runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2024-12-04:
Jeg synes, der er argumenter i begge vægtskåle.
På den ene side koster det jo statskassen 2 mia. kr. om året, hvis man gør det her, og der skal man jo så pege på, om det er 2 mia. kr., vi skal bruge mindre på ældrepleje, forsvar, skoler eller noget helt andet, og er det, hvis man gør det, så af en værdi, der er stor nok, den anden vej rundt?
Man kan jo også sige, at det godt kan være, at man blandt nogle af interessenterne, nogle af dem, der nu blander sig i debatten, kan finde en enighed om, at man gerne vil have momsen nedsat, men der er jo ikke så stor enighed om, hvordan det skal finansieres, eller hvordan det skal afgrænses, og der er jo også nogle, der synes, at det vil komplicere momssystemet unødigt.
Så jeg synes ikke, det er så entydigt og ligetil, og derfor synes jeg, det er udmærket, at vi her tænker os grundigt om.
Jeg synes måske, det er lidt friskt at kalde 2 mia. kr. for et hår i suppen.
Altså, det er jo trods alt et anseligt beløb at finansiere, og når man tager 2 mia. kr. fra ældreplejen, sygehusene eller forsvaret, kan det mærkes, og derfor skal man jo tænke sig ret godt om, inden man går ned ad den her vej.
Jeg vil også sige, at det ikke er sådan, at det er fuldstændig entydigt, at alle i detailhandelen synes, at det her er en god idé.
Der er stor forskel på, hvor komplekse afdelinger man har, altså på, om man har forarbejdede varer eller uforarbejdede varer med i sådan et forslag, og hvordan man præcis indretter det.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-12-04:
Tak for det.
Er ministeren enig i, at det er dybt kritisabelt, at Fiskeristyrelsen, her kun 1 måned inden fiskerne rammes af en CO 2 -afgift, stadig ikke kan få svar på, hvordan afgiften skal håndteres af fiskerne eller styrelsen?
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-04:
Som jeg forstår det, har detailhandelen jo selv haft meget succesfulde forsøg med det her.
Nu, hvor vi ikke har haft nogen regering, der faktisk har villet gennemføre det politisk, så har både Coop og Lidl jo selv gennemført meget succesfulde forsøg med det her, der har betydet, at salget af frugt steg med 43 pct., og at forbruget af grønt voksede med 37 pct. Det er jo meget svært at forstå, hvorfor man skal stå og finde håret i suppen, når der er så åbenlyse fordele ved det her, og en ny analyse fra en meningsmåling fra Coop viser også, at hele 82 pct. af danskerne, mener jeg det er, synes, det er en god idé at sænke momsen på frugt og grønt.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-04:
Det er faktisk en bekymring, jeg deler, at der er så mange penge, der hober sig op her.
Hverken arbejdsmarkedets parter, da de blev enige om det nye system, eller et samlet og enigt Folketing vedtog det nye system, for at det her skulle ske.
Pernille Vermund (LA), 2024-12-04:
Men hvis ikke det skyldes mistillid, at man ikke lader danskerne spare op selv og også selv forvalte deres egne feriepenge, hvad er så årsagen til, at vi har et system, hvor det ifølge ATP drejer sig om 3,9 mia. kr.?
3,9 mia. kr. – det er 750.000 danskere, der potentielt risikerer at miste deres egne feriepenge på grund af det her system, som i hvert fald regeringen vil holde i hævd.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-12-04:
Tak, formand.
Mener ministeren, at der gøres nok for de personer, som oplever bivirkninger grundet covid-19-vaccinen?
Sophie Løhde (V), 2024-12-04:
Jeg læser op af det, der er fakta, og det kan man jo ikke ignorere, uanset hvor meget man gerne vil sidde og quizze om, hvad en direktør har sagt på et pressemøde.
Jeg har stor respekt for, at sundhedsmyndighederne var på en ekstremt svær kommunikationsopgave midt i en covid-19-pandemi, hvor der jo i øvrigt også på lange strækninger manglede viden om, hvor farligt det her var, hvad der ville komme til at ske, og hvornår der ville komme en vaccine.
Der kommunikerede og handlede man efter bedste evne.
