runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-02-19:
Det skal nemlig lige præcis fikses .
Jeg har knoklet med de her vanvittige bortvisninger i et kvart århundrede og har håbet og troet på, at en klageret ville løse det.
Det har ikke løst det.
Det har løst enkelte ting, og det kan vi sagtens kan tale videre om, men det har ikke løst problemstillingen.
Jo, det kan man da også godt tage et spørgsmål om.
Det handler om at gøre det bedre.
Det handler for mig om substans.
Det handler ikke om at skabe løsning en ; den findes ikke i forhold til hjemløse og i forhold til narkotikapolitik.
Det handler om løsning er eller om bedre håndteringsmuligheder end andre.
Det her er bragende komplekst.
Det, jeg gerne vil, er faktisk at løse de problemstillinger, det her viser at der er, og det gør jeg rigtig gerne sammen med alle herinde.
Peter Kofod (DF), 2025-02-19:
Det er jeg sådan set med på at ordføreren mener.
Jeg er også med på, at det ikke er en blomst, der har groet i ordførerens have.
Min pointe er bare, at hvis man skal løse noget og man skal gøre noget bedre, så forudsætter det, at man retter det, og at man gør noget politisk ved det, i stedet for at man bare afskaffer det.
Her synes jeg jo, at fru Nanna W. Gotfredsen er blevet spændt for en vogn, som er dårlig, fordi den trækker i den modsatte retning af det, som fru Nanna W. Gotfredsen har bygget hele sin tilværelse og sin politiske eksistens på Christiansborg op omkring, nemlig at hjælpe nogle mennesker, der ikke har et talerør.
Så er ordføreren ikke kommet i dårligt selskab?
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-02-19:
Det er ikke en blomst, der er groet i hverken min eller Moderaternes have.
Så langt kan vi godt blive enige.
Det, jeg selv har brugt anledningen til, er jo så at indhente alle afgørelser om bortvisning.
Det er ikke ret mange.
Så hvis der var nogen, der ville have tal, er det jo også noget, man kommer til mig for at få.
Det er ikke ret mange, og de er komplet illusoriske og rummer ikke noget som helst.
Hvis nogen her har gode idéer til, hvordan vi kan sørge for, at der er tale om en egentlig prøvelse, så lad os kigge på det.
Der er ingen prøvelse.
Det er en anstaltsanordning.
Det er en særlig juridisk disciplin.
Det er en skinmanøvre.
Og det er det, jeg tror man er gået efter.
Peter Kofod (DF), 2025-02-19:
Tak for det, og tak til ordføreren for ordførertalen.
Jeg vil gå så vidt som til at sige, at det er den bedste ordførertale, der har været holdt i meget, meget lang tid, fordi den kom fra hjertet og man kunne mærke, at det var en ordfører, der virkelig brænder for en sag og har en sag, og det er rart at lytte til.
Jeg kender jo også fru Nanna W. Gotfredsen fra, før hun blev valgt til Folketinget, som en, der i den grad brændte for nogle meget udsatte mennesker, som ikke har noget talerør inde på Christiansborg.
Men fru Nanna W. Gotfredsen var et sådant.
Jeg kender mennesker, og jeg har mødt mennesker, for hvem fru Nanna W. Gotfredsen har spillet en helt enorm rolle i at gøre deres liv bedre.
Derfor er det sådan lidt med blandede følelser, at jeg tager ordet nu, for sagen er jo, at jeg langt hen ad vejen er enig med fru Nanna W. Gotfredsen i, at det sagtens kan være, at den her klageadgang ikke virker optimalt, men der er lang vej derfra og så til at sige: Lad os afskaffe den.
Altså, spørgsmålet er: Burde vi ikke hjælpe hinanden med at gøre den bedre?
Burde vi ikke hjælpe hinanden med at lappe et system, der ikke fungerer, og som taber mennesker, som vi skal hjælpe?
Det gør vi vel ved at reparere den og gøre den god?
Skal vi ikke gøre det sammen, fru Nanna W. Gotfredsen?
Skal vi ikke på tværs af partiskel gøre en dårlig klageadgang bedre?
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-02-19:
Al den omsorg, der strømmer op mod talerstolen, er stort.
Jeg er ikke helt sikker på, at ordføreren har forstået mig ret.
