runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2020-05-20:
Jeg skal slet, slet ikke gøre mig til dommer over den tyske regerings ageren, men jeg kan konstatere, at de agerer anderledes, end vi gør, også i forhold til forskellige lande i forbindelse med, i hvilket tempo man har valgt at åbne.
Det gælder den dialog, de har med franskmændene i øjeblikket, den åbning, der er sket til nogle lande, og der har også, så vidt jeg husker, men det kan være, jeg tager fejl, slet ikke været lukket til nogle lande.
Det har været den tyske regerings ageren, men Tysklands situation er jo også en anden end den danske situation givet størrelse, omstændigheder osv., så det skal jeg slet, slet ikke gøre mig til dommer over.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-20:
Tak for svaret.
Jeg bliver nødt til at spørge om noget: Mener justitsministeren, at den tyske indenrigsminister og i det hele taget den tyske regering agerer uansvarligt, når man anmoder om en genåbning af den dansk-tyske grænse?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-20:
Nej, det er det bestemt ikke, og jeg synes også, at vores dialog med al ønskelig tydelighed demonstrerede, at det ikke bare er en lakonisk melding, men at vi faktisk arbejder benhårdt på at finde ud af, hvordan vi ansvarligt kan åbne grænserne.
Og det omfatter en dialog med de omkringliggende lande.
Jeg og regeringen står ikke fast på en lukning.
Tværtimod har vi jo også tidligere i dag diskuteret muligheden, som jeg selv synes er en god vej at gå, for at finde anerkendelsesværdige formål og åbne ad den vej, og man kan jo se på det her i faser, ligesom der er i andre sammenhænge også er åbnet i faser.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-20:
Tak for svaret.
Det er godt at høre, at der er en god dialog med vores naboer i syd, Tyskland, for ser man på, hvordan det forholder sig i Tyskland, er det jo nogenlunde sammenligneligt med Danmark, hvis vi kigger på smittetrykket og antallet af smittede holdt op mod antallet af indbyggere.
Faktisk ligger Tyskland mig bekendt lavere end Danmark.
Tyskerne har også indrettet sig efter de anbefalinger, der svarer til det, der faktisk også sker i Danmark, og som jo i virkeligheden er det, som har allerstørst betydning for ikke at sprede smitten.
Men som det forhåbentlig står klart for ministeren, ønsker jeg af et virkelig stort hjerte at sikre, at vi så hurtigt som muligt kan krydse bl.a. den dansk-tyske grænse.
Jeg søger alle kilder, alle muligheder, som jeg vil spørge ind til, og det er heller ikke nogen undtagelse med det, som sker netop nu,
i EU drøfter man jo også turisme.
Jeg forstår, at justitsministerens kollega erhvervsministeren har nikket til eller i hvert fald, hvis ikke det er sket endnu, i den redegørelse, man har givet Folketinget, har lagt op til at ville nikke til de retningslinjer, som Kommissionen har udarbejdet med henblik på at få gang i turismen i Europa, herunder også, at – som det klart fremgår – retningslinjerne er udarbejdet, med henblik på at medlemsstaterne sikkert kan genåbne grænserne.
Det er altså retningslinjer, som den danske regering nikker til.
Derfor forstår jeg simpelt hen ikke, at ministeren så fuldstændig stålsat står på det, som vi nu har hørt uge efter uge her i Folketingets spørgetid, nemlig en lakonisk henvisning til, at man kommer med en melding til de mange mennesker, som er berørt af lukningen af grænsen – 160.000 arbejdspladser, mennesker af kød og blod derude, som kæmper for, at deres livsværk skal overleve den lukning, som regeringen står så hårdt fast på.
Vi mister som nævnt i størrelsesordenen 200 mio. kr. i daglig omsætning, fordi grænsen er lukket.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvad det er, der gør sig gældende – ud over, måske, at man vil have retten til simpelt hen at bestemme.
Er det det, der gør sig gældende?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-20:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har været i god dialog med den tyske indenrigsminister om genåbningen af vores fælles grænse, og jeg har selvfølgelig fuld forståelse og sympati for de tyske tilkendegivelser om, at de er klar til at se på en genåbning.