Er der noget, hvor man i bagklogskabens lys i dag kan sige, at der ville man nok have kommunikeret på en anden måde, eller hvorfor gjorde vi ikke nogle ting på en anden måde?
Det kan man jo sagtens finde masser af eksempler på, og jeg tror i øvrigt også, at spørgeren og jeg dengang under covid-19-epidemien også var nogle af dem, der var optagede af at spørge ind til, hvorfor det var, man undervejs traf hvilke valg, og hvor nogle af dem jo også er truffet efter bedste viden og efter bedste hensigt, og hvor man jo i dag let kan kigge tilbage og sige, at man måske skulle have formuleret sig anderledes i forhold til nogle ting, men ikke i forhold til andre.
Og der også kunne være steder, hvor man kunne påpege, hvorfor man ikke var bedre til at kunne kommunikere endnu mere omkring specifikke elementer undervejs i covid-19-epidemien.
Grundlæggende ved jeg, at myndighederne på alle niveauer i det danske samfund har gjort deres bedste.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-12-04:
Tak, og jeg forstår godt, at ministeren læser op af nogle embedsværkuddelte papirer, men jeg spørger jo sådan set bare direkte til ministerens holdning, altså om man var enig i, at sundhedsdirektøren Søren Brostrøm mente, at de unge mennesker levede livet farligt, hvis de ikke lod sig vaccinere.
Så kig op fra talepapiret, og svar bare på spørgsmålet om, om ministeren er enig i det, som sundhedsdirektøren sagde.
Sophie Løhde (V), 2024-12-04:
Efter at man begyndte at udrulle vaccinerne, påbegyndte Statens Serum Institut at undersøge, hvor mange vaccinerede personer som fik en positiv covid-19-test sammenlignet med ikkevaccinerede personer, og selv om vaccinerne ikke nødvendigvis beskytter effektivt mod at blive smittet, kan vi jo også se af analyserne, at vaccinerne giver en høj beskyttelse i forhold til hospitalsindlæggelser og død grundet covid-19.
Eksempelvis har et studie vist, at sidste år var risikoen for at blive indlagt med covid-19 reduceret med 58 pct. for vaccinerede sammenlignet med uvaccinerede, og endnu mere markant er beskyttelsen mod dødsfald, hvor risikoen var reduceret med hele 75 pct.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-12-04:
Jo, men nu var det jo ikke hr. hvem som helst, som sagde det.
Så vi kan jo godt være enige om, at der næppe er noget, der vejer tungere i den her debat, og at det er rimeligt at antage, at folk, unge mennesker, som har hørt og set det her pressemøde, kunne være bange, utrygge og bekymrede og føle sig pressede til at tage den her vaccine, altså på et tidspunkt i vinteren 2021, hvor staten, myndighederne, vi som politikere og regeringen udmærket godt vidste, at unge raske mennesker havde en yderst begrænset risiko for at blive syge af det her.
Så skal borgere derude forstå det sådan, at ministeren her i dag i Folketingssalen anerkender, at det, som sundhedsstyrelsesdirektøren sagde, var forfejlet, eller mener man, at det var korrekt?
Sophie Løhde (V), 2024-12-04:
Ud over at jeg generelt tror, at unge mennesker på mange måder lever livet farligt og nogle gange mere velvalgt end andre, så står jeg jo ikke her i dag og har et eller andet fuldstændig fyldestgørende svar på, hvad en direktør for Sundhedsstyrelsen, der i øvrigt ikke er direktør længere, har svaret på et pressemøde engang i november 2021.
Det, jeg kan svare på, er jo, at sundhedsmyndighederne har bestræbt sig på at kommunikere korrekt og rettidigt til befolkningen og herunder også at tage et ansvar for den befolkningsrettede kommunikation i forhold til den viden, man havde på de forskellige tidspunkter under covid-19, og som jo også har udviklet sig løbende.
Der har Sundhedsstyrelsen jo i øvrigt også løbende sørget for at udgive og informere om bl.a. vaccineeffektivitet, som har været tilgængelig for befolkningen, både i forhold til formål og også i forhold til effekter.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-12-04:
Ja, da talte vi om vacciner generelt, og der er forskel på det og så covid-19-vaccinen.
