runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sikandar Siddique (ALT), 2019-11-07:
Med en stigende grænseoverskridende kriminalitet er det afgørende, at vores løsninger, når vi bekæmper kriminalitet, også er grænseoverskridende, og derfor har Alternativet naturligvis et ønske om, at England deltager og får den bedst mulige aftale med resten af EU i forhold til Europol-samarbejdet.
Det har vi en forhåbning om.
Men ikke desto mindre kan vi bare konstatere, at der jo selvfølgelig er forskel på, om man er fuldgyldigt medlem af Europol, eller om man ikke er.
Det er et faktum, at der simpelt hen er en forskel, f.eks. i forhold til hvor hurtigt vi kan indhente data og hvordan vi sidder med i management board.
Susanne Eilersen (DF), 2019-11-07:
Man kan tolke det, som man vil.
Jeg valgte også at sige, at jeg er sikker på, at dansk politi med de redskaber, de har i dag, og de muligheder, de har i dag, ikke stilles ringere.
Og heldigvis har vi en grænsekontrol, som jeg ved spørgeren slet ikke er interesseret i vi har, men det har vi heldigvis, og det håber jeg også vi fortsætter med at have i mange år frem.
Så på den måde er det ikke sådan, at politiet stilles ringere.
Jeg mener godt, at vores politi kan håndtere de opgaver, de har i dag.
Kim Valentin (V), 2019-11-07:
Tak for ordet.
Jeg hæfter mig ved, at ordføreren fremfører, at det ikke har en reel betydning, om man er reelt medlem eller observationsmedlem.
Det kunne jeg godt tænke mig at få uddybet.
Er der overhovedet ikke nogen steder, hvor det her har betydning?
Susanne Eilersen (DF), 2019-11-07:
Jamen vi mener, at aftaler kan man altid ændre.
Hvis man kan få lov til at gå ned og så forhandle en ny aftale, synes jeg da, at regeringen skal prøve at forhandle en ny aftale hjem, hvis det er det.
Sådan ændrer tingene sig jo altid.
Men det gælder en aftale – det gælder ikke, at en aftale skal sidestilles med, at vi ophæver retsforbeholdet.
For det, jeg også sagde før, var, at den her lille delaftale kunne vi måske nok godt have tilsluttet os, hvis det kun var den aftale, man skulle stemme om.
Men som der blev sagt før, var det jo ikke et valg, om vi ville deltage i Europol.
Det var jo et valg, om vi ville have retsforhold eller ej med de andre ting, det gør.
Og sådan er der jo altid for og imod, så hvis regeringen kan forhandle en anden aftale hjem på Danmarks vegne, kigger vi da også positivt på det.
Kim Valentin (V), 2019-11-07:
Så kunne det jo være interessant at høre, hvad det så præcis er for nogle forskelle, ordføreren mener der er.
Susanne Eilersen (DF), 2019-11-07:
Men det skal under alle omstændigheder være en aftale og ikke en ophævelse af retsforbeholdet.
For skal vi ud i det, skal vælgerne jo også oplyses reelt om, hvad det så er, den her retsforbeholdsaftale går ud på, og ikke kun om Europol, som vi lige snakker om i dag.
Jeppe Bruus (S), 2019-11-07:
Jeg bliver lidt forvirret, for på den ene side vil DF ikke have, at vi er fuldt medlem, og på den anden side vil man gerne, at vi laver en aftale om at være fuldt medlem.
Jeg forstår egentlig ikke helt, at Dansk Folkeparti på den her måde forsøger at negligere, at det betyder noget.
På side 8 står der, at det vil forsinke og vanskeliggøre grænsekontrolarbejdet; og på side 10 fremgår det, at det vil begrænse dansk politis sådan helt daglige opslag.
Så hvorfor negligere, at det betyder noget ved grænsen?
Forsøger Dansk Folkeparti at skjule, at det her har en negativ konsekvens?
Susanne Eilersen (DF), 2019-11-07:
Vi forsøger ikke at skjule noget som helst, men vi mener, at som tingene står i forhold til EU og i forhold til retsforbeholdet, så er det bedre at stå uden for det her samarbejde på grund af de andre ting, der ligger i retsforbeholdet.
Hvis vi så isoleret på Europol, kunne vi få en helt anden snak og en helt anden diskussion om, hvad man kunne gøre.
Men sådan er tingene desværre ikke skruet sammen nede i EU – man skal tage den store pakke eller ingenting.
