runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-22:
Ministeren efterlyser løsninger, og her er en, som han får ganske gratis: Bland jer udenom.
Det er den bedste løsning.
Hele forestillingen om, at der er et erhvervsliv derude, som fravælger kvinder på grund af deres køn, er ganske forrykt.
Og at vi har en regering og en erhvervsminister, som nu bakker op om den dagsorden, at der skulle foregå strukturel diskrimination i erhvervslivet, er jo fuldstændig forrykt.
Så vidt jeg har læst lovgivningen, er diskrimination på grund af køn allerede nu ulovligt.
Og så står man og siger: Det kan godt være, at det er ulovligt, men vi vurderer, at det alligevel foregår, altså at erhvervslivet bryder loven og er fuldstændig ligeglade med de her ting.
Der siger jeg bare, at der har jeg og Nye Borgerlige langt mere tiltro til erhvervslivet, end regeringen har.
Vi tror på, at de ansætter de mennesker, de finder er mest kompetente til stillingerne, og ikke skeler til deres køn, for så diskriminerende er erhvervslivet dog ikke.
Samira Nawa (RV), 2022-02-22:
Jeg er enig med ministeren i, at det her helt bestemt er et skridt i den rigtige retning, men jeg får også lyst til at spørge, om det ikke gør indtryk på ministeren, når fremtrædende erhvervsledere – og jo ikke kun kvinder, men også mænd – faktisk stille og roligt nævner, at det kunne være, at man skulle have egentlige kvoter, for vi har prøvet måltal før – det har været indført, det har været afskaffet, og nu indfører vi det igen.
Men gør det ikke indtryk på ministeren, at der også er erhvervsledere og topchefer, der nævner det her med kvoter, ikke fordi man er kæmpe fan af dem, men fordi det er et nødvendigt onde, hvis man gerne vil det, som både ministeren og jeg gerne vil, nemlig lige muligheder for både kvinder og mænd og adgang til bestyrelseslokalerne?
Simon Kollerup (S), 2022-02-22:
Jeg synes, det rigtige er at gå med måltal, for jeg synes, som jeg også sagde i min tale – og tak for rosen til den – at det er her, vi har muligheden for, politikere og virksomheder i fællesskab, at gå ligestillingskampens ærinde og flytte tingene, sådan at man har en ledelsesret og man har muligheden for, hvis man er en byggevirksomhed eller en anden virksomhed, hvor udgangspunktet er tungere, end det måske er i andre brancher, at kunne sætte måltallene ud fra sit eget udgangspunkt.
Jeg tror på måltal, jeg tror, det kan flytte noget, og jeg tror, vi kan gøre det sammen med vores virksomheder og dermed opnå resultater, som vi har sukket efter i årevis.
Jeg tror ikke, at kvoter ville være den rigtige vej at gå, fordi der for mig i hvert fald kan være en bekymring for, at Christiansborg og vores virksomheder så kommer til at stå over for hinanden.
Jeg synes, at vi med det lovforslag, vi behandler i dag, har muligheden for at gå sammen ud ad ligestillingsvejen.
Og heldigvis hører jeg jo faktisk vores danske erhvervsliv og organisationer bakke op om det – man vil gerne være med til at få det her til at lykkes.
Så derfor går vi med måltal.
Samira Nawa (RV), 2022-02-22:
Mange tak.
Også tak til ministeren for talen.
Det var en rigtig god tale, og jeg husker også, at ministeren holdt en rigtig god tale, da vi behandlede Radikale Venstres beslutningsforslag B 91, som jeg bilder mig selv ind at det her lovforslag måske også udspringer lidt af, så der skal også lyde en tak for at have lyttet.
Jeg kan jo høre lidt, at ministeren prøver at få nogle af de borgerlige partier med om bord med hensyn til måltal, og nu vil jeg prøve at få ministeren med om bord med hensyn til kvoter, for jeg er helt enig med ministeren i, at måltal og kvoter er to forskellige ting.
