runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2023-02-08:
Jeg har meget stærke holdninger til mange ting i skolen: skærme i skolen, hvordan man tilrettelægger seksualundervisning og masser af andre ting.
Men jeg vil også prøve som minister at træde et skridt væk og have tillid til, at skoleledelserne selv er i stand til at leve op til det ansvar, de jo har i lovgivningen, som den er skruet sammen i dag.
En del af det ansvar er, at når man lukker andre ressourcer ind i skolen, står man til ansvar for den undervisning, der foregår.
Det må godt være folk, der udfordrer vores vante forestillinger om, hvad der er op og ned, men det skal være tilrettelagt til de børn og den aldersgruppe, der er, og der skal være nogle lærere, der sørger for, at børnene kommer klogere ud af lokalet og ikke mere forvirrede ud af lokalet.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-02-08:
Tak skal du have, og tak til ministeren for at komme ind og besvare mit spørgsmål.
Hvordan mener ministeren at indførelsen af minimumsnormeringer er en løsning på udfordringerne med pædagogmangel, som ministeren peger på i en udtalelse til TV 2 den 28. januar 2023?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-08:
Der er ingen tvivl om, at det at starte sådan et projekt og få det til at fungere er noget, der tager lang tid, og det er noget, som vi mener er afgørende for, at den asylmodtagelse, som man har i Europa, fungerer på en måde, hvor man ikke understøtter menneskesmuglere, men hvor man sikrer, at dem, der har størst behov, kommer først.
Det er en plan, man arbejder med i Storbritannien og USA, og det er selvfølgelig også noget, der kommer til at være i Europa på et tidspunkt.
Vi håber selvfølgelig, det bliver så hurtigt som muligt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-02-08:
Men jeg vil stadig væk godt høre svaret på det, som jeg spurgte om
Og hvad gør man så i modsat fald, hvis det heller ikke bliver til noget?
For man kan jo have sine store betænkeligheder, desværre.
Vil man så fastholde Kærshovedgård?
Vil man gøre det andre steder i Danmark?
Hvad er det egentlig, man ønsker med det her?
For det er et kæmpe, kæmpe problem, at vi har så mange, som faktisk burde være vendt hjem og aldrig nogen sinde være kommet til Danmark, og vi skal altså ikke have flere, så derfor er et udrejsecenter i et andet land helt nødvendigt.
Susie Jessen (DD), 2023-02-08:
Min mand siger, at jeg ikke skal stå og rulle øjne, for det er træls.
Det skal jeg nok prøve at lade være med, men hold da op; jeg kan godt huske, hvordan det var under Helle Thorning-Schmidt, og jeg kan godt huske, hvor højt det lå, og hvordan vi fik det rullet ekstremt langt ned dengang.
Det var på grund af stramninger i udlændingepolitikken, og det synes jeg også det ville klæde ministeren at acceptere.
Det er Rwanda, det er hjemsendelser, og det er IS-krigere.
Altså, det må ministeren da vedkende sig.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-08:
Jeg har ikke lempet noget for nogen IS-krigere; jeg ved ikke, hvor spørgeren har det fra.
Men jeg vil sige så meget, at hvis spørgeren er i tvivl, skal spørgeren gå hjem og kigge på, hvem der var ansvarlig minister, da det hele åbnede op, da vi havde flygtninge, der gik på motorvejene, og vi fik 21.000 asylansøgere på et enkelt år.
Var det en socialdemokrat, eller var det en nuværende Danmarksdemokrat, der var det?
Jeg kender godt svaret, og jeg tror også, spørgeren selv kender svaret.
Peter Skaarup (DD), 2023-02-08:
Jeg tror ikke, det nytter noget at gå ind i den her diskussion, og jeg vil slet ikke nævne gode gamle statsminister Poul Nyrup Rasmussen og den slappe udlændingepolitik, han førte som socialdemokrat.
Det tror jeg slet ikke vi skal tage i dag.
Men ministeren har sagt følgende til Altinget: Når den bredere tilgang også giver mening for os, skyldes det netop, at der er bevægelse i mange europæiske lande.
