runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-05-16:
Altså, jeg må indrømme, at jeg slet ikke forstår det, hvis spørgeren synes, der ikke bliver gjort noget.
Det er jo sådan, at der er blevet lavet en konkret udviklingspolitisk strategi, hvor Alternativet er med, og hvor de 17 verdensmål er en rød tråd igennem hele strategien.
Der er kommet en konkret handlingsplan i forhold til både det interne perspektiv og det eksterne perspektiv, som finansministeren og udviklingsministeren har været bannerførere for.
Og så har regeringen også sagt, at man lige nu er godt i gang med at få udarbejdet nogle modeller for, hvordan man skal implementere handlingsplanen.
Undskyld, at jeg siger det ligeud: Det lyder for mig, som om man faktisk har gjort ret meget.
Og efter hvad jeg har kendskab til som udenrigsordfører, er der en lang, lang række lande – deriblandt det land, som spørgeren rejser til – som ikke har nær det tempo, som vi faktisk har i Danmark.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-16:
Og jeg synes egentlig også, at finansministeren er meget mere positivt indstillet over for at få implementeret det her i Danmark og på tværs af lovgivning, uddannelse osv.
Mai Mercado (KF), 2017-05-16:
Jeg må bare sige, at den her regering jo viderefører den tidligere regerings synspunkt.
Det var jo den tidligere regering, som lavede loven om det juridiske kønsskifte, og hvor man havde den her arbejdsgruppe.
Så det er ikke kun den her regering, som har den her afgrænsning.
Det havde den tidligere regering også.
Carsten Bach (LA), 2017-05-16:
Der, hvor jeg kommer fra, og hvor hr. Christian Juhl jo også selv kommer fra, ville man måske sige, at det vel ikke haster mere, end det jager.
Som ministeren jo også allerede har redegjort for, som er blevet nævnt flere gange af andre ordførere her fra talerstolen, kommer der jo modeller på bordet, sådan som jeg har forstået det, lige efter sommerferien.
Mette Gjerskov (S), 2017-05-16:
Før spurgte jeg Venstres ordfører, om man havde nogle beregninger af, hvad det her ekstra bureaukrati, som man så bekymret for, kostede, og så fik jeg at vide, at det bare var bureaukratisk, altså, man havde ikke lavet nogen beregninger, man påstod bare, at det er bureaukrati.
Nu er Liberal Alliances ordfører jo også fra et regeringsbærende parti, og han er så høflig, så han kalder det unødvendige administrative opgaver i stedet for bureaukrati
Men jeg vil gerne vide, om ordføreren fra Liberal Alliance så er i besiddelse af en analyse, et papir, et notat, en redegørelse, en eller anden undersøgelse, som viser, at det her giver ekstra administrative opgaver.
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-05-16:
Tak for det.
I den positive ånd, som Alternativet nu gerne vil yde lektiehjælp, vil jeg jo også gerne agere hukommelse for Alternativet.
Jeg forstår simpelt hen ikke Alternativet, hvis man virkelig mener det, man siger, nemlig at vi alle sammen bør stå sammen om det her, at vi alle sammen bør tage det her alvorligt, og at det ikke bare skal køre som et eller andet med rød blok mod blå blok osv.
Hvorfor vil man så ikke lade regeringen komme med et konkret modelforslag til det, regeringen selv sagde den 31. marts?
Det forstår jeg simpelt hen ikke; oprigtig talt forstår jeg det ikke.
For så er det nemlig, som jeg ser det, kun et forsøg på at skabe en konflikt ud af noget, der ikke er en konflikt.
Derfor er mit stille håb, at Alternativet i samme positive ånd, som Alternativets ordfører jo startede talen med, vil vente og se, om vi nu ikke også er seriøse.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-16:
Jeg syntes netop, jeg var meget tydelig i min kvittering til justitsministeren, da jeg sagde, at jeg kan læse, at der faktisk står noget om det i den her handlingsplan.
Men jeg mener altså også, at der er for meget elastik, i forhold til hvordan man konsekvensvurderer, og jeg mener ikke, at det er noget, der skal foregå bag lukkede døre i regeringen.
Jeg synes, det er ret vigtigt, at vi får den her konsekvensvurdering at vide.
