runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2017-02-21:
Enhedslisten er ikke med i den aftale, som handler om at omlægge finansieringen af den vedvarende energi ved at fjerne PSO-afgiften og lægge det over i finansloven.
Det skyldes primært, at det er en aftale, som med regeringens ord er en historisk stor erhvervsskattelettelse – den er på 3 mia. kr. – og det er penge, som forbrugerne nu skal betale.
Det er en aftale, som samtidig giver en mere usikker finansiering i forhold til vores omstilling af samfundet til et grønt samfund, et samfund, som går væk fra den sorte energi og over til den grønne energi.
Derfor kunne Enhedslisten ikke være med i den aftale.
Det ændrer dog ikke ved, at det her konkrete lovforslag er en lukning af et decideret skattehul, hvilket er fornuftigt, og vi kan derfor støtte lovforslaget.
Vi har et par enkelte spørgsmål, i forhold til om lovforslaget eventuelt kan få nogle utilsigtede konsekvenser med hensyn til investeringer i vedvarende energi, f.eks. på solcelleområdet.
Det vil vi stille nogle spørgsmål til, men grundlæggende er det her et rigtig fornuftigt lovforslag, som vi selvfølgelig er meget positivt indstillet over for.
Louise Schack Elholm (V), 2017-02-21:
Tak for det.
Dette lovforslag er en del af en bred politisk aftale om at afskaffe PSO-afgiften fra den 17. november 2016, ligesom andre allerede har nævnt.
Af aftalen fremgår det, at partierne vil justere de eksisterende regler for visse erhvervsmæssige investeringer, og dette lovforslag udmønter denne del af aftalen.
Som Socialdemokratiets ordfører allerede har nævnt, er det i dag muligt at fratrække underskud fra en personligt drevet virksomhed fra anden indkomst som f.eks. lønindkomst eller overskud i en anden virksomhed, og det gælder også for de såkaldte 10-mandsprojekter, hvor ti deltagere kan gå sammen om en investering i f.eks. solcelleparker, vindmøller eller ejendomme i udlandet.
Og deltagerne hæfter begrænset for selskabets forpligtelser og deltager ikke nødvendigvis i virksomhedens drift i væsentligt omfang.
Vi ønsker at kildeartsbegrænse underskuddet af disse 10-mandsprojekter.
Den nuværende ordning er asymmetrisk, da man kan fratrække hele underskuddet i anden dansk indkomst, men beskatningen af fremtidige afkast skal Danmark dele med det land, hvor investeringen er foretaget.
Kildeartsbegrænsningen vil gøre, at underskuddet fra investering ikke længere kan anvendes til at fratrække skatten af anden indkomst, men man kan, som Socialdemokratiets ordfører også nævnte, fortsat fratrække skatten af fremtidige afkast på investeringer.
Det er klart, at muligheden for fradrag er en motivationsfaktor for at investere, og det er vigtigt, at erhvervslivet fortsat har mulighed for det.
Men de regler, vi har i dag, bliver udnyttet til skattetænkning, og det er hverken ret eller rimeligt, og derfor skal danske skatteydere ikke være med til at betale for andres investeringer i solcelleparker eller ejendomme i udlandet.
Og med dette lovforslag vil beslutningen om at investere i 10-mandsprojekter ikke længere være skattemotiveret i samme omfang, som det har været tilfældet efter de nuværende regler, fordi det ikke påvirker beskatningen af øvrig personlig indkomst.
På vegne af Venstre skal jeg meddele, at vi støtter forslaget.
Og da De Konservative ikke har mulighed for at være til stede, har jeg lovet at nævne, at De Konservative også støtter lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-02-21:
Som nævnt er det her lovforslag en del af finansieringen bag PSO-aftalen, som der jo er et bredt flertal bag, aftalen fra sidste november, som jo indeholdt flere forskellige finansieringselementer.
Et af dem har vi stemt om tidligere i dag, men det her handler så om det delelement, hvor man justerer reglerne for nogle erhvervsmæssige investeringer.
Det er jo sådan i dag, at man kan investere f.eks. i bygninger i udlandet eller i solceller igennem et kommanditselskab, det, man kalder 10-mandsselskaber, hvor det er sådan i dag, at man kan få fradrag for de omkostninger, man har i det, som så kan modregnes bl.a. i topskatten, og det gør jo, at de her selskabskonstruktioner i høj grad kan bruges til skattespekulation, hvilket man så med det her lovforslag prøver på at dæmme op for.