På den baggrund kunne jeg godt tænke mig her afslutningsvis at høre ministeren: Er det ministerens holdning, at EU har et meget stærkt og vellykket samarbejde, når det kommer til at løse asyl- og migrationsudfordringerne i Europa?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-08:
Det er et rigtig godt spørgsmål, og jeg ville ønske, at jeg havde længere tid til at svare på det, men grundlæggende vil jeg sige, at EU er lykkedes med nogle ting på den her front.
Det synes jeg er et eksempel på, at EU kan lave vellykkede ting.
Så er der masser af ting, der ikke fungerer, det er jeg enig med spørgeren i, og også det indledende, der blev sagt om, at der er masser af lande, som nu oplever ekstremt store antal, som er helt umulige at håndtere inden for det gældende system – fuldstændig enig.
Der skal vi være bedre, også i EU selvfølgelig.
Susie Jessen (DD), 2023-02-08:
Vil ministeren svare på, hvorfor man har ændret holdning til, at syriske kvinder skal sendes tilbage til Syrien, når ministeren under valgkampen netop sagde, at kernen i dansk udlændingepolitik er, at flygtninge i Danmark er her midlertidigt, og at det gælder, uanset om man er ledig, i arbejde, under uddannelse eller pensioneret?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-08:
Det, som jeg sagde i det interview, der bliver henvist til, sagde jeg, fordi de spurgte, om man skal kunne tage folk ud eller sige, at hvis en har en flot studentereksamen, skal hun have lov til at blive, eller om man efter et tv-indslag skal have lov til at sige, at hun skal blive, og at nogle andre ikke skal blive.
Det mener jeg grundlæggende er en forkert måde at gøre det på.
Selvfølgelig skal der være ens og objektive vilkår for alle folk, der søger opholdstilladelse i Danmark, uanset hvad for en ordning de søger det på.
Der er ikke noget, der bliver forandret i det, der er § 7, stk. 3, i udlændingeloven, som handler om, at man er her midlertidigt, når man er flygtning.
Det er udgangspunktet for alt, hvad der foregår.
Det, der sker, når vi nu ændrer i de lovgivninger, er, at den opholdsordning, der er, og som handler om eksempelvis det at have en uddannelse, som der er brug for på arbejdsmarkedet, forlænger vi, sådan at man, hvis man er i gang med en uddannelse inden for det, også vil kunne blive der, mens man tager den uddannelse, altså hvis man eksempelvis går på sygeplejeskolen eller er ved at tage en uddannelse til noget andet, som man kan få ophold på, når man er færdig.
Det ændrer ikke ved, at grundprincippet i § 7, stk. 3, står fuldstændig solidt, ligesom det har gjort hele vejen igennem den her og den tidligere regerings tid.
Susie Jessen (DD), 2023-02-08:
Det gør det jo så alligevel ikke helt.
Jeg kunne jo se, at statsministeren i spørgetimen til min formand, fru Inger Støjberg, sagde, at hun ikke kendte overvejelserne bag forslaget, men at udlændinge- og integrationsministeren finder en ordning.
Så den ligger på ministerens skuldre.
Så kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre, om det eksempelvis er sygeplejersker og sosu'er?
Hvad med buschauffører, og hvad med taxachauffører?
Er det mænd, er det kvinder, er det pizzabude?
Hvor er vi henne her?
Skal man have lov til at blive her, hvis man har fået afvist sit ophold, men man så dagen efter lige søger ind på en sosu-uddannelse?
Hov, så kan man godt få lov til at blive her.
For der mangler jo arbejdskraft over hele linjen.
Det tror jeg godt vi kan være enige om.
Så spørgsmålet er bare, hvad det er for en ordning.
Får vi mere at vide om det?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-08:
Jeg regner sådan set med at indkalde en bred vifte af partier, den dag vi skal blive konkrete omkring det, og så må vi se, hvem der har lyst til at være med, og hvem der ikke har lyst til at være med.
Jeg håber, det bliver så bredt som muligt.
