runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2023-04-21:
Jeg synes sådan set, det lyder som vigtige, kloge overvejelser, og jeg vil bare sige, uden at det skal blive for personligt, at det faktisk rører mig, når der er et forslag, der netop handler om at anerkende ufødte børn som børn.
Jeg har slet ikke nået at tænke på det, for normalt prøver man jo at holde sådan noget væk fra politik, men det slår mig, når jeg står her.
Det er jo også en anerkendelse af det, og det vil jeg bare sige tak for.
Det sætter jeg stor pris på.
Det tror jeg alle der har oplevet noget lignende kan skrive under på.
Det er jo ultimativt det allerværste: nogen, der mister en partner eller en datter, som så tilmed havde et ufødt barn i maven.
En anerkendelse af det er vi meget positivt indstillet over for.
Til det andet vil jeg sige, at selv om vi ikke er meget for de her meget, meget lange straffe og egentlig synes, at det er fint, at vi har den praksis, vi har i dag, så er jeg slet ikke afvisende i forhold til at kigge på det, især ikke af hensyn til de børn, som er derude, for dem tænker vi selvfølgelig også på.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-21:
Tak for den positive tilkendegivelse.
Det er bestemt noteret.
Der var jo sådan flere elementer i det.
Det, der er tanken i forhold til strafudmålingen, er for det første, at der i dag er eksempler på, at gerningsmænd slår to, typisk kvinder, ihjel og alligevel får en tidsbegrænset fængselsstraf.
Det vil vi gerne gøre op med, og så vil vi gerne gøre op med, at der er den her lineære sammenhæng, i forhold til hvornår man kan søge om prøveløsladelse.
Ved at give en livstidsdom forlænger man så tiden og muligheden for, hvornår gerningsmanden kan søge om prøveløsladelse.
Zenia Stampe (RV), 2023-04-21:
Tak for det.
Vi kan ikke umiddelbart støtte forslaget i dag, men vi synes, der bliver stillet nogle relevante spørgsmål, altså f.eks. hvorvidt et drab på en gravid skal tælle som to drab.
Det synes vi er et relevant og meget passende spørgsmål.
Så er der også spørgsmålet om livstid.
Jeg ved ikke helt – det kan forslagsstilleren måske forklare – om det er et forsøg på at undgå, at folk kommer ud efter de der 17 år, eller om det handler om selve dommen, for det er jo sådan et paradoks, i forhold til at vi siger, vi har livstid, men det er det jo så egentlig sjældent, medmindre det er en forvaringsdom.
Så vi kan ikke umiddelbart støtte beslutningsforslaget, men det er ikke, fordi vi er afvisende over for at se på nogle af de problemstillinger, der bliver nævnt.
Jeg ved ikke helt, om vi kommer til at være med hele vejen, for det er jo en kendt sag, at vi ikke just er begejstrede for for mange strafskærpelser.
Det kan jo være på sin plads med nogle, og det er også derfor, jeg siger, at jeg ikke vil afvise, at vi kan være med på noget af det her, især det her perspektiv, der handler om gravide og ufødte børn.
Rosa Lund (EL), 2023-04-21:
Hr. Morten Messerschmidt kan være helt rolig.
Derfor synes jeg f.eks., at det er så afgørende, at der er et værn for børnene, når en mor bliver slået ihjel.
Hvor er det dog pinligt, at når en mor bliver slået ihjel, så bliver børnene efterladt af systemet.
Det synes jeg da vi skal lave om.
Så det er sådan set ikke der, Enhedslisten og Dansk Folkeparti er uenige.
Det, jeg er optaget af, er at finde ud af, hvordan vi sikrer, at nogen ikke slår ihjel i første omgang, og det er derfor, jeg er så optaget af, at vi får en bedre indsats mod kvindedrab.
Zenia Stampe (RV), 2023-04-21:
Det var faktisk til lige præcis det sidste, som hr. Morten Messerschmidt sagde, for jeg tænkte bare, at hvis man går ind på tankegangen, nemlig hvordan man opfatter det ufødte barn – og der er der selvfølgelig en eller anden grænsedragning, som kan være vanskelig, men slet ikke umulig, tror jeg – kan man vel stadig væk anvende netop betegnelsen uagtsomt manddrab i et sådant tilfælde, så det nemlig ikke handler om, om man vidste det eller ej, men at det så kunne være uagtsomt.