Jeg mener ikke, der er nogen reel prøvelse.
Det kan jeg jo se.
Det foregår ikke.
Lad os gerne tale om at fikse Ankestyrelsen.
Det er jeg også med på.
Det er ren skinmanøvre og gummistempel i de her sager.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-19:
Men den fjerner vi jo ikke endnu.
Det kan være, at det kommer fra regeringen efterfølgende, altså at så fjerner vi også aktindsigten.
Lad os nu bare holde os til det, som det her handler om.
Ordføreren giver mig jo ret i, at klageadgangen virker, og det, jeg bare siger, er, at hvis vi ved, at den har virket i hvert fald bare én gang, så har det jo været en forbedring i forhold til ikke at have den.
Derfor er det jo også tåbeligt at afskaffe den.
Det er ganske enkelt tåbeligt.
Jeg er ked af, at ordføreren står i den situation, men ordføreren er den eneste herinde i Folketingssalen, som har muligheden for at gå hen og prikke nogen på skulderen og så få det her taget ud af, for det er jo tåbeligt.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-02-19:
Så er det måske passende, at jeg over for spørgeren gengælder kærligheden.
Den er fin og intakt, også selv om ordføreren siger, at det, jeg siger, er vanvittigt.
Jeg er enig i, at der er ting hos Ankestyrelsen, man burde kigge på.
Jeg er ikke enig i, at der slet ikke sker prøvelse.
Det er helt exceptionelt i de her sager, at der er nul prøvelse, og man er velkommen til at gennemgå afgørelserne.
Det er helt sikkert og vist.
Ja, det hører jeg også blive sagt, og jeg er helt med, i den udstrækning at alene truslen om klage kan være nok til at dressere en beslutningstager, en, der træffer afgørelser.
Det er rigtigt.
Det er endda dokumenteret i retshjælpslitteraturen, så det er rigtigt.
Aktindsigt hjælper ikke.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-19:
Tak for det.
Jeg vil sige til fru Nanna W. Gotfredsen, at ordføreren ved, at jeg har stor kærlighed til ordføreren, men det, ordføreren står og siger på talerstolen i dag, er jo vanvittigt, i forhold til hvordan jeg ellers kender ordføreren.
Jeg er enig med Enhedslistens ordfører i, at det er en svær situation, ordføreren er i.
Men virkeligheden er jo, at det at bruge som argument, at Ankestyrelsen ikke virker, og at de svageste i samfundet derfor ikke skal have lov til at klage til den, er jo galimatias.
Det er jo tosset at stå og sige; det bliver jeg nødt til at sige.
Så skal man jo fikse Ankestyrelsen og så give dem klageadgang.
Så når ordføreren for Moderaterne står og siger det, bliver jeg bare nødt til at sige, at man altså gør det værre – man gør det værre.
Så kan det være, at man har en god samtale med ministeren og ministeren kommer med noget.
Find den gode løsning og fjern så bagefter klageadgangen, når man har fået det andet til at virke.
Men i forhold til at gøre det nu bliver jeg bare nødt til at sige til fru Nanna W. Gotfredsen, at det overrasker mig, at Moderaterne er dér, og jeg er ked af, at fru Nanna W. Gotfredsen er dér, men sådan er det jo, altså at man som ordfører skal banke det igennem, man får besked på at banke igennem.
Men jeg vil sige, at Moderaternes ordfører i hvert fald har muligheden for at gå til ministeren og få det her skilt ad og få det gjort ordentligt.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-02-19:
Jeg synes, det vil være fint at bore mere ned i, hvor det kommer fra.
Jeg tror, at andre før mig har sagt, at KL vist stort set er de eneste, der er glade.
Hvor kommer det fra?
Det synes jeg altid er interessant.
Historien er altid interessant.
Det, man også bare skal vide her, er, at der er rigtig mange andre skridt før en klage, der er super effektive.
De skal jo f.eks. journalføre og hente aktindsigt.
Jeg elsker aktindsigt.
Det løser så mange problemer helt uden 7, 14, 18 måneder hos Ankestyrelsen, hvor der ikke sker en prøvelse.
Der er så mange skridt, der kan tages før, og så mange ting, der kan gøres for at løse de reelle problemer.