Jeg har jo, når der er kommet lovforslag og udspil fra regeringen, indtil flere gange spurgt, hvordan det lever op til verdensmål 1, verdensmål 2, verdensmål 3 osv. – for at prøve at begynde at skubbe på den her ting.
Og hver gang får vi at vide, at der kommer en handlingsplan i morgen, at der kommer en plan for, hvordan vi ruller det ud, i morgen, eller at det overhovedet ikke har nogen konsekvenser.
Så vi bliver jo nødt til at få et redskab, som vi kan tage i brug, når regeringen ikke er villig til at svare, altså som det er nu – så det ikke kun er noget, der foregår bag lukkede døre for dem på bænkene herovre, men faktisk er noget, vi alle sammen er en del af, altså så vi tydeligt kan se de konsekvenser, der er, af den lovgivning, vi laver.
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-05-16:
Men handlingsplanen er jo netop blevet fremlagt for halvanden måned siden.
Altså, jeg synes også, at man bør have bare lidt respekt for, at folkestyret også bliver nødsaget til at have god regeringsskik, i forhold til hvad der bliver lavet af konkrete ting.
Handlingsplanen er præsenteret for halvanden måned siden, og nu er det så, at man skal have lavet en implementeringsmodel.
Det synes jeg ærlig talt er normalt, altså at der er fair spilleregler og man siger: Okay, lad os se på den implementeringsmodel, og hvis vi er uenige i den, når den bliver præsenteret, så kan vi fremsætte forskellige forslag.
Men vent da først og se.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-16:
Jeg startede også med at tælle de dage op, vi har tilbage, til at gøre det her i.
Der er brugt omkring 500 dage på at få en handlingsplan, og nu kommer vi så med et konkret forslag.
Og jeg kunne egentlig godt have tænkt mig, at regeringen var så imødekommende og ikke konfliktoptrappende, at man faktisk sagde: Tak for det redskab, det tager vi med os videre.
Det kunne man have valgt at gøre.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-16:
Der er noget, jeg først bliver nødt til at få forklaret.
Det er jo det her med, at man ser på det biologiske køn, fordi det er det, der ligesom skal til for at få børn.
Men hvordan kan det så gøre en mand til en medmor?
Det er simpelt hen det, jeg ikke forstår.
En mand bliver i den her sag, som er den, vi ligesom har rejst det her på baggrund af, optegnet som medmor, fordi man ser på det biologiske køn, og jeg forstår slet ikke, at ministeren ikke kan se det fuldstændig urimelige i den lovgivning, som den ligger nu, og det kunne jeg egentlig godt tænke mig lige at prøve at få den politiske holdning til, uden at det er gemt bag så mange ord.
For det handler om, at der står en mand, som ikke kan få lov til at være far for sit barn, men skal skrive sig på som medmor.
Den her mand kan ikke bruge sit fysiske køn til at få et barn, fordi der er blevet brugt en donor, fordi den her mand biologisk ikke kan producere sædceller.
Mai Mercado (KF), 2017-05-16:
Der er intet til hinder for, at man kan kalde sig far.
Man må gerne kalde sig far.
Det var sådan set også det, jeg sluttede af med at sige, og der er heller ikke noget i lovgivningen, som forhindrer, at man kan blive forældre.
Det, jeg er optaget af, er sådan set at sikre barnet, og jeg kom med en række forskellige eksempler på, hvor det er, vi bruger juraen, når vi går ind og vurderer barnets bedste.
Det er eksempelvis, når man fastslår et faderskab, og når man fastslår et medmoderskab.
Derfor har børneloven jo typisk to retlige forældre, og det er i en forstand, som giver forældrene både rettigheder, men også pligter.
Det bakker jeg sådan set stærkt op om, og derfor er det ikke regeringens intention at gå ind og ændre på de forhold.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-16:
[Lydudfald]
... selvfølgelig også siddet og læst på den her rapport fra arbejdsgruppen om juridisk kønsskifte, og i punkt 9.3.1.1.1. om børnelovens principper står der ligesom: »Faderskab og moderskab er reguleret i børneloven, hvor begreberne dækker over den juridiske relation mellem barnet og den pågældende forælder og ikke nødvendigvis over det genetiske forældreskab«.
Når jeg læser det, er det jo meget tydeligt for mig, og jeg kan simpelt hen ikke kan se, hvad der står i vejen for, at vi kalder det det, som det er, altså at når en mand har fået et barn, kalder han sig far.
