runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stinus Lindgreen (RV), 2025-04-11:
Jeg jeg ved ikke, hvad formålet med en komité skulle være.
Vi spørger ind til suverænitetsspørgsmålet, og jeg er ikke jurist.
Jeg læner mig op ad, hvad folk, der er klogere end jeg, siger om det spørgsmål.
Men selvfølgelig skal det være klart, at den ikke er i strid med grundloven, det giver sig selv.
Så selvfølgelig skal vi have et svar på det.
Jeg kan jo se, hvad for svar der kommer fra ministeriet, og jeg kan ikke svare på, hvorfor det er § 19 og ikke § 20.
For det er ikke mit område, og det må folk, der er klogere end jeg, svare på, og så må vi jo spørge dem.
Vi kan jo alle sammen stille et spørgsmål om, hvorfor det er det og ikke det, få et svar, og så må vi kigge på det.
Vi kan altid gå til eksterne folk, hvis vi har mere tillid til dem.
Jeg har nu – vil jeg sige – stor tillid til de folk, der er ansat i ministerierne, og deres dygtige jurister.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg har fuld respekt for det her med at få stillet en række spørgsmål og få nogle svar og så tage stilling ud fra det.
Min egen erfaring er, at nogle af de svar, man får, ikke nødvendigvis giver den afklaring, man kunne ønske, og det betyder jo, at man så alligevel kommer til at sidde og stemme med en betydelig usikkerhed.
En af de usikkerheder, der jo i hvert fald ikke er, er den her eksklusive brugsret, som amerikanerne får til de tre territorier, de tre områder, i Danmark, og hvor Danmark og danske myndigheder ikke har mulighed for at kontrollere, hvad der bliver opbevaret, herunder om der bliver opbevaret våben, som ikke er i overensstemmelse med internationale aftaler, som Danmark har indgået, men som USA ikke har indgået.
Hvordan ser ordføreren på den problemstilling?
Stinus Lindgreen (RV), 2025-04-11:
Det står jo ret klart i aftalen, at den skal leve op til dansk lovgivning og til de konventioner, som Danmark har tiltrådt, og det er også en af de ting, jeg rent faktisk har spurgt eksplicit ind til.
For der er jo, som vi alle ved, konventioner, som vi har tiltrådt, og som USA ikke ikke har tiltrådt, og de skal leve op til de konventioner, som vi har tiltrådt, og derfor er jeg ikke så bekymret.
For det står der jo, og det er, som flere andre også har nævnt, under NATO SOFA-principperne, og det er jo ikke et eller andet, der er fuldstændig løsrevet fra resten af virkeligheden, det er ikke noget, som er kommet ud af det blå, og der er lignende aftaler i mange andre lande.
Der kommer ikke til at blive opbevaret atomvåben, for der står jo eksplicit, at det ikke ændrer på dansk atomvåbenpolitik, og der kommer ikke til at ske tortur, for der står, at det skal leve op til menneskerettighederne.
Det står alt sammen i aftalen.
Så den del er jeg ikke så bekymret for.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Det er jo utrolig tillidsfuldt, og det er virkelig dejligt, når man går til verden på den måde, men er der noget sådan, hvad kan man sige, i amerikansk militær ageren rundtomkring i verden, der giver grund til at være så tillidsfuld omkring en amerikansk respekt for andre staters regler eller for den sags skyld for folkeretten, for konventioner og traktater? Er der noget, der sådan historisk set får ordføreren til at tro, at man i den her situation og i de næste 10 år vil kunne forvente, at USA fuldstændig ord for ord overholder den aftale, de så skulle indgå med Danmark?
Stinus Lindgreen (RV), 2025-04-11:
Jeg er stor tilhænger af en regelbaseret verdensorden, når vi indgår aftaler med andre parter, som vi så overholder, og der er jeg jo nødt til at respektere og anerkende, at det gør de.
Ellers er det meget, meget svært at navigere i en verden, som er så kompleks som den, vi lever i.
Det er jo også klart, at myndighederne i Danmark, hvis man finder ud af, at der er sket brud på nogle af de ting, så skal agere på det, hvilket også fremgår af aftalen.
Karin Liltorp (ALT), 2025-04-11:
Tak for det.
