Marlene Harpsøe (DD), 2023-11-30:
Mange tak.
Jeg er med på et afbud i dag, fordi vores sædvanlige ordfører, fru Karina Adsbøl, ikke kan være med.
Men når det så er sagt, har jeg faktisk alligevel glædet mig til debatten, for jeg har godt nok beskæftiget mig rigtig meget med ungdomsuddannelsespolitik i det hele taget igennem mange år.
Allerførst tak til Radikale Venstre for at rejse en rigtig vigtig debat om fremtiden for vores gymnasier og ikke mindst de unge, der skal gå på dem.
Det er jo dejligt at mærke, at der er en samlet flok af partier herinde, der faktisk er ret optaget af, hvordan det går vores gymnasier.
I den forbindelse vil jeg selvfølgelig også takke Radikale Venstre, fordi vi i forbindelse med finansloven satte os sammen og samarbejdede om at sikre udkantstilskuddet til de små gymnasier i landdistrikterne.
Det viser bare, hvad man kan sammen, når man sætter sig sammen og sætter sig noget for.
Det er rigtig godt, det er rigtig positivt.
I Danmarksdemokraterne er vi også ret optaget af, at regeringen snart vil præsentere en ny model, der modvirker den skæve elevsammensætning, vi især ser i de større byer.
Så vi siger ja tak til, at der snart kommer noget, for det er der brug for.
Regeringen har også skrevet i regeringsgrundlaget, at man vil gå videre med de tiltag, der sigter efter, at gymnasier i de mindre befolkede områder ikke lukker.
Hatten af for det, det er positivt, og der er vi helt på linje med regeringen.
Nu mangler vi så bare, at de flotte ord også bliver til en reel handling.
Regeringen har ganske rigtigt rullet elevfordelingsmodellen, som den er i dag,
tilbage
, men problemerne består jo lige nu og her, og regeringen har ikke præsenteret en ny model, der gør op med den skæve elevsammensætning, vi ser flere steder i landet.
Samtidig viser årets elevfordeling til gymnasierne også, at der er store problemer på de små gymnasier, for mens klasselokalerne i byerne bugner, står de mange steder halvtomme på de små gymnasier, og derfor er der brug for en helt ny elevfordelingsmodel og en økonomistyring, der sikrer et meget mere stabilt og bredere udbud af ungdomsuddannelser i hele landet.
Samtidig betyder det også noget, at transporttiden ikke er for lang til vores ungdomsuddannelser.
Vi har et kæmpe problem rundtomkring i mange byer med unge, som ikke får en ungdomsuddannelse, og som står uden uddannelse og uden job, og vi skal have alle med på vognen.
Så først og fremmest mener vi i Danmarksdemokraterne, at vi skal sørge for, at gymnasiet er tilgængeligt i hele landet, men vi vil også påpege i forhold til den her debat omkring fagligheden i gymnasierne, at der selvfølgelig fortsat skal være et meget højt fagligt niveau.
Det er der ingen tvivl om.
Og når det er, at der er unge mennesker, som har svært ved at tage en gymnasial uddannelse, og som kæmper sig igennem både 1. g, 2. g og måske også 3. g, vidner det også om, at vi har en folkeskole, hvor vi kan gøre det meget bedre.
Nu sidder der en række partier herinde i øjeblikket og enten forhandler eller skal til at forhandle om folkeskolen, altså om den skal være mere praksisrettet.
Vi i Danmarksdemokraterne er ikke blevet lukket ind i det fine selskab i forhold til den forhandling, og det er vi rigtig kede af, for vi ville rigtig gerne tage ansvar også for folkeskolen.
Det ville jeg lige nævne, mens jeg er her.
Vi er nødt til at se det hele i en helhed.
Når det er, at der er nogen, der kæmper sig igennem gymnasiet, handler det også om folkeskolen, og så handler det om, at vi skal gøre den mere praksisrettet, så flere får tændt et lys, i forhold til hvorfor det er vigtigt også at kunne dansk, også at kunne matematik og en lang række andre fag.
Vi er i Danmarksdemokraterne også optaget af, at vi kigger på at indføre nogle praksisrettede studieretninger i gymnasiet.
Man kunne oprette retninger, hvor fokus er sundhed og omsorg og de unge lærer om biomedicin, velfærdsteknologi, fysisk aktivitet og genoptræning.
Som jeg fik sagt tidligere til en anden ordfører, syntes jeg, at det med at gå i gymnasiet var sjovt, men hvad skulle jeg egentlig bruge latin til, hvad skulle jeg bruge biologi til, hvad skulle jeg egentlig bruge det der filosofi inden for religionsfaget til?
Det fandt jeg ud af, da jeg lige pludselig begyndte at læse til sygeplejerske, for der gik lyset op for mig, og jeg ville ønske, at jeg havde taget mig meget mere sammen i de fag i gymnasiet, og det havde jeg gjort, hvis jeg havde vidst det.
Det kæmper vi for, for vi har jo bl.a. også brug for langt flere som mig, som læser til sygeplejerske, men også pædagoger, socialrådgivere og skolelærere.
Her til slut vil jeg sige tak for de spørgsmål, der måtte komme, dem glæder jeg mig til, og så vil jeg læse et forslag til vedtagelse op.
Selv om vi er helt alene med det, er det rigtig godt, og jeg vil derfor gerne på vegne af Danmarksdemokraterne fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Folketinget ønsker, at gymnasiet er tilgængeligt for unge i hele landet.
I den forbindelse er Folketingets partier enige om at holde hånden under de små institutioner i landets yder- og landkommuner, som udfordres af svingende elevtal.
I forlængelse heraf noteres det, at regeringens ambitioner om en ny elevfordelingsmodel og økonomisk styringsmodel skal understøtte dette.
Folketinget er i den forbindelse enige om, at skærpede adgangskrav til gymnasiet ikke må føre til en lukket dør for dem, der kan og vil.«