I Dansk Folkeparti har vi jo ikke noget imod, at folk køber solceller sammen i selskaber, eller at man køber bygninger eller andre ting, men det skal selvfølgelig være, fordi man kan se en forretningsmodel, som er rentabel, og derfor gør det af de grunde og ikke alene for at kunne spekulere bl.a. i topskatten.
Så derfor bliver det sådan med det her lovforslag, at man fremover kan modregne de udgifter, man har i selskabet, i senere overskud, og det synes vi sådan set er ganske fornuftigt.
Så på den måde kan man stadig væk opretholde de selskaber, hvis man kan se en fornuftig forretning i det.
Det skal også siges, at de selskaber, som allerede i dag fungerer efter de regler, selvfølgelig skal have tillid til og tro på, at de kan fortsætte med at fungere.
Derfor glæder det mig også, at skatteministeren til nogle af de høringssvar, som har været kritiske, har svaret, at han vil komme med en række ændringsforslag til andenbehandlingen, som prøver på at tage hånd om en del af de kritikpunkter, der har været.
Det er trods alt ikke alle sammen, men det er også svært altid at gå med på det hele.
Men jeg synes i hvert fald, at de ændringsforslag, som er annonceret, er positive, så dem vil vi også se ganske positivt på.
Med de ord kan jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti kan støtte det her lovforslag.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2017-02-21:
Tak for det.
Jesper Petersen, vores skatteordfører, kan desværre ikke være her, han er blevet forhindret, så derfor er det mig, der får lov til at holde den her ordførertale.
Udgifterne vil være fuldt indfaset på finansloven i år 2022.
Det sker med lovforslaget her, som vi behandler i dag.
Med forslaget strammes reglerne om beskatning af personers investeringer i de såkaldte 10-mandsprojekter, der særlig bliver brugt i solcelleparkog vindmølleprojekter og ejendomme i udlandet.
Projektet er kendetegnet ved, at man kan fradrage det første års underskud fuldt ud i anden dansk personlig indkomst, f.eks. lønindkomster, og på den måde mindske topskattebetalingen.
Fradraget bliver givet fuldt i dansk indtægt, mens beskatning af et senere overskud skal deles med det land, hvor investeringen er foretaget.
Forslaget er at justere reglerne, så underskud fra 10-mandsprojekter kun kan fremføres og fradrages i eventuelt senere overskud fra samme investering, og det vil så gælde for skattemæssig transparente selskaber, hvor deltagerne kun hæfter begrænset for selskabets forpligtelser, f.eks. partner- og kommanditselskaber.
Økonomisk rentable projekter vil fortsat kunne fungere og give mening inden for selskabsloven, men de mere spekulative skattemæssige incitamenter mindskes.
Det overrasker næppe nogen, at Socialdemokratiet mener, at det er et fornuftigt skridt at tage.
Formålet med de selskabs- og skattemæssige rammer, som Folketinget giver, må være at bidrage til en sund økonomisk aktivitet, ikke til primært spekulativt motiverede investeringer.
Det skønnes, at forslaget vil indebære et varigt merprovenu på ca. 150 mio. kr. efter tilbageløb og adfærd.
De midler skal som nævnt fremover anvendes til investeringer i grøn omstilling i Danmark.
Skatteministeren har reageret med relevante ændringsforslag, der gør det muligt at overdrage eller sælge eksisterende anparter til andre anpartshavere i selskabet.
Det er dog ikke muligt at foretage nye investeringer eller sælge eksisterende anparter til nye investorer, uden at de nye regler så vil træde i kraft.
De ændringer kan Socialdemokratiet støtte, og vi bakker selvsagt op om forslaget i det hele taget.
Jeg skulle hilse fra SF og sige, at de desværre ikke kunne være til stede, men at de også bakker op om forslaget.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2017-02-21:
Tak for en god debat.
Tak til ministeren for at stille op.
Jeg ved ikke, om vi blev så meget klogere, men vi fik i hvert fald konstateret, at man i det danske Folketing ser forskelligt på den her sag, uanset om det handler om økonomiske incitamenter eller fattige børn, og uanset hvor stor en pris man er villig til at betale for at komme igennem med reformer som de her.
Jeg tror bare, vi skal være enige om at være uenige på nogle af de her fronter, så tak for en rigtig god debat.