Igen vil jeg sige, at jeg opfatter ordføreren som en, der er interesseret i, at vi er grundige og gør arbejdet, så godt som det nu engang kan gøres, og jeg går også ud fra, at det derfor gør indtryk, når Amnesty osv. udtrykker ønske om, at man lige graver sig lidt mere ned i det.
Man skal jeg forstå ordføreren sådan, at Radikale Venstre ikke længere vil støtte op om forslaget, hvis man ikke får fyldestgørende svar på de her spørgsmål, eller er det ligesom med De Konservative, som siger ja uanset hvad?
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Men det ved vi jo ikke noget om, for det er ikke det, aftalen handler om.
Det er noget, som SF påstår, og som nu indtil flere ordførere bruger som grundpræmis for at stemme for den her aftale.
Det er fair, at man er i tvivl og man vælger at gøre noget andet, men det, som egentlig har været SF's argument for, at man godt vil bakke op om aftalen nu, er, at man har fået en garanti for USA's ageren.
Det er noget, man ensidigt fra dansk side har skrevet ind i det her lovforslag i bemærkningerne.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
Mange tak.
Jeg er bare lidt forundret over, at Dansk Folkeparti kan støtte det her forslag.
Men her synes man, det er okay, at vi overgiver en hel masse magt til amerikanerne, og det tror jeg vi er enige om at vi gør.
Om vi så kalder det suverænitetsafgivelse, jurisdiktion, eller hvad det er, er der i hvert fald blevet givet en masse magtbeføjelser videre.
Er det ikke noget, danskerne burde beslutte, lidt ligesom når det handler om, hvorvidt vi skal have en dansk krone eller EU skal have mere eller mindre magt?
Det undrer mig lidt, at partiet synes, at vi skal sidde herinde som en lille elite på nogle få mennesker og faktisk bestemme så store ting, der kommer til at have stor betydning for den danske befolkning.
Igen vil det fremadrettet betyde, at man som borger i Danmark har meget lidt mulighed for at påvirke, hvad amerikanerne bestemmer i deres områder, der bliver kontrolleret af dem selv.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-04-11:
Vi har ikke noget imod at spørge danskerne igennem en folkeafstemning.
Det har Folketinget ikke lagt op til, og derfor er det her, det bliver besluttet, ligesom når man beslutter alle andre lovforslag.
Det er jo det, vi er blevet valgt til.
Der er jo ikke blevet opgivet suverænitet med det her.
Det er en ganske normal NATO-SOFA-kontrakt, som man finder alle andre steder i Europa.
Så det er der ikke noget forgjort i.
Amerikanerne giver jo os magt til at kunne forsvare os selv, hvis Rusland skulle kunne finde på at falde ind over enten Østeuropa eller Norden.
Vi kan ikke forsvare os selv i dag.
Med amerikanernes hjælp kan vi forsvare os.
Danmark er et opmarchområde; hvis det skulle komme til en konflikt i Østeuropa, er det vigtigt for amerikanerne, at de har nogle baser i Norden, så de hurtigt kan komme til hjælp i Baltikum.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
Det er da rigtig, rigtig fint, at ordføreren faktisk synes, der skulle have været en folkeafstemning her, så måske skulle vi arbejde lidt videre med det; det kan jo være, vi kan samle flere, der interesserer sig for det.
Ordføreren siger det her med, at der jo ikke er nogen suverænitetsafgivelse.
Jeg ved godt, ordet står der, men det her forslag, vi diskuterer nu, handler jo om det her med suverænitet.
Det er derfor, § 19 er rigtig interessant.
Jeg er med på, at vi ikke alle sammen er juridiske eksperter og vi derfor er nødt til at få en bedre dækning af det og forståelse af det.
Så vil ordføreren ikke være med til, at vi laver en høring omkring det, for så kan vi finde ud af, om der er udfordringer eller ikke?
Og hvis der er, jamen så skal vi jo kigge hen imod en folkeafstemning i stedet for.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-04-11:
Jeg synes, at mange af mine kolleger og også fru Theresa Scavenius farer lidt vild, for det er jo helt normalt, at udstationerede amerikanske – udenlandske – soldater bliver dømt efter lovene i det land, som de kommer fra.