Så det er i virkeligheden bare en gentagelse af det, som hr. Morten Messerschmidt selv har sagt.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-21:
Ja, og det er jo derfor, vi har forsøgt at ramme det ind i forslaget ved at sige, at det skal være synligt, at offeret er gravid.
Og jeg er helt med på, at der kan være forskellige måder, kvindekroppen er indrettet på.
Nogle er det meget synligt på, og andre er det ikke så synligt på, som fru Pernille Vermund også var inde på tidligere.
Men det er jo sådan et grundprincip i dansk strafferet, at man tager udgangspunkt i gerningsmandens forståelse af sine gerninger og altså har sådan en subjektiv tilgang til det, og derfor er jeg enig i, at er det på et stadie, hvor gerningsmanden ikke kunne gøre sig bekendt med det eller havde vidst noget om det, må det så ud fra den logik, vi almindeligvis arbejder med, kaldes uagtsomt manddrab.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-21:
Tak for det, formand, tak for ordet.
Beslutningsforslaget lægger op til, at regeringen går ind i aktive forhandlinger om at ændre den europæiske menneskerettighedskonvention og tager initiativ til, at Danmark får et forbehold for konventionerne, så der kan føres den udlændingepolitik, der er flertal for i Folketinget.
Forslagsstillerne har jo rejst den her diskussion før, og selv om jeg kan begynde med at slå fast, at vi ikke synes, at de løsninger, som forslaget lægger op til, er de rigtige, vil jeg gerne anerkende, at det her er en meget, meget vigtig debat, og jeg er glad for, at forslagsstillerne har indkaldt til den her i dag.
Vi skal kunne tale om de dele af konventionerne og fortolkninger heraf, som kan være problematiske set med danske briller, og de dele af konventionerne, som vi også er uenige i.
Ministeren nævnte eksempelvis selv de snævre rammer for at kunne frakende dansk statsborgerskab og de begrænsede muligheder for at kunne udvise nogle former for kriminelle udlændinge.
Nogle af konventionerne er desværre blevet så stramme, at de kan hæmme vores muligheder for at træffe beslutninger og handle i vores egen interesse på nogle meget, meget vigtige områder.
Derfor er vi enige i, at vi skal sørge for at teste og udfordre de rammer og grænser, som konventionerne sætter op.
Udlændinge, der kommer til Danmark og begår kriminalitet, har ikke noget at gøre her, og vi ser gerne, at flest mulige kriminelle udlændinge udvises inden for konventionerne.
For at det kan lade sig gøre, må vi gøre, hvad vi kan for at udfordre Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol og gennem tredjepartsindlæg påvirke den efter vores opfattelse alt for snævre fortolkning af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Vi synes dog ikke, at det er den rigtige løsning at forlade det internationale samarbejde, som vi mener vi som et lille land har en stor interesse i også at være en del af.
Men vi synes, at vi skal have en også kritisk holdning til det og en ambition om at ville påvirke og ændre der, hvor vi synes at det er til vores fordel.
Derfor er vi selvfølgelig også tilfredse med, at det fremgår af regeringsgrundlaget, at regeringen vil udnævne en ambassadør, der skal sikre, at Danmark engagerer sig endnu mere i arbejdet med konventionerne, herunder hvordan de anvendes og fortolkes.
Så for at konkludere vil jeg sige, at vi ikke støtter beslutningsforslaget, men siger tak til forslagsstillerne for at have rejst den her debat.
Og så skulle jeg hilse fra Moderaterne og sige, at de heller ikke støtter beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-21:
Jeg er generelt tilhænger af, at vi i Danmark heller ikke skal overimplementere ting og heller ikke overimplementere retsvirkninger af afgørelser.
Vi skal selvfølgelig følge de konventioner og traktater, vi har tilsluttet os – afgjort.
Men jeg tror også, det er vigtigt, at vi erkender med os selv, at det altså er Folketinget, det er os selv, der beslutter hele udlændingepolitikken.
Så bliver der af og til hejst nogle flag og sat nogle begrænsninger, og der, hvor det er udtryk for en dynamisk fortolkning af konventionernes rækkevidde, mener jeg, at Danmark skal udfordre det mest muligt.
