runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sigurd Agersnap (SF), 2025-04-25:
Det er jo rigtigt, at fælles EU-gæld er dyrere og formentlig vil være det i mange år, end hvis Danmark bare optager lån.
Men det kan jo også være, at fælles EU-indsatser er afhængige af en fælles gældsoptagelse.
Derfor mener jeg, at det kan være til ugunst, hvis man f.eks. laver fælles europæiske investeringer i vores elnet, hvilket er en klar dansk interesse, når man opfører en masse havvind, hvilket forhåbentlig snart kommer, og man har en fælles EU-indsats omkring, at ellen også kan distribueres rundt.
Det kan være, det er i forhold til forsvaret, hvor Danmark jo også er afhængige af, at andre lande opruster.
Det, hr. Morten Messerschmidt siger, er jo isoleret set økonomisk korrekt, men det er ikke nødvendigvis politisk korrekt, for de ting kan hænge sammen.
Så er det rigtigt, at regulerer det alene de danske driftsudgifter og vedkommer, om man bruger penge på det offentlige område, hører det nok til i den danske budgetlov, men når det handler om, hvad der sker og foregår i Frankrig eller på EU-niveau, hører det til andre steder.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-25:
Altså, det var fuldstændig uklart, hvordan det skulle være til ugunst for Danmark ikke at optage fælles EU-mål.
Af den serie af EU-bonds, der blev udstedt senest, er den 10-årige rente lige knap 2,5, og den aktuelle 10-årige rente på danske statsobligationer er 2,2.
Så det er altså en difference på 0,3 til Danmarks favør.
Hvordan i alverden skulle det kunne være til ugunst?
Vi har en langt sundere økonomi end den taberfabrik, som eurozonen er ved at udvikle sig til, og som derfor stiller krav om langt højere betaling fra kreditorerne.
Det giver jo ingen mening.
Det var punkt 1.
Punkt 2: Hvis ikke det her hører hjemme i budgetloven, hvor skulle man så skrive det ind?
Jeg kan ikke se, at der er noget mere præcist sted.
Vi taler om udgifter, som afholdes af den danske stat på finansloven eller særlove.
Typisk, hvis man bruger det her ubehagelige redskab med fælles EU-gæld, vil det jo være som finansieringskilde til de love.
Så hvilken anden lov skulle man skrive det ind i hvis ikke budgetloven?
Sigurd Agersnap (SF), 2025-04-25:
Tak for ordet, formand.
Vi behandler et forslag fra Dansk Folkeparti om at ændre budgetloven, så det bliver forbudt at finansiere offentlige danske driftsudgifter gennem gæld optaget via EU eller EU's institutioner.
Det synes jeg godt man har kunnet blive en lille smule i tvivl om, altså hvorvidt det var det, det handlede om, når man har fulgt debatten.
SF kan ikke støtte forslaget.
Vi ser det som et ret vidtgående benspænd – også for os selv i Danmark.
Vi er i SF som udgangspunkt positivt indstillede over for, at der kan være fælles EU-gæld.
Vi så det under coronakrisen, hvor fælles gældsoptag gjorde det muligt at rulle økonomiske hjælpepakker ud hurtigt.
Havde vi dengang haft den her type begrænsninger i budgetloven, kunne det have stillet Danmark dårligere.
Vi ser det i den geopolitiske og sikkerhedsmæssige situation, vi står i lige nu.
Med krig på europæisk jord kan der være god logik i, at vi laver fælles EU-indsatser og også finansierer dem med fælles EU-gæld.
Der er spændinger i vores nærområde, og der er stigende pres på vores forsyningssikkerhed.
Det kan give mening, at EU spiller en rolle, også med fælles gældsoptag.
Vi ser det også på klimaområdet, hvor der kan være fornuftige fælles EU-investeringer, eksempelvis i vores elnet eller i vores energiforsyning.
Det kan være gældsfinansieret i en periode.
Det synes vi man skal tage stilling til fra sag til sag, og vi mener derfor ikke, at det er fornuftigt at lovfastsætte et princip mod fælles EU-gæld som finansiering af driftsudgifter i Danmark.
Jeg synes også, det er et grundlæggende spørgsmål – og måske endnu mere, når man følger debatten, som også handler om Frankrigs gæld og Frankrigs gældsforpligtelser – om det her egentlig hører til i den danske budgetlov.
Den danske budgetlov regulerer jo de offentlige finanser i Danmark og det, at man har en ansvarlig økonomisk politik der.