Jeg ønsker ligesom min tyske kollega og spørgeren ikke at opretholde de nuværende indrejserestriktioner længere end højst nødvendigt, men samtidig er det afgørende, at genåbningen foregår på en forsigtig, klog og kontrolleret måde, så vi ikke risikerer at sætte de gode resultater, som vi har opnået, over styr.
Jeg tror ikke, det vil være rigtigt bare at åbne grænserne fuldt op igen på én gang.
Det ved jeg godt heller ikke er spørgerens tilgang.
Derfor ser regeringen også lige nu i dialog med vores naboer på, hvordan vi kan genåbne grænserne på en klog og kontrolleret måde, og på den baggrund vil regeringen, som det også er aftalt med Folketingets partier, senest den 1. juni melde ud om indrejserestriktionerne.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-20:
Tak, og også tak til ministeren.
Hvad er ministerens holdning til den tyske regerings henvendelse med ønske om en gensidig åbning af den dansk-tyske grænse?
Peter Skaarup (DF), 2020-05-20:
Man kan jo altid diskutere ordvalg, men en ting står i hvert fald fast, og det er, at man kan få det indtryk, når man hører om den her sag – hvor de først vælger at ville sende én vogn af sted, men da den så kommer ud for et færdselsuheld, vil de så sende en ny vogn af sted – at de på forhånd har besluttet sig for, at det her ikke må føre til en konfrontation på nogen som helst måde.
Og der kan man sige, at det kan være nødvendigt nogle gange at tage den konfrontation, hvis ikke vi vil have en situation, hvor de her ghettoområder bliver større og stærkere, fordi der simpelt hen vælges ikke at gribe ind over for klare ulovligheder, på grund af at den konfrontation vil medføre, at der skal mere mandskab med, og at de derfor er eftergivende over for det her samfund.
Det er jo det store problem her, og det er derfor, Dansk Folkeparti tager fat i sagen.
Jeg håber, at justitsministeren forstår, hvorfor vi gør det.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-20:
Men så står vi jo tilbage med en situation, hvor regeringen har nedsat en kommission, som justitsministeren stadig væk ikke har svaret på hvad koster – om det er 10 mio. kr., 50 mio. kr., 100 mio. kr. – og hvor det måske langt hurtigere og billigere kunne have været belyst på en anden måde.
Og regeringens støttepartier forstår ikke engang, hvad kommissionens arbejde munder ud i.
Så for regeringen handler det her så egentlig ikke bare om at lave en så langtrukken proces som muligt, en så beskidt proces i medierne som muligt, der trækker Inger Støjberg til bålet så langsomt som muligt, koste, hvad det vil, af danske skattekroner?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-20:
Jeg tror, jeg vil være ringe til at redegøre for De Radikales holdninger og positioner.
Det tror jeg hellere at vi må overlade til De Radikale selv.
For mig er det centralt her, at vi får undersøgt det simple princip, at lov er lov, og at lov skal holdes.
Det har jeg svært ved at forestille mig at en konservativ af alle skulle være uenig i.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-20:
I udkastet til undersøgelseskommissionen står der – og det har ministeren allerede indirekte sagt – at man skal undersøge og redegøre for lovligheden af myndighedernes håndtering af sagen, hvilket Ombudsmandens rapport allerede har gjort.
Men kommissionen kommer jo ikke med en endelig afgørelse eller en dom eller et ansvar, og alligevel siger Radikale Venstres Kristian Hegaard i Justitsministeriets pressemeddelelse om kommissionen, at det er godt, fordi der nu skal »placeres et ansvar«, for at citere ham direkte.
For mig er spørgsmålet om proportionalitet meget vigtigt.
Jeg vil tillade mig at komme med en sammenligning her: Folketinget har netop lagt op til at nedsætte en ekspertgruppe, der skal bruge det næste halve år på at undersøge forløbet omkring coronakrisen – den nok største krise, Danmark har været i i nyere tid.
Men når det gælder Inger Støjberg, har regeringen og de røde støttepartier nedsat den her gigantiske kommission, der skal bruge halvandet år på at undersøge spørgsmålet om adskillelse af barnebrude fra deres ældre mænd – altså halvandet år, så langtrukkent, det overhovedet kan være, i et spørgsmål, der alt andet lige er mindre komplekst end coronakrisen.
Vi aner ikke, hvad prisen er.