Mai Mercado (KF), 2017-05-16:
Jeg kan sådan set godt huske debatten om det juridiske kønsskifte.
Jeg var selv ordfører dengang og husker også arbejdsgruppen, der blev nedsat, og den rapport, der blev lavet.
Der er jo vidtrækkende grunde til, at man har fastholdt børneloven ud fra et biologisk udgangspunkt, altså at man har juraen som sit afsæt.
Det er jo lige præcis for at sikre barnet og også at give forældrene rettigheder og pligter.
Stine Brix (EL), 2017-05-16:
Ministeren taler om, at det handler om at sikre barnet.
Men nu har vi jo set en konkret situation, en konkret sag, hvor det, vi kan se er konsekvensen af lovgivningen, er, at barnet ikke får de to juridiske forældre, som barnet ellers kunne bruge, fordi en mand, som juridisk, socialt og visuelt er en mand, ikke kan få lov til retligt at få et faderskab, og det betyder jo, at barnets rettigheder i loven ikke bliver sikret.
Der har den pågældende far jo ikke nogen rettigheder, fordi loven er skruet sammen, som den er.
Så ministeren må jo kunne se, at den konkrete sag, der har givet anledning til det her forslag, viser, at vi faktisk har problemer i forhold til at sikre barnets rettigheder til to juridiske forældre.
Anerkender ministeren ikke, at det er et problem?
Mai Mercado (KF), 2017-05-16:
Jeg mener faktisk, det er udtryk for en balance og også en hensigtsmæssig balance, når børneloven baserer sit udgangspunkt på, at det retlige forældreskab er baseret på det biologiske køn.
Og det er jeg ikke villig til at gå på kompromis med.
Stine Brix (EL), 2017-05-16:
Det skal jeg huske næste gang.
Men jeg forstår simpelt hen ikke ministerens argumentation.
For hvad er det, der er til hinder for, at en mand ligesom i den pågældende sag, hvad skal man sige, bliver ligestillet med andre infertile mænd i forhold til at kunne erklære et faderskab?
Altså, hvad er problemet?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
For ministeren prøver at lave en argumentation, som om det ikke kan lade sig gøre, men det, der er sandheden, som jeg hører ministeren, er jo, at ministeren ikke synes, det skal være sådan, eller ikke vil det, og det er jo en helt anden argumentation.
Så det er jo ikke, fordi det ikke kan lade sig gøre.
Vi har i forvejen muligheder for, at mænd, som ikke selv kan få børn, alligevel kan få et faderskab, og det er jo præcis den samme situation, vi har her.
Trine Torp (SF), 2017-05-16:
Tak for det.
Da SF's ordfører på området, Holger K. Nielsen, ikke kunne være til stede under debatten, har jeg lovet at holde ordførertalen.
FN's 17 verdensmål og klimamålene i Paris er vigtige for os og hele verden og bør være rammen om de beslutninger, vi træffer herinde.
Danmark er jo en del af hele verden, og derfor skal vi også træffe beslutninger, som vedrører både os selv og andre.
Den 18. januar indgik et flertal af partierne et forlig om Danmarks udviklingspolitiske og humanitære strategi, der tager udgangspunkt i FN's verdensmål.
Det er ikke nogen hemmelighed, at vi ikke er enige med regeringen om det økonomiske niveau i den udviklingspolitiske strategi, og vi vil kæmpe for, at en kommende regering sætter niveauet op.
Vi glæder os dog over, at så mange partier er med i forliget om udviklingsbistanden, så vi dermed er fælles om at støtte FN's 17 bæredygtighedsmål.
Det forslag, vi behandler her, gør, at vi kan støtte FN's verdensmål yderligere.
F.eks. målet om reduktion af ulighed i og mellem lande, målet om at fremme alles mulighed for livslang læring samt målet om at bekæmpe klimaforandringer og konsekvenserne deraf sætter vi meget højt.
Det her forslag sikrer netop, at vi kan lære om de konsekvenser, vores beslutninger har for opfyldelsen af verdensmålene, at vi kan hjælpe til at bekæmpe klimaforandringerne ved at træffe klimarigtige beslutninger, og at vi dermed forhåbentlig kan bidrage til at reducere ulighed i og mellem lande.