Det gælder også for Danmark, når vi sender soldater ud.
Altså, det ville ikke være særlig fedt, hvis vi lod Mozambique dømme vore soldater, hvis de var udstationeret i Mozambique.
Det er helt normalt, og det er efter NATO-standarder, og det er efter NATO-SOFA's, så jeg kan slet ikke se indvendingen.
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg deler den forundring, som ordføreren før mig har udtrykt.
Jeg tænker på ordførerens parti som et, der står vagt om danske værdier og om, at der ikke må afgives noget magt.
Nu taler jeg ikke kun om suverænitet, men om, at man ikke udliciterer magt til andre.
Der var jo bl.a. forskel på os.
Vi talte varmt for at frafalde forsvarsforbeholdet, mens ordførerens parti gik ind for at fastholde forsvarsforbeholdet.
Det er blot som et eksempel.
Nu er rollerne så byttet om.
Ordførerens parti er villige til at afgive noget magt i en eller anden udstrækning til USA.
Et andet område, hvor ordførerens parti også går meget op i, hvorvidt vi giver noget til andre lande, er, når vi har andre værdier.
En af de ting, der er blevet talt meget om, er barnebrude.
USA er et af de lande, der har flest barnebrude i verden.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-04-11:
Det var en blandet landhandel.
Dansk Folkeparti har altid været tilhænger af NATO, og vi har altid ønsket et tæt samarbejde med USA.
Nu gør amerikanerne det, at de får mulighed for at sende deres mænd og kvinder til Danmark på en base for at hjælpe os med at forsvare os.
Lad os lige sige det igen: Altså, amerikanerne sender deres mænd og kvinder til Danmark for at hjælpe danskerne med at forsvare os.
Det skal vi være glade for.
Vi kan ikke selv.
Danmark er et lille land.
Vi har brug for hjælp udefra.
Norden vil forhåbentlig om 5 år være en regional militær stormagt.
Indtil da har vi brug for amerikanerne.
Og jeg er lidt forundret over, at man ikke bare viser en smule taknemlighed over for, at amerikanerne sender deres mænd og kvinder til vores dejlige land for at hjælpe med at forsvare det.
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Så ordføreren siger dermed, at hvis andre lande tilbød at komme og være med til at forsvare Danmark, så ville vi være åbne over for det, uagtet hvilket land det var, og uagtet hvilke værdier det land har.
Så hvis det nu f.eks. var Afghanistan eller Irak, som også har en praksis for barnebrude, selv om den ikke er helt lige så stor som i USA, så ville man også være åben over for det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-04-11:
Det er nok det underligste spørgsmål, jeg nogen sinde har fået.
Vi skulle bede Afghanistan om at sende tropper til Danmark for at forsvare os imod Rusland!
Altså, meget har jeg hørt i dette hus, men det overgår dog alt.
Så nej, selvfølgelig ville vi ikke bede Afghanistan, og hvad man ellers kunne finde på, om at komme hertil.
USA er et demokrati.
Tak for det, USA.
Karin Liltorp (ALT), 2025-04-11:
Tak for det, og tak til ordføreren for en fin tale.
Nu ved jeg godt, at vi er et repræsentativt folkestyre, og at det ligesom er meningen, at vi skal tage beslutninger på folkets vegne.
Lige den her aftale er der cirka halvdelen af befolkningen der er meget imod.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordførerens overvejelser om, hvordan det kan være.
Er det, fordi de ikke forstår, hvad det går ud på?
Er der et eller andet, der ikke er forklaret godt nok?
Stinus Lindgreen (RV), 2025-04-11:
Det her er en kompleks aftale, og jeg forstår, som jeg også startede med at sige, til fulde de bekymringer, der er.
Men vi er jo i den privilegerede situation herinde, at vi har adgang til informationer.
Vi kan stille spørgsmål til ministeren, og vi kan få svar på vores spørgsmål.
Vi kan få belyst alle de uklarheder, der er.
Det kan den almene borger ikke lige så nemt.
Derfor er det jo vores opgave – det er derfor, vi har et repræsentativt demokrati – at stille de spørgsmål og få de svar, så vi kan stemme på et oplyst grundlag.
