runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2022-03-03:
Mange tak til hr. Carl Valentin for de pæne ord om det her engagement.
Jeg er på mange måder, må jeg indrømme, en traditionalist.
Jeg kan rigtig godt lide at få en stor, rød bøf om fredagen, og jeg kan også godt lide at få en stadionplatte, når jeg er til fodbold.
Jeg synes, det er hyggeligt, jeg synes, det er rart, og jeg synes, det er trygt.
Men jeg kan bare se, at der er så kæmpestort et potentiale i det her, at jeg synes, at det simpelt hen vil være for ærgerligt og for dumt ikke at rykke i den her retning.
Når det er, at man kan få så store gevinster i forhold til klima og folkesundhed, kan vi simpelt hen ikke lade være med det her.
Derfor har jeg selv kastet mig over det her og har besluttet mig for konkret, at de måltider, jeg indtager som frokost i Fødevareministeriet, som udgangspunkt er plantebaserede.
Jeg prøver så vidt muligt at leve plantebaseret, og så kan jeg glæde mig til de der dage, hvor jeg kan kaste mig frådende over flæskesteg og stadionplatter og bøffer og andet.
Så jeg tror, man kan rykke noget, hvis man gør det på den rigtige måde.
Men konkrete måltal vil jeg være en lille smule bekymret for.
Jeg vil gerne kigge på det og diskutere det, men jeg tror, at vi skal starte forsigtigt ud, for der er en kulturkamp, vi skal have, hvor vi skal have danskerne med på det her hold, og når man ser, hvad der er af gevinster ved det her, begynder man at rykke.
Når man kan se, at man kan undgå alvorlige sygdomme eller i hvert fald forebygge alvorlige sygdomme og få nogle bedre leveår, samtidig med at man gør noget for klimaet, tror jeg at folk begynder at rykke på den her dagsorden uden at være nyreligiøse på det her område.
Carl Valentin (SF), 2022-03-03:
Må jeg ikke bare lige starte med at sige tak til fødevareministeren.
Jeg kan mærke, at fødevareministeren er meget passioneret omkring det her emne, og jeg synes, det er ret stort, at vi har en fødevareminister, som er progressiv i forhold til den her dagsorden på den måde, at han faktisk taler den op og gerne vil den rigtige vej.
Det synes jeg er enormt vigtigt, for det er altså ikke mange år siden, at debatter om kød gik totalt i kage hver eneste gang, fordi folk syntes, at det var identitetspolitik og ligegyldigt.
Det forstår fødevareministeren at det ikke er, og det er jeg rigtig glad for.
Fødevareministeren snakker også om det her med, at det er svært at ændre vaner, og det er jeg meget enig i.
Derfor er jeg også enig med fødevareministeren i, at vi ikke bare skal slå folk oven i hovedet og sige: Du skal ændre dine kostvaner.
Vi skal som politikere gøre det nemt.
Og én måde at gøre det nemt på er ved at sikre, at maden i de offentlige køkkener generelt er langt grønnere.
Kunne ministeren ikke se for sig, at vi satte nogle måltal, i forhold til hvor meget man skal sænke udledningen fra maden i de offentlige køkkener i 2025 og 2030?
Det kunne være en vej til en langt mere klimavenlig kost i de offentlige køkkener.
Rasmus Prehn (S), 2022-03-03:
Mit klare budskab i dag er nej til tvang og ja til frie valg, og jeg kan berolige hr. Erling Bonnesen og Danmarks Liberale Parti med, at det ikke bliver mig som fødevareminister eller nogen myndigheder, der vil hjemsøge hr. Erling Bonnesen i privaten for at lure, om der er aubergine eller steg i ovnen.
Det er helt frit, hvad man vælger.
Men der skal være mulighed for at vide, hvad der er godt for klimaet, og hvad der er godt for helbredet, så man kan træffe oplyste valg, og det er det, vi arbejder på her.
Og så skal der være også være en mulighed, hvis man vil vælge, for, at man så kan gå hen og tage plantebaserede valg, og det kniber det med for mange steder, og derfor vil vi gerne inspirere til at give bedre muligheder for at vælge det sunde og det klimavenlige.
Erling Bonnesen (V), 2022-03-03:
Tak for det.
Frihed til at vælge er fuldstændig centralt for mig og for os som Venstrefolk.