Men det er klart, at mængden af uddannelser skal være snæver, og at vi selvfølgelig skal forholde os til de uddannelser, som gør, at man, hvis man har dem, har en mulighed for at få opholdstilladelse, altså eksempelvis det, der hedder positivlisten for faglærte, hvor du siger, at vi mangler nogle typer uddannede.
Det kunne være sygeplejersker, og det kunne også være nogle andre ting.
Men det er ikke eksempelvis ufaglært arbejde.
Det kan jeg slet ikke forestille mig.
Susie Jessen (DD), 2023-02-08:
Men så kan jeg ikke se, hvordan det her ikke er noget andet end det, som ministeren sagde i valgkampen, altså det her med, at det skal være midlertidigt, og at det gælder, uanset om man er ledig, i arbejde, under uddannelse eller pensioneret.
Det er det modsatte af det, ministeren nu står og siger.
Ministeren står jo nu og siger, at man kan tage en uddannelse, hvis der bare lige er lidt mangel her og der.
Og jeg ved godt, at der er et stort problem med mangel på arbejdskraft – det er slet ikke det, jeg siger – men det går jo faktisk imod det, som ministeren sagde i valgkampen, altså at en uddannelse netop er en grund til at blive her.
Kan ministeren ikke bare vedkende sig det?
Det ville være dejligt med lidt ærlighed.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-08:
Der er ingen grund til at blive chokeret.
Hvis man kigger ned i tallene, kan man helt klart se sådan noget som, f.eks. hvor mange der er i udrejseposition, altså hvor mange der ikke har lov at være i Danmark, enten fordi de er dømt ved byretten og har fået en udvisningsdom, eller fordi de er afviste asylansøgere.
Det antal er halveret på 3 år, fra 1.200 til omkring 650.
Det er da imponerende.
Det er en oprydning efter et system, der ikke fungerede, hvor man kun havde symbolpolitiske markeringer, men hvor man ikke havde en systematisk tilgang til, at folk, der ikke har lov at være i Danmark, ikke kan blive her.
Altså, der er ikke noget at blive chokeret over.
Man skal bare kigge ned i tallene, så kan man se, at det er rigtigt.
Og jeg er glad for, hvis man nu er kommet til den erkendelse, at det ville man også gøre, men det var ikke det, man gjorde, dengang man havde flertallet.
Så jeg synes egentlig, man i stedet for at stå og spille chokeret burde sige: Godt gået af Socialdemokratiet og godt gået af regeringen, at man har fået styr på de ting.
Susie Jessen (DD), 2023-02-08:
Mange tak.
Jeg skal lige komme mig lidt over chokket over, at ministeren står her og siger, at I rydder op efter en slap udlændingepolitik, som er blevet ført med Inger Støjberg som minister og Dansk Folkeparti som støtteparti.
Det er alligevel noget nyt, synes jeg.
Men jeg har jo et spørgsmål omkring det her.
Jeg synes ikke, at der kom et svar.
Altså, ministeren står her og siger nu, at man kan finde en europæisk løsning på det her med Rwanda – det er jo det, som I vil.
Kommer det ikke til at gå ret meget langsommere, end det egentlig gør at finde den på nationalt plan?
Altså, det her har stået på i årevis.
Der sker jo intet.
Er det ikke lidt at parkere den ovre i EU, og så sker der faktisk reelt ingenting?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-08:
Vi har halveret antallet af folk, der er i udrejsesystemet, de sidste 3 år, fordi vi er gået til opgaven med systematik og hårdt arbejde for at sikre, at folk, der ikke har opholdstilladelse i Danmark, selvfølgelig ikke skal opholde sig her.
Og når jeg tænker tilbage på det, kunne jeg egentlig have ønsket mig, at man havde haft den samme systematik og det samme hårde arbejde i alle de år, hvor spørgeren selv havde indflydelse på dansk udlændingepolitik.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-02-08:
Nu er det mig, der spørger ministeren, og ministeren, der skal svare, og jeg synes bare, det er utilfredsstillende, at man ikke kan få et mere konkret svar fra ministeren, i stedet for at ministeren taler udenom igen igen, nu i sit svar nummer tre.
