Jacob Jensen (V), 2025-04-04:
Tak for ordet, og tak for forslaget fra Alternativet, der, som det rigtigt blev sagt, vil sætte et fokus på et, synes jeg, vigtigt emne, altså hvordan vi fremmer bedre og sundere mad og også måltidsvaner i Danmark, og som også vil støtte en overgang til, kan man sige, mindre klimabelastende måltider baseret på de officielle kostråd »Godt for sundhed og klima«, og det er ønsker, som jeg deler med forslagsstillerne.
Jeg mener dog – og det vil jeg komme tilbage til – at løsningen her med at kunne designe det med det udgangspunkt, som Københavns Kommune har gjort, og at det skulle gøres til en national strategi, ikke nødvendigvis er den rigtige strategi.
Jeg synes også, det er vigtigt, at der bliver taget de nødvendige hensyn til, at der er nogle meget, meget lokale forskelle, f.eks. i demografien, i kulturen, i præferencerne og også i de økonomiske forhold.
Jeg mener derfor, at der er andre måder, hvorpå vi mere hensigtsmæssigt kan søge at opnå de mål, som beslutningsforslaget her vil fremme, og som jeg som sagt deler intentionen omkring.
Fødevareforbruget i de vestlige lande udgør i dag omkring 25 pct. af den samlede klimabelastning pr. person, og samtidig viser undersøgelser også, at danskerne generelt har et stort ønske om at spise mere klimavenligt, men at de i en vis udstrækning også mangler vejledning i, hvordan man så bedst gør det.
Hvis danskernes måltider i fremtiden skal være både sundere og mindre klimabelastende, kræver det også en stærk innovation, ikke mindst på planteområdet og inden for biosolutions, og her skal vi også sikre, at der er deregulering og fjernelse af nogle af de unødige byrder, der findes i dag, og som også skaber barrierer for den innovation, som vi sådan set efterspørger for at kunne efterkomme de nye muligheder, der også skal til.
Nye muligheder skal gribes fra den danske fødevareindustri og fødevareeksportens side, og som en del af den grønne omstilling ønsker vi fra regeringens side også at styrke den plantebaserede fødevaresektor, og med et samlet budget på i omegnen af 1 mia. kr. frem mod 2030 spiller Fonden for Plantebaserede Fødevarer en helt central rolle i at kunne fremme plantedagsordenen i dansk landbrugs-og fødevareproduktion og dermed også den adgang, som forbrugerne vil have til de samme produkter.
Regeringen har også et fokus på en sund og mindre klimabelastende mad serveret i de danske skoler.
Den kommende nationale forsøgsordning for skolemad vil blive tilrettelagt under hensyntagen til de officielle kostråd, således at skolemaden baseres på anbefalingerne til sunde og mindre klimabelastende måltider til eleverne.
Den grønne omstilling kræver med andre ord en bred indsats.
Visionen med den indsats er at skabe en sundere og grønnere madkultur hos danske børnefamilier, også med afsæt i de officielle kostråd.
Desuden vejleder Fødevarestyrelsen professionelle køkkener i, hvordan de bedst tilbereder mad, som netop lever op til de samme kostråd.
Så når beslutningsforslaget afvises, skyldes det bl.a., at regeringen mener, at det er afgørende at opretholde den lokale fleksibilitet og den kommunal selvbestemmelse på mad- og måltidsområdet.
De danske kommuner har meget forskellige forudsætninger, behov og præferencer.
F.eks. kan madvaner og ressourcer variere på tværs af landet, og en national implementering af Københavns Kommunes mad- og måltidsstrategi risikerer derved at overse disse forskelle.
De enkelte kommuner er trods alt tættest på borgerne og bedst placeret til at tilpasse deres mad- og måltidsindsatser til lokale forhold, og derfor skal vi selvfølgelig vejlede og rådgive på områder og derigennem også sikre rammer, der understøtter fleksibiliteten og tilpasningen, frem for nødvendigvis at pålægge en mere standardiseret model for hele landet.