PET-kommissionen ved vi kostede næsten 80 mio. kr., og Skattekommissionen i sig selv forventes at koste 300 mio. kr.
Hvad forventer regeringen at bruge af danskernes skattekroner på kommissionen mod Inger Støjberg?
Det er mit første spørgsmål.
Det spørgsmål blev faktisk stillet skriftligt tilbage i december, men Folketinget fik ikke noget svar.
Det kan jo undre, fordi Udvalget om undersøgelseskommissioner ellers selv lægger op til, at en undersøgelsesopgave måske mere hensigtsmæssigt og mindre ressource- og tidskrævende – i forhold til de her meget, meget dyre og meget, meget langtrukne kommissioner – kan varetages af et ordinært fast undersøgelsesorgan eller en af de mange andre muligheder, der er, som man f.eks. har valgt med coronakrisen.
Så mit andet spørgsmål lyder: Hvorfor vælger man lige præcis en kommission, som er det mest langtrukne og har det allerstørste forbrug af skattekroner?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-20:
Instrukskommissionen blev nedsat den 22. januar i år på baggrund af en aftale mellem regeringen, Det Radikale Venstre, SF, Enhedslisten og Alternativet.
Set fra mit perspektiv handler undersøgelsen med andre ord om, at man som borgere skal kunne stole på, at det offentlige handler inden for lovens rammer, og at Folketinget skal kunne stole på at blive tilstrækkeligt oplyst.
Så bliver der også i spørgsmålet pointeret, at Ombudsmanden allerede har undersøgt sagen.
Det er rigtigt, og der er jo ingen grund til at genopfinde den dybe tallerken, og derfor fremgik det også af punkt 2 i kommissoriet for undersøgelseskommissionen, at kommissionen forudsættes at inddrage Ombudsmandens undersøgelser i det omfang, det er relevant.
Jeg skal i øvrigt afholde mig fra at udtale mig om kommissionens arbejde.
Undersøgelseskommissionen er en uafhængig myndighed, og jeg har alle intentioner om at holde fuldstændig armslængde.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-20:
Tak for det.
Nick Hækkerup (S), 2020-05-20:
Nej, det gør det helt sikkert ikke.
Jeg vil gerne sige, at det her intet som helst har at gøre med, at det er Inger Støjberg, det handler om, som jeg opfatter som en både dygtig og ordentlig politiker og kollega.
Peter Skaarup (DF), 2020-05-20:
Vil ministeren redegøre nærmere for den kommunikationsfejl mellem to vagtchefer hos Østjyllands Politi, der angiveligt førte til, at der ikke blev grebet ind over for den ulovlige forsamling af muslimer til massebøn i Gellerup?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-20:
Jeg har ingen som helst grund til at tro, at Østjyllands Politi skulle lade sådan et usagligt element som underdanighed veje med i deres disponering af ressourcerne – slet ikke.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-20:
Med al respekt tror jeg ikke, at Dansk Folkeparti er det største problem for politiet i forhold til at udvise respekt for myndighedsudøvelsen, så den bemærkning vil jeg vælge at overhøre.
Nej, det, der selvfølgelig er bekymrende, er, hvis man, som også hr. Peter Skaarup var inde på, simpelt hen har en mere, hvad kan man sige, underdanig praksis, når det kommer til de problemer, der er i Aarhus Vest, f.eks. opløsning af sådan en ulovlig bønneforsamling her.
Det er jo den frygt, man kan få, når man kan læse i medierne, at de vælger at sende én patruljevogn af sted for angiveligt at opløse en forsamling på mere end 30 unge mænd.
Det tror jeg godt ministeren kan se problemet i.
Nick Hækkerup (S), 2020-05-20:
Jamen jeg har det grundlæggende sådan, at dem, der bedst kan vurdere, hvad der er den relevante politimæssige indsats, er politiet, og det går jeg ud fra at de også har gjort i den her situation, og dermed disponeret ressourcerne sådan, at den situation, der var – med det billede, som der var – kunne håndteres af det politi, som man stillede til rådighed.
I det hele taget synes jeg, også i den her situation, at man skal passe på, for vi – os alle sammen – skylder at lade være med at stille os for langt fra den opbakning, som vores politi har brug for i den her svære tid.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-20:
Tak, formand.