Vi skal ikke have et Big Brother-samfund, der siger, at man skal vælge det eller man skal vælge det, eller at man skal have så og så meget af en bestemt kategori inden for en uge, eller hvad det kan være.
Det er fuldstændig afgørende.
Det, jeg godt kunne tænke mig lige at spørge til, er, om ministeren, når han i sin på lange stræk ganske udmærkede tale siger, at vi skal gøre noget, så lige kunne sætte sådan to ord på det: om det netop er for at forbedre mulighederne for, at borgerne kan vælge frit, at institutionerne kan vælge frit, og at kommunerne kan vælge frit, og at vi ikke skal have et Big Brother-samfund.
Så det er egentlig, om ministeren kan bekræfte, at det, der ligger bag ordene, når ministeren i sin tale siger, at vi skal gøre noget, er at sikre den bedst mulige information og forbrugeroplysning, og at så er det fuldstændig overladt til netop lige præcis forbrugerne, kommunerne, regionerne og institutionerne selv at vælge og sammensætte sine kostplaner og i sidste ende selv bestemme, hvad der skal på tallerkenen.
Mette Thiesen (NB), 2022-03-03:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi i Nye Borgerlige gerne ville indrette skolesystemet helt anderledes, end det er i dag.
Vi ville gerne give alle skoler et frihedsbrev, sætte skolerne fri.
Vi ville gerne lade pengene følge det enkelte barn en til en og lade de gode, dygtige ledere lære forældrene ude i bestyrelserne at styre, hvordan den enkelte skole skulle være indrettet.
Det ville også betyde, at gode tilbud ville blive valgt til, og at dårlige tilbud, hvor man eksempelvis, som vi taler om i dag, accepterer mobning, ville blive valgt fra.
Så ville man være nødt til at oppe sig eller også lukke.
Man sådan ser skolesystemet jo ikke ud i dag, og derfor bakker vi sådan set også op om det her forslag.
For vi synes generelt set, det giver rigtig god mening, at man kan klage, hvis man oplever, at ens barn bliver mobbet.
Jeg er selv skolelærer, og det har altid være noget, der har ligget mig meget på sinde, at de børn, jeg havde i min klasse, havde det godt – helt grundlæggende havde det godt.
For det er så fundamentalt for, at man overhovedet kan lære noget som helst, at man trives og har det godt.
For ikke så længe siden hørte jeg en historie om et barn på en skole, hvor der simpelt hen var blevet klaget og klaget og atter klaget til ledelsen og til lærerne osv. af de her forældre, og ledelsen og lærerne blev ved med at sige, at det var det her barns skyld, at det var barnets egen skyld, at det var det, der var problemet.
Når jeg hører sådan nogle historier, løber det mig virkelig koldt ned ad ryggen, for det her barn var tydeligvis ikke skyld i noget som helst.
Der var bare en dysfunktionel kultur i klassen, og det blev bare ikke håndteret.
Det blev ikke håndteret, at det her barn havde det rigtig skidt, og barnet endte så også med at skifte skole.
Sådan skal det jo ikke være.
Vi bakker fuldt op om, at man forlænger den her lovgivning, altså udskyder solnedgangsklausulen.
Selvfølgelig tror jeg på, at man langt de fleste steder virkelig gør en indsats, men der er også nogle steder, hvor man lukker øjnene.
Jeg skal ikke kunne sige, om det er, fordi det er det nemmeste, men der er nogle steder, hvor man i hvert fald lukker øjnene for, at der er nogle børn, der mistrives, og der skal forældrene have en mulighed for at klage højere oppe i systemet.
Så vi bakker op om forslaget og ændringsforslaget fra Venstre.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-03-03:
Tak for den kommentar.
Jeg vil sige til den, at det var noget af det, der også var debat om, da vi vedtog loven.
Her var det for mig og Dansk Folkeparti rigtig, rigtig vigtigt, at man fokuserede på den forebyggende indsats, den vejledende indsats – alt, hvad der kunne gøres tidligere – i håb om at der faktisk ikke ville komme nogen klager til klageinstansen.
Det er selvfølgelig vigtigt at holde fast i, at den skal være der, for det viser sig jo, at der er et behov for, at der er nogle, der ligesom er bagstoppere.
Men vi skal gøre en klar indsats for at få den vejledning ud, også for at hjælpe skoler og kommuner til at forstå, hvad der er deres ansvar, og hvilken opgave de kan forventes at påtage sig.
