runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2021-01-28:
Tak for det, og tak for et rigtig godt forslag fra Dansk Folkepartis side.
Hvor er I henne?
Nå, det er herren dér, hr. Jens Henrik Thulesen Dahl, der er ordfører i dag – jeg troede, det var hr. René Christensen, der stod som forslagsstiller.
Men tak for et rigtig godt forslag.
Jeg synes, at det var en fornøjelse at læse det.
På den måde har jeg det ligesom fru Susanne Zimmer, i forhold til at man jo kun bliver glad af at læse den type forslag, for det viser jo bare, hvor bredt forankret fokusset på at øge biodiversiteten er i Folketinget, og det synes jeg kun at man kan glæde sig over.
Og hele indsatsen i forhold til stenrev er vi sådan set fuldstændig enige i.
Vi er så ikke helt enige i, at vi skal forhandle finanslov via et beslutningsforslag, og det er derfor, vi ender med at sige nej til beslutningsforslaget.
Altså, man kunne jo godt lave en handlingsplan for genetableringen af stenrev eller lignende – altså se på det i et lidt større perspektiv og med en lidt længere tidshorisont.
Det synes jeg sådan set at det her beslutningsforslag er et tegn på.
Det kunne der være et perspektiv i, både af hensyn til sagen, men også fordi det lader til, at der er et bredt flertal i Folketinget, der synes, at det her er et vigtigt virkemiddel i forhold til at arbejde for biodiversiteten på havet.
Så tak for forslaget, men nej tak, fordi vi ikke er parate til her at forhandle finanslov.
Selv om vi virkelig fik vedtaget en stor, ambitiøs pakke, bl.a. finansieret gennem det her års finanslov, så ligger der jo stadig væk mange fremtidige projekter og perspektiver derude.
Så på den måde skal jeg slet ikke kunne afvise, at det her er en af de ting, som vi selv kunne finde på at bringe med ind til bordet ved finanslovsforhandlingerne, når vi nærmer os den tid i slutningen af året.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-01-28:
Tak, og vi skal vist huske på en lakering af de kære møbler oven på alt det her sprit, når vi engang har overstået det.
Tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte det her forslag.
Det er et vigtigt forslag, og det er vigtigt, at vi diskuterer stenrevene her i dag.
Vi er sådan set helt enige i ambitionen og de gode begrundelser, der er i det.
For stenrev er jo netop fantastiske, fordi de skaber plads til liv under vandet, de skaber plads til, at fisk kan yngle og gemme sig, og der er alt muligt andet, der kan vokse op.
Men de er også et vigtigt skridt i forhold til det, som man også nævner i beslutningsforslaget, om hele kystbeskyttelsen, og hvordan man også kan bruge dem aktivt der.
Før det her års finanslovsforhandlinger gik i gang, kom vi med et ret omfangsrigt grønt udspil, hvor der netop også var en stor del til stenrev, og det var jo ikke alt natur, vi fik med i den her finanslov, selv om det blev så fantastisk ambitiøst, som det gjorde, og derfor er det absolut også noget, som vi stadig væk har på vores to do-liste over ting, der skal gøres.
Jeg var selv her i oktober oppe ved Hundested og besøge Hunderevet, hvor de jo har fantastiske planer og visioner for stenrev, og det håber jeg i den grad vi kommer til at bakke op om og se ske.
Jeg synes jo også, at den her debat i dag, som andre lige har været inde på, er god, fordi vi her i Folketingssalen ligesom ser en ret bred opbakning til at arbejde med stenrev.
Når vi netop i år skal i gang med havplaner, og der er et ret stort fokus på vores have lige nu, så synes jeg måske også, det er oplagt, at vi ser på en større strategi omkring en indsats i forhold til stenrev i Danmark, hvor man kan gøre det, og hvor de kan være en aktiv spiller i vores naturarbejde til havs.
Vi kommer ikke til at støtte det her forslag af de samme grunde, som andre har haft, altså at det er finanslovsstof osv. osv., og det kommer nok ikke bag på Dansk Folkeparti.
Men intentionerne og fokusset på stenrev er i den grad noget, som vi bakker op om.
Peter Skaarup (DF), 2021-01-28:
Men der er da det nye under solen, at Folketinget skal rejse en rigsretssag.
