runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-17:
Tak for spørgsmålet.
Nu ved jeg ikke hundrede procent, om det ville give god mening at sætte ind i planloven, hvorvidt man skal have et juletræ et bestemt sted.
Det tror jeg er noget vidtgående, og det har jeg fuld tillid til at man gør de steder, hvor man føler et behov for at stille et juletræ op.
Det er rigtigt, at der var en sag på et tidspunkt i mit eget kommuneområde, hvor man ikke lige fik sat et juletræ op, som man havde tradition for.
Men det blev ændret nogle uger efter, og der har været et juletræ årligt siden da.
Så det er jo et eksempel på, at man kan løse det her, uden at der er behov for omfattende ændringer af planloven, og at man de steder, hvor man lokalt kan gøre en forskel, også gør det, og at der ikke er behov for yderligere indblanding.
Dansk tradition og kultur og kulturarv, som er vigtigt, er man dygtig til at håndtere lokalt.
Halime Oguz (SF), 2020-12-17:
Tak, formand.
Jeg skal vist lige spritte af først.
Hvis jeg har forstået beslutningsforslaget rigtigt, foreslår forslagsstillerne, at den danske kulturelle tradition bør indgå i planlovgivningen, således at man kan lave et forbud mod bestemte aktiviteter, som ikke er i overensstemmelse med den kristne kultur.
Et usagligt hensyn er eksempelvis at regulere, hvilke grupper af mennesker der må besøge eller anvende en ejendom.
Man må således ikke med planloven regulere på baggrund af bestemte brugergruppers alder, køn eller for den sags skyld religiøse tilhørsforhold.
Det er derfor ikke muligt med lokalplanlægningen at lave et direkte forbud mod bestemte religiøse aktiviteter, hvilket er det, jeg forstår beslutningsforslaget foreslår.
I SF mener vi, at vi bør værne om lokaldemokratiet.
Vi mener ikke, at vi fra Christiansborg skal gå ind og regulere og diktere på den her måde.
Vi mener, at en lovgivning som denne kan være i uoverensstemmelse med denne grundlæggende frihedsrettighed, og vi kan derfor ikke støtte forslaget.
Mads Fuglede (V), 2020-12-17:
Mit modsvar er så, at vi i Venstre nok er mere interesseret i en ændring af planloven henimod, at man med hensyn til det, man vil ramme, specifikt går efter højtalerforstærket bønnekald.
Marie Krarup (DF), 2020-12-17:
Det, som forslaget jo går ud på, er, at vi i planloven kan indskrive, at fastholdelsen af den danske kulturelle tradition skal være noget, som kan afgøre, hvordan man laver sin lokalplan, så man altså kan sige, at en given ting – om det så er bønnekald, en stormoské eller en koranskole – kan man altså ikke have i sit område med henvisning til det, der står i planloven om, at man er berettiget til at sige ja eller nej til noget, fordi vi ønsker at fastholde den danske kulturelle tradition.
Det vil være et afsæt for, at kommunerne så kan tolke, hvad der i deres sammenhæng er en fastholdelse af den traditionelle danske tradition.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-17:
Jeg opfatter det sådan, at nu, hvor beslutningsforslaget er fremsat i og vi diskuterer det i sådan en udlændingeordførersammenhæng, er det mere værdipolitiske aspekter, vi diskuterer her.
Men jeg vil da gerne sige, at jeg kun har sympati for tanker om, at man skal sørge for at bevare dansk kulturarv og dansk tradition, når man reviderer planloven.
Der kan jeg da ikke sige noget negativt om de tanker.
Marie Krarup (DF), 2020-12-17:
Jeg må indrømme, at jeg ikke helt forstod afslutningen.
Hvad var det for en baggrund, man ikke kunne støtte det på?
Der er jo en meget konkret henvisning til planlovens § 15, stk. 2, hvor vi foreslår, at man inddrager fastholdelsen af den danske kulturelle tradition som noget, man skal tage hensyn til, når man laver lokalplaner.
Så det vil sige, at larmende islamiske bønnekald helt klart ikke ville falde ind under det, og det ville være ret nemt at sige, at det ikke skulle være til stede her.