Det tror jeg vi er fuldstændig enige om, og det håber jeg også vi kan få afspejlet i den nye lov, som vi skal ende med at lave med det her.
Anders Kronborg (S), 2022-03-03:
Jeg vil sådan set bare kvittere for en, synes jeg, utrolig stærk tale, som ordføreren holdt, og i virkeligheden også, synes jeg, en meget konstruktiv tale i forhold til faktisk at fokusere på det, vi ved virker, og også se på, hvor stenen i skoen er.
Der er et tal, som har gjort utrolig stort indtryk på mig, når vi snakker om klageinstansen, og som jeg mener det er meget væsentligt at snakke med Sammen om Skolen om.
Når klageinstansen har truffet en afgørelse, altså når de er nået til en afgørelse, er det i 50 pct. af de afgørelser, de træffer, sådan, at det pågældende barn allerede har flyttet skole.
Det synes jeg bare understreger ordførerens pointe om, at det her også handler om at komme ind og få forebygget.
Det kan godt være, at nogle forældre får medhold, men det har i nogle tilfælde faktisk været så traumatisk, at et barn har været nødt til at skifte skole, inden man er nået til en afgørelse.
Så jeg vil bare kvittere for den grundighed, som jeg synes ordføreren lægger op til i forhold til det videre arbejde.
Carl Valentin (SF), 2022-03-03:
Mange tak for det, og tusind tak til alle ordførerne og ministeren for at møde op i dag.
Jeg synes, det er sådan lidt underligt at skulle ind i Folketingssalen og snakke om noget andet end Ukraine, når det er det, der fylder alt i vores hoveder lige nu, men ikke desto mindre har jeg glædet mig rigtig meget til den her debat.
Det er også et ekstremt vigtigt emne, nemlig vores kostvaner og den betydning, som de har for vores klima, så jeg er meget glad for, at folk er mødt op.
Socialistisk Folkeparti har jo indkaldt til den her debat i forlængelse af Klimarådets rapport, som meget klart siger, at danskerne spiser alt for meget animalsk.
Danskernes mad har meget stor betydning for vores samlede klimabelastning, og selv om mange egentlig gerne vil spise mere klimavenligt, har de svært ved at få det gjort.
I den forbindelse siger Klimarådet også, at de offentlige køkkener spiller en nøglerolle.
De peger på, at klimabelastningen på landbrugsproduktion omtrent kunne halveres, hvis alle spiste en bæredygtig kost med mere grønt og mindre kød.
Ifølge Klimarådet vil vi derudover kunne frigøre store landbrugsarealer til andre formål, herunder ikke mindst natur, hvis vi ændrer vores kost i retning af de nye kostråd, som jeg er helt sikker på fødevareministeren også vil tale en masse om i dag.
Mit håb med debatten her er, at vi efter en længere snak kommer til at se flere partier, som indtager en langt mere progressiv position på den her dagsorden, for det nytter ikke noget, det er så svært at vælge grønt i det offentlige.
Og jeg mener, at vi går glip af en kæmpestor potentiel frivillig omstilling, hvis ikke vi gør det let for folk at træffe de valg, de egentlig gerne vil træffe.
Derfor glæder jeg mig meget til den her debat.
Tak for ordet.
I forhold til det med tal kan jeg sige, at ifølge Aarhus Universitet kræver det 40 pct. mindre areal at brødføde en person, der lever efter de nye kostråd, i forhold til den gennemsnitlige danske kost.
Så man kan faktisk levere ret meget ved at gøre noget selv.
Socialistisk Folkeparti mener ikke, at vi generelt skal sænke skatterne, men vi vil ikke have noget problem med at se på, hvordan vi kan gøre plantebaseret kost lettere tilgængeligt.
Og vi kunne jo f.eks. stoppe med at proppe offentlige midler i kødreklamer, og vi kunne gøre grøntsager billigere og kød dyrere.
Rasmus Prehn (S), 2022-03-03:
Jeg er rigtig ked af, hvis det er blevet opfattet sådan, at vi ikke har tiltro til danskerne, for det har vi i den grad.
Men det, vi også har tiltro til, er, at information og oplysning batter noget, og på samme måde som det kan være rigtig hensigtsmæssigt i trafikken, at der er skilte, hvor der står, hvor hurtigt man må køre, på samme måde er det en rigtig god idé, at man også oplyser om, hvad der er sundt at spise, og hvad der er klimavenligt at spise, for så har man en mulighed for at træffe sine frie valg.
