runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2024-02-23:
Tak for det, formand.
Og tusind tak for det, jeg vil tillade mig at kalde en god og bred opbakning til forslaget, og faktisk også for en rigtig god debat.
Først og fremmest vil jeg sige, at det jo ikke er første gang, vi diskuterer det her i Folketinget, og jeg vil takke de partier, som rent faktisk, da vi havde diskussionen om forslaget i Folketingets Europaudvalg, valgte at bakke op om det.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi lige husker på, at det ikke er første gang, vi ser det her.
Der er jo partier, som i Folketingets Europaudvalg har talt meget varmt for det her forslag, eksempelvis De Konservative og faktisk også, tror jeg, Liberal Alliances repræsentant på daværende tidspunkt.
Så tak for, at der i hvert fald for de flestes vedkommende er en stærk rød tråd i debatten om det her forslag.
Altså, Danmark er på mange måder et gennemdigitaliseret samfund.
Derfor er sikkerhed og tryghed om det grønne helt centralt, og det er en konkurrencefordel.
Den beslutning har dansk erhvervsliv truffet.
I har som jeg nu i flere år set det og været til ufattelig mange konferencer, tænker jeg, med dansk erhvervsliv om, hvordan man kunne virkeliggøre den her FN-nål, som vi alle sammen har løbet rundt med.
Jeg går stadig væk med mit ukraineflag, men andre har stadig væk FN-nålen på, og det er jo det, det her handler om.
Det her er et forsøg på at implementere det, vi med FN-målene har talt om, nemlig hvordan vi kunne sikre, at dansk erhvervsliv også fik en konkurrencefordel.
Og så står vi jo på et samfund, som på mange måder er gennemdigitaliseret.
Tusind tak for debatten og den positive modtagelse af forslaget.
Der er ingen tvivl om, at virksomhedernes bæredygtighedsrapportering som sagt kommer til at gøre en kæmpe forskel for den grønne omstilling, når vi, som flere også har sagt, tydeligt kan se, hvem det er, der reelt er grønne, og hvem det er, der populært sagt pynter sig med lånte fjer og smart markedsføring.
Det er ekstra vigtigt lige nu, også for virksomhederne selv, for noget af det, vi ser i den grønne omstilling, er, at finansiering og investeringer i langt højere grad end tidligere nu bevæger sig mod bæredygtige virksomheder – virksomheder, der tænker i bundlinjer og ikke kun, om man vil, i ren profit, men tænker på miljø- og klimapåvirkning, sociale forhold og ansvarlig virksomhedsadfærd, som alle sammen er elementer, der er indeholdt i bæredygtighedsrapporteringen, som vi diskuterer her i dag.
Vi skal selvfølgelig ikke undervurdere, hvor stor opgaven er for virksomhederne, og vi skal gøre, hvad vi kan for at gøre det så let og effektivt som overhovedet muligt for virksomhederne at få det her virkeliggjort.
Men rapporteringen, som er indeholdt i det her lovforslag, er fundamentalt god.
Det er den for den grønne omstilling, og det er den for virksomhederne selv og det træk, der er i dansk erhvervsliv og har været i dansk erhvervsliv i mange år.
Morten Bødskov (S), 2024-02-23:
Det er, fordi alle andre virksomheder i Europa skal leve op til det her.
Det her er jo et EU-direktiv.
Danmark er digitalt.
Vi har forudsætningerne for at lave smidige, effektive digitale løsninger for indrapportering.
Det gør vi allerede i dag.
Det er ikke nogen overraskelse for eksempelvis vores Erhvervsstyrelse, at man kommunikerer digitalt, automatisk med myndigheder.
De får hundredtusindvis af oplysninger digitalt i dag.
Erhvervslivet – og det er det, jeg tror man skal huske på, og det skal Liberal Alliance også huske på – har jo truffet beslutningen om, at de gerne vil være grønne.
Det er ikke nyt for dansk erhvervsliv, at de gerne vil være grønne.
De har diskuteret det her i årevis, altså hvordan vi kan indfri FN's verdensmål.
Jeg tror sågar, at Liberal Alliance også har bakket op om det.
Det skal vi da gribe som en konkurrencefordel for dansk erhvervsliv.
Og jeg er glad for at se den positive opbakning, der er lige nøjagtig til det i de høringssvar, vi har fået her.
Steffen Larsen (LA), 2024-02-23:
Det var ikke en forklaring på, hvordan det er en konkurrencefordel som sådan.
Det var bare at sige, at man i forvejen i Danmark er fremme med nogle ting, som er en konkurrencefordel.
