runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Juel-Jensen (V), 2020-11-25:
Nej, men det vil jeg jo fortsat gøre, for når den statslige park, der skal levere – hvad er det? – to gigawatt, er placeret, så kan den lillebitte lokalt drevne park på 100 MW på ingen måde økonomisk være en trussel for den store park.
Det her drejer sig altså om, at vi har en række mennesker, som har gjort et stort stykke arbejde, som er bakket op af det lokale erhvervsliv, af en kommunalbestyrelse for at gøre det borgerdrevet.
Skulle man ikke hylde sådan noget og lade dem løbe forrest?
For det er vel det, som man skal gøre ude omkring i resten af verden, hvis man vil den grønne omstilling, altså netop sørge for, at det bliver borgerdrevet, og at man selv lokalt kan gøre en forskel.
Jeg har lige et sidste skud i bøssen, tror jeg.
Det må jo være således, at hvis der er noget, der står i vejen for den grønne omstilling, så håber jeg da, at regeringens ambitioner er lige så høje som mit partis ambitioner om at få fjernet det, der står i vejen, så vi kan komme i gang med det her.
Det synes jeg vi skylder rigtig mange.
Derfor er mit spørgsmål bare: Agter ministeren at drøfte det her med forligskredsen, hvis der er lovgivning, der står i vejen for det, således at det kan komme op på det førstkommende forligskredsmøde, så man kan få det, der står i vejen, væk og komme videre?
For Venstre vil rigtig meget gerne det borgerdrevne initiativ, og det er faktisk kun regeringen, der står i vejen for det, tror jeg.
Dan Jørgensen (S), 2020-11-25:
Nu er Venstre jo selv en del af den her lovgivning og har selv været med til at sikre os imod det problem, der har været med arealhamstring – altså, det er grunden til, at man har lukket de her arealreservationer.
Det tænker jeg da at Venstre stadig væk synes er et problem.
Det er klart, at hvis partiet Venstre – det synes jeg nu ikke jeg har hørt fra den pågældende ordfører – har ændret holdning til det, så må vi jo se på den sag igen.
Men vi er i gang med at belyse det her område samlet set.
Den løsning, der skal laves, skal jo ikke kun gælde i forhold til det konkrete projekt, men gælde bredt, og der håber jeg selvfølgelig på Venstres velvillige samarbejde.
Jeg er bestemt tilhænger af, at ting er borgerdrevet.
Jeg ved ikke, om jeg ikke fik det udtrykt klart nok første gang.
Der ligger ikke i det en værdidom over projektet fra min side.
Jeg har ikke set en ansøgning om det projekt, og så vidt jeg ved foreligger der heller ikke en decideret projektbeskrivelse, som er indsendt som ansøgning.
Så det er jo ikke det, vi forholder os til.
Det, vi forholder os til, er, hvad loven siger, og loven siger, at man ikke kan tildele et enkelt projekt tilladelse og hæve reservationen for det.
Så det kan altså ikke lade sig gøre.
Skulle man hæve alle reservationer og lade alle byde ind, vil der for det første jo ikke være en sikkerhed for, at det så vil være det givne projekt, der ville få tilladelsen dér, og for det andet er der også andre problemer – men jeg kan se, at formanden står op, så ...
Magnus Heunicke (S), 2020-11-25:
Der er jo over for covid-19-følgegruppen, hvor Venstre også er medlemmer, redegjort for, i hvor høj grad og hvordan man løbende inddrager en stribe af eksperterne.
Og mange af eksperterne kender man jo også fra danske medier.
De bliver inddraget i de forskellige dele, også i Statens Serum Instituts arbejde, både i deres fremskrivninger, i deres databehandlinger, i deres grundlag og i deres vurderinger.
Det gør Sundhedsstyrelsen, det gør Seruminstituttet, og det gør Sundhedsministeriet også.
Det er en fuldstændig normal del, at man inddrager folk.
Det er noget andet end at sige, at der skal være uvildige second opinions.
Men det gør vi selvfølgelig, og det vil vi også fortsætte med.
Jo, og jeg er fuldstændig enig i, at det er den her hamrende svære balance mellem at gøre det, der skal til, og ikke gøre for meget
Men hellere gøre lidt for meget end at gøre for lidt, for gør vi for lidt, går det galt.
Og med den viden, der var til rådighed, og med minksmitten, der var koncentreret blandt mennesker i de her kommuner, var det jo begrundelsen for at gøre det.
