runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2021-12-09:
Som flere har været inde på, er det her jo ikke ligefrem nogen ny debat.
Det er en diskussion, vi har haft lige siden 2003, hvor vi for første gang oplevede den situation, at det var et meget snævert flertal, der sendte Danmark i krig.
Og jeg synes egentlig ikke, at det her bør være en diskussion om vores krigserfaringer – hverken i den første Irakkrig eller krigen i Afghanistan eller andre steder.
Jeg synes, det er en ret principiel diskussion i forhold til de folk, vi i givet fald sender ud.
Det er for mig det primære hensyn her.
Og det andet primære hensyn er Danmarks sikkerhedspolitik.
Når man vedtager at sende det danske forsvar ud på mission i en væbnet konflikt, tager man det ultimative skridt, kan man sige, i et lands sikkerhedspolitik.
Og jeg synes egentlig, det giver mening, at når man gør det, så gør man det med en eller anden form for bredt flertal – både af hensyn til de folk, der skal sætte livet på spil ude i den skarpe ende, men også af hensyn til at sikre kontinuiteten og opbakningen i befolkningen til den sikkerhedspolitik, man fører fra Folketingets og regeringens side.
Jeg er om nogen opmærksom på, at det er regeringens prærogativ at føre landets udenrigspolitik.
Det er ikke det, vi taler om her.
Det er også sådan i dag, at man skal spørge Folketinget, inden man går i krig – ikke på grund af beslutningen, men fordi man ikke kan have, at de gør det rent praktisk uden at få et budget og et forsvar til at gøre det, og det kræver jo i praksis i forvejen Folketingets opbakning.
Så man skal i Folketingssalen med det.
Det andet argument går så på, om det her strider mod grundloven.
Altså, jeg føler det ikke nødvendigt at lave nogen lov, og for den sags skyld behøver man heller ikke for min skyld at ændre forretningsordenen i Folketinget.
Det er sådan set det, vi gerne så.
Det er også det letteste.
Og det, der er lidt sjovt her, er jo, at jeg kan høre, at alle partier i Folketinget ønsker et bredt flertal.
Det har været smerteligt med den ene gang, vi gjorde det uden, og det har det været på forskellig vis for os alle sammen; det er der ikke grund til at træde mere rundt i.
Der er selvfølgelig ét godt argument, jeg hører, fra dem, der ikke har lyst til at støtte det her, nemlig: Hvor sætter man så den procentsats, som er minimum?
Hvordan gør man det?
Det forstår jeg godt man kan sige, og det synes jeg også er en drøftelse værd.
Jeg tænker personligt, at 60 pct. er et godt tal – så har man hugget lidt fra praksis i Europarådet, hvad angår nogle af de beslutninger, der er svære der, men man er også ved en eller anden grænse, hvor det ikke er urealistisk, at man kan opnå det, heller ikke hvis der er et enkelt eller to af de store partier, der er imod; så synes jeg heller ikke, det er sværere at sikre det.
Den politiske aftale skriver vi i hvert fald gerne under på, det skal ikke være nogen hemmelighed.
Jeg tror, det vil være godt for vores soldater.
Jeg tror, det vil være godt for det danske folkestyre.
Og jeg tror, det vil være godt for Danmarks sikkerhedspolitik.
Søren Espersen (DF), 2021-12-09:
Ja, det er korrekt.
Jeg har aldrig hørt nogen soldater udtrykke skuffelse over, at SF ikke var med i en beslutning.
Det er ikke, fordi jeg vil fornærme hr. Karsten Hønge, men det er ikke det, soldaterne går mest op i, skulle jeg hilse og sige.
Karsten Hønge (SF), 2021-12-09:
Så behøver jeg næsten ikke spørge igen.
Det er en bekræftelse af, at for Dansk Folkeparti er det ikke er det afgørende, at der er det brede flertal.
Man vil selvfølgelig helst have det, for det er jo indlysende, at det er bedst for de folk, vi sender ud – det er vi alle sammen enige om.
Men når det kommer til stykket, er et mandats flertal for at sende Danmark i krig nok for Dansk Folkeparti, uanset at man så selvfølgelig har arbejdet for det andet.
Søren Espersen (DF), 2021-12-09:
Det bedste vil være, at det er den rigtige beslutning, der bliver taget, om det så er med bare et mandats flertal.
Jeg synes, det må være det afgørende.
