runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-24:
Jeg er da fuldstændig sikker på, at SF har en interesse i at være med i en beretning.
Det er jo i virkeligheden – havde jeg nær sagt – logik for perlehøns, at hvis man laver det her forebyggende arbejde i tide, kan man også forebygge, at mennesker vender tilbage til kriminalitet.
Jeg oplevede det selv for nogle år siden, da jeg besøgte Enner Mark Fængsel, hvor de indsatte dér prøvede at give udtryk for nogle af de ting, de syntes vi skulle være opmærksomme på på det retspolitiske område.
De nævnte to ting, som jeg syntes var væsentlige.
Jeg syntes selv, at det var to ret væsentlige pointer i forhold til at komme ud på den anden side med noget, hvor man faktisk også får muligheden for at frigøre sig fra den kriminelle løbebane, og det er jo det, vi skal kunne med vores retsvæsen.
Mai Mercado (KF), 2024-05-24:
Det sætter vi pris på.
I første omgang er det vigtigste jo at prøve at lave den ramme, som skal rumme sociale investeringer, og det er også derfor, at der ikke er noget finansieringsforslag med, for det, der bliver lagt op til, er, at ministeren skal indkalde til forhandlinger.
Så derfor er det egentlig et ret smalt forslag.
Men jeg tror faktisk, at de forhandlinger bliver ret afgørende, for i forhold til det at få lavet hele rammesætningen tror jeg, det bliver meget sværere at få lavet afgrænsningen for, hvordan en social investering skal se ud.
Det er meget sværere end til syvende og sidst at finde de penge, som der skal til for at kunne føre det ud i livet og få kontakt til de investorer, som altså skal bære den tunge del af investeringen.
Så fra Konservatives side håber vi på en beretning, og vi håber også, at SF har interesse i og lyst til at være med i den beretning.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-24:
Vi gør det, som bl.a. også ligger i det her forslag, nemlig at vi selvfølgelig sætter ind med resocialiserende tiltag, hvis der er tale om danske statsborgere.
Hvis ikke der er, skal de mennesker jo slet ikke være her.
Men Dansk Folkeparti er mildest talt meget skeptiske over for, om den forestående strafreform, som justitsministeren har bebudet, kommer til at løse noget som helst
Medmindre vi taler om markante strafskærpelser – vi taler om over en fordobling, hvis ikke en tredobling af straffen for nogle typer af personfarlig kriminalitet, voldtægt, grov vold osv. osv. – står det slet ikke mål med den gerning, man udsætter mennesker for.
Maria Durhuus (S), 2024-05-24:
Men hvornår er nok så nok?
Kan vi stå i den her sal og lave en strafreform, der gør, at hr. og fru Danmark hjemme i stuen med vaniljekransen kan føle, at nu er deres retsfølelse opretholdt?
Mange af de mennesker, vi taler om her – ordføreren nævnte dem som rehabiliteringskrævende – er jo aldrig blevet socialiseret.
Mange af dem kommer fra kår, man slet ikke kan forestille sig, hvor vold er et sprog.
Hvad gør vi der?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-24:
Danskerne har jo altid krav på en retsfølelse, men jeg vil sige, at behovet stopper, når man som udlænding har forladt landet, hvis man eksempelvis er udenlandsk statsborger og har begået kriminalitet, eller hvis man er dansker og har udstået en straf, som står bare nogenlunde mål med den gerning, som man har udsat nogle andre mennesker for.
Hvis man eksempelvis har voldtaget en ung pige eller trampet en familiefar i ansigtet, så han dør af det, og fået få års fængsel for den gerning, synes vi i Dansk Folkeparti ikke, at man har udstået en straf, som på nogen som helst måde står mål med det, man har udsat andre mennesker for.
Vi synes simpelt hen, det er hovedløst – den måde, vi har indrettet vores retssystem på i dag.
Vi straffer håbløst lavt i Danmark for grov personfarlig kriminalitet.
Og jeg forstår godt, hvis der er danskere derude, der føler sig så magtesløse, at de i sidste ende drives til selvtægt, fordi der ikke er andre muligheder.
Retssystemet varetager ikke balancen mellem gerninger og straf.
Maria Durhuus (S), 2024-05-24:
Tak for ordet, og tak til ordføreren for talen.
Det har jeg stor respekt for.