Victoria Velasquez (EL), 2025-02-19:
Jeg vil sige, at det er tæt på, at vi har fået et klokkeklart svar – bl.a. fra SAND, ikke alene med deres høringssvar, men også med den henvendelse, der er.
Så sent som i dag har de taget fat igen med håbet og ønsket om, at vi får det her ud af lovforslaget.
Derfor håber jeg virkelig, at ordføreren vil være med til at sige til regeringen: Prøv at høre, I har ramt den helt forkert.
I bliver simpelt hen nødt til at lytte.
Vi skal have det her ud af lovforslaget.
Det er et minimum, men det er ikke nok.
Og så skal man netop også sige, hvad vi skal gøre videre herfra, for jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at det ikke er godt nok, selv med klageadgangen.
Der er stadig en vilkårlighed, og der er stadig det her med, at reglerne er forskellige og frem og tilbage.
Men det er jo den helt gale vej at fjerne klageadgangen, så det håber jeg at ordføreren vil være med til.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-02-19:
Altså, min opskrift er et væld af ting.
Men jeg synes bestemt ikke, at det er fedt, at der er en masse hjemløse, der føler sig ramt af det.
Jeg kan godt forstå det – jeg kan virkelig, virkelig godt forstå det!
Men der er rigtig, rigtig mange ting, der skal gøres.
Min drøm er, at vi samler alle forstanderne fra herbergerne sammen med de hjemløses landsorganisation, SAND, og de hjemløse selv, så alle hører det samme, altså at deres praksis indtil nu ikke har været lovlig, og at nu skal de tage sig sammen.
Det vil nok ikke være sådan, man siger det, men måske kunne jeg selv komme til at sige det på den måde.
Det kunne være én model.
Men jeg mener faktisk også det, jeg sagde før.
Send det til Ombudsmanden, domstolene, borgmesteren i de kommuner – altså adfærdsklager i forhold til de kommunale herberger og de private aktører, de har driftsoverenskomst med – og sæt alle os herinde på som cc, så vi holder fast i, at det her kommer til at fungere.
Victoria Velasquez (EL), 2025-02-19:
På en måde tror jeg, at det var den bedste måde, ordføreren kunne holde talen på, for jeg kan godt forstå, at det må være en helt vildt svær situation at stå i, at der er sådan et lovforslag fra en forhandling, man slet ikke har fået lov til at være med i, og det er noget, der er blevet besluttet, som man slet ikke har haft indflydelse på, og at man nu, selv om man ikke er ordfører for regeringen, men stadig er det for et regeringsparti, derfor skal forsvare noget, som andre har besluttet hen over hovedet på en.
Det ville jeg bare lige sige, for det forstår jeg godt må være mega svært.
Men hvad gør vi så herfra?
Jeg tænker, at det ikke fungerer godt nok.
Vi har også haft foretræde i udvalget og diskuteret netop den her vilkårlighed, selv med klageadgangen.
Men hvad gør vi herfra?
Jeg synes, det ville være rigtig interessant, hvis det var sådan, at ordføreren ville hjælpe med, at vi får den her del ud, så man stadig bevarer sin klageadgang, men at vi samtidig også får kigget på den del af kritikken, som ordføreren har, og som handler om at styrke ens retssikkerhed, så vi ikke bare siger, at det med klageadgangen er fint nok, som det er.
Christian Friis Bach (V), 2025-02-19:
Jamen vi lytter til og læser de høringssvar, der er, men vi står ved, at det for Venstre altså er vigtigt, at man, hvis der er uacceptabel, voldelig og truende adfærd, så kan håndtere det.
Og så skal det ikke være en sag for et klagesystem.
Så skal det være en sag for et retssystem.
Det mener jeg er en vigtig sondring, også i vores sociale tilbud, hvis vi fortsat skal kunne have tryghed og ordentlige medarbejderforhold derude.
Som sagt ved jeg, at medarbejderne og lederne derude håndterer voldelige og konfliktfyldte situationer hver eneste dag, så når man når til en bortvisning, er det, fordi det er nødvendigt.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-19:
Tak for det.
Jeg havde egentlig tænkt mig ikke at trykke mig ind, for jeg synes, at det var en rigtig god ordførertale.