Hvis de partier, der så har flertal i den her sag, beslutter sig for, at det er det rigtige at gøre, så er det dét, man skal gøre, og så skal man ikke skele til det andet – det mener jeg ikke man bør.
Karsten Hønge (SF), 2021-12-09:
Det var en fin måde at afslutte talen på at citere Niels Hausgaard.
Man kommer igen ind på det her med flertallet.
Det er jo logik, at alle partier herinde altid arbejder for at få det største og bredest mulige flertal bag deres egne forslag – det går vi meget op i – så når hr. Mark Grossmann siger, at man arbejder for det bredest mulige flertal, vil jeg sige: Jo tak, det gør vi jo alle sammen.
Vi vil så gerne have, at alle kan se visdommen i vores egne forslag.
Men den dag, vi skal afgøre det, hvad er så er det vigtigste for hr. Søren Espersen?
Er det, at der er det brede flertal for at sende Danmark i krig, eller at der er flertal for det?
Søren Espersen (DF), 2021-12-09:
Selvfølgelig er det godt, hvis der er et bredt flertal bag beslutninger om at føre krig, ligesom det er ønskeligt, at der er et bredt flertal bag finanslove og andre love.
Men hvad er det så, man foreslår her?
Hvordan kan man afklare, om man har sådan et flertal på to tredjedele?
Det kan man kun ved at lægge det frem i Folketingssalen.
Det er helt omvendt.
Så det er i strid med et helt grundlæggende princip for, hvordan Danmark styres.
Så kan man spørge sig selv, om det er rimeligt og fornuftigt, at et mindretal skal kunne bestemme over flertallet i Folketinget i det her spørgsmål.
Det synes jeg ikke det er.
I forhold til selve beslutningsforslaget ser vi i Dansk Folkeparti problemer, omend vi som nævnt har stor sympati for den tanke, at så mange mf'er som muligt står bag en beslutning om at gå i krig.
Ifølge grundloven er det regeringen, som fører Danmarks udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Ved at indføre et krav om kvalificeret flertal, vil man måske kunne udvande det princip.
Krav om kvalificeret flertal bør bruges i forbindelse med afgivelse af suverænitet, som det fremgår af grundlovens § 20.
Det er Dansk Folkepartis holdning, at brugen af kvalificeret flertal fortsat skal være reserveret til forslag om afgivelse af suverænitet.
Et Niels Hausgaard-citat faldt mig i øvrigt lige ind.
Og jeg citerer: »For de fleste har jo magten, så det er så nemt/ Det bliver præcis, som de fleste har bestemt/ Men bliver vi kloge, bare fordi vi er mange i flok?/
Tænk så kloge vi ku' blive, hvis vi bare var nok!
/Men der er nu en ting, det ville være skønt at have vidst:/ Om de fleste er de bedste – eller bare de fleste?«
Så hvad angår forslaget, bliver det et nej herfra.
Mark Grossmann (V), 2021-12-09:
Jeg hørte godt, at der fra Socialdemokratiets ordfører blev sondret lidt mellem »bredt« og »bredere«, og det er også det, jeg prøver at undgå, fordi det bliver en kompleks diskussion, som i virkeligheden slet ikke handler om menneskeliv.
Jeg troede, at den diskussion, vi skulle have i dag, handlede om Danmarks krigsdeltagelse og de menneskeliv, som vi skal ned at forsvare.
Det ender lidt mere med »bred« og »bredt«, og det synes jeg måske er lidt ærgerligt.
Det, vi bare siger her fra Venstres side, er, at vi går efter det brede flertal, at få flest mulige med og få oplyst folketingsmedlemmerne, sådan at vi har et grundlag, som gør, at vi kan stemme ud fra det, som er vores bedste overbevisning, og den ideologi, vi nu engang har, og det skal vi jo være ærlige omkring, og vi skal ikke snakke udenom.
Anni Matthiesen (V), 2021-12-09:
Jeg synes jo, at det er en smuk tanke, altså det med, at man selvfølgelig skal have muligheden for at gøre noget ekstra.
Det gør man jo også allerede i dag forskellige steder.
Det er jo egentlig den rettighed, kan man sige, som de forskellige byråd rundtomkring i kommunerne har, nemlig at sige: Hvor skal vi sætte fokus, og hvor vil vi måske gerne gøre noget ekstra?
Om der er en eller anden mulighed for at lægge en form for bund, så man på den måde fik sikret kommunerne bedre, synes jeg at jeg har svært ved lige at gennemskue.