Vi kan jo ikke forvente, at alle borgere er i stand til at få de informationer, for det er de ikke.
Og netop her et det jo noget, der er forhandlet, det er noget, der er belyst, og det er noget, vi kan blive stillet til ansvar for og stille regeringen til ansvar for.
Det må vi tage på os.
Det kan vi jo ikke lægge over til borgere, der ikke har adgang til de samme informationer som os.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Tak for det, og tak til ordføreren for en god tale.
Noget af det, debatten i dag har handlet om, har jo i virkeligheden været: Hvad sker der, hvis Donald Trump gør alvor af sine trusler mod Grønland?
Det er blevet sådan lidt skubbet til side som noget hypotetisk noget, som man ikke behøvede at forholde sig til, fordi det var for hypotetisk, det var for skørt, eller det var for langt ude i fremtiden.
Men hvordan ser ordføreren på det spørgsmål, ikke så meget det med, hvorvidt Trump vil invadere Grønland, men det med, at man ikke vil kigge længere ud i fremtiden, når den her aftale jo er en aftale, der bliver indgået for en uopsigelig periode på 10 år?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-04-11:
Tak for det.
Omkring processen vil jeg sige, at jeg jo ikke her på stående fod kan komme med en datoplan og sådan noget, men jeg kan sige med sikkerhed, at regeringens arbejde med den her forsvarssamarbejdsaftale har der jo været transparens om, også i regi af Det Udenrigspolitiske Nævn.
Regeringen fører – og hr. Jan E. Jørgensen gav jo et udmærket svar på det – landets udenrigspolitik med de begrænsninger, der følger af grundloven.
Der kan jo stilles skriftlige spørgsmål, og så kan man få det kortlagt mere præcist, men det er sådan, det er, og når vi fremsætter et beslutningsforslag, er det af præcis de grunde, hr. Jan E. Jørgensen nævnte, nemlig som der står i grundlovens § 19, stk. 1: »Kongen handler på rigets vegne i mellemfolkelige anliggender« – og »kongen« er jo så regeringen.
Så er der nogle modifikationer, bl.a. den modifikation, at uden Folketingets samtykke kan »han« – og det er jo så regeringen – »ikke foretage nogen handling, der forøger eller indskrænker rigets område, eller indgå nogen forpligtelse, til hvis opfyldelse Folketingets medvirken er nødvendig, eller som i øvrigt er af større betydning«.
Det er jo det her med, »til hvis opfyldelse Folketingets medvirken er nødvendig«, der er det centrale her, fordi der for at kunne implementere det, vi nu har aftalt med amerikanerne, skal følgelovgivning til.
Det er derfor, at der er det her beslutningsforslag, som selvfølgelig skal vedtages, før man kan vedtage lovforslaget, men der er jo ikke noget til hinder for, at der en proces i Folketinget, hvor man håndterer både beslutningsforslag og lovforslag.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
Det er jo det, der står.
Det er jo sætningen.
Men jeg kan høre, at ministeren siger nej – så må vi jo få en uddybning af det.
For det, der er det interessante at forstå, er, i hvor vidt omfang det er en suverænitetsafgivelse, og i hvor vidt omfang vi afgiver noget kontrol med noget territorie.
I forhold til at Det Udenrigspolitiske Nævn er blevet orienteret, vil jeg spørge: Er det tilstrækkeligt i forhold til at opfylde grundloven, altså i forhold til at det er Folketinget ?
Og så bare lige en sidste ting: Ministeren siger, at de andre aftaler, f.eks. i Norge, er mere detaljerede.
Hvorfor skal vi ikke have en detaljeret lovgivning på det her område, hvor det hele bliver meget præciseret?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-04-11:
Vi skal have lige præcis så detaljeret en lovgivning, som Folketinget synes vi skal have.
Det er derfor, at vi om lidt, når jeg er færdig her, går i gang med behandlingen af lovforslaget, som i detaljen implementerer aftalen.
Jeg har gjort rede for, at den her aftale jo bl.a. rummer den her helt centrale indhegning af, hvad der skal iagttages, nemlig fuld respekt for Danmarks suverænitet, grundlov, forfatningsmæssige sædvane, lovgivning og folkeretlige forpligtigelser.