Så hører man igen tosserierne ovre fra Venstre, og så tænker jeg, at jeg simpelt hen bliver nødt til lige at spørge ind til, om ordføreren har den samme opfattelse, at det er lidt som at smide vand på en gås at tale med Venstres ordfører i dag.
Han ved godt, at han er helt ude i skoven, men alligevel bliver han dumstædigt ved med at komme med mærkelige kommentarer bare for at retfærdiggøre noget.
Men hvis man var fra Venstre, Danmarks Liberale Parti, tog man det som en selvfølge, at det her er et retssikkerhedsprincip.
Vi tager de svageste mennesker, og så holder vi hånden under dem.
Et samfund skal vel måles på, hvordan vi behandler vores svageste.
Så er ordføreren enig med mig i, at for Venstre er der lang vej hjem til både at blive et liberalt parti og et retssikkerhedsparti, hvis det holdningen, altså at man fjerner en klageadgang, på trods af at Moderaternes ordfører rent faktisk sagde, at bare truslen om klageadgang faktisk nogle gange hjalp de allersvageste?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-02-19:
Jeg forstår bare ikke argumentet.
For det handler ikke om, om man må bortvise eller ej.
Det er sådan, vi afprøver vores retsstilling i det her land.
Så jeg forstår simpelt hen ikke argumentationen for, hvorfor det specifikt lige er den her del, man vil fjerne.
Hvis man læser høringssvarene, kan man se, at alle advarer imod det, også nogle af de organisationer, der selv huser herberger.
De advarer faktisk også imod det.
Skulle man i regeringen ikke lige tilbage til tegnebordet i forhold til det her og så gøre det om?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-02-19:
Spørgeren ved udmærket godt, at jeg ikke kan gå ind i enkeltsager.
Når en familie helt åbenlyst er utilfredse med de beslutninger, der er truffet af Langeland Kommune, er det jo sådan, at man kan klage til Ankestyrelsen.
Jeg er overbevist om, at Ankestyrelsen lige nu er inde i den her sag for at vurdere, om man har taget de rigtige sagsbehandlingsskridt, og det lyder, som om det er meget, meget alvorligt.
Det er også alvorligt mere generelt set og på det overordnede niveau i Langeland Kommune.
Man har store udfordringer med, så vidt jeg kan vurdere, at sikre, at der både er ressourcer og kvalitet nok.
Derfor bad jeg om et møde med borgmesteren, hvor jeg også indskærpede, at det skulle man sikre.
Derudover har Ankestyrelsen jo et tilsyn med kommunerne.
Det henhører under indenrigs- og sundhedsministeren, og der ved jeg, at man også lige nu sidder og kigger på, hvad det er for sanktioner, man eventuelt skal indføre.
Katrine Daugaard (LA), 2025-02-19:
Her er der tale om en familie, hvor en enlig mor, som fik tvangsanbragt sine børn i et års tid på et falsk grundlag.
Det er jo meget, meget alvorligt.
Nu truer familieafdelingen i Langeland Kommune med at gøre det igen, og det er endda, imens der ligger en retssag, som skal til at foregå her i landsretten nu.
Det udtaler flere eksperter jo i hvert fald i Fyns Amts Avis.
Vil ministeren i så fald anmelde kommunens ledelse til politiet for det her?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-02-19:
Jeg synes ikke, at det er godt nok, hvad der sker i Langeland Kommune.
Der har været et fokus på det igennem flere år.
Man har jo både haft et taskforceforløb, og der har været tilsyn.
Der kører stadig væk tilsyn.
Lige nu overvejer Ankestyrelsens tilsyn med kommunen, om de igen skal gå ind og kigge på området.
De har bedt om, at der bliver leveret et svar fra kommunalbestyrelsen, og jeg har selv haft et møde med Langelands borgmester, hvor jeg også tydeligt har sagt, at jeg mener, at man bør kigge på at lave samarbejder med andre kommuner, hvis det er sådan, at man tydeligvis ikke har ressourcer nok eller der ikke er saglighed nok til stede til at kunne løse de her sager.
Jeg mener, at det eneste rigtige, vi kan gøre lige nu, er fortsat at have et blik på, at kommuner som Langeland sikrer, at der både er kvalitet og ressourcer til stede, og at det er kommunalbestyrelsen, der skal løse den her problemstilling i tæt samarbejde med bl.a. Ankestyrelsens tilsyn.
