runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Andreas Steenberg (RV), 2021-12-22:
Regeringen har jo lagt frem, at der skal kigges på elafgiften, og det synes vi er fornuftigt.
Vi er så nok mere til at kigge på beskæftigelsesfradraget og topskattegrænsen, som hr. Jens Rohde nævnte det i sit første spørgsmål, fordi det giver mest på arbejdskraft.
Men vi er også helt åbne og støtter, at vi kan kigge på elafgiften.
Det er også et fornuftigt tiltag.
Rune Lund (EL), 2021-12-22:
Jeg vil gerne følge op på fru Jette Gottliebs spørgsmål om dimittendsatsen.
Radikale Venstre er jo utrolig optaget af teoretisk arbejdsudbud i Finansministeriets regnemaskine, som jo er noget andet end beskæftigelse ude i den virkelige verden.
Det ene er en model, det andet er den virkelige verden.
Så kommer regeringen med et forslag om, at man da kan opnå det ved at forringe dagpengene, altså forringe dagpengene for nyudlærte og nyuddannede.
Hvordan har Radikale Venstre det egentlig med det?
Er det nogle gange sådan, at man selv i Radikale Venstre også skal være lidt påpasselig med, hvad man egentlig ønsker sig, fordi man kan risikere at få noget, som er en rigtig dårlig ting, og noget, som man måske ikke ønskede sig?
Og hvor langt er Radikale Venstre villige til at gå her?
Andreas Steenberg (RV), 2021-12-22:
Først må jeg sige, at den her tale fra hr. Rune Lund og Enhedslisten om teoretisk arbejdsudbud jo er lavet for at få det til at lyde, som om det ikke eksisterer.
Det passer jo ikke.
Alle de reformer, der er lavet igennem de sidste mange år, er årsagen til, at der er et råderum, som Enhedslisten jo ikke har nogen problemer med at bruge af.
Men ja, vil jeg sige til hr. Rune Lund, der er da grænser for, hvad vi vil være med til.
Og vi synes, at det, regeringen har lagt frem om dimittendsatsen, er for hårdt.
Vi er ikke dogmatiske, og vi siger ikke, at vi ikke kan kigge på det, men vi synes, at det er for hårdt.
Vi synes, der skal være en trappe ned, hvor man starter højere i kroner og øre end det, regeringen har lagt op til.
Det forsøger vi at få igennem i forhandlingerne.
Rune Lund (EL), 2021-12-22:
Jeg vil gerne anholde det synspunkt, at det skulle være dokumenteret, at der med de forringelser af dagpenge og andre ydelser, der er blevet lavet, med sikkerhed skulle være tilvejebragt et råderum der.
Vi har jo set, at der er store usikkerheder omkring de forudsigelser, bl.a. på dagpengeområdet, hvor forudsigelsen var, at det ikke ville betyde noget særligt.
Men det endte med at kaste tusindvis af mennesker ud af dagpengesystemet.
Vi har også så sent som sidste år set, hvordan Finansministeriet ændrede regnemetoderne, i forhold til hvad der kommer ud af forringelserne af pensionsalderen med en stigende pensionsalder.
Det blev lige med et fingerknips gjort over 10 mia. kr. billigere varigt at stoppe stigningen i pensionsalderen.
Så vil Radikale afskaffe dimittendsatsen, eller hvad?
Andreas Steenberg (RV), 2021-12-22:
Jeg tror, at der var flere spørgsmål i det.
Vi går ikke ind for det, regeringen har lagt frem, og det har heller ikke været med i vores økonomiske udspil, altså det, regeringen har lagt frem om dimittendsats.
Det prøver vi at få igennem.
Og så er der det der med, at embedsværket herinde prøver at regne ud, hvad der er af effekt af noget.
Selvfølgelig er der usikkerheder, selvfølgelig bliver der begået fejl.
