runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-09:
Det er jo nok den balance, vi er lidt uenige om, justitsministeren, jeg og Alternativet.
I Alternativet mener vi, at lovforslaget rejser en række bekymringer, bl.a. i forhold til den tendens til mere og mere overvågning, vi ser, og den er jo muliggjort af digitalisering og teknologiens udvikling.
Jeg vil egentlig gerne her til en start gå længere ned ad det mere konkrete spor, der handler om pressefrihed og kildebeskyttelse.
Hvis PET kan få adgang til data fra f.eks. sundhedsvæsenet, skattemyndighederne og sociale systemer alene med henvisning til forebyggelse, kan det jo også inkludere personer, der kontakter journalister.
Det er whistleblowere og embedsfolk, altså kilder med alvorlige oplysninger om f.eks. magtmisbrug.
Institut for Menneskerettigheder har advaret om, at netop denne her brede adgang kan skabe en såkaldt chillingeffekt, hvor folk simpelt hen lader være med at kontakte pressen i frygt for overvågning.
Det truer jo ikke bare kilderne, men det turde jo også den kritiske demokratiske samtale og ytringsfriheden som et generelt begreb.
Så mit spørgsmål er: Mener ministeren, at man med det her lovforslag har sikret stærk nok beskyttelse af journalisters kilder og ytringsfriheden, og hvorfor har man ikke som i andre lande skrevet eksplicitte undtagelser for presse-og kildebeskyttelse ind i i loven?
Peter Hummelgaard (S), 2025-04-09:
Tak for ordet, og tak endnu en gang til spørgeren for spørgsmålet.
PET har til opgave at forebygge, efterforske og modvirke forbrydelser mod statens selvstændighed og sikkerhed.
Den teknologiske og samfundsmæssige udvikling påvirker PET's arbejdbetingelser.
Det medfører et behov for, at vi løbende ser på, om PET har de rigtige arbejdsredskaber.
Det gjorde vi med evalueringen af PET i 2022.
En af de ting, der blev peget på i alt vil evalueringen, var et behov for, at lovgivningen har defornødne muligheder og rammer for, at PET kan arbejde data- og analysebaseret.
Det lovforslag, der blev sendt i høring i februar, har bl.a. til formål at rette op på det og sikkre, at der er klare retlige rammer for PET's muligheder for at arbejde med større mængder data.
Lovforslaget skal ses i tæt sammenhæng med den væsentlige styrkelse af tilsynet med efterretningstjenesterne, der var første led i implementeringen af evalueringen af PET-loven, og som Folketinget vedtog sidste år.
For det er klart, at det er helt centralt, at vores efterretningstjenester har de rigtige arbejdsredskaber.
Men det er jo mindst lige så centralt, at de juridiske rammer omkring arbejdsredskaberne og ikke mindst også tilsynet med PET er tilstrækkelig robust, og at der selvfølgelig også er den rigtige balance.
Det mener jeg faktisk er tilfældet, både med det lovforslag, der er sendt i høring., og med den styrkelse at tilsynet med PET, som vi vedtog sidste år.
Jeg ser frem til den videre debat om lovforslaget her i Folketinget, når det bliver fremsat inden længe.
Tak for ordet
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-09:
Hvad er ministerens holdning til den kritik, som både Institut for Menneskerettigheder og Justitia har rejst har rejst af regeringens forslag om øgede beføjelser til PET, herunder bekymringen for, at forslaget vil føre til omfattende og uforholdsmæssig masseovervågning, som vil medføre selvcensur og true journalisters kildebeskyttelse?
Så ministeren mener, at Institut for Menneskerettigheder tager fejl i deres kritik og i deres bekymring over den manglende lovhjemmel?
Er det det, jeg hører ministeren sige?
Mener ministeren ikke – det spurgte jeg også om i mit første opfølgende spørgsmål – at det ville være mest rigtigt og tryggest for både ministeren og for os borgere, at man ligesom får undersøgt, om den her kritik er berettiget, altså at der mangler den her lovhjemmel?