Mit spørgsmål går på det, at vi nu hører ordføreren opliste den ene grove, grove gerning efter den anden og det forfærdelige i det, og jeg deler den opfattelse, at det er forfærdeligt.
Hvornår har man som indsat, tidligere straffet udstået sin dom så meget, at den generelle danskers retsfølelse er tilgodeset?
Kan ordføreren ikke sætte nogle ord på, hvornår den almene danskers ret til at have en retsfølelse om et andet menneske stopper?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-24:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Medmindre vi med den anden hånd sikrer, at langt, langt flere af de udenlandske statsborgere, der sidder i vores fængsler i dag, ender med at forlade landet i stedet for at blive her, så er det rigtigt, at kapaciteten vil være nødt til at blive større.
Det er der da slet ingen tvivl om.
Det vil vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig også gerne bakke op om, for lov og orden er meget vigtigt for Dansk Folkeparti.
Mai Mercado (KF), 2024-05-24:
Det er jo også vigtigt at nævne, at det ikke er de samme tilbud, man har adgang til, hvis man eksempelvis er udvisningsdømt og sidder og afsoner en dom.
Det er klart.
Det skal det heller ikke være.
Jeg skal selv igen på besøg i Nyborg Fængsel på mandag og vil egentlig bare stille spørgsmålet om pladser, fordi der er flere ordførere, der har sagt, at med de 300 pladser, der nu kommer i Kosovo, kan det være, at man får brug for færre pladser.
Er ordføreren enig i det?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-24:
Det gør jeg helt afgjort.
Jeg synes, at det er vigtigt, at vi skiller tingene ad.
Nu var jeg for nylig på besøg i Nyborg Fængsel, hvor jeg mødte nogle af de indsatte, som fortalte mig bl.a. i relation til mange af de indsatte, der har udenlandsk baggrund i vores fængsler, at det eneste, de mennesker frygter, og den eneste konsekvens, der gør, at de mennesker ikke længere begår kriminalitet i Danmark, er udvisning.
Når vi ved, at rigtig mange af de mennesker, der sidder lang tid i vores fængsler for grov personfarlig kriminalitet, er udlændinge, så synes vi i Dansk Folkeparti, at det er dybt forrykt, at Dansk Folkeparti er det eneste parti i Folketinget, der går ind for en betingelsesløs og konsekvent udvisning af kriminelle udlændinge ved første dom.
For det vil jo afhjælpe en stor del af problemet og sikre langt færre ofre i fremtiden.
Mai Mercado (KF), 2024-05-24:
Jeg vil sige mange tak for talen, og jeg er fuldstændig enig.
Det her står bestemt ikke i modsætningsforhold til at hæve straffene, overhovedet.
Jeg er også helt enig i, at der jo skal være en passende balance.
Så det skal man bare være helt rolig omkring.
Jeg ved, at Dansk Folkeparti går lige så meget op i ofrene som Det Konservative Folkeparti.
Det her forslag har jo også som en effekt: færre ofre i fremtiden.
Det er betydningsfuldt for os.
Hvis man rent faktisk får skabt en resocialiserende indsats i fængslerne, så undgår man tilbagefald i kriminalitet, så undgår man nye ofre og et spor af vold, bandekriminalitet, voldtægter og andre grove, grove kriminalitetsformer.
Rosa Lund (EL), 2024-05-24:
Det er som sagt ikke, fordi vi ikke er nysgerrige, fru Mai Mercado, og i min tid som retsordfører – det har jeg været siden 2018 – har vi ikke diskuteret resocialiserende indsatser på den her måde, hverken her i salen eller i udvalget.
Så det er sådan set ikke, fordi jeg er afvisende.
Jeg er bare afvisende over for det her forslag, men jeg vil da altid gerne være med til at se, om der kan laves nogle modeller, som Enhedslisten kan se sig selv i.
For mig at se er det bare vigtigt, at det ikke kommer til at stå i vejen for, at vi så rent faktisk investerer i vores kriminalforsorg, fordi det virkelig er der, der mangler penge lige nu.
Mai Mercado (KF), 2024-05-24:
Vi har faktisk aldrig før i Folketingssalen, tror jeg, drøftet holdningen til sociale investeringer i kriminalforsorgen og fængselsvæsenet og heller ikke overordnet set, tror jeg, og derfor er det jo også interessant at efterprøve holdningerne.
