runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-06-04:
Det er jo rigtigt, at det skal vi, men vi skal også gøre det på en klog måde.
Derfor spurgte vi faktisk ind til det lidt besynderlige i, at man, når der nu kommer elfly ud at flyve her i Danmark om ikke så forfærdelig længe, så insisterer på, at der også skal en klimaafgift på en flybillet til et fly, der flyver på strøm.
Det er jo faktisk sådan, at selv SAS f.eks. allerede har bestilt de første elfly med planlagte flyvninger i Danmark fra 2028.
Der har jeg jo spurgt skatteministeren, om ikke man kunne få teknisk hjælp til at lave et ændringsforslag netop med henblik på at undtage elflybilletter fra den her passagerafgift, som vi må formode er en afgift, man har lavet for at belønne klimahensyn og ikke for at beskatte.
Men vi må ligesom konstatere, i hvert fald hvis vi kigger på det med Danmarksdemokraternes øjne, at det måske mere er beskatningen, som regeringen har øje for, frem for belønningen til de virksomheder, som faktisk går ud offensivt og investerer i nye teknologier og i vedvarende energityper, som er ganske fornuftige at gå over til.
Det gælder bl.a., når vi taler om, at man på sigt i hvert fald på kortdistanceruter med årene vil komme over på elfly.
Derfor synes jeg, det er ærgerligt, at regeringen har afvist at give teknisk hjælp til det her.
Det var en afvisning, vi fik så sent som i fredags i sidste uge, og det betyder jo så, at vi ikke kan få stillet et ændringsforslag her til tredjebehandlingen af L 184.
Jeg synes, det er besynderligt, at man gør det her til en finansieringsudfordring frem for en klimaudfordring.
For vi må jo ligesom gå ud fra, at grunden til, at man fra flertallets side har valgt at lave en ny passagerafgift, er at udvise rettidig omhu i forhold til en klimaindsats.
Vi synes også, det er besynderligt, at man vælger den tilgang.
Vi har jo tidligere kunnet se i forhold til elbiler, at man har givet en ret lang række goder og afgiftslettelser, og man har givet fri parkering, og jeg ved ikke hvad, for at tilskynde både virksomheder og private borgere til at investere.
Vi har gjort det samme, for at folk skal investere på livet løs i solceller på deres tage for at få mere fremdrift i vedvarende energityper.
Så er det jo lidt ærgerligt, at det ender lidt med sådan en maveplasker, som vi lidt er ude i med det forslag, der er her.
I Danmarksdemokraterne stemmer vi jo imod passagerafgiften, men vi synes måske, det havde været en formildende omstændighed, hvis også regeringen og det flertal, som står bag den her nye afgift, i det mindste kunne se fornuften i ikke at beskatte flybilletter, der baseres på, at man skal ud at flyve i et rent miljømæssigt korrekt elfly.
Men de er altså bare ikke kommet dertil endnu, og der er egentlig ikke så meget at gøre ved det, andet end at jeg vil sige til Tingets medlemmer, at jeg synes, at det er en dårlig ting.
Jeg synes faktisk, vi skal belønne de virksomheder og de borgere, der investerer og skaber fremdrift i at sikre nogle gode klimatiltag, frem for at det bare ender med en rigid fokus på proces, fordi man skal bruge pengene til noget andet.
Anni Matthiesen (V), 2024-06-04:
Mit sidste spørgsmål skal gå lidt i retning af netop det, som vi jo alle sammen har modtaget fra #enmillionstemmer, altså de vidnesbyrd, som de har afleveret til os.
Det er jo bl.a. det, vi skal have ændret, så vi kommer til at leve op til det, de efterspørger.
Og der vælger vi jo så at tage et ansvar og blive i lokalet og forhandle de her ting på plads nu, hvorimod SF og Enhedslisten vælger at stå udenfor.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-06-04:
SF's ordfører siger det ovenikøbet, efter at jeg heroppefra igen og igen har sagt, at det her ikke er noget oplæg til, at man skal bruge mere magt, men at man får nogle flere forskellige redskaber.
Jeg synes, det er fuldstændig uvederhæftigt – for at sige det ligeud.
