Susanne Zimmer (FG), 2022-02-01:
Jeg er glad for den debat, vi har haft i dag, og egentlig har der været nogle nuancerede ting i forhold til naturen.
Frie Grønne har selvfølgelig fremsat det her forslag, fordi vi ved, at naturen er trængt og har brug for mere plads, og fordi der er mere tilbagegang, end der er fremgang.
Vi vil selvfølgelig rigtig gerne se på vores arealer i det åbne landskab, altså statens arealer, kirkens jorder, private skove og landbruget, for at få gjort meget mere ud af det, for det er jo der, hvor de store arealer er.
Det er sådan, at i 2018 var 7,3 pct. af vores areal dækket af byer eller bygninger, så det er jo ikke et helt lille område, vi taler om.
Derfor skal vi af mange grunde hjælpe naturen inde i byerne.
Selvfølgelig er det først og fremmest i forhold til biodiversitet.
Vi har brug for nogle planter og nogle grønne områder, som er kendt for dyr, insekter og alle de der små kryb, vi har, så de kan leve og blive føde for dyr længere oppe i fødekæden.
Men det er også i forhold til klimatilpasning.
Man kan sænke temperaturen ved at have meget grønt i områderne, som kan optage CO 2 .
Det har også stor betydning.
Men som nogle også har nævnt, handler det jo også om trivsel.
Altså, vi har brug for at kunne gå i en by, hvor der er grønne arealer, blomster og lidt vildskab, og hvor man stadig væk kan være som menneske og slå sig ned imellem blomsterne.
Så derfor har byerne brug for at få noget grønt ind.
Det giver mange, mange sidegevinster.
Der er jo kommet flest negative tilbagemeldinger fra partierne, men heldigvis er der også nogle, der viser interesse for at arbejde videre med det i udvalget.
I den her situation, hvor naturen er så trængt, er det jo bedre at tage små skridt end ingen skridt.
Og jeg synes ikke, at de skridt, der bliver taget i forvejen, er store nok.
De fleste af tingene er faktisk også ment som inspiration, for vi siger netop, at vi skal have et mål, og så må byen langt hen ad vejen selv finde ud af, hvordan man finder den her begrønningsgrad, og hvordan man laver det, så det passer til den kommunalbestyrelse, den befolkning, den natur og det miljø, man har.
Så det er jeg glad for at der er mange der anerkender, altså at der er god inspiration heri, og at der er brug for, at man omtænker parker, så det ikke bliver sådan en gold enhed med monokultur med én slags græs, men går til at blive noget med mere biodiversitet i.
Jeg synes også, at forslaget om at få en uddannelse i, hvad natur er, kunne være rigtig godt.
Det kom fra ordføreren fra DF.
Men hvordan man så gør det, synes jeg er en vigtig ting at tage fat på.
For jo større vores forståelse er for naturen, jo bedre kan vi passe på den.
Det er også derfor, det er så vigtigt at få natur ind i byerne.
Så kan alle de mennesker, som egentlig ikke til daglig kommer ud i naturen uden for byerne, se den inde i byerne og se, at det er noget, man skal sætte pris på og beskytte, og så kan man måske også hjemme i sin egen have lave bedre forhold.
Så det synes jeg også er rigtig fint.
At man laver en pulje til at få det her implementeret rundtom i byerne, vil vi selvfølgelig rigtig gerne gå med til at arbejde videre med, så vi i finansloven får set på det.
Og så synes jeg også, at vi skal se på alle de byer og kommuner, som allerede har taget fat på det her og har gjort det på eget initiativ til stor glæde for borgerne.
Den sidste bemærkning, som jeg synes var rigtig dejlig, var fra ordføreren fra Det Konservative Folkeparti, nemlig at naturen var her før os.
Det er os, der har skubbet naturen ud, og nu har den brug for, at vi gør noget for at hjælpe den tilbage på skinnerne.