runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-25:
Det er det ikke.
Hvis jeg har udtrykt det sådan, var det ikke min hensigt.
Vi vil gerne have alt belyst, også hvilken diskussion de havde i Holland og Norge op til ændringen, og hvad der er sket efterfølgende.
Så vil jeg også gerne lige minde om det, jeg sagde i min tale, for det mener jeg selvfølgelig.
Det er regeringens klare holdning, at hvis vi ikke havde blasfemiparagraffen, skulle vi heller ikke have den.
Så der er ikke nogen, der forestiller sig, at vi ville indføre den, hvis vi ikke havde den.
Så kigger man selvfølgelig på, hvilke implikationer det kan få at afskaffe den, og så vejer man for og imod.
Vi vil bare gerne lige udfylde de sidste farver i paletten med den sidste del af undersøgelsen.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-04-25:
Tak for ordførertalen.
Jeg har jo interesseret siddet og fulgt med i, hvad der skete i weekenden med præsentationen af det nye socialdemokratiske program, for jeg tænkte, at nu havde man virkelig en anledning til at ændre noget af det, som man måske syntes var træls, og så syntes jeg jo, det var godt at kunne læse følgende: »I Danmark skal alle leve efter demokratiets regler og respektere vores frihedsværdier. Religiøse og patriarkalske normer må aldrig stå over lov og ret.«
Det er fra det nye program.
Jeg vil gerne høre, hvordan det harmonerer med Socialdemokratiets indstilling i den her sag?
Trine Bramsen (S), 2017-04-25:
Jeg tror, at fru Zenia Stampe må erkende, at man i et demokrati kan have forskellige holdninger til ting, og i den her sammenhæng ser Socialdemokratiet altså anderledes på sagen, end fru Zenia Stampe gør.
Zenia Stampe (RV), 2017-04-25:
Jamen jeg skal da gerne finde citatet, så kan vi jo tage den bagefter.
Det var også bare for at illustrere, at det jo er ekstremt subjektivt.
Altså, alle kender jo også min position i den her debat, men jeg har det sådan, at jeg gerne vil forsvare levende mennesker og deres ry og rygte, men jeg forsvarer ikke en bog og noget papir.
Det kan godt være, at det rammer nogles følelser, men det rammer jo ikke billedet af dem, og det er det, jeg synes der er forskellen på racismeparagraffen og på blasfemiparagraffen.
Grunden til, at jeg ikke kan se den sammenligning, er, at med racismeparagraffen prøver vi at forsvare mennesker mod en tilsværtning, der kan skabe et forkert billede af dem i offentligheden, som kan føre til forfølgelse.
Det er noget helt andet end blasfemiparagraffen, hvor vi måske nok forsvarer nogles følelser, men altså ikke det offentlige billede af dem.
Trine Bramsen (S), 2017-04-25:
Altså, jeg må sige, og det lyder sådan lidt hårdt, til fru Zenia Stampe: Hvis hun gerne vil citere mig, eller for den sags skyld andre, så har jeg en meget klar forventning om, at hun gør det korrekt.
At begynde at lave påstande om andres citater bidrager simpelt hen ikke til noget godt i den her debat.
Så bare den opfordring til fru Zenia Stampe: Fru Zenia Stampe har også et ansvar for, at vi bevarer en ordentlig tone i debatten – og særligt når man går ud i medierne og erklærer, at man er tilhænger af det.
I Danmark har vi en dansk lovgivning – det er den, som jeg står på mål for.
Hvad man har i andre lande, må de stå på mål for.
I Socialdemokratiet kan vi virkelig ikke se, hvad det er, det bidrager med, at man brænder hellige skrifter af, og det er derfor, vi står på mål for blasfemiparagraffen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-25:
Jeg har nogle spørgsmål.
I forhold til det, vi diskuterer i dag, er vi jo enige – måske af forskellige årsager, men vi er enige om målet.
Men jeg vil høre, om ordføreren kan fortælle lidt om, hvorfor dannebrog ikke må brændes af.
Altså, jeg synes heller ikke, det er sjovt at se dannebrog blive brændt af.
Men må det ikke være de samme argumenter, der gælder – altså, at i et land, hvor man synes, der skal være den bredest mulige brug af ytringsfrihed, skal selv det at brænde dannebrog af være tilladt, ligesom man også skal kunne sige, hvad man vil, om religion og folks guder eller regioner?
