runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-27:
Tak for det, og tak for det, I har indkaldt til.
Det er en vigtig forespørgselsdebat; det er vi alle sammen enige om.
Vi sad for nylig på et samråd, hvor den samme gruppe partier jo lystigt fortalte om TFA, og langt hen ad vejen blev det fortalt, at det alt sammen er kommet fra landbruget.
Vil ordføreren ikke bare bekræfte mig i, at ministeren på det tidspunkt sagde, at 75 pct. af TFA'en ikke kom fra landbruget, den kom fra nedbør?
Min pointe med det er, at jeg ikke tror, vi kommer ret langt med, at det bliver det her sædvanlige.
Før var det fiskerne, og nu er det landmændene.
Hvis vi skal have rent drikkevand, skal vi jo kigge på alle faktorerne på en gang.
For det må være endemålet at få rent drikkevand.
Så er ordføreren enig i, at også i de her 59,7 pct. er rigtig mange de pesticider, der er fundet, TFA, og at hvis det så er rigtigt, kommer 75 pct. af det jo så fra nedbør?
Er det ikke korrekt?
Leila Stockmarr (EL), 2025-11-27:
Alle skridt i den rigtige retning er jo positivt, men vi så jo gerne, at man på baggrund af et forsigtighedsprincip havde indført et forbud mod brug af alle de stoffer nu.
Det er jo kun for nogle af dem, man har trukket tilladelsen tilbage.
Så vi så gerne, at man gjorde det ud fra et forsigtighedsprincip med alle stofferne i forhold til PFAS.
Men det løser jo ikke problemet omkring de øvrige pesticider i de sprøjtemidler, der bliver brugt.
Erling Bonnesen (V), 2025-11-27:
Tak for det.
Det næste spørgsmål til Enhedslisten er også omkring de sprøjtemidler, hvor en del jo er blevet forbudt.
Hvad tænker Enhedslisten om det?
Leila Stockmarr (EL), 2025-11-27:
I Enhedslisten vil vi gerne se på alle de presfaktorer, der presser vores grundvand og vores drikkevand, som jeg også understregede i det forrige indlæg.
Men sandheden er jo den, at der i 2024 blev fundet rester af landbrugets sprøjtegifte i 55,7 pct. af de aktive drikkevandsboringer, så meget kan spores tilbage til landbruget også.
Det betyder jo ikke, at der ikke også er andre presfaktorer.
Jeg er også meget bekendt med den diskussion, der er omkring TFA og TFA's oprindelse; der har jo også været en ret omfattende dækning i Information.
Man var jo netop fra myndighedernes side ude at kommunikere, at det nok ikke kom fra pesticider fra landbruget, hvorefter en GEUS-rapport modbeviste det.
Så der er TFA, der også kommer fra landbruget.
Det er dokumenteret af GEUS.
Thomas Monberg (S), 2025-11-27:
Det er vi så også færdige med lige om lidt.
Jeg forstod udmærket godt, hvad tvang og frivillighed betød.
Det synes jeg også mit svar tydeliggjorde, ellers må vi snakke om det nede på pladserne lige om lidt.
Det ved jeg i hvert fald godt hvad betyder.
Men jo, nu kommer den, så går vi gang, og så håber jeg, at så mange som muligt herinde vil være med.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-27:
Noget andet er jo, at man også kan lave simple løsninger som at bede landmændene om at indrapportere alle de uafproppede gamle boringer, der ligger rundtomkring.
Nogle af dem ligger jo tæt på f.eks. spildevandsoverløb.
Det er uden for diskussion.
Men jeg håber så bare, at man sætter flere penge af til det her, end man gjorde til den grønne trepart, for uanset hvordan jeg vender og drejer tallene der, er den stærkt underfinansieret, qua at jordprisen alene er højere end det, man har afsat til at betale for det.
Claus Jørgensen (SF), 2025-11-27:
Jeg anerkender bestemt, at hvis vi skal til at tage jord ud, kommer det til at koste nogle penge.
Det kan man se også i den trepart, der bliver forhandlet i øjeblikket.
Der er jo sat mange milliarder kroner af til at kompensere for de ulemper, man nu giver landmændene, ved at vi blander os i, hvordan deres jord skal dyrkes.
Men det er jo nødvendigt, især fordi det her drikkevand er et livsvilkår for os alle sammen.
Vi kan jo ikke undvære drikkevandet.
Man kan sige, at hvis vi skal til at rense for PFAS, som jeg også nævnte i min tale, kan det komme til at koste op til 4 mia. kr. om året.