Jeg går ud fra, at hr. Torsten Gejl ikke har været med til det før.
Jeg har selv siddet i Folketinget en del år.
Jeg har da aldrig været med til at tage stilling til, om vi skulle rejse en rigsretssag og altså bruge det ultimative våben.
Skulle vi så skubbe det ind under gulvtæppet og sige: Det har vi egentlig klaret?
Per Larsen (KF), 2021-01-28:
Tak for ordet.
Det er jo en ganske alvorlig situation, vi befinder os i i øjeblikket.
Samfundet er lukket markant ned, butikkerne bløder, vores hospitaler har aflyst undersøgelser og behandlinger, fordi de skal bruge kapaciteten til covidpatienter.
Derfor er vi også nødt til at gøre alt, hvad vi kan, for at sikre, at smitten fader ud, og at den kommer ned på så lavt et niveau som overhovedet muligt.
Så er der selvfølgelig masser af mennesker, som vil sige: Jamen det ser jo fornuftigt ud i øjeblikket, smittetallene er på vej nedad, kontakttallet er det laveste, vi har kunnet måle i lang tid osv. osv.
Men vi er jo også i en vinterperiode, hvor vi er meget indendørs, og hvor vi skal være meget forsigtige, og det, der truer os allermest, er jo faktisk de her forskellige mutationer, som vi har kunnet se er kommet til Danmark.
Det skal vi selvfølgelig sørge for at undgå, og helt logisk er det jo, at folk, der så kommer til Danmark, bliver testet, når de kommer, i hvert fald i lufthavnen, og at de også går i isolation, sådan at man kan være sikker på, at de ikke bærer noget smitte med ind, og det synes jeg faktisk er fint doseret i det her forslag.
Vi har jo kunnet se en udvikling i det, i tiden fra det sådan først blev italesat, til at det nu er noget, som man også kan bruge, uden at det har for store konsekvenser for vores arbejdsmarked.
Det er klart, at dem, der krydser grænserne fra vores nabolande – det kan være til hjemmeplejen eller til slagterierne eller på anden vis – skal have mulighed for at kunne bevæge sig, og på samme måde er det, hvis der kommer nogle specialister udefra.
De skal selvfølgelig også have mulighed for at kunne udføre deres opgaver, hvis de skal montere noget eller hjælpe med noget,
og så være i isolation i den tid, hvor de ikke er på arbejde.
Det synes jeg er vældig fint afbalanceret, og det løber jo ud på et tidspunkt, og så må vi tage stilling til, hvad der så skal ske.
Men vi er i hvert fald meget positive over for forslaget og påtænker at stemme for det i sin helhed.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-01-28:
Tak for det.
Det er bare et hurtigt spørgsmål til ordføreren.
Jeg skal bare høre, om hr. Rasmus Horn Langhoff mener, at det er et udtryk for at være hændervridende og ikke at tage epidemien alvorligt, hvis man tillader sig at stille spørgsmål til f.eks. det sundhedsfaglige grundlag eller problemets omfang, inden man beslutter sig for at stemme ja eller nej til et hastelovforslag.
Tak for det.
Jeg er fuldstændig enig i, at tid er en faktor, så når man har et møde om torsdagen og stiller spørgsmål på det møde om torsdagen og får svar henholdsvis fredag og søndag, hvordan mener ordføreren så at man skulle have gjort det hurtigere?
Eller var det mere en generel kritik, ordføreren kom med?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-01-28:
Det er dejligt, at vi kan bruge salen til at diskutere, hvad vi så også diskuterer i avisspalterne osv., men det er jo sådan set fint nok.
Men det var en generel kritik, der gik på, at jeg ikke synes, at Folketinget og mine højtærede kolleger her var parate til at handle så resolut, som jeg havde ønsket de var.
Men det er de så i dag, ser det ud til, og så er alt jo godt.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-01-28:
Tak for det, og tillykke til sundhedsministeren.
Tænk at kunne fejre sin fødselsdag i salen med en førstebehandling af et hastelovforslag.
Varianter, smitsomhed og immunitetsundvigelse er ord, vi pludselig har vænnet os til at bruge.
At vira muterer, er der ikke noget nyt i.