Pernille Vermund (NB), 2023-04-21:
Jo, men der er jo fordele og ulemper ved alt, og lige præcis på det her område siger vi, at den store ulempe, der er, ved at det ikke er Folketinget, der vedtager udlændingepolitikken i Danmark, men at man har deponeret det i en meget, hvad skal man sige, progressiv og ekstrem fortolkning af menneskerettighedskonventionen og de domme, der så følger deraf, er set fra vores perspektiv et af nutidens største problemer.
Det er også derfor, jeg appellerer til, at man, hvis man nu gerne vil fastholde konventionen, så siger, at så må vi leve med, at der indimellem kommer nogle domme mod os, ligesom man gør i andre lande.
Der er jo lande som Tyskland, Finland osv., som har domme imod sig, og det lever de med.
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-21:
Det er jo også ofte bl.a. danske domstole og danske myndigheder, der har opgaven med at tolke, hvad konsekvensen måtte være af en given dom.
Det er, uanset om det er fra Menneskerettighedsdomstolen, om det er fra EU-Domstolen, eller for den sags skyld fra andre internationale retsorganer.
Jeg deler sådan set fru Pernille Vermunds synspunkt, og vi ønsker også i videre udstrækning at kunne udvise kriminelle udvisningsdømte udlændinge.
Men jeg tror bare, det er meget, meget vigtigt, inden man beslutter sig for, at det er nok til at opsige Danmarks tilslutning til Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, at man heller ikke cherry picker.
For uden at jeg ved det – men jeg kan næsten gætte mig til det – er der jo også afgørelser fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, som fru Pernille Vermund enten for nylig har været glad for eller i hvert fald historisk har været glad for.
Jeg kunne forestille mig, at bl.a. afgørelsen i Sørensen og Rasmussen-sagen, som bl.a. ophævede eksklusivaftalerne på arbejdsmarkedet, var noget, som man i hvert fald i en række borgerlige partier glædede sig over.
Pernille Vermund (NB), 2023-04-21:
I Nye Borgerlige er vores indstilling, at konventioner, som står i vejen for, at vi i Danmark kan bestemme udlændingepolitikken selv, enten må ændres eller opsiges.
Vi erkender dog også, at vi er et meget lille mindretal, desværre, som har den indstilling i dag, og derfor må vi med det store flertal, der siger, at konventionerne nærmest er hellige – en form for vestlig sharia, vil jeg næsten kalde dem – spørge: Hvad kan vi gøre inden for konventionerne?
Noget af det, der undrer mig, er, at der er andre lande, som har en mere, hvad skal man sige, lemfældig omgang med de domme, der kommer fra domstolen, uden at det har reelle konsekvenser, og at vi i Danmark altid skal være dukse.
Vi sætter hensynet til f.eks. udvisningsdømte kriminelle udlændinge og deres ret til at gå frit højere end hensynet til danskernes frihed, tryghed og sikkerhed.
Har ministeren eller regeringen gjort sig nogen overvejelser om, om man kunne lægge sig et andet sted, som er lidt mere i retning af, at der kan være nogle steder, hvor vi siger, at det godt kan være, at vi får en påtale her, men at det må vi så leve med af hensyn til danskerne, uden at vi udtræder af konventionen?
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-21:
Jeg kan ikke på stående fod kortlægge tidsplanen, men det vil jeg meget gerne have lov til at vende tilbage til hr. Peter Skaarup omkring.
Peter Skaarup (DD), 2023-04-21:
Det lyder jo godt med »snarest«, men hvornår er snarest, minister?
Vi har faktisk stillet et spørgsmål i Folketinget, hvor vi sådan lidt får en kurv i forhold til at få at vide, hvornår der sker noget.
Er snarest inden sommer, altså her inden Folketinget går på sommerferie, eller hvornår er snarest?
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-21:
Jamen det arbejde er under forberedelse.
I øvrigt tak for anerkendelsen af, at der bestemt er store dele af den her problematik, vi deler analysen af og deler problemformuleringen af.
Jeg tror så, vi kan have forskellige svar, i hvert fald i forhold til beslutningsforslagets indhold, på, hvad man så både bør og kan gøre ved det.