Det er jo også et pænt stort tal.
Og det beløb kan vi måske så bruge – måske ikke helt så meget – til at kompensere landmænd, hvor vi skal tage deres jord ud af drift.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-27:
Tak for det, og tak til ordføreren for en god tale, som man jo langt hen ad vejen ikke er uenig i.
Jeg har simpelt hen så mange spørgsmål, så jeg prøver at stille nogle korte nogle og håber, jeg kan få mange svar.
Er SF bevidste om, at såfremt man begynder at bruge tvang, svarer det til ekspropriation, og så skal vi selvfølgelig også finde nogle penge og sende efter til de landmænd, hvis det er landmænd, eller for den sags skyld en industrivirksomhed, som det er jo også kan være?
Det er på samme måde at vi lægger nogle krav på noget, så vi ved, at vi betaler den regning, der er.
Deler SF's den bekymring, jeg har?
Det er derfor, jeg også håber, man ligesom kan slå de to fluer med ét smæk og både få meget skov og beskytte grundvandet.
Hvis man nu tog 200.000 ha ekstra ud af landbruget, ville det sætte sig i fødevarepriserne, og så ville det blive dyrere at gå ned at handle.
Det er jo noget, de gør for at få et højere udbytte som udgangspunkt – med alle de problematikker, der så er i det, og dem anerkender jeg fuldt ud.
Claus Jørgensen (SF), 2025-11-27:
Jeg anerkender, at vi tidligere brugte pesticider, som var endnu farligere end dem, vi bruger i dag.
Dem har vi jo heldigvis haft fokus på, og derfor har vi fået dem fjernet.
Dem, vi bruger i dag, kender vi måske ikke helt omfanget af endnu.
Der er forskning, der viser, at selv om nogle af de her pesticider i sig selv er uproblematiske i de doser, vi nu tillader, så er der faktisk, når man bruger dem sammen med andre eller bliver udsat for de her stoffer andre steder fra, en effekt på både sundheden og miljøet.
Så det er godt, at vi kom af med de gamle, men vi er også nødt til at fokusere på de nye.
Erling Bonnesen (V), 2025-11-27:
Når vi så ser på landbrugets brug af pesticider, anerkender ordføreren så, at vi her i Danmark er et af de lande, der indtil nu har forbudt flest pesticider?
Det, vi kan kalde de gamle, skrappe, dårlige midler, som var sundhedsskadelige, ryger ud; de er blevet forbudt.
Og derfor er det jo ikke nok kun at se på det, som ordføreren markerede i sin tale.
Den syntes jeg faktisk var lidt indsnævret.
Jeg er da glad for, at ordføreren begynder at folde det ud, men er ordføreren enig i, at vi også skal se på det, vi allerede har forbudt, nemlig alle de i hvert fald indtil nu kendte gamle, dårlige pesticider?
Claus Jørgensen (SF), 2025-11-27:
Jeg er fuldstændig enig.
Det er ikke kun det her område, som vi snakker om i dag, med sprøjtegifte, men også alle de andre faktorer.
Som ordføreren også ved, er det noget, som vi har fokus på i SF.
Og som ordføreren fra Enhedslisten også remsede op, er det altså et område, som vi igen og igen fremhæver.
Vi har ministre i samråd for netop at sætte fokus på de her ting.
Så de skal også klares, og det er vi også i gang med at prøve på at gøre.
Men lige nu snakker vi altså om de her sprøjtegifte, som vi hælder ud over vores marker, ud over der, hvor drikkevandet bliver dannet, og det skal vi altså have stoppet.
Erling Bonnesen (V), 2025-11-27:
Tak for det.
Som vi også lige har markeret, vil vi alle sammen passe godt på vores drikkevand.
Jeg hører ikke nogen, der siger det modsatte.
Anerkender ordføreren fra SF, at der er mange andre presfaktorer, der også skal ses på?
Vi kan f.eks. bare nævne gamle benzintankstationer og jordforurening; generationsforurening er der også.
Og nu kommer jeg også til at tænke lidt på: Hvor mange vandboringer er det egentlig, der ligger under de store byer?
Der er ikke nogen.
Jamen der ligger også en masse andre ting.
Så dermed bare sagt, at der er en masse andre presfaktorer, som også skal afdækkes.
Leila Stockmarr (EL), 2025-11-27:
Tak for det, og tak til ordføreren for en rigtig god og vidende tale.