Jeg har også læst lidt på TV 2 Østjyllands hjemmeside, og det, som nok i virkeligheden, synes jeg, er mest påfaldende, er det forhold, at vi altså i Århus Vest, der jo generelt er præget af ret store problemer, har en forsamling – et muslimsk bønnemøde – hvor der er mere end 30 til stede, og så vælger Østjyllands Politi at sende én patruljevogn af sted.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå, og derfor vil jeg gerne høre, om ministeren ud fra de oplysninger, han får, kan bekræfte, at det er det, der er sket.
Altså, hvordan skulle en patruljevogn med to betjente, går jeg ud fra, kunne opløse en forsamling på mere end 30 muslimer, formodentlig unge mænd, der er optaget af bøn, i Århus Vest?
Er det virkelig rigtigt, at der kun er sendt én vogn af sted?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-20:
At tegne et billede af, at politiets patruljering i forbindelse med coronakrisen er utilstrækkelig, synes jeg faktisk ikke er helt fair.
Jeg synes jo, at vores politi løfter en enorm stor opgave i de her tider, og at vi i øvrigt har pålagt dem ekstra patruljering for at sikre, at de nye spilleregler, som der er, faktisk bliver overholdt.
Der sker en fejl her, der sker tilsyneladende flere fejl her, som forklarer, at det her forløb udspiller sig sådan, som det bestemt ikke var tænkt – heller ikke fra politiets side.
Peter Skaarup (DF), 2020-05-20:
Jamen jeg er da glad for, at ministeren så her slår fast, at der åbenbart er tale om, at der ændres forklaring.
Og det er jo så vigtigt, at vi får slået fast, at det er den rigtige forklaring, at der åbenbart var en kommunikationsbrist.
Når jeg ikke spørger så meget ind til det, er det jo, fordi der så, hvis man følger de her ting, både har været bøn i det offentlige rum med højtalere – der har været kørsel med højtalere ude af bilen – og altså også den her episode med, at man forsamledes sådan lidt provokerende, må man nok sige.
Der er det vigtigt, at politiet er meget tæt på tingene.
Og man får jo det indtryk, når de vælger at sende tilsyneladende én patruljebil
af sted, at det ikke er noget, der prioriteres særlig højt, for det er jo nogle grupper, der virkelig vil provokere.
Er ministeren enig i, at det er det indtryk, man kan få, og at der er brug for en kædestramning her fra politiets side?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-20:
Altså, jeg skal jo ikke kunne sige, hvad TV 2 ØSTJYLLANDs artikel eller det samlede mediebillede tegner.
Det, jeg kan sige, er – og jeg tror ovenikøbet, at det første gang blev oplyst af rigspolitichefen på et møde, hvor både jeg og spørgeren deltog – at Rigspolitiet har oplyst, at det skyldtes en misforståelse mellem de to vagtchefer i Østjyllands Politi, der medførte, at vagtchefen på tidspunktet, hvor fællesbønnen skulle finde sted, troede, at der var sørget for patruljering i Gellerupområdet; og som vi har været inde på, stødte der ovenikøbet den uheldighed til, at der skete et færdselsuheld med den patruljebil, som så blev sendt til stedet.
Peter Skaarup (DF), 2020-05-20:
Tak for svaret.
Jeg er glad for, at ministeren slår fast, at der ikke skal være tale om forskelsbehandling, og at det er klart, at politiet burde have været på det pågældende sted på det pågældende tidspunkt og vel også, må jeg forstå på ministeren, burde have uddelt bøder, i og med at de afstandskrav, som vi alle sammen har fået at vide af vores myndigheder skal overholdes, jo ikke blev overholdt ved den pågældende lejlighed, altså ved den bøn.
Når jeg interesserer mig for det, er det, fordi det er principielt vigtigt, at der er en ligebehandling af borgerne her i landet.
Og vi har jo set en række eksempler på, at der faktisk er blevet uddelt bøder netop til borgere, der på den ene eller den anden måde ikke har overholdt de krav, som myndighederne har stillet.
Men skal man forstå det sådan, altså det, ministeren siger om den pågældende episode, at det så ikke er hele forklaringen, men at der også er tale om nogle kommunikationsfejl internt hos politiet?