Hvis vi isoleret kunne kigge på Europol, tror jeg da vi kunne finde ud af et andet samarbejde.
Jeppe Bruus (S), 2019-11-07:
Okay, men så tolker jeg det som noget andet end det, jeg egentlig hørte i ordførertalen.
Så Dansk Folkeparti synes egentlig, at der er nogle begrænsninger ved den aftale, vi nu har, og at man gerne være med til at være helt og fuldgyldigt medlem og dermed også se de udfordringer, som det kan give, i forhold til QUEST og andre ting?
Susanne Eilersen (DF), 2019-11-07:
Jeg sagde heroppefra, at hvis regeringen går ned og vil forhandle en ny aftale om Europol, er vi med til at kigge på, hvad den aftale går ud på.
Jeg har ikke stået her og sagt, at vi vil være helt og fuldgyldigt medlem.
Vi skal selvfølgelig se, hvad den her aftale går ud på, og hvad det er for nogle ting, som vi ikke længere kan styre her fra Folketinget, og hvad det er, vi lægger ud til EU.
Vi er altid med på at kigge på en aftale, men vi er ikke med til at kigge på, at vores retsforbehold skal ophæves – det er jo klart.
Men kommer der nogle nye tiltag, kommer der noget ny teknologi eller andet, er vi selvfølgelig med til at kigge på det.
Søren Søndergaard (EL), 2019-11-07:
Den socialdemokratiske ordfører læste et afsnit op fra rapporten, hvor der var tale om forsinkelser af grænsekontrollen, og det er jo utrolig relevant.
Derfor vil jeg bare høre Dansk Folkepartis ordfører, om ordføreren kan bekræfte, at der umiddelbart efter de linjer, vi fik læst op, står følgende: »Rigspolitiet er imidlertid ikke bekendt med, at en sådan forsinkelse har haft betydning for udfaldet af konkrete sager eller efterforskninger.
Det er Rigspolitiets vurdering, at ordningen fortsat generelt set er operativt tilfredsstillende«, altså at de små forsinkelser, der har været, ikke har haft betydning for udfaldet af konkrete sager eller efterforskning.
Hvis det er rigtigt, kan Dansk Folkeparti så leve med, at vi ikke behøver at gøre det store ved de små forsinkelser, der ikke haft nogen som helst betydning?
Susanne Eilersen (DF), 2019-11-07:
Tak for spørgsmålet.
Det var så også det, jeg prøvede at sige før, som jeg ikke fik sagt ordentligt, nemlig at når man kan ringe op osv. – hvis man foretager telefonopkald eller kigger på en iPad og søger der – så gør de små forsinkelser ikke, at riget er i fare.
Og jeg kvitterer for, at ordføreren læste det op her, for selvfølgelig kan jeg tilslutte mig det, der står der, altså at det ikke har den store betydning.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-11-07:
Tusind tak for det svar, for det tolker jeg i retning af, at Dansk Folkeparti godt kan se, at dansk politi stilles ringere, men at det er en pris, som man er villig til at betale, for ellers havde man fået hele pakken.
Det var sådan, jeg valgte at tolke svaret.
Susanne Eilersen (DF), 2019-11-07:
Mange tak for spørgsmålet.
Det er jo pakken som helhed.
Og når EU er skruet sammen på den måde, som det er, nemlig at hvis vi vil ændre på noget og ophæve retsforbeholdet, vil vi få en hel del andre ting med os, så er det, som jeg også sagde før, at den her problematik ikke er så omfattende for os at se, som hvis vi skulle tilslutte os hele den pakke, der ligger i retsforbeholdet.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-11-07:
Og så er det korrekt, at der er problemer med korruption rundtomkring.
Det er EU jo bl.a. med til at få bragt ned og få bekæmpet, men man skal jo ikke tro, at de her forbrydere ville være ude af verden, hvis de pågældende lande ikke var medlem af Europol, og selv om jeg godt kan høre, at hr. Søren Søndergaard forsøger at sige, at hele politiet er bundkorrupt, er der vel trods alt flere betjente, selv i Rumænien, der ikke er korrupte, end som er det.
Carsten Kudsk (DF), 2019-11-07:
Jeg kunne godt tænke mig at følge op på hr. Søren Søndergaards spørgsmål til ordføreren.