Men Nye Borgerlige er da velkomne til at komme med et eller andet oplæg til, hvordan det så kunne se ud.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-12-09:
Jo tak, jeg har siddet 4 år i Aarhus Byråd og arbejdet for Aarhus Kommune i en del år.
Jeg ved godt, at der er forskel på kommuner.
Det, det handler om for os, er jo at sikre en bund og sikre en ligeværdig mulighed for, at de penge ryger ud til det her plejecenter.
Så kan det være, at der er kommuner, der gerne vil gøre noget ekstra for at sikre, at vi får den forskellighed.
Jeg mener jo ikke, at der skal være en ensartethed i hele landet, men der kan jo godt være kommuner, der gerne vil gøre noget ekstra.
For at sikre, at der er en bund i de her grundlæggende kernevelfærdsydelser i hele landet, kunne man netop gøre det ved at lade pengene følge borgeren, så kommunen siger, at det er det her bundniveau, man altså skal kunne levere på.
Kenneth Mikkelsen (V), 2021-12-09:
Det helt korte svar på det spørgsmål vil jo være et ja, men et ja kommer i den her sal ofte også med et men bagefter.
Det er jo sådan i det her Ting, at vi bliver nødt til at prioritere; vi bliver nødt til at kigge på, hvordan det er, at vores samfund hænger bedst muligt sammen.
Det er selvfølgelig nemt at kigge ned i enkeltelementer og forholde sig til dem, men hvad er det for en afsmittende effekt, det vil have?
Og der bliver vi bare nødt til at gå ind i det med åbne øjne og sige, at det her forslag vil have en afsmittende effekt på vores beskæftigelse – det bliver vi nødt til at gå ind i med åbne øjne.
Dermed ikke være sagt, at vi ikke synes, at det her er en god idé, men vi bliver nødt til at kigge på det med åbne øjne.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-09:
Tak for det.
Jamen jeg har egentlig bare sådan et undrespørgsmål til Venstre, for jeg synes ikke rigtig, det fremgik af ordførerens tale: Mener Venstre, Danmarks Liberale Parti, at det er vigtigt, at danske familier har mulighed for selv at vælge, hvordan de vil prioritere deres tid de første vigtige år af barnets liv?
Kenneth Mikkelsen (V), 2021-12-09:
Tak for det, og det havde jeg sådan set gennemskuet, kan jeg afsløre.
Men det ændrer ikke på, at der er et behov for en finansiering, og det har man også selv skrevet i beslutningsforslaget.
Man kan kun bruge pengene en gang, og der har vi disponeret til anden side.
Så derfor er der for vores vedkommende behov for at kigge på finansieringen.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-12-09:
Tak for det.
Og tak for at bakke op om intentionerne; det glæder vi os til at arbejde videre med i udvalget, og – måske endnu vigtigere – når der kommer et blåt flertal.
Lad os få udskrevet det valg, så vi kan gøre noget mere for familiernes frihed.
Jeg vil egentlig bare lige oplyse ordføreren on noget i forhold til finansieringen: Det er jo sådan, at de der 130.000 kr. er det, som et barn i daginstitution koster, og udgiften til daginstitutionen, hvis barnet ikke er i daginstitutionen, er der jo ikke, så det finansierer skattefradraget.
Der, hvor der er et provenutab for statskassen, er, ved at der er nogle forældre, der vil arbejde mindre i en periode – og det finansierer vi så ved at sænke dimittendsatsen.
Så jeg ville bare oplyse om det, og jeg glæder mig til det videre samarbejde.
Jens Joel (S), 2021-12-09:
Tak for det.
Nu har jeg lige haft diskussionen med Nye Borgerliges ordfører om det her med det frie valg, og om jeg som politiker er bedre til at træffe beslutninger end familierne selv, og fru Marie Krarup peger jo så meget godt på et af de dilemmaer, der findes i det her, for jeg vil tro, uden at Nye Borgerliges ordfører sagde det, at Nye Borgerlige også ville synes, at det var et problem, hvis man isolerede sig i ghettoerne ved det her.
Så derfor er det frie valg jo ikke helt så frit for alle – i hvert fald ikke i den version, der er her.
Marie Krarup (DF), 2021-12-09:
Men der er det, at vi er enige med forslagsstillerne i, at vi skal bruge nogle af samfundets ressourcer på at støtte familierne til at passe deres børn selv.
