runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kris Jensen Skriver (S), 2024-05-15:
Jeg kan konstatere, at der ligger nogle muligheder i dag, som man kan gøre brug af, når man bor på en småø.
Jeg kan også konstatere, at der ligger nogle muligheder for de kommuner, der har småøerne, og jeg håber, at kommunerne også vil gøre brug af de muligheder, herunder også Langeland Kommune.
Jeg synes også, at vi, hvis vi endelig skal gå videre med det her, skal have et ordentligt overblik over det og ikke kun tage udgangspunkt i et enkelt eksempel.
Mads Olsen (SF), 2024-05-15:
Men mener ordføreren, at de muligheder i dag er nok?
For det var det jo tydeligvis nok ikke for Alma Andersen her, som jo har været afhængig af sine forældres støtte for overhovedet at kunne få dagligdagen til at hænge sammen, medmindre hun altså skulle arbejde 20-25 timer ved siden af sin ungdomsuddannelse, hvilket jo vil gå ud over hendes studier.
Mener ordføreren, at de muligheder, der er i dag, er nok, når der er unge, som er afhængige af at få tilskud på knap 5.500 kr. for at kunne bo ude?
Kris Jensen Skriver (S), 2024-05-15:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg også remsede op i min tale, som ministeren også gjorde det i sin, ligger der i dag nogle muligheder for hjælp, både i forhold til transporten, men også i forhold til bolig, hvis man bor på en af de danske småøer, til at søge ind på en ungdomsuddannelse.
Samtidig har kommunerne mulighederne i dag i forhold til de her § 20-midler.
Så ja, jeg mener, at der er nogle rammer i dag, der gør, at det har man mulighed for.
Mads Olsen (SF), 2024-05-15:
Nu nævner ordføreren i sin tale noget, vi begge to er enige om.
Vi er begge to enige om, at alle unge skal have lige muligheder for at tage en ungdomsuddannelse, men mener ordføreren virkelig, at det er sådan i dag?
Jeg refererer f.eks. til den her artikel, der er blevet trykt i Avisen Danmark, der omhandler Alma Andersen, en ung øboer fra Strynø, som flyttede hjemmefra, men kommunen har sparet hendes øtilskud væk.
Det er jo heldigt, at hun kunne få det af sine forældre, men det er jo ikke alle, der kan få det.
Så mener ordføreren virkelig, at alle unge har lige muligheder i dag for at tage en ungdomsuddannelse?
Susie Jessen (DD), 2024-05-15:
Jeg bider lige mærke i, at ministeren siger, at der jo allerede er muligheder for at give østøtte til de unge, men problemet er jo, at der er rigtig mange kommuner, der er spændt hårdt for i øjeblikket.
F.eks. vælger den kommune, som Strynø ligger i, at spare på det her tilskud for at kunne finansiere andre ting i kommuneøkonomien.
Så det, der er problemet, er, at det her bliver sparet væk, og de her unge mennesker har jo ikke rigtig andre muligheder.
Jo, ministeren nævner skolehjem, men så vidt jeg husker, er det noget med, at man f.eks. på Læsø skal hele vejen til Viborg for at komme til et skolehjem.
Så jeg synes faktisk, at det her er et rigtig, rigtig godt og sympatisk forslag fra SF for at sikre bosætning på øerne.
Så mit spørgsmål til ministeren er: Er det ikke det værd at give de her 1-2 mio. kr. og så være med til at sikre, at unge mennesker kan tage en ungdomsuddannelse, samtidig med at de bor på en småø og så i en periode kommer hen og bor tæt på, hvor deres ø ligger?
Mattias Tesfaye (S), 2024-05-15:
Jamen jeg synes, det er meget mere end 1-2 mio. kr. værd at sikre, at livet, herunder mulighederne for at være ung, er godt på de danske småøer.
Det er også derfor, at man som en del af den udligningsaftale, som vi har indgået, sikrer, at der overføres et betragteligt millionbeløb til de kommuner, der har de her småøer.
Det millionbeløb kan bl.a. bruges på at sikre støtte til unge øboere, som er under uddannelse, f.eks. støtte til elevers udgifter til kost og husleje.