Det er derfor heller ikke mærkeligt, at det sker med coronavirus.
Det er heller ikke alle mutationer, der behøver at føre til bekymring.
De fleste er helt uden betydning, men det kan ske, at det giver virus en evolutionær fordel.
Det kan f.eks. være evnen til at sprede sig bedre eller evnen til at undvige antistoffer.
Det er jo baggrunden for, at vi står her i dag med endnu et hastelovforslag.
Da vi havde de første drøftelser, rejste jeg som bekendt på vegne af Radikale Venstre en række bekymringer og spørgsmål, som jeg var nødt til at få afklaret, inden vi kunne tage stilling til lovforslaget.
Sådan må det parlamentariske arbejde jo nu engang være.
Jeg spurgte ind til myndighedernes anbefaling, til problemets omfang og til befolkningens tillid – alt sammen vil jeg mene er relevante spørgsmål.
I dagene efter fik vi heldigvis svar.
Der kom en ret klar anbefaling fra både Statens Serum Institut og fra det europæiske ECDC, der pegede på, at de nye varianter gjorde det nødvendigt at teste og isolere indrejsende fra alle lande.
Vi fik også nogle noget begrænsede statistikker, trods alt bedre end ingenting, der indikerer, at meget, meget få af dem, der lander i lufthavnen, rent faktisk lader sig teste.
Og endelig fik jeg nogle gode kommentarer til det dilemma, der ligger i at indføre tvang i forhold til anbefalinger, og at der i denne sag bl.a. også må tages hensyn til den almene opfattelse ude i befolkningen.
Alt det lyttede jeg naturligvis til, og derfor bakker vi op.
Jeg håber eksempelvis, at ministeren kan være behjælpelig med at sikre et bedre overblik over indrejsende, der ikke har fulgt anbefalingen om at blive testet.
Jeg er også fortsat, som jeg nævnte på møderne, en lille smule skeptisk over for håndhævelsen.
Den del kommer vi til at følge tæt, særlig i forhold til overholdelsen af isolation.
Test i lufthavnen er oplagt nemt at håndhæve, og det er et meget vigtigt tiltag.
Det skyldes jo, at det særlig er de nye bekymrende varianter, der er årsag til ECDC's anbefaling.
Derfor bør kviktest også suppleres med PCR-test, som jeg har nævnt, så man kan karakterisere de konkrete varianter, for det kan man nemlig ikke gøre alene med kviktest.
Jeg finder det dog fortsat helt skævt, at der overhovedet lægges op til muligheden for fængselsstraf.
Det bør være alt rigeligt med bødestraf, og det vil vi stille et ændringsforslag om.
Jeg vil også igen opfordre til, at man benytter smitteopsporing intensivt, både for at følge eventuelle nye varianter, men også fordi det vil have større konsekvenser for de her borgere end for andre, hvis de bryder isolationen.
Jeg er også glad for at se, at man har valgt at forkorte perioden, hvor man gemmer oplysninger om indrejsende, fra 3 til 1 måned.
Så mange tak for det.
Tak for ordet.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-01-28:
Jeg tror, det kommer meget an på situationen.
Det kommer an på, hvor lang tid man sidder og vrider de hænder.
Hvis man arbejder hurtigt og spørger hurtigt og vi alle sammen gør os umage for at give hurtige svar, synes jeg, at det er helt fornuftigt.
Hvis der går lidt for meget hændervriden og rundkredspædagogik i det, kan jeg godt – og jeg går ud fra, at det er det, den radikale ordfører henviser til – finde på at reagere på det, hvis jeg synes, det går for langsomt.
For tid er – og det tror jeg også at den radikale ordfører er enig med mig i – en helt afgørende faktor.
Men hvis jeg så skal give en form for håndsrækning til den radikale ordfører, vil jeg sige, at man selvfølgelig skal have fået en afklaring, inden man giver mandat til det ene og det andet, og der må vi jo alle sammen gøre os umage for, at den afklaringsproces ikke foregår på en langsom måde, men kan foregå på en meget hurtig og effektiv måde.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-01-28:
De siger dog, at der skal kunne rejses tiltale, og de siger også, at notatet er irrelevant.
