runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Laura Lindahl (LA), 2018-11-16:
Jeg mener, at det er et delt ansvar.
Jeg mener, at arbejdsgiveren har et ansvar for rammerne på en arbejdsplads.
Det gælder også, hvad den gængse tone på arbejdspladsen er.
Der har man som leder har et ansvar.
Så jeg mener klart, at man har et ansvar som leder, som virksomhed, som arbejdsplads.
Jeg mener også, at det er vigtigt i den her debat, at vi netop på bagkant af metoobevægelsen også taler om det her med, at det er okay at sige fra, og at det er en rigtig god ting, at vi begynder at sige fra.
Så jeg vil være ked af at sige, at det kun handler om arbejdsgiveren, for jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi får taget debatten om, at i særdeleshed kvinder skal sige fra.
Karsten Hønge (SF), 2018-11-16:
Det skal altid være trygt at gå på arbejde.
Det forebyggende arbejde skal i højere grad ligge i arbejdsmiljøorganisationerne og, som LO foreslår, også ved at udvide loven med, at man her indfører reglerne for udvidet objektivt ansvar.
Chikane og krænkelser undergraver selvtilliden og gør mennesker usikre og bange, og det kan ende med stress og sygemeldinger.
Og for mange mennesker sætter oplevelserne sig mange år efter chikanen.
Niveauet for godtgørelse er fuldstændig udhulet af inflationen, og det trænger i den grad til at blive justeret opad, og for SF's skyld må det gerne være et markant yderligere nøk opad.
Seksuel chikane skal besvares med en syngende lussing, og i den her sammenhæng, altså politisk, er det igennem en økonomisk straf, der kan mærkes.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-11-16:
Tak for det.
Lad mig starte med at sige tak for de mange konstruktive bemærkninger, der har været til lovforslaget, og som jo også kommer til, tror jeg, at danne baggrund for en rigtig god udvalgsbehandling.
Hele det her forslag dækker også over, at man jo igennem mange år ikke rigtig har forholdt sig til bl.a. godtgørelsesniveauet, i hvert fald ikke aktivt.
Vi har med lovforslaget gjort det meget tydeligt, at ligebehandlingsloven allerede har et forbud mod seksuel chikane, og at det forbud falder ind under arbejdsgiveres pligt til at give mænd og kvinder lige arbejdsvilkår.
Men nok så vigtigt har vi også ønsket at gøre op med den del af retspraksis, som har sat barren for, hvad der er seksuel chikane, alt efter om der var en meget uformel tone på arbejdspladsen.
Og det er jo bestemt også, synes jeg, en meget vigtig præcisering, der finder sted her.
Det kan og bør ikke være sådan, at man som medarbejder bare skal kunne tåle en dårlig eller ligefrem krænkende tone.
En uformel omgangstone må ikke være en undskyldning for krænkende adfærd.
Samtidig foreslår vi at følge den samme stigning i godtgørelsesniveauet i sager om seksuel chikane som i justitsministerens retfærdighedsudspil, der blev vedtaget tidligere på året med bred politisk opbakning.
Og det er sådan set årsagen til det – som svar på det spørgsmål, som Rasmus Horn Langhoff stiller om, hvorvidt man skulle overveje en endnu højere godtgørelse – altså at det er for at sikre en parallelitet i forhold til det, som gælder på justitsministerens område.
Jeg glæder mig til udvalgsbehandlingen af det her lovforslag, som bestemt også kommer til at betyde en klar forbedring i forhold til de regler, der er gældende i dag.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-16:
Tak for det, og tak til ministeren for svar på spørgsmål.
Jeg synes, at det er super ærgerligt, at det ikke anerkendes, at den godtgørelse, vi snakker om nu, er for, at kvinderne har tålt den krænkelse og måske krænkelseskultur – hvis vi kan udtale ordet uden at blive helt bange for det – der eksisterer på arbejdsmarkedet.
Det er fint, men det italesætter jo ikke, hvad de mister i tabt arbejdsfortjeneste, fordi langt størstedelen af dem ender med at forlade arbejdspladsen, fordi det simpelt hen er for tabubelagt at tale om det.