Men lad mig tage fat i, at ministeren mener, at sundhedsmyndighederne orienterede korrekt omkring effekterne, så jeg vil godt spørge til det, som direktøren for Sundhedsstyrelsen sagde på pressemødet den 8. november 2021, altså at unge mennesker, som har valgt ikke at tage den her covid-19-vaccine, lever livet farligt.
Så jeg vil godt spørge ministeren, om man er enig i direktøren for Sundhedsstyrelsens udtalelser om de her unge.
For det her blev jo sagt på et tidspunkt, hvor man havde data, som viste det stik modsatte.
Sophie Løhde (V), 2024-12-04:
Vaccination er og har i øvrigt altid været frivilligt i Danmark.
Vi har under hele covid-19-epidemien haft en af de højeste tilslutninger i verden til covid-19-vaccination.
Sidste år var tilslutningen på 78 pct. blandt personer på mindst 65 år.
Det skyldes, at vi generelt i Danmark har en meget høj grad af tillid til sundhedsmyndighedernes anbefalinger.
De danske sundhedsmyndigheder har igennem hele covid-19-krisen orienteret befolkningen rettidigt og evidensbaseret omkring effekten af covid-19-vaccinerne.
Sundhedsstyrelsen har løbende haft tilpasset den borgerrettede kommunikation om vaccinernes effekt på baggrund af den aktuelle tilgængelige viden.
Det har fra starten af vaccinationsprogrammet været Sundhedsstyrelsens sundhedsfaglige vurdering, at covid-19-vaccinerne nedsætter risikoen for alvorlig sygdom.
SSI vurderer, at covid-19-vaccination har forebygget omkring 17.000 dødsfald fra december 2020 til marts 2023.
Det var kun muligt, fordi sundhedsmyndighederne handlede proaktivt og transparent på ny viden om effekt såvel som bivirkninger,
og lad mig komme med et eksempel på det sidste.
For de danske sundhedsmyndigheder var faktisk en af de første i verden til at opfange VITT-syndromet som en alvorlig bivirkning ved AstraZeneca-vaccinen.
Sundhedsstyrelsen reagerede ud fra et forsigtighedsprincip og tog straks vaccinen ud af vaccinationsprogrammet af hensyn til patientsikkerheden.
Lad mig afslutningsvis så også bare fremhæve en tidligere udtalelse fra spørgeren om vacciner, nemlig at spørgeren sidste år sagde, at vacciner generelt er et de største kvantespring for folkesundheden.
Der er jeg naturligvis glad for, at hr. Lars Boje Mathiesen er enig i, at vacciner generelt er vigtige for folkesundheden.
Anni Matthiesen (V), 2024-12-04:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg kunne godt tænke mig lige at spørge lidt ind til noget.
For jeg synes også selv, at der kan være en eller anden form for dilemma, altså at det heller ikke bare skal gå helt automatisk.
For jeg synes i hvert fald, det er vigtigt, at vi har de unge mennesker selv med, og nu tænker jeg bl.a. på overgangene imellem skolen og virksomhederne.
Altså, der kan jo godt være unge mennesker, som faktisk selv ikke har et ønske om, at der fra virksomhedens side skal være kendskab til, at de har en eller anden form for funktionsnedsættelse.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge SF's ordfører, om SF's ordfører har gjort sig nogle tanker om, hvordan vi så håndterer det.
For jeg er helt enig i, at vi skal forsøge at få fjernet bureaukrati og administration, der er unødigt osv., men hvordan får vi det balanceret, så det unge menneske selvfølgelig også selv synes, at det er en god idé?
Sofie Lippert (SF), 2024-12-04:
Der er ikke nogen tvivl om, at det skal være på den unges, altså på elevens eller den studerendes egen foranledning, man tildeles støtte.
Og vurderer man, at støtten kun er nødvendig på skolen – det kan eksempelvis være, at man i tilfælde af ordblindhed siger, at man godt kan klare sin læreplads uden støtte, men at man har brug for hjælp til at få læst sine tekster højt på skolen – så kan man selvfølgelig fravælge at give den information videre til sin læreplads.
Det tænker jeg – apropos bureaukrati – ikke er den store forskel.