Katrine Daugaard (LA), 2025-02-19:
De sager har de jo siddet med i årevis, i hvert fald i 3 år med den her sag, jeg spørger ind til, og der sker ingenting.
Hver gang beder de om en udtalelse, og så får de en udtalelse, og så godtager de det.
Kommunerne er da også så beregnende, at de jo nok også spørger sig selv: Hvad er det værste, der kan ske?
Andet sker der jo ikke.
Er det godt nok?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-02-19:
Ministeren mener det, som ministeren sagde lige før, og det er, at der længe har været fokus på Langelands kritisable forhold på børneområdet.
Det er fuldstændig korrekt, at der også er forskellige sager, der har været bragt frem, og i det lys har Ankestyrelsens tilsyn med kommunerne jo været involveret flere gange.
Det vil sige, at der har været rejst flere røde flag fra Ankestyrelsens tilsyn.
Derudover er der jo sat en lang række ting i gang.
Blandt andet har man indsat en taskforce, som skal hjælpe kommunen med at sikre, at man har de rigtige ressourcer, at man har medarbejdere, og at man har det rigtige syn på sagsbehandlingen og videre.
Derudover er det også sådan, at kommunen som en kommune med færre midler og som den allermindste kommune i Danmark har fået ekstra midler til at sikre, at man har ressourcerne til rådighed.
Jeg er enig i, at det jo stadig væk ikke har bragt de tilstrækkelige løsninger til.
Derfor ved jeg også, at Ankestyrelsen lige nu arbejder på og har bedt om inden for en frist inden 1. marts at få en redegørelse fra kommunalbestyrelsen om, hvad det er for nogle forskellige initiativer, man agter at tage.
Den del af Ankestyrelsens tilsyn ligger hos indenrigs- og sundhedsministeren.
Til gengæld kan jeg sige, at den del af Ankestyrelsens tilsyn, der handler om de enkelte borgere, selvfølgelig ligger hos mig, men jeg kan ikke gå ind i enkeltsager, fordi Ankestyrelsen selvfølgelig lige nu sidder med præcis de sager, der bliver beskrevet her, og vurderer, om der er sket den rigtige sagsbehandling, eller om der er sket fejl.
Katrine Daugaard (LA), 2025-02-19:
Men det besvarer jo ikke rigtig den seneste udvikling, som er ganske alvorlig, hvor en borger, som i forvejen én gang har fået tvangsanbragt sine børn på et urigtigt grundlag, nu oplever at få lavet en børnefaglig undersøgelse uden at blive inddraget.
Hverken forældre eller barn er inddraget.
Der partshøres ikke, og her benytter man igen urigtige oplysninger og tillægger motiver og egenskaber, som er fuldstændig forkerte.
Blandt andet genbruger man diagnoser som skizofreni, panikangst og münchhausen by proxy , uden at der har været en læge eller psykiater, som har stillet de her diagnoser.
Altså, det er jo grove, grove lovbrud.
Det her foregår nu på tredje år, uden at Ankestyrelsen gør noget som helst ud over at lade, som om man fører tilsyn.
Det er altså pseudotilsyn, der er tale om her.
Så hvor længe skal man se til i en såkaldt retsstat?
Hvorfor griber Ankestyrelsen ikke ind med nogle sanktioner her?
Hvor længe skal borgere finde sig i at blive udsat for så massive lovbrud og her i en overflytning til en anden kommune, fordi de simpelt hen er nødt til at flytte ud af kommunen, fordi de jo ikke får den hjælp, de har ret til, i Langeland Kommune?
Så sender man dem ud af kommunen med sådan en gang makværk her, som jo i værste tilfælde kan føre til, at Odense Kommune, som er ny tilflytterkommune, hvis de havde taget det her makværk for gode varer, havde kørt direkte ud og anbragt hendes børn.
Man kan da ikke have kommuner, der sidder og agerer sådan her.
Jeg mener simpelt hen, det er embedsmisbrug, og at der i hvert fald som minimum er tale om magtfordrejning.
Hvad mener ministeren?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-02-19:
Tak for spørgsmålet.