Peter Hummelgaard (S), 2025-04-09:
Jeg tror, det er meget vigtigt lige at holde sig for øje, hvad det er for et værktøj, vi nu i en forsøgsperiode har givet Københavns Politi mulighed for at anvende.
Det er et værktøj, der – og jeg beklager, at jeg udtrykker det på engelsk – kan crunche store mængder billeder og videomateriale med henblik på at ansigts- og objektgenkende i eftersøgningen af mistænkte osv.
Det erstatter det, at der sidder mange politibetjente og går det igennem manuelt.
Det vil sige, at der i forhold til at indhente videomaterialet allerede er klare juridiske rammer omkring det.
Der er ikke tale om ansigtsgenkendelse i realtid.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-09:
Men nu er der jo bare forskellige holdninger til, om der mangler lovhjemmel eller ej.
Jeg kan så høre på ministeren, at ministeren ikke mener, at der mangler lovhjemmel.
Ministeren er så klar til at kigge på det, hvis det bliver nødvendigt på et tidspunkt, altså hvis politiet, som jeg hører det, begynder at bruge det i videre omfang.
Men vil det ikke være mere rettidig omhu, hvis man nu gik i gang med at kigge på at lave en klar og præcis lovhjemmel, så man var helt sikker på, hvad grænserne er, og hvordan vi overholder proportionaliteten, altså alle de her ting, som der jo bliver rejst kritik af?
Peter Hummelgaard (S), 2025-04-09:
Jeg noterer mig, at Institut for Menneskerettigheder vurderer, at der bør indføres en udtrykkelig lovhjemmel i politiloven eller retsplejeloven, og at brugen af ansigtsgenkendelse til kriminalitetsbekæmpelse på offentlige steder bør begrænses til situationer, hvor det er strengt nødvendigt og også står mål med kriminalitetens alvor.
Som jeg allerede har tilkendegivet, er politiet underlagt de generelle regler i retshåndhævelsesloven, og det betyder bl.a., at politiet skal foretage en streng nødvendighedsvurdering, og at anvendelsen af ansigtsgenkendelsesteknologi skal leve op til de grundlæggende principper om bl.a. god databehandlingsskik og også proportionalitet.
Og som jeg også tidligere har tilkendegivet – og som jeg også sagde lige før – skal der, hvis man vil udvide det her og bruge det mere systematisk, gøres relevante juridiske, praktiske og også principielle overvejelser omkring det.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-09:
Tak til ministeren for svaret.
Grunden til, at jeg stiller det her spørgsmål nu – det har jo været debatteret før – er, at Institut for Menneskerettigheder udgav en rapport i sidste uge, hvor de endnu en gang fremførte den her kritik af den manglende lovhjemmel.
De mener, at der mangler klare rammer og præcise grænser for brugen af ansigtsgenkendelse.
Det kunne jo f.eks. være en hurtigtarbejdende ekspertgruppe.
Jeppe Bruus (S), 2025-04-09:
Ja, jeg arbejder ret intensivt med at finde en måde at løse nogle af de problemer, som ulven giver os.
For det første arbejder jeg på, som vi lige har været inde på, at ændre beskyttelsesstatus på europæisk plan, så det overhovedet bliver muligt at regulere ulven.
For det andet er jeg i gang med at finde ud af, om vi kan ændre den definition af problemulv i Danmark, som også er strengt bundet af, hvad vi kan i forhold til europæiske regler, så vi får nogle flere muligheder for at bortskræmme og regulere ulven, også der, hvor den løber ind i byen.
For det tredje vi kigger på, hvordan det er, vi arbejder med ulvesikrede hegn og med at beskytte de får, vi har, og de husdyr, vi har, og det er jeg i dialog med fåreavlerne omkring.
For det fjerde er jeg i dialog med vildtforvaltningen.
