runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-11-08:
Jeg gentager gerne her i Folketingssalen, hvad jeg også har gentaget over for ordføreren mange gange, når vi har haft møder ovre ved ministeren, at vi er bekymrede for begrebet forældrefremmedgørelse, fordi det ikke har en juridisk afklaring.
Man kunne jo eventuelt kigge til Norge, hvor man har en anden form for afklaring af det, så vi ved, hvad det er for et begreb, vi har med at gøre.
Vi har jo også lyttet til de høringssvar, der har været, og det synes jeg vi bør gøre, når vi står med sager, der er så svære – det bør vi i øvrigt altid gøre herinde på Christiansborg, altså lytte til, hvad det er, høringssvarene fortæller os.
Så vi ønsker ikke, at vi træder væk fra hverken samværschikane eller hele formålet med det; altså, når der foregår den her form for samværschikane, typisk vold og forældrefremmedgørelse, er det fuldstændig uacceptabelt.
Det er vi fuldstændig enige om.
Vi vil bare gerne have, at der kommer en klar og god definition af det her, så det er noget, man kan arbejde med på en juridisk forsvarlig måde.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-08:
Da vi indgik den her aftale, som ligger til grund for det her lovforslag, var jeg egentlig rigtig glad og tilfreds.
Det var jeg til gengæld ikke, da jeg så, at ministeren sendte det her lovforslag i høring, og det var jeg slet ikke, da jeg langt om længe fik adgang til høringssvarene.
For mig handler det her ikke om de bekymringer, jeg har kunnet læse om, i forhold til at vi inddrager begrebet forældrefremmedgørelse, for det har vi jo aftalt at vi skal.
De bekymringer om lovforslagene, der er kommet ind i forhold til det her, var der også, dengang vi havde hele forarbejdet til at indgå den her aftale.
Så det er jo ikke nye bekymringer, der er kommet frem, kan man sige.
Nej, for mig handler det om, at jeg i den del af høringssvarene, der er positivt stemt over for inddragelse af forældrefremmedgørelse som et begreb, også kan læse, at vi definerer det forkert.
Det handler også om, at jeg ikke mener, at lovforslaget lever op til aftaleteksten, i forhold til at det skal have konsekvenser at gøre brug af chikane og forældrefremmedgørelse.
Jeg mener, at det her er vold imod børn, og derfor er det vigtigt at sikre, at en sådan opførsel ikke belønnes, sådan som vi har set det i en højesteretsdom her i Danmark.
Derfor var det også LA's ønske, at dette lovforslag ikke blev fremsat, men at vi i stedet for tog os tid til at ramme rigtigt og debattere det her, og at dem med kolde fødder fik mulighed for at gå ud af aftalen, så det, vi i hvert fald har lavet en aftale på skal blive til virkelighed, kan til virkelighed, sådan som vi andre er blevet enige om.
Tiden til fordybelse og grundighed sørger regeringen for ikke bliver taget.
Hastværk er som bekendt lastværk, og derfor afhænger udvalgsarbejdet og eventuelle ændringsforslag af, om LA kan stemme for det her lovforslag.
Jeg synes, det er utrolig svært at vurdere lige nu, om det her forbedrer noget, eller om det bare er en masse grød af velmenende ting, vi kan mødes på midten om, som alligevel ikke rigtig gør nogen forskel.
Jeg kan simpelt hen ikke sige, om LA på nuværende tidspunkt kommer til at stemme for eller imod.
Karina Adsbøl (DD), 2024-11-08:
Tak, og tak til ministeren for talen.
Jeg har et spørgsmål i forhold til voksenadoption, for jeg ved, der i øjeblikket er mange – der er i hvert fald nogle stykker – der gerne vil voksenadoptere og gerne her og nu og så hurtigt som muligt, og som har ventet på det i mange år.
Jeg har selv en, der har skrevet til mig, at han har kæmpet for det i 5 år, så jeg er jo glad for, at det nu endelig lykkes.
Men mit spørgsmål er i forhold til det med ansøgning, og hvornår voksenadoption så kan træde i kraft.
Jeg er godt bekendt med, at det her lovforslag træder i kraft den 1. januar.
Men kan man allerede nu sende ansøgningen, og så kan det forhåndsgodkendes, og så kan man adoptere allerede fra den 1. januar?