Jeg ved jo, at spørgeren længe har haft fokus på området, og det forstår jeg også godt, for mange af de sager, vi ser fra Langeland Kommune på børneområdet, er kritisable, og derfor har det også min opmærksomhed.
Derfor har jeg også sikret, at der er sat ind på forskellig vis, og også ved at ønske at gøre yderligere.
Jeg har bl.a. bedt mit ministerium om at undersøge, om vi fremover kan pålægge kommuner at indgå samarbejder med andre kommuner på børneområdet, f.eks. hvis man vurderer, at kommunen er for lille til selv at kunne løfte opgaven fagligt.
Derudover har jeg drøftet med Langelands borgmester, at det er afgørende, at kommunen prioriterer faglighed, kvalitet og ressourcer til området, og jeg har opfordret kommunen til at samarbejde med andre kommuner.
Det er jo i sidste ende også kommunalbestyrelsen, som er ansvarlig for, at den daglige forvaltning fungerer tilfredsstillende i kommunen efter den gældende lovgivning.
Det er hele forudsætningen for en god sagsbehandling, at kommunalbestyrelsen sikrer, at der netop er ressourcer, og at man får rekrutteret medarbejdere.
Derfor er det også problematisk, når der dukker kritisable sager op, som sætter spørgsmålstegn ved kommunernes praksis og overholdelse af lovgivningen.
Familiernes retssikkerhed drejer sig jo først og fremmest om, at deres sag bliver vurderet fagligt og sagligt, og at de kan modtage den rette hjælp.
Den del af Ankestyrelsens tilsyn henhører under indenrigs- og sundhedsministerens ressort, som jeg derefter kan henvise til.
Katrine Daugaard (LA), 2025-02-19:
Tak for det.
Vil ministeren forholde sig til den seneste udvikling i Langeland Kommunes sagsbehandling i sager om anbragte børn og svare på, om ministeren mener, at Ankestyrelsen gør nok for at sikre, at kommunen opretholder borgernes retssikkerhed?
Thomas Danielsen (V), 2025-02-19:
Jeg kommer ikke til at lukke den direkte forbindelse mellem Struer og København.
Det kan jeg garantere.
Det, som jeg er optaget af, er at sikre så gode løsninger som overhovedet muligt, og det er jo en pakke af mange forskellige ting.
Nu talte vi lige om, hvor mange steder det skal stoppe.
Altså, skal man have et højhastighedstog, der kan køre 200 km/t, uden at det nogen sinde kommer op på 200 km/t – eller hvad skal man?
Så der er selvfølgelig mange ting, og der er også noget med villighed der.
Men jeg kommer ikke til at lukke nogen stationer, og vi skal elektrificere.
Så er spørgsmålet bare, om det skal være med batteritog, som der er sat penge af til nu, eller om det skal være med køreledninger, som vi så skal omprioritere nogle midler til i infrastrukturkredsen, og jeg synes det sidste.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-02-19:
Tak for det.
Jeg tror, at jeg her til slut gerne lige vil høre ministeren, om man måske på mellemlang sigt kunne forestille sig, at man levetidsforlængede de IC3-tog, der kører i dag, så vi stadig væk har den her forbindelse, indtil man ligesom får elektrificeret den skrå bane, som vi kalder den, fra Struer til Vejle.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-02-19:
Tak til fru Camilla Fabricius for talen.
Lovforslaget består af tre dele, og de første to dele er sådan set rigtig fine, men så er der den del, der handler om muligheden for at klage, hvis man bliver smidt ud fra et herberg.
Regeringen og Socialdemokratiet vil jo have det sådan, efter vedtagelsen af det her lovforslag, at man så ikke længere kan klage, hvis man bliver smidt ud fra et herberg.
Efter alle de samtaler, jeg efterhånden har haft med mennesker i udsatte livssituationer, kan jeg næsten høre for mig, hvad det er, de siger.
De vil sige noget med: Nu bliver vi igen betragtet som andenrangsmennesker; nu bliver vi igen set på som nogle, der ikke skal have de samme rettigheder som andre.
Jeg tænker, at det ikke kan være rigtigt, at man som regering fremsætter det her forslag.
Er det virkelig noget, der er en del af Socialdemokratiets dna?