Det er ikke kun den seneste forskning fra Aalborg Universitet, der fortæller det.
Det er jo også masser af forskning fra udlandet, der fortæller om det samme problem.
Så er ministeren interesseret i, at vi også drøfter, om vi skulle sidestille det med uberettiget afskedigelse i henhold til de arbejdsretlige regler, eller hvordan?
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2018-11-16:
Jeg vil glæde mig til at se, hvad der helt konkret er i pipeline.
Jeg tror ikke, der er virksomheder og virksomhedsejere, som ikke godt ved, at seksuel chikane er uacceptabelt.
Men det er også meget tydeligt, at lugten i bageriet altid må være arbejdsgivernes ansvar.
Og derfor vil jeg egentlig gerne høre ministerens stillingtagen til at indføre indirekte objektivt arbejdsgiveransvar, altså, så arbejdsgiveren skal godtgøre og garantere, at man har gjort alt for, at der i det psykiske arbejdsmiljø ikke sker seksuel chikane, præcis som vi kender det i forhold til det fysiske arbejdsmiljø, hvor arbejdsgiveren også har ansvar for, hvad de andre medarbejdere laver på arbejdspladsen.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-11-16:
Så foreslår vi nu faktisk også at præcisere, at man ikke skal finde sig i, at man kan have en uformel omgangstone.
Det er jo også det, der er en del af det her lovforslag.
Så det er jo en klar forbedring, i forhold til hvad der er gældende ret i dag, også i forhold til godtgørelsesniveauet.
Jeg må sige, at jeg jo ikke er i stand til at kommentere på, hvad der er sket på et fly.
Altså, hvordan skulle jeg være i stand til det?
Jeg kan og vil ikke gøre det.
Så jeg mener, at det her er en klar forbedring.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-16:
Tak for framingen af omvendt bevisbyrde.
Det er jo tit, vi taler om det.
Jeg er næsten nødt til at sige, at jeg har rettet en af ministerens kollegaer fra Venstre i at udtale til en kvinde, som ikke var medlem af Folketinget, på et fly i den her periode: Det er kun kvinder og papegøjer, der snakker; mænd taler.
Jeg sagde til ham, at det der er en uacceptabel opførsel for et medlem af Folketinget.
Mener ministeren ikke, at det er arbejdsgiverens ansvar at sikre, at der er et tåleligt miljø for de ansatte og alle de andre borgere, som er i kontakt med det her miljø?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-11-16:
Jeg er helt enig med Alternativets ordfører i, at det her er en meget alvorlig sag, og det fortjener større politisk opmærksomhed, end det har haft tidligere.
Vi havde en meget velbesøgt konference den 9. april i Eigtveds Pakhus, hvor en lang række ting var til drøftelse, herunder også godtgørelsesniveauet.
Det er jo ikke sådan, at man skal sige, at man kan betale sig fra at lave en uacceptabel handling – på ingen måde – og derfor skal vi også have endnu større fokus på spørgsmålet om forebyggelse, kønsrollemønstre, mange andre ting, som ligestillingsministeren jo også arbejder med, men hvis det er sådan, at Alternativets ordfører vil diskutere den her omvendte bevisbyrde, og om det er det, man skal indføre, så er jeg selv meget skeptisk over for det.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2018-11-16:
Det er dejligt, at ministeren siger, at det her er en alvorlig sag, som også kræver forebyggelse, for der er ikke umiddelbart noget i det her lovforslag, der lægger op til at skabe nogen form for forebyggelse.
Nu er jeg lidt ny herinde, så det kunne være dejligt at høre ministeren om, hvad der sådan er i pipeline i forhold til forebyggelse af seksuel chikane og et sikkert psykisk arbejdsmiljø på arbejdspladserne.
René Gade (ALT), 2018-11-20:
Det her er simpelt hen et fantastisk lovforslag at få lov til at debattere.