Der er et stort ønske fra denne vedkommende om, at han gerne vil adoptere inden hans fødselsdag i januar, men jeg kan godt se, at det nok kommer til at knibe.
Men jeg vil gerne lige høre ministeren i forhold til, hvad status er, også i forhold til sagsbehandlingstiden på det her.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-08:
Det er jo meget muligt, at vi vil se, at der er flere, der benytter sig af den her mulighed.
Jeg tror da helt klart, der er folk, som har været bekymret for, hvilken retsstilling de egentlig havde, både som genetisk far til et barn f.eks. eller som medfar.
Det er da klart, at det her gør det mere interessant for folk.
Men jeg vil sige, at der stadig rigtig er store barrierer for mange mennesker, og det er i mange tilfælde jo også dyrt at blive surrogatforældre til et barn i udlandet.
Så jeg tror ikke, det er sådan, at det nu bare vælter ind over os med børn.
Og det er jeg heller ikke bekymret for, vil jeg sige.
Jeg synes grundlæggende, at vi også må anerkende, at der er flere og flere mennesker, der lever med barnløshed inde på livet, og at det her er noget, vi nu også giver retlig mulighed for at udleve.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-08:
Så hvis vi ser de her tal gå op de næste mange år – nu er adoption jo også lukket ned, på sin vis i hvert fald, indtil videre – så vil det være et negativt outcome, hvad hedder det på dansk, af den her lov?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-08:
Det er derfor, at forslaget sigter på det her, ikke ved at fremme surrogati eller på anden vis fremme, at der skal være betaling i forhold til surrogati.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-08:
Jeg vil bare have uddybet: Hvis ikke der er en form for handel med børn i det her, hvorfor ville ministeren eller i hvert fald hendes forgænger så ikke være med til at se på at få udvidet det i Danmark også?
For vi kan jo i langt større grad sikre, at tingene foregår på en ordentlig måde i Danmark, end vi kan i alle mulige mærkelige lande.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-08:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne takke for modtagelsen af lovforslaget og for den meget konstruktive debat, vi har haft i dag.
Med forslaget sikrer vi jo forældreskabet til børn, der fødes ved surrogataftaler, og det gør vi ikke for at fremme brugen af surrogataftaler, men i erkendelse af at de her børn rent faktisk kommer til Danmark og har brug for deres forældre, ikke bare fysisk, men også juridisk.
Uanset hvordan børnene er kommet til Danmark, skylder vi dem den bedste retlige beskyttelse i form af muligheden for at have to forældre fra fødslen, ligesom alle andre børn.
Omdrejningspunktet for både danske og udenlandske surrogataftaler er, at mindst én tiltænkt forælder skal være genetisk forælder til barnet.
I lyset heraf mener jeg ikke, at man kan tale om, at fastlæggelse af forældreskabet for den anden tiltænkte forælder er handel med børn, som nogle har anført.
Til sidst vil jeg sige, at det glæder mig, at man med de nye regler for voksenadoption, også får mulighed for familiedannelse, hvor et forældre-barn-forhold er opstået efter barndommen eller meget sent i ungdommen.
Jeg står naturligvis til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, som udvalget måtte ønske at få nærmere belyst under udvalgsbehandlingen, og ser frem til drøftelsen af dem under de kommende behandlinger af lovforslaget.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-11-08:
Tak for det.
I dag er en rigtig god og glædelig dag for ligestillingen i Danmark.
Familier kan se ud på mange forskellige måder, og derfor er det også på tide, at vores lovgivning følger med tiden og afspejler mangfoldigheden af familier i Danmark.
Nogle familier består af to mødre eller to fædre, der har fået børn sammen, mens andre familier er sammensat af tre eller flere forældre, der deler ansvaret for et barn.
Og uanset hvad findes der ikke én rigtig måde at være familie på, og det skal vores lovgivning naturligvis afspejle, så alle danske familier sikres lige rettigheder.
Med dette lovforslag sørger vi først og fremmest for, at børn, der fødes gennem udenlandske eller altruistiske surrogataftaler, får ret til deres forældre i Danmark uden behov for spædbørnsadoption.
Det er et afgørende skridt, der forhindrer, at forældre til børn af surrogataftaler efterlades i et juridisk tomrum efter fødslen, som det er tilfældet i dag.