Der bliver jo drøftet lidt her i dag, om der er noget københavneri, i forhold til at drikkevandet i København ikke lider under sprøjtegifte fra landbruget.
Jeg kan oplyse, at Information har afdækket, at de en million kunder hos HOFOR, altså Hovedstadens Forsyningsselskab, får drikkevand fra et område, der strækker sig fra Hillerød, Køge og til Ringsted, hvoraf 37 pct. af arealet er på landbrugsområder, hvor der bliver sprøjet.
Så er ordføreren ikke enig i, at også for de en million forbrugere i København, der hører under HOFOR, er sprøjtemidler en del af udfordringen?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-27:
Det der med, at vi ikke laver begrænsninger nogen steder, hvor vi endnu ikke ved noget, går jeg også ud fra at Radikale er med på, og jeg hører også, at Radikale siger, at vi, når vi ved en masse om det, så kan gå i gang.
Hvad er det så, der gør, at man ikke i forhold til den grønne trepart planter alle de træer, som man gerne vil plante?
Hvorfor er det, at man ikke tager den løsning?
Hvorfor er det, at man begynder at snakke sprøjtegifte?
For min bekymring er, at varerne, hvis du tager endnu mere landbrugsjord ud, bare bliver endnu dyrere, eller også importerer vi dem, og så ekesporterer vi, ligesom det er med CO 2 -afgiften, bare problemerne til andre.
Så kan vi stå og kæle os selv på maven og synes, at vi er rigtig dygtige.
Hvorfor bruger man ikke bare sådan en simpel jydelogik og siger: Okay, vi ved, at vi vil plante nogle træer på 400.000 hektarer, for det ved vi er en rigtig god løsning til at sikre, at grundvandet i det område er rent?
Hvorfor ikke bare, når de to kort engang bliver lavet, slå dem sammen, og så sige, at vi nu har løsningen, her skal vi sikre grundvandet, og så planter vi noget af skoven der?
Hvorfor ikke bare, i stedet for at vi igen skal finde en ny løsning og vi så skal gøre noget ekstra, plante træerne?
Løsningsmodellen ligger der jo, og man skal jo bare plante træerne de rigtige steder.
Katrine Robsøe (RV), 2025-11-27:
Tak for ordet.
Hvis der er noget, man ved herinde på Christiansborg, så er det, at ordet ikke er nok, men at der også skal handling til, og derfor er det jo også dejligt, hvis vi rent faktisk kan bruge de snakke, vi har, og alle de flotte taler om, hvor meget vi alle sammen holder af at kunne tænde for hanen og der kommer vand ud, vi kan drikke, til at passe på det og give det videre til den næste generation.
Som alle siger, er vi enige om det, men når vi kan se, at der bliver ved med at være udfordringer, og når vi kan se, at der i vores grundvand er stoffer, der ikke burde være der, så er vi rent faktisk også nødt til at handle på det.
Derfor er jeg selvfølgelig også rigtig glad for de ting, som jeg anerkender at regeringen har gjort.
Men det store, der skal til, kommer jo nu, når vi rent faktisk skal sikre de massive områder, hvor vi udmærket er klar over at vores drikkevand dannes og det derfor er særlig sårbare områder over for f.eks. det at blive udsat for pesticider.
Derfor skal vi altså have dem sikret langt bedre, også fremadrettet, hvis vi ikke vil komme til at stå med en kæmpe regning for at rense drikkevandet på bagkant.
Jeg synes virkelig ikke, at vi skal byde fremtidens generationer at stå med den kæmperegning, det vil være.
For vi ved allerede en masse om, hvor grundvandet dannes, og jeg anerkender, at ministeren har brug for at vide, præcis hvordan de forskellige ting ser ud.
Det er derfor også dejligt, at der allerede er kommet et resultat for store dele af vores land, så lad os dog få beskyttet de områder i stedet for at blive ved med at tillade, at der bliver forurenet på dem.
Vi har faktisk herinde på Christiansborg lige nu gang i rigtig meget.
Tak for det, og jeg håber, at vi kan få handling både i forhold til grundvandspakkerne og i forhold til dumping af forurenet jord og alle de andre ting, som vi gerne vil gøre i fællesskab for rent faktisk at få beskyttet vores drikkevand.
I Radikale Venstre ser vi rent faktisk det at give et ordentligt miljø videre til den næste generation som en af de vigtigste ting, man kan give videre.
Det skylder vi dem, og det håber vi også rigtig, rigtig meget at regeringen vil være med på, også på den her side af et valg.