Trine Bramsen (S), 2017-04-25:
Jamen jeg forholder mig til, hvordan det er i dag.
Der har vi en blasfemiparagraf, og det er den, vi diskuterer her nu, og Socialdemokratiet ønsker ikke at afskaffe den.
Hvad vi teoretisk set kunne have haft af diskussioner, hvis ikke den havde eksisteret,
Zenia Stampe (RV), 2017-04-25:
Det er jo en sjov diskussion, der sådan går lidt på kryds og tværs.
Hvad er en krænkelse?
Altså, jeg ved ikke, om jeg synes det er mere krænkende at afbrænde Koranen, end det er at sige, at folk, der bruger køller, kan smutte hjem til hulabulaland, altså der, hvor man gør det, for det gør man ikke her i Danmark.
Altså, nu prøver jeg at referere noget, som ordføreren selv har sagt tidligere, nemlig at det jo er ekstremt subjektivt, hvad der er krænkende, og hvad der ikke er krænkende.
Men det, som jeg egentlig gerne ville spørge om, var: Hvad siger det ordføreren, når det kun er fem EU-lande, som har en blasfemiparagraf?
Bruno Jerup (EL), 2017-04-25:
Så lad os prøve at tage et andet eksempel.
Da justitsminister K. K. Steincke i 1924 fremsatte sit forslag til en ny straffelov, havde han ikke blasfemiparagraffen med, og det var først, efter at der kom en Venstrejustitsminister til et par år efter, at den faktisk kom ind igen.
Så igen, hvad er egentlig Socialdemokratiets dna i det her spørgsmål?
Jeg kan måske også gå længere frem til 1973, hvor der også var en socialdemokratisk justitsminister, der også ...
Trine Bramsen (S), 2017-04-25:
Jeg vil sige, at det da er interessant, at Enhedslisten kan læse præcis ordret de eksempler op, som lobbyorganisation Justitia har peget på – ordret.
Selv dengang gik Socialdemokratiet altså ind for blasfemiparagraffen, og det undrer mig lidt, at Enhedslisten er så let påvirkelig af tidligere CEPOS-folk med den her form for lobbyisme.
Jeg kan høre, at der er lobbyorganisationer, der har været på besøg hos Enhedslisten og bidraget med en historisk gennemgang.
Den har vi også selv modtaget.
Selv dengang gik Socialdemokratiet ind for opretholdelse af blasfemiparagraffen.
Vi ville i hvert fald stadig væk have den holdning i Socialdemokratiet, at der ikke er nogen grund til, at man krænker andre mennesker unødigt.
Vi ville stadig væk synes, at det er dybt besynderligt, hvorfor man skal brænde hellige skrifter af, og vi ville stadig væk ikke synes, at det bidrager med noget som helst godt til vores debat.
Nu sagde hr. Rune Lunds partikollega før, at det netop er, fordi det er forbudt, at der er nogle, der så får lysten til at foretage afbrænding.
Sådan kunne man argumentere.
Så skulle man argumentere på samme måde med racismeparagraffen, altså at bare fordi der er en racismeparagraf, så der er nogle, der får lyst til at hovere og håne og krænke andre mennesker.
Det kan vi altså ikke se hvorfor man skal gøre.
Vi kan ikke se, at vi får et bedre samfund ved det.
Rune Lund (EL), 2017-04-25:
Jeg synes også, at det er dybt respektløst at brænde en koran af, men det spørgsmål, som jeg stillede, var: Hvis blasfemiparagraffen ikke eksisterede i dag, ville Socialdemokratiet så stemme for, at den skulle indføres?
Til det spørgsmål kan jeg sige meget klart: Nej, det ville Enhedslisten ikke.
Hvad ville Socialdemokratiet sige?
Det sidste skyldes jo, at der er en gruppe af frihedspartier i det her Folketing, som også går på tværs af, hvad der er venstre-højre i dette Folketing.
Disse frihedspartier er dog blevet noget stækket, siden Liberal Alliance gik ind i regeringen, men vi eksisterer dog stadig væk og har heldigvis en lang række ting, som vi er enige om på tværs af øvrige uenigheder.
Men det, som jeg egentlig vil spørge fru Trine Bramsen om, er: Hvis blasfemiparagraffen ikke eksisterede i dag, ville Socialdemokratiet så indføre den?
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-04-26:
Tak for det.
