runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2020-12-15:
Tak for det.
Jeg ville ønske, jeg kunne gøre det lige så kort som hr. Ole Birk Olesen, men det kan jeg jo nok ikke helt slippe af sted med.
Tak til alle ordførerne for de faldne bemærkninger.
Som I alle sammen ved, og som også alle i den brede offentlighed ved, står vi fortsat i en situation, hvor corona har en stor indflydelse på hverdagen for os alle, og vi må desværre også erkende, at pandemien stadig væk vil have konsekvenser for både lønmodtagere og arbejdsgivere i begyndelsen af det nye år.
Derfor foreslår vi i dag med det her lovforslag, at vi forlænger de tre ordninger på beskæftigelsesområdet, der ellers ville udløbe den 31. december i år.
For det første foreslår vi, at vi forlænger retten til sygedagpenge for både personer i øget risiko og deres pårørende i husstanden.
Risikogruppen skal selvfølgelig heller ikke i begyndelsen af næste år føle sig presset til at gå på arbejde og risikere at blive alvorligt syge eller til at skulle sige deres job op i den svære situation, vi står i lige nu.
På samme måde skal deres nærmeste pårørende heller ikke være utrygge ved muligheden for at bringe smitte med hjem efter at have været på arbejde.
For det andet foreslår vi, at vi forlænger den ordning, der sikrer, at forældre, der ikke kan arbejde hjemmefra, kan få barselsdagpenge de dage, hvor de på grund af corona må passe deres barn derhjemme.
Med forlængelsen sikrer vi, at forældre ikke fanges i en vanskelig situation, hvor de må blive hjemme fra arbejde og være bekymrede for at miste deres job eller indtægt.
For det tredje foreslår vi, at suspensionen af arbejdsgiverperioden forlænges, så den fortsat kan være med til at afbøde de økonomiske konsekvenser for arbejdsgivere, der har medarbejdere, der er ramt af coronavirus.
Det betyder, at arbejdsgivere kan få sygedagpengerefusion allerede fra første fraværsdag for de ramte medarbejdere.
De selvstændige erhvervsdrivende, der er omfattet, vil også kunne modtage sygedagpenge fra kommunen fra den første sygedag.
Lovforslaget er derfor en af brikkerne, der skal hjælpe os til at komme igennem den svære situation, vi står i.
Tak for ordet, og tak til partierne for behandlingen.
Pause Pause (Pause), 2020-12-15:
Mødet er udsat.
Orla Hav (S), 2020-12-15:
Tak for det, formand, og tak for de salomoniske ti sekunder.
Vi behandler L 116, lov om konkurrenceloven og straffeloven.
Den økonomiske udvikling i Danmark, ja, i hele den vestlige verden, bygger i høj grad på sund konkurrence.
Det gælder, når teknologier dyster om at være bedst, det gælder, når materialer skal vælges, og det gælder, når priser skal fastsættes for en ydelse.
De fleste partier deler opfattelsen af, at konkurrence er en vigtig faktor for udvikling i og af et samfund.
Der findes forskellige gradueringer af synet på sund konkurrence og dens vilkår.
For Socialdemokratiet er det vigtigt, at sund konkurrence er kædet sammen med fair og lige konkurrence, og til sikring af, at der gælder fair og lige regler omkring konkurrence, er det væsentligt at sikre gennemsigtighed og åbenhed omkring vilkårene for konkurrencen.
Vi ser L 116 som en præcisering af de vilkår, der skal gælde for konkurrence.
Det er glædeligt, at ophavet til L 116 er EU og dets bestemmelser, for det er med til at sikre, at konkurrencereglerne gælder ved konkurrence på tværs af grænserne.
Når vi har et stærkt ønske om fair og lige konkurrencevilkår kombineret med gennemsigtighed, er det også ønskeligt at kunne håndtere reglerne med fornuftige beføjelser til de myndigheder, der skal sikre, at konkurrencereglerne overholdes.
Det er suppleret med, at man åbner for indførelse af et civilt bødesystem, hvor virksomheder og virksomhedssammenslutninger kan pålægges såkaldte civile bøder ved domstolene inden for civilprocessens rammer og under iagttagelse af de tilhørende retssikkerhedsgarantier samt de yderligere retssikkerhedsgarantier, som er gældende efter EU-retten.