Det får man så ikke at vide i TV2 ØSTJYLLANDs artikel; der får man det indtryk, at det er et færdselsuheld, der i virkeligheden blokerer for, at man kommer frem.
Så har vi at gøre med, at politiet i virkeligheden ændrer forklaring, og at ministeren her i Folketingets spørgetid så slår fast, hvordan tingene i virkeligheden er?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-20:
Jeg har noteret mig, at Østjyllands Politi i den konkrete sag har tilkendegivet, at det var en fejl, at politiet først ankom til stedet, efter fællesbønnen var blevet afholdt.
Det betød, at politiet ikke havde mulighed for at gribe ind.
Jeg er blevet stillet en række spørgsmål om hændelsen til skriftlig besvarelse.
De skriftlige besvarelser vil redegøre nærmere for forløbet.
Spørgsmålene er bl.a. stillet af Pernille Vermund fra Nye Borgerlige og Inger Støjberg fra Venstre.
Men jeg må umiddelbart konstatere, at politiet altså ikke nåede frem til fællesbønnen i Gellerupparken.
Rigspolitiet har oplyst, at det skyldtes en misforståelse mellem to vagtchefer i Østjyllands Politi, der medførte, at vagtchefen på tidspunktet, hvor fællesbønnen skulle finde sted, troede, at der var sørget for patruljering i Gellerupområdet.
Patruljebilen blev imidlertid involveret i et biluheld på vej til stedet og nåede derfor ikke frem.
Det almindelige forbud mod forsamlinger med flere end ti personer skal overholdes, og det er politiets opgave at sikre, at det sker.
Det gælder således også arrangementer som fællesbøn med mere end ti deltagere.
Forsamlinger med et politisk eller meningsbefordrende øjemed er undtaget fra reglerne om forsamlingsforbud.
Jeg tager klart afstand fra de dele af indvandrermiljøet, der ikke overholder forsamlingsforbuddet og andre restriktioner under coronakrisen.
Det er uacceptabelt, og det risikerer at medvirke til, at vi taber vores store fælles indsats mod coronavirus på gulvet.
Det er jo, som spørgeren også siger, ikke nogen hemmelighed, at Sverige har valgt en anden tilgang i indsatsen mod coronavirus, end vi har i Danmark, og der er heller ikke tale om, at genåbningen af grænserne til Tyskland henholdsvis Norge er afhængig af situationen i Sverige, men jeg synes, det er naturligt og rigtigt, at vi i Danmark er i dialog med vore nordiske nabolande om det.
Det gælder også Sverige, hvor grænsespørgsmålet betyder rigtig meget for en masse mennesker i Øresundsregionen.
Men når vi så skal åbne yderligere op, skal vi gøre det klogt, og vi skal gøre det kontrolleret, for vi vil ikke risikere, at smitten spreder sig på ny, og grundlæggende handler det om, hvilken risiko man er villig til at løbe.
Regeringens holdning er, at vi skal være forsigtige, og jeg er derfor som sagt i dialog med mine kolleger i Tyskland og de nordiske lande om grænsespørgsmålet.
Bl.a. på baggrund af de drøftelser vil regeringen senest den 1. juni tage stilling til den midlertidige grænsekontrol med indrejseforbud.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-20:
Hvorfor mener ministeren at åbningen af den dansk-tyske og dansk-norske grænse skal være afhængig af, hvad der sker i Sverige, der som bekendt har valgt en anden strategi over for coronavirus end Danmark, Tyskland og Norge?
Peter Skaarup (DF), 2020-05-20:
Jeg hører egentlig den radikale ordfører se reelt på, at der her er nogle udfordringer, men meget ud fra sådan lavpraktiske vurderinger, hvor vi nok er nogle, der tænker: Er det her i virkeligheden et udtryk for det problem, vi har set igennem årene i en række lande, altså at man sådan af politisk korrekte årsager holder en vis distance i forhold til at gøre det, man skal, altså opretholde lov og orden i visse boligområder, i et land som Danmark?
Vi har også set i Sverige, i Tyskland og i andre lande, at man ikke håndhæver lov og orden på samme måde i ghettoområder, hvor der er mange muslimske indvandrere forsamlet, som man gør henne på fodboldbanen eller på Islands Brygge, hvor en kvinde med et barn hurtigt får stukket en bøde ud, når hun ikke overholder de regler, der er.