Men jeg synes, at det må stå til troende, hvad der bliver lagt frem for os af fagfolkene, og vi må tro på, at det så er bedste mands bedste bud.
Troels Lund Poulsen (V), 2021-12-22:
Tak for det.
Tak for talen, som jeg ikke var så enig i, men det gør ikke det store.
Anerkender Enhedslisten, at det har været nødvendige reformer, som gør, at Enhedslisten i dag kan være med til at sidde og udmønte de penge, der er til rådighed, på grund af at råderummet er blevet større?
Rune Lund (EL), 2021-12-22:
Jeg synes, det er godt, at vi får den diskussion, for jeg synes, det er vigtigt at slå fast, at effekten af de fleste reformer faktisk ikke er blevet undersøgt.
Vi har til gengæld set, bl.a. i forhold til dagpengene, at de tal, der lå til grund for dagpengeforringelserne, og som efter Finansministeriets beregninger skulle betyde, at meget få mennesker ville blive ramt, viste sig at være skrupforkerte, og tusindvis af mennesker blev kastet ud af dagpengesystemet.
Vi har også i forhold til den stigende pensionsalder set, at Finansministeriet lige efter sommerferien sidste år med et fingerknips ændrede beregningerne på en sådan måde, at det faktisk nu i dag er over 10 mia. kr. billigere at stoppe den stigende pensionsalder ved 68 år, end det var før.
Det betyder jo faktisk, at man med god ret kan sige, at der er en meget, meget stor usikkerhed omkring de beregninger, der ligger til grund for de store forringelser af vores sociale sikkerhedsnet.
Så det er helt redeligt og ordentligt at sige, at der er meget, meget stor usikkerhed omkring de beregninger og effekten på råderummet.
Men de har til gengæld skabt stor ulighed.
Troels Lund Poulsen (V), 2021-12-22:
Det blev jeg ikke klogere af ud over at konstatere, at det ville hr. Rune Lund ikke svare på.
Det er så fair nok, det kan jeg jo ikke tvinge ham til.
Kunne hr. Rune Lund så fortælle, hvad det er, Enhedslisten har taget af initiativer, der har været med til at gøre Danmark rigere?
Hvad er det for nogle ting, der har gjort råderummet større?
Rune Lund (EL), 2021-12-22:
Vi synes, det er vigtigt, at vi også øger beskæftigelsen i samfundet.
Vi synes, vi skal se på, hvad vi kan gøre, for at flere unge, som i dag ikke har en uddannelse eller et job – der er ca. 50.000 – kommer i gang.
Vi synes, det er vigtigt, at der for ældre, som har mulighed for at blive på arbejdsmarkedet, er et rummeligt arbejdsmarked, som sikrer, at de kan bidrage, hvis de har mulighed for det.
Vi synes, det er vigtigt, at de mennesker, der arbejder i den offentlige sektor, pg som er på deltid, men som gerne vil arbejde på fuldtid og ikke kan få mulighed for det i dag, kan få lov til at bidrage mere.
Vi er meget optaget af, hvad der kan øge beskæftigelsen ude i samfundet, i den virkelige verden.
Vi er mindre optaget af et teoretisk arbejdsudbud i Finansministeriets regnemaskine, som bare er en trædesten til at føre ulighedsskabende politik.
Andreas Steenberg (RV), 2021-12-22:
Tak for samarbejdet.
Jeg må jo bare anerkende ordførerens helt enorme viden om detaljerne.
Nu skal vi jo ikke røbe noget fra forhandlingslokalet, men hr. Rune Lund imponerede mange af os mange gange.
Derfor vil jeg også følge lidt op på hr. Troels Lund Poulsens spørgsmål og den debat, vi havde, da hr. Rune Lund stillede spørgsmål til mig, om, hvor pengene i det her råderum kommer fra.