Når man nu kigger på sådan nogle lande, der ligger meget, meget lavt på korruptionslisten, Rumænien, Bulgarien, Ungarn, hvor tryg vil ordføreren så føle sig ved, at de betjente har direkte adgang?
De kan sidde med nogle kriminelle nede på et møde og blive spurgt om at trække direkte oplysninger.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-11-07:
Jamen altså, kort sagt: Jeg er simpelt hen voldsomt meget mere bekymret for rumænske kriminelle, end jeg er for rumænske politibetjente.
Det må jeg sige.
Noget af den kriminalitet, vi har set i Danmark, er jo begået af østeuropæiske kriminelle, og jeg synes da, vi skal gøre alt for at samarbejde med politiet i de lande for at bekæmpe disse kriminelle.
Det ligger altså Venstre mere på sinde end den dagsorden, som Dansk Folkeparti sammen med sine venner – i hvert fald på det her spørgsmål – i Enhedslisten ønsker at føre frem.
Carsten Kudsk (DF), 2019-11-07:
Så kunne jeg godt tænke mig spørge ordføreren, hvornår inden for det her årti – eller inden for hvilket antal år – ordføreren så forventer at korruptionen er væk i Ungarn, Bulgarien og Rumænien.
For EU påpeger, at der er alvorlige problemer med korruption.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-11-07:
Det har jeg ingen som helst anelse om.
Men jeg kan se, at det går den rigtige vej – at der bliver mindre og mindre korruption.
Det gør der i de lande, der er medlem af EU, og det gør der i de lande, der søger om at blive medlem af EU.
Og politiet er jo bl.a. sat i verden for at bekæmpe korruption.
Derfor er det sådan set blot et ekstra argument for, at vi hjælper politistyrkerne i de lande med at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet.
Susanne Eilersen (DF), 2019-11-07:
Mange tak for det, formand.
Jeg har fået æren af at læse Dansk Folkepartis tale op til den her redegørelse, der nu ligger.
Danmark er ikke længere medlem af det europæiske politiske samarbejde i Europol.
Det lykkedes nemlig Danmark at forhandle en særaftale på plads med Europol, efter at et flertal af danskerne stemte nej til at afskaffe retsforbeholdet ved en folkeafstemning i december 2015.
Den særaftale giver stort set dansk politi mulighed for at bruge Europol som før.
Rigspolitiet har en opgørelse over antallet af danske søgninger i databasen EIS, populært kaldet forbryderdatabasen.
Opgørelsen viser, at dansk politi sidste år foretog omkring 160.000 søgninger.
Det var næsten dobbelt så mange som i 2017, hvor der blev søgt 88.000 gange.
2017 var det sidste år, hvor Danmark kunne søge i databasen på lige fod med Europols 27 medlemmer.
Den mulighed ophørte den 1. november 2017.
Dansk Folkeparti har hele tiden ment, at det ville være muligt at få en parallelaftale om brugen af Europol, selv om danskerne sagde nej til at afskaffe retsforbeholdet.
Vi mener, at den aftale, der blev forhandlet på plads, i al praksis for nuværende er lige så god som et egentligt medlemskab.
Det er faktisk ingen reel ændring af vores tilknytning til Europol.
Vi fungerer reelt nærmest som Europol-medlem.
Man kan søge de samme oplysninger som før.
I bestyrelsen sidder vi nu som observatører, men da de aldrig stemmer, er der ikke den store betydning i det.
Der er oprettet en ny taskforce inden for Europol, siden vi røg ud af den overstatslige del af samarbejdet.
Den taskforce har vi ønsket at være med i og fået lov til at være med i.
I Danmark får vi faktisk endnu mere ud Europol-aftalen.
Der er ansat fire personer for nuværende, og man havde faktisk mulighed for at kunne ansætte otte personer.
Rigspolitiet har også udtalt, at aftalen faktisk er en god aftale.
Det betyder i realiteten, at vi i store træk kan opretholde den brug af Europols database, som vi havde førhen.
Rigspolitiet forklarer, at den store stigning i antallet af søgninger i 2018 særlig skyldtes flypassagerer.
Det eneste sted i fremtiden, hvor dansk politi måske kan få et problem, kan være, at den enkelte betjent ikke kan få adgang til databasen via mobiltelefon eller tablet.
For når vi har lande som Ungarn og Rumænien, hvor korruption er til stede, så tænker jeg, at det godt kan vare nogle årtier, før det kan ske.