Tænk nu, hvis det rent faktisk er godt for samfundet at give gode muligheder for iværksætterfirmaer, også selv om man måske ikke, ligesom vi har lagt op til, skal sørge for, at dem, der så får de her lukrative vilkår, har en bæredygtig eller social profil.
Vi er faktisk i et af vores forslag gået så langt, at vi har sagt, at det skal være helt op til en million, man får fradraget, hvis de bare har en social eller en bæredygtig profil – noget, der skal bestemmes af nogle fornuftige mennesker, der på et sagligt grundlag har vurderet det.
Så det er ikke beløbsstørrelsen, vi er bange for, men hvad det er for en retning, vi går i.
Hvis vi laver sådan en statsstøtte, som det her er, vil vi også sikre, at det fremmer det bedste i samfundet og de agendaer, som vi mener er væsentlige – ud over bare økonomisk gevinst.
Vi sagde nej tak til at være med, og vi kommer også til at sige nej tak her, for som min ordførerkollega fra Enhedslisten sagde, har det noget med definitionen af, hvordan en iværksættervirksomhed er, at gøre, og i det her tilfælde er det små og mellemstore virksomheder på op til virkelig mange medarbejdere og ret stor omsætning, og det kan vi ikke være med til.
Vi lagde os i det beslutningsforslag, som vi kom med tilbage i 2016, på baggrund af vores iværksætterpakke på et niveau, hvor vi kiggede på den svenske model, og vi kiggede også lidt til England, og der er vi altså nede i omegnen af måske 25 medarbejdere, 50 medarbejdere, og måske virksomheder, der har fire år på bagen.
Jeg siger ikke, det er det rigtige, for det kan være, man finder ud af, at det samfundsmæssigt er meget bedre at gøre som her, men vi sætter grænsen ved et forslag som det her, fordi det simpelt hen relativt set er så store virksomheder, som man går ind og støtter, så vi ikke længere synes, at vi kan stå inde for den her statsstøtte, medmindre vi havde lavet en grøn eller social bestemmelse, der gik ud på, at det var det, man havde som krav, for at de her virksomheder skulle få støtten.
Sluttelig vil jeg da gøre alt for, at vi i udvalgsbehandlingen kan nærme os.
Jeg tror ikke, vi får rettet ret meget i den aftale, der er indgået, men vi vil da virkelig give os i kast med, om man kunne sige ja til delelementer.
Jeg tror dog ikke, at det bliver tilfældet, netop fordi virksomhederne er så store.
Dengang var der også udfordringer, selv om der var stor opmærksomhed og velvillighed i salen i forhold til at kigge på det her forslag, men der var ikke mulighed for at sætte de her præcise grænser for, hvor store virksomhederne skulle være, hvem det egentlig er, vi går ind og støtter, hvor lang tid de må have på bagen, og hvor stor en omsætning de har.
Vi kommer til at sige nej tak til forslaget, men hvor er det ærgerligt, for vi ville gerne gå rigtig, rigtig langt, hvis ellers bare vi kunne sætte en social eller en grøn dagsorden, når vi gav investorfradraget.
Andreas Steenberg (RV), 2018-11-20:
Tak for det.
I Radikale Venstre støtter vi også det her lovforslag.
Det er en del af en aftale, vi har lavet med regeringen og Dansk Folkeparti, og som vi er glade for.
Vi mener, at der i Danmark er en udfordring med få skaffet investeringer særligt til iværksættere og små og mellemstore virksomheder.
Der er rigtig mange, der oplever, at bankerne ikke er villige til at låne et mindre eller større millionbeløb til, at en virksomhed kan komme i gang, og til, at en virksomhed kan vokse.
Rigtig mange oplever, at man skal kunne stille med garanti, altså have et varelager eller nogle bygninger, man kan stille pant i, og rigtig mange har ikke sådan noget, fordi de lige er startet op eller er ved at starte en virksomhed op, hvor man ikke kan stille pant.
Derfor kunne en mulighed for rigtig mange nye virksomheder være, at nogle folk, der har penge, gik ind og var med til at investere i de virksomheder.