Jeg er heller ikke overrasket over Enhedslistens holdning, men jeg havde dog håbet, at man ville være lidt mere nysgerrig på så at få lavet nogle afgrænsninger og nogle rammer, som også Enhedslisten ville kunne se sig selv i.
Men altså, vi klør på med forslaget.
Vi synes, det er godt, og vi kan også høre, at der generelt og bredt er en opbakning til intentionen bag det politiske forslag.
Rosa Lund (EL), 2024-05-24:
Vi har i Enhedslisten altid været kritiske over for sociale investeringer netop af den årsag, at det flytter penge fra det offentlige over i det private.
Som den konservative ordfører måske også kan huske, var Enhedslisten heller ikke en del af aftalen om Den Sociale Investeringsfond.
Mai Mercado (KF), 2024-05-24:
Det er mærkværdigt, at man ikke har bedre styr på dem, som er på Kærshovedgård, men dernæst er det også mærkværdigt, at man så samtidig ikke ønsker at bakke op om initiativer, som gør, at man kan sikre sig mod den kriminalitet, som bliver begået i området.
Nu var det bare ét eksempel, men der er også eksempler på andre kommuner, hvor vi kan se, at indbrudsraten virkelig er i vækst.
Og nu er det sådan, at indbrud smitter.
Når først der bliver begået indbrud i ét hus, er der langt større sandsynlighed for, at der vil blive begået flere indbrud på vejen.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-24:
Mange tak for det, og tak til forslagsstillerne for forslaget.
I en tid, hvor hele straffesagskæden er under stort pres med lange sagsbehandlingstider ved domstolene, mangel på fængselspladser og fængselsbetjente i kriminalforsorgen og pres på politiets ressourcer, giver det rigtig god mening at investere i forebyggelse af ny kriminalitet.
Som en del af »Aftale om kriminalforsorgens økonomi 2022-2025« blev aftalepartierne enige om, at kriminalforsorgen skal styrke arbejdet med at forebygge ny kriminalitet, og at kriminalforsorgen skal afsøge muligheder for at bruge sociale investeringer hertil i aftaleperioden.
Aftalen er dog relativt ordknap i forhold til konkrete tiltag og sociale investeringer, og det er måske derfor, at aftalepartierne og Retsudvalget endnu ikke er blevet præsenteret for forslag til, hvordan kriminalforsorgen kan benytte sociale investeringer til at forebygge ny kriminalitet blandt indsatte.
I det lys giver det her forslag fra De Konservative rigtig god mening, og det er noget, vi ser på med interesse i SF.
Det er dybt relevant at tage en mere substantiel diskussion af de økonomiske gevinster ved, at indsatte vælger at forlade en kriminel løbebane, og det er noget, vi fra SF's side meget gerne deltager i.
Vi har altid ment, at netop forebyggelse er et helt afgørende værktøj i den retspolitiske værktøjskasse, og der er bestemt gode takter i forslaget her.
Oplægget fra Den Sociale Investeringsfond lægger op til en ganske betydelig økonomisk gevinst.
Med en samlet volumen på 420 deltagere er forventningen, at der kan forebygges tilbagefald hos 160 deltagere, som uden indsatsen ville være faldet tilbage i kriminalitet inden for 2 år efter deres løsladelse.
Samlet set giver investeringen dermed offentlige besparelser på 84 mio. kr. over 10 år.
At forslaget kan give den fulde beskrevne positive effekt på straffesagskæden, er selvfølgelig ikke stensikkert, men det er bestemt værd at kigge ind i, og vi varmer os også ved, at vi fra SF's har fået en forebyggelseskommission med i den seneste bandeaftale, og herfra forventer vi også at høste god og brugbar viden.
Under alle omstændigheder er alle bud på, hvordan vi letter presset på vores institutioner, velkomne.
I SF har vi selv budt ind med et forslag om at indføre den norske fodlænkeordning, der kan frigive et konkret og stort antal pladser, også på kort sigt, og vi ser frem til, at Justitsministeriet får sat gryder over og får indført ordningen, sådan som det er blevet varslet.
Forslaget her kræver en startudgift på op mod 20 mio. kr. for at sætte det her initiativ i gang, og der savner vi konkrete bud på, hvor de penge i første omgang skal findes.
Vi tænker, at forslagsstillerne måske vil fremlægge nogle konkrete bud, og på den baggrund vil vi så også gøre vores endelige holdning til forslaget op, eventuelt i en udvalgsbehandling.