Hvad er det, som ordføreren synes er forkert i det forslag?
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-17:
Tak, formand.
Med dette beslutningsforslag foreslår Dansk Folkeparti, at dansk kulturel tradition skal understøttes af lovgivningen og ikke fortrænges i det offentlige rum i forhold til fysiske ændringer, lyde og påvirkning af det omkringliggende miljø.
Indledningsvis vil jeg takke for muligheden for at diskutere det her beslutningsforslag og for, at I fremsætter det.
For det er vigtigt, at vi fra politisk side sikrer, at dansk kulturarv beskyttes og bevares også til fordel for fremtidige generationer.
Derfor er vi i Socialdemokratiet også modstandere af eksempelvis høje islamiske bønnekald, som var noget af det, vi hørte tidligere på året, fra store højtalere, der tvangsindlagde alle i nærheden til at lægge øre til dem.
For sådan at blive lidt mere konkret har vi jo ud over denne modstand også en målsætning om at nedbringe andelen af personer med oprindelse i Stormellemøsten i boligområder, skoler og dagtilbud, sådan at de er fordelt bedre i landet, og sådan at der er en større chance for, at integrationen kan komme til at lykkes, når man kan leve sammen i stedet for at leve ved siden af hinanden, hvor nogle kommer til at leve i et parallelsamfund.
Det vil sikre, at det er danske demokratiske værdier, der er i overvægt, og det vil sikre, at man introduceres til dansk kultur og føler, at man lever i Danmark og ikke i Nordafrika eller andre steder.
Der er forskellige elementer i vores udlændingeudspil fra 2018, som Dansk Folkeparti har været så venlig at vise stor interesse for, ikke mindst tidligere i dag ved en forespørgselsdebat.
De vil også have relevans i den her sammenhæng, og dem vil vi garanteret også få lejlighed til at drøfte her i salen igen ved andre lejligheder.
De kommer til at gøre en forskel i forhold til at bevare Danmark, som vi kender det, og i forhold til at bevare dansk kulturarv.
På den baggrund kan Socialdemokratiet ikke støtte det her konkrete beslutningsforslag.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Det er korrekt, at planlovens § 15 er et meget konkret sted at pege hen på, og tak for det.
Men det, der måske kan være lidt sværere som lovgivere at skulle regulere, er, hvad vi forstår ved dansk kultur og danske værdier.
Det kan i hvert fald hurtigt blive en lidt abstrakt diskussion.
Som jeg også sagde i min samrådstale, og som både erhvervsministeren og jeg sagde på det samråd, vi deltog i, er vi indstillet på at diskutere, hvordan kommunerne får en bedre styring med, hvor religiøse aktiviteter i deres kommune ligger.
Det er ikke sikkert, at det er planloven, der er instrumentet.
Det er erhvervsministeren ved at undersøge.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Jeg tror, at der i forslaget er en meget konkret henvisning til planloven – og jeg tror ovenikøbet, at det er planlovens § 15, og mere konkret kan det dog næsten ikke blive – hvor man ganske enkelt skal formulere, at i Danmark har dansk kultur forrang.
Det vil sige, at når kommunerne skal tilrettelægge deres lokalplaner og regionale planlægning osv. osv., ja, så ved man, at det, der har forrang, er de danske kirker, de danske slotte, det, der bærer den danske historie, det er Dannebrog osv., alt det, som forener os på tværs af politiske forskelle.
Det kan da ikke være mere smukt.
Det kan da ikke være så vanskeligt at forstå.
Så igen: Hvorfor griber ministeren – der så ovenikøbet under den foregående debat har haft tid til at tænke lidt over tingene, når han kom ud af sit konventionelle sværmeri – ikke bare chancen og siger: Ja, det er en god idé?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Jeg kan godt høre på hr. Morten Messerschmidt, at han ikke ligesom jeg har deltaget i alle debatter siden kl. 10.00, dvs. i de sidste 9 timer og 20 minutter, og det kan jeg også godt forstå at hr. Morten Messerschmidt ikke har.
F.eks. har vi lige haft et beslutningsforslag om social kontrol, og den diskussion handlede ikke om internationale konventioner.