Bedre sent end aldrig
, hedder det.
Det kan også virke meget bureaukratisk, og det kan virke meget indviklet for beboerne, der som oftest er i en svær situation, så de ikke altid har overskud til at kende alle de her regler.
Og virkeligheden er jo, at det oftest er ganske få, der styrer beboerdemokratiet i de her almennyttige boligselskaber.
Så jeg er lidt ærgerlig over, at regeringen ikke vil støtte forslaget, for det, man ved, er jo, at afstemninger inddrager og oplyser.
Meningen fra kunstnerens side var, at det her skulle være et hjerteknojern, et kærlighedsknojern, men det blev ikke forstået på den måde.
Hvis der nu havde været sådan en afstemning forud for beslutningen, havde man haft mulighed for at forklare det, og så havde man fået et ja.
Så ville det i det lys ikke være en god idé at støtte forslaget?
Nu er der det særlige ved kunstværker i det offentlige rum, at de er offentlige, så alle, der har mulighed for at møde dem, kan komme til at kigge på dem, mens det er en ganske lille del af befolkningen og beboerne, som beslutter, at de skal have det her kunstværk.
Og det er de færreste, der så får kendskab til det, før det er for sent.
Så ville det i det lys – altså nu, hvor det er i det offentlige rum, sådan en beslutning skal udmøntes – så ikke være en god idé at lave en afstemning, så man inddrager borgerne og på forhånd er sikker på, om man vil have det eller ej?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-26:
Men så er vi ude i noget helt andet end beboerdemokratiet i boligorganisationerne, for så handler det jo pludselig ikke om, hvorvidt beboerne skal have lov til at beslutte, og i hvilket omfang de skal delegere videre til bestyrelsen eller ikke.
Så handler det om, hvorvidt det omgivende samfund i form af kommunen eller de trafikanter, som færdes der – det var sådan, jeg hørte hr. Alex Ahrendtsen – skal have mulighed for at sige nej til kunstværket, selv hvis der måtte være hundrede procents opbakning blandt beboerne i en organisation til at opsætte et kunstværk på et fællesareal.
Og det er da en ganske anden sag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-04-26:
Jeg vil gerne sige tak til ministeren for udredningen om, hvordan beboerdemokratiet er i den almene sektor, og tak for forsvaret af det beboerdemokrati, som vi har i den almene sektor.
Jeg synes, at hver gang vi har emnet oppe, afdækkes det sådan set, at boligpolitik er utrolig vigtigt.
Jeg kunne da personligt, og det er så min egen holdning, godt ønske mig, at der var et separat boligministerium, frem for at det er sådan noget, der kan flyttes rundt mellem to ministre i løbet af relativt kort tid.
Jeg håber virkelig, at de her debatter kan være medvirkende til, at man opprioriterer boligpolitik og boligdebat.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-26:
Jamen så siger jeg også tak.
Det er sjældent, man får så fine ord fra en Enhedslisteordfører, som jeg gør her, når man er liberal.
Når man er fra Liberal Alliance, er det sjældent, man får så fine ord fra Enhedslisten.
Så det er jeg glad for.
Nej, jeg synes, at reglerne på det her område fungerer, som de bør fungere.
Afdelingsmødet kan så beslutte, med hvilken detaljeringsgrad man gerne vil bestille det kunstværk.
Det kan også beslutte, at afgørelsen om de nærmere detaljer om kunstværket og bestillingen træffes af bestyrelsen.
Og det kan beslutte, at det endelige forslag til, hvad der skal stilles op af kunstværk, skal sendes til afstemning.
Der er virkelig alle muligheder på afdelingsmødet for at holde hånd i udviklingen eller delegere indkøbet af kunstværker videre til bestyrelsen.
Det er sådan, som jeg synes det skal være, og derfor synes jeg ikke, at beslutningsforslaget er rigtigt.
Britt Bager (V), 2017-04-26:
Tak for det.
Nu nævner ordføreren selv, at folketingsmedlemmer har ret til at få den her dispensation, og jeg skal bare være helt sikker på, hvad ordføreren mener.
Er det en dispensationsret, der kun skal gælde for folketingsmedlemmer, eller er det også en, der skal gælde for andre lønmodtagere?
For så kan man jo forestille sig, at de inde hos Københavns Kommune skal ansætte fem mand, der kun skal sidde og give dispensationer til folk, der bor i Jylland og har et arbejde i København.