I 2010 fremsatte Radikale Venstre jo bl.a. sammen med Socialdemokratiet et beslutningsforslag om, at vi skulle have egentlige kvoter for det underrepræsenterede køn i børsnoterede virksomheders bestyrelser.
Hvad gør man sig af tanker?
Jeg er med på, at det drejer sig om måltal nu her, men det er jo ikke sikkert, at det kan accelerere processen hurtigt nok.
Simon Kollerup (S), 2022-02-22:
Jeg medgiver, at det her ikke var paroler fra ungdomspolitik, men det bygger jo grundlæggende på det samme.
Der er det gammelborgerlige syn, som handler om, at markedet nok skal klare det hele, hvis bare markedet får fred og ro til det.
Men hvad nu, hvis der er en markedsfejl her?
Hvad nu, hvis der i markedet er en fejl, der gør, at selv om det egentlig var det mest optimale, så er der nogle barrierer, nogle strukturer i vores samfund, der gør, at kvinderne ikke i tilstrækkelig grad kommer frem i rampelyset, søgelyset, kald det, hvad du vil?
Så plejer vi da i fællesskab at kunne være med til at afhjælpe de markedsfejl, og det er det, sådan et lovforslag kan gøre her.
Er det så det eneste, man skal gøre?
Nej, det tror jeg ikke det er.
Jeg savner bare forslag fra de borgerlige partier til at fremme ligestillingen i Danmark.
Mona Juul (KF), 2022-02-22:
Det er her, jeg tror, vi er uenige.
Når nu ministeren i hvert fald påstår og måske også ved, at det giver mere på bundlinjen at have mere diversitet i ledelsen og bestyrelsen osv., så undrer det mig bare, at der ikke automatisk er nogle mekanismer i virksomheden, der gør, at de agerer ud fra det.
Det kan vi ikke se at der er.
De eksempler, jeg kommer med, handler om nogle af de forhindringer, nogle af de benspænd, jeg ser.
Men når det er så entydigt vigtigt for virksomhederne at skabe mere på bundlinjen, hvorfor sker det så ikke alligevel?
Så må det jo være nogle andre ting, hr. minister, der er grundlæggende forskellige, altså der må være nogle indsigter, der ligger bagved.
Og jeg er simpelt hen interesseret i at høre, om regeringen har lyst til at kigge på de indsigter frem for udelukkende at kigge på nogle måltal eller på nogle kvoter på sigt.
Simon Kollerup (S), 2022-02-22:
Det synes jeg i virkeligheden er ret åbenlyst.
Det er jo de barrierer, som er etableret historisk og gennem årtier i vores samfund.
Jeg synes faktisk også, at ordføreren holdt en god ordførertale – igen i dag – om det her med, at der bliver ringet op og spurgt: Kan ordføreren hjælpe med at finde nogle dygtige kvinder til en bestyrelse her i min virksomhed?
Der er jo en barriere, i forhold til hvem det er, man kender, hvilke netværk det er, og i forhold til Rip, Rap og Rup-effekten – altså, det hele har et navn, og det findes jo.
De barrierer findes, og de står i vejen for den bundlinjeforbedring, vi kan skabe.
Men ved at lave måltal og sige til hinanden, at de måltal skal løftes, så vi kommer op på til sidst at have en ligelig fordeling, så skærper vi også det ledelsesmæssige fokus i virksomhederne på at lede efter talentmassen i den kvindelige del af vores befolkning.
Og der bliver ledt for lidt i dag.
Man finder dygtige kvindelige talenter, men man kunne finde mange flere.
Og det kan måltal være med til at hjælpe med.
Samira Nawa (RV), 2022-02-22:
Vi har ikke et ønske om at afholde mennesker fra bestemte lande fra at kunne komme til Danmark og arbejde og bidrage til den vækst og velstand, som bl.a. er med til at finansiere vores alle sammens velfærd.