Men jeg tror også, og det er så til det, der egentlig er spørgsmålet her, at hvis man læser beslutningsforslagets bemærkninger, vil man se, at det i hvert ikke står soleklart, det gør det i hvert fald ikke for mig, præcis hvad det er, regeringen pålægges, hvis man vedtager det her beslutningsforslag.
Jeg synes, det stritter i retning af mange forskellige stykker lovgivning, fordelt på mange forskellige ministerområder, og derfor valgte jeg også, da jeg skulle forberede den her debat, at tolke det som en mere generel diskussion af, hvordan man bevarer det danske udtryk i det offentlige rum mere end som et specifikt forslag omkring en konkret lov, der ønskes fremsat.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Jamen så forstår jeg da egentlig ikke, hvorfor ministeren ikke bare erklærer sin fulde opbakning til det her forslag.
Nu har vi det meste af dagen været forsamlet her i Folketingssalen, og det er faktisk første gang, nu her kvart over syv, at ministeren ikke kan benytte sig af internationale konventioner for at undskylde, at man stemmer nej til et forslag, og det synes jeg da må være dejligt for ministeren.
Altså, endelig kan man slå ud med armene og sige: Ja, nu kan jeg mene noget, og jeg må også mene det.
Men så vælger ministeren ikke at mene noget, og det er da lidt underligt.
Hvorfor ikke netop gribe denne positive dagsorden, som fru Marie Krarup har rejst, og sige: Ja, det her land er Danmark, det er bygget af danskere igennem mere end tusind år, og den kultur, den tradition og den historien skal vi selvfølgelig være stolte af, og det skal kunne ses, og det skriver vi nu ind i en lov, hvor det pålægges, at af alt, hvad der foretages i det offentlige rum, skal dansk kultur have en forrang?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Jamen til det sidste vil jeg sige, at det er jeg sådan set enig i, og derfor er jeg også glad for, at forslaget hedder: »Om at sikre og bevare den danske kulturelle tradition i det offentlige rum«, og at det ikke hedder: Om at sikre, at der ikke opstår moskeer i det offentlige rum.
For jeg synes, at når vi nu har 300.000 mennesker, der er indvandret fra lande, hvor hovedparten af befolkningen bekender sig til islam, så er det også naturligt, hvis de ellers ønsker at praktisere deres tro – og vi har religionsfrihed – at der så også er mulighed for at have en moske i Danmark.
Det betyder ikke, at moskeer og kirker skal ligestilles; det betyder bare, at det også er en del af det, at der er religionsfrihed i Danmark.
Marie Krarup (DF), 2020-12-17:
Så det vil sige, at hvis jeg sørger for, at vi får en andenbehandling i Erhvervsudvalget, så støtter regeringen og Socialdemokratiet det her beslutningsforslag?
Så det er kun et spørgsmål om, at jeg har været så ubegavet at vælge et forkert udvalg at fremsætte beslutningsforslaget i?
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-17:
Jeg kunne aldrig finde på at sige, at fru Marie Krarup var ubegavet.
Så nej, det er nu ikke helt det, jeg mener at man kunne udlede af det, jeg sagde.
Det, jeg mener, er bare, at jeg forstod det, som om det mere var nogle af de principielle ting, de holdningsmæssige og værdipolitiske ting omkring vores kulturarv, som Dansk Folkeparti ønskede at drøfte, og jeg forestiller mig, at hvis det var en mere teknisk diskussion om, hvordan en ny planlov skal strikkes sammen, var det måske erhvervsministeren, man ville drøfte det med.
Men altså, fint nok, jeg har sympati for tankegangen uanset hvad.
Mads Fuglede (V), 2020-12-17:
Altså, den del, der handler om bønnekald, er vi som sagt meget opmærksomme på, og den vil vi gerne løfte, også med den forligskreds, der i sin tid lavede planlovsaftalen, og som DF selv er en del af.
Hvad angår den del, der handler om dominerende religiøs arkitektur, står det noget uklart for mig, hvordan vi skal gå ned ad det spor.