Claus Jørgensen (SF), 2025-11-27:
Der er ingen tvivl om, at vi synes, at vi skal sætte ind med et sprøjteforbud med det samme, og så må vi betale den pris, det koster.
Vi skal selvfølgelig igennem nogle forhandlinger, ligesom vi er i med treparten i øjeblikket.
Men det er nok bedre at sætte ind nu og prøve at forebygge frem for at vente på, at skaden er sket, så vi skal til at rense vandet eller måske endda hente vand andre steder fra, fordi det vand, vi har nede i undergrunden, ikke kan bruges længere.
Leila Stockmarr (EL), 2025-11-27:
Tak for at understrege det.
Jeg kunne også godt tænke mig at spørge i forlængelse heraf i forhold til diskussionen omkring priser og om, hvem der skal betale for det her.
Vi kan allerede se, at priserne for vand er steget med 1.000 kr. pr. borger i Ålborg, og det er pga. nogle af de udfordringer, vi taler om i dag.
Hvad mener SF er billigst – at rense vandet eller sætte ind med et sprøjteforbud?
Claus Jørgensen (SF), 2025-11-27:
Jeg er fuldstændig enig.
Erling Bonnesen (V), 2025-11-27:
Tak for det.
Det har jeg sådan set allerede svaret på, så det kan jeg jo henvise til.
Jeg har sagt, at vi i Venstre vil passe på vores drikkevand, og at vi medvirker til det i forhandlingerne.
Det kan vi i øvrigt også sige at vi allerede har gjort, i og med at vi f.eks. har været med til at forbyde en masse af de gamle dårlige sprøjtemidler – for nu at tage det.
Så vi er selvfølgelig altid klar til at drøfte de aktuelle ting.
Til gengæld er det også vigtigt, at vi netop får et ordentligt fagligt grundlag at stå på, og derfor har vi selvfølgelig igangsat de initiativer, vi har.
Jeg synes også, at det er værd at bemærke noget, som jeg synes at Enhedslisten fuldstændig overser: de øvrige presfaktorer, som også kan være i forhold til drikkevandet.
Det synes jeg også vi skal have undersøgt.
I forhold til tidligere generationsforureninger har vi drøftet en række ting.
Ministeren var også inde på forskellige andre presfaktorer.
Vi skal have det hele på bordet, og så har vi da i Venstre den gode vane altid at dukke op til forhandlinger, når der bliver indkaldt til dem.
Leila Stockmarr (EL), 2025-11-27:
Og anerkender ordføreren, at brugen af pesticider fra landbruget er den primære hovedkilde til de problemer og den forurening af grundvandet, som jo i tiltagende grad vokser og vokser?
Når man i hvert fald har hørt gengivet de umiddelbare konklusioner fra den kortlægning, der er på vej, tyder alt jo på, at landbrugets andel af forureningen kun er vokset de sidste 10 år.
Leila Stockmarr (EL), 2025-11-27:
Vi er meget optaget af alle presfaktorer, og vi har netop i formiddags haft et samråd om generationsforurening og Cheminova.
Så det er i den grad noget, der optager Enhedslisten.
Jeg så vist til gengæld ikke Venstre til det samråd.
Jeg fik ikke svar på mit spørgsmål om, om det er Venstres politik.
Et er, at man tropper op til forhandlinger.
Er det Venstres politik at arbejde for et sprøjteforbud for at redde vores drikkevand i fremtiden?
Mette Thiesen (DF), 2025-11-27:
Altså, jeg kan godt høre, Socialdemokratiet har skiftet retorik.
Man havde jo en lang overgang, hvor man sådan lidt sagde: Da DF havde magt.
Men okay, nej, vi har ikke siddet i regering på noget som helst tænkeligt tidspunkt, så lad nu være med at køre de der socialdemokratiske floskler.
Prøv nu bare at svare på det, der bliver spurgt om.
Det betyder jo ikke, at der sker noget handling.
Vi sidder alle sammen her i salen og er enige om, at vores grundvand er vigtigt.
Vi har en flertalsregering – eller I har en flertalsregering – som har mulighed for sådan med et fingerknips at lave det nødvendige.
Hvorfor har man ikke gjort noget?
Thomas Monberg (S), 2025-11-27:
Nu gik de der unge.
Jeg ved ikke hvorfor – om det var derfor.