Forslaget her fremsat af Alternativet og Enhedslisten vil sikre, at vi støtter op om de 17 verdensmål i alle de beslutninger, vi træffer her i Folketinget, og at vi støtter op om de vigtige klimamål fra Parisaftalen.
Carsten Bach (LA), 2017-05-16:
Jeg kan forsikre spørgeren om, at det har jeg ikke og det har Liberal Alliance heller ikke.
Det tror jeg måske er helt indgroet og intuitivt for Liberal Alliances folketingsmedlemmer, når vi på lang afstand kan spotte bureaukrati eller unødvendige administrative opgaver – en anden formulering, som jeg også anvendte tidligere – for ministerierne.
Mette Gjerskov (S), 2017-05-16:
Intuitivt
– Liberal Alliance baserer sin politik og sine argumenter på intuition!
Jeg kan slet ikke forstå det.
Det synes jeg faktisk er bedre, end hvis det er intuition, for så lyder det, som om I sidder i en rundkreds og noget halleluja på en eller anden måde, men altså intuition!
Jeg kunne godt tænke mig, om regeringen kunne levere lidt konkret information om, hvad der er baggrunden for argumenterne, i stedet for at det bare er intuitivt.
Carsten Bach (LA), 2017-05-16:
Rundkreds
– det er vist Alternativet, der bruger det.
Vi sidder faktisk også i vores gruppelokale i en rundkreds.
Det behøver jeg ikke nogen større analyse af, for det kunne også bare kaldes et værdipolitisk spørgsmål, at man ikke ønsker at sætte medarbejdere i ministerierne til at foretage sig noget, som ikke er relevant.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-16:
Jeg kan huske en tidligere statsminister, der på det groveste blev voksenmobbet, fordi han sagde, at der kommer en god løsning i morgen.
Nu har vi først hørt Venstres ordfører og nu også Liberal Alliances ordfører sige: Der kommer en god løsning fra regeringen efter sommerferien.
Men hvorfor kan det her ikke spille ind i den gode løsning, hvorfor ikke sige, at her er der faktisk et rigtig godt redskab?
Hvis vi sidder og laver noget lovgivning og vi har skrevet under på, at vi ikke laver tilbageskridt inden for klimaområdet, hvordan vil vi så sikre det, når det kun er ofte, og når det ikke lige er altid, det ligger inde under miljøområdet, for det er sådan nogle gange, kan vi forstå?
Carsten Bach (LA), 2017-05-16:
Det er, når det er relevant, når det vurderes til at være relevant.
Det er sådan set det korte svar på det.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-16:
Men nu er det ikke noget, der er blevet vurderet på nogen af de lovgivninger, der er lavet inden for det sidste halve års tid, og som faktisk har haft relevans for Parisaftalen.
Der har ikke ligget nogen beskrivelse af, hvad vurderingen er i forhold til opfyldelsen af Parisaftalens mål.
Så hvordan skal vi stole på, at det ofte måske kommer til at ligge inde under det i fremtiden?
Carsten Bach (LA), 2017-05-16:
Som jeg også sagde til hr. Christian Juhl før: Hvis det ikke står der, er det, fordi det ikke er vurderet til at være relevant.
Og hvis ikke hr. Rasmus Nordqvist eller andre af Folketingets medlemmer stoler på det, har man jo den mulighed, som jeg ved også allerede bliver benyttet i stor stil, at stille opfølgende spørgsmål til konkrete lovforslag, og det kan så formuleres, i forhold til om det konkrete lovforslag har nogen konsekvenser i forhold til opfyldelse af klimamål eller bæredygtighedsmål.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-16:
Tak for det.
Det Radikale Venstre er kæmpe store tilhængere af FN's 17 verdensmål for bæredygtig udvikling og Parisaftalens klimamål.
Det er vigtigt, at vi har internationale mål, der gør, at så mange som muligt arbejder i samme retning.
Alle mål og aftaler, der giver børn ... [Lydudfald] ... grønnere sted, er vi fuldstændig klar på.
Nogle af dem kunne selvfølgelig godt være mere ambitiøse, bl.a. på klimaområdet, og det må vi arbejde ihærdigt videre på.
Derfor kunne man i weekenden i en kronik i Politiken med glæde notere sig, at der er en grøn sammensætning af partier, inklusive Det Radikale Venstre, der gerne vil endnu mere grønt, endnu mere klima og har masser af forslag til det, som bare venter på at få flertallet og muligheden.