Jeg vil godt vide: Agter man fortsat at arbejde på, at Danmark gør det alene, eller vil man forholde sig til, at det skal være på EU-plan?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-08:
Jamen det agter vi stadig at gøre.
Det svarede jeg i mit første svar, og det svarer jeg gerne igen.
Og man kan jo sige, når man ser tilbage på den udlændingepolitiske historie sådan i nyere tid, at nogle af de ting, som vi sidder og bakser med, jo er nogle af de problemer, der netop var på det tidspunkt, hvor Dansk Folkeparti støttede en regering, bl.a. i 2015, hvor der kom et umådelig stort antal udlændinge til Danmark, som vi stadig har udfordringer med at integrere.
Så vi prøver at rydde op efter spørgeren og spørgerens partis ageren tidligere.
Peter Skaarup (DD), 2023-02-08:
Er ministeren enig i, at man har ført befolkningen bag lyset, når ministeren i september 2022 gav udtryk for, at han havde en forventning om, at et dansk modtagecenter i Rwanda ville kunne være klar inden for 1 år, men nu siger, at han tror, at et modtagecenter kan oprettes inden for de kommende 5 år?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-08:
Nej, det er ministeren ikke enig i, altså at jeg har ført nogen bag lyset.
Jeg mente sådan set på det tidspunkt, at vi ville kunne lave en aftale inden for 1 år.
Nu er jeg blevet spurgt af en journalist: Vil det kunne lade sig gøre inden for 5-10 år?
Og så sagde jeg: Jamen det ville kunne lade sig gøre inden for det.
Det bliver så til en overskrift, som handler om, at det er inden for 5 år, men det ændrer jo sådan set ikke på synspunktet, at man kan lave et modtagecenter inden for en relativt kort horisont årsmæssigt.
Men det er klart, at det, som vi ser i øjeblikket, er en bevægelse på det europæiske plan, som gør, at vi også kommer til at afsøge den mulighed, samtidig med at vi arbejder videre med et rent dansk modtagecenter, for det vil samlet set være bedre, hvis vi laver det på europæisk niveau.
Peter Skaarup (DD), 2023-02-08:
Nu er det jo et ret vigtigt spørgsmål, og jeg synes bare generelt, at regeringen er nødt til at tage det her seriøst.
Vi har en gigantudfordring i Europa med illegale personer og legale personer, der flygter op igennem Europa og gerne vil have hjælp eller husly, eller hvad de nu har brug for.
Der er det sådan, at en række af de lande, som vi normalt sammenligner os med, har nogle megastore udfordringer og i virkeligheden kalder på hjælp, og det kan også være, Danmark kommer til det inden for overskuelig tid, for vi oplever jo tilstande, der svarer til dem, der var i 2015, hvor der kommer rigtig mange migranter rundtomkring i de europæiske lande – ja, faktisk har nogle lande væsentlig flere migranter, end de havde på det tidspunkt i 2015.
Så det er bl.a. derfor, at vi stiller spørgsmål til det her fra Danmarksdemokraternes side, og at andre også gør det.
For det er bare essentielt, at vi har mulighed for at beskytte os imod den udfordring.
Det er jo en gigantudfordring og ikke bare nu, men det kan blive en meget større udfordring i fremtiden på grund af alle mulige forskellige ting, som vi tit diskuterer herinde.
Når vi så interesserer os særligt for det her, er det også, fordi der i den her tid føres forskellige diskussioner for at se, hvad man egentlig kan gøre; der er jo topmøde i den her uge, hvor det ikke ser ud til at det rykker overhovedet, og de lande, vi taler om her – det er specielt Østrig, Holland, midt i Europa – har nogle gigantudfordringer på det her område.
Så jeg kunne godt tænke mig mere specifikt at vide noget, i forbindelse med at ministeren den 25. januar har udtalt om det her område til Altinget: »Det er en ny regering.
Vi fastholder ambitionen, men vi har en anden proces derhen.