Det havde vi ikke, da vi var nødt til at træffe beslutningen.
Karsten Lauritzen (V), 2020-11-25:
Tak til sundhedsministeren for svaret.
Og ja, det er rigtigt, at regeringen har holdt mange pressemøder.
Nu var der en hasteforespørgsel lidt tidligere, og der måtte man jo forstå, at man ikke nødvendigvis kan regne med det, der bliver sagt fra regeringens side på de her pressemøder.
Set i det lys synes jeg faktisk, det er rimeligt at stille lidt kritiske spørgsmål i hvert fald til det, regeringen siger på pressemøderne.
Men det var sådan set en sidebemærkning.
Når jeg stiller spørgsmålet her og beder om, at regeringen offentliggør beslutningsmaterialet, hænger det sammen med det tidligere spørgsmål om, at det, ikke bare for mig, men altså også for eksperter på området – så er det rigtigt, at der er lidt forskellige holdninger, men der er jo førende eksperter, der har svært ved at se rationalet i nedlukningen af Nordjylland – måske ville hjælpe, hvis man fik lagt beslutningsgrundlaget frem.
I dag er der på forsiden af NORDJYSKE en historie, hvor dygtige journalister har afdækket, at der var fejl i det beslutningsmateriale.
I artiklen erkender SSI også, at man har forkerte tal, og at man har lavet forkerte procentberegninger.
Der er i øvrigt en ekspert, der siger, at hvis det havde været en videnskabelig artikel til et blad, var den blevet afvist, fordi den ikke var god nok.
Der siger jeg bare, at det i det lys måske ville være gavnligt for tillidsopbygningen, at regeringen ikke bare holder pressemøder, men også fremlægger beslutningsmaterialet for den beslutning, som har haft meget store menneskelige og økonomiske konsekvenser for den landsdel, som jeg og andre gode folketingsmedlemmer repræsenterer.
Magnus Heunicke (S), 2020-11-25:
Jeg har desværre ikke fået læst NORDJYSKE lige præcis i dag, men det kan jeg da høre at jeg skal have gjort, og det vil jeg så gøre.
Jeg kan næsten forestille mig, at der også kommer et par folketingsspørgsmål i forbindelse med artiklen, og dem vil jeg så også levere skriftlige eller mundtlige svar på – den tid, den glæde.
Så jeg kan ikke lige kommentere på den konkrete artikel.
Men altså, Statens Serum Instituts risikovurdering og segmenteringsdata ligger på deres hjemmeside.
På Fødevarestyrelsens hjemmeside ligger data i forhold til minksituationen offentligt tilgængeligt.
Og kan vi lægge mere frem?
Jamen vi lægger alt det frem, vi overhovedet kan.
Vi har ingen interesse i ikke at lægge alle de her objektive data frem.
Karsten Lauritzen (V), 2020-11-25:
Altså, det er ikke let at være sundhedsminister, slet ikke når der er en global pandemi.
Så på den ene side har jeg sådan set på et personligt plan sympati for ministerens situation, men på den anden side er det min opgave at repræsentere nogle borgere, som må leve med konsekvenserne af både regeringens, men også myndighedernes vurderinger – og jeg tror, at det var en fejlvurdering at lukke Nordjylland ned.
Når man kigger på det, som NORDJYSKE lægger frem, så erkender SSI også, at der var fejl i grundlaget, og derfor siger jeg igen til sundhedsministeren: Hvorfor offentliggør man så ikke det beslutningsgrundlag for indsatsgruppen og for regeringen, der førte til den her voldsomme beslutning om at lukke Nordjylland ned?
Ville det ikke være tillidsopbyggende?
Magnus Heunicke (S), 2020-11-25:
Tak for det spørgsmål.
Risikovurderingen fra Statens Serum Institut er jo fuldt offentlig, lige så vel som segmenteringsdataene fra Seruminstituttet – også de nyere, altså dem, der kom efter – er fuldt offentlige.
Og jeg tror, vi har stået på talrige pressemøder – måske rigelig mange pressemøder, tror jeg nogle vil synes, men det kan der være forskellige holdninger til; vi forsøger at stille op og svare på alle spørgsmål – og forklaret, ikke kun fra regeringens side, da det jo i sidste ende er et politisk ansvar, det er jeg fuldstændig enig i, men også fra vores myndigheders side, hvorfor de anbefaler de her tiltag.