Meningen med det her forslag og også med nogle af de andre forslag, som er med i den her aftale, er at gøre det mere gunstigt for danskerne at bruge nogle af deres sparepenge til at investere i virksomheder, så de forhåbentlig kan vokse og skabe nye arbejdspladser til erstatning for nogle af dem, vi taber på grund af konkurrencen med eksempelvis Asien eller Østeuropa.
Vi tror på, at det her forslag kan være med til at flytte nogle af alle de mange penge, danskerne har, ud til investeringer til gavn for fællesskabet, og derfor støtter vi lovforslaget.
Anders Johansson (KF), 2018-11-20:
Lovforslaget er endnu en udmøntning af den erhvervs- og iværksætterpakke, vi lavede i 2017, og som jo indeholder sådan et helt katalog af rigtig gode tiltag, og investorfradraget her er bestemt ikke nogen undtagelse.
I Det Konservative Folkeparti ønsker vi, at det skal være mere attraktivt at investere i danske virksomheder.
Vi har tidligere foreslået en markant sænkelse af kapitalbeskatningen, og det ønsker vi sådan set stadig væk.
Det har der ikke rigtig været appetit på her i Folketinget, men det betyder selvfølgelig ikke, at vi bare sidder på hænderne.
For danske virksomheder har brug for kapital, og danskerne har faktisk en billion kroner stående på kontoen til omkring 0 pct. i rente, og det er penge, som vi i højere grad ønsker at få ud at arbejde for dansk erhvervsliv og danske virksomheder, så de kan få styrket deres egenkapital og få flere ressourcer til at investere og til at øge produktiviteten og til at skabe vækst i vores erhvervsliv.
Med investorfradraget og lovforslaget, som vi behandler her, gør vi det mere attraktivt at investere i små og mellemstore unoterede selskaber, enten direkte i virksomheden eller gennem en ny, særlig type alternative investeringsfonde, som tillige indføres med det her lovforslag.
Det Konservative Folkeparti er meget positive over for lovforslaget, fordi vi styrker danske iværksættere og SMV'ers muligheder for at skaffe kapital til vækst.
Vi vil selvfølgelig også arbejde videre for at få sænket kapitalbeskatningen mere generelt, fordi det gør virksomhederne og dermed også Danmark rigere, men vi bakker op om alle gode skridt, som trækker i den rigtige retning, og det gør investorfradraget.
Rune Lund (EL), 2018-11-20:
Først om det politisk indholdsmæssige: Her har vi at gøre med et fradrag på op til 400.000 kr. på investeringer, og sådan som jeg læser forslaget, skal man kun holde på aktierne i 3 år, så kan man sælge dem, og så kan man sådan set investere igen med et nyt fradrag.
Det er da en rigmandsgave, der vil noget.
Man fremlægger så nogle beregninger, hvor det er sådan, at i regeringens oprindelige udspil kunne investorfradraget maksimalt give en skattegevinst på 60.000 kr., og med aftalen er det blevet næsten 100.000 kr. større.
Og alligevel forventede man, også i det oprindelige udspil, at provenutabet ville være på 200 mio. kr., og det vil sige, at selv om den potentielle gevinst er vokset med 100.000 kr., er det forventede provenutab, altså de penge, man mister, uændret fra Finansministeriets side.
Der er simpelt hen noget, der ikke hænger sammen her.
Skal vi ikke have en evaluering af det her?
Altså, vil ministeren som minimum indsætte en evaluering efter 1 år, 2 år, 3 år, gerne alle år, for at se, hvordan det her udvikler sig?
Og hvad vil ministeren gøre, hvis det viser sig, at man går igennem loftet på de 200 mio. kr., når vi kan se, hvordan det her fradrag ender med at blive brugt?
Skal kassen så smækkes i?
Skal det kun være de 200 mio. kr., der bliver brugt på det her, eller kan man godt gå over det loft, om man så må sige?
Karsten Lauritzen (V), 2018-11-20:
Det gør de efter anerkendte beregningsmetoder, og dem kan man jo spørge ind til, og det er hr. Rune Lund velkommen til.