For hr. Rune Lund bliver ved med at kalde det for et teoretisk arbejdsudbud og modeller, der ikke holder, men man kan jo sidde og se på, at vi, når der bliver lavet sådan en finanslovsaftale, udmønter omkring 1,5 mia. kr.
Det er jo altså penge, der er tilvejebragt gennem de reformer, som så er teori.
Det har jeg lidt svært ved at få til at give mening, når jeg ved, hvor meget hr. Rune Lund er inde i tallene.
Så hvordan kan man med god samvittighed sidde og bruge penge, man mener kun er et teoretisk funderet?
Rune Lund (EL), 2021-12-22:
De fleste folk derude ved det faktisk ikke, men vi forhandler jo om beregnede penge.
Det råderum, som vi sidder og forhandler om, ligger jo som en beregning under den strukturelle saldo, som er en beregning, der er lavet oven på det rigtige cash flow ind og ud af statskassen, som er den faktiske saldo.
Så alt, hvad vi sidder og forhandler om, er beregnede penge, og derfor er det utrolig væsentligt, hvordan man beregner det råderum, der er.
Der er det bare vigtigt at sige, når vi f.eks. snakker om det råderum, der kommer ud af at hæve pensionsalderen, at det da er utrolig interessant, at Finansministeriet med et fingerknips gør det over 10 mia. kr. billigere at fastholde pensionsalderen på 68 år.
Det betyder jo faktisk, at der med de forringelser, man har lavet af pensionen med den stigende pensionsalder, sådan set er 10 mia. kr. mindre, end man troede.
Hvordan løser man så det i beregningen?
Det løser man ved at sige: Okay, men så antager vi lige, at folk vil arbejde frivilligt, altså vil arbejde, selv om de ikke er tvunget til det, hvilket hele tiden har været Enhedslistens argument for ikke at forringe pensionsalderen for dem, som ikke har mulighed for at arbejde mere.
Andreas Steenberg (RV), 2021-12-22:
Det er selvfølgelig rigtigt nok, at alt, hvad vi vedtager her, har embedsværket forsøgt at lave nogle beregninger af.
Det gælder også, når brugerbetalingen bliver fjernet på tandeftersyn for de unge.
Så har man forsøgt at beregne, hvor mange der vil gå ekstra til tandlæge og sådan noget.
Det virker bare lidt mærkeligt, at Enhedslisten kun, når det er noget, Enhedslisten er imod, synes, at det er teoretisk, men at det, når det er noget, man er for – f.eks. også, at der nu kommer flere på Arnepension, end man havde forventet – så ikke er et problem.
Skal det ikke hænge sammen?
Skal man ikke tro på beregningerne, hvad enten man er for eller imod tiltaget?
Rune Lund (EL), 2021-12-22:
Vi har ført en politik bl.a. under corona, som har holdt hånden under dansk økonomi.
Det har vi gjort, samtidig med at vi har skullet argumentere mod bl.a. Venstre, når at Venstre har ført en retorik og en kampagne mod et flertal, som ønskede at føre en ekspansiv finanspolitik og investere os ud af krisen, hvor det blev fremstillet, som om det var et gældsorgie og man var ved at køre Danmark ud over kanten.
Det har reddet tusindvis af arbejdspladser.
Vi har investeret i grøn omstilling bl.a. med finanslovene for 2020 og 2021.
Vi bakker f.eks. også stærkt op om det forslag til Danmarks Investeringsfond, som der ligger i det forslag, som regeringen har lagt frem i forbindelse med »Danmark kan mere I«, som vil betyde, at vi i højere grad vil kunne holde på virksomheder herhjemme, frem for at de bliver børsnoterede eller flytter til udlandet eller bliver opkøbt af udenlandske kapitalfonde.
Så der er mange forslag, som vi har støttet og arbejdet for, som øger beskæftigelsen, og det er den virkelige beskæftigelse – ikke noget, der har at gøre med en teoretisk model i ministeriet, men den virkelige beskæftigelse – og det er vi stolte af.
