Peder Hvelplund (EL), 2016-10-27:
Tak for det.
Som bekendt indeholder det her lovforslag to hoveddele.
Forslaget her lægger op til at indføre den mulighed for både apoteker og detailhandel.
Først vil jeg sige noget om ændringen af apotekernes vagttjeneste: Det er jo en udmøntning af en aftale mellem ministeren og Danmarks Apotekerforening fra den 23. juni 2016.
I Enhedslisten er vi overvejende positive over for den del af forslaget.
Det er ikke, fordi vi er fuldstændig trygge ved den model, der bliver lagt op til, men mest af alt fordi det trods alt er en forbedring af den eksisterende ordning.
Med moderniseringen af apotekerloven i 2015 blev der indført en ny vagttjeneste fra januar 2017.
Yderligere er det fremover Sundhedsstyrelsen, der efter indstilling fra regionsrådet beslutter, hvilke apoteker der skal varetage vagttjenesten.
Vagtforpligtelsen tildeles for 5 år ad gangen.
Det er jo fuldstændig uholdbart.
Danmarks Apotekerforening oplyser, at de ikke har kunnet rekruttere farmaceuter nok.
Fremover kan vagttjenesten varetages af 50 apoteker, og der bliver etableret fire forskellige typer af apoteker, altså en A-, B- og C-ordning og så et nationalt døgnapotek i København.
Der er en graduering imellem farmaceut- og farmakonombetjening, så det på A- og B-apoteker hovedsagelig er farmaceuter, men der åbnes op for, at der kan bruges farmakonomer på B- og C-apoteker.
Det skal fortsat være muligt gratis at udbringe lægemidler til borgere, når der er en læge i den regionale akut- og vagtlægefunktion, der skønner det.
Vagtapotekerne får et tilskud for hver udbringning.
I Enhedslisten betragter vi den nye ordning som et fremskridt.
Vi er stadig væk bekymrede for de konsekvenser, det vil få, især i de mere tyndtbefolkede områder og også i de turistområder, hvor der er store udsving i befolkningstal, alt efter om det er turistsæson eller ej.
Derfor vil vi anbefale en monitorering, som det også er blevet foreslået af Dansk Sygeplejeråd, både i forhold til tilgængelighed med hensyn til geografi, men også i forhold til tilgængelighed, når det gælder tidspunkt af døgnet, der udleveres medicin.
Herudover en monitorering af udviklingen i udlevering af medicin og kvalitet i det faglige niveau.
Det kunne ske ved en rapportering til udvalget efter f.eks. 2 år.
Den anden del af forslaget om selvvalg, altså salg af håndkøbsmedicin i butiksarealer, er vi lodret imod.
Det er faktisk med en ret stor forundring, at vi konstaterer, at regeringen fremsætter det her forslag.
for der har jo været en massiv modstand mod at åbne op for selvvalg.
Det er både Forbrugerrådet Tænk, det er Dansk Sygeplejeråd, det er Ældre Sagen, det er Dansk Selskab for Patientsikkerhed, det er Lægeforeningen, det er Danmarks Apotekerforening, det er Farmakonomforeningen, det er Pharmadanmark samt Industriforeningen for Generiske og Biosimilære Lægemidler, der peger på, at hverken patienter eller forbrugere efterspørger muligheden for lægemidler i selvvalg.
Alle lægger de vægt på vigtigheden af, at køb af lægemidler, også håndkøbslægemidler, ledsages af faglig information og rådgivning, og flere advarer om, at muligheden for selvvalg vil føre til mindre faglig rådgivning.
Tværtimod er der en frygt for både overforbrug og forkert brug af medicin, når det bliver salgsmuligheder og kommercielle interesser, der bliver styrende, frem for faglig rådgivning.
Det understreges vel egentlig også bedst af, at de eneste organisationer, der anbefaler den her nye åbning, er Lægemiddelindustriforeningen og Dansk Erhverv, der jo begge to har en interesse i at øge salget så meget som muligt.
Hvis der var nogen, der skulle finde på at bløde forslaget lidt op og stille et ændringsforslag, så det kun er på apotekerne, der bliver givet mulighed for selvvalg, vil vi være positive over for sådan et ændringsforslag.
Det vil dog ikke ændre vores holdning til det samlede forslag.