Mogens Jensen (S), 2025-05-15:
Tak, formand.
Også herfra skal der først og fremmest lyde en tak til Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti for at fremsætte de her to beslutningsforslag, som jo begge har det formål at styrke og udvikle det danske sprog som et helt og samfundsbærende sprog.
Med B 170 foreslår Dansk Folkeparti at indføre en sproglov, som skal sikre, at det danske sprog bruges i flest mulige sammenhænge inden for forskning og alle former for uddannelse, i erhvervslivet og i den offentlige forvaltning.
De Konservatives beslutningsforslag handler jo også om at indføre en sproglov, herunder indføre standarder for optagelse af nye ord i det danske sprog og oprette et sprogråd.
I Socialdemokratiet er vi fuldstændig enige i intentionerne bag beslutningsforslagene.
Vi deler ambitionen om at skabe de bedst mulige betingelser for, at vi kan bevare og udvikle det danske sprog.
Det er jo et fuldstændig bærende fundament i vores kultur og i vores status som selvstændig nation, det er bærer af vores fælles værdier og binder os sammen på tværs af samfundslag og generationer.
Med den verden, vi lever i, er det endnu vigtigere, at vi værner om det danske sprog som et led i vores kulturelle og demokratiske oprustning.
Så vores sprog skal selvfølgelig bruges og udvikles i alle dele af vores samfundsliv.
Jeg synes dog også, at det hører med i debatten, at dansk i al almindelighed ikke er truet af hverken engelsk eller andre fremmedsprog.
Det har Dansk Sprognævn fastslået flere gange nu, og også når de her forslag om sproglov er blevet diskuteret tidligere her i Folketinget.
Dansk er ikke et truet sprog som sådan, fordi det bliver anvendt i alle de sammenhænge, hvor et levende sprog bruges – i hverdagslivet, arbejdsmæssigt, privat, i skolerne og i medierne.
Jeg synes, det er interessant at gå ind og se lidt på data her, for faktisk er der sket et fald i antallet af engelske låneord i danske trykte aviser fra 2000 til 2018, og det er altså den seneste opgørelse, vi har.
Men der skete altså et fald i brugen af engelske låneord.
Omfanget af nye ord, der er optaget i vores Retskrivningsordbog, er også begrænset.
I 2024 blev der optaget 49 engelske låneord, og det er altså ud af en samling på 67.000 ord.
Så det er også bare for at sætte det her i perspektiv.
Der, hvor jeg synes, det er vigtigt at rette fokus hen, er der, hvor vores sprog er truet, og det er jo særlig inden for videnskab og forskning, hvor dansk mere og mere taber terræn i forhold til engelsk.
Så det er også her, der er behov for at gøre en særlig indsats, og det vil vi meget gerne være med til at diskutere forslag til ud over de initiativer, der allerede er taget igennem årene, i øvrigt også i samarbejde med nogle af forslagsstillerne.
Jeg synes også, der ligger nogle gode elementer nede i beslutningsforslagene, som man kunne tage op og drøfte.
Nu tales der om nedsættelse af et udvalg og eventuelt en sprogpolitikramme, og det går vi meget gerne ind i.
Et af de vigtige områder, som jeg gerne vil pege på, er, at vi får det danske sprog indbygget i kunstig intelligens og anden form for sprogteknologi.
For her er danske tekstdata jo en grundlæggende forudsætning for, at kunstig intelligens fungerer godt på dansk i fremtiden, og at vi derudaf også får teknologier på vores eget sprog.
Mange sprogmodeller i dag bliver jo trænet på engelsk, og det fører til bestemte udtryk og resultater, som ikke nødvendigvis tager hensyn til en dansk kontekst.
Så ved at tage afsæt i vores danske kulturarv og ved at foretage justeringer af de modeller, der allerede eksisterer, kan danske sprogmodeller være med til at sikre, at det er det danske sprog og det danske samfund, som afspejles i de her nye teknologier, også de nye, der måtte komme.
Derfor er det utrolig vigtigt, at danske data stilles til rådighed for og bruges til udvikling af de her kunstig intelligens-løsninger.
Og der skal udvikles nogle danske sprogmodeller.