Alle børn skal have ret til deres forældre, uanset hvordan de er kommet til verden, og derfor er vi i Alternativet meget stolte af, at forældreskabet nu kan fastlægges allerede ved barnets fødsel, så familier ikke længere behøver at leve med den usikkerhed, som spædbørnsadoption medfører.
Derudover sikrer lovforslaget, at mandlige lgbt+-personer og -par får ret til at dele forældreskabet til et barn på lige fod med heteroseksuelle og lesbiske par.
Derfor er vi i Alternativet glade for, at medfædre endelig bliver ligestillet med andre forældre, og at medfædreskab fremover bliver en anerkendt juridisk forældrekategori.
I Alternativet støtter vi lovforslaget fuldt ud, og vi ser det som en væsentlig forbedring af rettighederne for forældresurrogater og børn.
Vi mener derfor, at lovforslaget med tiden bør revideres på enkelte punkter for at sikre, at målet om ligestilling mellem familieformer og børns ret til deres forældre bliver fuldt ud realiseret.
Vi ønsker bl.a., at forbuddet mod assisteret reproduktion ved nationale altruistiske surrogataftaler ophæves, så sundhedspersonale lovligt kan assistere ved altruistisk surrogati.
Desuden ønsker vi at revidere adoptionslovens § 33 og nærhedsprincippet, som forbyder tiltænkte forældre at få hjælp fra en mellemmand, f.eks. en ven eller et professionelt bureau, til at komme i kontakt med en surrogat.
Denne begrænsning gør det svært for mange familier at finde en egnet surrogat, da det er de færreste, der kender nogen i deres personlige liv, der ønsker at være frivillig graviditetsvært.
Vi ser det som et afgørende skridt for at støtte familier, der ønsker at få barn gennem altruistisk surrogati.
Generelt bakker vi selvfølgelig op om lovforslaget, og vi er jo også med i aftalen.
Jeg skal desuden hilse fra IA og sige, at de bakker op om lovforslaget og minder om, at regeringen også bør arbejde for at tilpasse den grønlandske forældreansvarslov, så der også kan være samme muligheder for medfædre i Grønland.
Mange tak for ordet.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-08:
Jeg vil nok foreslå, at jeg vender tilbage med et skriftligt svar på det, for det kan jeg ikke sige på stående fod.
Jeg tænker, at hvis man indsender en ansøgning nu, bliver den jo vurderet ud fra de gældende regler.
Men jeg tror, at det bedste er, at jeg undersøger det nærmere og vender tilbage med et skriftligt svar, så vi er helt sikre.
Karina Adsbøl (DD), 2024-11-08:
Mit ønske er jo sådan set, at man allerede nu kan sende en ansøgning, og så kan det faktisk være klar fra den 1. januar, hvor man siger, at så kan adoptionen gå igennem.
Men jeg vil stille et skriftligt spørgsmål og følge op på, om man på den måde kan foregribe processen lidt, så det er fuldstændig klar til en adoption den 1. januar.
Camilla Fabricius (S), 2024-11-08:
Vi har jo fået den tekniske gennemgang i ministeriet.
Det, jeg mente, var jo, at jeg, ligesom hr. Torsten Gejl drøfter det med sine kollegaer i Alternativet, også er nødt til at drøfte det med mine kollegaer.
Jeg synes, at det er nogle høringssvar, vi er nødt til at kigge på og følge, og derfor går vi tilbage og diskuterer det igen.
Jeg vil jo også sige, at det med hensyn til aftalen handler om at tage udgangspunktet i barnet og sikre, at børnene har muligheden for og retten til begge forældre.
Samtidig kan vi jo læse i høringssvarene, at der på begge sider er en stor kritik af, om vi har ramt rigtigt.
Så er spørgsmålet, om man kan lægge noget i justeringerne, som kan gøre det endnu tættere.
Det er vi jo for det første nødt til at diskutere internt hos os selv, men vi er også nødt til at drøfte det i en fælles ordførerkreds i forhold til aftalepartierne.
Og jeg synes jo også, at det giver mening at drøfte det i udvalget.
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-08:
Tak for talen.
Det var hård kost at læse de der høringssvar.
Jeg tror aldrig, at jeg har læst så mange kritiske høringssvar til et lovforslag, og jeg går ud fra, at det også var hård kost for ordføreren.