Så kan det godt være, at man en gang imellem vælger at gøre noget andet, fordi man har lyst til det, og det skal man have lov til.
Jeg kunne aldrig drømme om at bestemme, hvad danskerne skal spise.
Men vi vil gerne oplyse om, hvad konsekvenserne er.
Vi har i Danmark en årelang tradition for at oplyse omkring det her.
Så har vi også igangsat nogle initiativer for at skabe mulighederne ude i de offentlige køkkener, og det er der så sat nogle millioner kroner af til.
Jeg foreslår, at vi laver et skriftligt svar, hvor vi simpelt hen ridser op, hvad der er brugt på det her område.
Men jeg vil bare sige, at det er småpenge – småpenge – i forhold til de gigantiske udgifter, der er i forbindelse med f.eks. kræftbekæmpelse, diabetesindsats, hjerte-kar-sygdomme, og hvad der også er af klimabelastning.
Det er jo milliarder af kroner, der ryger på den konto, hvor det er nogle få millioner, vi bruger på at lave en lille indsats i forhold til at oplyse, informere og give mulighed for at lære, hvordan man kan lave mad på en anden måde.
Susanne Zimmer (FG), 2022-03-03:
Tak til ministeren for den passionerede tale.
Jeg har et spørgsmål: Giver staten stadigvæk penge til kødreklamer?
Nu kan jeg høre, at det har gjort indtryk på ministeren med de her reklamer for plantebaseret kost.
Kunne det være en overvejelse værd at stoppe kødreklamer generelt?
For ligesom ministeren bliver påvirket, bliver vi alle samme påvirket af reklamer.
Den sidste ting er om klimamærkning, så folk kan se, når de køber noget, hvor stor klimabelastning det faktisk har.
Kunne ministeren være interesseret i at arbejde for at få etableret sådan et mærke?
Mette Thiesen (NB), 2022-03-03:
Jeg ved ikke rigtig, om jeg blev bekræftet i det.
Altså, jeg køber ikke ind på den der frygtretorik, det gør jeg simpelt hen ikke, og jeg vil også kraftigt opfordre til, at man fra venstrefløjens side skruer ned for den, for det går simpelt hen ud over unge mennesker, der tror, at verden er ved at gå under.
Men når vi nu lægger det der væk, kunne jeg faktisk godt tænke mig at høre noget fra ordføreren her til sidst, for ordføreren kom ikke rigtig med nogen tal på det her.
Så vil jeg godt høre ordføreren, om ordføreren egentlig ikke også bare kunne bakke op om det, for vi kunne jo gøre det, at vi sænker skatter og afgifter generelt, så det bliver lettere og billigere at være dansker.
Og så kunne det jo være, at der var nogle, der også havde mere råd til at købe eksempelvis flere grønsager.
Så vil Socialistisk Folkeparti være med til at sænke skatte- og afgiftsniveauet generelt i Danmark?
Carl Valentin (SF), 2022-03-03:
Hvis de unge mennesker læser den seneste rapport fra FN's klimapanel, IPCC, som desværre kom lige oven i Ruslands invasion af Ukraine, så ville de desværre finde mange meget bekymrende tal, som viser, at klimakrisen er accelererende og vil have kæmpestore konsekvenser for os alle sammen.
Det er klart, at hvis fru Mette Thiesen beslutter sig for at spise lidt broccoli i stedet for en rullepølse, ændrer det ikke verden, men fru Mette Thiesen ville være med i en global bevægelse, som i sidste ende kan komme til at ændre verden.
For vi er alle sammen nødt til at indse, at med den katastrofe, vi står midt i, skal vi også være villige til at ændre vores vaner.
Det betyder ikke, at vi alle sammen behøver at blive vegetarer eller veganere i morgen, men det betyder, at vi skal tage de udfordringer, vi står over for, bundalvorligt og ændre vores kost i retning af at være langt mere plantebaseret.
Og heldigvis, kan jeg fortælle fru Mette Thiesen, viser undersøgelserne, at de unge er dem, der er ledende i den her kamp.
Mette Thiesen (NB), 2022-03-03:
Tusind tak.
Jeg ved ikke, om der er nogle skolebørn, der sidder og ser på den her debat.
Det tror jeg nok ikke de gør.
Der sidder måske nogle og lytter deroppe – det er så fint.