Mener ordføreren, at det her er en dispensationsret, der udelukkende skal gælde for folketingsmedlemmer, eller skal den gælde for alle, der bor i Jylland, på Bornholm eller andre steder, altså hvor man har brug for en midlertidig bolig uden bopælspligt i løbet af ugen?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-04-26:
Jeg mener ikke, at jeg som folketingsmedlem har ret til en dispensation, men der er lavet nogle vilkår, som gør, at folketingsmedlemmer, der f.eks. bor i Jylland, får stillet en bolig til rådighed.
Man kunne også have valgt en løsning, så det var en hotelløsning.
Det havde jeg da også taget imod, hvis det var det, der var tilbuddet.
Folketinget har på et eller andet tidspunkt valgt at organisere det på den måde, at man har købt nogle boliger, som man så stiller til rådighed for os, der kommer fra Jylland.
Det er en fin ordning, men en dispensation er ikke noget, vi sådan har ret til; det er jo Københavns Kommune, som har givet en dispensation.
Der må kommunen jo finde ud af, hvad den vil.
Med hensyn til andre pendlere vil jeg sige, at jeg ikke synes, at alle har ret til sådan nogle dispensationer.
Og derfor er der ikke den her automatik, for det er jo der, problemet ligger, og det er der, den politiske forskel ligger.
Altså, vi går sådan set ind for det forslag, vi har fremsat.
Britt Bager (V), 2017-04-26:
Jeg står her med en artikel fra i dag, hvor der står: Enhedslisten sender pendlere på hotel, men freder politikere.
Her er hr. Søren Egge Rasmussen citeret for at sige, at grunden til, at politikere får stillet en bolig til rådighed, er, at vi bor i en vis afstand fra Christiansborg.
Og på journalistens spørgsmål om, hvad der så skal ske i fremtiden, om lønmodtagere så ikke skal have de samme fordele, og om løsningen for andre lønmodtagere skal være, at det kan blive krævet af dem, at de bor på hotel, udtaler Søren Egge Rasmussen: Ja, det kan blive løsningen for dem.
Det synes jeg da er fantastisk, altså at vi har en ordfører for Enhedslisten, der mener, at politikere skal have ét sæt regler, og at andre lønmodtagere ikke skal kunne have de samme goder.
Kan hr. Søren Egge Rasmussen bekræfte, at det er det, han har udtalt til TV 2/Lorry i dag?
Merete Dea Larsen (DF), 2017-04-26:
Først og fremmest vil jeg sige tak for samarbejdet.
Jeg synes stadig væk, det er et godt forslag, vi er med på.
Jeg hørte blot ikke hr. Søren Egge Rasmussens holdning til det ændringsforslag, som Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti jo kommer til at stille, så I også ser det på skrift.
Jeg har så også tidligere sendt noget lignende på skrift til ordføreren.
Jeg hørte hr. Søren Egge Rasmussen holde fast i, at har han ret i, at der er et hul.
Hvis nu han tog fejl – det sker jo; vi kan alle sammen tage fejl – ville det så ikke være ganske harmløst at gå med på det ændringsforslag, som vi stiller?
For man kan sige, at hvis hr. Søren Egge Rasmussen har ret, vil det jo være ligegyldigt med det ændringsforslag, den tilføjelse, der kommer, men skulle det vise sig, at hr. Søren Egge Rasmussen ikke har ret, jamen så giver tilføjelsen altså lige en smutvej uden om, hvor vi siger, at så behøver vi ikke at lovgive om noget, som allerede er eksisterende.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-04-26:
Jeg er helt åben over for det, hvis man under udvalgsarbejdet kommer frem til, at det her forslag ikke er nødvendigt, for så vedtager man det selvfølgelig ikke.
Så derfor er jeg da helt åben over for det ændringsforslag, der er stillet.
Det kunne også være, at den udvalgsbehandling, vi kommer frem til, gør, at vi skal skrive en anden betænkning, som er mere omfattende end det beslutningsforslag, som vi har lavet i fællesskab.
Altså, vi har jo haft en forudgående debat, hvor der er et problem, der er blevet synligt via pressen, og så har vi formuleret et beslutningsforslag, som kan løse det problem.
Og viser det sig, at kommunen allerede har virkemidler, jamen så er det jo fint at ændre på forslaget og gøre kommunerne opmærksom på, at de i forvejen har den mulighed.