Man kan altid blive bedre endnu til at kommunikere og til at forklare, og det bestræber vi os selvfølgelig konstant på, men dataene og risikovurderingerne, der ligger bag, er offentligt tilgængelige bl.a. på Statens Serum Instituts hjemmeside.
Marie Bjerre (V), 2020-11-25:
Tak for det.
Jeg kan så forstå, at ministeren ikke har læst dagens NORDJYSKE, hvilket jeg også har forståelse for, men jeg håber, at ministeren vil læse dagens artikel, som er meget relevant.
I den artikel, hvor der altså er afdækket en række fejl i SSI's risikovurdering, bliver der også stillet spørgsmål til, hvad man har gjort for at kvalitetssikre rapporten, om den er gennemgået af en uvildig person.
Og de spørgsmål vil jeg derfor gerne bringe videre her i dag til ministeren.
Hvad har regeringen gjort for at kvalitetssikre SSI's risikovurdering, og er den gennemgået af en uvildig person?
Magnus Heunicke (S), 2020-11-25:
Jeg forstår simpelt hen ikke spørgsmålet »gennemgået af en uvildig person?
« Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Altså, vi har en myndighed i Danmark, Statens Serum Institut.
Skal man forstå det sådan, at Venstre mener, at Statens Serum Instituts faglige vurdering og faglige risikovurdering ikke er uvildig, og at den skal gennemgås af en uvildig person?
Skal jeg forstå det sådan, at Venstre nu mener det?
Men Venstre spørger nu her: Er det gennemgået af en uvildig person?
Skal jeg så forstå det sådan, at man altså i Venstre vurderer, at Statens Serum Instituts faglighed ikke hviler på et sundhedsfagligt grundlag, altså at den ikke er uvildig på den måde?
Marie Bjerre (V), 2020-11-25:
Det er i hvert fald ret skræmmende, hvad man kan se i afdækningen i den her artikel.
Den viser klare fejl i SSI's risikovurdering, der tyder på, at der godt kunne have været grundlag for en ordentlig kvalitetssikring.
For det er da skræmmende, at man kan finde så graverende fejl i en risikovurdering, og derfor synes jeg også, det er helt relevant at høre: Hvad har man gjort for at kvalitetssikre den?
I hvert fald viser det ret tydeligt, at der har været behov for noget kvalitetssikring af rapporten.
Har man gjort noget for at kvalitetssikre de vurderinger?
Magnus Heunicke (S), 2020-11-25:
Altså, som sagt: Den pågældende artikel har jeg simpelt hen ikke haft mulighed for at læse endnu, men det ser jeg frem til at gøre.
Risikovurderingen, som lå til grund, segmenteringsdataene, som lå til grund, og alle oplysninger om nedslagtningen af mink m.m. i området lå til grund, og det ligger offentligt på hjemmesiderne, lige så vel som vi også mundtligt har besvaret spørgsmål om det både her i Folketinget og på diverse pressemøder.
Det har været en entydig indstilling fra indsatsgruppen at levere de her restriktioner.
Den høring var jeg også med til, og der var jo mange eksperter fra Danmark og en fra udlandet, der var med, og der var flere eksperter, som ikke var enige.
Det er fuldstændig rigtigt.
Der var ikke enighed, heller ikke mellem eksperterne, om, præcis hvor snittet skal være, og vi er jo nødt til at handle.
Vi har jo ansvaret, også på det grundlag, man nu havde, og derfor var det, at der blev testet igennem.
Sagen var også, at det, som vi kunne se af de prøver, som vi havde til rådighed, fra de første 2 uger af oktober – det sidst segmenterede – var, at halvdelen af smitten i befolkningen i Nordjylland, i de her kommuner, var minkrelateret, og det var vi nødt til at reagere på.
Marie Bjerre (V), 2020-11-25:
Tak for det.
Så vil jeg gerne følge op, hvor min kollega Karsten Lauritzen slap.
Ministeren siger, at man lempede relativt kort tid efter, fordi der var et fagligt grundlag for at lempe restriktionerne i Nordjylland.
Det er så bare meget svært som nordjyde at se, at der overhovedet var et fagligt grundlag for at lukke ned, og derfor vil jeg gerne spørge: Hvad er det helt præcis der har ændret sig, fra da man traf beslutningen om at lukke ned?
Er det alene, at man har fået testet langt flere nordjyder, og at man kan se, at der ikke er så stor en smittespredning?
Det mener jeg så i øvrigt også man kunne se, da man lukkede ned; smittespredningen har i hvert fald været større i andre kommuner.
