runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steffen Larsen (LA), 2024-02-22:
Jeg skal gøre det ganske kort.
Jeg har siddet på mit kontor og læst de sidste 20 års integrationsforslag her i Folketinget, for dem har jeg fundet utrolig stor spænding i at sidde og læse og se på, hvad vi dog har lavet.
Og jeg kan afsløre, at i overraskende mange af de integrationsforslag og ting, som er blevet gennemført af Folketinget de sidste 20 år, er Dansk Folkeparti med.
Så jeg vil egentlig bare lige nævne her, at når det kommer til integrationsforslag – om det så er Get2Sport, eller om det er alle mulige andre ting, hvor man får unge mennesker involveret i sportsklubber eller lignende – så har Dansk Folkeparti været med til at finde finansieringen til det, og de har også været med til at kæmpe for det, har jeg bemærket.
Jeg har også læst en del af de forslag, som LA har fremsat gennem tiden og været med til at fremsætte sammen med bl.a. Dansk Folkeparti på det område, og der må jeg konstatere, at der jo er utrolig mange forslag om integration, som også kommer fra Dansk Folkeparti.
Det ville jeg bare lige bringe ind i debatten, når nu der kommer en påstand om, at det ikke har fundet sted.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-22:
Nå ja, men der er jo forskel på at kommentere på noget normativt og så kommentere på noget deskriptivt.
Og hvis det er normativt, altså hvordan man ønskede det var, så er det jo sådan, at det er Dansk Folkepartis grundholdning, at integration er et personligt ansvar.
Men det ændrer ikke på, at når der er andre partier end Dansk Folkeparti, der er i en lang periode har insisteret på at føre en grundlæggende uansvarlig udlændingepolitik og taget imod alt for mange mennesker, i forhold til hvad vi gerne har villet, så er vi nødt til også at tage nogle politiske initiativer, som sikrer, at de mennesker, der er her, i videre udstrækning bliver en del af det danske samfund.
Så det vil nok være mit svar på spørgsmålet i forhold til hr. Steffen Larsens bekymring.
Steffen Larsen (LA), 2024-02-22:
Jeg sagde det jo egentlig bare for at konkludere, at Zenia Stampes påstand om, at det kun var straf, som Dansk Folkeparti havde i værktøjskassen, var en forkert påstand, for historien viser i hvert fald noget andet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-22:
Jamen det er jeg fuldstændig enig i.
Dansk Folkeparti er ikke sådan en hammer, der kun ser søm.
Altså, vi har mange værktøjer i værktøjskassen, og vi er villige til at tage alle mulige værktøjer i brug for at få løst de problemer og klaret den suppedas, vi i dag sidder i som konsekvens af den uansvarlige ageren fra flertallet af partierne herinde igennem de sidste fire årtier.
Trine Bramsen (S), 2024-02-22:
Hver dag udsættes tusindvis af danskere for vold i deres hjem, i deres parforhold – lige der, hvor alle parader burde være nede, og hvor der burde være tryghed.
Vold kan være fysisk, eller den kan være psykisk.
Den kan være økonomisk eller seksuel.
Uanset hvad ødelægger den mennesker.
Langsomt spiser volden selvværd og evnen til at sætte spørgsmålstegn ved det, der foregår, og så spiser den de våben, vi som mennesker normalt bruger, når vi siger fra over for urimelig opførsel fra andres side.
Vold rammer både kvinder og mænd.
Heldigvis er vi de seneste år blevet meget bedre til at sætte ord på, at vold ikke alene rammer kvinder, og vi har fået etableret tilbud rundtomkring i landet til både mænd og kvinder.
Med lovforslaget her sikrer vi, at lovgivningen også følger med.
Det er vigtigt for at sikre, at der er et stærkt fagligt indhold, og at der er initiativer som eksempelvis efterværn.
Det har været vigtigt for os i Socialdemokratiet, at vi ikke har udvisket de kønsforskelle, der er i vold.
For selv om vold rammer både kvinder og mænd, er der forskelle.
Derfor har det været afgørende at få en lovgivning, der har blik for, at vold er kønnet.
Det er vores forhåbning, at vi med formuleringerne i den nye lovgivning både styrker tilbuddene til de mænd, der rammes af vold, men samtidig sikrer, at vi fortsat udvikler vores forståelse og blik for voldens kønnede autonomi.