Jeg kunne bare godt tænke mig, at ordføreren for Socialistisk Folkeparti uddyber det.
Mener ordføreren reelt, at hvis jeg går ned og udskifter min rullepølse med broccoli, så redder jeg hele verden, og så sker der absolut ingenting?
For det er sådan lidt det, der kommer ud af ordførerens mund, altså klimakatastrofe og klimakrise.
Og så kunne jeg egentlig godt tænke mig at få nogle tal på, hvordan det så blev, hvis man udskiftede det med broccoli, altså hvilken konsekvens det så ville have i det store samlede billede rent klimamæssigt, altså hvis vi danskere gjorde det i forhold til klimaet generelt.
For Danmark udleder jo ekstremt lidt CO 2 i forvejen.
Så kunne ordføreren ikke svare lidt på det og så bekræfte mig i, at de unge mennesker ikke skal gå og være bekymrede?
Carl Valentin (SF), 2022-03-03:
Jeg synes, problemet med hr. Erling Bonnesens indvendinger er, at det er en meget snæver frihedsforståelse, han har.
For frihed er også for mig at leve i en verden, som ikke har øget risiko for fremtidige epidemier.
Jeg skal love for, at det er ufrit, når man bliver tvunget til at forlade det sted, hvor man bor, på grund af klimaforandringer.
Altså, det siger jeg bare for at sætte tingene lidt i perspektiv, for jeg er med på, at der selvfølgelig er mange mennesker, der gerne vil have lov til at spise frikadeller, og jeg synes også, at der skal være en vis grad af frihed derude, men vi er også bare nødt til at tage den klimakatastrofe alvorligt, som vi står over for.
Og det er jo også det, Klimarådet siger i deres rapport.
Erling Bonnesen (V), 2022-03-03:
Jamen hvis vi så ser på det fra den anden ende af, så synes jeg jo da, at man skulle tage skridtet fuldt ud – og det er så vores holdning i Venstre – og sige: Både som borger og som institution kan man sagtens selv finde ud af det; plejehjemmene kan selv finde ud af det; børnehaverne kan selv finde ud af det.
Så skulle man ikke stoppe med – kan vi så sige – at bruge Folketingets tid til at diktere, hvor meget eller hvor lidt kød der i sidste ende skal være?
Så kunne SF sige: Kære venner, vi er sådan set meget enig i det, som Venstres ordfører siger.
Der er fuldstændig frihed til, at I kan sammensætte jeres kostplan, nøjagtig som I vil.
Så hvis hr. Carl Valentin mener noget med at bruge ordet frihed fra talerstolen nu, så skulle man jo følge det her synspunkt og sige: Jamen det blander vi os ikke i fra Folketingets side; det finder I fint ud af.
Carl Valentin (SF), 2022-03-03:
Jeg synes da, det ville være godt, hvis vi generelt serverede meget mindre kød i de offentlige køkkener – det er jeg også tilhænger af – men den der sådan lidt rigide tilgang, som hr. Erling Bonnesen kommer med her, er egentlig ikke den, vi har lagt for dagen.
Det, vi har argumenteret for, er lige præcis det, som hr. Erling Bonnesen ønsker; det er nemlig frihed.
Og der er ikke frihed til at vælge i de offentlige køkkener i dag, for rigtig mange mennesker har ikke mulighed for at spise plantebaseret kost, selv om de gerne vil det.
Og der er masser af historier om mennesker på plejehjem, i daginstitutioner og på offentlige arbejdspladser, som ønsker at spise grønnere, men ikke kan komme til det, fordi de ikke har mulighed for det.
Og det er en kæmpe frivillig omstilling, vi går glip af.
Og derfor vil den politik, SF kæmper for på det her område, sikre mere frihed til at spise, som man vil, og ikke mindre.
Erling Bonnesen (V), 2022-03-03:
Jamen jeg er helt klar over, at hvis hr. Carl Valentin kunne få lov til at bestemme, skulle kødproduktionen stort set udfases – jo før, jo bedre.
Så det korte spørgsmål er egentlig: Hvis hr. Carl Valentin kunne bestemme, hvor mange dage om ugen måtte der så overhovedet være kød på menuen, f.eks. på plejehjem?
Ville det så være 0 dage, 1 dag eller 2 dage, eller skulle der være frit valg?
Jeg synes jo, der skal være frit valg, sådan at man selv bestemmer, for man kan sagtens selv finde ud af at sammensætte en god, varieret kostplan.
