Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-05-10:
Tak for det, formand.
Tak til alle ordførere for jeres bemærkninger og også de implicitte spørgsmål, der er blevet stillet her fra talerstolen.
Ophavsretsloven er en vigtig grundpille i vores samfund i forhold til skabelse og beskyttelse af kunst og kultur, og det lovforslag, som vi behandler i dag, handler om den rette balance mellem rettighedshavere, brugere af rettigheder og borgere i forhold til adgang til ophavsretligt beskyttet indhold og incitament til at skabe nyt indhold.
Det skal ses i lyset af den hastige teknologiske udvikling, som konstant udfordrer og beriger den måde, som vi som danskere skaber og bruger og forbruger kulturelt indhold på.
Den teknologiske udvikling har ændret vores samfund, og det er vigtigt, at den ophavsretlige regulering følger med udviklingen og tilpasses de nye måder, som indholdet bruges på nettet på.
Med andre ord har det her lovforslag, vi sidder med, stor betydning for dansk kulturliv.
Det skal være med til at tilpasse visse centrale undtagelser til ophavsret og digitale grænseoverskridende miljøer, forbedre licenspraksisser og sikre bredere adgang til indhold og ikke mindst opnå en velfungerende markedsplads for ophavsret.
Lad mig kort opridse lovforslagets hovedmål, som er at gennemføre de resterende dele af DSM-direktivet vedrørende modernisering af ophavsretten set i lyset af udviklingen af digitale teknologier og især adgangen til at tilgå ophavsretligt beskyttet materiale via nettet; at give skabende og udøvende kunstnere bedre kort på hånden i forhold til de aftaler, de indgår med producenter og streamingtjenester; at give en bredere adgang for bl.a. biblioteker og museer til at gøre brug af materiale, f.eks. plakater, bøger og tidsskrifter fra deres samling, der ikke længere kan købes; at sikre den danske model med aftalelicens og dermed gøre det nemmere at opnå tilladelse til masseudnyttelse af beskyttet materiale som tekster, billeder og musik med mange involverede rettighedshavere.
Forslaget gør det også muligt at bruge indhold digitalt i undervisningen på f.eks. elektroniske whiteboards og for forskere at bruge teknologien lettere til at lave forskning ved at søge i store mængder data og tekst.
Nu har jeg stået og meget tekstnært gjort rede for, hvad lovforslaget indeholder.
Jeg har også et par bemærkninger, jeg gerne vil dele med Tingets ordførere og øvrige medlemmer, ud over det mere lovnære indhold.
Det her lovforslag er muligvis det mest komplicerede, jeg har set i min tid som politiker her på Christiansborg.
Der sidder ordførere blandt os i dag, der har en markant bredere erfaring, end jeg har, men jeg tænker alligevel, at nogle vil nikke – og jeg kan se, at det allerede sker nu – genkendende til, at det ikke er nemt.
Alt sammen synes jeg er gået på ganske opløftende vis, og der har været en rigtig god dialog.
Jeg er jo som minister og på vegne af regeringen presset af Europa-Kommissionen til at ekspedere sagen, så hurtigt det overhovedet lader sig gøre.
Og i det øjeblik jeg bliver opmærksom på, at vi er underlagt et bøderegime på baggrund af den store forsinkelse, sætter jeg arbejdet i gang og involverer Tingets ordførere og partier, så hurtigt det lader sig gøre.
Det er jo ikke sådan, at man ifører sig den gule førertrøje ophavsretligt og vinder kongeetapen på Alpe d'Huez i forhold til rettighedslovgivning med det her lovforslag, men det er til gengæld solidt og bringer os i hvert fald op foran gruppettoen.
Hr. Søren Søndergaard spørger så ind til, hvor revisionsbestemmelsen i lovgivningen er, fordi han ligesom mange andre ordførere tænker, at der måske er behov for at forbedre og opdatere lovgivningen, sådan at vi ikke alene indtager den gule førertrøje, men også kommer først.
Den har jeg ikke skrevet ind direkte, men jeg forestiller mig – og når jeg siger det så direkte her, er det jo også et løfte til Tinget – at vi, når vi kommer tilbage fra sommerferien, mødes i ministeriet og sammen fastlægger en plan for, både hvordan vi inddrager de interessenter, der måtte have ændringsforslag, vi finder interessante, og jeg forestiller mig, at der er flere, og på hvilke områder vi kan udvide og forbedre det allerede gode lovgrundlag, der ligger her.
Derudover hilser jeg altid både ændringsforslag og spørgsmål velkommen.
Både hr. Mikkel Bjørn, hr. Søren Espersen og fru Charlotte Broman Mølbæk har nævnt forskellige muligheder for at fremsende både forslag og uddybende spørgsmål, og dem tager vi selvfølgelig gerne imod.
Jeg vil også gøre Tingets ordførere opmærksom på, at lovforslaget i høringsrunden har ændret karakter, bl.a. i forhold til den danske aftalemodel, hvor man måske lidt for direktivnært var ved at gøre op med en aftaleform vedrørende engangsbetaling.
Man kan f.eks. forestille sig, at man kort kommer ind i et musikstudie og indspiller en lille del af et nummer.
Det er normalt honoreret ved en engangsbetaling, og det ville en alt for direktivnær implementering af lovforslaget sætte en stopper for.
Det har vi løsnet op på en måde, hvor en aftalemodel, der i Danmark har været velfungerende gennem mange år, stadig væk er velfungerende, men hvor vi samtidig bevarer kunstnernes mulighed for at opnå en fair betaling og ikke gør det til en gældende praksis.