L 116 præciserer bestemmelserne om den uafhængighed, som Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen allerede har i dag, og ydermere indeholder lovforslaget bestemmelser om aktindsigt, gensidig bistand til andre EU-landes konkurrencemyndigheder og justerede regler om forældelse.
L 116 fastslår, at Danmark, ligesom de øvrige EU-lande, lader direktivets bestemmelser gælde for både sager efter EUF-traktatens regler og efter de danske konkurrenceregler, som indholdsmæssigt er de samme som de europæiske.
Set med socialdemokratiske briller er L 116 en fornuftig indhegning af vilkårene for konkurrence.
For konkurrence er et sundt princip, der er med til at sikre borgerne, forbrugerne, virksomhederne og samfundet de bedste løsninger til den rigtige pris, hvis de hviler på lige og fair vilkår.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-12-15:
Det er jo i hvert fald klart med det her lovforslag, at regeringen ikke selv har lagt nye penge ind i trepartsaftalen til at styrke praktikpladsområdet.
Men mit spørgsmål går egentlig på den bekymring, som jeg i hvert fald også har hørt fra nogle af skolerne.
I dag prøver man at hjælpe 20 pct., og det lykkes desværre ikke i alles tilfælde.
Nogle får en skolepraktikplads, og nogle ved vi jo godt bliver nødt til enten simpelt hen at skifte deres uddannelse eller gå i stå i deres uddannelse.
Nu skal man jo levere praktikpladser langt tidligere i forløbet, og der hører jeg fra nogle af skolerne, at man har en bekymring om, hvorvidt man så egentlig har ressourcer nok til at hjælpe dem, der har allermest behov for det, hvis man lige pludselig også skal til at hjælpe 20 pct. af dem, der måske egentlig har været selvkørende i det system, vi har i dag.
Og det var egentlig spørgsmålet, om ordføreren deler den bekymring, vi har hørt fra sektoren.
Jakob Sølvhøj (EL), 2020-12-15:
Jeg har bemærket, at skoleledere på store skoler har sat spørgsmålstegn ved, om der er ressourcer nok.
Det må vi jo se i det her forløb.
Nu er det jo ikke, som det er fremgået, noget, som vi har aftalt her i Folketinget, men noget, som vi udmønter fra trepartsforhandlingerne.
Så der må vel have været en tillid til blandt parterne, at man kunne løse det på den her måde.
Men vi er i hvert fald helt åbne, og er der et behov for yderligere midler til erhvervsskolerne, er det ikke Enhedslisten, som dér vil stikke en kæp i hjulet.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-12-15:
Vores erhvervsuddannelser er vigtige, og i dag med L 120 får vi jo her endelig vedtaget en mere rimelig balance mellem udgifter og indtægter i arbejdsmarkedsuddannelsesbidraget, en trepartsaftale, der nu er kommet i hus efter flere måneder, og nu skal erhvervslivet ikke betale mere ind til praktikordninger, end hvad rimeligt er.
For præcis et år siden var det jo faktisk Venstre, der, hvor vi, tror jeg, også var her i salen, gjorde opmærksom på, at de her AUB-midler hobede sig op og samlede støv på en såkaldt uddannelseskonto mere, end hvad godt var, og Rigsrevisionen kritiserede jo også senere, at de her midler bare stod der og samlede støv.
Og da covid-19 ramte os og erhvervslivet måtte lukke ned og rigtig mange unge lige pludselig kom i klemme både på deres erhvervsuddannelser og deres praktik, så var det jo, at vi heldigvis fik vedtaget, at nu skulle erhvervslivet stoppe deres indbetaling til AUB for resten af året, indtil vi ligesom fik løst den her udfordring med AUB-midlerne.
Regeringen og ministeren tog så heldigvis initiativ til trepartsforhandlinger – jeg tror, det var i august – og nu er der landet en aftale her i november, og det er jo glædeligt.
Det er glædeligt, at vi har et system, hvor parterne kan mødes og lande en fælles aftale.
Men vi må jo ikke tro, at det her løser alle problemerne på vores erhvervsuddannelser, og der er også lige et lille men ved det her, og det er, som der også blev sagt af en tidligere ordfører, at det jo også er vigtigt, at det offentlige tager sit ansvar på sig i forhold til deres uddannelsesinstitutioner – dvs. i høj grad regionerne og kommunerne ud over også offentlige virksomheder som sådan.