Så det vil jeg gerne have et svar på.
Magnus Heunicke (S), 2020-11-25:
Der er flere elementer, som det også har været offentligt kommunikeret, da vi lagde det her frem, og elementerne er altså, at der er blevet testet massivt ud fra sådan en karavanetestning, der er sket i de her kommuner, altså testet massivt.
Der har nu været to svar på de segmenteringer, som er sket af de positive test, hvor man har kunnet kortlægge, hvordan det ser ud med minkvarianterne i mennesker.
Minkreservoiret er ude af ligningen i de pågældende kommuner, så der er ikke en potentiel smitte i de her kommuner.
Så der er flere forskellige elementer, der gør, at vi er et godt sted i dag, nemlig det sted, der handler om, at vi nu ved mere om, hvad der ville have været af mørketal og ville have været af varianter imellem mennesker, og der er der jo ikke andet at gøre, end at man så må teste, og at vi så må få nogle resultater.
Og det er dem, som ligger til grund for, at vi heldigvis kunne lempe tidligere.
Karsten Lauritzen (V), 2020-11-25:
Mener ministeren ikke, at det ville være tillidsopbyggende over for nordjyderne at offentliggøre beslutningsmaterialet for den hårde nedlukning for de syv nordjyske kommuner?
Marie Bjerre (V), 2020-11-25:
Den forklaring har jeg bare meget svært ved at se giver mening i forhold til at lukke så hårdt ned, for man lukkede jo ned den 4. november på grund af risikoen for de her smittevarianter og særlig cluster-5, som er meget, meget farligt.
Men så har man jo fundet ud af, og det vidste I godt på det tidspunkt, at den kun var i de to kommuner.
Hvorfor var det så nødvendigt at lukke de fem andre kommuner ned?
Var det udtryk for en overforsigtighed?
Magnus Heunicke (S), 2020-11-25:
Nu stillede spørgeren jo et spørgsmål omkring, hvorfor vi åbnede op igen.
Det var det, som jeg svarede på.
Nu spørger hun så, hvorfor man lukkede ned, og det vil jeg også gerne svare på, og det er selvfølgelig beslægtede begrundelser, men man kan jo ikke sige, at man ikke forstår det ene, hvis jeg svarer på det andet.
Nu vil jeg svare på spørgsmålet om, hvorfor der blev lukket ned i disse berørte kommuner, og det var, fordi vi kunne se, at vi i minkfarmene havde meget stor smitte.
Vi kunne se i de segmenteringer, vi havde lavet, i de seneste uger fra oktober måned, som var til rådighed, at omkring halvdelen af menneskesmitten var minkrelateret, og vi havde viden om, at der var mutationer i mink, herunder cluster-5, men slet ikke kun cluster-5.
Og det var vores myndigheders begrundelse, som jo er offentlig, og som man kan slå op, og som også er blevet kommunikeret i pressemøder.
Karsten Lauritzen (V), 2020-11-25:
Sundhedsministeren siger igen, at man så fik nye tal, og derfor kunne man åbne op, og det var jo glædeligt.
Kan sundhedsministeren ikke bekræfte, at de nye tal, som man fik, var testresultater fra uge 44 og uge 45?
Det var jo tal, fra før man påbegyndte nedlukningen, og det er jo altså i hvert fald for lægmand beviset for, at hvis man havde ventet lidt på de tal og kunne se, at tingene gik i den rigtige retning, så havde der måske ikke været behov for at lukke Nordjylland ned med så store økonomiske og menneskelige omkostninger, som det skete, og derfor var det et udtryk for overforsigtighed.
Magnus Heunicke (S), 2020-11-25:
Det er korrekt, hvis man kun hæfter sig ved segmenteringsdataene, men de tal, som jeg har nævnt her i dag, er jo også tal fra test og positivprocenten, lige så vel som det er viden om, hvordan det gik med at få minkreservoiret ud af ligningen, og det hænger jo sammen med hele risikovurderingen.
Hvis vi havde ventet lidt, ville vi være klogere – det er helt klart – men den option at vente lidt og håbe det bedste og lukke øjnene og krydse fingrene har vi jo ikke.
Vi er nødt til at reagere på den indstilling, der er fra vores sundhedsmyndigheder, og det gjorde vi også her, og så løfter vi de her restriktioner af så hurtigt som muligt, og det er så også sket.
Rasmus Prehn (S), 2020-11-25:
Tak til hr. Erling Bonnesen for også at bide sig fast her.