Men det arbejde er under forberedelse.
Jeg håber på, ligesom udenrigsministeren, at kunne vende tilbage til Folketinget snarest med en nærmere, præcis angivelse af de næste skridt.
Peter Skaarup (DD), 2023-04-21:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge justitsministeren om hele det grundlæggende her, og ministeren er jo sådan set lidt inde på det, nemlig at der forsvinder magt væk fra det danske Folketing, og at det smuldrer lidt imellem hænderne på os i forhold til at bestemme, hvem der skal udvises af Danmark, når de har lavet grov kriminalitet.
Så langt tror jeg vi er enige, altså om, at her er der en udfordring.
Så er der nok forskellige vurderinger af, hvad der skal gøres ved den udfordring.
Regeringen kommer med sin i regeringsgrundlaget, hvor man altså i regeringsgrundlaget den 14. december 2022 siger, at man vil tage fat på det, man vil analysere det osv. osv.
Så har vi andre jo i et skriftligt spørgsmål spurgt regeringen: Hvornår sker der så noget, altså hvornår begynder man med det arbejde?
For nu er det jo snart et halvt år siden, at der kom et regeringsgrundlag.
Kan ministeren her i Folketinget i dag fortælle, hvornår man sætter det arbejde i gang?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-21:
Danmark er jo i mange europæiske sammenhænge et foregangsland, ikke mindst når det kommer til at tage forbehold.
Jeg husker fra min tid i Europa-Parlamentet, hvordan mangen en EU-kritiker kom til os med sultne og misundelige øjne og sagde: Gid, vi også havde stået uden for euroen, gid, vi også havde et retsforbehold osv. osv.
Den tradition skal man selvfølgelig udbrede, og når vi nu tilsyneladende i Folketinget her synes at være enige om at stramme udlændingepolitikken – nogle gør det i praksis, nogle gør det i retorikken, og sådan er vi så forskellige – så vil Dansk Folkeparti selvfølgelig gerne være behjælpelige med, at det også rent faktisk kan gå fra retorik til til praksis.
Men når det så kommer til stykket herinde, viger de pågældende partier tilbage, hvis de europæiske menneskerettigheder eller andre internationale konventioner så at sige forhindrer eller advarer imod, at man realiserer sin politik.
Det er selvfølgelig skidt.
Det er ærgerligt, når der er partier, der er forhindret i at leve op til deres løfter over for vælgerne, og det er selvfølgelig i særklasse ærgerligt for de vælgere, der tror, at når man stemmer på et af de navngivne partier, får man en stram udlændingepolitik.
Derfor vil vi i Dansk Folkeparti gerne videreføre den gode praksis, vi har med forbehold fra EU-traktaten, over til menneskerettighedskonventionen og simpelt hen sige, at det er Folketinget, der bestemmer udlændingepolitikken.
Jeg synes også, det er det mest ærlige.
Det er jo helt fint, at der er partier her, der har et ønske om og et stort ansvar for, at Danmark er ved at blive omdannet til et indvandrerland, men de skal i hvert fald stå på mål for det og ikke bare dukke sig under nogle konventioner, som man har skrevet under på tilbage for 60 år siden.
Så lad os få et forbehold for menneskerettighedskonventionen, så det er Folketinget og de danske myndigheder, der afgør, hvilke udlændinge der skal ind og i særdeleshed ud.
Tak, formand.
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-21:
Tak for det, formand.
Tak til forslagsstillerne for at have fremsat beslutningsforslaget, som vedrører et vigtigt emne.
Med beslutningsforslaget lægges der op til, at regeringen skal indgå i aktive forhandlinger om at ændre Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Som alternativ peger forslagsstillerne på en model, hvor Folketinget træder et skridt tilbage, ophæver inkorporeringsloven og tager initiativ til, at Danmark får et forbehold for konventionen.
Beslutningsforslaget er efter regeringens opfattelse hverken en farbar eller en rigtig løsning, og regeringen kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Der skal ikke herske tvivl om, at regeringen ønsker at føre en stram, ansvarlig og konsekvent udlændingepolitik.
Der skal være styr på antallet af flygtninge og indvandrere, der kommer til Danmark, og som det fremgår af regeringsgrundlaget, ønsker regeringen, at flest mulige kriminelle udlændinge udvises inden for rammerne af konventionerne.