Vi ønsker naturligvis ikke at afskære virksomhederne fra at kunne rekruttere i nogle bestemte lande.
Det her lovforslag handler om at sikre lige muligheder for mænd og kvinder, som har de samme kvalifikationer og kompetencer, og som søger mod det samme og i øvrigt har samme ambitioner, men hvor det bare er sådan, at kvinder bliver sorteret fra, fordi de er kvinder, og den diskussion havde vi også lige for et øjeblik siden under den anden debat.
Mona Juul (KF), 2022-02-22:
Tak for det.
Jeg tænker, at ministeren lige fyrede lidt op under det hele herinde i forhold til det med at have været med i ungdomspolitik og det ene og det andet.
Det har jeg jo bare overhovedet ikke været, så det handler i hvert fald ikke om, at der er nogle paroler dér.
Jeg synes, det er fedt, at vi har den her dialog.
Jeg synes, det er rigtig godt, at vi kigger på ligestilling.
Det er bare ikke nødvendigvis tal, der gør det.
Det kan være rigtig mange andre ting.
Ofte er det jo sådan, at hvis man skal holde en fest, er det lidt sjovere, at man er lidt blandet og sådan noget, og det er jo helt naturligt, at man gør det.
For nogle er det helt naturligt i en virksomhed, at man også tænker: Hov, hvis der er ti mænd, kunne det måske være meget smart, at de to næste var kvinder osv.
Når det ikke kommer naturligt hele vejen igennem, og når nu ministeren siger, at det giver en bedre bundlinje, så plejer det at være en rimelig stor markør og et pejlemærke for virksomhederne til selv at agere og sige: Vi skal nok lige have gjort noget ved det.
Hvad er det, der ligger til grund for det?
Har ministeren set på det?
Simon Kollerup (S), 2022-02-22:
Selvfølgelig skal det være de dygtigste, der leder danske virksomheder.
Selvfølgelig skal det være talenterne, og selvfølgelig skal det være dem, der har de rigtige kompetencer og kvalifikationer.
Men Venstre er da også nødt til at have øjnene åbne for, at for halvdelen af den danske befolkning, nemlig vores kvindelige medborgere, er ledelsesgangene og bestyrelseslokalerne i meget højere grad lukket land, end det er for de mandlige talenter.
Og det er derfor, vi slet ikke får de kvindelige talenter frem i lyset i tilstrækkelig grad.
Og det er det, måltal kan hjælpe med, og det er derfor, at lovforslaget her er et godt lovforslag.
Heidi Bank (V), 2022-02-22:
Det vedrører kompetencer.
Det handler jo bl.a. om at sikre, at vi har nok op igennem systemerne.
Det er jo i øvrigt også derfor, at det er utrolig spændende med det, vi ser i øjeblikket, hvor vi har så mange kvinder, der tager videregående uddannelser, men det er jo ikke ligegyldigt, hvilke videregående uddannelser de tager.
Hvis man skal ind i erhvervslivet, er det jo også vigtigt, at de er erhvervsrettede.
Vi har jo den modsatte udfordring i det offentlige, hvor vi har mange kvinder, der søger ind.
Så jeg synes, det er ærgerligt, at ministeren stiller det her op, som om det er den hellige gral, som ligger i måltal.
Det her handler om, at vi tænker meget bredere og meget mere dybt ned i de underliggende problemer.
Og så siger jeg tak for svaret.
Simon Kollerup (S), 2022-02-22:
Jeg vil starte med at sige, at det jo vil være positivt, hvis vi kunne nå til enighed.
Det er jo i virkeligheden også mit ønske, at man fra de borgerlige partiers side, også Venstres side, vil besinde sig inden tredjebehandlingen og gøre sin holdning om, så man bakker op om det her lovforslag, som skal fremme ligestillingen i Danmark.