Derfor vil vi opfordre til, at man laver en beretning på det her område, for vi har også nogle detaljer i det her beslutningsforslag, som vi anser for problematiske, bl.a. det her med, at man vil kunne isolere sig i ghettoerne med sine egne børn og tale tyrkisk og arabisk sammen, selv om vi sørger for, at forældrene har kendskab til dansk.
Vi er også bekymrede for, om sådan et skattefradrag ikke bliver meget, meget svært at administrere.
Men vi ser rigtig positivt på mange af tiltagene, så jeg tror, at en beretning kunne være en løsning.
Jens Joel (S), 2021-12-09:
Jeg ved ikke, om jeg helt blev klar over, om man stemmer ja eller nej til beslutningsforslaget, men skidt med det.
Jeg forstod godt pointen fra fru Marie Krarups side, og jeg startede jo med at sige, at den diskussion om, hvordan man får arbejdslivet og familielivet til at hænge sammen, synes jeg faktisk er en vigtig diskussion.
Dansk Folkeparti har haft andre forslag til, at man skulle kunne gå hjemme, som jeg husker det, og få dagpenge for at gå hjemme, og det rummer nogle af de samme udfordringer som det her forslag.
Det er jo, som ministeren også sagde, sådan, at man har frihed til at indrette sit familieliv, som man vil.
Her diskuterer vi, hvad det er, vi som samfund bruger de penge, vi ligesom har besluttet at disponere over i fællesskab, til.
Bruger vi dem til minimumsnormeringer og bedre forhold i daginstitutionerne, eller bruger vi dem til at lave skattefradrag eller for den sags skyld dagpengeoverførsler til familier?
Marie Krarup (DF), 2021-12-09:
I Dansk Folkeparti har vi meget stor sympati for det her beslutningsforslag.
Vi synes, det er en utrolig god idé at give familierne større mulighed for at tage sig af sine egne børn, og vi synes, det er ærgerligt, at Socialdemokraterne altid stikker en kæp i hjulet, når det drejer sig om det.
Men vi er bekymrede for, om det her beslutningsforslag måske kan give indvandrergrupper – ghettoer – for stor mulighed for at isolere sig ved at holde børnene hjemme.
Vi kan godt se, at der er sat nogle hegnspæle ned, men vi mener ikke, at der er sat nok ned.
Derfor snyder jeg og holder den som et spørgsmål til Socialdemokraterne, og så kan jeg så samtidig skælde ud over, at Socialdemokraterne endnu en gang spænder ben for, at man laver et forsøg på at give større frihed til de danske børnefamilier og give større mulighed for, at danske børn kan være hjemme hos familierne.
Jens Joel (S), 2021-12-09:
Det er jo en reel politisk diskussion.
Det har ikke noget at gøre med, at man kan indrette sit liv, som man vil –
det, der er spørgsmålet her, er, hvad staten eller vi som samfund giver støtte til.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-09:
Ikke overraskende får jeg jo ikke rigtig noget svar fra den socialdemokratiske ordfører på det, jeg reelt set spørger om.
Og nej, det her med at sætte skatten ned er jo at lade folk beholde flere af deres egne penge, så de netop kan indrette sig, som de selv vil, og så de netop kan skabe det gode liv.
Men jeg er nødt til at stille spørgsmålet til ordføreren igen, for ordføreren svarede ikke: Mener ordføreren reelt set, at ordføreren, Socialdemokratiet og politikerne ved bedre, hvordan familierne skal indrette deres liv, end familierne selv gør?
Jens Joel (S), 2021-12-09:
Nej, og når vi taler om samfundets penge, og hvad det er, vi understøtter, så er det jo ikke, fordi der er nogen af os, der mener, at det er politikernes penge.
Det er jo de penge, vi har aftalt med hinanden at smide ind i det fællesskab, som samfundet også er.
For det er jo velkendt, at man gerne vil skrue skatten ned – måske i endnu højere grad fra Nye Borgerlige og Liberal Alliances side – og det skal man jo bare fremsætte forslag om, men jeg synes ikke, man skal vælge at føre sin skattekrig under dække af, at det i virkeligheden handler om at skabe gode børneliv eller noget andet.
Man kunne også bare sige, at man gerne vil sætte skatten ned, og så vil det jo altid være nemmere for folk at få tid og råd til at gøre noget mere for dem selv
Mette Thiesen (NB), 2021-12-09:
Jeg er simpelt hen nødt til lige at rette ordføreren.