I går aftes satte vi de sidste rævelys op rundt omkring Oksbøl for at finde ud af at bruge forskellige metoder til at bortskaffe ulven.
Så jeg har arbejdet intensivt på rigtig mange parametre for at sørge for, at ulven ikke volder problemer der, hvor mennesker bor.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-09:
Det er jo meget godt, og det er jo dejligt, at man arbejder med tingene og man prøver at gøre noget.
Rævelygterne kan jeg have min tvivl om.
Det synes jeg helt bestemt jeg kan huske jeg læste en artikel om for nylig, men det er ikke så meget det spørgsmålet, går på.
Jeg har forstået, at man arbejder med at kigge på at ændre nogle regler her, men gør regeringen sig slet ikke nogen tanker om, hvor stor en bestand af ulve man mener der er acceptabel, når vi så kommer frem til, at vi må regulere på bestanden?
Thomas Danielsen (V), 2025-04-09:
Nu kommer der jo en udvalgsbehandling, og jeg bistår naturligvis med alle de informationer og bidrag, jeg kan komme med her.
Jeg vil bare sørge for at levere det, som Folketinget ønsker at der bliver leveret.
Sara Emil Baaring (S), 2025-04-09:
Tak for det.
Mikrofonen skal som sædvanlig lige lidt ned.
Men tak for ordet, og lad mig starte med at sige, at vi i Socialdemokratiet er helt enige i, at leg er vigtigt.
Børn skal have frihed til at lege og bruge deres krop og fantasien og være sammen med andre børn, både i skolen og i fritiden.
Og det er legen, som er vigtig for rigtig mange af de sociale kompetencer, som kan opstå i en leg.
Det anerkender vi fuldt ud, men vi bakker ikke op om det her konkrete beslutningsforslag, og det gør vi ikke, fordi vi mener, at det her er en opgave, som løses bedst lokalt.
Det er ikke Christiansborg, der skal detailstyre, hvordan grundejerforeninger, kommuner og boligforeninger skal indrette deres veje og fællesarealer.
De Radikales forslag indeholder nogle fine intentioner, men de går efter vores mening lige lidt for langt i forhold til at trække beslutningerne op på et statsligt niveau, hvor det i stedet bør ligge i kommunerne og civilsamfundet.
Vi tror på, at den enkelte kommune i samarbejde med borgerne bedst ved, hvor og hvordan børn skal have plads til at lege.
Vi er for leg, men vi er ikke for Christiansborgstyret leg.
Og det er allerede i dag muligt at etablere legeområder og bilfri zoner, hvis det giver mening lokalt, og det er der nogle redskaber i værktøjskassen til.
Og vi ser hellere, at vi støtter op om at bruge de eksisterende muligheder frem for at indføre landsdækkende regler og kampagner, som risikerer at trække unødige administrative krav og forventninger ned over kommunerne.
Vi anerkender behovet for at skabe gode rammer for leg og bevægelse, men vi synes, at det kræver en lokal løsning og ikke en topstyret kampagne fra Transportministeriet.
Til gengæld vil jeg rigtig gerne kvittere De Radikale for at rejse den her vigtige debat.
Hvordan skaber vi mere rum for leg i børns liv?
Hvordan understøtter vi børns trivsel, også uden for skærmen?
Det er vigtige spørgsmål, og det er en diskussion, som vi rigtig gerne deltager i, og det kan jeg høre transportministeren også gør, men det skal ske med respekt for det kommunale selvstyre og med blik for, hvad der fungerer i praksis.
Tak for ordet.
Lotte Rod (RV), 2025-04-09:
Tak for talen.
Jeg er jo helt enig i, at det handler om at give mere frihed lokalt.
Det er også derfor, at forslaget konkret går på at fjerne nogle af de barrierer, der er, for at kunne gøre det.
Derfor er jeg glad for, at ministeren også i dag tilkendegiver, at han gerne vil arbejde videre med det.