Men jeg tror da selvfølgelig også, at DF er enige med Socialdemokratiet i – hvis man lyttede til min tale – at jeg netop sagde, at vi faktisk ikke kun har sat fokus på det, men også har ændret praksis på den måde, at vi faktisk begynder at tvinge kommunerne til at opfylde kravene til de her beskyttelser, de her BNBO'er, som faktisk hele tiden har været frivillige.
Der satte man det i gang, at det skulle være ad frivillighedens vej.
Jeg sad selv i byrådet på det tidspunkt og skulle føre det ud i livet, og jeg tænkte, dengang det kom: Okay, det her kommer ikke til at lykkes.
Det gjorde det heller ikke, men nu har vi netop ændret fokus og ændret den måde, vi reagerer på, og på den måde er vi begyndt at presse kommunerne til det og at anmelde dem, hvis de ikke overholder det, de skal.
Det er det, jeg mener med, at vi ikke kun har sat fokus på det.
Jeg synes faktisk også vi har vist handling ved det.
Mette Thiesen (DF), 2025-11-27:
Nu kan jeg se, at vi har en del tilhørere i dag, og der er en masse meget unge mennesker.
Der har jeg bare en lille opfordring til, at hvis der er en eller anden tjans derhjemme, som man ikke rigtig orker, kan man bare sige: Jeg har sat endog meget fokus på, at opvaskemaskinen skal tømmes.
Jamen du har jo ikke rigtig gjort det?
Nej, men jeg har sat fokus på det.
Det er jo lidt den samme argumentation, vi hører her fra Socialdemokratiets side: Man har sat fokus på tingene.
Det har man så gjort i 3 år og åbenbart, men det er jo ikke handling.
En ting er at sætte fokus på noget, men det betyder jo ikke, at der er sket noget konkret.
Det er sådan set det, vi efterspørger.
Jeg håber og tror på, at Socialdemokratiet er enige med Dansk Folkeparti i, at vores grundvand er noget, vi skal kunne give videre til de kommende generationer.
Vores natur er kulturarv, og vi har noget grundvand, vi skal passe på.
Vi er et af de lande, som heldigvis stadig væk kan drikke det vand, vi hiver op fra undergrunden.
Der er rigtig mange andre lande, hvor man ikke har den luksus.
Det er jo vigtigt, at vi passer på det.
Så i stedet for alle de her politikersvar og floskler og snakken om, at man har sat fokus på noget, hvornår kommer der så noget rent konkret handling?
Det har man jo ikke gjort i 3 år.
Man har haft muligheden, men man har ikke gjort det.
Thomas Monberg (S), 2025-11-27:
Jeg ved ikke, om ordføreren ikke hørte min tale.
Jeg synes faktisk, vi har gjort rigtig meget for at passe på vores grundvand.
Så jeg vil ikke gengive det igen.
Det, vi gør nu, er at vi siger, at vi gerne vil forhandle om de her reguleringsløsninger her, når vi kommer ind i det nye år.
Vi vil rigtig gerne kigge på de her kort, når de kommer, så vi kan beskytte grundvandet på den bedst mulige måde de rigtige steder på et fagligt baseret grundlag, sådan at vi får gjort det rigtigt.
Så vi vil rigtig gerne passe på vores grundvand.
Det er faktisk rigtig, rigtig vigtigt for Socialdemokratiet.
Erling Bonnesen (V), 2025-11-27:
Altså, Venstre går aktivt ind for at passe godt på vores drikkevand – det har jeg sådan set allerede svaret på – i og med at vi f.eks. har været med til at forbyde en lang række af det, vi kalder de dårlige sprøjtemidler og pesticider.
Der er Danmark, hvilket jeg også allerede har markeret tidligere, blandt de lande, der har forbudt flest sprøjtemidler indtil nu.
Vi har et af verdens skrappeste godkendelsessystemer, og når det er, at det bliver godtgjort, at et sprøjtemiddel f.eks. er sundhedsskadeligt, bliver det forbudt.
I mit hoved som Venstremand er det rigtig godt at bruge frivillighed som udgangspunkt, hvis der ligger et ordentligt, godt grundlag at arbejde ud fra.
Og så er det også min oplevelse, at det ikke kun er landmændene, men bredt i det danske samfund bygger vi meget på at tage det så frivilligt som muligt.
Men det er da klart, at der også er nogle modsætningsforhold.
Det er noget med at få tacklet: Hvad skal prisen og erstatningen og kompensationen og sådan nogle ting være?
Det rører bare ikke ved, at vi skal i mål med tingene til syvende og sidst, og det er også der, hvor vi står nu.