Det er ikke samfundet eller staten, der skal betale nogen for noget.
Det handler om, at folk får lov til at beholde flere af deres egne penge til at kunne prioritere, som de gerne vil.
Det er bare for lige at rette op på den misforståelse, som tilsyneladende tit opstår hos Socialdemokratiet, om, at det er statens eller samfundets penge – det er det altså ikke.
Det er folk egne penge, som de har betalt i skat, og som de får lov at beholde lidt flere af.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig spørge lidt ind til det med det frie valg, som også blevet nævnt nu her: Vil det sige, at ordføreren for Socialdemokratiet mener, at ordføreren, Socialdemokratiet og politikerne ved bedre end de forældre, der faktisk ønsker at lave den her prioritering – ja eller nej?
Og tak for at præcisere det eller i hvert fald komme et stykke ad vejen med det.
Altså, det her handler om små børn.
Vi ved, at de første 1.000 dage af et barns liv er de allerallervigtigste.
Og vi ved også godt, at hvis der går noget galt i de første 1.000 dage, hvis man ikke har den her gode, harmoniske osv. start på livet, så kan det også ende med at få nogle konsekvenser til sidst.
Så jeg er bare nødt til at spørge igen: Hvad er vigtigst for Venstre?
Jens Joel (S), 2021-12-09:
Hvis det er et resultat af fuldstændig frihed – men der tror jeg, at jeg måske har det lidt anderledes end Liberal Alliances formand i forhold til også at se på strukturer.
Det er jo rigtigt, at der er forskel på lønninger i forskellige job, men selv når man korrigerer for forskellige job, er der også forskel på lønninger mellem mænd og kvinder, og det kan ordføreren ikke forklare med henvisning til frie valg.
Det er opstået af noget andet, og det er den diskussion, vi selvfølgelig også er nødt til at have med hinanden, hvis vi fra samfundets side skal betale for at bidrage til en strukturel ulighed.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-12-09:
Det er ikke fællesskabets penge, det er borgernes penge, og i det her tilfælde er det jo så familien, der får lov til at beholde lidt flere af deres egne penge for at få mere frihed.
Jeg må bare sige noget.
Og ordføreren må forklare mig, hvorfor ordføreren har så meget imod, at der findes kvinder derude, der synes, at det er vigtigere at have mere tid med børnene end at få en høj løn og en god karriere.
Jeg kan ikke forstå det.
Lotte Rod (RV), 2021-12-09:
Det må Louise også gerne.
Jeg synes bare ikke, at vi skal bruge det, der er fællesskabets penge, på at understøtte den udvikling.
For det er alle steder Louiser, der gør det.
Det er jo mødrene, der gør det.
Og derfor har vi en opgave i strukturelt at ændre på det.
Det er derfor, det er så vigtigt at få noget barsel, som både er til mænd og kvinder.
Liberal Alliance mangler jo at stille sig selv spørgsmålet: Hvorfor er det mon, at det altid er kvinden, der gør det, og hvad skal der til, for at både mor og far bliver lige vigtige i forhold til barnet?
Alex Vanopslagh (LA), 2021-12-09:
Jamen vores forslag er ikke, at der skal være et skattefradrag til mødre.
Vores forslag er, at det er et skattefradrag til familien, så enten mor eller far kan vælge at gå lidt mere hjemme med børnene, mens de er helt små.
Jeg synes, det er udtryk for en gammeldags, forstokket, konservativ og sexistisk tankegang, at ordføreren bare antager, at det kun er kvinderne, der gider det.
Sådan tror jeg ikke det er i et moderne samfund.
Men jeg tror, at ordføreren tidligere hørte mit eksempel med min gode ven Steffen og hans kone, Louise.
Og Louise gør jo egentlig det, som ordføreren gerne vil have.
Hun dyrker sin karriere, hun er tidligere konsulent, hun arbejder i Finansministeriet i dag, men hun ville gerne have haft et halvt år ekstra med den mindste derhjemme.
Og hvis hun vil det, hvorfor er det så et problem for ordføreren?
Hun skal nok passe sin karriere bagefter.
Hvorfor er det et problem?
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2021-12-09:
Så på den måde er der jo en kæmpe forskel, for vi vil gerne have, at begge forældre stadig væk er på arbejdsmarkedet, bare i mindre tid.
