan være til gavn for palæstinenserne.
Bare lige for at få det sat på plads.
Anders Samuelsen (LA), 2018-01-19:
Vi forholder os til de ting og de retningslinjer, der ligger på nuværende tidspunkt fra FN's side.
Hvis jeg skal gå dybere ned i besvarelsen af det her spørgsmål, vil jeg bede om, at der bliver stillet et skriftligt spørgsmål, og så svarer jeg gerne på det.
Tak for det, og tak for debatten og synspunkterne.
Jeg glæder mig over det store engagement og den store interesse, som der er også for den her sag.
Jeg glæder mig også over det meget brede flertal, der er i Folketinget for den linje, som Danmark skal stå for og være kendt for, nemlig at bosættelserne er ulovlige og underminerer en tostatsløsning.
Uden eksistensen af bosættelserne havde vi jo slet ikke haft dagens forespørgselsdebat.
Folketinget har med bred konsensus flere gange vedtaget tekster, der forholder sig til engagementer i og med bosættelser.
Regeringen står selvfølgelig bag den vedtagelse og fraråder at styrke bosættelser gennem engagementer med dem.
Regeringen bakker aktivt op om EU's og FN's Sikkerhedsråds skelnen mellem Israel og de besatte områder ved at håndhæve territorialklausulen.
Og regeringen bakker op om at fortsætte arbejdet med at informere danske og offentlige investorer om regeringens synspunkter.
Regeringens konklusion er, at staten med den nævnte politik sammen med de tidligere nævnte retningslinjer for danske investorers samfundsansvar opstiller en brugbar ramme.
Der er stadig dilemmaer, og dem har næsten alle ordførere været inde på i dag, men her må investorer så også stå på mål for egne konkrete dispositioner.
Den tekst, som der nu er et bredt flertal for, og som bliver vedtaget om par dage, afspejler meget fint alt dette.
Tak for debatten.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-01-19:
Betyder det svar, at udenrigsministeren i dag ikke vil sige, om udenrigsministeren og Danmark bakker op om, at der skal være en åben database som den, der er udarbejdet i regi af FN, eller er det uafklaret?
Anders Samuelsen (LA), 2018-01-19:
Den har jeg ikke gjort mig nogen særlige tanker om.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-01-19:
Tak til udenrigsministeren for en klar tale, i hvert fald om Danmarks opbakning til FN-resolutionerne og international lov.
Jeg vil gerne høre udenrigsministeren, hvad han tænker om den database, der er udarbejdet i regi af FN's flygtningehøjkommissariat, over de virksomheder, der opererer i de besatte områder.
Anders Samuelsen (LA), 2018-01-19:
Jeg synes, der bliver sendt et meget klart signal fra et meget bredt flertal i Folketinget i dag.
Det er ikke sådan, at man af folkeretten kan udlede et generelt forbud imod investeringer i virksomheder, hvis forretningsområde omfatter de besatte områder.
Men det står klart – og det er jo det, som der også blev sendt et klart signal om i dag – at engagementer, der gavner bosættelser, ikke styrker mulighederne for en tostatsløsning, tværtimod.
Det er derfor, at regeringen fraråder sådanne investeringer, hvis de styrker bosættelserne.
Og så stiller vi samtidig retningslinjer om danske investorers samfundsansvar til rådighed for selskaberne.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-01-19:
Tak for det.
Det er jo helt korrekt, at der ikke er indført sanktioner mod den israelske regering i forhold de her bosættelser, som der eksempelvis er i forhold til den russiske annektering af Krim.
Men det ændrer jo ikke på, at det er en del af retningslinjerne, at investorer har en forpligtigelse til at følge dem.
Dermed vil man sende et klart signal, som alle bør lytte til.
Anders Samuelsen (LA), 2018-01-19:
Det spørgsmål forholdt jeg mig jo til i starten.
Vi har også konkluderet, at det, vi har nu, er en ramme.
FN er jo ikke lovgivende på den måde.
Vi har en ramme, og det er det, som vi også har diskuteret i dag.
Og den ramme synes vi fra regeringens side fungerer godt.
Så vil der stadig væk være nogle tvivlsspørgsmål, som kan falde uden for eller inden for rammen.
Altså, det er jo det, der ligger i, at det er et tvivlsspørgsmål.
Og der må det så være investorerne, der står til ansvar i forhold til, hvad for en linje de vælger.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-01-19:
Tak for det.
Altså, i et vigtigt udenrigspolitisk spørgsmål som det her er det jo sådan, at man kan sige, at udenrigsministerens ord har stor vægt og stor betydning i forhold til at sende et signal.