I den situation, man står i som borger, hvis man f.eks. bor på et botilbud og er stærkt udadreagerende – ikke fordi borgeren er ond, men fordi borgeren har et handicap, altså at det er derfor, at borgeren er udadreagerende – giver vi nu, i forhold til hvordan lovgivningen var, før vi nu laver den om, mulighed for, at personalet kan få nogle redskaber til at undgå, at det går ud over de andre borgere.
Desværre er det jo sådan, at borgere, der bor på botilbud, for ofte bliver udsat for vold fra de andre borgere, der bor på botilbuddet, eller f.eks. for seksuelle overgreb fra andre borgere, der bor på botilbuddet.
Og det er ikke, fordi borgerne er onde eller har ond vilje; det er, fordi nogle af dem har et handicap, der gør, at de ikke kan forstå, hvad det er, de gør ved et andet menneske.
Der skal der selvfølgelig være nogle socialpædagogiske redskaber, herunder nogle af de redskaber, der ligger i det her regelsæt.
Og det vil jo konkret for den enkelte borger, der ellers ikke kan beskyttes mod det, betyde, at hverdagen kommer til at være mere tryg.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-06-04:
Eksempelvis kan man i udvalgsarbejdet se, at vi støtter op om forslaget omkring stofselerne, hvor man ikke skal dokumentere det, hver gang man spænder en stofsele og spænder den op igen.
Sådan nogle ting synes vi er ret væsentlige.
Men noget af det, personalet faktisk siger, er, at der er behov for mere personale, at der er behov for mere uddannet arbejdskraft, og at man ikke putter alle mulige forskellige borgere, der har mange forskellige behov, ind i et botilbud, for så bliver det umuligt at køre den rigtige pædagogiske praksis.
Maria Durhuus (S), 2024-06-04:
Jeg bliver en lillebitte smule forvirret af ordførerens tale.
I den sidste debat hævdede ordføreren jo, at det var anekdotisk at tage faglige hverdagsproblemstillinger ind til at underbygge en lovgivning.
Nu henviser ordføreren til det, ordføreren har hørt fra pædagoger derude.
Jeg antager så, at når ordføreren hører noget, er det ikke anekdotisk, men når andre ordførere gør det, så er det anekdotisk.
Men lad det ligge.
På hvilken baggrund kan ordføreren drage den konklusion, at det at vedtage det her lovforslag vil bidrage til større forråelse?
For forråelse kommer jo oftest af afmægtighed, manglende faglighed eller andre ting.
Så kan ordføreren ikke sige et par ord om, hvorfor det er med en en til en-faktor, at den her lovgivning vil ændre på forråelsesfaktoren derude?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-06-04:
Jo, men som jeg sagde i min tale, bør det ikke være anekdoter, der skal være grundlag for det, når vi laver så omfattende lovgivning.
Og det gælder i øvrigt også egne anekdoter.
Når jeg nævner de eksempler, jeg har hørt, eller det, jeg selv har oplevet, handler det om at sige, at der er forskellige billeder på det her.
Og det er der, jeg ville have ønsket, at vi var gået ind i en meget mere grundig proces netop med fagpersonerne på området, med eksperter og handicaporganisationer osv., så vi kunne have arbejdet os dybere ind i lovforslaget og have afgrænset de mange forskellige punkter.
Lige nu har man lavet sådan nogle kæmpestore fodboldbaner, hvor man bare kan give den gas, og det synes vi ikke er særlig gunstigt.
Det handler jo om, at der ikke er nok uddannet arbejdskraft ude på mange af bostederne.
Der er rigtig mange af dem, der er ansat derude, der ikke har en uddannelse.
Og man har svært ved at få ansatte nok derude.
Det er jo et andet problem, som også er med til at føre til forråelse, og det har vi jo set – der er faktisk et anbringelsessted, der er blevet politianmeldt af ministeren, netop fordi man har taget fat i de her unge mennesker ret så groft.
Sara Emil Baaring (S), 2024-06-04:
Det var et utrolig langt svar på noget, som jeg hørte mig til var et ja til, at man godt kunne bekræfte, at det var foregået på vanlig vis i forhold til lovbehandlingen.
En anden ting, jeg lytter mig til ordføreren siger, er, at der ikke er lyttet til personalet.
Hvad har SF af konkrete forslag til, hvor vi kan gå ind og understøtte personalet på nogle af de ting, som de har peget på de mangler værktøjer til, som vi netop kommer med nogle af svarene på i det her lovforslag?