Roger Matthisen (ALT), 2017-04-26:
Tak for det, og tak for vores fælles ordførertale, og også tak for samarbejdet.
Lige en præcisering, fordi ordføreren står der jo som ordfører for forslagsstillerne, og jeg blev lidt i tvivl i forhold til hele pendlingsdelen.
Vi forholder os i hvert fald til forslaget om, hvorvidt der er et hul eller der ikke er et hul, men jeg kan ikke rigtig tilslutte mig, at vi skal finde andre løsninger.
Jeg synes, det er nogle gode kreative løsninger, som ordføreren foreslår, men vi må også adskille det og sige, at det ikke er en del af forslagsstillernes arbejde.
Det håber jeg at ordføreren er med på.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-04-26:
Jeg er ganske enig med hr. Roger Matthisen i, at forslaget er, som det er.
Jeg reflekterede bare lidt over den debat, som vi har haft her i Folketingssalen i forbindelse med behandlingen af beslutningsforslaget.
Det er helt korrekt, at beslutningsforslaget udelukkende er målrettet at lukke et hul i boligreguleringsloven, og hvis det er sådan, at det hul er mindre, end vi troede, da vi skrev formuleringerne, eller at det ikke er der, så må vi jo komme frem til at lave en betænkning, som forholder sig til virkeligheden.
Det er helt korrekt, at de kreative løsninger, der skal løse alle problemer for samtlige pendlere i Danmark, ikke er en del af beslutningsforslaget, men det er jo en del af den ramme, der er derude, og som er med til at gøre, at problemet nok er større i nogle større byer.
Roger Matthisen (ALT), 2017-04-26:
Lad os tænke ud i et fremtidsscenarie, hvor der er mere og mere centralisering af den arbejdskraft, der er, og så er det pludselig måske 20 pct. af boligerne, som er ejet af pendlere, og så vil jeg også sige, at vi er nødt til at finde nogle nye kreative løsninger.
Så tak til ordføreren for i hvert fald at bringe det på bane, også her i debatten.
Merete Dea Larsen (DF), 2017-04-26:
Nu kan jeg se, at ministeren ligefrem blev helt befippet.
Jeg bliver nødt til lige at præcisere, at det, hr. Alex Ahrendtsen mente, selvfølgelig er boligafdelingen og ikke hele det omkringliggende samfund.
Vores holdning til beboerdemokrati er jo, at beboere i højere grad ville føle sig involveret, hvis der kom flere af de her afstemninger, for det er ikke nogen hemmelighed, at når vi har afdelingsbestyrelser – faktisk bestyrelser generelt i alle sammenhænge – så er der altså desværre en begrænset opbakning, og vi bliver nødt til at finde nye metoder til hele tiden til at holde det her i live og prøve at få folk til at engagere sig mere og holde sig orienteret om, hvad der foregår.
Man ser altså i andre lande, at det her med afstemninger har en effekt, så folk sætter sig ind i det.
For dem, der er for, og dem, der er imod, går rent faktisk ud og argumenterer for deres sag, og pludselig bliver folk meget mere oplyste om, hvad der foregår.
Og det her er jo blot et eksempel på det.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-26:
Jamen jeg tror da bestemt, at det kan være en rigtig god idé at have en afstemning blandt alle beboerne, når man vælger at opstille et stort kunstværk – også et opsigtsvækkende kunstværk – på fællesarealerne.
Det synes jeg i så tilfælde at man skal beslutte på afdelingsmødet at man vil gøre.
Men hvis man beslutter på afdelingsmødet, at man ikke vil have det til afstemning, så synes jeg ikke, at vi her fra Christiansborg skal pålægge dem, at der er bestemte typer af beslutninger, som skal ud til beboerafstemning, hvis beboerne på afdelingsmødet ikke ønsker, at det skal være sådan.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-04-26:
Venstres ordfører synes, at det er formynderisk at inddrage beboerne.
Kunne man ikke vende det om og sige, at det er formynderisk, at det er en ganske lille bestyrelse, der på vegne af en hel blok afgør, hvad der skal stå i det offentlige rum af kunst?
Britt Bager (V), 2017-04-26:
Jeg vil sige til hr. Alex Ahrendtsen, at det er en lille fordrejning af mine ord at sige, at jeg synes, det er formynderisk at inddrage beboerne, for beboerne er allerede inddraget.