Og når jeg reagerer lidt direkte, er det, fordi jeg bliver skuffet over at opleve, at jeg ikke i debatten fra nogen af de borgerlige partier og heller ikke fra Venstre hører nogen forslag om eller nogen visioner for, hvordan man ønsker at fremme ligestillingen i toppen af dansk erhvervsliv.
Det må simpelt hen gå sin gang, forstår jeg er Venstres holdning.
Problemet er bare, at det tempo, der er på den gang, er meget, meget langsomt, og jeg mener, at vi skylder hinanden, at vi gør noget for ligestillingen.
Og jeg ønsker at gøre noget for ligestillingen, og det gør regeringen, og derfor lægger vi det her lovforslag frem.
Jeg håber, at Venstre vil stemme for det.
Med hensyn til nogle af de steder, hvor der er evidens for det her med bundlinjespørgsmålet, kan jeg sige, at der er lavet McKinsey-rapporter, og at der er lavet IMF-rapporter, der viser, at en bedre kønsdiversitet også er bedre for bundlinjen, og jeg synes næsten også, at det giver sig selv, at jo flere forskellige blikke der er på en virksomheds drift og ledelse, jo bedre bundlinje opnår man også.
Heidi Bank (V), 2022-02-22:
Tak for det, og tak for indlægget fra ministeren.
Jeg synes jo, det er enormt ærgerligt, når ministeren står og gerne vil ligestillingen, at man får italesat det, som om vi er voldsomt uenige.
Vi er jo ikke uenige om, at det er godt, at der er en blandet sammensætning i bestyrelser, vi er ikke uenige om, at det er godt, hvis vi har mænd og kvinder i politik og i alle mulige andre samfundsfunktioner, i bestyrelser, i frivilligt arbejde, alle mulige andre ting, som jo også er ligestilling.
Så det her handler jo ene og alene om et syn på, om virksomhederne kan selv, og om de allerede er i gang, og mange virksomheder er jo i fuld gang med det her og arbejder med det her i hverdagen og er jo i virkeligheden meget længere fremme end det, som ministeren lægger frem og giver udtryk for.
Men lad mig lige stille et spørgsmål, for det provokerer mig faktisk lidt, at jeg hører ministeren gentagne gange sige, at det gør en forskel, om der er mænd eller kvinder i en virksomhed i forhold til bundlinjen.
Altså, hvad er det for en evidens?
For sådan som vi ser det i Venstre, handler det jo om, at mænd og kvinder er lige uanset køn, og derfor undrer det mig lidt, at ministeren sådan kan henvise til, at det altså giver en bedre bundlinje.
Så jeg vil meget gerne høre, hvor den undersøgelse stammer fra.
Susanne Zimmer (FG), 2022-02-22:
Tak for svaret.
Nu skal der jo evalueres på det her hen ad vejen – som jeg husker det, er det efter 3 år.
Hvis udviklingen nu ikke går i den rigtige retning, kunne ministeren så tænke sig, at det bør have nogle konsekvenser, hvis man ikke efterlever de her målsætninger og når op på et tal, der er sådan rimelig okay?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-22:
Hvis man siger, at den her diskrimination foregår, kan ministeren så ikke oplyse mig om, hvor mange retssager der har været i de sidste 5 år om diskrimination på grund af køn og om kvinder, der ikke kunne få visse stillinger?
Der må jo have været retssager, hvis der er alle de tilfælde, som ministeren siger.
Hvis det foregår ude i erhvervslivet i så stor stil, at ministeren siger, at der er behov for lovgivning for at rette op på det, må ministeren sagtens kunne nævne, hvor mange tilfælde der har været.
Der må jo være i hobevis.
Det tror jeg ikke er tilfældet, men det ville være dejligt, hvis ministeren kunne oplyse om det.
Nu nævner ministeren selv procenttallet.
Og der er det således, at det jo er steget fra 20 pct. til 26 pct. i de børsnoterede virksomheder.