Uanset hvem der udsættes for vold, skal der være hjælp, og derfor glæder vi os også over, at det er lykkedes at finde en model i lovgivningen, der sikrer bedre hjælp til alle, der er udsat for vold, uanset køn.
Og vi ser frem til at følge lovgivningens anvendelse og ikke mindst følge op på den, for det er sådan, vi sikrer, at vi også i fremtiden har de bedste tilbud til voldsramte.
Lad mig også tilføje, at målet jo sådan set ikke er, at mennesker ender på krisecentre, men at vi bliver langt bedre til at gribe ind, inden mennesker ender på krisecentre – uanset om det er kvinder eller mænd.
Så derfor må det være en fælles opgave for Folketinget, at vi bliver bedre til at gribe ind i privatsfæren, opdage volden tidligere og sikre, at der er tilbud tidligere.
Det ændrer ikke ved, at lovforslaget her er vigtigt, og at det er vigtigt, at vi fortsat udvikler de bedste tilbud til voldsramte.
Lad mig så slutte med at sige, at det i forbindelse med vold aldrig, aldrig må blive en kamp mellem køn; det er og bliver en fælles kamp mod voldspersoner, ikke mellem kvinder og mænd.
Tak for ordet.
Kim Valentin (V), 2024-02-22:
Tak til formanden.
I dag behandler vi et vigtigt forslag om ligestillingen af krisecentertilbud til mænd m.v., og jeg siger tak for ordet.
Der er i det her lovforslag sådan tre hovedelementer, og det første element er, at voldsudsatte mænd har ret til at tage ophold på et krisecenter på lige fod med kvinder.
At mænd også kan være ofre for partnervold, har vi ikke tidligere taget alvorligt nok i det omfang, det kræves, og vi har ikke anerkendt, at mænd også kan have brug for hjælp og støtte.
Det har vi faktisk længe arbejdet for, og det er dejligt, at det nu bliver til virkelighed.
Lovforslaget, som er en del af regeringens handlingsplan mod partnervold og partnerdrab fra sidste år, betyder, at både mændene og deres børn får ret til psykologhjælp, der kan hjælpe med de negative følgevirkninger af volden, at mændene kan være ledsaget af børnene, som modtager omsorg og støtte under opholdet, og at mændene får ret til en indledende og koordinerende støtte og vejledning i kommunen, så de får den rette hjælp til at kunne etablere en selvstændig tilværelse uden vold.
Den anden del af lovforslaget sikrer samtidig, at flere børn, der oplever vold i hjemmet, kan få den hjælp, som de har brug for.
Det gør vi, ved at børn og unge, som er vokset op med vold, fremover kun behøver samtykke fra én forældremyndighedsindehaver for at få psykologhjælp.
Den tredje del af lovforslaget er, at vi naturligvis stadig væk sikrer, at indsatsen til voldsudsatte kvinder ikke påvirkes negativt.
Kvinder udsættes oftere for grovere vold og er oftere ofre for partnerdrab.
Derfor får kvinderne også efter lovændringen den helt samme gode hjælp og støtte, som de får i dag.
Med lovforslaget får mændene den samme ret til hjælp, uden at det sker på bekostning af hjælpen til kvinderne.
Jeg vil godt have lov at takke de øvrige regeringspartier og partierne, som er med i aftalen om finansloven for 2023, som afsatte den nødvendige finansiering, og som dermed muliggør det her lovforslag, som vi er meget glade for i Venstre, og som vi selvfølgelig støtter op omkring.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-02-22:
Mange tak.
Når man udsættes for vold, er noget, der er – det tror jeg de fleste af os kan være enige om – af meget afgørende betydning, at man kan komme hjem, at man kan få noget støtte til at bearbejde og hele efter situationen.
Det er der, vores trygge base er, hvor vi typisk også får den bedste støtte til at komme videre.
Men hvad gør man, når volden udøves af de mennesker, der bor derhjemme, og som egentlig skal være de nærtstående relationer, som vil hjælpe dig igennem sådan en hændelse?
Så er det jo meget svært at søge trøst og støtte inden for husets fire vægge.
Den situation er dybt tragisk, men desværre en realitet for rigtig mange mennesker, og der er det, at jeg som dansker er stolt over, at vi træder til som samfund og tilbyder støttemuligheder, både i form af krisecentre, men også andre tilbud.