Jeg håber, at folk har forståelse for, at brikkerne faldt på en anden måde efter det her valg.«
Jeg vil bare lige have bekræftet af ministeren, om det betyder, at Socialdemokratiet sammen med Moderaterne og, ja, også De Radikale er kommet ind i et eller andet mødeforum, hvor man altså, selv om man sagde før valget, at man ikke ville gå på kompromis med Rwandamodellen, nu faktisk gør det.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-08:
Ah, sidst jeg kiggede efter, var De Radikale ikke med i regeringen, men det kan selvfølgelig godt være, jeg ikke har holdt øje her de sidste 10 minutter.
Essensen for os er, at vi arbejder videre med en model, hvor vi kan lave det sammen med f.eks. Rwanda.
Men det, vi ser, er en stor bevægelse.
Jeg er sikker på, spørgeren op til det her møde, der er nede i EU, også har lagt mærke til, at der er kommet et samlet brev fra otte europæiske lande, som efterspørger det, man kalder safe third country arrangements, altså at man har en model, hvor man har et modtagecenter uden for Europa.
Det er jo et langt større antal, end det var for bare et halvt år siden, og derfor tror jeg, der er en bevægelse, som gør, at vi kan arbejde europæisk også.
Peter Skaarup (DD), 2023-02-08:
Det er rigtigt.
De Radikale kom jo ikke med i regeringen, men de bryster sig af, at de har haft stor indflydelse på formuleringerne omkring Rwanda, ligesom Moderaterne også gør, fordi man fra begge partiers side var arge modstandere af Rwandamodellen.
Det er derfor, vi spørger til det: Hvorfor er der sket de her ændringer?
Og jeg synes ikke rigtig, ministeren svarer på det.
Men så kunne jeg godt tænke mig at høre: Er det ministerens opfattelse, at der er enighed i EU omkring, at der skal etableres modtagecentre i tredjelande?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-08:
Nej, det er der bestemt ikke.
Der er uenighed, og det er jo det, der er det dejlige ved det, for for ikke så lang tid siden var der nærmest en enighed om, at man ikke skulle gøre det.
Det er jo fantastisk, at vi oplever den store opbakning på så relativt kort tid.
Hvad kan det ikke blive til, hvis det fortsætter?
Jeg tror, det kan blive til en europæisk løsning, ligesom man gør det i Storbritannien og i USA.
Thomas Danielsen (V), 2023-02-08:
Altså, jeg synes i hvert fald, det er et virkelig interessant indspark og udspil, Dansk Industri er kommet med.
Jeg synes også, det kommer på et godt tidspunkt, netop inden vi ville have lavet den her ekspertgruppe, hvor det her skal være en del af det.
Men jeg tror ikke, det er bredt nok i forhold til regeringens ambition.
Men det er et meget relevant indspark og også nogle interessante beregninger, de kommer med, hvor de laver deres vurdering af, at hvis man sænker taksterne med så meget, vil antallet af passagerer stige tilsvarende med så og så meget.
Så jeg synes, det er interessant, og det kommer jo, i forlængelse af at vi har en høj inflation og dermed høje brændstofomkostninger osv. osv.
Sofie Lippert (SF), 2023-02-08:
Nu nævner ministeren selv den voldsomme inflation.
Et andet problem, som regeringen lader til at være meget opmærksom på, er i forhold til arbejdsudbuddet – to ret akutte kriser, som begge to bliver udfordret af en kollektiv transport med færre passagerer, bl.a. fordi det resulterer i flere biler på vejene og derfor en noget længere transporttid.
En rapport fra 2020 viser, at det faktisk går ret hårdt ud over arbejdsudbuddet.
Så jeg vil høre, om ministeren ikke mener, at det er lidt for farligt at vente på en ekspertgruppes anbefalinger, og at vi bliver nødt til at gøre noget nu.
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-08:
Tak for ordet.
Europarådets Parlamentariske Forsamling har den 24. januar 2023 valgt højesteretsdommer Anne Louise Haahr Bormann som ny dansk dommer ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og hun erstatter Jon Fridrik Kjølbro, hvis mandatperiode udløber den 31. marts.
Valget er sket på grundlag af en liste over tre kandidater, som den daværende regering på baggrund af indstilling fra Dommerudnævnelsesrådet vedrørende internationale dommerstillinger sendte til Europarådets Parlamentariske Forsamling den 1. december 2022.