Der er en kæmpe forskel på slet ikke at være på arbejdsmarkedet og på at være der på nedsat tid i op til 30 timer.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-12-09:
Tak for det.
Jeg taber også nogle gange tråden, og med tiden lærer man at skjule det; det er, hvad der sker – pyt med det.
Men det her med, at forældrene vil arbejde mindre, så der vil mangle nogle penge i statskassen, sker jo også, hvis man giver dem et lån.
Så den samme problemstilling gælder jo også SF's forslag.
Så jeg køber det jo ikke helt.
Altså, forskellen på SF's og LA's forslag er
Jeg tænker, at hvis vi er enige om målet – og det fornemmer jeg faktisk lidt vi er – så synes jeg da bare, at Liberal Alliances forslag er bedre, at det er bedre med et fradrag end et lån; så har man ikke en gæld bagefter.
Og måske kunne man sige, at dem, der ikke har nok indkomst til fradraget, så må få et lån.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2021-12-09:
Ja, men altså ...
Undskyld, jeg mistede lige tråden.
Liberal Alliance har jo selv fremlagt nogle beregninger på det, og som ministeren også sagde, skal I have ros for det, for vi har haft det her spørgsmål oppe tre-fire gange i Folketingssalen, tror jeg, og der har der ikke været nogen regnemodel for det.
Altså, de penge vil vi bare gerne have skal bruges til noget andet end til at gå i forældrenes egne lommer.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-12-09:
Tak for det.
Jeg fornemmer egentlig lidt, at vi er enige om, at der skal være bedre muligheder for at få ro på – for at citere et venstrefløjspartis slogan – for nogle børnefamilier, og der er SF's forslag så at forgælde dem, havde jeg nær sagt, altså at man skal have mulighed for at låne penge.
Kunne man ikke lave et kompromis, hvor man siger, at man giver det her skattefradrag, men at der også er muligheden for at låne penge?
Altså, kan ordføreren ikke se, at det da er bedre, at man selv finansierer det med et skattefradrag, end at man skal låne penge, som man skal til at betale tilbage senere?
Det er da langt bedre, at man ikke står med en gæld, fordi man måske tager et halvt år ekstra hjemme med de små børn.
Er det ikke endnu bedre end SF's forslag?
Måske kunne man kombinere de to.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2021-12-09:
Vi siger, at det er til en meget lav rente, i forhold til at man så kan gå ned i tid – man skal have ret til at gå ned i tid, og det er der jo nogen der ikke har mulighed for på nuværende tidspunkt.
Og for at det kan lade sig gøre økonomisk at få husholdningen til at hænge sammen derhjemme, vil vi give mulighed for, at man kan låne af staten.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-09:
Jeg kan fortælle SF's ordfører om rigtig mange steder, hvor man sagtens kunne skære i det offentlige – hvor det ikke behøver at være den her falske præmis med, at enten prioriterer man økonomisk daginstitutionerne, eller også prioriterer man, at folk får lov at beholde flere af deres egne penge, sådan at de kan gå hjemme og passe deres børn.
For det er ikke et modsætningsforhold.
Der er masser af andre steder, hvor man sagtens kan spare.
Jeg er bare nødt til at få et lidt mere klart svar fra SF's ordfører, for det, som SF's ordfører siger, som jeg hører det, er, at danskerne, som er så hårdt ramt af skatter i forvejen, skal betale endnu mere til staten for at få lov at passe deres børn hjemme.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2021-12-09:
Nu er det jo ofte sådan, at man har et langt arbejdsliv, og at man får børn tidligt i arbejdslivet, så derfor har man mulighed for at afdrage det lån over mange år – plus at det lån, vi lægger op til, skal være noget, der ligner et su-lån, altså med en meget lav rente.
Men de penge, vi får ind, ved at folk går på arbejde, er jo nogle af de penge, der har betalt vores minimumsnormeringer, så vi vil hellere prioritere pengene på den måde.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-09:
Tak for det.
Nu taler SF's ordfører om et statsligt lån, altså at man skal forgælde sig yderligere for at have mulighed for – vel at mærke i landet med verdens højeste skattetryk – at have lov til at gå hjemme og passe sine egne børn.
Og derfor vil jeg høre, om ordføreren ikke mener, at det måske vil være bedre, at man simpelt hen bare sikrer, at børnefamilierne har lov til at beholde flere af deres egne penge, sådan at de netop har mulighed for at prioritere at gå hjemme og passe deres børn de første vigtige år.