Marie Krarup (DF), 2020-12-17:
Jeg forstår ikke helt, hvad det er, der gør det helt umuligt for Venstre at støtte det her.
Det er nogle teknikaliteter, som jeg ikke helt kan overskue.
Men jeg vil lige sige, at det her jo ikke har noget med religionsfrihed at gøre – vi angriber jo bestemt ikke religionsfriheden.
Det har heller ikke noget med et forbud mod moskéer at gøre.
Det ville det her forslag have mulighed for at forhindre, hvis det blev vedtaget.
Men altså, det er en teknikalitet om, at vi skal tage det op i en forligskreds, der gør, at man ikke vil støtte beslutningsforslaget – er det sådan, vi skal forstå det?
For sådan som jeg hører Venstres ordfører, så er vi enige om indholdet.
Det retter sig mod ting, som er fremmede, som ikke hører ind under dansk kultur.
Det kan f.eks. dreje sig om en meget dominerende arkitektur, f.eks. i en landsby, og det kan også dreje sig om bønnekald.
Mads Fuglede (V), 2020-12-17:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne starte med at sige, at vi i Venstre synes, at det er et meget fornuftigt beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti har fremsat.
Der er nogle tekniske udfordringer med det, og vi har været lidt inde omkring det med planloven osv.
Vi er inde på et område, der er meget forligsbelagt.
Men det er fornuftigt, fordi der ligger nogle tanker heri, som vi i Venstre deler.
Når det kommer til højtalerforstærket bønnekald og lignende religiøse ytringer i det offentlige rum, er Venstre enige med forslagsstillerne i, at det ikke hører hjemme i Danmark.
Vi ser meget gerne, at man, når man får mulighed for at revidere planloven, får noget ind i planloven om det, så vi kan komme det her til livs.
Det har vi også i fællesskab været i salen om tidligere.
Det bekymrer os også, at der findes miljøer i Danmark med antidemokratiske og fundamentalistiske idéer.
At mennesker ikke respekterer de danske værdier og dansk kultur, er noget, vi som samfund selvfølgelig skal sige meget klart nej til.
Vi har dog også religionsfrihed i Danmark, og til religionsfriheden hører så retten til at praktisere sine egne skikke, så længe det ikke er i strid med lovgivningen, så længe det ikke støjer i det offentlige rum og bryder med grundlæggende værdier i det danske samfund.
Vi er i Venstre ikke så bekymrede for, hvordan den religiøse bygning ser ud; vi er derimod meget bekymrede for, hvad der bliver sagt inde i den.
Det må være det, vi har fokus på.
Men det siger jo selvfølgelig sig selv, at hvis der er antidemokratiske og ekstremistiske kræfter, der står bag moskéer og koranskoler, har det ikke noget at gøre i Danmark – ikke på grund af bygningerne, men på grund af det, der sker inde i dem.
I Danmark har den danske folkekirke en privilegeret status, det er grundlovssikret.
Denne særstatus legitimeres ofte med henvisning til den historiske kristne danske kulturs forankring i samfundet, og vi mener, at der er noget her, vi skal passe meget på, men det er en værdikamp, mere end det er en kamp på arkitektur.
Der er godt nok meget, vi kunne tage fat i bare nogle få hundrede meter herfra, hvis vi skulle gøre det til sådan en arkitektonisk værdikamp i vores samfund.
Den yderligere statslige kontrol, der skal være med planloven, må gå på det, vi tidligere har været enige om, nemlig bønnekald, mere end på selve det arkitektoniske udtryk.
Og det er jo som sagt forligsbelagt, og som jeg husker det, var Dansk Folkeparti selv med i det tilbage i 2016 sammen med Socialdemokratiet og den tidligere regering, og det må så være i den kreds, man må kigge på, om man vil lave det forlig om, hvis man vil ned ad det spor.
Når det så handler om selve det arkitektoniske udtryk, mener vi, det må være op til kommunerne selv at træffe beslutninger herom.