Der synes jeg ikke det hører hjemme.
Af de grunde kan vi i SF ikke støtte forslaget.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-04-25:
Tak for det, hr. formand.
Formålet med det her lovforslag er jo at sikre, at Danmarks offentlige driftsudgifter ikke finansieres gennem gæld optaget via Den Europæiske Union eller dens institutioner.
Konkret indebærer lovforslaget en ændring af budgetloven, hvor der indsættes en ny bestemmelse, der sikrer, at midler fra gæld optaget via EU udelukkende kan anvendes til investeringer og andre formål, der ikke vedrører løbende driftsudgifter.
Danmarksdemokraterne deler forslagsstillernes opfattelse af, at fælles gæld i EU ikke skal bruges til løbende offentlige driftsudgifter, men udelukkende til langsigtede investeringer og specielle støtteordninger i de tilfælde, hvor det virkelig er nødvendigt.
Generelt mener vi sådan set slet ikke, at der skal være fælles låntagning, hvis det på nogen måde kan undgås, men der er de ekstraordinære situationer som f.eks. det aktuelle lån til oprustning, som der er bred enighed om og vi bakker op om.
I Danmarksdemokraterne ønsker vi som udgangspunkt ikke, at Danmark skal hæfte for fælles EU-gæld.
Det giver ikke mening, at danskerne, der betaler svimlende summer i skat, skal betale for at finansiere gæld i lande, hvor økonomisk ansvarlighed og budgetdisciplin på ingen måde vægtes lige så højt, som det gør herhjemme.
Samtidig er det sådan, at hvis vi i Danmark har behov for låntagning, er Danmarks kreditværdighed så høj, at det ville være billigere, at vi optog lånene som nationalstat.
Derfor kan Danmarksdemokraterne til fulde bakke op om forslaget, og vi vil selvfølgelig støtte det ved de kommende behandlinger.
Hans Andersen (V), 2025-04-25:
Men der er vi ikke enige, for lige nu handler det om, at vi i fællesskab i Europa investerer på en sådan måde og så hurtigt som overhovedet muligt i vores forsvarskapaciteter, så vi kan stå op imod Putin og Rusland.
Der er det her et instrument, der kan bruges.
Men det handler jo ikke om, at vi derfor skal hælde al økonomisk ansvarlighed over bord.
Vi er sådan set af den opfattelse, at vi i Danmark har en overordentlig ansvarlig økonomisk tilgang, og den skal vi fortsat også have i Europa.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-25:
Men det er jo præcis det, I gør, hr. Hans Andersen.
Altså, I siger til franskmændene, at de ikke behøver at reformere deres økonomi, hæve deres pensionsalder, sørge for, at der er orden på budgetterne, sådan at vi i fællesskab kan forsvare os mod ydre fjender.
Derimod siger Venstre og flertallet herinde: Det behøver I ikke at gøre, for vi skal nok skrive under, vi skal nok hæfte for jer, skatteyderne oppe i Danmark betaler.
Det er bare ikke det Venstre, jeg normalt kender.
Altså, da vi havde Anders Fogh Rasmussen som statsminister og sådan set også efterfølgende, kendte jeg Venstre som et parti, der var nøjsomt og ordentligt.
Det her er moralhazard.
Hans Andersen (V), 2025-04-25:
Det er sådan set heller ikke det, vi taler om, når vi lige bevæger os ud i Europa.
Der er vi af den opfattelse, at hvis vi i fællesskab kan øge investeringerne i forsvarskapacitet, vil vi gerne på det område tale med de øvrige europæiske lande om at finde nogle løsninger, også i forhold til finansiering af det.
Men det er jo ikke det, hr. Morten Messerschmidt taler om.
Vi skal jo ikke til at finansiere franskmændenes driftsudgifter til sundhedsvæsen, til skolevæsen osv.
Det, der jo er min udfordring, er, om Dansk Folkeparti ikke vil være med til, at vi skal kunne forsvare os bedre her i Europa?
Det er sådan set mit modspørgsmål.
Tak for det.
I Venstre står vi vagt om en ansvarlig økonomisk politik.
Vi bruger ikke flere penge, end vi har, og vi sender ikke fremtidige generationer en uoverstigelig regning – det er almindelig sund fornuft.
I forhold til budgetloven, som vi også er en del af og har stået vagt omkring, så er der jo i dag langt bedre styr på udgiftsudviklingen, end der var tilbage i 90'erne – det må man sige.