Maria Durhuus (S), 2024-06-04:
Men siger ordføreren dermed, at vi herinde i Folketinget ikke kan have tillid til, at de fagligt dygtige medarbejdere, vi så har derude, ikke kan sondre imellem det, at vi ændrer loven omkring magtanvendelse, og at de så pr. automatik bare kan give sig til at bruge mere magt?
Har ordføreren ikke tillid til, at det stadig væk vil være fagligheden, der råder derude?
Så har jeg bare lige et kort spørgsmål til ordføreren, hvor jeg tænker, at ordføreren kan komme med en faglig begrundelse: Skal de børn, der bor på bosteder, og som lige nu kan sidde og indtage narkotika fuldstændig frit i dagligstuerne, så fortsætte med det nu, hvis vi ikke skal tage det fra dem?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-06-04:
Det synes jeg også at jeg har uddybet ved flere andre lejligheder.
Og så kan jeg faktisk ikke lige huske, hvad ordføreren ellers fik spurgt ind til af forskellige elementer i det her.
Det beklager jeg.
Rosa Lund (EL), 2024-06-04:
Tak for ordet.
Jeg synes virkelig, at alle jer her skal tænke jer godt om, når I trykker på knapperne.
Jeg er meget bekymret for, at jer, der stemmer for det her lovforslag, om 5-10 år skal ud at sige undskyld for, at I har stemt for det her lovforslag.
Radikale Venstre indgik jo en folkeskolereform, som de 10 år efter var ude at sige undskyld for at de havde indgået.
Jeg er ret sikker på, at det her er den samme situation.
Vi kan jo konstatere, at et flertal herinde er parate til at indføre en ekstremt indgribende lovgivning over for landets mest sårbare borgere helt hen over hovedet på dem, og det synes jeg er meget bekymrende.
Vi er jo politikere, som er blevet gjort opmærksom på konsekvenserne af det her lovforslag.
Det er f.eks. foreningen Lev - livet med udviklingshandicap, og det er f.eks. foreningen eller grupperingen #enmillionstemmer, som er kommet med det ene vidnesbyrd efter det andet, der viser, at det her lovforslag ikke er vejen frem.
Førende eksperter tror heller ikke på det her lovforslag, og Institut for Menneskerettigheder har også været ude at pointere, at mere magtanvendelse ikke er vejen frem.
Nogle af de skrækkelige situationer, vi har set på vores botilbud inden for de sidste 10 år, er jo nogle situationer, vi har set, samtidig med at magtanvendelsen er steget.
Nu står vi så med et lovforslag, hvor man siger, at løsningen på de her skrækkelige situationer bare er mere magtanvendelse.
Det giver i Enhedslistens optik absolut ingen mening.
Det virker, som om man er mere interesseret i at udstille sårbare borgere i det her land.
Det er i hvert fald det, man gør med det her lovforslag; man sætter dem i en rigtig dårlig situation.
Det er ikke så lang tid siden, at der var en af de største demonstrationer på handicapområdet, vi har set i rigtig mange år.
Det var lige herude på Slotspladsen.
Hvad demonstrerede de imod?
Det var bl.a. det her lovforslag.
Så jeg synes virkelig, at I skal tænke jer rigtig godt om og tænke over, om det virkelig kan passe, at det er de allermest sårbare mennesker i det her land, som skal betale prisen for det ligelønsløft, man gerne vil lave.
Det er vi i Enhedslisten sådan set enige i skal laves, men at finansieringen skal komme fra mennesker med handicap, synes vi simpelt hen er for groft.
Så sker der jo nogle ting lige nu på vores botilbud, som er meget, meget forfærdelige, og af hensyn til de pårørende skal jeg lade være med at nævne enkeltsager her fra talerstolen.
Men jeg vil bare minde om, at det er præcis de botilbud, hvor der har været sager med indelåsning, og der må jeg bare sige, at en låst dør er en låst dør, og det her lovforslag åbner for flere låste døre.
Enhedslisten stemmer imod det her lovforslag, og jeg håber, at I tænker jer rigtig godt om, når I om lidt trykker på knapperne.
Tak for ordet.
Sara Emil Baaring (S), 2024-06-04:
Jeg kan betrygge ordføreren i, at vi har tænkt os rigtig godt om.
