Henning Hyllested (EL), 2018-10-23:
Vi synes godt nok, at det her er en meget mærkelig konstruktion, som man lægger op til, og det gør man jo for at få regnestykket til at gå op, i forbindelse med at man vil etablere en kommende metrostation ved Ny Ellebjerg som en underjordisk station i stedet for den, som skulle have ligget i terræn som oprindeligt besluttet.
Og det er jo så også for at undgå, at staten direkte skal have penge op af lommerne.
Staten vil nemlig overdrage sine byggeretter i og omkring og også over stationsområdet til Metroselskabet.
Den anslåede værdi er på 120 mio. kr., og det udgør så det statslige bidrag til etableringen af den underjordiske station.
Det betyder kort og godt, at det bliver Metroselskabet, der kommer til at stå som byudvikler af stationsområdet ved Ny Ellebjerg, og det er udtrykkeligt byudvikling, der er tale om, idet det forudses, at der etableres en helt ny bydel med alt, hvad dertil hører af boliger og butikker, og hvad ved jeg.
Det er vi ærlig talt
ikke trygge ved i Enhedslisten.
Vi synes, at Metroselskabet skal bruges til det, som Metroselskabet er bedst til, nemlig at drive metro, herunder etablere metrostationer.
Men at lade Metroselskabet stå for udvikling af en helt ny bydel er ikke ansvarligt.
Det har de i Metroselskabet grundlæggende ikke så meget forstand på, og det er jo også derfor, man i sin tid etablerede to selskaber: Metroselskabet, der stod for anlæg og drift af den københavnske metro, og By & Havn, der stod for den arealudvikling, der i stor udstrækning skulle finansiere metroen.
Så det er jo ikke, fordi man ikke har den fornødne ekspertise til sin rådighed, den ligger bare i By og Havn først og fremmest, og hvorfor det ikke er dette selskab, der skal have opgaven med arealudviklingen ved Ny Ellebjerg, synes jeg står hen i det uvisse.
Der er godt nok i bemærkningerne gjort et forsøg på at forklare denne mærkværdighed, som vi synes det er.
Det er i bemærkningernes punkt 3.1.2, tredje afsnit, hvor man udnævner udviklingsopgaven ved Ny Ellebjerg Station til at udgøre en »særlig konstruktion«.
Men denne forklaring er simpelt hen så søgt, at den ikke er troværdig efter vores mening.
Man kunne måske også have overladt det til Københavns Kommune at byudvikle et vigtigt område i deres egen by.
Altså, i det hele taget forekommer det mig, at der er rigtig mange, der gerne vil bestemme, hvordan byen skal udvikles, ihukommende Lynetteholmen, som pludselig dumpede ned fra himlen – eller var det fra statsministerens bord?
Ganske vist er det Københavns Kommune, der som foreskrevet skal udarbejde en lokalplan, men det skal gøres på baggrund af en helhedsplan, som er udarbejdet af Metroselskabet.
Hvad nu hvis Københavns Kommune ikke synes, at den helhedsplan er god?
Jeg skulle mene, at Københavns Kommune nok har større erfaring med den slags, en arkitektkonkurrence f.eks. – det skulle jeg mene.
Der er i det hele taget mange interesser på spil ved Ny Ellebjerg, også med hensyn til selve stationsbyggeriet.
Ny Ellebjerg skal jo udvikle sig til et fremtidigt trafikknudepunkt, hvad også andre ordførere har gjort opmærksom på, og skal aflaste Københavns Hovedbanegård.
Der er megen anden trafik end metroen, der skal tilgodeses: S-tog, regionaltog, landsdelstrafik, og den nye bane København-Ringsted tager jo sit udgangspunkt her.
Og det ville også være naturligt efter vores mening at etablere den nye fjernbusterminal her i stedet for ved Dybbølsbro, ligesom Movia i sit høringssvar gør opmærksom på behovet for holdepladser til en række af sine buslinjer ved Ny Ellebjerg.
Jeg kan godt se i bemærkningerne, at det er meningen, at Metroselskabet skal samarbejde om opgaven med andre.
Men formuleringerne lader noget tilbage at ønske.
Således hedder det, at Metroselskabet bør indgå i et samarbejde med en byudviklingsaktør, såsom Udviklingsselskabet By & Havn – der var den igen – med henblik på at etablere et fælles udviklingsselskab til opgaven.
Hvor mange byudviklingsaktører vil man egentlig have?
Det kan efterhånden blive et sandt virvar af selskaber, der står for byudviklingen i København.
En sidste problematisk ting: Det er blevet fast praksis ved store infrastrukturinvesteringer – som dette her jo også er – at man afskærer borgerne, og her faktisk også DSB, fra klageadgang.
Derefter er det kun muligt at klage via domstolene, hvilket er en lang og dyr proces, som de fleste vil afholde sig fra.
Opsættende virkning bliver en illusion, hvilket også er formålet med at afskære klageadgangen over en bred kam.
Enhedslisten har tidligere påpeget, at det er i strid med Århus-konventionen, når man afskærer borgerne fra at klage over de miljømæssige forhold under anlægget af et stort projekt som dette.
Københavns Kommune er betænkelige ved afskæringen af klageadgangen og foreslår, at denne del af lovforslaget tages ud.
Også DSB udtrykker store betænkeligheder og frygter naturligvis, at de ikke får mulighed for at forhindre store driftsforstyrrelser af togdriften ved Ny Ellebjerg, og Freja Ejendomme tilslutter sig såmænd også dette kor.