Og der kunne man også vælge at lade være med at sige, at det hele skal hegnes ind, og så kunne man ligesom gentage det alle de steder, hvor det er relevant, i en eller anden sammenhæng.
Men nu har vi valgt at gøre det på den måde.
I forhold til bestemmelsen her definerer § 19, stk. 1, 2. pkt., jo de steder, hvor regeringen ikke kan handle mellemfolkeligt uden Folketingets inddragelse, og det er jo i en række situationer.
Det kunne være i en situation, hvor man skal forøge eller indskrænke rigets område.
Det er der ikke tale om her.
Det er det, der er tale om her.
Det kunne så i øvrigt være, hvis det er af større betydning, og det kunne man måske også hævde at det her er.
Den her aftale medfører ikke nogen suverænitetsafgivelse i grundlovens forstand, og det er ikke derfor, vi går i Folketingssalen.
Vi går i Folketingssalen af den grund, jeg har nævnt her, nemlig grundlovens § 19, stk. 1, 2. pkt.
Mai Mercado (KF), 2025-04-11:
Jeg har jo varslet, at jeg ville stille et spørgsmål til udenrigsministeren om, om amerikanerne har ratificeret aftalen.
Det er egentlig sådan et helt åbent spørgsmål, for jeg har ikke kunnet finde det noget sted, og jeg ved faktisk heller ikke, om amerikanerne på den måde skal ratificere aftalen.
Så jeg vil spørge: Har amerikanerne ratificeret den her samarbejdsaftale?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-04-11:
Det er sådan, at når Folketinget har gennemført den her implementeringsproces, som vi nu har sat i gang, sender vi en diplomatisk note, og så træder aftalen i kraft, når den amerikanske ambassade her i landet har besvaret vores diplomatiske note.
Det kræver, efter hvad jeg forstår, ikke nogen parlamentarisk behandling i USA som sådan.
Men det vil være sådan, at aftalen efter den her noteudveksling oversendes til Kongressen inden for 60 dage og offentliggøres på den føderale regerings offentligt tilgængelig hjemmeside inden for 180 dage.
Så man kan sige, at det egentlig er beroende hos os at få den her aftale ratificeret.
Mai Mercado (KF), 2025-04-11:
Så vil jeg gå over til et af høringssvarene, hvor Institut for Menneskerettigheder jo har bemærket, at den aftale, som man har indgået fra Danmarks side, lader til at være bredere end den, man har indgået fra Sveriges og Finlands side.
Jeg har også stillet spørgsmålet skriftligt, så hvis det går for langt, må man godt bare svare skriftligt.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-04-11:
Det er i hvert fald under alle omstændigheder fint at få udfoldet skriftligt, hvad enten det så er i regi af beslutningsforslaget eller lovgivningen bag ved.
Men igen vil jeg sige, at den her aftale helt overordnet er hegnet ind ved, at den skal efterleves med respekt for Danmarks suverænitet, for Danmarks grundlov, for Danmarks forfatningsmæssige sædvaner, for lovgivningen og for de folkeretlige forpligtigelser, hvoraf der jo kommer mange logiske afledte konsekvenser, fordi vi har påtaget os en række folkeretlige forpligtigelser, som knytter sig til menneskerettigheder og en række andre ting.
Det er så den måde, det er hegnet ind på i den aftale, og det kunne man da konceptuelt også have gjort på anden måde, men det betyder jo ikke, at der er nogen substantiel forskel.
Men det er jo derfor, at vi i øvrigt sætter gang i en proces, hvor man jo også kan spørge ind i detaljen.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-04-11:
Tak til udenrigsministeren for talen og for de meget nøgterne svar på spørgsmål.
Det sætter vi pris på i SF.
Udenrigsministeren siger, at han ønsker et USA, som fortsat engagerer sig i dansk og europæisk forsvar og sikkerhed.
Det er jeg enig i, især i lyset af situationen, som jeg jo også belyste i min tale, hvor vi fortsat er ganske afhængige af amerikanerne.