Det har vi eksempelvis, når vi går ind og handler i forsvar for Kristian, hvis historie har været beskrevet i aviserne – en beboer, som vælger at gå fra sit bosted midt om natten i bare tæer i frostvejr.
Man kan gå ind og hjælpe sådan en borger ved eksempelvis at sikre, at borgeren får den rette hjælp, uden at personalet skal bruge enormt lang tid på at sidde og skrive på en computer, hver eneste gang de har hjulpet Kristian med ikke at gå udenfor.
Der er så mange områder, hvor jeg synes at Enhedslisten mangler at komme med svar på, hvor vi skal gå ind og hjælpe medarbejderne til netop at sikre borgernes ve og vel.
Rosa Lund (EL), 2024-06-04:
I Enhedslisten vil vi gerne være med til at sikre mere uddannet personale, og vi vil gerne være med til at sikre mere personale i det hele taget, og så mener vi ligesom Socialdemokratiet, at personalet skal have mere i løn.
Der har vi forskellige holdninger.
Sara Emil Baaring (S), 2024-06-04:
Tak for det.
Jeg skal bare høre, om ordføreren kan bekræfte, at dette ikke er en hastebehandling, men en helt normal lovbehandling, som vi på vanlig vis har gang i.
Så synes jeg bare, jeg har brug for at gøre det klart, at det, som vi ønsker at spare på, er bureaukratiet, altså lige præcis det, der betyder, at borgerne bliver udsat for, at der skal gå så meget tid med et utal af møder, for at de f.eks. kan få en kugledyne.
Det er alt det, som mennesker med handicap i flere år har råbt op om at der er galt med vores system.
Det er lige præcis det, som vi vil gå ind og fjerne.
Det er jo ikke pengene, vi fjerner; det er jo ikke blindestokken, vi fjerner.
Rosa Lund (EL), 2024-06-04:
Altså, jeg tror, at alle i den her sal er enige om, at vi bare skal af med unødvendigt bureaukrati.
Jeg vil bare gerne minde ordføreren om, at der også er noget, der hedder rettigheder, og det kræver jo nogle gange noget bureaukrati, og det, man går ind og fjerner her, er jo rettigheder.
Og hvis man er så tilfreds med sit lovforslag og siger, at det er mærkeligt, at Enhedslisten ikke vil være med til det, vil jeg bare sige: Hvis det er så godt et lovforslag, er det så ikke lidt mærkeligt, at der ikke er nogen af de organisationer, som arbejder med mennesker med handicap, som er glade for det?
Det er jo ikke kun Enhedslisten, der kritiserer det her lovforslag.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-06-04:
Ellers havde vi jo ikke stillet så mange ændringsforslag til lovforslaget, og det er jo så også det, der afstedkommer, at SF siger – det er så ikke mig, der siger det; det er SF, der siger det – at de opfatter lovforslaget som så forandret, at man ikke kan tale om, at det er det samme lovforslag.
Det skal jeg ikke vurdere.
Det betyder jo, at vi har lyttet.
Vi har jo faktisk stillet ufattelig mange ændringsforslag, og det er, fordi vi har valgt at lytte til en stor del af den kritik, der har været.
Så er det også klart, at der er et modsætningsforhold mellem de tre positioner, altså hensynet til det enkelte individ, hensynet til fællesskabet på det pågældende botilbud og hensynet til personalet.
Ikke altid, men indimellem betyder hensynet til de tre forskellige parter, at man skal træffe nogle beslutninger om at lægge snittet det ene eller det andet sted, og der er jeg ikke altid enig med Lev.
Jeg mener også, at der er et hensyn til et fællesskab på et botilbud.
Det vægter Lev mindre, typisk, end jeg gør, og jeg mener også, at Lev vægter hensynet til personalet mindre, end jeg normalt gør, og der ligger der simpelt hen en politisk forskel mellem Lev og mig.
Karina Adsbøl (DD), 2024-06-04:
Jamen det er jo ikke kun landsforeningen Lev.
Det er jo også de 5.000 mennesker, der stod ude på Slotspladsen og demonstrerede her for nogle uger siden, hvor de sagde: Nok er nok.
Men jeg vil gerne citere mere fra det her indlæg, for det er faktisk et ret godt indlæg.
Det er fra under overskriften »Smart forhandlingstaktik«: »Inddragelsen i det konkrete lovforslags indhold, af for eksempel Lev og andre, der repræsenterer de berørte borgere, har været meget mangelfuld.