Der er det jo lidt betænkeligt, at der her står, at regionerne nu faktisk kan fritages for ansvaret for så at indbetale deres merbidrag for de her 1.780 praktikårselever.
De nærmest forsvinder ud af opgørelsen.
Det virker lidt uforståeligt.
Men konsekvensen er jo måske, at arbejdsgivere skal løfte en relativt større del af ansvaret for at uddanne faglærte, og det synes vi er et forkert signal at sende.
Det skal måske også lægges direkte over i kommunerne, men der står egentlig ikke, at de skal tage det ansvar.
Men de fritages automatisk.
Til gengæld skal virksomheder, f.eks. i hjemmeplejen, derimod manuelt ansøge om en merbidragsfritagelse, og det er lidt uhensigtsmæssigt med sådan en forskelsbehandling over for erhvervslivet.
Vi synes, at det skal gøres mere smidigt og mere enkelt, og der skal ikke forskelsbehandles mellem det private og det offentlige.
Når det er sagt, må vi med hensyn til vores eud ikke hvile på laurbærrene og tro, at nu kører det.
Der er mange udfordringer.
I går så vi også, hvordan udsatte unge har svært ved at blive fastholdt på deres uddannelse.
Der er kun en gennemførelsesprocent på 15, og der er på eud generelt et frafald på 30-40 pct.
Så jeg håber virkelig, at vi sammen i det næste år – i 2021 – kan tage en ordentlig drøftelse om eud-uddannelserne og kan skabe lidt nytænkning omkring dem og selvfølgelig også, hvordan vi så kan hjælpe dem, der skal have længere tid til at gennemføre dem.
Tak for ordet.
Jens Joel (S), 2020-12-15:
Tak for det, og tak for talen – selvfølgelig også for den sidste del, som handlede rigtig meget om de unge, som det her jo også handler om nu.
Nu talte ordføreren meget om erhvervslivet og efterlyste større smidighed og større enkelhed, tror jeg at jeg hørte.
Men kan ordføreren ikke bekræfte, at det med den her aftale jo faktisk bliver mere enkelt med indbetalingerne til AUB?
Og det bliver jo faktisk også mere smidigt, i hvert fald hvis jeg forstår ordføreren ret, nemlig at smidighed betyder, at man skal betale det, der kræves, for at der er balance i ordningen.
Så jeg vil bare høre, om ordføreren kan bekræfte, at det faktisk er det, vi gør for erhvervslivet nu.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-12-15:
Indledningsvis vil jeg sige, at det er rigtigt, og det sagde jeg også, men går man ned i detaljerne – og djævlen ligger nogle gange i detaljen – på lige præcis det regionale niveau, kan man jo se, at man dér bare kan fritages automatisk, mens de private, der f.eks. også arbejder i hjemmeplejen, skal søge manuelt om at blive fritaget for det merbidrag.
Der er altså lidt mere administrativt bøvl for virksomhederne, når man går ned i det.
Vi vil bare sige, at det skal være lige, uanset om man er kommunal eller privat.
Jens Joel (S), 2020-12-15:
Det er klart, at djævlen ligger i detaljen – og således oplyst omkring det.
Men jeg synes, at det, der har været vores hæmsko i forhold til det her, jo i virkeligheden har været, at det har været meget, meget kompliceret og meget svært at gennemskue.
Og det, der ligesom er skønheden i den her aftale, som arbejdsgiverne jo i parentes bemærket har været med til at lave, er, at vi faktisk får en større sammenhæng mellem indbetalinger og udbetalinger og også en større gennemskuelighed.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-12-15:
Det bekræfter jeg fuldstændig, og det er jo det glædelige ved den her aftale, altså at der kommer mere balance mellem udgifter og indtægter, at det er mere forenklet, og at der er nogle bedre økonomiske incitamenter til at oprette praktikpladser.
Så vi synes jo, det er en god aftale.
Men der er jo altid lige et men.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-12-15:
Jeg skal prøve at gøre det kort og spørge ordføreren om to ting.
For det er jo rigtigt, at vi nu kommer til at få et AUB-bidrag, der forhåbentlig ikke har de her store strukturelle ubalancer fra år til år, fordi det kommer til at skulle matche indtægter og udgifter årsmæssigt på det aktivitetsafhængige.