Og derfor er det jo også en selvfølge, at det skal gælde alle mennesker; det nytter ikke noget at dele det her op i køn.
Vi kommer desværre ikke fra et ligestillet samfund, og derfor er der stadig nogle tråde, der er trukket hele vejen op til 2024.
Det får vi rettet op på i dag.
Vi siger, at retten til at komme på krisecenter er til personer – uanset om man er mand eller kvinde, skal man selvfølgelig have den rettighed.
Vi er i Liberal Alliance utrolig glade for, at vi er lykkedes med at komme til den konklusion, at vi laver en enkelt, ukønnet paragraf, for selv om vi kan se gennemsnitlige forskelle mellem kønnene osv., er sandheden, at ingen situation er ens i så svære sager som dem her, og derfor vil det altid være individuelt, hvad det er, man har behov for.
Så derfor er der fuld opbakning fra Liberal Alliance til lovforslaget.
Kenneth Bjerg Andersen (M), 2024-02-22:
Det er fuldstændig korrekt, tak.
Og tak for ordet.
Jeg er glad for, at det er det her vigtige lovforslag, som ministeren har fremsat, der er anledning til min debut her på talerstolen.
Jeg skal prøve at gøre det så godt, jeg kan.
Lovforslaget er som tidligere nævnt en del af regeringens handlingsplan mod partnervold og partnerdrab.
Partnervold er ikke begrænset til et enkelt køn, og det er det, som lovforslaget søger at anerkende.
Med lovforslaget gives der mulighed for, at alle personer, der er udsat for vold i nære relationer, kan tage på ophold i krisecentre, både med og uden deres børn.
Det skal nemlig ikke kun være kvinder, der kan komme på krisecentre.
Børn, der har oplevet eller været vidne til vold i nære relationer i familien, skal tilbydes psykologhjælp, enten i offentligt eller privat regi.
Vi skal sikre, at de her børn ikke tabes i systemet, hvis de har oplevet den her vold i familien.
Lovforslaget anerkender problemstillingen og det hidtidige svigt, der har været af voldsudsatte mænd.
Samtidig anerkendes den virkelighed, at det fortsat er kvinderne, som oftest er udsat for vold i de nære relationer.
Derfor er der i lovforslaget selvfølgelig også lagt vægt på, at indsatserne på krisecentrene indrettes og målrettes under hensyntagen til de kønsmæssige aspekter.
Der skal tages hensyn til den enkelte, og lovforslaget ændrer ikke ved muligheden for at målrette krisecentrenes indsatser og tilbud til f.eks. kvinder, lgbtq+-personer, etniske minoriteter eller selvfølgelig mænd.
Vi mener, at alle voldsudsatte uanset køn skal have de samme muligheder for ophold på krisecentre samt adgang til den dertilhørende hjælp.
Ligestilling handler netop om lige rettigheder og muligheder og om værdighed.
Ved at indføre ændringen i ordlyden i § 109 sender vi et klart budskab om, at vi som samfund anerkender og ønsker at sikre alles ret til beskyttelse mod vold.
Moderaterne støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Susie Jessen (DD), 2024-02-22:
Tak, og tillykke med den første gang på talerstolen.
Da vi for sådan cirka et år siden førstebehandlede et beslutningsforslag her i Folketingssalen – jeg tror, det var Nye Borgerlige, som havde fremsat et forslag til folketingsbeslutning om ligestilling af mandlige ofre for partnervold – startede jeg min tale med en lille anekdote om en, der hedder Søren, hvis fortælling blev vist på museet KØN i forbindelse med en udstilling, der handlede om vold mod mænd.
Hans fortælling handlede om, at han havde oplevet at blive hoppet på sin brystkasse, udsat for nogle frygtelige ting, brækkede ribben og en punkteret lunge, og at den psykiske vold, der startede, udviklede sig til fysisk vold hen ad vejen.
Jeg tror, vi alle sammen kan være enige om her, at vold er vold, og at vold er vold, selv om det foregår mod mænd.
Der er sager, som politikere her på Christiansborg kæmper for i årevis.
Derfor er det jo en stor dag i dag, og sådan tror jeg også mange herinde har det.
Hun er en rigtig glad kvinde i dag, selv om hun ikke er her til behandlingen af det her lovforslag.
For det er helt rigtigt, som det fremgår af tal fra VIVE, at der er allerflest kvinder, der bliver udsat for partnervold.