Socialministeriet gennemførte en workshop, hvor aktører kunne komme med deres perspektiver og forslag, men her var der ikke nogen redegørelse for, hvilke enkeltdele ministeriet havde i tankerne.«
Og sådan fortsætter det.
De kom jo under processen med lovbehandlingen, efter at der var indgået en politisk aftale, som vi i Danmarksdemokraterne ikke er med i, fordi vi synes, præmissen var fuldstændig forkert.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-06-04:
Det, ordføreren spørger til, er, om det ikke gør noget indtryk, at der er en demonstration, og at der er en masse organisationer, der kommer med indvendinger i forhold til det her, og der svarede jeg bare: Jo, det er jo derfor, vi er kommet med så mange ændringsforslag, som vi er.
Det har så afstedkommet al mulig kritik fra de samme partier, men det er det, der er baggrunden for, at vi er kommet med så mange ændringsforslag.
Så er det rigtigt, at der tilbagebliver en diskussion, og jeg vil sige, at konkret i forhold til Lev har jeg jo selv talt direkte med dem om spørgsmålet om lovgivning og magtanvendelse, hvor de sad på mit kontor og fortalte mig, hvad deres position var, eksempelvis i forhold til flytning uden samtykke, som er et af de steder, hvor vi har lavet ændringsforslag.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-06-04:
Tak for det.
Jeg synes måske lige, det er at stramme den lidt at gøre debatten så skinger.
Der er god grund til at være kritisk over for det her lovforslag, som er hastet igennem.
Jeg er selv en af dem, der var meget forundret over, at vi, kort tid efter at vi lige har lavet en ældreaftale, hvor vi vil give ældre mere selvbestemmelse, så bare kan høre, at man ovre i Socialministeriet sidder og laver aftaler, der skal give mulighed for mere magtanvendelse.
Det er ikke, fordi jeg ikke anerkender, at der kan være behov for at bruge magt i velfærdsområderne – desværre.
Det er almindeligt kendt.
Og der er simpelt hen også nogle steder, hvor jeg synes, det er en god idé at fjerne bestemmelserne om, hvad det er, man skal dokumentere.
Men der er jo allerede dispensationsmuligheder i den aftale, som jeg tror jeg var med til at lave sammen med ministeren i tidernes morgen.
Hvor var den brændende platform, som gav et behov for, at man skulle øge mulighederne for magtanvendelse her og nu?
Jeg kan godt forstå, hvis borgerne er skræmte ved tanken om mere magtanvendelse.
Og en mulighed var jo også, at ministeren helt havde undladt overhovedet at tage det emne op i de her forhandlinger og netop udvidede mulighederne.
For det er muligt, at ministeren bare mener, at det er en vifte af flere redskaber, men må jeg bare minde om, at guidning altså er en ganske almindelig plejefaglig opgave, som man benytter sig af ude i det praktiske liv hver evig eneste dag.
Så det er jo ikke det.
Men fakta er, at normeringen nogle gange ikke står mål med de opgaver, der skal løses, og det er i de situationer, at det kan blive kritisk.
Så hvad vægter mest – normering eller magt?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-06-04:
Ja, det fremgår fuldstændig klart af loven, at den aldrig må træde i stedet for en socialpædagogisk indsats.
Altså, det ligger jo fuldstændig klart, har altid gjort det og gør det uforandret.
Og så vil jeg sige til SF's ordfører, at det jo bare er at viderekolportere præcis det samme, og jeg synes, at det er så ufint over for de mennesker, der sidder i den anden ende af det her.
Altså, for når ordføreren siger, hun godt kan forstå, at borgerne bliver skræmte over, at der skal være mere magtanvendelse, vil jeg sige: Det skal der heller ikke.
Igen vil jeg sige, at SF ikke fremlægger skyggen af dokumentation for, at det skulle være det, der er tilfældet.
Man bliver bare ved med at sige det – igen og igen gentager man det, men uden skyggen af belæg for, at det skulle være tilfældet.
Tværtimod giver vi jo en stribe redskaber, der gør, at man kan undgå at komme ud i de meget hårde magtanvendelsessituationer.
Anni Matthiesen (V), 2024-06-04:
Det betyder, at mange af de her handicappede tager det her helt bogstaveligt.