Claus Jørgensen (SF), 2025-11-27:
Vi har i dag allerede snakket om BNBO'erne, og hvordan det har været lidt vanskeligt at komme i mål med dem, og vi er faktisk slet ikke i mål.
19 kommuner er i mål med at beskytte BNBO'erne.
Frivillighed blev brugt først til at få løftet den opgave.
Det lykkedes ikke.
Ministeren har sagt, at det nok ikke er den vej, vi skal gå fremadrettet.
Deler ordføreren også den opfattelse, at når vi nu skal kigge på de her 200.000 ha, eller hvad det ender med at blive, er frivillighed nok ikke den vej, vi skal gå, men at vi måske skal træde ind med nogle påbud med det samme?
Erling Bonnesen (V), 2025-11-27:
Det er jo et faktum, at man finder nogle pesticider i nogle vandboringer derude, men en del af dem, der bliver fundet, altså af de sprøjtemidler, der bliver fundet, er jo også sprøjtemidler, der for længst er blevet forbudt.
Det skal vi også lige have med ind i betragtningen.
Det er ikke for at sige, at vi ikke skal gøre mere.
Vi skal jo fokuseret gøre det rigtige.
Derfor er det sådan set ganske glimrende, at man så har gang i at få undersøgt det omkring grundvandsparker og omkring de regulatoriske ting, og så skal vi jo have kigget på de forskellige presfaktorer, sådan at vi har det hele på bordet.
Claus Jørgensen (SF), 2025-11-27:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Anerkender ordføreren, at der er flere boringer, der bliver lukket i dag, fordi der netop er sprøjtegiftrester i, og at i de boringer, vi har, er der flere og flere, der faktisk har sprøjtegiftrester?
Erling Bonnesen (V), 2025-11-27:
Nej, det er det ikke; lad mig understrege det klart og tydeligt.
Men derfor er det jo også en understregning af, at når man så måtte tage nye initiativer og nye beslutninger, skal de jo være målrettet fokuseret på, om jeg så må sige, at løse tingene.
Så når det er, at man indtil nu har forbudt det, vi jo i hvert fald selv har omtalt her som de dårlige, gamle, skrappe sprøjtemidler, som er skadelige, så er det for at understrege, at vi også har gjort noget.
Noget af det er jo også det, der kan henregnes under fortidens synder.
Spørgeren er også helt klar på, at vi kan måle, jeg vil ikke sige alt, men meget mere i dag, end man kunne for år tilbage, og derfor skal vi jo så have en fokuseret løsning på det, når vi træffer nye beslutninger.
Torsten Gejl (ALT), 2025-11-27:
Men når ordføreren så omtaler noget af det her som fortidens synder, hvad er så hensigten?
Er det at sige: Det er ikke så slemt længere, så vi kan godt læne os tilbage, vi kan godt slappe lidt af, skaden er sket, og der sker ikke så meget slemt nu?
Når det hele tiden bliver nævnt, er det så for at sige, at alting sådan set er i orden, og at det her ikke er vigtigt?
Erling Bonnesen (V), 2025-11-27:
Diskussionen og, kan vi sige, de forskellige vinkler omkring PFAS er noget, der er dukket op sådan i nyere tid, og det har vi også reageret på, også fra regeringens side.
Der kan vi jo henvise til nogle af de initiativer, som ministeren og regeringen også har taget, og det har også været drøftet i lidt bredere kredse i Folketinget.
Det tror jeg spørgeren er klar på.
Torsten Gejl (ALT), 2025-11-27:
Tak, formand, og tak for talen.
Nu taler Venstre om nogle af de her forureninger af vores grundvand som fortidens synder.
Det er imidlertid sådan, at i øjeblikket sprøjter landbruget halvdelen af Danmarks samlede areal, og der bruges over 150 forskellige sprøjtegifte.
De seneste år er andelen af sprøjtegifte, der indeholder PFAS, fordoblet.
Betragter ordføreren det som fortidens synder eller nutidens svigt?
Helene Brydensholt (ALT), 2025-11-27:
Er det ikke også uselvforskyldt for det barn, som har en forælder, der ikke er på en overenskomst, eller som er syg på tredje dag og har en forælder, hvis overenskomst ikke dækker barnets tredje sygedag?
Er det ikke også uselvforskyldt, at det barn så bliver sendt i dagtilbud på Panodil?
Eller skal man som velfærdssamfund holde hånden under det barn, der jo ikke selv kan gøre for, at dets forældre ikke har en overenskomst eller ikke har en god nok overenskomst?