Der er en trend i tiden, hvor folk er meget klimabevidste og derfor vælger at sammensætte deres kost, sådan at de måske spiser bedre kød, når de spiser det, men så mere plantebaseret i øvrigt.
Det gør nok også, at branchen er nødt til at omstille sig til det.
Set i det lys kan det jo godt være, at man kommer til at producere lidt mindre af det, men det er ikke et politisk mål.
Vi er glade for den eksport, som fødevareklyngen er en del af.
Det betyder rigtig meget for dansk økonomi, og der skal vi udvikle og innovere.
Det handler ikke om at afvikle.
Erling Bonnesen (V), 2020-11-25:
Jeg synes, det er godt, at vi er enige om, at i det omfang, forbrugerne – og det kan være både de indenlandske og udenlandske – vil vælge flere plantebaserede fødevareprodukter fremover, så er det fint.
Så er det bare om at gå i gang og producere og sælge løs.
Men vi kan jo sige, at den førte politik, når vi kigger på den animalske produktion, så ikke gerne mere eller mindre indirekte på en eller anden måde skulle føre til et diktat om, at man så får nedlagt andre produktioner, som jo også set i et globalt perspektiv er blandt de bedste i verden og produceret med nogle af de laveste klimaaftryk
Nu kom ministeren et halvt skridt tættere på at sige, at det kunne godt være, at det kom til det.
Så må det jo være landmandens eget valg.
Kan vi blive enige om det?
Det skal ikke være den førte politik, hverken fra regeringens eller Folketingets side, der skal føre til, at vi får en mindre animalsk produktion.
Kan vi blive enige så langt?
Joy Mogensen (S), 2020-11-25:
Det er korrekt forstået, at det er den sondring, vi har været nødt til at lave, netop for at holde hånden under et erhverv, som ellers er massivt påvirket af de her coronarestriktioner.
Det gør ondt på en kulturminister, det gør ondt på regeringen, ligesom jeg kan høre at det også gør det på spørgeren.
Jeg vil opfordre dem til at prøve at dele sig op – det ved jeg at der er mange orkestre der gør og at der er mange orkestre der også kan – for vi har jo brug for den glæde, der er ved både at spille sammen og også at kunne opleve musikken.
Anni Matthiesen (V), 2020-11-25:
Jeg vil egentlig også gerne opfordre kulturministeren til at prøve at tænke med i løsninger.
For jeg tror simpelt hen ikke, at man i Jylland, hvor man ikke har så mange professionelle orkestre, kan forstå, at man ikke kan få lov til at høre julemusik.
Der er mange steder i byerne rundtomkring mig, hvor det har været en del af juletraditionen år efter år, og jeg kan ikke forstå, at man så bare ikke kan skrue ned for antallet, eller for den sags skyld, hvis man bare holder 2 eller 3 meters afstand, at det godt kan være okay, hvis man står ude i det fri.
Så jeg vil egentlig bare her til sidst appellere til, at kulturministeren prøver at kigge på det her en gang mere.
Joy Mogensen (S), 2020-11-25:
Jamen vi kigger løbende på det, hele tiden.
Noget af det, jeg er allermest glad for, er faktisk, at vi fået lavet en undtagelse, der sikrer, at vores børn og unge – sådan at vi holder fødekæden i gang, vores foreningsliv – stadig væk kan være op til 50 mennesker samlet.
Så jeg håber også, at alle I, der måtte sidde derude og kigge med, ved, at så snart vi kan, åbner vi.
Men lige nu er det altså vigtigt, vi som voksne sammen holder fokus på, at vi godt kan give afkald på ting, for at vores børn stadig væk kan være samlet flere, sådan at vi holder virussen under kontrol, og sådan at vi vender tilbage til ikke længere at skulle have alle de her restriktioner.
Anni Matthiesen (V), 2020-11-25:
Så fordi det her er et amatørorkester, får de nej, men hvis de havde været professionelle, så måtte de gerne.
Er det korrekt forstået?
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Har ministeren til hensigt at invitere aktørerne på kulturområdet til dialog om, hvordan man kan sikre mere skræddersyede og sammenhængende coronarestriktioner?
Joy Mogensen (S), 2020-11-25:
Mange tak.
Jeg glæder mig utrolig meget til, at vi igen kan begynde at fokusere på, hvordan vi kan åbne samfundet og dermed også kulturlivet mere op igen.