Det vil sige, at mange af dem, der er derude, tror, at de nu rent ud sagt bliver udsat for mere magtanvendelse.
Det var også noget af det, som jeg bl.a. oplevede ved demonstrationen herude, altså at man glemmer, at der sidder nogle derude, der lytter til os, også blandt de handicappede.
Kunne ministeren måske også trække frem og give et svar her i Folketingssalen i dag på: Hvorfor er det, at vi også har lyttet til nogle forældre og for den sags skyld organisationer, der har efterspurgt nogle ændringer i magtanvendelsesloven?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-06-04:
Det er der ikke nogen brændende platform for, og det er heller ikke det, vi gør med den her lovgivning.
Og derfor er den grundlæggende præmis jo simpelt hen forkert.
Altså, det svarer jo simpelt hen til at sige, at fordi man i stedet for at bruge ét stykke værktøj bruger tre forskellige stykker værktøj, så skulle der ligge en større opgave.
Næh, man har bare mere forfinede redskaber til at udføre den samme opgave med.
Så det er bare for at sige, at den fejlslutning, at der skulle være mere magtanvendelse forbundet med det her, jo er en fejlslutning, SF har lavet, i øvrigt sammen med Enhedslisten, og bliver ved og bliver ved med at gentage.
Det står ingen steder i aftaleteksten.
Der er ingen af de partier, der står bag det, som har et ønske om det.
Der er heller ingen af de organisationer, der har siddet inde i lokalet, der har haft noget ønske om det.
Det vil sige, at det er noget, nogen opfinder og bliver ved og bliver ved med at gentage.
Jeg kan jo se, at man får mange likes på det på de sociale medier, og jeg kan også høre, at der er nogle borgere, der bliver relativt skræmte af det.
Og derfor savner jeg stadig væk, at SF fremlægger bare skyggen af dokumentation for, at det her skulle betyde, at der blev brugt mere magtanvendelse.
Karina Adsbøl (DD), 2024-06-04:
Tak for det.
Det her lovforslag var jo et lovforslag, der var 294 høringssvar til, og det siger jo ikke så lidt.
Men jeg vil egentlig gerne læse op fra et indlæg, der er i Socialmonitor i dag, og jeg citerer: »I dag vedtages et historisk tilbageskridt i dansk socialpolitik: Magtanvendelsesreglerne er noget af det mest komplekse, principielle og dilemmafyldte i dansk sociallovgivning.
Det mener landsformand for foreningen Lev ...«.
Det er så Anni Sørensen, der har skrevet indlægget.
Og samtidig, minister, skriver landsformanden også i det her indlæg, at de ikke har følt sig hørt nok i forhold til den her proces.
Længere nede i det indlæg er det tydeligt i forhold til en overskrift, der hedder: »Smart forhandlingstaktik«.
Så det vil sige, at vi har en masse organisationer, der i hvert fald ikke føler sig hørt; vi har en masse høringssvar, der taler imod det her lovforslag; og vi har lige haft en kæmpe demonstration ude på Christiansborg Slotsplads, hvor alle mødte frem.
Altså, vækker det her ikke noget i ministeren?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-06-04:
Tak for det.
Der er ingen tvivl om, at ministeren og jeg ser noget forskelligt på det her lovforslag om magtanvendelse.
Men jeg vil godt lige høre, om ministeren ikke kan bekræfte, at det er sandt, at alle handicaporganisationer stadig væk advarer kraftigt imod det her lovforslag.
Institut for Menneskerettigheder, Ældre Sagen, organisationer for unge anbragte og for flere kronikere kritiserer lovforslaget og siger netop det samme, som vi har sagt, altså at man ikke har haft en grundig og inddragende proces.
Når jeg nævner noget om økonomi, er det, fordi man, for at man kunne være med i rammeaftalen, skulle stemme for lovforslaget om magtanvendelse.
Vi undersøgte det, fordi vi ikke syntes, at vi kunne være med i det her lovforslag om magtanvendelse, fordi det var sådan noget hastværk og vi ikke var trygge ved den måde, det var blevet presset igennem i forhandlingerne på.
For det andet står der helt klart, at der skal være en reduceret økonomisk ramme.
Det håber jeg da at ministeren kan bekræfte her, altså at det faktisk var en pakkeløsning i de forhandlinger.