Mai Mercado (KF), 2017-02-21:
Jamen jeg er ked af, hvis jeg forvirrer Enhedslisten – på et højere plan selvfølgelig.
Jeg fokuserer som socialminister på, at vi sikrer virksomme, vidensbaserede indsatser, som bringer mennesker, familier længere ind i fællesskaber.
Og jeg anerkender ikke, at økonomi er det eneste kriterium, der bliver diskuteret.
Men vi må jo bare konstatere, at for måske 80 eller 90 pct. af den her debats vedkommende har det alene handlet om økonomi.
Og så er det bare, jeg siger, at der er det dæleme også vigtigt, at vi får diskuteret de sociale indsatser, som lige præcis skal være med til at bringe mennesker tættere på arbejdsmarkedet og længere ind i fællesskaberne.
Pernille Skipper (EL), 2017-02-21:
Okay, så bliver jeg nok lige nødt til at følge op.
Det er bare, fordi jeg tror, vi skal have kigget på den der overenskomst, som ministeren henviser til, hvor man får færre penge ud af at arbejde som kassedame i forhold til det tidligere kontanthjælpsniveau.
Det giver vel ikke ret meget mening, men det er der sikkert nogen der kan tjekke efterfølgende.
Jeg skal bare lige være sikker på, at jeg forstår det: Når det handler om at få folk i arbejde med regeringens økonomiske incitamenter, kan man godt nøjes med at tale om økonomi.
Altså, jeg skal bare vide, om vi skal tale om økonomi, eller vi ikke skal tale om økonomi, når vi taler om sociale problemer, for ministeren siger lidt begge dele.
Mai Mercado (KF), 2017-02-21:
Det var jo præcis derfor, vi lavede kontanthjælpsloftet, og det er også præcis derfor – altså at det skal kunne betale sig at arbejde – at vi bakkede op og var med til at iværksætte kontanthjælpsreformen sammen med den daværende S-R-SF-regering.
Det var simpelt hen for at sikre, at der er en tilskyndelse til at arbejde, og at den er tilstrækkelig stor til, at gevinsten gør, at man kan se ideen i at gå i arbejde frem for at være på offentlig forsørgelse.
Pernille Skipper (EL), 2017-02-21:
Jeg har bare et enkelt lille spørgsmål.
Jeg tror ikke engang, jeg har behov for det opfølgende, selv om det er muligt.
Jeg hørte lige ministeren sige, at det var useriøst kun at tale om økonomi, når man taler om sociale problemer.
Så kan jeg bare ikke forstå, hvorfor regeringen har lavet en kontanthjælpsreform, der kun handler om økonomi og baserer sig på, at dårligere økonomi får folk i arbejde.
Altså, hvor i kontanthjælpsreformen gør man alle de der ting for at løse sociale problemer, som ministeren står og insisterer på at vi skal tale om, men som ministeren i øvrigt ikke har nogen konkrete bud på?
Trine Torp (SF), 2017-02-21:
Så synes jeg, man skal kigge på den kolonne igen, hvor der står noget om et gift par med to børn, der både bliver ramt af kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-02-21:
Jeg står fuldstændig fast på, hvad jeg sagde før.
Jeg sagde, at det er – nu siger jeg så ordet – løgn, hvis ordføreren ikke ved, at når ordførerens parti engang kommer til, vil der være 500 mio. kr.
Jeg går ud fra, at ordføreren er klar over, at når ordføreren engang kommer til og skal lave reformer, så vil der være mere end 500 mio. kr. at gøre godt med, ellers så kan ordføreren og ordførerens parti jo finde de 500 mio. kr.
Ordføreren ved godt, at det kan enhver regering.
Derfor er det udtryk for, ja, nu vil jeg ikke bruge ordet så, man må ikke sige hykleri her i Folketingssalen, men det er da spøjst, at ordføreren kan holde en brandtale om, hvor frygteligt det her kontanthjælpsloft er, og så vil man ikke sige: Det fjerner vi selvfølgelig.
Måske hænger det sammen med, at ordførerens parti godt ved, at incitamenter virker, og derfor selv har lavet flere reformer, hvor man indfører økonomiske incitamenter – det være sig både over for kommuner og over for borgere.
Og når man har siddet med socialdemokratiske ministre, ved man, at de i hvert fald godt ved, at det virker.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2017-02-21:
Tak for det.