Kim Valentin (V), 2021-12-22:
Det, Enhedslisten siger her, er jo, at det er bedre at få 50 pct. ud af 100 kr. end at få 40 pct. ud af 200 kr.
Det er sådan set det argument, som hr. Rune Lund fremfører her.
Men lad mig så spørge om noget andet.
Det, at gælden vokser, er jo relativt nemt at konstatere.
25 pct. af gælden vokser, og det er der gode årsager til.
Men vil Enhedslisten så være med til at betale den her gæld tilbage, eller skal regeringen ud at hente det flertal hos de blå partier?
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-22:
Tak for rosen for vores skattepolitik og de store resultater, vi trods alt opnåede i den borgerlige regering.
Vi er rigtig glade for, at vi varigt har fået sat skatten en lille smule ned.
Vi er jo ikke principielt imod, at der er skatteyderbetalt tandpleje til unge mennesker, for det er ikke en dårlig ting.
Det er jo ikke noget, som vi gerne ville afskaffe, hvis ikke det kostede noget, men vi har svært ved at se, at det er rimeligt, at vi skal opkræve endnu mere i skat for at finansiere det, så det er der, problemet ligger.
Når vi stemmer imod det her senere i dag, hvor det kommer til afstemning, er det, fordi vi har svært ved at forsvare, at danskerne skal betale så meget i skat, som de gør, og derfor er vi nødt til at prioritere mellem forskellige ting.
Men vi er ikke principielt imod, at der bliver en bedre offentligt betalt tandpleje, for det er da en god ting, men vi har bare ikke så mange penge at dele ud, som Enhedslisten har, fordi Enhedslisten altid er klar til at beskatte den vestlige civiliserede verdens hårdest beskattede befolkning endnu mere, end man gør i forvejen.
Men jeg giver ikke nogen garantier for, om der skal ske det ene eller det andet med den ordning.
Rune Lund (EL), 2021-12-22:
Det er klar tale.
Jeg synes, det er rystende, at Det Konservative Folkeparti ikke vil støtte en udvidelse af vores velfærdssamfund, så vi får gratis tandlæge til de 18-årige, de 19-årige, de 20-årige og de 21-årige, og jeg må forstå svaret sådan, at det, som hr. Rasmus Jarlov siger, er, at man vil overveje at afskaffe det, rulle det tilbage, så man kan bruge pengene på noget andet, f.eks. skattelettelser.
Er det sådan, det skal forstås?
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-22:
Njah, jeg synes, det skal forstås på den måde, som jeg sagde lige før.
Jeg synes, man skal lade være med at gå rundt og være rystet over, at der er nogle, der har nogle lidt andre prioriteringer i den økonomiske politik, end man selv har, for så tror jeg hurtigt, at det kan blive hårdt for psyken, hvis man er så let at bringe ud af fatning.
Generelt kunne jeg godt tænke mig, at man lod være med at have så voldsom en retorik.
Vi er uenige om størrelsen af staten, og Enhedslisten er altid klar til at hæve skatterne, og det virker, som om der ikke er nogen grænse for, hvor høj Enhedslisten synes skatterne skal være, mens vi er meget optaget af at holde lidt igen med det offentlige forbrug.
Susanne Zimmer (FG), 2021-12-22:
Nu ved vi, at luftfart er en af de store CO 2 -syndere, og her i forgårs indgik Det Konservative Folkeparti så en aftale med Socialdemokratiet om at udvide Kastrup Lufthavn.
Og hvis luftfarten fortsat skal udvides, hvad er det så, der skal drosles ned i forhold til CO 2 -udledning?
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-22:
Det er jo et større billede.
Der er mange ting, der burde drosles ned i forhold til CO 2 -udledninger.
Vi har været med i en række aftaler og håber, at der kommer endnu flere.
Der er bl.a. lige lavet en aftale om landbruget, som skal bringe deres udledninger ned.