Der er jo nærmest opstået det modsatte problem, nemlig at der er kommuner, der sådan set ikke bruger de penge, de har mulighed for at bruge på deres driftsrammer.
Udgifterne skrider ikke i dag, der er sådan set styr på tingene.
Budgetloven virker, og med baggrund i det mener vi sådan set ikke i Venstre, at der er brug for at ændre ved formålet med budgetloven.
Den virker, for den handler om udgiftsstyring i stat, regioner og kommuner.
Det handler om at styre udviklingen, det handler om at styre udgifterne, og det er sådan set den tilgang, vi har til budgetloven.
Derfor finder vi ikke anledning til at støtte det her lovforslag, som lægger op til at ændre ved budgetloven, og på den baggrund ønsker vi ikke at støtte op omkring det.
Henrik Møller (S), 2025-04-25:
Det er jo klart, at det er en økonomisk situation, som bl.a. Frankrig og andre lande har bragt sig i, hvor de har nogle udfordringer; men lige præcis Frankrig er jo en af hjørnestenene for mig at se i forhold til den europæiske udvikling, både når vi snakker oprustning, og når vi snakker om situationen i forhold til Ukraine osv.
Der må vi bare sige, det er vigtigt, at vi har Frankrig med som en spiller i forhold til det her.
Det er dyrt at være fattig, og det er sådan set det, de lande kommer til at opleve her.
Men derfra og til at sige, at nu går de fallit, mener jeg der er meget, meget lang vej.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-25:
Hvorfor tror ordføreren så, at de sydeuropæiske lande har så høje renter på både 10 og 30 år?
Er det, fordi markedet er idioter?
Henrik Møller (S), 2025-04-25:
Jamen det er jo klart, at der er en risiko ved gæld, kan man sige, for den skal jo betales.
Men det, der er udgangspunktet, er jo, at det ikke er en blankocheck, hvor man bare udskriver et lånebeløb til et land, fordi det har svært ved at finansiere sit sundhedsvæsen, eller fordi det har svært ved at finansiere noget andet.
Det her vil jo i de tilfælde, hvor vi kommer ind i en diskussion omkring det her, være til nogle meget specifikke formål a la det, som jeg beskrev i forhold til det her.
Og så er der den hypotetiske situation, at det her land ikke er i stand til at svare enhver sit.
Som jeg siger, betragter jeg det som en hypotetisk situation.
Jeg tror ikke på, at vi kommer i en situation, hvor vi kommer til at skulle have penge op af lommen, fordi lande ikke kan betale deres regninger.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-25:
Der er jo det uheldige ved at stifte gæld sammen med andre, at man, i fald nogle af de andre ikke kan overholde deres forpligtelser, hæfter.
Det er jo et velkendt forhold, når man sidder sammen med andre i f.eks. selskabsformer osv., og det har man jo typisk taget højde for.
Jeg forstår, at Socialdemokratiet ikke som sådan er imod, at Danmark skal hæfte sammen med og dermed også for andre.
Nu kan vi jo se rundtomkring i EU, at der er en hel del lande, der økonomisk gør det betragtelig ringere end Danmark.
De har sjovt nok højere renter, fordi man som kreditor vil kræve en højere betaling, fordi usikkerheden om at få pengene tilbage er højere.
Det er jo så også et forhold, der gælder for os.
Altså, der er en risiko for, at Spanien, Italien, Grækenland eller andre lande simpelt hen ikke kan betale deres gæld.
Der vil jeg bare høre, hvilke overvejelser hr. Henrik Møller har gjort sig om Danmarks stilling i den situation, altså at vi så hæfter, fordi gælden er optaget i fællesskab.
Henrik Møller (S), 2025-04-25:
Tak for det, formand.
Jeg tror i og for sig ikke, det måske er den store overraskelse, at jeg er enig med finansministeren i forhold til de ting, der er blevet fremlagt.
Der er som udgangspunkt det her med budgetloven som sådan, og der kan man selvfølgelig have lange teoretiske diskussioner om, hvad man kan, og hvad man ikke kan forhold til det her.
Men det er i hvert fald lidt sjovt det der med at botanisere i en lov, hvor man ikke er med i forliget.
Det kan man selvfølgelig altid gøre, men dem, som har indgået et forlig, kan vel også påberåbe sig retten til at sige, at de sådan set holder fast i det, de har.
Det, man kan sige, er, at vi jo står i en situation, hvor vi faktisk i Europaudvalget har været i en situation, hvor det, som jeg erindrer det, var stort set alle partierne i Folketinget, som accepterede noget lånoptagelse i forhold til støtte til Ukraine.