Når ordføreren siger, at der skal være et møde i gruppen, er det så i forhandlingsgruppen i Socialministeriet, hvor ordførerne bliver indkaldt, så vi kan prøve at rette op på det her sammen?
Camilla Fabricius (S), 2024-11-08:
Jeg ved ikke, om jeg sådan kan komme tættere ind på det.
Vi er nødt til lige at diskutere det igen.
For det er nogle vigtige høringssvar, der er givet.
Jeg synes jo også, at det har været en aftale, der har været vigtig for Socialdemokratiet, fordi det handler om, at et barn har retten til to forældre, altså i det hele taget arbejdet med og kampen for, at børn har en selvstændig og egen ret.
Men vi er jo stadig væk også nødt til på den ene side at sikre, at man ikke optrapper konflikter og på den anden side give en reel mulighed for, at et barn ser begge forældre, men at man også får skærmede situationer, hvor der ikke er den mulighed.
Det bliver måske et svar, der er en lille smule vagt, men jeg synes også, jeg sagde første gang, at vi er nødt til at diskutere det i gruppen imellem behandlingerne.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-08:
Jeg beklager den her forveksling, og jeg mente selvfølgelig »fødder«.
Så det er bare lige for at være helt klar: Mener ordføreren, at vi har ramt plet med det her lovforslag?
Eller håber ordføreren, at vi får det videreudviklet lidt i behandlingen?
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-08:
Den sidste del af svaret er jeg rigtig glad for.
Det er jo fint, at vi i Socialdemokratiet og Alternativet skal drøfte det i vores grupper.
Men det, som er utrolig vigtigt, er, at vi får et møde mellem behandlingerne her, et reelt forhandlingsmøde, hvor vi får drøftet det, sådan at de organisationer, vi altid lytter mest til, når det handler om børnesager, synes vi har ramt lidt mere præcist.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-08:
Tak for det.
Som ordføreren også nævner, er man i hvert fald i stort set alle høringssvar enige om, at definitionen af forældrefremmedgørelse er forkert.
Så gør det, at ordføreren får kolde fingre, i forhold til om vi har ramt plet med den definition af forældrefremmedgørelse?
Og får ordføreren også kolde fødder, i forhold til om begrebet forældrefremmedgørelse overhovedet skal indføres?
Camilla Fabricius (S), 2024-11-08:
Det står klart for os alle sammen, at det her lovforslag omhandler et enormt sensitivt emne, fordi det har så store konsekvenser for de børn, der er endt i midten af familier med konflikter.
Lovforslaget bygger på en aftale, som Folketingets partier indgik tilbage i november sidste år, til at forbedre familieretssystemet.
Her blev vi enige om en række tiltag, der skal styrke barnets ret til begge forældre, understrege forældrenes ansvar for at skærme barnet mod deres indbyrdes konflikter, og det er der brug for.
Med lovforslaget har vi fundet en balance, hvor man på den ene side har hensynet til effektivt at sikre barnets ret til begge forældre og på den anden side sikre, at alle afgørelser efter forældreansvarsloven fortsat træffes ud fra en konkret vurdering af barnets bedste og med inddragelse af barnets perspektiv.
For Socialdemokratiet er det vigtigt, at forældrefremmedgørelse får en konsekvens, og at man altid foretager en konkret vurdering for barnets bedste.
Helt konkret betyder forslaget, at forældrefremmedgørelse og chikane får sin egen og tydelige plads i loven, for lovforslaget indskærper samtidig, at forældre, som har udøvet vold gentagne gange i nære relationer, ikke kan få forældremyndigheden over barnet.
Det er nødvendigt, fordi vi selvfølgelig må anerkende, at der kan være grunde til, at en forælder skærmer sit barn mod den anden forælder, f.eks. som i sager med vold og misbrug.
Helt centralt i forslaget står også hensynet til barnet.
Til slut vil jeg også sige, at de mange høringssvar har gjort indtryk, og at vi derfor også politisk ønsker at følge loven tæt.
Socialdemokratiet bakker op om forslaget.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-08:
Jeg forstår udmærket godt spørgsmålet fra ordførerens side, for jeg har også kendskab til familier, hvor det har været rigtig, rigtig svært, og hvor der egentlig længe har været et ønske om, at man kunne lave en voksenadoption – bl.a. af et plejebarn – som man af forskellige årsager ikke har kunnet komme igennem med, men hvor det måske nu i dag med de nye regler vil være muligt.