Der er jo ikke sådan én konkret ting,.
Vi skal bredt i samfundet, også inden for luftfarten, nedbringe CO 2 -udledningerne, og vi glæder os meget til den grønne skattereform, som forhåbentlig kan lave nogle sunde incitamenter til, at udledningerne bliver mindre i det danske samfund.
Susanne Zimmer (FG), 2021-12-22:
Går Det Konservative Folkeparti ind for en ens CO 2 -afgift, så landbruget f.eks. skal betale lige så meget i CO 2 -afgift, som virksomheder skal?
Eller skal der være skævfordeling, så det betyder, at det, landbruget ikke betaler, skal alle vi andre så i fællesskab betale?
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-22:
Ja, principielt går vi ind for en ens CO 2 -beskatning, og for vores skyld må den også gerne være ret høj, for det er sund økonomisk politik, at når man påfører sine omgivelser en skade, skal man også betale for den, så man ikke gør mere skade, end hvad der er rimeligt.
Men det er i praksis utrolig svært og næsten umuligt at lave en ens CO 2 -beskatning, for det kræver, at man for alle produktionsprocesser og aktiviteter minutiøst opgør, hvor meget CO 2 der bliver udledt, og det er desværre ikke muligt i praksis.
Jens Rohde (KD), 2021-12-22:
Det var faktisk en meget interessant diskussion.
Man skal også huske, at landbrug og transport jo ikke er en del af ETS-systemet.
Så vælger man nogle andre instrumenter.
Så man skal passe på med lige at sammenligne æbler og pærer i den sammenhæng.
Vi går jo og leger lidt med tanken om, at hr. Rasmus Jarlovs formand kunne være en velegnet statsminister i det her land.
Ja, det griner man ad i Enhedslisten, men så skal man netop ranke ryggen, men det kræver også, at det baserer sig på sådan et balancepunkt.
Nu står vi over for de her arbejdsudbudsforhandlinger, og der deler vi jo meget synspunktet om, at vi skal have nogle skattelettelser – ikke ud fra sådan en rimelighedsbetragtning – fordi vi simpelt hen er nødt til at skaffe noget mere arbejdsudbud, og det er en af de bedste måder og billigste måder at gøre det på, og det øger i øvrigt ikke særlig meget på Ginikoefficienten, hvis man rykker topskattegrænsen.
Men hvis man skal have nogen til at spise den skovsnegl ovre på den anden side, så skal vi også være villige til at give ind på noget.
Hvad kunne det være i konservativ optik?
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-22:
Uha, først vil jeg sige, at vi altid er til salg for smiger, så tak for de indledningsvis rosende ord.
Det er jeg meget glad for, selv om jeg ikke mener, at det lige er det, vi skal bruge mest tid på.
Ja, det ved jeg simpelt hen ikke.
Jeg synes, at venstrefløjen, regeringen, Socialdemokraterne selv må komme med deres ønsker, og så tager vi stilling til dem.
Jeg kunne godt definere nogle ting for dem, som jeg godt kunne tænke mig de ønskede sig, men de er nok bedre til det, end jeg er.
Af det, regeringen har lagt frem af reformønsker i det udspil, de har kaldt »Danmark kan mere«, er det jo ikke alt, vi er modstandere af.
Der er da nogle fornuftige elementer, som vi godt kan være med på.
F.eks. er en nedsættelse af dimittendsatsen en af de ting, som vi faktisk synes er fornuftige, og som kan finansiere, hvad man nu ønsker at bruge penge på, bl.a. også skattelettelser, hvis man måtte ønske det.
Jens Rohde (KD), 2021-12-22:
Den dimittendsats er jo en luns tænkt over til blå, tænker jeg.
Det har vi også hørt.
Det er jo ikke noget, venstrefløjen synes er en god idé.