Det vil sige, at hvis den lineære udvikling fortsætter, vil man inden for 10 år have opnået de 40 pct. uden ny lovgivning.
Simon Kollerup (S), 2022-02-22:
Det er jo lige præcis det, der er så sørgeligt i den her debat.
Hver eneste gang vi taler om ligestilling, hører vi den samme plade fra Nye Borgerliges ordfører.
Det er den samme plade om, at problemerne ikke findes, og at man bare skal blande sig udenom, for det hele kører smaddergodt.
Problemet er, at det gør det ikke, og problemet er, at den diskrimination, som hr. Lars Boje Mathiesen frygter sker med lovforslaget her, jo allerede findes i dag.
Den findes bare med omvendt fortegn.
Det er derfor, jeg fremhæver fakta; det er derfor, jeg fremhæver procenterne; det er derfor, jeg fortæller, hvor langsomt det går med at få flere kvinder ind i vores bestyrelser i vores virksomheder.
Det er, fordi diskrimination foregår.
Hvis vi samtidig ved, at vi, når den foregår og vi ikke har en bedre kønsdiversitet i vores bestyrelser, også får en dårligere bundlinje og har et fattigere samfund, hvorfor skal vi så ikke som politikere være med til at gøre noget ved det?
Hvorfor skal vi ikke fremme en udvikling, der vil være god?
Går Nye Borgerlige ikke ind for mere ligestilling i Danmark?
Jeg fik ikke noget svar på, om Nye Borgerlige i virkeligheden ønsker mere ligestilling i Danmark.
Man kommer hele tiden med stråmænd i debatten, og man kommer hele tiden med argumenter, som ikke har noget som helst med virkeligheden at gøre.
Forhold jer nu til, kære borgerlige kollegaer, for jeg hører egentlig mange, der bare stiltiende accepterer hr. Lars Boje Mathiesens udlægning, at der er reelle ligestillingsproblemer i Danmark.
Vi kan gøre noget ved dem, hvis vi vil.
Og til det med, at der skal være retssager om diskrimination, før man vil gøre noget ved det: Herregud, så har man jo på forhånd givet op i den her kamp.
Samira Nawa (RV), 2022-02-22:
Så går jeg lidt over i en anden boldgade, for jeg hører nemlig jeg også ordføreren sige, at erhvervslivet og virksomhederne jo faktisk rigtig gerne vil diversitet og mangfoldighed, og så må man ligesom lade det ske og vente på det.
Men erhvervslivet vil jo også gerne den grønne omstilling, og det synes jeg jo ikke skal forhindre Folketinget i også at lave en aktiv lovgivning på klima- og miljøområdet.
Hvad tænker ordføreren om det?
Skal vi give op, fordi erhvervslivet interesserer sig for noget – skal vi så opgive at lovgive herinde fra Christiansborg?
Maja Torp (V), 2022-02-22:
Som jeg også i hvert fald forsøgte at svare tidligere, ser vi det EU-direktiv, der er lagt frem, som at man reelt vil have kvoter.
Det gør vi, fordi de her måltal betyder, at man bliver mødt med nogle sanktioner, hvis man ikke lever op til dem.
Vi ser det reelt som en kvote, fordi der er de her sanktioner.
Samira Nawa (RV), 2022-02-22:
Mange tak, og også mange tak for talen.
Jeg tager lige ordet her, fordi jeg ikke synes, at ordføreren svarede på mit spørgsmål om det her kommende EU-direktiv, da vi behandlede det andet lovforslag.
Som formanden jo netop sagde lige før, har man kun de to bemærkninger, så jeg prøver lige at spørge igen: Der er jo et EU-direktiv undervejs, og vi ser, at regeringen har skiftet holdning til det.
Og som jeg nævnte før, kender jeg Venstre som et EU-begejstret parti – så hvordan stiller man sig i forhold til det, som jo også behandler måltal?