Og derfor vil jeg bare foreslår Socialdemokraterne, at vi prøver at arbejde videre på en fælles tekst.
Sara Emil Baaring (S), 2025-04-09:
Jeg tænker, at der skal være et rigtig grundigt udvalgsarbejde, og det ser vi frem til.
Anni Matthiesen (V), 2025-04-09:
Tak for ordet.
Som både tidligere ordførere og for den sags skyld også ministeren har været inde omkring, behandler vi i dag et beslutningsforslag, som Radikale Venstre har fremsat – og tak for det.
For forslaget rejser selvfølgelig en vigtig debat, som vi også i Venstre går meget op i.
Der er brug for, at børn rent ud sagt har plads og tid, ikke mindst til også at kunne lege og bevæge sig.
Leg og bevægelse er i det hele taget afgørende for børns udvikling, og det tror jeg at alle os, der er forældre, godt er klar over.
Men vi må også huske, at vejens funktion jo selvfølgelig først og fremmest er at sikre, at vi kan komme fra a til b i vores hverdag.
Så vil jeg også sige, at jeg måske hører til en af dem, som er lidt heldig.
Det kan jeg især mærke, jeg får understreget i dag.
For jeg bor jo i en landsby, hvor der virkelig er plads til leg, og hvor man helt bevidst lokalt har bygget legepladser steder, hvor børnene frit kan lege, og hvor forældrene for den sags skyld også deltager aktivt.
Midt i vores landsby er der bygget en kæmpe legeplads, hvor rigtig mange børn og også unge mennesker har mulighed for at være aktive.
Jeg kan også sige, at vi bl.a. har valgt at skabe en naturcampingplads, hvor man frit kan booke sig ind, hvor der er bålhytter, og hvor man kan overnatte og bage snobrød, hvis det er det, man har lyst til.
Så lokalt er der jo heldigvis, vil jeg også godt sige i min tale, mange steder, hvor man faktisk sammen med det frivillige foreningsliv skaber nogle gode rammer for børns leg.
Så kan jeg måske lidt drillende her mod slutningen sige, at der også kan være villaveje, hvor jeg måske ikke synes det ville være rimeligt at sige: Her kan man bare lege løs.
Der kan være steder, hvor jeg tænker, at måske endda også forældrene selv ville fraråde, at børnene løb og legede om aftenen osv., fordi der måske er lidt for meget trafik.
Derfor kan jeg også til slut sige, at vi fra Venstres side afviser, at der skal laves en landsdækkende kampagne om leg på vejen, fordi vi mener, at det simpelt hen er lokalt, at man skal skabe de her ting, fordi det også kan være forskelligt fra by til by, fra landsby til landsby og for den sags skyld fra vej til vej.
Lotte Rod (RV), 2025-04-09:
Tak for talen og for det store engagement i de levende lokalsamfund.
For noget af det, som jeg er inspireret af, er jo de erfaringer, vi har gjort os med frihedsforsøgene i daginstitutioner og skoler, hvor det jo i virkeligheden viste sig, at det var ret få regler, man i virkeligheden havde brug for at være fri fra; det var selve ejerskabet og fornemmelsen af frihed, der satte en masse i gang.
Derfor har jeg kigget på, at vi jo laver kampagner for at få folk til at cykle.
Det er stadig væk lokale kampagner, men det er jo noget, vi understøtter nationalt, og på samme måde kunne jeg godt drømme om at man lavede noget henvendt til grundejerforeninger, fordi det at få ejerskabet og diskussionen lokalt ville føre til en opblomstring.
Anni Matthiesen (V), 2025-04-09:
Jeg vil sige, at jeg jo synes, det er fint nok, hvis der er nogen, der finder nogle penge nogle steder til at lave nogle kampagner.
Det kan jeg også sagtens se det fornuftige i, men jeg synes bare ikke, at det er noget, vi fra statens side simpelt hen skal øremærke penge i Transportministeriet til, at de nu skal ud at lave kampagner på det her område.