Jeg vil næsten også vove den påstand, at det er det, der vil stemme mest overens med databehandlingsreglerne, altså at ønsker man støtte, skal man meget nemt kunne krydse det af og få det tildelt, hvis man har dokumentation for sit støttebehov.
Og der har de fleste med et permanent støttebehov jo en eller anden form for dokumentation for det.
Så selvfølgelig vil jeg give Venstres ordfører ret i, at der ikke er nogen, der skal tildeles noget, de ikke har bedt om.
Anni Matthiesen (V), 2024-12-04:
Det er jeg glad for at høre, men jeg kan jo også sige, at vi nu her for nylig havde SMV i foretræde i Børne- og Undervisningsudvalget, og at der helt klart er nogle problemstillinger, i forhold til at virksomhederne ej heller får oplysningerne tidligt nok fra skolernes side.
Så der er jo selvfølgelig hele tiden det der dilemma i, at vi skal have de unge mennesker med og anerkende, at det måske kunne være en god idé, at virksomhederne også får timer tildelt til at føre den her støtte for de unge ud i livet.
Men jeg er glad for, at SF's ordfører på en eller anden måde godt ville være med i den her dialog.
For jeg tror heller ikke bare, der findes en enkel og hurtig løsning på det her.
Pause Pause (Pause), 2024-12-04:
Mødet er udsat.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-12-04:
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at danskerne blev orienteret korrekt om effekterne af covid-19-vaccinen?
Sofie Lippert (SF), 2024-12-04:
Nej, jeg tror heller ikke, der er noget ved det her, der er enkelt, men jeg håber faktisk, at der er noget, der er hurtigt.
For der sidder jo mange elever og studerende, som skal forbi endnu et skift, endnu en studiestart, altså både her til vinter, og der når vi ikke nok ikke så meget, men også igen til sommer, og jo før vi kan finde nogle løsninger, jo før kan vi sikre bedre studie- og skoleforløb for dem, der har brug for det.
Sophie Løhde (V), 2024-12-04:
De fleste kendte bivirkninger ved covid-19-vaccinen er milde eller moderate, og de ophører normalt kort tid efter vaccination.
Eksempler på almindelige bivirkninger er smerter, hævelse på indstikstedet, feber, kulderystelser, træthed, hovedpine og ledsmerter.
Covid-19-vaccinerne kan i sjældne tilfælde medføre alvorlige bivirkninger, som normalt optræder kort tid efter vaccination.
Eksempler på alvorlige bivirkninger er kraftige allergiske reaktioner, betændelse i hjertemusklen og betændelse i hjertehinden.
Alle, der har vedvarende symptomer, nedsat funktionsevne eller andet, skal vurderes og tilbydes relevant behandling i sundhedsvæsenet.
Det gælder selvfølgelig også for dem, der oplever symptomer, som de mener kan kobles til covid-19-vaccination.
Almen praksis er jo typisk den indgang, man har som borger, for personer, som oplever vedvarende symptomer, og det er også den almenpraktiserende læge, der foretager den indledende vurdering af det, og hvis det er relevant, henviser til yderligere udredning og behandling hos relevante specialister.
Sundhedsstyrelsen har løbende opmærksomhed på området.
F.eks. har Sundhedsstyrelsen tilpasset deres information om covid-19-smitte og -vacciner, så både fordele og risici ved vaccination er blevet kommunikeret tydeligere.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-12-04:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om ministeren, som også var meget inde i området, dengang vaccinerne kom ud, kan afvise, at det kan have betydning, at de vacciner, som blev testet i fase tre, ikke var de samme vacciner, som kom ud til befolkningen, og som blev udrullet til befolkningen, men at dem, som blev udrullet til befolkningen – og kan ministeren afvise, at det også var det her i Danmark? – var mere urene end dem, som blev testet i fase tre?
Derved kan det have påvirket, hvilke bivirkninger og alvorlige senfølger der kan have været for danskerne.
Sophie Løhde (V), 2024-12-04:
Der kan i hvert fald ikke herske to meninger om, at den humanitære situation i Gaza er katastrofal, ikke mindst når det gælder sundhed.