Og derfor kunne jeg bare godt tænke mig at høre om noget.
For når udenrigsministeren siger, at danske investorer har en forpligtigelse til at stå på mål for de investeringer, de foretager, har han jo selvfølgelig ret i det.
Men vil udenrigsministeren ikke bekræfte, at alle investorer – både private og offentlige myndigheder – også har en pligt til at følge FN's retningslinjer?
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-01-19:
Tak for det.
Siden rapporten udkom, har vi i Folketinget afholdt en høring om ansvarlige investeringer med deltagelse af forskere, erhvervsliv, politikere og andre interessenter.
Det har vist sig, at debatten drejer sig om mere end investeringer i ulovlige bosættelser.
Det drejer sig om, hvordan Danmark kan tage ansvar for danske virksomheder, hvordan pensionsselskaber og kommuner er klædt på til ikke at kaste brænde på bålet og i konfliktområder ikke at krænke den humanitære folkeret og ikke at overtræde menneskerettighederne.
Danmark har et ansvar for at vejlede virksomheder om deres forpligtelser og deres ansvar under gældende internationale love og retningslinjer.
I rapporten fra Danwatch sagde pensionsselskaber, at den vejledning, de får i dag, ikke er god nok til, at de kan forvalte kundernes penge ansvarligt.
På høringen kunne vi høre forskere efterlyse et langt større engagement fra europæiske regeringer i forhold til de forholdsregler, der skal tages ved forretninger i konfliktområder som eksempelvis de besatte områder.
På høringen fortalte ministeren om de nye retningslinjer, der er under udarbejdelse.
Jeg glæder mig til at se den endelige version, men det bekymrer mig, at netop de særlige forholdsregler, der skal tages i konfliktsituationer og særlig i det besatte Palæstina, ikke er nævnt i det udkast, der var i høring i november.
Jeg håber, at vi i dag kan stå sammen om, hvor vigtigt det er, at Danmark tager ansvar og gør sit ypperste for at hjælpe virksomheder og investorer til ikke at bidrage til krænkelser af folkeretten, af menneskerettigheder, og ikke at understøtte en brutal besættelsesmagt.
I august skrev Mellemfolkeligt Samvirke i et opråb i Kristeligt Dagblad, at der til trods for generelle fremskridt i pensionsbranchen ikke er et eneste pensionsselskab, der er i mål med at efterleve FN's retningslinjer for ansvarlige investeringer – endnu ikke et pensionsselskab, at der er i mål med at efterleve FN's retningslinjer for ansvarlige investeringer.
Og det er ikke småpenge, vi taler om.
De danske pensionskassers formuer er 200 gange større, end Danmarks udviklingsbistand var i 2016 – 200 gange større investeringer, der kan gøre gavn eller kan gøre forfærdelig skade.
Der er lang vej igen, og det er afgørende, at regeringen tager ansvar.
Det er på den baggrund, at Alternativet, SF, De Radikale og Enhedslisten har kaldt ministeren i salen i dag, så vi i Folketinget kan få regeringens bud på, hvordan man kan tage ansvar for at rådgive og hjælpe private aktører og kommuner med at følge de internationale retningslinjer, som Danmark allerede har forpligtet sig til at følge.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-01-19:
Det kommer jo helt an på, hvad det er for et produkt, eller hvad det er for en konklusion, man er nået frem til.
Mere kan jeg jo ikke sige om det.
Jeg kan ikke både respektere, at der skal være en debat i Grønland om, hvad vej man vil gå, og så stå og forudkonkludere, hvordan jeg vil forholde mig til forskellige udfald.
Altså, jeg må jo afvente, hvordan debatten konkluderes i Grønland.
Jeg forsøgte bare at kaste et lys ind over processen ved at sige nogle ting, nemlig at jeg ikke ønsker, at rigsfællesskabet opløses.
Vi har snakket om den her erhvervsfond, men det må bero på en grønlandsk reaktion.
Det er mit udgangspunkt.
Og så vil det selvfølgelig være sådan – som jeg også sagde i den debat, vi havde i maj måned, og som gav noget polemik i den grønlandske presse efterfølgende; men jeg kan jo gentage det her – at bloktilskuddet vil blive faset ud over en kortere årrække, og så vil Grønland selv skulle kunne løfte opgaverne.
Og derfor er jeg enig i, at der er brug for en nuanceret tilgang til den her diskussion, men der er altså også brug for en realistisk tilgang til diskussionen.
Aleqa Hammond (UFG), 2018-01-19:
Ja, det er helt sikkert.
I Grønland foregår der et forfatningsarbejde, men Grønland arbejder også i retning af selvstændighed.