Så jeg hører egentlig ikke sådan reelle juridiske overvejelser om, hvorfor man tilsidesætter grundlaget.
Men så vil jeg godt stille et andet spørgsmål: Hvis Nye Borgerlige mener, at en næse havde været det rigtige at give, har Nye Borgerlige så en kritik at rejse af de partier, som forhindrede, at det dengang fik en konsekvens?
Pernille Vermund (NB), 2021-01-28:
Vi har en voldsom kritik at rejse af de partier, der i sin tid lod migranter i tusindvis strømme ind over vores grænser, og det er årsagen til, at vi stiftede Nye Borgerlige.
Så den kritik har vi.
Når advokaterne siger, at et ministernotat er irrelevant, er det jo lidt skørt, al den stund at det i politik er sådan, at man har politiske hensigter, men det er et notat som det her, der er det juridisk bindende.
Det bliver man jo nødt til at have for øje.
Det er ikke ulovligt for en minister at have politiske hensigter, men det ville naturligvis have været ulovligt, hvis det ministernotat havde været udformet sådan, at det var i strid med både gældende ret og konventioner, som man har inkorporeret i dansk lov.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-28:
Magtens tredeling betyder, at det er en lovgivende forsamling, der laver lovene – i Danmark er det Folketinget.
Så er der en udøvende magt, som udøver magten under hensyntagen til eller på baggrund af den lovgivning, som er givet.
Og så er der en dømmende magt, som dømmer, om loven er overtrådt.
Det er det, som er påstanden i delberetningen fra Instrukskommissionen, nemlig at fru Inger Støjberg har bedt sine embedsmænd om at administrere på en bestemt måde, og at disse embedsmænd har sagt, at det kunne de ikke, fordi det ville være ulovligt, men at fru Inger Støjberg alligevel har sagt: Administrer sådan her alligevel.
Det vil sige, at der er en minister, som angiveligt har overtrådt lovgivningen i sin måde at udøve sin magt på, og det vil sige, selvfølgelig, at der skal ske det samme for denne minister, som der sker for en almindelig borger, der er under mistanke for at have overtrådt loven, nemlig at vedkommende skal stilles for en dommer, og at det skal afgøres, om der er begået ulovligheder, og hvad straffen skal være.
Det er et helt almindeligt princip, som vi kender og agter og er glade for, når det handler om almindelige borgeres færden i det her land, at hvis man formodes at have overtrådt loven, bliver man stillet for en dommer, og så bliver det afgjort.
Det skal selvfølgelig også gælde for ministre, og derfor har man jo også i grundloven fastsat, at hvis en minister overtræder loven, er det ganske vist ikke de almindelige domstole, der tager sig af det, men så er det rigsretten, der tager sig af det.
Man kan jo spekulere over, hvad grundlovens fædre tænkte med det, men det, jeg tror de har tænkt, er følgende: Anklagemyndigheden og domstolene er jo underlagt justitsministeren, og i sådan en sag, som handler om, at en minister har gjort noget galt, kan vi ikke have, at et regeringsskifte fører til, at en justitsminister egenhændigt bestemmer, at en anden regering med en anden farve skal underlægges en domstolsbehandling af en eller anden sag.
Vi bliver nødt til at brede det ud til, at hvis der er et flertal i Folketinget, der beslutter, at vi skal gøre det her, så skal det gøres.
Det skal flertallet i Folketinget jo så også være modent til.
Det nytter ikke noget, at flertallet i Folketinget ligesom er håndsky, fordi der er tale om en, som man er politisk enig med; det nytter heller ikke, at man viger tilbage, fordi man har siddet til mange møder sammen og delt kaffe og kage og man måske endda har opbygget en privat venskabelighed med hinanden.
Jeg ser nogle steder folk sige, at det har de meget svært ved, fordi de er gamle kollegaer og har kendt hinanden i mange år.
Jeg har også set nogle sige, at fru Inger Støjberg både er sød og sjov, og at det derfor er svært for dem.
Hans Christian Schmidt (V), 2021-01-28:
Tak for det.
Jamen jeg sidder her med en pressemeddelelse fra den 16. december fra hr. Ole Birk Olesen, som lyder: »Rigsret skal afgøre, om Inger Støjberg er skyldig«.