Det er naturligvis noget, vi skal være opmærksomme på, hver gang vi arbejder konkret med politik her i salen.
Derfor hilser vi det velkommen, at der her er forslag til, hvordan vi kan sikre denne løbende opfølgning og opmærksomhed på verdensmålene og klimamålene; de positive intentioner kan vi fuldt ud støtte. Det, der er vigtigst for os, er, at man ikke indfører et unødigt ekstra bureaukratisk element i lovbehandlingen, og det vil man gøre, såfremt man alle steder skal indbygge et sådant afsnit – også i tilfælde, hvor det ikke er relevant.
Det vil f.eks. ikke give mening, hvis vi i forbindelse med vores lovbehandling i eftermiddag omkring vederlag brugte hele tabellen omkring de 17 verdensmål, fik krydset en masse af og lagt til og trukket fra.
Så der er måske nogle tilfælde, hvor det ikke giver den store mening.
Der er jo allerede, som det også er blevet anført, både i forhold til miljø og klima, nogle elementer af forhold, der skal indarbejdes i lovforslaget.
Derudover er det selvfølgelig glædeligt at høre, at regeringen godt vil gå endnu længere, end man gør i øjeblikket, og det glæder vi os til at se endnu mere til efter sommerferien.
Vi er spændt på, om man kan gøre det på en god måde, hvor vi bliver endnu mere ambitiøse på de her meget vigtige mål.
Så regeringen kan være helt sikker på, at Det Radikale Venstre uanset hvad vil puste og ånde regeringen i nakken, så ambitionerne bliver så store som muligt for klimaet, for børnene herhjemme, og for at vi opfylder de her verdensmål, så vi på den måde både får handling og opfølgning på de vigtige indsatser, der skal til, for en grønnere klode og bedre muligheder for verdens børn.
Christian Juhl (EL), 2017-05-16:
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at sige tak til hr. Kristian Hegaard for ordførertalen, som jeg synes rigtig godt om.
Jeg er fuldstændig enig i, at der selvfølgelig ikke skal sidde nogle embedsfolk og lave en ufattelig masse arbejde, når det ingen konsekvenser har, f.eks. i forbindelse med debatten om pensionen.
Men pensionen har jo dybest set også nogle konsekvenser.
Hvis nu det ikke kun var et par ministre, det drejede sig om, men f.eks. hele landet, så kunne det have konsekvenser for uligheden.
Derfor er det værd at gøre sig en overvejelse om, hvorvidt det har nogle konsekvenser eller ej.
Det gør man jo også i dag med de fleste ting, og hvis det ikke har nogen konsekvenser, skriver man, at det ikke har nogen konsekvenser.
Når Liberal Alliances ordfører siger, at det ikke haster mere, end det jager, så betyder det på rigsdansk: Tag den med ro – det er ikke særlig vigtigt, det her.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, hvad Radikale siger til sådan en bemærkning om verdensmålene.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-16:
Der er ingen tvivl om, at det her både haster og jager rigtig, rigtig meget, så vi kan få gennemført nogle foranstaltninger, der gør, at vi sikrer en god løbende opfølgning.
Så der er ikke nogen tvivl om, at den bemærkning nok ikke var en af de mest positive, og det var også derfor, jeg stillede spørgsmål til Venstres ordfører, der i sit indlæg blev ved med at gentage: Vi må vente og se, vi må se på den her model, når den kommer på et tidspunkt.
Det synes jeg i hvert fald understreger, at det både haster og jager rigtig meget med at få foretaget noget så hurtigt som muligt på det her område, og hvis vi kunne få lavet en model, der presser os endnu mere i den rigtige retning, presser os endnu mere på det grønne område, presser os endnu mere for at give børn bedre muligheder både i Danmark og i verden, så skal vi forfølge det hurtigst muligt.
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-05-16:
Tak for det.
Nu kan jeg forstå, at jeg bliver inddraget i en debat mellem Enhedslisten og Radikale Venstre – det er jo altid rart at blive inddraget alle mulige steder.
Må jeg ikke bare lige have lov til at spørge, om Radikale Venstre ikke hørte mig sige, at jeg jo synes, at verdensmålene er ekstremt vigtige, og at vi skal nå dem.