Tal fra 2020 siger, at det er omkring 82.000 kvinder.
Men også mange mænd udsættes faktisk for partnervold.
Det er omkring 43.000 mænd, og vi ved jo alle sammen godt herinde, at servicelovens § 109 ikke omfatter mænd udsat for vold i nære relationer på samme måde, som den omfatter kvinder, og der er bare et helt klart ligestillingsproblem her, som der skal gøres op med.
Det var der jo grundlæggende også bred enighed om, da vi ligestillingsordførere var herinde for et år siden og behandle det her beslutningsforslag fra Nye Borgerlige med nogle af de samme takter.
Jeg er med på, at der også er gode ting i det her lovforslag, som ikke var med dengang.
Det er glædeligt og på tide, at mænd og kvinder sidestilles på det her område og fremover også kan få voldsfaglig støtte og rådgivning på et krisecenter.
Jeg er også rigtig glad for, at der nu også lægges op til at styrke børn og unges adgang til at modtage behandling af en psykolog, hvis de har været udsat for eller været vidne til fysisk eller psykisk vold.
Så er det jo også bare i virkeligheden helt absurd, at vi først nu får åbnet op for, at det kun kræver én forælders samtykke, at børnene må modtage psykologhjælp.
For når man flygter fra en voldelig mand eller kvinde, er det jo klart, at man kun skal have samtykke fra den ene forælder, som er med på krisecenteret – selvfølgelig, selvfølgelig.
Det er sund fornuft.
Så der er mange ting i det her forslag, som skulle have været gennemført for mange år siden, for det er bare sund fornuft.
Det gør vi nu, og det er positivt.
Tak til ministeren for det, og tak for ordet.
Marie Bjerre (V), 2024-02-22:
Lige nu er der mig bekendt ikke nogen sprogmodeller, der bliver brugt i den offentlige sagsbehandling – endnu .
Men meget tyder sådan set på, at vi vil få et økosystem af en masse forskellige sprogmodeller, der vil udvikle sig på markedet.
Og de sprogmodeller ville man så forhåbentlig, formentlig, kunne bruge i den offentlige sagsbehandling, hvor man forhåbentlig ville kunne sikre kontrol med dataene og sikre gennemsigtighed.
Det er jo også noget af det, vi sikrer med AI-forordningen; vi sikrer gennemsigtighed i forhold til træningsdata.
Og selvfølgelig skal borgernes data også beskyttes, i forbindelse med at man bruger de her sprogmodeller.
Men jeg har meget svært ved at se, hvorfor det ikke kan være en sprogmodel, der er udviklet på det private marked, som man bruger, snarere end at man fra det offentliges side selv skal udvikle en stor sprogmodel.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-02-22:
Det kan jo sagtens være et offentlig-privat partnerskab.
Det kan det sagtens.
Og det er derfor, at det undrer mig, at Digitaliseringsministeriet så nemt fejer det af banen, når alle de her mennesker, som ved allermest om det og arbejder med det, siger: Vi har brug for det, fordi det bliver en del af den kritiske infrastruktur i Danmark.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-02-22:
Det er ikke noget, vi konkret har taget stilling til, så det vil jeg ikke kunne give et meget konkret svar på.
Men jeg ved, at bare sådan noget som det her forslag er noget, Liberal Alliance har taget meget seriøst og kigget grundigt på, fordi vi kigger ind i en digital fremtid, hvor der skal ses på nogle nye løsninger.
Jeg synes, at jeg kan se, at alle her rundtomkring i salen er åbne for at få kigget på, hvordan vi fornuftigst kommer fremad med det, og især hvis det er, at vi sidder på noget, der virkelig kan bidrage til en fremgang og til nogle gode løsninger her i Danmark.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-02-22:
Tak for ordet, og tak til SF for at fremsætte forslaget.
Vi har jo lige haft forhandlinger om en digital strategi i Danmark, hvor netop det med at udvikle en dansk sprogmodel også var et af ønskerne.
Det kom vi ikke helt i mål med at få med i aftalen, så derfor synes jeg, det er rigtig fint, at SF kommer med det her beslutningsforslag.
Vores nordiske nabolande, både Sverige og Norge, er allerede i gang med at udvikle sprogmodeller frem for kun at være afhængige af de her udenlandske kommercielle interesser, og nu, når hr. Jeppe Søe har spurgt ChatGPT, kan jeg også indrømme, at det har jeg også gjort.