Der blev også sagt fra flere sider, at det her var en særlig situation, som ikke gjorde, at man sådan set kunne gå ud fra den.
Men vi står i en ekstrem usikker situation lige nu, i forhold til hvad der sker omkring Ukraine.
Hvad bliver løsningen?
Hvad bliver vores ansvar i forhold til Europa omkring det her?
Vi har fået, synes vi jo også, et måske fornuftigt krav om, at vi også bliver nødt til at levere i forhold til vores NATO-bidrag – ikke bare i Danmark, men også i andre europæiske lande – for at kunne klare den sikkerhedsmæssige situation der er.
Der må man bare sige, at der er noget usikkerhed, som gør, at jeg i hvert fald personligt vil være bekymret for at afskære sig forskellige redskaber, for jeg er sådan set enig i, at lån og lånoptagelse jo ikke er et mål i sig selv.
Det er jo et middel, man kan bruge i en situation, hvor man økonomisk har et behov for at kunne løse nogle opgaver, man ellers ikke er i stand til.
Nu kunne jeg forstå, at vi er blevet EU-mestre i overskud for sjette år i træk, så vi jo faktisk står i en situation, hvor vi ikke har behov for lån; faktisk afdrager vi ret kraftigt på de lån, vi har i forhold til det her.
Sådan nationalt er det jo ikke, fordi vi er presset i forhold til det her på den korte bane, men jeg synes bare, at i forhold til den geopolitiske situation og Det Europæiske Fællesskab, vi har, så må vi også bare sige, at det her kan være et af de midler.
Det er ikke et favoritvåben, var jeg lige ved at sige, for Socialdemokratiet, men vi anerkender også, at det kan være noget, der kan bruges i en situation, så derfor kan vi ikke anbefale lovforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-25:
Jeg kender jo Venstre godt.
Dansk Folkeparti har haft et langt og tillidsfuldt forhold til Venstre, og det tror jeg også vi fremadrettet vil have.
Jeg kender jo partiet som et nøjsomt parti, et ordensparti.
Når vi nu ser på, hvordan f.eks. Frankrig, som hr. Henrik Møller nævnte tidligere, har en pensionsalder på 64 år – og også har en stor debat om det, nemlig om man skal gå tilbage til 62 – så er der jo nok en sammenhæng mellem det og så det, at landet har en statsgæld, der nu efter at have været stigende i nogle år er oppe på 117 pct. af bnp.
Der kan man godt forstå, at det er dejligt, hvis franskmændene kan kigge mod nord og sige: Kunne der være nogle typer deroppe, der har lyst til at hæfte for vores gæld?
Ikke sandt?
For stabilitets- og vækstpagten sagde sådan set, at man kun måtte have 60 pct.s gæld af bnp.
Er det et udtryk for, hr. Hans Andersen, at det er en klub, hvor man tænker: Lad os hæfte for noget gæld; lad os endelig se om vi kan få fedtet danskerne ind i den.
Nu har vi lige fået banket vores egen statsgæld ned, og så kan vi hæfte for Sydeuropa, som ikke engang gider at hæve deres egen pensionsalder noget før.
Det er simpelt hen ikke det i Venstre, jeg kender.
Nicolai Wammen (S), 2025-04-25:
Det lever jeg så rimelig lykkeligt med.
Jeg vil så sige, at jeg også nærer veneration for Dansk Folkepartis leder, og ikke mindst, at debatterne sjældent er kedelige i hr. Morten Messerschmidts selskab.
Det ændrer bare ikke på ved dagens slutning, at Dansk Folkeparti gerne har villet rejse en debat om fællesgæld i EU, og det er jo helt fair.
Man har bare valgt den helt forkerte lov at tage debatten i relation til, og derfor må man sige, at der sikkert bliver andre lejligheder, hvor hr. Morten Messerschmidt kan svinge den EU-kritiske fane, men lige her er bare et mystisk sted, man har valgt at gøre det.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-25:
Så er jeg glad for, at SF er enige i, at det lovforslag, der er fremsat, rent faktisk hører hjemme i den lov, som det søger at ændre.
Jeg forstår ikke det der med solidaritet; jeg forstår det simpelt hen ikke.
Det er jo det, der er sagen.
Vi har lige – eller nogen her i Folketinget har lige – hævet den danske pensionsalder til 70 år.
I Frankrig er den 64, og der er debat om at sænke den.