Jeg synes, det er imponerende, så meget ordføreren kan komme op at køre over alt det, han ikke mener.
Altså, jeg har ikke tænkt mig at stå og bruge hverken ord som løgner eller hykler, det vil jeg lade ordføreren om.
Men jeg kunne da godt have tænkt mig, at bare en lille del af ordførerens tale handlede om, hvad ordføreren selv mener.
Er vi i mål med de her ydelser?
Er det der, de skal være, eller ser ordføreren gerne, at de kommer endnu længere ned?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-02-21:
Hvis man ser på de her ydelser, hvis man ser på kontanthjælpsloftet og sammenholder det med den fattigdomsdefinition, som ordførerens parti var bannerfører for, da ordførerens parti sad i regering, kan man se, at ydelserne ligger lige på grænsen.
Nogle er 1 pct. under, og mange af ydelserne til de forskellige familietyper ligger over.
Så i rigtig mange af især de kontanthjælpsgrupper, hvor der er forsørgere, ligger ydelserne over grænsen i den tidligere regerings egen fattigdomsdefinition.
Så det er også det der med at smide det her ord fattigdom rundt.
Er det dækkende?
Yildiz Akdogan (S), 2017-02-21:
Ordføreren bruger nogle meget stærke vendinger.
Ordføreren har brugt ord som sjov og hyklerisk, bl.a. til min kollega hr. Ane Halsboe-Jørgensen.
Ordføreren siger, at når der bliver samlet nogle penge ind, skal de også bruges.
Men der må være en årsag til, at organisationerne går ud og samler penge ind under den overskrift, at det er til fattige børn og familier – altså fattige børn og familier!
Det er vel ikke for sjovs skyld, at de gør det.
Det er vel, fordi der er brug for det.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-02-21:
Man kan ikke tage det, at der bliver samlet ind, eller at der bliver uddelt julepakker, og at det sker i stigende grad år for år, som et udtryk for, at de sociale problemer også bliver større og større.
Altså, det, at danskerne er villige til – efter at de også har betalt skat – at donere til frivillige organisationer, synes jeg er fantastisk.
Jeg ville ønske, at det civile samfund fyldte endnu mere.
Men jeg må også bare sige, at når man kan samle penge ind – og det er godt, at man kan det – så er det heller ikke så underligt, at pengene også bliver delt ud.
Hvis man kunne samle endnu flere penge ind, ville der også blive delt endnu flere penge ud – også selv om vi blev rigere.
Jeg tror, at det er det, der vil ske i fremtiden.
Jeg tror, at vi om 10 år – uanset at vi bliver rigere og mere velstående – temmelig sikkert vil skulle samle flere penge ind, fordi vi gerne vil hjælpe andre mennesker.
Men man kan ikke tage det som et udtryk for, at de sociale problemer også bare eksploderer i Danmark.
Det kan man ikke, det er useriøst.
Yildiz Akdogan (S), 2017-02-21:
Tak for det.
Ordføreren siger, at der ikke er sket den her sociale nedsmeltning; at vi ikke har set det her kaos, som blev talt op, så der er noget, jeg godt kunne tænke mig at høre ordførerens kommentar til.
Det er rigtigt, at vi ikke er gået under, og at der ikke sket et jordskælv, men for første gang i landets historie er der nogle organisationer, der er gået ind og har lavet en indsamling til fattige børn og familier.
Er det noget, som sker for sjov – for lige at bruge ordførerens eget ord?
Er det noget, man gør bare for sjov, eller er det, fordi der reelt er en udfordring for nogle familier, der netop ikke har det, der skal til for at få en hverdag til at fungere?
Pernille Skipper (EL), 2017-02-21:
Det kan kommunerne heldigvis gøre, og de gør det rigtig, rigtig ofte.
Det ændrer jo ikke på, kan man sige, at det er et afsavn, der nogle gange bliver lidt af nogle.
For andre er det noget andet.
Det kan f.eks. være forsikringer eller medicin.
Og noget af det, som de børn er belastet af, er bekymringer om deres forældres økonomi og fremtiden og familien og i langt mindre grad, om det er de rigtige sko, de går i.
Det synes jeg er problematisk.
Når børn går og tænker på budgetter og på, hvor huslejen skal komme fra, i stedet for at bekymre sig om, om de har de rigtige sko, så er det altså ikke et børneliv værdigt længere.
Så har vi et politisk ansvar for at gøre noget ved det.