Det var Dansk Folkepartis redegørelse.
Kristian Hegaard (RV), 2019-11-07:
Jeg har lagt mærke til, at Dansk Folkeparti ad flere omgange har været varme tilhængere af grænsekontrol fra Danmark.
Ville det give en mere effektiv eller en mindre effektiv grænsekontrol?
Susanne Eilersen (DF), 2019-11-07:
Tak for spørgsmålet.
Vi vil altid, hvis vi ser isoleret på, hvordan man kunne gøre, sagtens kunne gøre tingene anderledes og bedre.
Det kan vi godt leve med i Dansk Folkeparti set i lyset af det, der også blev omtalt før, nemlig at Europol kun er en lille del af retsforbeholdet.
Alt det andet vil vi under ingen omstændigheder kunne være med til.
Kristian Hegaard (RV), 2019-11-07:
Nu spurgte jeg ikke, om man kunne foretage opringninger.
Da jeg ved, at Dansk Folkeparti er varme tilhængere af grænsekontrol og ikke synes, der skal slippe så mange over den, er jeg nysgerrig efter at høre, om det er ordførerens vurdering, om det vil være mere eller mindre effektivt, hvis politiet har mulighed for på tablets eller smartphones at kunne slå direkte op. Ville det give en mere eller mindre effektiv grænsekontrol?
Susanne Eilersen (DF), 2019-11-07:
Nu står jeg ikke ved grænsen og er ikke politi, så det kan jeg ikke sige, men om man skal til at søge på en telefon, eller om man lige foretager et telefonopkald, tror jeg ikke
gør den store tidsmæssige forskel, og så må de folk, som man kigger på, vente.
Så jeg kan ikke se, at det skulle have den helt store betydning.
Det er ikke der, min anke i forbindelse med problematikken ligger, for den ligger helt andre steder.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-11-07:
Der er jo nogle, der står ved grænsen.
Det gør politiet.
Og det er politiets vurdering, at det stiller dansk politi væsentlig ringere, end dansk politi kunne have været stillet, hvis de havde fået den her mulighed.
Altså det, at man kan lægge sin smartphone direkte på eksempelvis et pas og via chippen i passet se, om der kommer noget mistænkeligt op, og det, at man bare kan taste en nummerplade ind og straks se, om der kommer noget mistænkeligt op, er ret smart.
Kan ordføreren se, at det er lidt smartere og hurtigere end at skulle gå hen og tage telefonen og ringe til Ejby og få fat på en politibetjent og bede ham om at slå op i systemet for at se, om der er noget mistænkeligt ved det?
Kan fru Susanne Eilersen se, at der godt kan være en forskel i effektiviteten af kontrollen?
Søren Søndergaard (EL), 2019-11-07:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at undersøge lidt nærmere, om der i virkeligheden er brug for et nyt borgerligt parti, som tager retssikkerheden alvorligt.
Ser den radikale ordfører ikke nogen som helst problemer i det, hvis vi får et system, hvor alle politifolk – ikke i Danmark, men i hele EU-området – kan gå ind og søge på oplysninger i EIS-systemet?
I første omgang er det hit/no hit, men der har jo været snakket om, at det skal udvides til andre oplysninger.
Ser man overhovedet ikke noget retssikkerhedsproblem i det?
Jeg mener: Kameraovervågning og registrering af, hvem der kører alle mulige alle steder, er jo det rene vand i forhold til sådan et system.
Men det er ikke noget, som De Radikale synes er interessant at diskutere?
Der skal bare være fuld adgang for samtlige, ja, er der en halv million betjente eller et par hundredetusinde betjente i EU til at søge i systemerne?
Det sidste var jo sådan en antydning, som jeg er sikker på en tidligere formand ville have grebet ind overfor.
Til det at antyde, at vi skulle have noget imod bestemte befolkningsgrupper, må jeg sige: Nej, hr. Jan E. Jørgensen, det har vi ikke.
Det har vi simpelt hen ikke.
Vi har ikke noget imod bestemte befolkningsgrupper.
Vi har noget imod kriminelle og korrupte betjente.
Og der er altså steder, hvor der er flere kriminelle og korrupte betjente, end der er andre steder.
Det betyder ikke, at vi har noget imod befolkningsgrupper.
Sådan er det.
Så den der lidt utidige antydning synes jeg hr. Jan E. Jørgensen skal holde for sig selv.