Jeg spurgte den så ikke om det med barnevogne, men jeg spurgte den om, hvad den kunne sige om en dansk sprogmodel, og hvad fordelene ville være.
Det ville f.eks. være bedre forståelse af det danske sprog.
Det var noget med kulturel relevans, og det var noget med, at det var mere effektivt, og at den bedre ville kunne forstå det danske sprog, den danske kontekst og de danske nuancer i det danske sprog.
Man kunne opleve en forbedret brugeroplevelse, og at brugere, der kommunikerer på dansk, sandsynligvis også ville få et bedre og også relevant naturligt svar.
Det var også noget med at fremme dansk sprogteknologi, så kunne der være noget lokal integration og brug i virksomhederne, som de kunne drage fordel af til deres produkter, og så var der så også det omkring datasikkerhed og overholdelse af regler.
Så jeg synes jo, den kom med ret gode argumenter for hvorfor.
Så ved vi også godt, at det jo ikke er en ny ChatGPT, men derimod en formålsspecifik model, der er tale om.
Den kan bruges inden for offentlig forvaltning, sundhedsvæsenet, uddannelse, forskning osv., altså inden for de sektorer.
Peter Kofod (DF), 2024-02-22:
Tak for det, og tak til SF for at fremsætte det her forslag, og det er jo faktisk altid, synes jeg, enormt charmerende med de forslag, der kommer fra SF, og jeg har sagt det før fra den her talerstol.
For SF er jo et af de meget få partier – eller måske det eneste parti – i Folketinget, der i den grad har været med til at sætte det her emne på dagsordenen og sørge for, at det er noget, man jævnligt kommer til at diskutere i Folketinget, og det synes jeg egentlig er enormt givtigt.
Danmarksdemokraternes ordfører nævnte også noget, som jeg synes var enormt klogt, og det var beskyttelsen af sproget, som er meget vigtigt, og det kan jeg fuldstændig tilslutte mig, og det synes vi også er meget relevant.
Så er der det med pengene, og der er nogle, der siger, at det her koster 1 milliard, og så er der nogle, der siger, at det koster 40 mio. kr., for det står i forslaget, og så er der igen nogle, der siger, at det bliver endnu billigere.
Det kan vi nok få udboret og finde ud af, hvad der egentlig er den reelle pris på det her forslag, og så må vi jo diskutere det.
Jeg har det nok sådan, at jeg synes, der er noget charmerende rigtigt i det her forslag, og at jeg derfor helt klart også hælder imod at støtte det.
I hvert fald vil jeg meget gerne diskutere det i udvalget og finde ud af, hvordan man kan komme videre med det.
Om det så er ved en høring, som den radikale ordfører foreslog, kunne jo godt være.
Men det må tiden vise.
Vi er i hvert fald klart i den positive ende i forhold til det her forslag.
Christina Olumeko (ALT), 2024-02-22:
Tak for ordet.
Jeg vil starte med en lidt kluntet indledning, som ChatGPT har skrevet til mig: I lyset af den aktuelle diskussion i Folketinget anført af Socialistisk Folkeparti og støttet af Alternativet understregedes behovet for udvikling af en dansk sprogmodel.
Dette initiativ er en udspringer af en anerkendelse af, at amerikanske sprogmodeller ikke fuldt ud kan inkorporere EU's og Danmarks unikke værdier og regelsæt.
Der er et presserende behov for at sikre, at kunstig intelligens fuldt ud kan integreres og anvendes inden for danske rammer uden risiko for misforståelser eller fejl, der kan opstå ved anvendelsen af modeller trænet på primært engelsksproget indhold.
Og så vil jeg spare jer for resten og gå tilbage til en mere menneskelig tale.
I Alternativet er vi enige i, at vi bør finansiere en dansk sprogmodel.
Vi vil gerne takke SF for et rigtig godt forslag.
En dansk sprogmodel kan netop, som SF også selv fremfører, sikre national uafhængighed fra udenlandske sprogmodeller, som ikke nødvendigvis tager højde for lokale værdier og normer og regelsæt.
Og så mener vi også, at en dansk sprogmodel er vigtig for at styrke datasikkerhed og gennemsigtighed med modellen.
Samtidig er det også vigtigt for Alternativet, at en dansk sprogmodel, hvis vi skulle få flertal for sådan en en dag, er open source.