Men vi beslutter jo ikke her på Christiansborg, hvordan de præcist skal bruge de millioner på hver enkelt ø.
Jeg har også hørt om eksemplet fra Strynø, men hvis jeg skal være helt ærlig, har jeg faktisk ikke hørt andre eksempler.
Derfor er jeg også lidt skeptisk over for, om der, som det bliver nævnt i spørgsmålet, er rigtig mange kommuner, hvor det her bliver sparet væk, eller om det er et enkeltstående eksempel og man derfor måske mere skulle rette blikket mod det konkrete rådhus og få håndteret den konkrete sag.
Susie Jessen (DD), 2024-05-15:
Ja, det er eksemplet fra Strynø, der bliver nævnt her i beslutningsforslaget, men jeg kan love ministeren for, at der er rigtig mange eksempler på, at der bliver skåret ned på færger i øjeblikket, altså at driften bliver skåret helt ind til benet, fordi det er dyrt for en kommune at drive en færge, og derfor er det svært for de folk, der bor på øerne, at komme frem og tilbage.
Det spiller jo også ind i forhold til de her unge mennesker og deres mulighed for at have en hverdag, der skal fungere, samtidig med at de skal møde i skole.
Mattias Tesfaye (S), 2024-05-15:
Jo, det har jeg en interesse i.
Men det her er jo grundlæggende set et spørgsmål om, hvordan vi vil understøtte livet på danske småøer.
Jeg er tilhænger af den eksisterende lovgivning, hvorefter man fra Christiansborg har sendt en ekstraordinær pose penge ud til de kommuner, der har småøer, og så beder dem om lokalt at prioritere, hvad pengene skal gå til.
Pengene kan bl.a. gå til at yde støtte til de unge, men hvis man ønsker den her mulighed for lokal prioritering, duer det heller ikke, at det, hver gang der er en enkelt kommune, der foretager en prioritering, man er uenig i, skal resultere i lovgivning, for så kan vi lige så godt lade være med at have det kommunale selvstyre med lokal prioritering.
Mads Olsen (SF), 2024-05-15:
Jamen altså, en af grundene til, at vi har fremsat det her forslag, er, at det heller ikke altid er noget, man forventer.
Det her kan jo godt komme som et lyn fra en blå himmel for folk, der bor på en småø.
Vi har set eksempler på kommuner, også Kalundborg Kommune, hvor det bliver sparet væk fra det ene år til det andet.
Og det skaber en meget uheldig situation, hvor familiemedlemmer bliver stillet dårligere.
Så en af fordelene, hvis vi lavede en bred aftale om det herinde på Christiansborg, vil jo også være at skabe noget sikkerhed omkring det, så man ved, at hvis man bosætter sig på en ø, er man relativt sikker på, at der så ikke bliver pillet ved den her ø-su.
Mattias Tesfaye (S), 2024-05-15:
Jeg vil godt starte med at sige, at intentionen i beslutningsforslaget, nemlig at understøtte bosætning på småøer – sådan tolker jeg det – er jeg jo kæmpestor tilhænger af.
Og jeg vil også godt sige, at der i dag både på gymnasier og på erhvervsuddannelser er mulighed for både skolehjem og kostafdelinger, og det er jeg kæmpe tilhænger af.
Jeg har jo selv gået på teknisk skole med to i min klasse, der kom fra en småø, og det kan kun lade sig gøre, fordi vi har det her system omkring vores ungdomsuddannelser.
Men det, som det her beslutningsforslag handler om, er for mig lidt i strid med det, der er ånden i den brede aftale, som allerede er indgået på det her område, nemlig udligningsaftalen, som forsøger at regulere kommunernes økonomi og sikre, at de kommuner, der har småøer og dermed nogle ekstra udgifter forbundet med det, herunder til unge, får en pose penge til at løse de problemer, de har.
Og hvis man i en konkret kommune – det kunne være Kalundborg – så er uenige om, hvordan den pose penge bruges, jamen så må det jo indgå i de almindelige lokalpolitiske diskussioner.
Kris Jensen Skriver (S), 2024-05-15:
Tak for det, og tak til forslagsstillerne fra SF for at have fokus på unge øboere, som gerne vil tage en ungdomsuddannelse.