Men hvis hr. Carl Valentin kunne bestemme, ville det så være helt nede på 0 dage nu, med det samme, eller ville det være 1 dag eller 2 dage om ugen?
Rasmus Prehn (S), 2022-03-03:
Når vi kigger på den tid, vi lever i nu, er en af de allermest vigtige dagsordener – ud over at der er uro og desværre også krig, endda på europæisk jord – den grønne dagsorden, klimadagsordenen.
Jeg ved godt, der har været kritik, og at man kunne have været endnu mere ambitiøs, men jeg vil sige i al beskedenhed, at når jeg rejser rundt i Europa og i resten af verden og taler med kollegaer andre steder fra, er folk dybt imponerede over, hvor grøn den her regering i Danmark er.
Vi er en af de mest grønne regeringer i hele verden, og de finanslove, vi har lavet indtil nu, har været grønne.
Kan man så være endnu mere grøn?
Derfor er det oplagt, at når vi kommer med et udspil til finanslov, vil det selvfølgelig også være ambitiøs på det grønne, også fordi vi har så stærkt og godt et samarbejde med vores meget grønne støttepartier, og derfor vil vi selvfølgelig lægge op til et fortsat godt samarbejde med dem.
For eftertiden vil måle vores generation på, hvad vi har gjort for klimaet, hvad vi har gjort for miljøet, hvad vi har gjort for biodiversiteten, hvad vi har gjort for den grønne omstilling.
Der vil vi gerne være bedre.
Vi vil jeg gerne fortsætte det gode arbejde, og vi vil gerne være bedre sammen med dem, der er med på den dagsorden.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-03:
Ministeren har jo helt ret i, at det er småpenge, vi har disponeret på finansloven til køkkenomlægning og mere økologi og den slags, i forhold til de 40-50 mia. kr., som samfundet kunne spare, hvis det var sådan, at danskerne bare fulgte klimakostrådene, som jo ikke er sådan vildt vidtgående.
Set i lyset af det kunne jeg godt tænke mig at høre – når nu regeringen er begyndt at italesætte sig, som om den skal være grøn, og jeg har oplevet to finanslovsforslag fra regeringen, hvor vi i det parlamentariske grundlag har kæmpet for at gøre finanslovsaftalen grøn, og det er jo så lykkedes i et vist omfang – om regeringen forbereder et grønt finanslovsforslag, der ligesom kan sætte det her i perspektiv, når nu der er så mange penge for samfundet at spare på sundhedsudgifterne, hvis vi kommer frem til at have en bedre kost.
Når nu ministeren selv italesætter det som småpenge, kan vi så se frem til, at regeringen kommer med et grønt finanslovsforslag?
Rasmus Prehn (S), 2022-03-03:
Mange tak til fru Susanne Zimmer også for opbakningen og rosen for engagementet her.
Det er en vigtig dagsorden.
Det er sådan, at vi stadig væk også bruger midler fra staten til at lave reklamer for kød.
Det har også været kritiseret.
Der er en række af vores støttepartier, røde partier, der har sagt: Lad nu være med at bruge penge på det; det kan ikke være rigtigt med den her klimadagsorden, at man så gør det.
Det har vi haft en årelang tradition for, også fordi vi har store indtægter fra en meget stor eksport af bl.a. svinekød.
Vi har været stolte af, når man besøger vores venner i Storbritannien, at de så taler om Danish bacon.
Det, vi har været bange for fra regeringens side og fra Socialdemokratiets side, er, at man, hvis man bare hen over natten laver om på det her, trækker tæppet væk under folks økonomi – folk, der har en stor gæld i en svinefarm.
Der er slagteriarbejdere, der står derude og er bange for, at deres slagteri bliver lukket, og hvordan får de råd til næste husleje, hvordan får de råd til deres datters konfirmation osv.?
Så det er ikke bare lige at trykke på stikkontakten og slukke alt lyset i dansk animalsk produktion.
Der skal være en transformation, hvor vi gør det i et fornuftigt tempo.
Vi vil gerne diskutere, hvordan vi bruger reklamepenge offensivt.
Jeg tror, vi skal være meget bedre på de nye dagsordener, som handler om det plantebaserede, og så kan vi godt gå lidt væk fra noget af det traditionelle.
Men vi kan ikke bare knipse med fingrene og lave det om fra den ene dag til den anden.