Men vi har jo den opfattelse hos os i KD, at hvis det er sådan, at hvis man f.eks. siger, at vi skal have noget udenlandsk arbejdskraft, så er vi nødt til at skabe den balance, at vi også styrker fagbevægelsen.
Det ligger der jo faktisk i regeringens udspil: at man styrker fagbevægelsen.
Balance!
Hvis vi laver skattelettelser, skal de jo ikke betales af de dårligst stillede.
Så må man jo også gå med på at diskutere f.eks. fattigdomsydelserne.
Kan Det Konservative Folkeparti se sig selv i en sådan diskussion med et balancepunkt?
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-22:
Vi kan bestemt godt se os selv i en diskussion om fattigdomsydelser.
Vi er også optagede af, at der er den balance, at man ikke får mere på overførselsindkomster, end man gør i lavtlønnede jobs.
Så det er jo det, vi hele tiden skeler til: at vi ligesom skal ligge lige lidt under, hvad man får ud af at være i et lavtlønnet job, så det kan betale sig at arbejde.
Men vi er meget optagede af den diskussion og også af at have et velfungerende arbejdsmarked i øvrigt.
Vi synes nok, det er gået lidt langt i regeringens udspil med forkælelse af fagforeningerne.
Camilla Fabricius (S), 2021-12-22:
Tak for det, hr. formand.
Jeg kunne godt tænke mig at bore lidt i det her fra ordføreren, i forhold til hvad der er ret og rimeligt.
Anerkender ordføreren, at de mennesker, der har de korteste og mindste uddannelser og også de hårdeste job, har kortere tid til pension end dem, som har lange uddannelser og mindre fysisk krævende job?
Jeg har simpelt hen brug for at høre, om ordføreren faktisk erkender, at der selvfølgelig er rimelighed i, at de så også skal have mulighed for at gå tidligere på pension.
Rune Lund (EL), 2021-12-22:
Det Konservative Folkeparti har jo, før vi fik et nyt flertal i juni 2019, aftalt en masse skatte- og afgiftslettelser.
Det er mange penge, og de kunne være brugt på andre ting.
Nu har vi jo i den her finanslov prioriteret velfærden frem for skattelettelser.
Vi har bl.a. fået udvidet velfærden med en ny velfærdsrettighed, nemlig at vi får gratis tandlæge for de 18-årige, 19-årige, 20-årige og 21-årige.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-22:
Det er også det, vi forsøger at gøre noget ved.
Vi forsøger at gøre det mere attraktivt at arbejde.
Det er helt rigtigt, at der er et paradoks i, at det bedre kan betale sig at gå og forbedre sin bolig herhjemme, end det kan at passe sit arbejde i Danmark, og det er jo forkert.
Men der er så to måder at gøre det paradoks mindre på, og den ene er selvfølgelig at hæve boligskatterne, men man kan jo også sætte de helt urimeligt høje skatter på arbejde lidt ned, og det er den vej, vi så gerne vil gå.
Rune Lund (EL), 2021-12-22:
Gælden kan sagtens betales tilbage, og den kunne i endnu højere grad betales tilbage, hvis det f.eks. ikke var sådan, at de borgerlige partier fra 2015 til 2019 havde aftalt skatte- og afgiftslettelser, som hvert år vil koste 22 mia. kr.
Hvis det ikke var blevet gjort, havde vi jo haft en forhandlingsreserve, som var 22 mia. kr. større, til den her finanslov – varigt.
Det er det, der er forskellen på den politik, der bliver ført nu, og den politik, der blev ført før, vi er faktisk ovenikøbet ærlige om, hvad vi gør, i modsætning til hvordan tilfældet var før valget i juni 2019.
Boligskatteaftalen fra 2017 betyder, at der i 2025 vil være et træk på råderummet på 10 mia. kr., som der ikke ville have været der, hvis Foghs skattestop bare var blevet videreført.