Og jeg kan godt forstå den utålmodighed, så jeg vil meget gerne undersøge det.
Men det er klart, at hvis man kunne starte den forundersøgelse op tidligt, så kunne man måske gøre det hurtigere.
Det vil jeg gerne vende tilbage med et svar på skriftligt, så vi er helt sikre på, om det kan lade sig gøre.
Camilla Fabricius (S), 2024-11-08:
Uanset om det er kolde fingre eller kolde fødder, føler jeg faktisk, at jeg både har kolde fingre og kolde fødder, altså helt konkret, for jeg synes, der er meget koldt i salen.
Men for at være sådan dybt seriøs og svare på ordførerens spørgsmål kan jeg sige, at jeg har læst de mange høringssvar med alvor, og at jeg også har deltaget i de tekniske fremstillinger fra ministeriets side og i drøftelser med andre gode ordførere omkring det her.
Det, at vi har en anden og en tredje behandling i Folketinget, selv om der er rigtig mange, der måske tænker, at det bare er formalia, rummer jo i virkeligheden også en periode, hvor man kan have nogle refleksioner og eventuelt også lave nogle justeringer. Jeg vil hverken sige til eller fra, men bare sige, at vi lige er nødt til at få diskuteret det i vores gruppe.
Rosa Eriksen (M), 2024-11-08:
Tak for ordet.
Regeringen vil med dette forslag udmønte en rigtig vigtig aftale, der er indgået med en bred vifte af Folketingets partier – måske lidt færre, end vi troede.
Vi står med et lovforslag i hånden, som skal styrke børns ret til begge forældre, og som skal undersøge forældrenes ansvar for at beskytte børnene fra forældrenes indbyrdes konflikter.
Samtidig skal alle afgørelser tage højde for barnets bedste.
Det er enormt vigtig politik.
For hvis der er noget, der kan give dårlig mavefornemmelse og en bidende følelse af uretfærdighed, er det, når børn lider unødig overlast.
Men når en forælder aktivt manipulerer med barnet til at tro, at den anden forælder vil barnet det dårligt, risikerer barnet at få frataget en af de primære tryghedssøjler i sit liv: sine forældre.
Forslaget er også udtryk for en enormt svær balance.
I Moderaterne ønsker vi at skabe rammer for gode, trygge og sunde børneliv i Danmark, og jeg er derfor glad for, at barnets bedste og barnets perspektiver er centrale fokuspunkter i det her lovforslag.
Med lovforslaget indsættes en deadline på 4 måneder for, at Familieretshuset skal tage beslutning om midlertidigt samvær i tilfælde, hvor der er tvivl om fastsættelse af kontaktbevarende samvær.
Ligesom der står i forslaget, og det håber jeg også sker, skal sådanne beslutninger tages hurtigst muligt.
Samtidig sikrer lovforslaget bedre beskyttelse af børnene i tilfælde, hvor en forælder er dømt gentagne gange for at have udøvet vold i nære relationer.
Flere af aftalens elementer indeholder vigtige tiltag for at øge netop denne beskyttelse.
For det første igangsætter vi flere initiativer, som understøtter sagsbehandlingen i Familieretshuset, i form af både efteruddannelse og faglige guides.
Det skal muliggøre, at sagsbehandlerne i højere grad kan vurdere, om der er tilfælde af forældrefremmedgørelse.
For det andet igangsættes flere forebyggelsestiltag, herunder adgang til parrådgivning.
For det tredje holder vi barnets trivsel som det centrale fokuspunkt.
Vi etablerer mulighed for at afholde børnesamtaler og overvåget samvær i barnets nærmiljø.
I Moderaterne stemmer vi for lovforslaget, men jeg vil også sige, at vi på baggrund af drøftelsen i salen i dag selvfølgelig også er åbne for en dialog i udvalgsbehandlingen.
Karina Adsbøl (DD), 2024-11-08:
Jeg skal gøre det kort.
Det var i forhold til det, ordføreren sagde, og som jeg er fuldstændig enig i: Kontaktbevarende samvær og overvåget samvær skal etableres så hurtigt som muligt, fordi tiden spiller en rolle.