Ser ordføreren, at der er noget til hinder for, at man kunne have gjort det allerede i december sidste år i forbindelse med L 60, hvor Det Konservative Folkeparti og Venstre og Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige og Liberal Alliance havde et ændringsforslag, der jo sådan set var med til at sikre, at vi fik en balance i AUB-systemet?
Det er den ene del.
Den anden del er omkring åbenhed i systemet, som det her lovforslag jo ikke ændrer på.
Det fik vi også dokumenteret i den tekniske gennemgang af lovforslaget.
Et svar til hr. Jens Henrik Thulesen Dahl om opgørelser i 2019 viser, at der blandt de statslige arbejdsgivere er 80 pct., der ikke lever op til deres måltal.
Af de regionale er der 83 pct., der ikke lever op til deres måltal.
Når ordføreren får sådan nogle tal, som så indgår i svaret fra ministeren, i forhold til at det offentlige ikke leverer på sit arbejdsgiveransvar og sit uddannelsesansvar, får det så ordføreren til at tænke, at vi med fordel kunne have noget mere åbenhed omkring både det privates og også for den sags skyld det offentliges arbejdsgiveransvar?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-12-15:
Tak for begge spørgsmål.
Jeg vil sige, at den debat omkring L 60, vi havde sidste år, har vi jo på en eller anden måde nu.
Altså, det har bare taget os et år at nå hertil, men det var egentlig det, vi gerne ville med det, Venstre fremsatte der i forbindelse med L 60.
Der kunne vi have handlet, og det havde været rettidig omhu, også hvis vi havde gjort det her inden corona og alle de her forhandlinger.
Så det er jo nærmest et år for sent.
Men heldigvis bedre sent end aldrig.
Med hensyn til åbenhed er det enormt vigtigt, at der bliver sat fokus på, at det offentlige skal tage sin del af ansvaret på uddannelsesområdet, i høj grad.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-15:
Jeg vil egentlig bare tilslutte mig mange af de gode ting, der er sagt her fra talerstolen, og som også blev sagt af den tidligere ordfører.
Vi hilser det velkommen, at det er en mere fleksibel løsning på det her AUB-bidrag.
Vi vil jo rigtig gerne sikre, at flere på erhvervsuddannelserne også har en praktikplads osv.
Det synes vi er rigtig positivt.
Det her kommer jo af en aftale, som blev lavet, også før vi i Nye Borgerlige sad i Folketinget.
Jeg synes bestemt, vi kan glæde os over, at man i hvert fald med det her lovforslag går et skridt i den rigtige retning, også baseret på den trepartsaftale, der er lavet.
Vi har nogle spørgsmål i forbindelse med udvalgsbehandlingen, for vi undrer os også lidt over nogle af de ting, som bl.a. DA anfægter i høringssvaret, altså både det her med, at man sådan helt fritager regionerne automatisk, men at de private skal ansøge om det – den her forskelsbehandling – men altså at regionerne egentlig bare bliver fuldstændig fritaget fra at etablere de her pladser.
Så vi vil afvente svarene på vores spørgsmål i udvalgsbehandlingen, inden vi tager endelig stilling til, hvordan vi stiller os til det her lovforslag.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-12-15:
Tak for det og også for anerkendelsen i forhold til det forarbejde, der jo sådan set er grundstenen til det lovforslag, vi står med nu.
Jeg vil egentlig også sige tak for det tilsagn om åbenhed fra ministeren, hvis jeg sådan skal være i julestemning og har hørt det rigtigt.
Og man kunne vel ikke drømme om, at det så ville imødekommes via et ændringsforslag til nærværende lovforslag; det er nok for meget at ønske sig her i den søde juletid, at vi allerede kunne få åbenhed ind i nærværende lovforslag – men hvis det ikke er tilfældet, håber jeg, at ministeren vil svare på: Hvornår er det så, at vi kan få åbenhed om det her?
For en forudsætning for, at vi også kan begynde at holde arbejdsgiverne – offentlige såvel som private – langt hårdere op på deres uddannelsesansvar, er jo også, at vi i langt højere grad kan følge med i, hvem der leverer, og hvem der ikke leverer.
Det var egentlig derfor, at jeg fremdrog nogle af tallene – både i kroner og øre for merbidraget, men også med hensyn til hvor mange procent det er af f.eks. de offentlige arbejdsgivere, der ikke lever op til deres målopfyldelse.