Og det er, mindre end 24 timer efter at man har afleveret sådan et digert værk som Instrukskommissionens rapport.
Og når hr. Ole Birk Olesen så hurtigt, altså inden der var gået 24 timer – i modsætning til hvad flertallet i Folketinget gjorde, nemlig at sige, at man først måtte have nogle advokater til at kigge på det – var klar til at sige, at fru Inger Støjberg skulle for en rigsret, vil jeg bare spørge: Havde hr. Ole Birk Olesen da læst hele kommissionens rapport?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-28:
Jeg havde læst konklusionerne, og jeg havde læst udvalgte dele af kommissionsrapporten.
Og ligesom hr. Hans Christian Schmidt i dag, hvor han vil stemme imod en rigsretssag, formodentlig heller ikke har læst alle disse sider i rapporten, som står nede foran ham, så er mit udgangspunkt for at sidde i Folketinget også, at jeg ikke skal være juridisk ekspert.
Det udpeger vi nogle andre til, og i det her tilfælde er der udpeget en instrukskommission med en landsdommer for bordenden, som har foretaget afhøringer og har læst dokumenter, og som på den baggrund har vurderet – med den ekspertise, som sådan en landsdommer har, og som hverken hr. Hans Christian Schmidt eller jeg har – at der her er grundlag for at rejse en rigsretssag.
Det kan man se i konklusionerne, og man kan dykke ned i udvalgte dele, som man synes er særlig væsentlige, og så kan man træffe sin beslutning.
Jeg synes ikke, at det er sådan, at fordi hr. Hans Christian Schmidt formentlig ikke har læst alle disse sider i dag, kan han ikke tillade sig at have en mening om tingene.
Og sådan har jeg det også med mig selv.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-28:
Da kommissionsrapporten så kom, kom der jo også noget nyt frem, som faktisk talte til fru Inger Støjbergs fordel, nemlig et ministernotat, som ingen havde hørt om før, og en vidneforklaring fra de embedsfolk, som har arbejdet for fru Inger Støjberg, da hun i sin tid var minister, og ingen af dem siger, at de er blevet beordret at gøre noget ulovligt.
Det lægger vi voldsomt vægt på.
Vi lægger også vægt på, at de advokater, som jo så er hyret af et flertal i Folketinget, faktisk siger, at det her meget vel kan vise sig at være anderledes, når vi får sjette del af kommissionsrapporten, som jo først kommer til sommer.
Det synes jeg er væsentligt.
Jeg synes, det er væsentligt – og det synes vi i Nye Borgerlige er væsentligt – om man nedsætter en rigsretssag på et spinkelt grundlag, hvor selv de advokater, der er hyret til at udtale sig, siger, at der kan være noget her, som gør, at rigsretssagen ikke er relevant.
Hans Christian Schmidt (V), 2021-01-28:
Det var et meget langt svar.
Man behøver slet ikke at tage det så ilde op.
Det er blot, fordi jeg har spurgt en advokat uden for Folketinget, om det, hvis man har læst alle de sider igennem – og det har han – så har stor betydning, hvad der står på alle de andre sider og ikke kun i sammenfatningen, og der siger han: Det har det i den grad.
Hvis man virkelig vil forstå, om man skal stemme for en rigsretssag eller ej, så skal man have sat sig godt ind i sagerne.
Det tror jeg heller ikke på at alle folketingsmedlemmer kommer til, men jeg tænkte bare, om man behøvede at gå ud og sige det allerede 24 timer efter.
Men jeg kunne måske spørge hr. Ole Birk Olesen, om det er sådan, når der nu står, at vi alle skal behandles ens, at Liberal Alliance, dengang hr. Ole Birk Olesen selv fik en næse i 2017, stemte for, at ministeren skulle have den næse.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-28:
Jeg synes, det var et mærkeligt, mærkeligt spørgsmål.
Det var jo noget politisk drilleri dengang, hvilket hr. Hans Christian Schmidt udmærket godt ved, fordi hr. Hans Christian Schmidt også kender til, hvordan forholdene var.