Maja Torp (V), 2022-02-22:
Tak for det.
Det her lovforslag lægger sig jo meget i forlængelse af det, vi lige har drøftet, nemlig L 124, så jeg vil gøre det relativt kort.
Som jeg var inde på i min ordførertale i forbindelse med netop L 124, ønsker vi i Venstre en øget ligestilling, og der er stadig væk et godt stykke vej til at opnå ligestilling i topledelser, bestyrelser o.lign. Og vi skal have mere ligestilling og mere diversitet, for diversiteten kvalificerer beslutninger, og diversitet giver mere værdi.
Men igen her, som det også var tilfældet ved L 124,
mener vi i Venstre, at der er for meget indblanding og regulering ned i detaljen fra statens side.
I den her sag adskiller Venstres holdning sig fra regeringens, når det kommer til, netop hvilke redskaber der skaber rammer for mangfoldige ledelser.
Og vi mener altså ikke, at lovgivning er den rigtige vej.
Vi mener, at der skal være grænser for, hvor meget vi politikere skal blande os i private virksomheders drift.
Og virksomhederne kan jo selv arbejde med det i dag, altså udforme politikker og udforme måltal og lave indsatser på fuldstændig frivillig basis.
Vi kommer ikke uden om, at det i nogle brancher simpelt hen vil være umuligt at leve op til, at 40 pct. skal være kvinder, og at 60 pct. skal være mænd.
Og det kan være et problem begge veje – både at finde 40 pct. kvinder, men også i nogle brancher faktisk at finde 60 pct. mænd.
Så for den del af lovforslagets vedkommende står vi i Venstre på, at vi ikke kan støtte det.
Så ligger der nogle andre elementer i lovforslaget, der ligesom er bunket.
Der er jo bl.a. en ændring af sølovens regler om skibsregistrering og nogle ændringer i forhold til e-handelsloven.
Tak for ordet.
Orla Hav (S), 2022-02-22:
Jeg bliver nødt til at gentage for hr. Lars Boje Mathiesen, at jeg ikke har sagt noget som helst om hastighed i det her.
Det er vigtigt at få det på dagsordenen, det er vigtigt at få virksomhederne til selv at arbejde med det her som et parameter, der er med til at skabe udvikling og fremdrift og innovation i dansk erhverv.
Det er sådan set det, der er hensigten med det.
Hvad andre har sagt, må de jo stå på mål for.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-22:
Nu har vi lige hørt repræsentanter for regeringen sige, at det ikke går hurtigt nok med at få kvinder i bestyrelser, men det kan jeg så forstå ikke er Socialdemokratiets opfattelse.
Det er bare regeringens.
Men Socialdemokratiets opfattelse er, at det går hurtigt nok med at få kvinder i bestyrelser.
Hvorfor skal man så have yderligere lovgivning som f.eks. et direktiv fra EU, som indeholder noget med måltal, og som kan indebære sanktioner?
Hvorfor skabe et øget pres, hvis man nu synes, at det går hurtigt nok?
Trine Bramsen (S), 2022-02-22:
Undskyld mig, det lyder faktisk ikke, som om spørgeren har læst lovforslaget, for der er jo heller ikke noget om sanktioner.
Det handler om, at man offentliggør det på en hjemmeside, altså offentliggør, hvad det er for metoder, man bruger til at udvælge ud fra; hvad det er for et ledelsesperspektiv, man har, når man kigger rundt efter nye medlemmer af eksempelvis sin bestyrelse – og så offentliggør man, hvordan det går.
Der er spørgsmålet om, om det er godt nok at have 34 pct. kvindelige topledere.
Altså, kvinder udgør næsten 70 pct. af alle offentligt ansatte, men det er altså kun omkring den her tredjedel, som er topchefer.
Det er da besynderligt, hvis man spørger mig.