Nu gør man det så til et lovkrav, at man skal rapportere nogle ting.
Så ville det ikke være noget, man skulle vedtage en lov om, for så var de jo i gang med at gøre det.
Det er derfor, det er sådan lidt en mærkelig ting, at højere omkostninger og flere byrder er lig med en konkurrencefordel.
Det er jo meget nemt.
Det kunne jeg sige meget kort.
Men det er ikke det, jeg hører.
Det er derfor, jeg bliver sådan lidt forundret.
Rosa Lund (EL), 2024-02-23:
Tak for det.
Der er jo på en eller anden måde noget paradoksalt i, at ministeren står på talerstolen og er glad for retsforbeholdet, når ministeren kommer fra et parti, som ellers gerne vil afskaffe det.
Omvendt kan ministeren jo så sige til mig, at det er paradoksalt, fordi jeg kommer fra et parti, som jo egentlig altid har kæmpet for at bevare retsforbeholdet.
Ikke desto mindre – jeg synes, at vi lige så godt lige kan lægge det til side – vil jeg gerne spørge ministeren, om det ikke er korrekt forstået, at den fordelingsmekanisme, der eksisterer i dag, egentlig betyder, at Danmark kan frikøbe sig ansvaret for verdens flygtninge.
Altså, vi kan bare betale nogle flere penge og så sige, at den må Grækenland og Italien selv stå med.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-23:
Tak for det.
I det her beslutningsforslag ønsker Enhedslisten, at Danmark tilslutter sig EU's solidariske fordeling af asylansøgere ved en særaftale.
Generelt kan jeg sige, at regeringen synes, det er positivt, at EU-landene er blevet enige om en aftale om migrations- og asylområdet.
Den solidaritetsmekanisme, der er, kan skabe en bedre balance i det nuværende asylsystem, hvor nogle medlemsstater er ansvarlige for langt flere asylansøgere, end andre er.
Jeg tror, det er godt, at man har skabt en mekanisme, hvor det er obligatorisk at bidrage, men hvor man også kan bidrage økonomisk i stedet for at tage imod flygtninge.
Vi deltager ikke i EU's solidaritetsmekanisme på baggrund af retsforbeholdet.
Det var jo til afstemning for nogle år siden, hvor bl.a. Enhedslisten anbefalede, at man fastholdt retsforbeholdet, og nu er det så den beslutning, der gør, at vi ikke deltager i den her solidaritetsmekanisme.
I regeringen mener vi ikke, at en omfordeling af asylansøgere er den rigtige løsning i forhold til den overordnede problemstilling med irregulær migration til EU, og vi mener, at man har en fornuftig ordning, hvor regeringen gennem arbejdet med et nyt europæisk asylsystem støtter en række projekter i tredjelande for at nedbringe den irregulære migration til EU.
Det er bl.a. i Nordafrika, i Tyrkiet og på Vestbalkan, hvor vi hjælper med kapacitetsopbygning af landenes grænseforvaltning, kompetencer inden for tilbagesendelse, grænsekontrol, støtte til frivillig tilbagevenden og integration og indsatser imod menneskesmugling og menneskehandel.
Derudover støtter vi selvfølgelig Frontex og det europæiske asylagentur og projekter internt i EU med henblik på at støtte grænsebevogtningen ved de ydre grænser.
Vi vil gerne fastholde en fleksibilitet, i forhold til hvilke projekter regeringen finansielt giver støtte til, uden at det skal godkendes af Kommissionen og de konkrete medlemslande, og derfor kan vi ikke støtte det her beslutningsforslag.
Rosa Lund (EL), 2024-02-23:
Tak for det.
Når man tænker på den situation, som verden står i lige nu, hvor vi ved, at der aldrig har været flere mennesker på flugt, end der er nu, så ser vi i Enhedslisten et meget stort behov for, at Danmark bidrager aktivt til at beskytte flere af verdens flygtninge, end vi gør i dag.
Derfor fremsætter vi det her forslag om, at Danmark skal deltage mere aktivt i en solidarisk fordeling af flygtningene i EU.
Vi ser frem til behandlingen.
Marianne Bigum (SF), 2024-02-23:
Jeg vil lige sige, at jeg er rigtig glad for det her.
Det her handler jo virkelig om verdensmålene.
Jeg har selv nålen i mine ører i dag af samme årsag.
Jeg vil bare lige sige, at jeg er rigtig glad for, at det jo er fremhævet i det her lovforslag, at man i særdeleshed kommer til at levere i forhold til verdensmål nr. 12, som er det mål, som vi halter rigtig meget efter i Danmark.
