Jeppe Bruus (S), 2023-10-10:
Tak for det, og tak for den store opbakning til lovforslaget.
Vi er jo enige om, at danskerne selvfølgelig skal betale den gæld, de har.
Flere vil i fremtiden kunne blive trukket i løn for at afdrage deres gæld til det offentlige, og samtidig skal oprydningen på gældsområdet styrkes og afsluttes.
Det er hovedelementerne i en ny aftale.
Selv om gældsinddrivelsen i dag er et langt bedre sted, end den har været i årevis, så er der stadig væk en lang række udfordringer, og med den brede politiske aftale gør vi primært to ting: For det første har vi lavet en samlet plan, der tager livtag med udfordringerne på gældsområdet, og for det andet løser vi problemet med de låste indbetalinger, hvor nogle skyldnere oplever, at de ikke kan afdrage på deres gæld.
Regeringen og aftalepartierne foreslår, at forældelsesfristen for gæld under inddrivelse udskydes til 2030.
En stor mængde gældsposter i det system, der hedder DMI, der forældes fra november 2024, er endnu ikke blevet undersøgt for, om Gældsstyrelsen må inddrive gælden.
Derfor er de aktuelt ikkeinddrivelsesparate, som det hedder.
Hvis ikke vi udskyder forældelsesfristen, vil der ikke være tilstrækkelig tid til at rydde op i bunken af gældsposter, og derfor vil der heller ikke være tid eller tilstrækkelig systemunderstøttelse til at sikre, at gældsposterne i DMI kan blive inddrevet eller forældelsesafbrudt inden for forældelsesfristen.
Derfor foreslår vi at udskyde forældelsesfristen, så de pågældende poster tidligst forældes i 2030.
Vi er så også enige om, at det er sidste gang, vi har intention om at forlænge forældelsesfristen.
Lovforslaget indeholder også tiltag, der muliggør tværgående lønindeholdelse i DMI.
I dag kan lønindeholdelse kun anvendes hos skyldnere, der har gældsposter i det nye gældsinddrivelsessystem, der hedder PSRM.
Der skal derfor iværksættes systemudvikling med henblik på at kunne lønindeholde hos skyldnere med gældsposter i det gamle system, altså i DMI.
Som borger skal man selvfølgelig have mulighed for at indfri sin gæld til det offentlige.
Derfor styrker vi oprydningen i de gældsposter, hvor borgerne indbetaler på gælden.
Lovforslaget indeholder derfor tiltag, der afhjælper problemet med de såkaldte låste indbetalinger, altså hvor skyldneren ikke har mulighed for at betale på gælden, fordi den er under oprydning.
Helt konkret foreslår vi, at der laves et rentestop for gæld under oprydning, og at der indføres en bagatelgrænse for afskrivninger på 2.000 kr.
Så der eksisterer altså to bagatelgrænser.
Så foreslår vi en forlængelse fra 6 til 12 måneder af den periode, som Gældsstyrelsen har til at afklare gæld under oprydning, og hvor der er sket indbetalinger på gælden.
Det er kun ret og rimeligt, så ingen kommer i klemme i systemet fremover.
Vi foreslår derudover ændringer i reglerne om bl.a. opkrævning af restskat og udbetaling af overskydende skat.
Det gør vi for at understøtte systemhåndteringen og praksis på området.
Derudover foreslås det, at opkrævning af en særlig afgift på feriemidler kan ske via skattekontoen, og at Gældsstyrelsen fremover skal inddrive kommunale byggesagsgebyrer.
Jeg tænker, at hvis man er lidt udefrakommende og sidder og lytter med derhjemme, lyder det her for en stor dels vedkommende som ret meget volapyk.
Den korte historie er, at vi tidligere har behandlet lovforslag om det.
Men nu kan jeg se, at hr. Lars Boje Mathiesen desværre har forladt salen, for ellers ville jeg sådan set have kommenteret på den kommentar, han havde, om, at det her ikke ændrer noget som helst i forhold til den samlede gældsinddrivelse.
Det er simpelt hen ikke rigtigt.
I 2030 vil den så være kommet ned på ca. 140 mia. kr.
Det kan jo stadig væk lyde af meget lidt og af rigtig mange milliarder, og det er det også.