Men det er samtidig regeringens politik, at vi skal styrke Danmarks muligheder for at fremme international lov og ret og stå vagt om menneskerettighederne.
For konventionerne er det bedste grundlag for at skabe en bedre verdensorden, hvor hvert enkelt individ og mindre lande også har rettigheder.
Som et lille land har Danmark derfor også en selvstændig national interesse i, at de internationale spilleregler fungerer og overholdes.
Derfor vil regeringen fastholde Danmarks medlemskab af de internationale konventioner.
Når det er sagt, er regeringen enig i, at der er dele af konventionerne og ikke mindst fortolkningen af dem, som ikke er hensigtsmæssige.
Der er f.eks. snævre rammer for at kunne frakende dansk statsborgerskab og begrænsede muligheder for at udvise kriminelle udlændinge.
Vi skal derfor være klar til at udfordre og afsøge de rammer, som konventionerne sætter op.
Som det fremgår af regeringsgrundlaget, vil regeringen udnævne en ambassadør, der skal sikre, at Danmark engagerer sig endnu mere i arbejdet med konventionerne, herunder hvordan de anvendes og fortolkes.
Derudover vil vi igangsætte en grundig udredning af Danmarks forpligtelser og muligheder i forbindelse med Den Europæiske Menneskerettighedskonvention og afgørelser fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Men det er regeringens opfattelse, at hverken en genforhandling af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention eller en ophævelse af inkorporeringsloven er den rigtige løsning på de udfordringer, som vi oplever med konventionen.
Regeringen mener heller ikke, at en model, hvor Danmark udtræder af konventionen med henblik på at genindtræde med et forbehold, er den rigtige vej at gå.
Tværtimod tror vi i regeringen på, at Danmark har en klar selvstændig national interesse i, at det internationale samfund fungerer, og at de fælles spilleregler overholdes.
Derfor vil vi i stedet forsøge at udfordre de rammer, som konventionerne sætter op, inden for de etablerede strukturer.
Derfor kan regeringen som nævnt ikke støtte beslutningsforslaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-21:
Jeg vil bare godt takke fru Mai Mercado for opbakning til beslutningsforslaget her.
Og så er jeg fuldstændig enig i, at det jo udstiller et kæmpe hykleri, når man før valget siger en ting vedrørende det her, og så efter valget, når man indgår i en regering, mener det stik modsatte.
Så tak for opbakningen, og jeg er glad for og håber også, at Konservative står på mål for det her, også hvis I engang indgår i en regering.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-21:
Må jeg bare minde om, at både Rusland, Tyrkiet, Aserbajdsjan og alle mulige andre europæiske lande er kontrahenter i traktaten, uden at de på nogen måde lever op til, hvad vi betragter som sådan almindelige retsstater.
Den ene nation er endda krigsførende imod international ret.
Så argumentet om, at dansk medlemskab af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention skulle være med til at skabe en bedre verden, må i bedste fald betragtes som en vittighed.
Det er jo det, der er det centrale her.
Har man ingen tillid til, at det danske Folketing sammensat af den danske vælgerbefolkning med skønsomhed, nøjsomhed og proportionalitet er i stand til at indrette en udlændingepolitik, som er fornuftig og afspejler befolkningens ønsker, uden at vi skal have overdommere fra Strasbourg til at sidde og være sådan et korrektiv til, hvad vælgerne må mene, og ikke mindst til, hvad justitsministeren selv må mene?
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-21:
Jeg ved ikke, om spørgsmålet eller sammenfatningen var et forsøg på at gengive, hvad jeg lige sagde, men jeg synes i hvert fald ikke, det var en korrekt gengivelse.
Jeg har fuld tillid til det danske folkestyre og til Folketinget.
Men som jeg også nævnte i min indledende besvarelse, synes jeg jo selvfølgelig, at det skal være med som en samlet del af afvejningen i vores diskussion om konventionerne, at et lille land som Danmark også er tjent med, at der er nogle fælles, internationale spilleregler.
Når alt det er sagt, deler jeg sådan set hr. Morten Messerschmidts til tider både frustration og vrede over også konkrete afgørelser fra Menneskerettighedsdomstolen.