Så det vil jeg bare sige er godt; det skal vi have meget mere af.
Morten Bødskov (S), 2024-02-23:
Grundlæggende handler det her jo om, at det her er udmøntningen af målene på den FN-nål, som rigtig mange har haft på tøjet igennem mange år.
Altså, der er jo afholdt endeløse konferencer og holdt meget fine taler om FN-målene og om, hvordan vi skulle nå dem.
Men det her er jo det, det handler om – groft sagt.
Det er rigtigt, at så er der den sidegevinst ved det, at hvis man tænker lidt mere over det og ikke vil have tøj produceret af børnearbejdere og tænker, at det ikke gør noget, at det er produceret, så det kan genanvendes, eller på andre måder er bæredygtigt, ja, så har det selvfølgelig også en miljø- og klimagevinst, og hvorfor har det det? Ja, det har det, fordi vi handler, som vi gør.
Men det hænger jo sammen med målet om, at vi skal have en mere bæredygtig udvikling.
Og det er FN-målene, der siger det.
Så selvfølgelig er der en sammenhæng.
Marianne Bigum (SF), 2024-02-23:
Det her er også en konkurrencefordel.
For vi kan jo se, at vi har et ubæredygtigt forbrug af ressourcer, vand og alt muligt, og at vi kun ser ind i øget vækst og flere folk.
Vi kan jo se, at vi ikke har nok ressourcer til fremtidens erhvervsliv.
Så er det ikke også en del af det her med at have en konkurrencefordel, at virksomhederne får styr på deres værdikæder og finder ud af, hvordan de kan bruge mindre vand, f.eks. i deres tøjproduktion, så man også sikrer, at der er vand i fremtiden til den fremtidige tøjproduktion?
Det er ikke kun en konkurrencefordel, i forhold til at man konkurrerer om det, men det er simpelt hen en grundlæggende forudsætning for, at virksomheden kan drive forretning, at de lærer at levere mere med mindre.
Det er det, der ligesom er grundlaget, også i det her CSRD-direktiv.
Er ministeren enig i det?
Morten Bødskov (S), 2024-02-23:
Men det er der ingen grund til at være.
Dansk erhvervsliv har truffet beslutningen om, at de vil være grønne og de vil have fokus på bæredygtighed.
Det kan godt være, den findes.
Men hvis det kommer frem, tror jeg de har problemer.
Derfor tror jeg faktisk, de er meget opmærksomme på det.
Nu skal alle virksomheder af den her størrelse i EU igennem det her.
Og når vi har truffet det valg, når vi er digitale, når vi er langt fremme, er det i hvert fald min forståelse af konkurrencen, at den har det bedst, når det foregår på lige vilkår.
Og det er jo det, det her handler om.
Alle bliver løftet op, og Danmark har så en konkurrencefordel, fordi vi i flere år har haft et erhvervsliv, som på en stærk måde er gået foran her.
Så alle kommer op på vores niveau, men vi er bare foran, og det er derfor, det er en konkurrencefordel for dansk erhvervsliv.
Katrine Robsøe (RV), 2024-02-23:
Tusind tak for det.
Jeg er rigtig glad for, at vi står med det her lovforslag i dag.
Jeg synes, det er et vigtigt skridt mod, at vi rent faktisk sørger for, at vores virksomheder i hele Europa tager et stort ansvar for en bæredygtig fremtid.
Jeg synes faktisk også, at det er et vigtigt skridt for danske virksomheder, der dermed fremadrettet kan sikre sig, at også den konkurrence, der kommer til at være, rent faktisk kommer til at foregå på lige fod, og at man ikke bare kan gemme sig bag grønne overskrifter, men rent faktisk er nødt til at have grøn handling.
Det er vigtigt, når vi laver noget her, at vi så ikke bare overimplementerer.
Det gør vi heller ikke, det er meget direktivnært, altså implementeringen her,
men det er vigtigt, at vi heller ikke kommer til at lave dobbelt indrapportering eller laver unødvendigt bøvl der for vores virksomheder.
Det synes jeg er rigtig vigtigt, og det vil vi i Radikale Venstre også være meget opmærksomme på.
Men i Radikale Venstre er vi rigtig, rigtig glade for, at vi får taget det her skridt.
Vi står klar til rent faktisk også at hjælpe det på vej og sørge for, at det bliver overkommeligt for virksomhederne, og vi glæder os rigtig meget til at fortsætte arbejdet i udvalget.
I Radikale Venstre støtter vi lovforslaget.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-02-23:
Nu er jeg jo også selv selvstændig og en af de mindre af slagsen, og jeg er ikke blåøjet.