Og jeg synes faktisk, at det er pinligt, at det svar, som ministeren har givet til hr. Jens Henrik Thulesen Dahl, viser, at over 80 pct. af de offentlige virksomheder i 2019 ikke levede op til deres uddannelsesansvar.
Så hvornår kan vi forvente den her større åbenhed?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-15:
Faktisk er det sådan, som jeg har fået det fortalt af mit system – det er jo dem, man spørger, hvad det ene og det andet kræver – at den del, der handler om at skabe åbenhed på det aggregerede niveau, faktisk ikke kræver lovgivning; det kræver alene en drøftelse med AUB.
Og det vil sige, at vi egentlig med det samme ville kunne gå i gang med at få skabt den del af åbenheden.
Så har vi i aftalen lagt ind, at der er åbenhed bag et login, sådan at dem, der sidder og arbejder med at skaffe lærepladser, kan se, hvilke virksomheder der har taget nok lærlinge så at sige i forhold til deres målratio, og hvem der ikke har.
Og det bliver ekstremt konkret.
Altså, der ville man kunne se virksomheder, adresser og telefonnumre, sådan at man simpelt hen kan sidde helt konkret og få lavet aftaler med de virksomheder, som ikke har taget nok lærlinge.
Og der har vi så som en del af aftalen gjort det muligt, at man kan få adgang til de her oplysninger, hvis man arbejder med lærepladsopsøgende arbejde på skolerne og i de faglige udvalg.
I forhold til det med det aggregerede niveau skal vi som sagt bare – i gåseøjne – tage en drøftelse med AUB; vi behøver ikke at have en lovbehandling for det.
Og det vil vi gerne sætte i værk umiddelbart.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-12-15:
Det, ministeren siger her til sidst, synes jeg lyder rigtig positivt, altså om, at vi kan få åbenhed i systemet.
Og jeg er helt enig med ministeren i, at der selvfølgelig vil være forskel i detailniveauet, også sådan af en eller anden form for diskretionshensyn.
Men når det så er sagt, er der jo også behov for, at vi kan følge med, også når vi taler om de offentlige arbejdsgivere, hvor arbejdsgiveransvaret nogle gange kan være diffust.
Altså, jeg mindes ikke som minister at have fået at vide, f.eks. hvilke offentlige arbejdspladser der ikke leverede på deres uddannelsesansvar, og det er jo faktisk noget, som jeg synes det ville have været helt relevant at Folketinget løbende kunne følge med i.
DSB og Region Hovedstaden – nu nævner jeg bare to af dem, jeg nævnte i min indledende tale – ligger helt som topscorere med hensyn til ikke at leve op til deres uddannelsesansvar.
Så der er behov for, at vi sådan set også i det her hus ved, at de offentlige arbejdsgivere i den grad svigter de unge, der har behov for en praktikplads.
Jeg vil gerne stille et sidste spørgsmål om det praktikpladsopsøgende arbejde, hvor ministeren jo siger, at nu skal man også tage sig af de netop 20 pct. af eleverne, som også har svært ved det i dag: Vil ministeren tage initiativer til at målrette det taxametertilskud, som skolerne allerede får i dag, til at løfte den opgave, de jo egentlig allerede skulle have løftet for længst?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-15:
Bring de ting over, der er i forhold til det med åbenhed.
Men der kan være andet og mere, der ligger uden for det, og det vil jeg gerne vende tilbage til.
Så herfra et tilsagn om også at kigge bredere på det.
Så i forhold til det her med, hvorvidt vi vil hegne de penge ind, vil jeg sige, at det faktisk også ligger i aftalen.
For der er faktisk et beløb på 275 mio. kr., som Folketinget har sat af til præcis det lærepladsopsøgende arbejde.
Der er ikke nogen garanti for, at de penge bliver brugt til det, de er sat af til, og der har vi indgået den aftale med arbejdsmarkedets parter, at der fremadrettet skal være garanti for, at de penge bliver brugt på det.
Altså, så de bliver hegnet ind.
Så vil jeg bare sige i forhold til den debat, der har været tidligere her i salen, om, hvorvidt der er sat ekstra penge af fra regeringens side, at der jo er brugt 0,5 mia. kr. her, og det er AUB-penge, og så har regeringen sammen med støttepartierne sat 80 mio. kr. ekstra af til erhvervsuddannelserne i de kommende år.