Jeg vil jo nærmere sige, at jeg måske synes, fru Lotte Rod så skulle kontakte Kommunernes Landsforening, hvis det er, at de kan inspirere kommunerne til at tage ved lære af hinanden.
Lotte Rod (RV), 2025-04-09:
Tusind tak for talen og tak for imødekommelsen af at prøve at undersøge de her regler.
Og derfor vil jeg også bare sige, at så synes jeg, vi skulle prøve at lande en fælles tekst, sådan at vi arbejder videre i det her spor sammen.
Så tak for det.
Anni Matthiesen (V), 2025-04-09:
Jeg bad om ordet for lige at rette det, som ordføreren siger fra talerstolen, nemlig at det her forslag er udgiftsneutralt.
Altså, der er jo skrevet ind, at man forventer, at den her landsdækkende kampagne skal finansieres inden for Transportministeriets eksisterende rammer.
Så forslagsstillerne har anerkendt, at hvis man skal lave sådan en kampagne, kommer det til at koste penge.
Er det ikke korrekt?
Theresa Berg Andersen (SF), 2025-04-09:
Det er korrekt, men jeg mener også, at det her kan laves udgiftsneutralt.
Når jeg står her og appellerer til, at ministeren måske sender en hilsen ud til vores kommuner, så ved jeg, at når sådan noget som det her lander på et kommunebord – og bl.a. der, hvor jeg selv har været daginstitutionsleder – med sådan en opfordring, så griber kommunerne den, og det behøver da ikke koste dem mange basører at føre det her ud i livet.
Så her er alle tiders mulighed for at sende noget ud, der ikke behøver koste bunkevis af penge.
Anni Matthiesen (V), 2025-04-09:
Det er fint, at ordføreren tilpasser det ved at sige, at det ikke behøver koste bunkevis af penge.
Theresa Berg Andersen (SF), 2025-04-09:
Jeg tør stadig væk godt at stå ved, at det her kan laves udgiftsneutralt.
Der bliver ikke tale om bunkevis af penge, for jeg tror faktisk, at det her kan gøres udgiftsneutralt.
Karina Adsbøl (DD), 2025-04-09:
Jamen det er faktisk lidt af det samme.
Nu taler ordføreren jo ikke under ministeransvar, endnu i hvert fald, men netop i forhold til det udgiftsneutrale ved alle, der er valgt til Folketinget, i hvert fald, at det koster noget at køre en kampagne; det kan i hvert fald ikke gøres udgiftsneutralt.
Så noget vil det jo koste.
Så er det også nemt nok at fremsætte forslag, men så ikke anvise finansiering ud over at sige, at det må Transportministeriet betale inden for den eksisterende ramme.
Så det er simpelt hen bare lige for at høre, om ordføreren mener, at det er fuldstændig udgiftsneutralt, og om ordføreren går ind for, kan man sige, i forhold til det økonomiske, ikke at finansiere forslag, men at henvise til Transportministeriets økonomiske ramme.
Theresa Berg Andersen (SF), 2025-04-09:
Jeg anerkender da, at det koster at få en minister til at sende det her brev ud, men jeg mener faktisk ikke, at det koster så meget i implementeringen, når den her mail skal sendes ud som en opfordring til at oplyse om de regler, der ligger på området, så det her bliver muligt.
Jeg mener bare, at vores minister skal gå fuldt ud efter det her.
Karina Adsbøl (DD), 2025-04-09:
Tak for det.
Jeg måtte lige kigge en ekstra gang, da jeg læste det her forslag om, at vi skulle sende børnene ude på vejene og lege.
Jeg tænker, at det da virker lidt skørt.
Jeg er helt enig i, at leg er godt for børn, men jeg synes, at det signal, der bliver sendt, er ret forkert, når man snakker om veje, for veje er jo noget, bilerne kører på.