Carl Holst (V), 2017-02-21:
Det er der, forskellen på SFI-undersøgelsen og Børnerådets rapport er: Den ene gik på, hvad barnets perception var, i forhold til hvad det gerne ville, og SFI-undersøgelsen gik på, hvad fakta var i forhold til reelle afsavn defineret som afsavn, man mente var problematiske i forhold til aktiviteter i fritidslivet, og hvad ved jeg.
Her kunne man netop også konkludere, at en række af de steder, hvor der så var reelle økonomiske udfordringer med at kunne deltage, gik kommunen jo ind, for det har kommunen mulighed for.
Pernille Skipper (EL), 2017-02-21:
Nej, jeg mener ikke, at det er noget, man har krav på, eller at det er noget, der skal definere, at man så har et kæmpe socialt problem, hvis man ikke har et par sko i det rigtige mærke.
Det mener jeg på ingen måde.
Det, jeg dog anerkender – og det tror jeg måske ordførerens børn kan nikke genkendende til – er, at børn nogle gange går op i sådan nogle sjove og mærkelige ting.
Det kan være en del af det der med fællesskabet.
Men det betyder ikke, at vi skal sætte ind med de store forhøjede sociale ydelser og alt muligt andet, hvis det eneste problem er, at børn ramt af kontanthjælpsreformen fra hr. Carl Holsts hånd mangler sko i et bestemt mærke.
Hvis det var det eneste problem, vi stod med, ville jeg slet ikke være så vred, som jeg er.
Carl Holst (V), 2017-02-21:
Grunden til, at jeg bad om ordet, er lidt i forlængelse af det spørgsmål og svar, der var mellem ordføreren og hr. Joachim B. Olsen, om undersøgelser.
Jeg går ud fra, at vi er enige om, at SFI-undersøgelsen var stor, grundig og velunderbygget, og hvad ved jeg.
Så er det rigtigt, at der var en undersøgelse fra Børnerådet.
Den undersøgelse fra Børnerådet er jo er lavet i en periode under en tidligere regering – før noget som helst fra den nuværende regering er blevet vedtaget.
Den er lavet i foråret 2015 – og jeg kan ikke tankelæse, men jeg kan se på ordførerens kropssprog, at ordføreren ikke er enig, men det er den altså bare.
Et af spørgsmålene i den undersøgelse, som var om fire parametre, efter hvilke man skulle vurdere, om man havde lidt afsavn, var: »Har du et par sko i et populært mærke, der passer i størrelsen?« Er ordføreren af den opfattelse, at det, at man ikke har et par sko i kendt mærke er et udtryk for et afsavn?
For så tror jeg, mine børn kunne påstå, at de har lidt afsavn.
Pernille Skipper (EL), 2017-02-21:
»Det kan ordføreren søreme bide spids på«, var det, jeg sagde.
Enhedslisten synes, at det her er en hamrende vigtig reform at få lavet om, fordi den omfordeler med den tunge ende nedad, og fordi den skaber fattigdom, og fordi den forringer mulighederne for, at mennesker kommer ud af sociale problemer.
Der er sket mange skrækkelige ting, men vi synes, det måske er noget af det mest skrækkelige, der er sket, i den korte tid, regeringen har siddet med Dansk Folkeparti som støtteparti.
Vi er så ærgerlige over, at vi ikke kan få Socialdemokratiet til at love det, men Enhedslisten vil slås for det til den dag, der er 90 mandater bag det.
Det betyder også, at det bliver noget af det første, vi skal snakke om, når flertallet forhåbentlig skifter næste gang.
Pernille Bendixen (DF), 2017-02-21:
Jeg hørte simpelt hen ikke svaret.
Det beklager jeg.
Vil ordføreren være sød at gentage?
Pernille Skipper (EL), 2017-02-21:
Det kan ordføreren søreme bide spids på.
Pernille Bendixen (DF), 2017-02-21:
Tak for det.
Som jeg spurgte den tidligere ordfører, må jeg også ligesom spørge den nuværende ordfører: Hvis Enhedslisten får regeringsmagten eller bliver støtteparti til en regering, vil man så rulle kontanthjælpsreformen tilbage?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2017-02-21:
Det er da imponerende, at jeg stiller et helt stille og roligt spørgsmål til ordføreren om ordførerens egen politik, og hele svaret så alligevel handler om mit parti.