Vi skal nå dem både på den internationale bane, og derfor er vi ekstremt ambitiøse i forhold til vores udviklingsstrategi, og vi skal nå dem på den interne bane, og derfor er vi også hamrende seriøse, når vi bl.a. gør finansministeren ansvarlig for udmøntningen af de interne mål.
Og vi har lavet en ambitiøs handlingsplan, som vil blive fulgt op af en ambitiøs model, som vil blive præsenteret efter sommeren.
Viser det ikke seriøsiteten skridt efter skridt efter skridt?
Hvis ikke vi var seriøse, havde vi jo bare talt det hen i et eller andet hjørne og så nedsat en eller anden kommission eller et udvalg eller noget andet.
Det er ikke det, vi gør.
Vi sætter det hele tiden op på dagsordenen i forhold til både den udviklingsmæssige scene og i forhold til den interne scene.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-16:
Det er rigtigt, at jeg hører Venstre og ordføreren tale om FN's verdensmål om bæredygtighed, tale om Parisaftalens klimamål, og så er det bare ikke altid, det lige når længere end til at tale om dem.
Det er glædeligt, at vi har den her handlingsplan osv., men der er jo ikke så meget handling, at det gør noget.
Så på den måde er der jo en forskel, i forhold til at der bliver talt rigtig meget om det, men at man godt kunne gøre endnu mere.
Og det har jeg hørt et par gange nu.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-05-16:
Det er et særdeles relevant spørgsmål, og der må jeg så bare sige, at man lige må vente og se, hvordan regeringen kommer til at formulere sin egentlige lovgivning og sine lovbemærkninger.
Men jeg kan garantere spørgeren en ting, og det er, at den her regering altså ikke laver en lov, hvorefter der, hvis man ikke overholder den konkrete bestemmelse om at være hjemme til sengetid, eller hvad det nu måtte være, ikke sker noget ved det.
Så skulle jeg kende justitsministeren meget dårligt.
Så igen vil jeg sige: Lad os slå koldt vand i blodet.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-16:
Ja, nu er det jo Dansk Folkepartis forslag, vi diskuterer, men jeg vil sådan set se frem til at fremlægge det her forslag.
For vi skal komme hele vejen rundt, og jeg tror ikke, det er godt, at der så er enkelte elementer af et kommende regeringsforslag, som vi ikke er færdige med endnu, som jeg står og præsenterer her fra talerstolen.
Men igen: Jeg tror måske ikke, det var helt umuligt, at Dansk Folkeparti faktisk ville kunne synes, at det var et helt godt forslag, som kom fra regeringen.
Så har vi måske forskellige holdninger, vi så skal have på plads bagefter, men det tager vi jo i en forhandling, ligesom vi gør med så mange andre sager, på bedste vis.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-16:
Jamen undskyld jeg siger det: Jeg synes, man fokuserer på det forkerte.
Det er ligesom det der gamle gøglertrick, ikke?
Vi fokuserer på problemet herovre i stedet for at fokusere på det reelle problem, som ligger hernede, og det er, at der mangler aktivitet i landdistrikterne.
Der mangler uddannelsesmuligheder, der mangler erhvervsaktiviteter, der mangler en ordentlig infrastruktur.
Det, der mangler, er ikke, at staten går ind og medfinansierer lån til borgere, der bor i landdistrikterne.
Det er at stikke folk blår i øjnene, for de vil aldrig nogen sinde kunne honorere alle de ønsker, der vil være, fra alle de borgere, der gerne vil låne penge – aldrig nogen sinde.
Det må jo alt andet lige på en eller anden måde skulle fungere på nogle markedsvilkår, for ellers ville det stride mod statsstøtteregler og alt muligt andet.
Det er trods alt den virkelighed, vi lever i.
Derfor vil der være en række praktiske problemer med at etablere et statsligt realkreditinstitut.
Det vil også kræve nogle penge på finansloven, og der vil også blive tale om en kvoteordning, hvor kun en begrænset andel af de mulige låntagere i yderområderne vil kunne få lån.
Så summen af det her er jo, at det vil henvende sig til borgere, som ellers ikke vil kunne få lån andre steder.
Det vil sige, at der alt andet lige vil være betydelige tabsrisici.
Og skal vi ikke hellere bruge de penge på at støtte reelle aktiviteter i landdistrikterne og sørge for, at man får mulighed for at få nogle bedre lån?