Tak for ordet.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-05-24:
Om forhandlingerne skal ligge det ene eller det andet sted, skal jeg nok ikke gøre mig til dommer over.
Jeg tænker, at det er op til justitsministeren at indkalde til nogle forhandlinger, og vi ser i hvert fald frem til den her strafreform, som der forhåbentlig bliver indkaldt til forhandlinger om efter sommerferien.
Om det her kunne være et af initiativerne, vil jeg bestemt ikke udelukke.
Mai Mercado (KF), 2024-05-24:
Jeg vil starte med at sige tak for talen.
Når vi har sådan et beslutningsforslag, ender man jo almindeligvis med at blive sådan lidt træt i blikket, når regeringen stiller sig op og afviser en arbejdsgruppe.
For det er i virkeligheden det, der står i beslutningsforslaget.
Men den her gang vil jeg alligevel tillade mig ikke at blive træt i blikket, for det her er jo en helt ny vej at betræde, det er en helt ny måde at begynde at anskue resocialisering på, og det kræver derfor også mere omtanke.
Mai Mercado (KF), 2024-05-24:
Kriminalforsorgen er ekstremt presset.
Det er ikke usædvanligt med dobbelt belægning, hvor der sidder to sammen i cellerne.
er meget præcist ved at være af så dårlig en karakter, at den ikke er til stede.
Derfor kommer vi med et banebrydende forslag, som handler om at sikre, at man kan lave sociale investeringer, således at man altså får eksempelvis store pensionskasser til at investere i at lave en resocialiserende indsats, der er så tilpas god, at man altså efter endt afsoning og løsladelse undgår at falde tilbage i kriminalitet.
Derved har man så sparet omkostningerne til fængselspladserne.
I andre lande har man de her sociale investeringer.
I England har man det eksempelvis også i forhold til fængselspladser og til det at undgå recidiv, altså tilbagefald i kriminalitet.
I Danmark har man det ikke, til trods for at det jo faktisk står som en passus i den seneste kriminalforsorgsaftale, og til trods for at den daværende regering, som jeg selv var en del af tilbage i 2018 og 2019, jo faktisk lavede Den Sociale Investeringsfond, som lige præcis har til formål at lave sociale investeringer.
Så derfor er baggrunden altså klar, og vi kommer så med det her forslag i dag.
Vi håber på, at det bliver taget positivt ned.
Det er en helt ny måde at anskue resocialisering på, altså ved eksempelvis at få en pensionskasse indover.
Vi håber, at Folketinget vil tage positivt imod forslaget.
Mette Kierkgaard (M), 2024-05-24:
Altså, det, jeg synes er vigtigt i forhold til de velfærdsteknologiske løsninger, er, at de giver den ældre en langt, langt større selvstændighed, og at man kan have en større værdighed.
Det er der jo mange af teknologierne der bidrager til.
Samtidig gør det, at den arbejdskraft, vi har på ældreområdet, kan bruges til det relationsbårne og det omsorgsnære, hvor det er vigtigt.
Og selvfølgelig skal der være en parathed, og selvfølgelig skal vi ikke snige brugerbetaling ind ad bagdøren.
Og så synes jeg igen, at vi skal fastholde, at rettighederne til at få dækket sine behov er fuldstændig intakte i ældrereformen.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-24:
Men det giver jo god mening at tage den slags i anvendelse, hvis vi bare sørger for, at det er finansieret på forhånd.
Derfor er det jo også stadig væk interessant, at man heller ikke kommer til at bruge velfærdsteknologiske løsninger, som borgerne i sidste ende kommer til at betale.
Mette Kierkgaard (M), 2024-05-24:
Jeg mener, at når det kommer til ældreområdet, handler det jo om en rettighed, man har, og det er i øvrigt helt intakt i den nye ældrereform; altså, retten til at få praktisk hjælp, personlig pleje, rehabilitering og genoptræning er helt intakt.
Og det er jo stadig væk en offentlig opgave at levere rammerne og ressourcerne til det.
Nu lavede vi aftalen på ordførerens opfordring i forhold til det med, at man kunne indkøbe robotstøvsugerne, og jeg synes i hvert fald ikke, vi skal indføre noget ad bagdøren, for nu at blive i det billede.
Min politiske indgang til det er, at hvis vi skal gøre noget omkring brugerbetaling, skal det selvfølgelig være fuldstændig åbent i en politisk drøftelse.