Forslaget her pålægger som bekendt regeringen at afsætte midler til en særlig ø-su for unge øboer, der tager en ungdomsuddannelse, da der er forbundet ekstra omkostninger med det, når man bor på en af de danske småøer.
I Socialdemokratiet finder vi grundlæggende intentionen med det her sympatisk, for det er helt afgørende, at alle unge, der ønsker at tage en ungdomsuddannelse, har mulighed for det.
Derfor arbejder vi bl.a. for at understøtte attraktive ungdomsuddannelser i tyndtbefolkede egne.
Det gælder altså også småøerne.
Jeg har selv fornøjelsen af at sidde dels i Børne- og Undervisningsudvalget, dels i Udvalget for Småøer.
Her drøfter vi netop forholdene for de små øer i vores land, og den her problematik har også været vendt i det forum sammen med Sammenslutningen af Danske Småøer.
Som det så rigtigt fremgår af beslutningsforslaget her, har kommunerne allerede i dag muligheden for at yde støtte til de unge øboere, som tager en ungdomsuddannelse og har udgifter til kost og husleje.
Det vælger nogle kommuner også at gøre i dag, og kommunerne har midlerne i form af § 20-midlerne.
Ud over det er der en række muligheder, som jeg godt kunne tænke mig at sætte par ord på.
På næsten samme vis kan elever på en gymnasial uddannelse få støtte til deltagerbetaling på nogle kostafdelinger.
Og i forhold til transport kan elever på ungdomsuddannelser få færgerabat eller ungdomskort, der kan dække udgifter til færgeoverfart.
På samme vis er det muligt for eud-elever at få tilskud til transportudgifter mellem hjemmet og lærepladsen, hvis de har mere end 2½ times transport inklusive ventetid.
Det mener vi i Socialdemokratiet er nogle gode muligheder, som er vigtige.
Samtidig er det vigtigt, at kommunerne har lokal selvbestemmelse og kan prioritere, hvor hjælpen er givet bedst ud.
Vi ved også, at småøerne er forskellige.
Derfor er det ikke den samme hjælp, der skal til på Barsø som på Agersø.
Afslutningsvis vil jeg nævne, at vi ser frem til et fortsat godt samarbejde omkring udviklingen af vores småøer, hvor både landbrug, færgedrift, planlov og mange andre ting spiller ind, men vi kan ikke støtte op om forslaget her.
Tak for ordet.
Mads Olsen (SF), 2024-05-15:
Jeg er helt enig i, at vi skal følge udviklingen.
Men når jeg kigger ud i fremtiden, bliver jeg, måske bare fordi jeg er lidt ung og er lidt kritisk generelt, ikke altid helt optimistisk.
Jeg ved godt, at det her er et hypotetisk spørgsmål, men hvis vi kommer i en situation, hvor der er flere og flere kommuner, der sparer den her ø-su væk – for jeg tror kun, vi har set begyndelsen – vil man så i Venstre genoverveje det her og måske kigge på det?
For hvis mange flere kommuner sparer det væk, er det et udtryk for, at kommuneøkonomien er så presset, at vi er nødt til at give noget ekstra støtte fra Christiansborgs side.
Vil man så være med til at kigge på det, hvis sådan et scenarie opstår?
Anni Matthiesen (V), 2024-05-15:
Jeg kan sige så meget, at på det tidspunkt, hvor vi forhandlede udligningsreformen sidste gang, var jeg så heldig at være indenrigsordfører, og derfor sad jeg også med i forhandlingslokalet dengang.
Jeg var en af dem, som også var med til at holde fokus på, hvordan vi bl.a. får sikret landdistrikterne og småøerne, og jeg mener, at det her hører til i udligningskampen.
At den kamp kommer igen, er jeg helt sikker på, men jeg kan jo ikke sige noget om hvornår.
Jeg ved også godt, at hvis man først åbner op for udligningskampen, er der rigtig mange, der står i kø og gerne vil have flere penge.
Mads Olsen (SF), 2024-05-15:
Jeg vil bare sige tak for støtten.
Den er jeg glad for.
Og så er det jo ikke en særlig stor pris at betale for, at vi får en stærkere velfærdsstat og får styrket kommunerne.