Det er klart, at det land vil have en dårligere økonomi, og deraf følger højere renter.
Hvordan er det solidaritet at sige: Så kompenserer vi for det ved at give jer nogle af vores penge og noget af vores kreditværdighed?
Ville det rigtige ikke være, at hvis franskmændene vil have samme levestandard som danskerne, må de også sætte den samme pensionsalder som danskerne?
Sigurd Agersnap (SF), 2025-04-25:
Danmarks suverænitet går jo bare ikke kun til Danmarks grænser.
Danmark er jo afhængig af, at Europa hænger sammen, fungerer og kan sikre Danmark.
Lige nu står vi med en sikkerhedstrussel.
Amerikanerne trækker sig mere og mere fra Europa.
Der er vi da afhængige af, at vores europæiske alliancepartnere også laver en oprustning.
Det er i vores egen interesse.
Det solidariske element i det er, at da Grækenland – et land, der havde en offentlig sektor, der var alt for dyr – skulle ud af deres krise, var der da nødt til at være en fælles europæisk hjælpende hånd, ellers ville det land ikke komme ud af krisen, og så ville vi ikke komme videre.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-25:
I det omfang, at vi kan undgå at betale til EU's landbrugsstøtte, EU's strukturstøtte og alle de der instrumenter, så ønsker vi heller ikke, at Danmark skal have del i dem.
Debitor og kreditor, ind og ud hænger sammen, ikke?
Og her har vi mulighed for at sige: Vi ønsker ikke at betale, og vi ønsker ikke at modtage.
Derfor instruerer vi ikke Finansministeriet i at afvise betalingerne, men havde vi mulighed for det, ville jeg da ønske det hen, hvor en vis herre bor.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-04-25:
Det kan være, det er mig, der ikke er opdateret ordentligt på Dansk Folkepartis position.
Men er Dansk Folkeparti også imod, at EU's landbrugsstøtte går til danske landmænd?
Er Dansk Folkeparti også imod, at der går museumsstøtte fra EU til danske museer?
Er man også imod, at der går andre EU-penge ind i det danske samfund?
Jeg har ikke tidligere hørt det så klart sagt fra Dansk Folkeparti, at der er man faktisk imod alle de former for støtte, der kan komme igennem EU-systemet.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-25:
Fordi det forhold, at en række af andre lande gør noget dumt, ikke gør det fornuftigt for Danmark at være med.
Der er også en række lande rundtomkring Danmark, som har tilsluttet sig euroen.
Det betragter jeg som en meget uklog beslutning.
Hvis man er i tvivl, kan man jo sammenligne med, hvordan væksten har udviklet sig mellem USA og Europa, siden euroen blev indført.
Det har fået ting til at sande til.
Derfor forsvarer vi med næb og kløer den danske krone.
Vi siger så: Skal vi blokere for de lande, som er i EU, men ikke er Danmark, i forhold til at optage fælles EU-gæld?
At de er gået med i euroen og de gør mange dumme ting, vil vi ikke blokere for, for vi tror på national suverænitet.
Men vi vil til enhver tid kæmpe imod, at Danmark bliver en del af det, som jeg sagde før, både som debitor og som kreditor.
Det vil sige både som dem, der skriver under på gælden og hæfter for den, sådan at hvis Spanien eller Italien defaulter, så skal vi betale for det, men også som kreditor, for tingene må hænge sammen.
Vi vil ikke have EU-gæld, for vi ønsker ikke at være en del af EU-gæld.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-04-25:
Tak for ordet.
Jeg fik næsten lyst til undervejs i talen bare at spørge: Hvad mener ordføreren egentlig om det lovforslag, man selv har fremsat?
For det var jo en tale, der nåede rundt om meget, meget andet end det, lovforslaget handler om.
Det blev udlagt til sidst, som om det her lovforslag er en afvisning af fælles EU-gæld.
Der vil jeg bare henvise til hr. Ole Birk Olesens tale.
Det er det ikke.
Det handler om den danske budgetlov, og hvordan man eventuelt i Danmark kunne bruge fælles EU-gæld til at finansiere noget, ikke om den skal optages.
Ordføreren kom også forbi, om der var nogen, der er kendte nogen på en villavej, der ville lave fælles hæftelse.
Jeg fik lyst til at spørge ordføreren, om han kender andelsboligforeninger.
Det er jo netop det, man gør i andelsboligforeninger: Man laver en fælles hæftelse, fordi man derved kan købe noget større.