Det er ikke sådan, at jeg som skatteminister har siddet og manipuleret med den måde, man regner på.
Og det er så det resultat, det giver.
Og jeg er sikker på, at der er en fornuftig forklaring – jeg kan desværre ikke give den her i dag – på det spørgsmål, hr. Rune Lund stiller om de forskellige måder at beregne provenutabet på.
Men lad os da dykke ned i det i udvalgsbehandlingen.
Så er der spørgsmålet om en evaluering.
Jeg tror, man skal passe på med at evaluere noget efter 1 år.
Der har det svært ved at slå igennem.
Men hvis et flertal ønsker det, kan man jo sætte en evalueringsklausul ind, og ellers har Folketinget den mulighed – den bliver ikke brugt så ofte – at man kan lovovervåge forslaget.
Der har Skatteudvalget muligheden for at sige: Vi har nogle ting her, der er vedtaget for nogle år siden, og vi vil godt spørge ministeren, hvordan det bliver administreret i praksis.
Og det kunne da være et redskab, man skulle tage i brug i forbindelse med det her forslag.
Jeg vil gerne have, at det, det fører til, er, at små og mellemstore virksomheder, der ikke kan få risikovillig kapital, får bedre muligheder for det.
Rune Lund (EL), 2018-11-20:
Ja, men har ministeren også tænkt sig at holde rigtig godt øje med, hvordan udgifterne til det her udvikler sig, for det kan altså ende med at blive meget, meget dyrt?
Altså det, som jeg er bekymret for, er, at man har lavet en udvidelse af det her i forhold til det oprindelige udspil, og så siger man, at det koster det samme.
Og hvis det så viser sig, når årsregnskabet kommer for 2019, at det har kostet langt flere penge, er der jo sådan set afsat for få penge til det her, og så er der et hul i kassen, som skal dækkes ind på andre måder.
Det synes jeg er et problem.
Det er derfor, at jeg spørger ind til det.
Det andet, som jeg godt kunne tænke mig lige at få svar på, er: To personer, som kender hinanden og hver har et selskab, kan jo investere i hinandens virksomheder og få fradraget.
Så siger ministeren, at det må man ikke, det står der i loven.
Ja, men hvordan kontrollerer man lige det?
Altså, det her kan jo komme til at betyde et enormt ressourcetræk i skattekontrollen for at kontrollere, at der ikke bliver snydt med det her.
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-11-20:
Tak for det.
Jeg er enig med ministeren, som jo også nævner, at det kan være lidt kompliceret.
Hvorfor ikke 15 pct. af hele investeringen?
Det giver det samme.
Nu kan jeg så forstå, at det jo er et ligningsmæssigt fradrag.
Men kunne man så ikke bare sige, at det, i stedet for at det var 800.000 kr., så var 400.000 kr., og så får man 30 pct. af det?
Et simpelt eksempel: Hvis man investerer 100 kr. i en virksomhed, får man jo fradrag for de 50 kr., og 30 pct. af 50 kr. er så 15 kr., har jeg regnet mig frem til.
Hvorfor ikke bare sige, at det var 15 pct. af de 100 kr. i stedet for?
Det giver også 15 kr.
Hvorfor gøre det mere kompliceret, end det reelt er?
På en eller anden måde booster vi jo tallene her bare for at gøre det lidt kompliceret.
Men kunne vi ikke lige så godt bare sige, at det var 30 pct. af de 400.000 kr. i stedet for de 800.000 kr.?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-11-20:
Som så mange gange i politik er der jo forskellige hensyn, som kan komme i konflikt med hinanden.
Og da det ikke er vores fornemmelse, at der er et flertal i Folketinget, som ønsker at sænke kapitalbeskatningen i Danmark, herunder aktiebeskatningen, og også gøre skattesystemet for kapitalbeskatning mindre komplekst, står vi jo tilbage med det valg, at for at gøre det mere attraktivt at investere må man sno sig, og så må man tage sådan nogle tiltag her i brug.