Så tak for støtten.
Den er jeg rigtig glad for.
Susie Jessen (DD), 2024-05-15:
Selv tak.
Og jeg vil også lige sige tak til SF for det gode, I gør på landdistriktsområdet.
Jeg synes virkelig, I er et parti, der stempler ind på det her område, og det er vigtigt, at vi også på tværs af partier har den her dagsorden.
Jens Meilvang (LA), 2024-05-15:
Mange tak til formanden, og jeg vil også sige mange tak til SF for at fremsætte det her gode forslag.
Vi er fuldstændig enige i intentionen med forslaget, men vi må også sige, at vi i det her tilfælde er enige med ministeren og regeringen i, at vi sådan set ser, at problemet allerede er løst med de her § 20-midler via udligningsreformen.
Vi er også store tilhængere af det kommunale selvstyre og mener egentlig, at opgaven derude er placeret bedst ude ved kommunerne.
Jeg er også lidt træt af, at man skal lave lovgivning på baggrund af ét eksempel.
Hvis nu det viser sig, at der er rigtig mange eksempler rundtom i Danmark, så kunne vi godt tænke os at se på forslaget igen, men det ville så kræve, at man tager finansieringen fra de midler, der allerede er afsat til selve formålet, altså fra de her § 20-midler.
Men sådan som det er fremført her, er vi ikke for det.
Susie Jessen (DD), 2024-05-15:
Jeg synes egentlig, at det flere steder, som jeg sagde, fungerer rigtig, rigtig fint, i forhold til hvad kommunerne gør, og hvor meget de selv skal have lov at styre.
Men jeg synes også, at når vi kommer med puljer herindefra, er det vigtigt, at vi i udvalget og andre steder har et godt overblik over, om de her midler bliver fordelt ordentligt på øerne, og om det kan gøres bedre på den ene eller anden måde.
For når vi giver de her puljemidler herinde fra Christiansborg, har vi jo også et eller andet sted en forventning om, at de bliver givet til netop det, som vi alle sammen har tænkt at de skulle bruges til.
Så jeg vil sige, at det her er en rigtig svær diskussion, for vi ser jo kommuner, der gør det rigtig godt, og så ser vi nogle kommuner, hvor det halter gevaldigt.
Mai Mercado (KF), 2024-05-15:
Tak, formand.
Men nærlæser man beslutningsforslaget, ser man, at det i dag allerede er muligt for økommunerne at prioritere unge, som har behov for at tage en uddannelse væk fra øen, så de altså kan få lidt mere gunstige vilkår.
I Det Konservative Folkeparti hersker der ingen tvivl om, at vi selvfølgelig bakker op om, at unge øboere får mulighed for at tage en uddannelse, også selv om uddannelsen ikke lige er placeret i økommunen og det er nødvendigt at flytte hjemmefra tidligere.
Derfor vil vi også gerne fremhæve, at det jo faktisk i dag er muligt for kommunerne at prioritere, nemlig med det såkaldte § 20-tilskud, som kommunerne får i dag.
Her kan kommunerne vælge at yde støtte.
Vores bekymring for det her forslag går således på, at når man målretter et tilskud, så risikerer man også, at det bliver smurt tyndere og tyndere ud.
For hvis man målretter et særligt tilskud til øerne til su, hvad er så det næste?
Er det at målrette et tilskud til ældrepleje?
Og i Det Konservative Folkeparti er vi ikke så sikre på, at det er i småøernes interesse, at man ender med at målrette § 20-tilskuddet ud i små bitte dele.
For øerne er forskellige, og der skal være plads til lokale prioriteringer.
Forud for den her debat i dag havde jeg kontakt med Sammenslutningen af Danske Småøer, og de sagde, at der er meget stor forskel på, hvordan de små øer prioriterer, og derfor er det heller ikke alle småøer, som har et behov for en sådan ordning.
Så summa summarum er det jo sådan, at det, der fungerer godt på den ene ø, altså ikke nødvendigvis fungerer godt på den anden, og derfor er der med det kommunale selvstyre i dag en mulighed for, at øerne selv kan prioritere, og den mulighed vil vi altså ikke frarøve dem fremadrettet.