Situationen er grundlæggende en anden end i sommer, både i Danmark, men i særdeleshed i landene omkring os.
Dér ser vi alvoren og vigtigheden af, at vi holder fast i de restriktioner, der lige nu holder os på rette kurs.
Og derfor er det heller ikke så underligt, at restriktionerne i dag er stort set, som vi også kendte dem for få måneder tilbage.
Det er hårdt og noget, der berører rigtig mange menneskers liv, og derfor vil jeg også gerne forsikre om, at så snart det er sikkert, vil jeg være den allerførste til at gå ind i den dialog, som spørgeren efterspørger, med aktørerne, om, hvordan vi igen åbner kultur-, idræts og foreningslivet gradvis, men forsvarligt op til glæde for både aktørerne og alle dem, der får glæde af det danske kulturliv.
Sidst, men ikke mindst vil jeg bare sige, at vi jo er i løbende dialog med aktørerne på kulturområdet.
Der er nedsat sektorpartnerskaber, som både stiller spørgsmål, præciserer og orienterer os i det tilfælde, at der kommer nye restriktioner, og hvor vi også har dialogen løbende.
Man lige nu skal vi bare passe rigtig, rigtig meget på, fordi sundhedsmyndighedernes klare anbefaling, i forhold til at der er stor risiko for spredning af coronavirus, er, at det handler om, hvor mange mennesker vi er samlet, hvor tætte og hvor aktive vi er.
Og derfor er der ikke nogen forskel på spredning af virus inden for kulturområdet i forhold til andre områder af samfundet, og derfor er det også de samme restriktioner, som gør sig gældende – det rammer bare meget hårdt, fordi kulturlivet lever af at samle folk.
Anni Matthiesen (V), 2020-11-25:
Jeg tror, at vi alle sammen er enige i, at vi skal passe på hinanden, at vi skal holde afstand, og at vi skal åbne langsomt osv., og vi glæder os alle sammen til at komme til at kunne åbne helt igen.
Men der er bare nogle steder, hvor der også er nogle restriktioner, som jeg synes er modstridende, og som ikke giver sund fornuft.
Og det, jeg kan mærke – det tror jeg også ministeren måske kan give mig ret i –
er, at hvis der er noget, der er modstridende, og som man på en eller anden måde ikke kan se meningen med, så mister man også tilliden til de restriktioner.
Kan ministeren ikke godt se, at det kunne være allerede nu, at man skulle indgå i dialog i forhold til at få tilpasset sig restriktionerne, så de også giver fornuft?
Joy Mogensen (S), 2020-11-25:
Jeg mener ikke, at man kan begynde at åbne op for at lempe på restriktionerne, når vi står midt i en anden bølge.
Og nu har jeg hørt spørgeren og andre repræsentanter fra spørgerens parti flere gange sige: Vi er jo alle sammen enige i sundhedsmyndighedernes anbefalinger, men...
Jeg bliver bare nødt til at sige: Der er ikke noget men – der er ikke noget men .
Det siger jeg også især som kulturminister, for der er så mange mennesker, der netop bliver ramt på deres liv og levned er de her restriktioner.
Det, der giver vores liv saft og kraft, kan vi ikke længere gøre.
Og hvis vi kan gøre noget – uanset hvilken garde vi er medlem af – for at komme tilbage til hverdagen hurtigst muligt, så er der ikke noget men.
Lotte Rod (RV), 2020-11-25:
Hvordan gør vi det?
Altså, hvordan sikrer vi, at den børneforskning, vi får nu, faktisk bliver i det samspil, der er mellem pædagoger og børn, og som dermed er relevant i pædagogernes arbejde?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-11-25:
Det gør vi jo bl.a. ved, at dem, der skal bruge den, er med i arbejdet.
Det gør vi jo bl.a. ved, at det er den pædagogiske faglighed, der er til stede i det lokale, hvor pengene skal uddeles, og at de forskningsprojekter, der skal gives penge til, er i et tæt samspil mellem akademiske miljøer og den pædagogiske praksis.
For det er kun, når vi forener de to verdener, at vi faktisk får noget, der både er forskning af høj kvalitet, men jo samtidig også er relevant.
Det her er jo i samspil med, hvad vi i øvrigt gør.
Vi skal udvikle pædagoguddannelsen, vi skal give bedre rammer for de voksne, der arbejder i det her felt derude, og så skal vi samtidig give dem et endnu større og solidt videngrundlag at stå på til gavn for vores børn.