Derfor, uden at jeg fuldstændig skal afvise alt i det her forslag, er der nogle grunde til, at vi i Venstre har nogle problemer med forslaget, selv om vi meget gerne vil bruge det som et værktøj til at komme især bønnekald til livs.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-17:
Jamen hr. Morten Messerschmidt er jo også bekendt med, at vi har religionsfrihed i Danmark, og derfor håber jeg da og tror, og det synes jeg er en reel og fornuftig opfordring, og jeg ved også at hr. Morten Messerschmidt og fru Marie Krarup har gjort opmærksom på det ved nogle af de samråd, vi har deltaget i, at når man laver en ny planlovgivning, er det noget, man forhåbentlig kan tage højde for, altså hvordan man sikrer, at nye moskéers udtryk eksempelvis ikke bliver sådan, at det kommer til at dominere det offentlige rum det pågældende sted, og at man altså sørger for at hegne nogle regler ind for, hvordan planloven skal være, sådan at man ikke kommer i en situation, hvor der eksempelvis kunne være et, hvad ved jeg, meget venstreorienteret byråd, der kunne beslutte sig for, at de gerne ville have en moské med minareter, der spillede bønnekald.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Det er herligt med flere penge til både Dybbøl Mølle og mange af de andre ting, lige på nær Danmarks Radio, som ordføreren nævner, men det har bare ikke noget med sagen at gøre.
Det, vi konkret forholder os til her, er, at hvis der er et byråd, der sidder og skal lave en ny lokalplan, og et flertal i byrådet har det sådan, at de ikke vil have de der moskéer, er det i dag et problem, fordi man skal ligebehandle.
Hele den debat har hr. Rasmus Stoklund jo været en del af sammen med os andre, men han er bare ikke villig til at gøre det, der skal til, for at realisere det, han siger han gerne vil.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-17:
Altså, vi befinder os jo i Danmark, så det behøver vi ikke at skrive ind i nogen lovgivning; sådan er det jo.
Vi viser det jo så ved handling, og det må trods alt tælle mere end, hvad skal man sige, værdipolitiske slag i luften.
Jeg synes, at et konkret sted, hvor vi viser det med handling, er den aktuelle finanslovsaftale, der netop er indgået.
Jeg har taget et par tal med, og nogle af de ting, vi altså prioriterer med ganske anselige beløb, er, når man går ned ad listen: Den Gamle By i Aarhus, Danmarks Underholdningsorkester, Gammel Estrup – Danmarks Herregårdsmuseum, Dybbøl Mølle, Dansk Jødisk Museum, Fregatten Jylland, Den Danske Ordbog og Team Danmark.
Altså, der er meget fokus på dansk kulturarv i den finanslovsaftale, vi netop har landet sammen med en række andre partier, og det er jo, fordi vi gerne vil understøtte nogle af de steder, hvor vi som et lille land selv må gøre en indsats, og ikke mindst også annullere besparelserne på Danmarks Radio, sådan at vi sikrer, at vi har en solid dansk public service, som kan stå over for de store mediegiganter ude i verden, som jo ikke vil tage sådan særskilte danske hensyn.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Nu har hr. Rasmus Stoklund jo deltaget i de fleste af de samråd og debatter, som fru Marie Krarup og undertegnede har deltaget i, om de problemer, som fru Marie Krarup nævner med islamisering, bønnekald osv. osv., og derfor kan det jo ikke være en debat eller en konkret tankegang, der er fuldstændig fremmed for hr. Rasmus Stoklund.
Jeg tror også, at der i begrundelserne for forslaget er nævnt et konkret samråd, hvor jeg mindes at hr. Rasmus Stoklund var til stede.
Derfor er det lidt underligt, at Socialdemokratiets ordfører tager så stedmoderligt imod det her forslag.
Det handler jo grundlæggende om, at vi gerne vil bevare Danmark som et dansk land – ikke kun i forhold til befolkningssammensætningen og det, der foregår inde i hovedet og inde i hjerterne, eller hvor det er, på både dem, der bor her, og de nytilkomne, men jo også sådan i landets visuelle fremtoning.
Altså, vi vil ikke have alle de her minareter og moskéer og bønnekald osv.
Vi vil have en lov, hvor der ganske enkelt står, at dansk kultur har forrang, at det har primat.
Hvorfor ikke bare omfavne det?