Så til spørgsmålet: Vores opfattelse er, at det skal være den danske befolkning, der på ethvert tidspunkt beslutter, om vi vil være med i et så integreret samarbejde som Europol.
Derfor ønskede vi ikke at lave en aftale, som en afskaffelse af retsforbeholdet ville have betydet, der betød, at vi ikke kunne melde os ud af Europol.
Er det svært at forstå?
Nej, det tror jeg er ret simpelt.
Og når det så er sagt, er det klart, at vi ønsker det tættest mulige og det mest praktisk mulige politisamarbejde mellem de lande, der er i Europa, der lever op til visse standarder, og som ønsker at bekæmpe kriminalitet.
Derfor synes vi også, at Storbritannien skal være med fremover.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-11-07:
Jeg burde ikke have sagt befolkningsgrupper.
Jeg burde have sagt lande, for det er jo det, det handler om, og de pågældende landes politikorps.
Den vil jeg gerne tage på mig.
Jeg er stadig væk ikke helt klar over, om jeg forstår det ret.
Altså, havde Enhedslisten foretrukket, at Danmark kunne være fuldt og helt medlem af Europol, sådan som vi var før, inklusive alle de muligheder, der ligger, for, at det ikke kun er danske betjente, men også andre Europol-betjente, der kan få direkte søgeadgang osv., eller synes man egentlig, det er meget rart, at vi er sluppet for at være med fuldt og helt, fordi man vægter dansk politis muligheder for at fange forbrydere mindre højt end risikoen for, at eksempelvis rumænske politibetjente kan få adgang til de her oplysninger?
Søren Søndergaard (EL), 2019-11-07:
Det hjælper ikke så meget, at hr. Jan E. Jørgensen ændrer det til lande, for vi har ikke noget imod Rumænien, og vi har ikke noget imod alle de ærlige rumænske betjente, der er.
Vi har bare noget imod de kriminelle og korrupte betjente, der er i Rumænien, og dem er der altså flere af i Rumænien, end der er i Sverige.
Det er ikke noget, jeg står og siger.
Det er noget, EU siger.
Hvis man bare giver adgang til, at alle betjente over alt i EU kan søge, giver det nogle retssikkerhedsmæssige problemer.
Men den diskussion kan vi tage på et andet tidspunkt.
Jeg sagde klart og tydeligt, at vi ønsker at være tilknyttet et europæisk politisamarbejde, hvor vi har mulighed for at melde os ud.
Det var vi imod.
Kristian Hegaard (RV), 2019-11-07:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om han er enig i, at man kan stå lidt tilbage med det indtryk, at det er bedst, – altså at det skal man helst – at fange forbryderne mellem kl. 8 og 16 i forhold til den fremgangsmåde, der er.
Er ordføreren ikke enig i, at man står lidt tilbage med, at man helst skal fange de her forbrydere ved højlys dag mellem kl. 8 og 16?
Søren Søndergaard (EL), 2019-11-07:
Nej, det kan jeg ikke forstå.
Altså, hvis vi snakker om POL-INTEL, skal vi jo lige være klar over, at de har andre søgekilder end bare Europols register.
De søger jo også i SIS-registeret, og de søger jo også i Interpol-registeret, og der er jo en lang række overlapninger, ikke?
Den måde, man faktisk brugte systemet på i gamle dage, var, at man hver morgen samlede ind fra politirapporterne, hvad der havde været af udlændinge, der var blevet antruffet i forskellige sammenhænge i Danmark, og så satte man Europol til at undersøge det og fik svar tilbage.
Det var en opgave, der blev løst hver morgen.
Det er jo ikke alle de ting, der er hastende, og hvis der er noget, der er hastende, f.eks. hvis man er et sted, hvor der ser ud til at være et indbrud i gang, så stopper man indbruddet, så tilbageholder man folk, beder dem om at vente de minutter, det tager at lave den søgeadgang.
Det, diskussionen handler om, er, om man skal have et generelt overvågningssystem, hvor man bare kører rundt og overvåger alle, og så får man et hit eller et no hit i forhold til Interpols register.
Det er den diskussion, der er, og den vil jeg godt tage.
Jeg synes ikke, det er helt uproblematisk, vil jeg godt sige.