Sluttelig vil vi gerne kvittere for intentionen med forslaget og altså også medvirke til at få undersøgt, hvor mange af økommunerne der ikke giver det her tilskud, og også, for hvor mange af økommunerne det kunne være gavnligt, at man i højere grad sikrede en målretning, altså for de økommuner, som ikke kan finde ud af at gøre det af sig selv.
En start kunne være, at man får undersøgt, hvor mange der er under 18 år, og det kunne være en fin start, men for nuværende støtter Konservative altså ikke beslutningsforslaget.
Zenia Stampe (RV), 2024-05-15:
Tak for det.
Vi har da også været lidt i tvivl om, hvordan vi skulle stille os til det her forslag.
For på den ene side har vi jo kommunalt selvstyre, som vi priser meget højt, og hvor man har mulighederne for at give det her tilskud.
Omvendt kan vi jo konstatere, at det er der nogle kommuner der vælger ikke at gøre.
Så kunne man jo sige, at det er en form for mindretalsbeskyttelse fra vores side, at vi siger: Jamen en kommune skal simpelt hen ikke have mulighed for at afskære unge øboere fra den her mulighed.
Og når jeg synes, at det faktisk er legitimt at gøre, er det, fordi ungdomsuddannelser faktisk ikke er et kommunalt område.
Det er jo os herinde, der har et ansvar for at sikre, at alle unge har adgang til ungdomsuddannelser, og derfor synes vi egentlig, at vi fra Christiansborgs side i det her tilfælde – også fordi det er så få penge, vi taler om – godt kan tillade os at sige, at det her er en mulighed og en rettighed, som vi gerne vil sikre unge øboere, uanset hvordan deres kommune i øvrigt måtte stille sig.
Vi bakker op om forslaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
Tak for det.
Forslaget har til hensigt at sikre, at unge øboere får mulighed for at starte på en ungdomsuddannelse på lige fod med deres jævnaldrende på fastlandet ved at introducere et økonomisk tilskud, en såkaldt ø-su, der skal hjælpe med at dække de unges meromkostninger forbundet med at måtte flytte hjemmefra i en ung alder for at kunne forfølge deres uddannelsesdrømme.
Det er et kendt faktum, at de geografiske forhold kan skabe unikke barrierer.
Det nuværende system, hvor kommunerne kan, men ikke skal yde støtte gennem § 20-tilskuddet, har måske ikke vist sig tilstrækkeligt og skaber måske også en ulige adgang til uddannelse.
Beslutningsforslaget argumenterer for et tilskud, der kan løfte denne byrde fra de unges og deres familiers skuldre og sikre, at ikke kun de velstillede har fri adgang til uddannelse.
Det foreslås, at tilskuddet svarende til su-satsen for udeboende ydes direkte til de familier, der har brug for det gennem en ansøgningsproces.
Vi er enige i, at det er essentielt at give alle unge uanset bopæl lige muligheder.
Muligheder for uddannelse er afgørende for individets fremtid og for vores samfunds kollektive velstand.
Hvordan det konkret skal finansieres og administreres, er en vigtig diskussion, og vi ser i Dansk Folkeparti frem til at drøfte de forskellige muligheder i udvalgsbehandlingen.
Jeg ønsker også at understrege, at der er bred sympati for hensigten i det her forslag.
Det er et spørgsmål om retfærdighed og om at sikre, at alle unge, uanset hvor i landet de bor, har samme muligheder og potentiale for at udvikle sig og udfolde sig.
Det er afgørende for os i Dansk Folkeparti, at alle unge har mulighed for at uddanne sig og udvikle deres potentiale.
Tak for ordet.
Lars Arne Christensen (M), 2024-05-15:
Tak for ordet, formand, og tak til Socialistisk Folkeparti for forslaget.
Unge øboere under 18 år skal bestemt kunne tage en ungdomsuddannelse på fastlandet, uden at forældrene skal have den helt store pengepung frem til ekstra husleje, mad, og hvad et ungt menneske ellers kræver til dagen og vejen.
Der er ingen tvivl om, at det er et sympatisk forslag, og at intentionerne er gode, og der er heller ingen tvivl om, at det er en udfordring for disse unge mennesker og deres familier.