Men sagen er den, at hr. Hans Christian Schmidt har en påstand om, at man ikke kan tage stilling ud fra det grundige arbejde, som Instrukskommissionen laver, og den vurdering, som Instrukskommissionen giver, uden at have læst alle de sider, som hr. Hans Christian Schmidt sidder med, men man kan jo se, at rapporten ser helt uåbnet ud, og at hr. Hans Christian Schmidt heller ikke har læst den.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-01-28:
Det Konservative Folkeparti indtrådte i regeringen, efter at barnebrudssagen eksploderede, efter at der havde været fem-seks samråd, flere hundrede spørgsmål og en masse ståhej i medierne.
Hvorfor gjorde Liberal Alliance og hr. Ole Birk Olesen ikke indsigelser over for Inger Støjberg?
Hvorfor indtrådte man i en regering, hvor fru Inger Støjberg var minister?
Hvorfor sagde man ikke, at fru Inger Støjberg blev nødt til at træde tilbage, fordi man opfattede det her som at være imod loven?
Så skifter magten, og Liberal Alliances holdning skifter også, og nu er man pludselig imod Inger Støjberg, og man vil have hende for en rigsret.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-28:
Når man er i en flerpartiregering, er det sådan, at regeringen kun stemmer for ting i salen, hvis alle partier i regeringen er enige i det og bakker op om, at regeringen skal stemme for.
Derfor kan et enkelt regeringsparti jo ikke beslutte, at hov, man stemmer for et forslag fra Folketinget om, at der skal igangsættes en undersøgelseskommission, medmindre hele regeringen er enige om det.
Så det eneste, et parti i en flerpartiregering kunne gøre i sådan en situation, hvis man sagde, at det her var vigtigere end alt andet, der kan begrunde, at man er i regering, var, at man så måtte træde ud, så man kan stemme på en bestemt måde og så opgive alt det andet, som man også synes er væsentligt ved at sidde i regering, fordi man er blevet sådan et enkeltsagsparti, ligesom f.eks. Dansk Folkeparti er.
Det er jo den eneste enkeltsag, som man ligesom kæmper for i offentligheden.
Men sådan et parti er vi bare ikke, og det er det, der er forklaringen på, at vi ikke kunne gøre det, som vi gør i dag, dengang.
For regeringen er et kollektiv.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-01-28:
Det er ordskvalder.
Man kunne have ladet være med at gå ind i en regering.
Sagen var kendt, og i 2017, da Ombudsmandens rapport kom, kunne man have valgt at træde ud af regeringen.
Men hr. Ole Birk Olesen valgte at blive siddende på sin ministerpost, og hvor han ikke længere er minister og der kommer et nyt flertal, så er han pludselig for en rigsretssag.
Det er da politisk hykleri af værste skuffe, det er jo badutspringeri, og det er da ikke til at tage alvorligt.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-28:
Jamen Liberal Alliance er ikke et enkeltsagsparti.
Vi synes, der virkelig er mange politikområder, der er enormt vigtige.
Og det er ikke sådan, at vi siger, at fordi vi i én sag er uenige med f.eks. den regering, vi sidder i, så er det nok til at begrunde, at vi skal træde ud.
Selv den store, store mærkesag, vi havde omkring topskat, som også kom til at fylde alt for meget, førte jo heller ikke til, at vi trådte ud af regeringen.
For vi anså det sådan, at det at sidde i regering var et privilegie, hvor man havde adgang til at være medbestemmende om rigtig, rigtig mange ting i stedet for blot at gøre én sag til helt afgørende.
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-28:
Tak for det.
Jeg vil først og fremmest gerne udtrykke stor anerkendelse for Liberal Alliances liberale og retsstatslige tilgang til den her sag, siden Instrukskommissionen kom med sin delberetning, og også for hr. Ole Birk Olesens personligt saglige bidrag i Underudvalget for Udvalget for Forretningsordenen.
Det har været et rigtig godt samarbejde, og jeg hører også meget sagligt hr. Ole Birk Olesen sige i dag i et spørgsmål, at man fortryder, at Liberal Alliance ikke stemte for undersøgelseskommissionen til den her sag.
Derfor vil jeg bare høre, om ikke han er enig i, at det sætter tilliden til retsstaten på spil, når det afhænger af et flertal, at man undersøger en sag af den her karakter, der får så betydelig kritik i en udtalelse fra Ombudsmanden.