Birgitte Bergman (KF), 2022-02-22:
Når man nu pålægger virksomhederne måltal og man ikke har redegjort for, hvad det er for nogle sanktioner, man vil give de virksomheder, hvis ikke de opfører de måltal, så mener man ikke, at det er indirekte kvoter.
Det mener ministeren ikke.
Kunne ministeren så udfolde lidt, hvad det er for nogle sanktioner, virksomhederne kommer til at stå over for, hvis ikke de opfylder de måltal, som ministeren gerne vil have?
Trine Bramsen (S), 2022-02-22:
Nej, jeg ved ikke, hvor spørgeren får ordet kvoter fra, for det står ikke i lovforslaget, det ligger ikke i forslaget, og det gør det sådan set heller ikke i det EU-direktiv, der er på vej.
Så jeg forstår ikke, hvor det med kvoter kommer fra.
Det er ikke en del af det her, vi diskuterer nu.
Birgitte Bergman (KF), 2022-02-22:
Tak for det, og jeg glemte at sige velkommen til den nye minister.
Jeg ser frem til samarbejdet.
Jeg synes jo, det er rigtig, rigtig ærgerligt, at regeringen med den nye minister i spidsen vender 180 grader rundt og nu bakker op om et direktiv, nej, det er det jo ikke endnu, men bakker op om, at EU netop skal kunne forme og lave et direktiv, som vil gøre, at der kommer kvoter på 40 pct. til kvinder i bestyrelser i større virksomheder.
Min kommentar er jo lidt, at der i selve lovforslaget om netop offentlige virksomheder står, at det faktisk nu er steget, sådan at kvinder i 2020 udgør 34 pct. af topcheferne i staten og 32 pct. i kommunerne.
Det synes jeg da er et meget pænt tal, og at det går den rigtige vej.
Trine Bramsen (S), 2022-02-22:
Altså, for nuværende har vi ikke planer om kvoter, og det er jo heller ikke det, der ligger i hverken det her lovforslag eller i det, der kommer bagefter, eller i det, der ligger i EU-direktivet.
Det er ikke kvoter, vi diskuterer; det er måltal.
Og det mener jeg er de rigtige redskaber at tage i brug, men jeg mener også altid, at vi skal være åbne og ærlige over for hinanden i forhold til at diskutere det, hvis vi har skævheder, uforklarlige skævheder, i vores samfund.
Så skal vi turde tage den debat, ikke på baggrund af synsninger eller følelser, men på baggrund af nøgterne fakta.
Og det kommer jeg også til gerne at ville diskutere i fremtiden.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-02-22:
Det er der nu, for Radikale Venstres synspunkt bliver formuleret som et generelt princip om, at virksomhederne er bedst til selv at vælge de dygtigste medarbejdere.
Men når det handler om ansættelse af kvinder eller mænd i lederstillinger, siger Radikale Venstre, at det ved virksomhederne altså ikke bedst selv; der er det Radikale Venstres ønske, at virksomhederne ultimativt skal ansætte mindst 40 pct. af det underrepræsenterede køn.
Hvordan kan man være i sig selv med det synspunkt, at når det handler om udlændinge eller ikkeudlændinge, så ved virksomheder bedst selv, men når det handler om mænd eller kvinder, ved Folketinget bedst?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-22:
Når nu Socialdemokratiet mener, at det ikke går hurtigt nok med at få kvinder ind i bestyrelser, og når Erhvervsstyrelsens tal viser, at der har været en kraftig stigning, nemlig på 6 pct., over de seneste 4 år, og at vi med en fortsættelse af den udvikling inden for 10 år vil ramme de her 40 pct., hvad er så hurtigt nok?
Når 10 år ikke er hurtigt nok, hvad er så Socialdemokratiets svar på, hvor hurtigt det skal gå?
Jeg vil gerne have et konkret svar, for det er jo ikke nok at sige, at det bare skal gå hurtigere.