Dermed ikke sagt, at man ikke på en rolig villavej – og det har jeg også selv gjort som barn – kan være ude på fortovet og lave et eller andet.
Men jeg synes bare, at det virker lidt underligt, frem for at man så har grønne områder og andre steder, hvor børn trygt kan være.
Jeg synes jo, man skal tænke på, at der også er noget, der hedder redningskøretøjer, der er noget, der hedder brandbiler, og der er også noget andet, som skal frem.
Så kan man jo godt forestille sig, at hvis der skete et uheld med et af redningskøretøjerne, fordi børnene skulle lege ude på vejen.
Det her forslag handler jo om, at Radikale vil afbureaukratisere der, hvor national lovgivning begrænser legens vilkår lokalt.
De vil lempe reglerne om det, så man kan muliggøre, at eksisterende villaveje kan markeres som legegader, ved at man maler vejen i en afvigende farve.
Alle de ting synes jeg at der er mulighed for nogle steder i dag, hvor folk selv har sat skilte op, så man i hvert fald kan se, at man skal være opmærksom på, at der er børn, der leger der.
Men jeg tænker bare lidt på, om det her forslag så også kommer i kølvandet af, at man efterhånden ikke kan sende børnene i skoven længere på grund af faren for ulve – det snakkede jeg også lige med en ordfører om – og de kommer også på villavejene nu, jamen altså.
Og ikke nok med det, så skal børn ud og lege på vejene.
Nej, jeg synes, det er rigtig godt med leg, og der er der også mange villahaver, man kan anvende til leg, og de grønne områder, men i udgangspunktet må det være sådan, at vejene skal man passe lidt på med.
Jeg synes simpelt hen, det sender et uheldigt signal.
Jeg forstår, at ordføreren er rigtig glad for leg, og det er også rigtig godt, og det er jeg også – jeg er også glad for leg – men vejene er som udgangspunkt til bilerne.
Så i Danmarksdemokraterne kan vi ikke støtte det her forslag, netop også i forhold til at man skal tænke på, at vores redningskøretøjer og ambulancer og brandbiler også skal kunne komme sikkert frem uden at risikere at køre legende børn over.
Med disse ord siger vi nej tak til det her forslag.
Anni Matthiesen (V), 2025-04-09:
Tak for det, formand.
Da Venstres transportordfører desværre er optaget andetsteds, har jeg lovet at formidle Venstres holdning til det her lovforslag.
Formålet med lovforslaget er at udmønte dele af den politiske aftale om »Infrastrukturplan 2035«, og lovforslaget bemyndiger transportministeren til at udbygge rute 9 ved Nørreballe og etablere en tunnel under Marselis Boulevard i Aarhus.
Lovforslaget bemyndiger endvidere transportministeren til at anlægge og omlægge diverse lokale veje og stier i forbindelse med de føromtalte projekter.
Desuden bemyndiges Transportministeriet til i forbindelse med anlægget af en tunnel under Marselis Boulevard i Aarhus at anlægge støjafskærmning ved Stavtrup ved Aarhus Syd Motorvejen.
Støjafskærmning vil bl.a. bestå af en støjvold, som etableres med overskudsjord fra anlægget af tunnellen.
Venstre glæder sig over infrastruktur, der binder landet bedre sammen.
Projektet ved Nørreballe aflaster byen for gennemkørende trafik og støj og har været efterspurgt i lang tid.
Tunnellen under Marselis Boulevard etableres for bl.a. at betjene Aarhus Havn, Danmarks største containerhavn, og der skabes en mere direkte forbindelse via gennemgående statsvej fra Aarhus Syd Motorvejen til havnen, og det er der brug for.
Allerede i dag kører mange biler og lastbiler nemlig til og fra Aarhus Havn, og det er på den måde, at den udvikling forventes at fortsætte.
Så vi skylder også Aarhus og naboerne at handle på denne udvikling.
Venstre støtter forslaget.