Men jeg får lyst til at spørge udenrigsministeren – og jeg er med på, at udenrigsministeren har nogle diplomatiske balancer, han skal holde – om ikke netop den kendsgerning måske giver anledning til lidt refleksion over, at vi har hvilet lidt for meget på benet, der læner sig op ad USA, i vores udenrigspolitik tidligere.
Vi er jo meget afhængige af amerikanerne i dag; det kunne gøre gavn, at vi var mere afhængige af Europa i fremtiden, og vi har måske overgjort det en anelse i vores fortid.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-04-11:
Jeg er sådan set grundlæggende meget, meget enig i, at Europa skal kunne noget mere og stå stærkere i egen ret.
Det er heller ikke noget nyt synspunkt for mig.
Jeg har sådan set været proeuropæisk i min tilgang til tingene længe og også meget, meget længe.
Jeg plæderede også for fjernelse af danske forbehold, også på et tidspunkt, hvor andre ikke syntes, man skulle fjerne dem, og sådan noget.
Det er der jo kommet noget skred i, og det er jo positivt.
Så det er jeg sådan set grundlæggende enig i.
Jeg er meget varm tilhænger af det transatlantiske samarbejde, og det er regeringen, og vi ønsker at bidrage alt, hvad vi kan, til at holde fast i det.
For vi er jo nødt til at se, hvordan det, vi gør, spiller ind, også i USA, hvor man jo kan se, at der også er – det tror jeg man kan sige helt transparent – en diskussion om, hvordan USA skal stå fremadrettet og positionere sig.
Der er det afgørende for os i regeringen, at vi agerer på en måde, hvor vi bidrager til at fastholde det transatlantiske og i hvert fald ikke giver undskyldninger for det modsatte.
En afståen fra at implementere den her aftale på det her tidspunkt, hvor det har været anmeldt i vores lovprogram, ville sende et negativt signal, ligesom det sender et positivt signal, at vi i øvrigt stepper op og øger vores forsvarsudgifter og vel nu er det land, tror jeg, der har det ottendestørste forsvarsforbrug i NATO-alliancen i indeværende år.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-04-11:
Det er jeg for så vidt meget enig i.
Jeg kunne blive lidt nysgerrig på, om det set sådan fra udenrigsministerens synspunkt er muligt, at vi både forsøger på at have en ordentlig dialog med amerikanerne og udbygge det samarbejde, bl.a. via den her aftale, og samtidig gør øget brug af vores europæiske muligheder i forhold til forsvar og sikkerhed.
For det synes vi jo klart i SF er en mulighed, men det kommer i debatten lidt til at fremstå, som om det er enten-eller.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-04-11:
Jeg mener, ligesom spørgeren, fornemmer jeg, at det i høj grad er et både-og, altså i høj grad et både-og.
Situationen er den – og den radikale ordfører var også inde på det – hvis man ser på FE's seneste vurdering af risikobilledet, at når vi taler om de der 6 måneder, 2 år og 5 år, er det jo situationer, hvor NATO ikke responderer, altså hvor krigen i Ukraine er sluttet eller frosset og NATO ikke responderer, og USA trækker sig, ikke?
Det kan vi jo ikke tillade, det kan vi jo ikke arbejde for.
Så vi skal jo på en eller anden måde sørge for at sikre noget mere europæisk autonomi, samtidig med at vi fastholder et amerikansk engagement, og det er et både-og, og det er selvfølgelig også en balance, som man altså må tænke ind i alt, hvad man gør.
Hvis man f.eks. forestillede sig, at man ultimativt sagde, at ja, så har vi amerikanerne, men fremadrettet er alt, hvad vi tænker og gør, europæisk, europæisk, europæisk, så tror jeg også, at man med det ville komme til at sende nogle signaler, som kunne risikere, at den her fastholden af det transatlantiske kunne risikere at smuldre, ikke?
Det er ikke et enten-eller.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Tak for det.
Og tak til udenrigsministeren for gode refleksioner.
Mit spørgsmål går på, hvorvidt Danmark vil have fuld suverænitet over de områder, som bliver stillet eksklusivt til rådighed for USA, og hvordan Danmark i givet fald så vil kunne håndhæve den eventuelle suverænitet over områderne – herunder i lyset af at danske myndigheder jo ikke har adgang til de steder.