Forud for det havde den daværende regering i august 2022 sendt en liste med tre kandidater til den danske dommerstilling.
Den liste blev imidlertid afvist af Europarådets Parlamentariske Forsamling, fordi den alene bestod af mandlige kandidater.
Og det bemærkes, at der ikke på det tidspunkt var kvindelige kandidater blandt ansøgerne.
Begge lister over mulige kandidater blev efter fast praksis udarbejdet efter indstilling fra Dommerudnævnelsesrådet vedrørende internationale dommerstillinger, som er et uafhængigt råd.
Rådet har til opgave at afholde samtaler med kvalificerede ansøgere og også at afgive indstilling til regeringen om udpegning af kandidater til stillingen som dansk dommer ved bl.a. Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Alle de kandidater, som den daværende regering havde indstillet, blev anset for at opfylde de kvalifikationskrav for at blive valgt som dommer, som er fastsat i Den Europæiske Menneskerettighedskonventions artikel 21.
Og jeg er tilfreds med, at der er udpeget en ny dansk dommer ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Tak for ordet.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-02-08:
Mange tak.
Er ministeren tilfreds med processen for ansættelsen af den danske dommer ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, som førte til, at en kvinde blev valgt som ny dommer ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, på trods af at hun ikke stod på den oprindelige kandidatliste, som Danmark sendte til generalsekretæren for Europarådet?
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-08:
Det er igen med fare for at komme til at gå for langt ind i den konkrete sag: Så vidt jeg kan forstå, har den pågældende dansk statsborgerskab og kan derfor heller ikke udvises af Danmark.
Mette Thiesen (DF), 2023-02-08:
Tak for det.
Voldtægtsforbryderen fra Basecamp blev idømt forvaring forleden dag, og dele af dommen er jo så blevet anket.
Men hvis landsretten stadfæster straffen, mener ministeren så, at det er rimeligt, at danske statsborgere skal betale for, at den her hårdkogte kriminelle sidder indespærret på ubestemt tid, i stedet for at han på et tidspunkt bliver udvist af landet?
Tak for, at ministeren lige nævner det.
Jeg kender godt den bestemmelse.
Den er helt utrolig snæver, og jeg skal da være fuldstændig ærlig og sige, at både min holdning og Dansk Folkepartis holdning er, at hvis man har fået tildelt statsborgerskab ved lov og man begår nogle forbrydelser, som er så grove, at man får en straf som det, vi ser i det her tilfælde, så skal man da selvfølgelig også kunne fratages det statsborgerskab igen og udvises.
Der kunne jeg egentlig bare godt tænke mig at høre ministeren om regeringens holdning til det.
Vil regeringen stå vagt om danskernes sikkerhed og tryghed, eller vil regeringen lade forældede konventioner, der er skrevet i en anden tid med et andet formål, stå over danskernes sikkerhed og tryghed?
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-08:
Tak for det spørgsmål, og endnu en gang vil jeg bare erklære mig fuldstændig enig med fru Mette Thiesen.
Det er heller ikke hverken regeringens eller for den sags skyld mit partis, altså Socialdemokratiets, synspunkt, at man, hvis man begår alvorlige lovovertrædelser, så skal have lov til at blive ved med at opholde sig i Danmark, hvis man i øvrigt ikke har grundlag for det.
Mette Thiesen (DF), 2023-02-08:
Den tiltalte er dømt for to meget brutale voldtægter på et kollegium på Amager.
Han har flere gange tidligere begået tilsvarende forbrydelser, og jeg skal være fuldstændig ærlig og sige, at både min og Dansk Folkepartis holdning er, at sådanne monstre aldrig skal få lov til at gå rundt blandt ganske almindelige og sagesløse borgere.
Men der er altså tale om en udenlandsk mand, og derfor undrer det mig også rigtig meget, at anklagemyndigheden ikke har nedlagt påstand om udvisning.
Hvad mener ministeren om, at Folketinget gang på gang på gang og fuldstændig skødesløst uddeler statsborgerskaber til en hel masse, som aldrig nogen sinde burde have haft det?