Beboerne har nemlig valgt, hvem beboerne gerne vil have i bestyrelsen, og bestyrelsen har så ret til at beslutte, enten hvilken kunst der skal købes, eller om man ønsker at inddrage beboerne igen i beslutningen om at indkøbe kunst.
Dér, hvor jeg tror vores uenighed egentlig er i det her, er i forventningerne til beboerne.
Jeg er af den opfattelse, at der ikke er ret mange beboere, der har overskud til at deltage i det her arbejde eller har overskud til at stemme om, hvorvidt det skal være den ene eller den anden skulptur.
Og efter min mening er det sådan, at hvis man vil have ret til at bestemme, har man altså også pligt til at yde, og det synes jeg også gælder i beboerdemokratiet.
Altså, vil man have den rettighed, det er at bestemme, hvad det er for noget kunst, man skal have, jamen så kan man yde en indsats i bestyrelsen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-04-26:
Jeg synes egentlig, at fru Britt Bager modsiger sig selv lidt, når hun siger, at beboerne ikke har overskud til at deltage i sådan en afstemning.
Men når de ikke har overskud til at deltage i en afstemning, har de da slet ikke overskud til at blande sig i det repræsentative beboerdemokrati.
Handler det ikke bare om, at Venstre – og for så vidt også Socialdemokratiet – ikke kan lide at spørge borgerne, fordi man hellere vil beslutte på alles vegne, hen over hovedet på dem?
Er det ikke det, som det i bund og grund handler om?
Man er bange for folket, man er bange for beboerne, man er bange for den almindelige mands holdning.
Britt Bager (V), 2017-04-26:
Nu bliver jeg simpelt hen nødt til at præcisere over for hr. Alex Ahrendtsen, at det hverken er Venstres ordfører eller Socialdemokratiets ordfører, der bestemmer hen over hovedet på folk, for de folk her har valgt dem, der skal sidde i bestyrelsen.
Det er hverken mig eller Socialdemokratiets ordfører, der vælger, hvem der skal sidde i den enkelte afdelingsbestyrelse – det er beboerne.
Derfor er beboerne allerede repræsenteret på samme måde, som når folk på Fyn har valgt hr. Alex Ahrendtsen til at repræsentere deres interesser her i Folketinget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-04-26:
Vi har jo et beboerdemokrati derude i den almene sektor, som ministeren tidligere har redegjort meget dækkende for hvordan fungerer.
Det er sådan, at der er en vedtægt for en afdeling.
Der er en standardvedtægt, som sådan set præciserer, hvad det er for en kompetence, som et afdelingsmøde har, og hvad det er for en kompetence, man overlader til en bestyrelse.
Så har man en beslutningsproces om budgetter, og man kan have beboere, der stiller ændringsforslag til budgetter; man kan have beboere, som stiller forslag, som bliver behandlet; man kan have afdelinger, som nedsætter udvalg, som kan overtage kompetence til alt lige fra at arrangere udflugter og fælles aktiviteter i afdelingen til at drive nogle fælleshuse, eller hvad det kan være.
Så der er et beboerdemokrati derude, der udmøntes på forskellig vis.
Det, som Dansk Folkeparti her har fremsat forslag om, er sådan set noget, der vedrører almene boligselskabers investeringer i kunst og anden udsmykning af fællesarealer m.v.
Det er godt nok en omfattende detailregulering, som man her lægger op til.
Hvis det så er sådan, at man i en afdeling har et udvalg, der har ansvar for nogle udearealer og gerne vil etablere et pænt staudebed, er det så noget, som skal ud til beboerafstemning?
Eller ville Dansk Folkeparti acceptere, at der kan være en afdeling, der har valgt at have sin drift på en bestemt måde, og hvor man i fællesskab har truffet nogle beslutninger og uddelegeret noget kompetence – det kan så også være, at det er kompetence til at indkøbe noget kunst, som kan være udendørs eller i et fælleshus?
Der er også nogle boligforeninger, der har nogle kunstmidler, som afdelingen kan søge.
Der er nogle steder, hvor man ligesom har struktureret det, at der kan opstilles kunst i en boligforening, og hvor det er et kendt fænomen.
Jeg synes ikke, der er nogen grund til at beslutte mere om, hvordan man skal regulere kunstindkøb i den almene sektor, og det er på den baggrund, at Enhedslisten ikke kan tilslutte sig beslutningsforslaget.