Det betyder altså bare – for at sige det sådan – at den lærepladsopsøgende indsats er gået fra, at der var 275 mio. kr. til den, til at der nu konkret er knap 400 mio. kr., plus at vi har lagt 80 mio. kr. oveni til erhvervsskolerne.
Og det vil sige, at den samlede mængde af penge i systemet er blevet kæmpestor – og heldigvis for det, for det er utrolig vigtigt for vores samfund.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-15:
Jeg er også meget bekymret for, om skolerne skal løfte nogle opgaver, de ikke har midler til at løfte, især når man har skåret så meget på erhvervsuddannelserne, som man har over den sidste lange årrække.
Det er vi jo heldigvis holdt op med nu.
Vi har faktisk investeret nogle penge i erhvervsuddannelserne på den her finanslov, så det er jo rigtig godt.
I den her aftale ser jeg ikke, at regeringen har fundet ekstra penge, for det er en trepartsaftale mellem parterne om AUB'en, men heldigvis har vi jo fundet penge på finansloven til erhvervsuddannelserne.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-12-15:
Tak for det svar.
Så vil jeg egentlig gerne spørge ordføreren om noget andet, som ordføreren også var inde på i sin tale, nemlig den bekymring, der har været for skolerne, i relation til at de får flere opgaver, men ikke oplever, at økonomien følger med.
Vi kan så være mange, der ligesom synes, at de kunne starte med at bruge det praktikpladstilskud, taxametertilskud, de har fået, og som jo ikke er øremærket – uden at sige, at det er den eneste vej frem.
Men man kan løfte det der.
Derfor vil jeg også stille det spørgsmål til SF's ordfører, jeg har stillet til andre ordførere: Har SF fået øje på, at regeringen selv investerer penge på det her område?
For det kunne jo også være et bud på løsningen, i relation til hvordan vi kunne løfte området yderligere.
Jens Joel (S), 2020-12-15:
Nu starter ordføreren med at kommentere på, at man har brugt af opsparingen i en krisetid, og ja, det har man, og jeg er da virkelig glad for, at man indgik en trepartsaftale før sommer, som sikrede, at det her ikke blev den glemte årgang eller den forsømte årgang; at det ikke blev en coronaårgang på erhvervsskolerne, hvor ingen fik lærepladser, men at man faktisk brugte de midler, der var sparet op i den her ordning, eller en del af dem og sikrede, at arbejdsgiverne fik et større tilskud, når de tog lærlinge.
Det synes jeg var virkelig klogt og helt nødvendigt at gøre.
Det, jeg siger nu om balance, er jo, at det, man har aftalt, er, at nu laver man en, kan man sige, behovsafhængig AUB-ordning, sådan at det vil blive korrigeret.
Det er det, der er baggrunden for at regulere AUB-bidraget.
Det er balancen i det her forslag.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-12-15:
Nu tror jeg, at ordføreren roder 2016-aftalen sammen med den nuværende aftale.
Men grundmotoren i relation til det, der egentlig handlede om at sætte måltal, er jo 2016-aftalen, og det er rigtig vigtigt, at vi bygger videre på 2016-aftalen.
Men det, jeg egentlig spurgte ordføreren om, og som ordføreren ikke svarede på, var, i forbindelse med at ordføreren sagde, at nu havde man ligesom afsat tilstrækkelig finansiering.
Jens Joel (S), 2020-12-15:
Jeg ved ikke, om fru Ellen Trane Nørby har meget travlt med 2016-aftalen, fordi det var en anden regering på det tidspunkt, eller hvad det er.
Altså, jeg synes ikke, at der er noget dårligt at sige om 2016-aftalen – måske ud over det, at den jo ikke strukturelt set har løst problemet.
Vi er kommet et skridt i den rigtige retning, men det, som jeg – med al respekt – brugte mest tid på i min tale, var jo det forhold, at vi flytter ansvaret fra den enkelte unge og i øvrigt et, kan man sige, diffust arbejdsmarked, hvor alle fralægger sig ansvaret og siger, at det faktisk er skolerne, der skal sikre, at de unge har en læreplads.
Og det er det, der er det strukturelle greb ind i det her, som gør, at vi faktisk får bedre hold om det.