Det er naturligvis et meget stort mål, og det skaber også store følelser i rigsfællesskabet, følelser om gerne at ville beholde rigsfællesskabet, om familiebånd, relationer og deslige.
Det kommer alt sammen op på overfladen.
Det er også klar tale fra befolkningens side, at det her meget ofte drejer sig om følelser.
Det er klar tale.
Når forfatningsarbejdet er færdigt og man fremkommer med sine anbefalinger på et oplyst og klart grundlag, hvordan tror statsministeren så at relationerne mellem Grønland og Danmark vil være til den tid?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-01-19:
Men jeg håber da ikke, at man i Grønland arbejder frem mod en opløsning af rigsfællesskabet, og sådan har jeg heller ikke læst kommissoriet.
Og når jeg læser kommissoriet, er begge spor jo åbne.
Jeg respekterer fuldt ud, at der er en debat i Grønland, og den skal jeg ikke blande mig i ud over med det fromme ønske, at debatten foregår på så oplyst og klart og realistisk et grundlag som overhovedet muligt.
Og så siger det sig selv, at hvis man på det tidspunkt vælger det spor, der hedder at være fri af Danmark, fri af grundloven, fri af rigsfællesskabet, så er det jo også fri af bloktilskuddet.
Aleqa Hammond (UFG), 2018-01-19:
Ja, vi står over for store sociale problemer i Grønland.
Vi står også over for skulle træffe meget store og svære beslutninger, således at grønlændere i fremtiden får et bedre liv, end vi selv har haft.
Og derfor tror jeg også, det er utrolig vigtigt at sørge for, at debatten ikke kommer til at gå ud på: Løs nu problemerne først, og lad være med at opløse rigsfællesskabet.
Jeg synes ikke, man kan sige tingene sådan.
Jeg tror, det er utrolig vigtigt, at man tager diskussionen om selvstændighed for Grønland med en mere nuanceret tilgang.
Jeg tror også, det er utrolig vigtigt, at man også udviser respekt for de tiltag, der bliver taget for at løse de problemstillinger, vi står over for i Grønland, og som ingen på nogen måde løber fra.
Når det er sagt, synes jeg, at eftersom Grønland arbejder i retning af selvstændighed og er i gang med at opløse rigsfællesskabet, at man så i stedet kan arbejde sig frem mod en anden form for fællesskab, også efter at Grønland er blevet selvstændigt.
Ser statsministeren også det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-01-19:
Det hilser jeg meget velkommen.
Når jeg svarer, som jeg gør, er det, fordi jeg tror, vi også skal passe på, at vi ikke bruger ord eller begreber eller andet, der ligesom skaber et indtryk af, at så er der en eller anden løsning, så man bare kan træffe en selvstændighedsbeslutning uden effekter.
For uanset hvilken fremadrettet relation der skulle være mellem et fuldstændig selvstændigt Grønland og et selvstændigt Danmark, om det skulle være det, fru Aleqa Hammond kaldte et venskab, som jo bare er en uformel relation, eller om det var en mere formel relation i sådan en free association agreement, så kommer selvstændigheden jo først.
Og i beslutningen om det, appellerer jeg bare til, at man er klar på, om forudsætningerne for det er til stede – og det er de selvfølgelig, hvis man er parat til at bære dem.
Jeg må bare sige i forhold til den samlede danske offentlige økonomi, at hvis man lige nu og her flyttede opgaverne, der nu løses af Danmark, til Grønland, og dem, der fulgte af, at man ikke længere var i rigsfællesskabet, så snakker vi måske, hvad ved jeg, 40-60 pct. af det grønlandske BNP eller noget sådant, og det skal da med i diskussionen.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-01-19:
Mange tak for svaret.
Grunden til, jeg spørger, er egentlig også, at jeg tænker, at vi både i det grønlandske samfund, men sådan set også her i Folketinget kan have mange forskellige opfattelser af, hvad selvstændighed egentlig er, og det er den proces, jeg synes er enormt vigtig at få taget i Grønland.
Som jeg hører statsministeren sige gentagne gange, er der behov for klar tale; der er behov for, at vi ved, hvad det er for et valg, vi tager, hvad det er for nogle konsekvenser, det har, når vi træffer de forskellige valg – hvad det er for nogle fravalg, vi tager, når vi træffer et valg.
Det er jeg meget, meget enig i.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi har en fælles forståelse af, hvad selvstændighed egentlig er, for det tror jeg ikke, vi har i dag.
Så det er sådan set mere en kommentar og et indspark i en debat, som jeg synes er vigtig at få drøftet.
Mange tak.