Det er fornuftigt nok, synes jeg, med hensyn til det sidste, fordi man skal overholde reglerne.
Men hvis vi har sådan en afstandtagen med hensyn til at ville gøre det, der skal til, over for ghettoerne, så har vi et problem, har vi ikke?
Andreas Steenberg (RV), 2020-05-20:
Som hr. Morten Messerschmidt sikkert kan regne ud, er jeg ikke enig i det, han startede med at sige, om, at hvis man er muslim, er det lig med, at man er et problem.
Men det, jeg vil give hr. Morten Messerschmidt ret i, er, at man jo har ført en helt forfejlet boligpolitik årti efter årti, hvor man har taget mennesker med de samme udfordringer – i det her tilfælde manglende integration – og sat dem til at bo sammen, uden at der har været andre grupper, som har været integrerede, eller som ikke har haft de samme udfordringer.
Det er i hvert fald åbenlyst, at det har været et problem.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-20:
Det er jeg glad for at vi kan være enige om.
Er hr. Andreas Steenberg så også enig i, at jo højere koncentrationen af muslimer er i forskellige ghettoområder, des dårligere går det med integrationen?
Altså, jeg tror, at det umiddelbart er lettere, hvis man kommer som en enkelt familie fra Mellemøsten til en landsby eller en storby som København, Århus, eller hvad det kan være, at blive en del af Danmark, hvis man hele tiden mødes med folk, der er fortrolige og umiddelbare med det at være dansk, hvorimod hvis man kommer ind i en ghetto, hvor der nærmest kun bor folk fra hjembyen, så er det meget svært at forstå, hvad det egentlig er at være dansk, og vi har derfor en interesse i at få nedbragt antallet af muslimer i Danmark, hvis det overhovedet skal lykkes at integrere nogen.
Andreas Steenberg (RV), 2020-05-20:
Jeg er fuldstændig enig i, at integration handler om mere end at arbejde.
Jeg nævnte det, fordi det tit er den måde, man gør det op på i statistikkerne, om folk er blevet integreret – altså at se på, om de er i arbejde.
Men jeg er fuldstændig enig i, at sådan noget helt basalt som at overholde demokratiets spilleregler og respektere, at andre må have andre holdninger og have andre religiøse overbevisninger, selvfølgelig er en meget, meget central del af det at være dansker.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-20:
Jeg bemærkede den her tanke hos den radikale ordfører om ligheden mellem at være integreret og være på arbejdsmarkedet.
Det tror jeg man skal passe meget på med at tro.
Der er ikke meget, der tyder på, at man tager Danmark til sig i hjertet, bare fordi man er på arbejdsmarkedet, eller bare fordi man ikke er kriminel.
Det er jo, som også hr. Rasmus Stoklund var inde på til sidst i sit indlæg, i høj grad et kulturelt forhold, om man føler sig som en naturlig del af det danske folk, den danske historie osv.
Derfor vil jeg bare høre, om hr. Andreas Steenberg ikke vil bekræfte, at der er masser af de muslimer, som er på arbejdsmarkedet, som overhovedet ikke af den årsag er velintegrerede og føler sig som danskere?
Andreas Steenberg (RV), 2020-05-20:
Jeg er sådan set enig i begge de ting, der blev sagt til sidst.
Det er selvfølgelig synd for dem, der får corona, uanset hvem det er, og man skal også passe på sig selv for at passe på alle i samfundet.
Det er et fællesskab, vi er en del af, og der kan for vores vedkommende ikke herske nogen tvivl om, at man skal overholde reglerne, uanset om det er i en basar eller i et storcenter.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-05-20:
Jo, men man bliver da mere smittet end andre, hvis man har arbejder på et arbejdsområde som f.eks. en basar, en stor købmand, eller hvad det nu er, som der findes rigtig mange af.
Altså, det var som at komme til en marokkansk gade.
Folk flokkedes, stod i nakken på hinanden, der var ingen afstand overhovedet.
Altså, jeg fatter simpelt hen ikke, at man tør, og nu kan jeg så forstå på ordføreren, at man nærmest skal synes, at det er lidt synd for dem, at de formentlig også er blevet smittet og lider med det.
Men det er sandelig også synd for os andre.