Samtidig undgår vi også med open source monopollignende tilstande, som hæmmer innovation og gør det dyrt at udbyde og modtage service.
Det ser vi f.eks. nu, hvor flere kommuner og offentlige institutioner presses på økonomien af Microsofts monopol på en række softwareprogrammer.
Vi skal skabe et digitalt bæredygtigt Danmark, og det er et samfund, der er baseret på samarbejde frem for konkurrence, og hvor deling gavner alle, og det betyder, at open source skal være centralt i alle vores digitale systemer, også når det gælder udvikling af en dansk sprogmodel og i det hele taget også kommercielle sprogmodeller.
Tak for ordet, og tak til SF for et vigtigt og visionært forslag.
Christina Olumeko (ALT), 2024-02-22:
Tak til ordføreren for en rigtig fin tale; jeg synes, den var virkelig god.
Og også tak for de materialer, som du har delt ud til os alle sammen – det synes jeg er meget tjekket.
Jeg har bare et enkelt spørgsmål.
I bemærkningerne til beslutningsforslaget fremgår der et finansieringseksempel på, hvad det kunne koste, med udgangspunkt i GPT 3, som har kostet 5 mio. dollar, og i en dansk kontekst vil det så være 40 mio. kr.
Så kunne ordføreren forklare lidt om de to forskellige spænd, der er i finansieringen?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-02-22:
Mistral, som er den franske, er jo et rigtig, rigtig godt eksempel.
Den er faktisk 250 gange mindre, end GPT 4 er, men den fungerer jo til det, der er dens formål.
Det her skal jo bruges til formålsspecifikke funktioner, altså ChatSpot-funktioner så at sige, og derfor kan den sagtens have en meget mindre størrelse.
Prisen er jo som sagt ikke noget, jeg har fundet på.
Det er noget, som det her forskersamarbejde vurderer at det vil koste.
Så hvis man er meget optaget af, hvad det her kommer til at koste, skal man ikke fokusere så meget på, hvad det koster at udvikle modellen – det koster ikke ret meget i dag, også fordi man kan udvikle på ryggen af eksisterende modeller – men det er mere det at drive det og træne det videre og passe og pleje det så at sige.
Og det skal man selvfølgelig være villig til at betale.
Men altså, vi kommer til at betale for det her på den ene eller den anden måde, hvad enten det bliver til techgiganter eller til vores egen model.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-02-22:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for en entusiastisk tale og for et godt og vigtigt forslag, som vi har debatteret her i salen i dag.
Jeg er enig med ordføreren i, at der jo er bred enighed om, at det her er relevant og noget, vi skal tage stilling til.
Jeg har dog stadig væk nogle spørgsmål.
Det er ikke sikkert, at ordføreren kan svare nu og her, men så kan vi jo drøfte det videre senere.
For det første vil jeg sige i forhold til det materiale, vi har fået udleveret – og tak for det; jeg har fået det læst – at der er en fejl i tabel 1, så man ikke kan se overskriften.
Så jeg vil meget gerne modtage det som pdf, som man kan læse overskriften på tabellen.
For det andet vil jeg sige, at ordføreren jo klart er bevidst om, at der findes mange modeller derude, også store sprogmodeller, som kan forskellige ting, og hvor der er forskellige fordele og ulemper.
De udvikles dagligt og bliver hele tiden bedre.
Så hvordan kan vi vide, hvis vi vælger én vej at gå herhjemme, at vi vælger den rigtige?
Hvad nu, hvis vi skulle have valgt en anden?
Skulle vi have flere forskellige, så man kan vælge, hvad for en der passer bedst til det område, man har lyst til at videreudvikle inden for?
Tak for det.
Jeg blev bare inspireret af ordførerens tale.
Jeg håber, at den normale ordfører har klædt ordføreren på talerstolen på.
Jeg er sådan set enig i, at det ikke nødvendigvis er noget, som vi skal udvikle i det offentlige.
Men noget, vi jo kunne gøre herinde fra, var at sørge for, at den data, som findes derude, og som vi har håndsret over, kan man sige, stilles til rådighed af os til brug for dem, der har brug for og lyst til at udvikle de her modeller.
Er det noget, som Liberal Alliance kan se at vi faktisk kunne bruge penge på, altså sørge for, at alle de datakilder, som vi jo bestemmer over herindefra, bliver stillet mere eller mindre frit?