Hvad er det, der går Socialdemokraterne så meget imod, ved at man skriver det?
Er man imod, at dansk kultur skulle have forrang i Danmark?
Marie Krarup (DF), 2020-12-17:
Jeg synes måske bare, det lyder, som om man mislæser forslaget, for det er jo en beskyttelse af den danske kulturelle tradition, og den danske kulturelle tradition bygger på kristendommen.
Det er derfor, kirkeklokker kan larme i Danmark, og det er der ikke nogen regler imod.
Men vi ønsker, at det f.eks. bliver forbudt at lave bønnekald eller bliver forbudt at bygge meget dominerende, store, mellemøstligt udseende bygninger, så de dominerer et lokalområde.
Men det er hensynet til den kulturelle tradition, som vi ønsker skrevet ind.
Det er ikke et forbud mod, at bestemte personer færdes i området – selvfølgelig ikke.
Jeg forstår ikke rigtig, hvorfor det er, ordføreren så synes, at det er forkert.
For det vil jo være hvert enkelt byråd, der vil kunne bruge det her til at regulere de problemer, der er på deres område, eller udfordringer, der er på deres område.
Tak for støtten.
Den er vi selvfølgelig glade for, og vi vil vende tilbage med et mere præcist forslag om en ændring af planlovens § 15, stk. 2.
Men jeg vil lige sige, at jeg ikke mener, at det her udfordrer religionsfriheden.
Men jeg mener heller ikke, at det her forslag er nok til at trænge islam i defensiven i det offentlige rum, desværre.
Men Dansk Folkeparti har jo den strategi, at vi fremsætter en mængde, en byge af en lang række beslutningsforslag på en lang, lang række områder, og så er der noget af det, der kommer igennem, og noget af det flytter kun debatten.
Og på et eller andet tidspunkt kommer der rigtig meget af det igennem, og så kan man forhåbentlig på den måde trænge islamiseringen af vores samfund tilbage.
Så det her forslag er jo ikke ment som det endegyldige forslag, der kan gøre det.
Det er kun et af de mange, mange forslag, der forhåbentlig kan gøre det i sidste ende.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-17:
Jamen jeg vil sige, at den måde, hvorpå det faktisk er blevet foreslået på en meget, meget fornuftig måde – og det brugte vi også meget tid på at kigge på rent juridisk – er jo netop det forslag, som vi har prøvet at fremsætte sammen med Dansk Folkeparti om f.eks. at forbyde larmende muslimsk bønnekald.
Det var et konkret forslag, som har været i salen, og som jeg tror ministeren rent faktisk arbejder videre på.
Det er jo et eksempel på, at vi rent faktisk støtter op om hensigten i det her.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Den måde, det her forslag er strikket sammen på, er præcis den måde, vi har fået anvist af regeringens ministre, fordi de har skudt alle vores andre forslag om at forbyde bønnekald ned.
Så er det klart, at så sigter man efter det næste, der bliver stillet os i udsigt.
Altså, det, man i dag kan tage hensyn til efter § 15, stk. 2, er sådan noget som ejendommens størrelse og afgrænsning, vej- og stiforhold, beliggenhed og spor af ledningsanlæg, øvrige bebyggelser, anvendelse af de enkelte bygninger, krav om at 25 pct. af boligmassen skal være almene boliger osv.
Det er relativt håndterbare og kvantificerbare forhold.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-17:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstår ordføreren korrekt, men jeg fastholder det nu engang, fordi der er så meget.
Jeg er ked af, hvis jeg gentager mig selv her, men der bliver talt om bogklubber og bønnekald og planlov.
Det er årsagen til, at det er et meget, meget uoverskueligt forslag at forholde sig til.
Nu brugte jeg selv burkaer som eksempel.
Hvis man siger, at vi skal forbyde al islamisering af Danmark, så er det jo ikke noget håndgribeligt, men hvis vi tager noget specifikt – her er nogle burkaer, dem har vi en udfordring med, og derfor laver vi en lovgivning, der tilpasser sig det – så er det jo, at vi rent faktisk kan rykke på det.
Men det er jo ikke den måde, det her forslag er strikket sammen på.