Men jeg har ikke noget ærinde i forhold til at skulle indføre brugerbetaling til dosisdispenseret medicin ad bagdøren.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-24:
Tak for det.
Og tak for både talen og også et fint samarbejde i forbindelse med indgåelsen af den ældreaftale, som vi har lavet sammen.
Jeg vil gerne spørge ind til de her velfærdsteknologiske løsninger, for lidt ligesom fru Pia Kjærsgaard er jeg nemlig også bekymret for, at udbredelsen skal være til gavn for ...
Nej, jeg vil starte et andet sted.
Jeg tror, jeg vil sige, at vi mangler personale i ældreplejen, så de her velfærdsteknologiske løsninger, som kan aflaste personalet, og som kan spare tid, giver selvfølgelig rigtig god mening.
Jeg er bekymret for den stigende brugerbetaling, der sniger sig ind ad bagdøren.
Vi har fået aftalt, at kommunerne kan købe robotstøvsugere og låne dem ud – det synes jeg var rigtig godt – men vi har stadig væk dosisdispenseret medicin, hvor udgiften til dosisdispenseringen og leveringen jo hænger på borgerne.
Vi ved også fra akutpladser og andet, at der er store omkostninger forbundet med det, når man er borger.
Hvad tænker ministeren om, at brugerbetalingen på den måde sniger sig ind ad bagdøren?
Mette Kierkgaard (M), 2024-05-24:
Hvad hjertet er fuldt af, siger man, og fru Pia Kjærsgaard, har jo været en stor kraft på området.
Det er jo tydeligt at mærke med det engagement, der er.
I forhold til utrygheden kunne det være, at ordføreren og jeg skulle tage en første kop kaffe på den tur, jeg skal rundt på i landet.
Så kan vi snakke om, hvor utrygheden kommer fra.
Hvad angår det om friplejehjemmene, er jeg ikke bekendt med tal om, at det er de mest velfungerende, der kommer på friplejehjem.
Så det tror jeg at vi skal have udboret noget mere.
Jeg synes, at det er spændende, hvad de gør i Haderslev i forhold til plejehjem i egen bolig.
Jeg har selv været nede at besøge dem, og jeg synes, at der er virkelig mange gode takter, og at helhedsplejetænkning faktisk sagtens kan rummes og udvikles inden for det.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-05-24:
Så vil jeg starte med mig selv.
Jeg er jo nået en alder, hvor jeg ikke engang kan sige, at det er mine forældres situation, der giver utryghed.
Men det andet spørgsmål, jeg ville stille, var i forhold til friplejehjem, og der tager man jo i dag de mest velfungerende ældre, hvilket betyder, at det er de svagere, der kommer på kommunale plejehjem, og det giver altså en konkurrence, og den er jeg bare bange for bliver større i den fremtid, vi ser ind i.
Der ved jeg, at Haderslev Kommune har etableret noget, der hedder plejehjem i eget hjem, som jo er en effekt af, at der er den mangel på plejehjemspladser.
Mette Kierkgaard (M), 2024-05-24:
Tak for spørgsmålene.
I forhold til det omkring de 20 gange vil jeg sige, at jeg tror, at det var 5 gange, jeg blev spurgt.
Jeg vil gerne opfordre til, at man prøver at kigge ind i det.
Jeg prøvede faktisk at kvalificere spørgsmålene derinde.
Så jeg synes ikke, at det var helt ukvalificerede svar, vil jeg sige, og man kan jo heldigvis se det på en eller anden hjemmeside, altså den dialog, du henviser til.
I udgangspunktet er jeg tryg ved at sende mine pårørende på plejehjem, hvis det skulle blive aktuelt.
Det, jeg hæfter mig ved i redegørelsen her, er den kæmpe – faktisk også stigende, hvis man inddrager andre – andel af hr. og fru Danmark, mennesker som os, som faktisk er utrygge.
Og fordi vi her på Christiansborg har ansvaret for det samlede Danmark, synes jeg at vi har en forpligtelse til at gå ind i det.
Det er derfor, der er den bekymring.
Det, jeg siger, er, at jeg tror, at vi gør et rigtig godt stykke arbejde med ældrereformen, men jeg tror også, at vi skal ud at have den åbne dialog, møde folk i forhold til deres utryghed og få pejlet os ind på det og komme i dialog om ældrereformen, i forhold til hvordan den kan hjælpe med det.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-05-24:
Tak for det.