Vil ordføreren ikke bare svare helt kort på: I den situation, hvor EU optager fælles EU-gæld, hvorfor giver det så mening for Dansk Folkeparti, at Danmark så ikke kan være med til at kunne finansiere f.eks. en opdatering af elnettet i Danmark?
Christina Olumeko (ALT), 2025-04-25:
Tak for ordet, og tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte et lovforslag.
Folketinget har relativt få ressourcer sammenlignet med regeringen, så det er ikke særlig tit, at vi fremsætter lovforslag.
Så der skal lyde stor ros til Dansk Folkeparti for rent faktisk at fremsætte et lovforslag frem for et beslutningsforslag.
Det har jeg stor respekt for, og det er godt at se, at den lovgivende forsamling en gang imellem stadig er lovgivende.
Så vil jeg gå til selve beslutningsforslaget.
Dansk Folkeparti ønsker at forbyde, at fælles gæld i EU kan bruges til at finansiere løbende driftsudgifter i den offentlige sektor.
Først og fremmest er vi i Alternativet glade for, at Danmark på det seneste har åbnet op for at optage fælles gæld med de øvrige EU-lande.
Det er klogt, mener vi, at vi i EU-regi bruger vores fælles store økonomiske muskler til at få gang i investeringer, også med hensyn til genopbygning af vores forsvar.
Når og hvis vi etablerer fælles EU-gæld, kan EU-lande, der ellers ikke kunne opnå gode lånevilkår, optage gæld på bedre vilkår igennem EU.
I ustabile tider, hvor USA kollapser til et formentlig autoritært regime, Rusland har angrebet Ukraine og Kina udbreder deres indflydelse, så skal EU stå stærkt.
Generelt mener vi, at gældsstiftelse er afgørende for, at stater kan skabe et godt samfund.
Men ligesom med al anden gæld skal vi naturligvis have styr renteudgifterne.
Gælden må ikke løbe løbsk, og der må ikke skabes inflation.
Det er vi også langt fra i Danmark.
Vi har været bange for gæld siden finanskrisen, og dette, på trods af at finanskrisen jo ikke skyldtes staternes gæld, men derimod en løssluppen finanssektor.
Den fejlslagne finanspolitik har forhindret meget ansvarlig, god og langsigtet politik.
Den har forhindret investeringer i vores velfærdssamfund og i vores bæredygtige transformation og meget andet.
Så jeg vil egentlig gerne rose regeringen og særlig Mette Frederiksen for hendes udtalelse om, at vi skal få gang i vores gældsmotor igen.
Det er klogt.
Så vi hilser både dansk og europæisk gældsstiftelse velkommen.
Alt andet mener vi faktisk er uansvarligt.
Så Alternativet kan derfor ikke støtte lovforslaget.
Men tak for ordet, og tak til Dansk Folkeparti for at løfte debatten.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-04-25:
Tak for det, formand.
Først vil jeg lige starte med at give hr. Ole Birk Olesen ret.
Jeg vil sige, at nu er det jo ikke sådan, at vi i Moderaterne vågner hver morgen og siger: Nu skal vi altså finde på et eller andet, som vi kan optage noget gæld sammen med EU til.
Og vi vågner heller ikke op og tænker: Hold da op, hvor er budgetloven en succes.
Og det er måske en fejl, for det er den jo faktisk.
Vi har godt styr på de offentlige udgifter i Danmark, styr på økonomien.
Det tror jeg egentlig også at hr. Morten Messerschmidt er enig i, og jeg ved også, at han kerer sig om, at det skal vi have fremadrettet.
Altså, den har skabt stabilitet, uanset om regeringen har været rød eller blå.
Så er der det her aber dabei, hvor ministeren – nu sagde hr. Henrik Møller godt, at det var hans minister, men det er altså også min minister – sagde: Det hører ikke til her. Men jeg tror alt andet lige, uanset om man er hr. Morten Messerschmidt, eller om man er Moderaterne, så kerer man sig om, at vi i Danmark skal føre en god, solid og fornuftig økonomisk politik og selvfølgelig ikke optage gæld, hvis det ikke er nødvendigt.
Men i og med at vi står i en hård tid med usikkerhed i verden, opstår der jo nogle gange situationer, hvor vi ikke ved, om der er brug for at optage fælles gæld.
Det her handler jo ikke om gæld, i forhold til hvordan man lever livet i Frankrig, eller hvordan man lever livet i Tyskland; det handler om, at vi står sammen om at opruste.
Så i Moderaterne kan vi ikke støtte lovforslaget.