I den bedste af alle verdener havde vi sænket kapitalbeskatningen generelt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-11-20:
Jeg kender jo godt Liberal Alliances holdning, men netop fordi det her lovforslag jo både teknisk og juridisk er statsstøtte, og at man er blevet nødt til at henvende sig til EU i forhold til statsstøtteregler, var jeg alene derfor interesseret i at høre, hvorfor man så kunne bøje sine principper her.
Men det er altså for at sno sig, for det er bedre at få fradrag end at holde fast på, at man ikke vil støtte noget, der er statsstøtte.
Jesper Petersen (S), 2018-11-20:
En af metoderne er jo den aktiesparekonto, vi tidligere har talt om og behandlet her i Folketinget, hvor vi synes, at man gør det for stort og bringer det videre fra noget, der handler om almindelige menneskers sparekroner, til at være en ret markant lettelse for dem, der har mange penge til at udnytte det meget høje fradrag, den høje begunstigelse, man ville ende med at give i den sammenhæng.
Og også her har jeg jo lige redegjort for i min ordførertale, at vi faktisk støtter det at lave et investorfradrag, men er modstandere af at gøre det så stort.
For så er vi ude over, at det handler om at få nogle, der ikke i forvejen laver den her form for investering eller får lidt mere gang i det, til, at det bliver en uforholdsmæssig stor skattelettelse til nogle, som måske også godt kan foretage den her form for investering, uden at fradraget er så stort, som det vil ende med at blive, hvis man følger lovforslaget helt til ende.
Hvis hr. Joachim B. Olsen gerne vil have et stort flertal bag lovforslaget, skal vi i udvalgsbehandlingen finde en anden måde at gøre det på.
Så bakker vi også op.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-11-20:
Det er i orden.
Hr. Jesper Petersen vælger så at pege på et andet forslag, som er kommet fra den her regering, nemlig en aktiesparekonto som en måde at få folk til at investere mere.
Det er jo så kun i noterede selskaber.
Det her handler jo om unoterede selskaber, iværksætterselskaber, og her må man så forstå, at fradraget så er for stort.
Men igen: Der er jo tale om et regeringsforslag her, som der, sådan som jeg kan tælle mig frem til, sådan set er et solidt flertal bag i Folketinget.
Men hvad har Socialdemokratiet af egne forslag?
Det er fint nok, at man vil støtte nogle af regeringens forslag på det område, men hvad vil Socialdemokratiet gøre, for at der kommer flere investeringer i virksomheder i Danmark?
Hvad har Socialdemokratiet af egne forslag, der kan hjælpe nogle af de her iværksættervirksomheder på vej?
Det er mange år siden, der er kommet en ny stor virksomhed i Danmark.
Vi ser, at mange danske virksomheder flytter til udlandet og vokser sig store dér.
Hvad vil Socialdemokratiet gøre?
Jesper Petersen (S), 2018-11-20:
Jamen tøv nu lige en kende.
Altså, jeg synes da, hr. Joachim B. Olsen skal anerkende, at vi faktisk godt kunne blive enige om både at lave noget, der handler om noterede aktier, det var aktiesparekontoen, og så det, jeg fulgte op med at sige, som er tilfældet her, omkring unoterede aktier, altså at lave et investorfradrag, som vi faktisk selv foreslog, inden det blev en aftale, regeringen indgik med Dansk Folkeparti og Radikale Venstre.
Vi er uenige om, hvor stort det skal være, men det, at det skal være en del af loven i Danmark, ville vi godt kunne blive enige om – men ikke sådan og så omfangsrigt, som det ligger her.
Så vil jeg sige, at jeg er enig i, at det er godt at få flere investeringer; der er brug for mere kapital til den her form for virksomheder.
Men altså, der er nogle, der har mere forstand på at gøre det end andre, så inden man kaster sig ud i at sige til almindelige lønmodtagere, at de bare skal investere i alle mulige ting, skal man også sige, at de skal sørge for at passe godt på deres egne penge og ikke tage unødvendige risici.