Lad mig derfor igen understrege, at vi følger udviklingen løbende og nøje, og vi kommer også til fra dansk side at fortsætte med at yde støtte til Palæstinakrisen, som vi vurderer gøres bedst via indsatser, som finder sted i og omkring Gaza.
Der har vi fra dansk side leveret et substantielt bidrag, bl.a. i forhold til etableringen og opbygningen af et felthospital, og vi kommer som sagt fortsat til at følge udviklingen og til at fortsætte med at yde humanitær bistand.
Peder Hvelplund (EL), 2024-12-04:
Men nu er det jo sådan, at selv i dag er der en stor del af de felthospitaler, der ikke er operationelle, simpelt hen fordi infrastrukturen ikke er til stede; i det omfang, de er operationelle, kan patienter simpelt hen ikke komme hen i nærheden af dem.
Det fremgår jo tydeligt fra WHO, at der er lande, som har taget imod anmodninger om at modtage medicinske patienter.
På den liste, jeg har, kan jeg se, at det både er lande i vores nærområde som Italien, Frankrig og Spanien, og der er også lande som USA, og at der er en del lande i nærområdet, som også har taget imod patienter.
Hvorfor er det, at Danmark stiller sig anderledes i den her situation, netop set i lyset af den katastrofale humanitære situation?
Sophie Løhde (V), 2024-12-04:
Så vidt jeg er oplyst, er der siden lukningen af Rafahovergangen tilbage i maj måned kun blevet evakueret ganske få patienter fra Gaza til Europa.
Der vurderer vi fra regeringens side, i forhold til hvor vi her bedst kan gøre en forskel for mennesker, at der handler det om at yde den bistand også direkte i nærområderne, om end det er beklageligt og udfordrende, at situationen er på en sådan måde, at der er svære betingelser for også at kunne levere den humanitære bistand.
Peder Hvelplund (EL), 2024-12-04:
Men nu er der jo tale om, at WHO decideret anmoder os om at bistå, netop fordi den humanitære situation i nærområdet også er katastrofal.
Så mit afsluttende spørgsmål skal være, om den danske regering så er villig til at lægge pres på den israelske regering for at sikre, at man kan få evakueret patienter med alvorlige behandlingsbehov, så vi netop kan få flere patienter ud, og om Danmark dermed også vil være villig til at tage imod nogle af de patienter, som jo er helt almindelige mennesker med helt almindelige, men dybt alvorlige lidelser, og hvor vi har en mulighed for at kunne bistå med hjælp.
Sophie Løhde (V), 2024-12-04:
For spørgsmål i relation til den udenrigspolitiske situation, herunder også i relation til ICC's arrestordre og andet, som spørgeren har spurgt om til i dag, må jeg henvise til udenrigsministeren, og det kommer nok heller ikke som nogen overraskelse for spørgeren.
Beslutningen om, at vi fra dansk side ikke skal bidrage til medicinsk evakuering, er foretaget ud fra en samlet vurdering af en række forskellige forhold.
Vi mener fra regeringens side, at det er afgørende, at vi fra dansk side leverer et væsentligt humanitært bidrag til Palæstinakrisen, og det er også derfor, vi fortsat kommer til at følge situationen nøje og også løbende afsøger mulighederne for, at vi fra dansk side kan levere yderligere humanitære bidrag til sundhedsindsatser i Gaza.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-12-04:
Mener ministeren, at Danmark kan overholde sin folkeretlige forpligtelse til at efterkomme en arrestordre udstedt af ICC i det tilfælde, hvor en person, som en arrestordre er rettet imod, kan opholde sig på dansk territorium uden at blive tilbageholdt?
Peter Hummelgaard (S), 2024-12-04:
Tak for ordet, og tak til spørgeren for spørgsmålet.
Danmark har altid været en fast støtte af Den Internationale Straffedomstol, som yder et vigtigt bidrag til den internationale retsorden.
At stå vagt om den regelbaserede verdensorden, der blev opbygget i kølvandet på anden verdenskrig, har i årtier været en hjørnesten i dansk udenrigs- og retspolitik.