Det gælder ikke kun inden for udlændingeområdet.
Sørensen og Rasmussen mod Danmark i sin tid synes jeg personligt også var et udtryk for en alt, alt for dynamisk fortolkning.
Det er jo netop også derfor, at den her regering vil gå aktivt ind i det arbejde og følge op på Københavnerklæringen, som blev til under den daværende VK-regering.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-21:
Men det handler jo om demokratisyn, justitsminister.
Jeg er helt med på, at internationale aftaler om moms- og skatteafregning osv. er supergodt.
Det er også fint nok med frihandelsaftaler; jeg tror, jeg stemte for dem alle sammen i min tid i Europa-parlamentet.
Der er ikke nogen international retfærdighed, som retfærdiggør, at det ikke bare er Folketinget, der afgør sagerne.
Derfor vil jeg bare summere mit spørgsmål fra før op igen: Er ministeren ikke enig i, at det her grundlæggende handler om, at man ikke har tillid til, at den danske befolkning kan sammensætte et Folketing, som har en udlændingepolitik, der er i orden?
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-21:
Nej, det er jeg ikke enig i.
Som sagt deler jeg noget af kritikken af de konkrete afgørelser, herunder også den tendens, der har været til dynamisk fortolkning af konventionerne, men jeg er ikke enig med hr. Morten Messerschmidt i, at der ikke er grund til at efterstræbe en eller anden udstrakt form for international retsorden.
Det tror jeg generelt, også historisk, at især små stater har den største interesse i.
Peter Skaarup (DD), 2023-04-21:
Vi kan jo tage en selvstændig debat om det der, og det kommer der i øvrigt også i næste uge, altså en debat om grænsekontrol.
Men det står helt klart for mig, at det er fremtiden, at vi skal have en permanent grænsekontrol.
Så er det rigtigt, at EU-reglerne er indrettet på en bestemt måde, men vi kan sagtens have den holdning, at vi selv vil have lov til at bestemme over vores grænsekontrol, vores barselsregler og vores regler om mindsteløn i Danmark.
Det tror jeg der er mange politikere der vil, samtidig med at vi altså er medlem af EU og er nødt til at indrette os efter de regler, der er i EU, indtil de er ændret.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-21:
Men det hænger jo bare ikke sammen.
Du kan jo ikke både have permanent grænsekontrol og samtidig overholde EU- og Schengenreglerne.
Det er jo de to ting, der strider mod hinanden.
Så det er bare det, jeg er nysgerrig på: Hvor står Danmarksdemokraterne egentlig i forhold til grænsekontrol?
Ønsker de en grænsekontrol, eller ønsker de at overholde EU- og Schengenreglerne?
Peter Skaarup (DD), 2023-04-21:
Det er klart, at EU på en række områder blander sig i ting og sager, hvor vi fra dansk side måske har en anden holdning til, hvad EU skal tage sig af, eksempelvis barselsregler, mindsteløn og grænsekontrol.
Der kan partierne her i Folketinget godt have en anden holdning end den, som kommer til udtryk i EU, til, hvad der skal ske.
Vi har den holdning i Danmarksdemokraterne, at vi skal have permanent grænsekontrol, men vi er også opmærksomme på, at Danmark er medlem af EU, og derfor er vi nødt til med de regler, der er i øjeblikket, at søge om at få lov til at have den her midlertidige grænsekontrol, som den danske regering så i øvrigt har gjort i en uafbrudt række siden starten af 2016.
Men vi vil gerne have permanent grænsekontrol, ingen tvivl om det.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-21:
Tak for det.
Ordføreren nævner her afslutningsvis politikere, der siger én ting, men gør noget andet, altså det, at der ikke er overensstemmelse mellem, hvad man gør, og hvad man siger.
Jeg står her med en artikel fra Politiken fra i dag, hvor underoverskriften er: »Mens Inger Støjberg forleden krævede permanent grænsekontrol, fastholder partiets gruppeformand, Peter Skaarup, at Danmark skal overholde EU- og Schengen-reglerne, der forhindrer det«.
Er det ikke udtryk for netop det, ordføreren står og taler om, altså politikere, der udadtil gerne vil male ét billede af sig selv, men så indadtil reelt har en helt anden praksis?