Kan vi på nogen som helst måde, tænker ordføreren, forbedre det i det her lovforslag?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-08:
Det lovforslag, vi har her i dag, forholder sig jo til sager omkring forældremyndighed og sager, der skal afgøres af Familieretshuset, men det forholder sig ikke til diskussioner om, hvem der har adgang til Aula, eller noget helt tredje.
Men derfor vil jeg bare sige, at jeg har besvaret flere forskellige skriftlige spørgsmål i forbindelse med det her spørgsmål om, hvad der kan ligge til grund for det, og at jeg flere gange har svaret, at en udtalelse fra et krisecenter ikke kan og ikke bør stå alene i forhold til afgørelser omkring forældremyndighed eller samvær med et barn.
Karina Adsbøl (DD), 2024-11-08:
Tak for ministerens tale, og også tak for imødekommelsen af, at vi kan mødes igen.
Men det kan også være meget farligt at mødes igen i forhold til den her aftale, som jo, kan man sige, har været længe undervejs.
Altså, det har været en lang proces i forhold til at komme dertil og få lavet den aftale, og det har sikkert også handlet om en masse kompromiser.
Kan en krisecentererklæring, hvis man møder op på et krisecenter, så stå alene i forhold til f.eks. at fratage forældre retten til at vide, hvor deres barn skal gå i folkeskole?
Er ministeren ikke enig i, at en krisecentererklæring altid skal kunne underbygges af bl.a. børnehusene, sygehusvæsenet, politiet eller andet, så det ikke kun er én part, man her hører?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-08:
Det er også nogle lange debatter i dag, men det er også godt, at vi er grundige, for det her er jo nogle svære spørgsmål, vi tager stilling til lige nu.
Jeg vil meget gerne kvittere, også for den debat, der har været i dag.
Forslaget har jo til hensigt at styrke barnets ret til begge forældre i de få, men meget ulykkelige situationer, hvor den ene forælder ubegrundet prøver på at afskære barnet retten til at se sin mor eller far.
Den form for forældrefremmedgørelse skal vi have stoppet.
Det hører jeg alle i dag sige at de er enige i, og det er også min overbevisning, at forslaget her vil hjælpe med det.
Der tænker jeg jo f.eks. på, at der skal være en hurtig identifikation af det, når forældrefremmedgørelse eller samværschikane sker, ude i Familieretshuset.
Der skal være styrkelse af Familieretshusets konfliknedtrappende indsatser og tilbud.
Det er allerede nogle initiativer, der er sat i gang.
Bestemmelsen om forældrefremmedgørelse skal jo først for alvor bringes i spil, når man ikke er lykkedes med at gribe ind tidligt i processen.
For det ideelle er jo selvfølgelig, at man tidligt i processen identificerer det, hvis den ene part begynder at lave samværschikane eller begynder at italesætte nogle ting, og at man så sætter ind over for det og får konfliktnedtrappet til gavn for barnets bedste.
Noget af det, vi skal i de situationer, er, at vi skal være tydelige omkring konsekvenserne af forældrefremmedgørelse.
Men vi skal jo kun gøre det, hvis det er til barnets bedste, og den balance er meget, meget vigtig i det her forslag, altså hele tiden at sige, at ja, det er der allerede i dag, og også det, at vi skriver forældrefremmedgørelse frem, betyder, at der vil være konsekvenser af ikke at være samarbejdende i forhold til samvær med barnet.
Når man går ind og læser de her sager allerede i dag, kan man jo se, at selv om nogle af sagerne kan virke, som om at vi alle sammen tænker, at det bare er en bestemt slags sag, så er der hver eneste gang nogle individuelle forældreskaber, der er gået op i en konflikt, og den konflikt er jo individuel.
Derfor er det også vigtigt, at man tager udgangspunkt i de enkelte sager og det enkelte barns tarv.
Jeg står naturligvis til rådighed for at besvare de spørgsmål, som udvalget måtte ønske at få nærmere belyst under udvalgsbehandlingen, men jeg har også allerede tilkendegivet over for partierne – og det er jo en aftale, der er en meget bred aftale, og som rummer alle Folketingets partier – at jeg synes, at vi skal tage et møde i ministeriet, også imellem første og anden behandling, for at få drøftet nogle af de spørgsmål, der også er kommet frem her i dag.
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-08:
Men nej, selvfølgelig er det ikke det.
Jeg er i hvert fald sikker på, at vi får det løst, så lad os samarbejde om det.