De små øer har jo ingen ungdomsuddannelser, så de er vitterlig nødt til at flytte hjemmefra i en meget tidlig alder, hvis de vil have en ungdomsuddannelse, og det er der heldigvis rigtig mange der gerne vil.
Det er helt sikkert en udfordring.
Det er et kommunalt ansvar at prioritere disse midler ud fra lokale behov og hensyn, altså hvor de mener at der er størst brug for dem, herunder at yde støtte til unge, der er nødt til at flytte fra øen, fordi de vil påbegynde en ungdomsuddannelse.
Derudover er det også muligt at blive optaget på en kostafdeling på erhvervsuddannelserne, hvis man har mere end 5 kvarters transporttid til sit uddannelsessted, og som er ganske gratis, så længe man altså er under 18 år.
Der er også almengymnasiale uddannelser rundtomkring i hele landet, som har en kostafdeling, og hvor staten også yder tilskud til opholdet.
Moderaterne kan derfor ikke støtte dette forslag.
Astrid Carøe (SF), 2024-05-15:
Tak for det.
For SF er de økonomiske fripladsordninger helt afgørende, fordi de hjælper de familier, der har mest brug for det.
Det økonomiske fripladstilskud sikrer, at alle børn har lige muligheder og adgang til gode daginstitutioner og dagplejere uanset forældrenes økonomi.
Vi ved, hvor vigtige de her tilbud er for børns udvikling, både kognitivt og socialt, og derfor skal alle børn have den mulighed.
Familier skal selvfølgelig have frihed til at vælge, hvilket pasningstilbud de ønsker for deres børn, men vi synes alligevel, at det er problematisk at give offentligt støttet friplads til private pasningsordninger, hvis ikke vi kan sikre kvaliteten.
Og det kan vi ikke med de private pasningsordninger, fordi de ikke er underlagt de samme krav som andre institutioner under dagtilbudsloven, f.eks. når det gælder pædagogiske læreplaner, sprogvurderinger og forældreinddragelse.
De potentielt store variationer i kvaliteten kan vi ikke forsvare at skulle stå inde for, hvis man giver en økonomisk friplads, og det mener vi man skal kunne.
Så er vi også bekymret for de arbejdsvilkår, der findes blandt de private passere.
Mange af de passere har hverken overenskomst eller et socialt sikkerhedsnetværk, og det er ikke kun et problem for passerne selv, men jo også for de børn, de passer.
Et stabilt og sikkert arbejdsmiljø er essentielt for at kunne tilbyde den bedst mulige omsorg og pædagogik.
Vi kan heller ikke bakke op om lovforslaget, fordi vi ikke kender de økonomiske omkostninger ved at indføre en økonomisk fripladsordning til private pasningsordninger.
Men jeg vil jo så, når jeg hører debatten, sige, at jeg godt kan forstå ordføreren for Danmarksdemokraterne, for når man ikke kan få svar på, hvad det reelt koster, er det jo en lille smule svært at finde finansiering.
Derfor tror jeg også, at jeg bare vil understrege, at det ikke er den primære årsag til, at SF ikke kan stemme for det her forslag, for det skulle vi jo nok kunne finde ud af.
Men for os i SF er det også afgørende, at vi ikke udhuler de eksisterende daginstitutioner og etablerede tilbud, som vi ved fungerer rigtig godt, og som sikrer høj kvalitet for alle børn.
Til sidst vil jeg understrege, hvor vigtigt det er for SF, at børn fra forskellige baggrunde møder hinanden og skaber fællesskaber.
Vi ønsker ikke homogene miljøer, men ser en stor værdi i at understøtte fællesskaber med diversitet, hvor børn lærer om og oplever forskelligheder.
Det mener vi er en vigtig del af den sociale udvikling og en forberedelse til et liv i et mangfoldigt samfund.
Derfor kan vi i SF ikke støtte forslaget om at indføre økonomisk friplads til private børnepassere, men vi vil gerne understrege, at man kan få økonomisk friplads til både private dagplejere og private daginstitutioner, som netop er underlagt dagtilbudsloven, og derfor kan vi garantere deres kvalitet på en helt anden måde, end vi kan med de private børnepassere.
Tak for ordet.