Jeg kan sende hr. Rasmus Jarlov svaret på det spørgsmål, jeg har stillet i den sag, og så kan hr. Rasmus Jarlov læse det med sine egne konservative øjne.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-22:
Jeg kender jo godt den boligskatteaftale, som vi har været med til at indgå.
Det er jo en sjov retorik, Enhedslisten har, for man starter med at sige: Hvis boligskatterne var steget rigtig meget.
Så tager man det som udgangspunkt og siger: Nu stiger boligskatterne mindre.
Og så påstår man, at så har boligejerne fået en skattelettelse.
Altså: Fordi man ikke opkræver endnu mere end den store stigning i boligskatterne, som der har været i perioden, mener Enhedslisten, at det er en skattelettelse.
Ja, det er jo en absurd retorik, at man på den måde siger, at større opkrævede boligskatter er en skattelettelse, fordi man kunne have opkrævet endnu mere.
Rune Lund (EL), 2021-12-22:
Jeg konstaterer, at hvis Foghs skattestop bare var blevet videreført, ville der i 2025 have været 10 mia. kr. mere i råderummet, stigende til 15 mia. kr. mere i råderummet i 2040.
Det er et faktum.
Og det var noget, som blev indført under den borgerlige regering.
Det vil sige, at man har tømt råderummet for et meget stort milliardbeløb, og de penge har man så ikke kunnet bruge på grøn omstilling eller til vores velfærd.
Jeg synes i virkeligheden boligskatteaftalen fra 2017 er et kerneeksempel på, hvordan der er blevet ført økonomisk politik under de borgerlige: Man tømmer kassen med skattelettelser, og så lader man, som om der er nok penge til velfærd, selv om der ikke er det.
Jeppe Bruus (S), 2021-12-22:
Så udtalelsen om, at det er for andre folks penge, dækker i virkeligheden bare over alle, der går på folkepension.
Er det sådan, svaret her fra den konservative ordfører skal forstås?
For hernede i salen lød det immer væk, som om man var sådan lidt usolidarisk og asocial, hvis man gør som Arne, der har slidt og slæbt på det her arbejdsmarked, og helt korrekt ikke er så slidt, men faktisk får nogle år på pension og har nogle flere år sammen med sine børnebørn.
De her mennesker, vi taler om, er jo mennesker, der i gennemsnit lever minimum 5-7 år kortere end ordføreren og jeg.
Men det, der var meningen, var måske, at det handlede om alle, der er på folkepension.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-22:
Jeg ved endnu ikke, hvor lang tid jeg kommer til at leve, men der er jo selvfølgelig forskel på, hvor lang tid forskellige grupper af mennesker i gennemsnit kommer til at leve.
Og vi under alle en sund og rask alderdom, og at man kan gå på pension og have nogle år, hvor man er rask og kan trække sig tilbage.
Men Arnepensionen er jo så en ekstra tidlig pension i forhold til den almindelige pensionsalder, hvor vi i forvejen sigter efter, at man har de der ca. 14½ år i gennemsnit på pension.
Og vi synes, det er lidt voldsomt, at vi så skal sætte pensionsalderen endnu længere ned.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-12-22:
Jeg håber, det er okay, at jeg hopper lidt til Konservatives egen politik, som hr. Rasmus Jarlov også var inde på.
Jeres udspil vil, som jeg kan læse mig til det, give den rigeste procentdel 33.000 kr. mere mellem hænderne, mens de fattigste 10 pct. vil få 550 kr. ud af det.
På den måde kan man selvfølgelig godt lave det retoriske kneb, at man siger, at alle får noget ud af det.
Nu er der selvfølgelig også en regning, der skal betales, fordi der er en række elementer, der skal finansiere det her, men synes ordføreren ikke, at det forstærker billedet af, at Det Konservative Folkeparti er sådan et parti for de mest velhavende, og at dem, der har mere, skal mere gives?
Der er da en gigantisk forskel på, hvem der får noget ud af forslaget.