Danmark overholder selvsagt sine folkeretlige forpligtelser og bakker fuldt op om Den Internationale Straffedomstols uafhængighed, ligesom Danmark i medfør af Romstatutten er underlagt en generel samarbejdsforpligtelse over for Den Internationale Straffedomstol, der indebærer, at Danmark som udgangspunkt er forpligtet til at gennemføre domstolens beslutninger om anholdelse og udlevering.
Jeg kan generelt oplyse, at skulle personer med en arrestordre fra Den Internationale Straffedomstol mod sig indfinde sig på dansk territorium, vil det være op til de danske retshåndhævende myndigheder at tage stilling til sagen.
I den forbindelse vil bl.a. de folkeretlige regler om immunitet kunne have afgørende betydning for Danmarks forpligtelse i henhold til en arrestordre.
For så vidt angår de folkeretlige regler ved immunitet, må jeg henvise til udenrigsministeren.
Siden det i sidste ende er danske domstole, der skal træffe afgørelse om, hvorvidt personer med arrestordre fra Den Internationale Straffedomstol skal udleveres, vil jeg af principielle årsager ikke kommentere på mulige udfald af en eventuel konkret sag.
Tak for ordet.
Sofie Lippert (SF), 2024-12-04:
Det er måske bare en forskel, i forhold til hvor vi lægger vores bekymringer.
Min største bekymring er, om der er nogle studerende, der går flere uger eller måneder på en uddannelsesinstitution med et stort støttebehov, men som ikke kan få det dækket.
Jeg tror sagtens, vi kan lave en model, hvor det ikke er en stor belastning for de pågældende institutioner.
Der er også flere institutioner, der bakker op på sociale medier, mens vi står her, bl.a. professionshøjskoler.
Så jeg tror egentlig, at uddannelsesinstitutionerne er klar til at løfte det ansvar, der er brug for.
Peder Hvelplund (EL), 2024-12-04:
Tak for det.
Det er jo rigtigt, at den humanitære situation i Gaza er fuldstændig katastrofal, og det er bl.a. også på den baggrund, at WHO har anmodet om, at man begynder at tage imod medicinsk evakuerede, netop fordi den indsats, der ydes lokalt, simpelt hen ikke er tilstrækkelig til at løse den her udfordring.
Det er jo en opfordring, som regeringen tidligere har afvist at imødekomme på grund af, hvad man kalder en samlet vurdering.
Men nu har vi det jo så sort på hvidt fra ICC, Den Internationale Straffedomstol, som Danmark bakker fuldt op om, at de vurderer, at der er rimelig grund til at tro, at de ansvarlige i den israelske regering bevidst og med overlæg har holdt den civile befolkning i Gaza fra f.eks. den medicin og medicinske forsyning, som er nødvendig for befolkningens overlevelse, hvilket er i strid med international humanitær lov, og at de to ministre derfor også er ansvarlige for at forhindre hospitaler i at kunne yde medicinsk behandling.
Når det er alvorligt, er det jo, fordi der bor omkring 2 millioner mennesker i Gazastriben.
Det er helt almindelige mennesker.
Det er cykelsmede, det er jurister, det er skolebørn, det er sygeplejersker, det er buschauffører – helt almindelige mennesker, der lider af helt almindelige sygdomme som kræft, diabetes og leversvigt, og de har et behandlingsbehov, fuldstændig som alle andre mennesker andre steder i verden.
Der er brug for strålebehandling, for kemoterapi, for dialyse.
I Gaza er det jo også sådan, at mødredødeligheden er rekordhøj, fordi sundhedssystemet er bombet i stykker og der ikke er mulighed for at give den tilstrækkelige hjælp, hverken til medicinsk forsyning eller til at kunne hjælpe de her borgere.
I går på FN's Internationale Handicapdag kom nyheden om, at Gaza nu er det sted i verden med den højeste andel af mennesker med amputationer – børn og voksne, der opereres for mistede lemmer uden bedøvelse.
Selvfølgelig skal vi have våbenhvile, men det har vi krævet længe, og hvor lang tid endnu vil regeringen så vente, før vi begynder at tage imod nogle patienter fra Gaza, ikke nok til, at vi kan løse problemstillingen, men så vi i hvert fald kan komme i gang og kan vise, at vi er villige til at tage vores del af ansvaret?