Nu prøver jeg igen helt stille og roligt: Kunne ordføreren ikke bare gøre os alle sammen en lille smule klogere på, hvad Liberal Alliance egentlig vil i forhold til socialpolitikken?
Er ydelserne, som de skal være, eller vil vi gerne længere ned ad den her vej i jeres optik?
Det er et meget simpelt ja/
nej-spørgsmål i virkeligheden, så hvis ordføreren kunne uddybe det i stedet for kun at tale om alle os andre.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-02-21:
Jamen hvis det kommer til kontanthjælpen, nu bliver der spurgt specifikt ind til den, så synes vi, og det er vores politik, at det vil være fornuftigt at tage udgangspunkt i den kontanthjælpsreform, som Socialdemokratiet var bannerfører for.
Vil det være så frygteligt?
Socialdemokratiet synes, at det ydelsesniveau er godt nok, hvis man 29.
Så kan det også være, at det godt kan gå, hvis man 39.
Så det er vores politik.
Socialdemokratiets kontanthjælpsreform skal gælde for alle.
Carl Holst (V), 2017-02-21:
Man kan kalde det en præcisering.
Rockwool Fonden siger jo netop, at på alle leder og kanter, for par, enlige, enlige med børn, par med børn er minimumsbudgetterne under det nuværende kontanthjælpsloft.
Derfor er det ikke fair over for hr. Joachim B. Olsen at give udtryk for, at Rockwool Fonden siger det modsatte af det, han netop siger, når han stiller spørgsmål om kontanthjælpsloftets størrelse.
Det er ikke fair, når Rockwool Fonden siger noget andet.
Trine Torp (SF), 2017-02-21:
Jeg tror ikke, jeg fik præciseret det ordentligt, for dem, som det handler om, er dem, der samtidig bliver ramt af 225-timersreglen.
Carl Holst (V), 2017-02-21:
Jeg vil bare sikre mig, at jeg ikke har hørt forkert.
Gav ordføreren udtryk for, at Rockwool Fondens minimumsbudgetter lå over kontanthjælpsloftet – altså underforstået, at man ifølge Rockwool Fondens budgetter kunne se, at det var højere, end kontanthjælpsloftets niveau er?
Eller hørte jeg forkert?
Eller kom ordføreren til at sige noget forkert?
Trine Torp (SF), 2017-02-21:
Altså, det er jo rigtigt, at huslejen er dyrere i de store boliger, men det der beløb har jeg aldrig nogen sinde hørt nogen forvente staten skulle gå ind at dække.
Pernille Bendixen (DF), 2017-02-21:
Det tolker jeg så, som at ordføreren mener, at det faktisk er statens ansvar at sørge for, at folk kan blive boende i deres bolig.
Trine Torp (SF), 2017-02-21:
Jeg synes faktisk, at det er os som fællesskab, der har et ansvar for, at vi sørger for, at folk ikke er nødt til at flytte rundt i hele landet og bl.a. flytte ud til nogle af de yderområder, som i forvejen har rigtig mange sociale problemer at kæmpe med, fordi de ikke har råd til at blive boende.
Det har også nogle menneskelige konsekvenser for nogle børn, der går i en skole, som går i en daginstitution, eller det kan være familier, hvor mor og far er gået fra hinanden, og hvor den ene forælder så er nødt til at flytte langt væk fra det familieliv, de ellers havde fået organiseret sig omkring.
Så jeg mener faktisk, at vi har et ansvar for ikke at skabe dårligere livsbetingelser for børn.
Pernille Bendixen (DF), 2017-02-21:
Det var lige i forhold til det her med at bo og det med husleje, og at nogle må flytte og sådan noget.
Det må de givetvis.
Mener ordføreren, at det er statens ansvar at sørge for, at folk kan blive boende i deres bolig?
Trine Torp (SF), 2017-02-21:
Det kommer jo an på, hvilke udgifter man har.
For hvis man har sat en meget lav husleje – og det er det, der er i de beregninger, som ligger fra regeringens side – så kan det nås for det beløb.
Men rigtig mange kan jo netop ikke bo for de penge med en familie.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-02-21:
Jeg spørger igen, og det er et meget enkelt spørgsmål.
Er en enlig mor med tre børn fattig med 20.300 kr. udbetalt?
Det er det, man har, når kontanthjælpsloftet er der.
Er man fattig som enlig mor med tre børn og 20.300 kr. udbetalt hver måned?