Kristian Hegaard (RV), 2019-11-07:
Jeg noterede mig også, at ordføreren flere gange i sin tale sagde, at man var tilfreds med tingenes tilstand sådan overordnet og dermed også tilfreds med, at der er tale om en væsentlig begrænsning af dansk politis muligheder for bl.a. at bekæmpe bander og grænseoverskridende kriminalitet sammenlignet med nogle af dem, der allerede har taget QUEST i brug.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge, om man helst vil have det, som det er nu, eller om man godt kunne tænke sig at få de muligheder, et fuldgyldigt medlemskab af Europol ville give.
Søren Søndergaard (EL), 2019-11-07:
Nu kan man så sige, at problemet i forhold til den sydlige grænse i hvert fald er begrænset, fordi Tyskland jo har systemet.
Så de bliver jo konstateret, når de kører over den dansk-tyske grænse, under alle omstændigheder i Tyskland, og Tyskland henter oplysningerne i det samme register, som Danmark ville hente oplysningerne i, nemlig i Europol.
Så det argument om, at vi aktuelt på det plan står væsentlig dårligere, kan jeg simpelt hen ikke købe.
Men vi synes, der mangler en diskussion, og den diskussion er også i Europa-Parlamentet, og den diskussion er også i Europa: Hvordan kan det være, hvis det her system er så vidunderligt, at der kun er 3 ud af 28 lande, som har tilsluttet sig det?
Hvorfor er det sådan?
Sikandar Siddique (ALT), 2019-11-07:
Tak for ordet.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at Alternativet gerne så Danmark som et fuldgyldigt medlem af Europol.
Det kan være, at en parallelaftale kan opretholde Danmarks deltagelse i Europol, men i vores optik fratager den Danmark muligheden for at påvirke politisamarbejdet i den retning, som vi ønsker det.
Vi bakker op om den særaftale, der er blevet lavet, men vi noterer os også, at Rigspolitiet ser udfordringer ved aftalen.
Det burde jo være den bedste årsag til, at Danmark kom af med retsforbeholdet og deltog fuldt ud i Europol.
Vi har vel alle en interesse i at stå styrket i kampen mod organiseret og grænseoverskridende kriminalitet.
Det helt grundlæggende problem i denne sammenhæng er jo netop, at vi ikke sidder med i bestyrelsen med stemmeret i Europol.
Af principielle årsager, fordi vi er med i et europæisk fællesskab, burde vi have en bestyrelsespost med stemmeret i det samarbejde.
Hvis vi havde det og vi var fuldgyldige medlemmer, ville vi også kunne tage hånd om nogle af de konkrete udfordringer og besværlige omstændigheder, som politiet giver udtryk for at de oplever i deres hverdag, når de f.eks. ikke kan tilgå internationale registre og databaser.
Dette handler derfor i sin essens om den parlamentariske kontrol med Europol, for når vi giver magt til en instans som Europol, der både kan lette arbejdet og udfolde helt nye muligheder for politimæssig efterforskning på tværs af landegrænser og samtidig sidder med en masse vigtige data på os alle sammen, så er det vigtigt, at vi har kontrol med det, og den kontrol kræver, at vi er inde i fællesskabet.
Søren Søndergaard (EL), 2019-11-07:
Tak, og tak til ordføreren.
Ordføreren nævnte det der med bestyrelsen og vores stemmeret.
Og så er vi selvfølgelig enige om, at der på side 3 i den her redegørelse står, at Danmark i det forløbne år har deltaget i samtlige bestyrelsesmøder i Europols bestyrelse, deres management board, og der står også, at vi har deltaget i samtlige møder i undergrupper til bestyrelsen.
Er Alternativets ordfører bekendt med, at der nogen sinde har været stemt i de her organer?
Altså, er stemmeret noget, der overhovedet bruges, og er der derfor noget sted, hvor Danmark ligesom har mistet indflydelse, fordi vi ikke har kunnet stemme?
Sikandar Siddique (ALT), 2019-11-07:
Det stiller Danmark ringere, at vi ikke er fuldgyldigt medlem af bestyrelsen, det såkaldte management board.
Det giver os en begrænset mulighed for at arbejde helt officielt i management board.
Søren Søndergaard (EL), 2019-11-07:
Det kan man jo så vurdere, i forhold til at man ikke stemmer, altså om det er et problem ikke at kunne stemme et sted, hvor man ikke stemmer.
Men hvordan stiller det os, når England udtræder af Europol, fordi de udtræder af EU?
Eller er det for Alternativet ikke vigtigt, at Storbritannien er med i det europæiske politisamarbejde?