Tidligt i talen sagde ministeren, at folk var meget bekymret for den usikkerhed, der er i forhold til at blive ældre, når de blev spurgt, om de var bekymret for at komme på plejehjem, og det kan jeg godt forstå.
Men det tror jeg egentlig også godt at ministeren kan forstå, for jeg husker jo en TV 2-udsendelse, hvor ministeren blev spurgt ca. 20 gange, om ministeren selv var bekymret for at komme på plejehjem – det var måske ikke lige 20 spørgsmål, men noget i den stil – og der var ca. 20 undvigende svar.
Så det forstår jeg godt, mere end ministeren måske gør, og derfor undrer det mig også, at ministeren giver udtryk for den bekymring, som om ministeren selv har haft den.
Det er det ene.
Jeg anerkender, at velfærdsteknologien er kommet for at blive, og at vi kan bruge den til rigtig meget nyttigt, men jeg er godt nok meget nervøs for de der robotstøvsugere, som man selv skal anskaffe sig og købe.
Alene det er jo fuldstændig skævt.
Noget andet er, at jeg har så svært ved at se en robotstøvsuger fare rundt i hjørnerne i de hjem, som jeg kender; det er ikke rigtig til at komme til.
Jeg vender tilbage med et par andre bagefter.
Mette Kierkgaard (M), 2024-05-24:
Tak til ordføreren for spørgsmålet.
Jeg er faktisk virkelig glad for spørgsmålet, for det var noget af det, jeg egentlig var meget uenig i i det, ordføreren sagde i sin tale, nemlig at vi ikke afskaffer minuttyranniet.
Det synes jeg i høj grad at vi gør.
For der, hvor meget af minuttyranniet kommer fra i dag, er fra hele den måde, som det forvaltes på, med at vi stiller krav herinde fra Christiansborg om kvalitetsstandarder og tilsynspolitikker, som udmøntes i afgørelser, der hele tiden skal skrives, plus at vi skal opgøre ting på enkeltydelser.
Det er dér, minuttyranniet kommer fra, og det fjerner vi, fordi vi erstatter det med en helhedspleje.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-24:
Tak for svaret.
Jeg vil meget gerne spørge ind til noget andet også, og det handler om minuttyranni.
Fru Rosa Eriksen, som jo er Moderaternes ordfører, sagde fra talerstolen, at det her, den her nye ældreaftale, var et opgør med minuttyranni.
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-24:
Tak for det, og jeg er rigtig glad for, at ordføreren ikke bliver træt i blikket.
Da ordføreren i sin tid var socialminister, stod hun selv i spidsen for i virkeligheden at bane vej for det her.
Vi har jo stadig væk til gode for alvor at gøre brug af de her muligheder på det sociale område, men jeg synes grundlæggende, at det er spændende.
Der er så til gengæld også, som både min indledende besvarelse og tale indikerer, de udfordringer med at isolere, hvad effekten egentlig er, og hvordan man sørger for, at det kommer investorerne til gavn.
Så jeg synes stadig væk, der er meget at arbejde videre med.
Derfor går vi gerne i dialog om en beretning, for jeg synes grundlæggende, det er en spændende tilgang.
Mai Mercado (KF), 2024-05-24:
Den diskussion tager vi gerne.
Jeg vil egentlig bare sådan lige mærke, hvor langt vi kan komme i en beretningstekst.
For det er rigtigt nok, at det jo både kræver nogle ressourcer, men også at man investerer noget energi i det, og at man altså går fuldtonet ind i at ville skabe sociale investeringer.
Så derfor vil jeg egentlig bare spørge, om ministeren er dér, hvor han kan og vil forpligte regeringen til at lave den ramme, som er nødvendig, for at vi forud for næste kriminalforsorgsaftale kan have en ramme på plads til at kunne lave sociale investeringer.
Jeg vil bare kvittere for talen, og jeg vil egentlig også bare benytte lejligheden til at understrege, at det her ikke handler om, at der så ikke skal tilvejebringes tilstrækkelige ressourcer til både domstole og kriminalforsorg.
For det skal der, og det kan der ikke herske tvivl om.
Så jeg vil egentlig bare høre, om ordføreren mener, at det er noget, som skal tages med i strafreformforhandlingerne eller i forhold til kriminalforsorgen.
For jeg hører egentlig også, at man taler så positivt om det, at man godt kunne se det for sig at lave sociale investeringer fremadrettet.