Selvfølgelig vil der også blive stillet nogle krav til underleverandører.
Jeg er sikker på, at man i fællesskab, bl.a. blandt de aktører, der stiller de her krav, og deres samarbejdspartnere, finder en løsning.
det, der er vigtigt, er, at man ved som selvstændig, at nogle gange kommer der nogle ting ned fra oven, og dem er man nødt til at indrette sig efter, hvis man stadig væk vil have en forretning.
Jeg underkender ikke den her udfordring, men jeg er sikker på, at hvor der er vilje, er der vej.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-02-23:
Tak for en fin tale.
Nu nævner ordføreren, at de små og mellemstore virksomheder bliver friholdt, men det er jo ikke korrekt.
Det er jo sådan, at det vil sive hele vejen ned igennem værdikæden, også til de små og mellemstore virksomheder, der skulle være underleverandører til de store børsnoterede virksomheder.
Hvordan har ordføreren tænkt sig at de skal kunne blive vejledt og tage kurser osv., hvis det er en lille virksomhed på 20 mennesker eller 7 mennesker?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-02-23:
Tak for ordet, formand.
Det her emne var jeg med i en debat om på folkemødet på Bornholm sidste år sammen med forskellige aktører og organisationer, NASDAQ og andre.
Helt naturligt var der jo en bekymring for, hvordan det her ville blive skruet sammen, og hvordan det ville komme til at se ud.
Jeg har efterfølgende haft rigtig mange snakke med virksomheder, der hiver sig selv i håret.
Andre siger: Heldigvis er vi rigtig godt på vej og har været det længe på de her parametre, for vi ved godt, at de ting, der kommer til at stå deri, er noget, der kommer til at betyde rigtig meget for os, både for at hente kapital og afsætte vores varer til andre virksomheder, fordi vi ved, at det betyder rigtig meget derude, og vi ser det faktisk som en konkurrencefordel.
Nu vil jeg så gå i gang med min tale.
Vi ved jo, at klimaforandringerne er evidente, og de er tydeligere end nogensinde før.
Vi har behov for at understøtte og skabe gennemsigtighed blandt investorer og civile aktører, så man på et oplyst grundlag kan se bl.a. en virksomheds klimaaftryk, ligestillingspolitik og samfundsansvar.
I dag har vi – og det bliver vi simpelt hen nødt til at erkende – en udfordring med den her greenwashingproblematik, hvor virksomheder markedsfører sig på et falsk grundlag, virker grønne og måske er dybt sorte inderst inde.
Det får det her gjort op med.
Direktivet her skal skabe incitament til, at der kommer mere konkurrence blandt virksomhederne i at være mere bæredygtige for at tiltrække investeringer.
Og vi ved, at det kommer til at betyde noget for, hvor meget kapital man kan tiltrække som virksomhed.
Men det afgørende er selvfølgelig, at virksomhederne får den nødvendige vejledning, så det bliver nemmere for dem at efterleve den her rapportering og de her rapporteringsregler, og at vi får lavet omkostningerne så lave som muligt.
For jeg skal ikke stå her og sige, at det ikke kommer til at koste penge.
Det kommer til at koste kassen.
Og vi skal kigge på og sørge for, at deres omkostninger bliver minimeret så meget som muligt.
Det er en udvikling, som vi i Moderaterne vil følge meget nøje.
Så vil jeg også sige, at vi i Moderaterne er rigtig glade for, at her i første omgang bliver de små og mellemstore virksomheder friholdt fra at blive underlagt de her krav, så de får den nødvendige tid til at omstille sig.
Så det her direktiv kommer, og nu skal vi have det bedste ud af det.
Vi skal sørge for, at de danske virksomheder bliver de bedste, så vi står med de allerallerbedste konkurrencefordele derude.
Tak for ordet.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-02-23:
Jeg ved jo også godt, at ordføreren er selvstændig, og derfor tog jeg lige ordet i den her sammenhæng.
Men ja, ordføreren bliver ved med at sige, at det må man omstille sig til og sådan noget, og der er mange vilkår, som man skal omstille sig til som selvstændig.
Men lige nøjagtig det her punkt kan jo være rigtig svært for den lille erhvervsdrivende, altså at skulle opgøre vandforbrug, elforbrug og kønsdiversitet, og hvad ved jeg.
Hvordan ville ordføreren selv have det i sin egen virksomhed?
Louise Elholm (V), 2024-02-23:
Dette lovforslag er en direktivnær minimumsimplementering af EU-regler om dels bæredygtighedsrapportering, dels forhøjede størrelsesgrænser i årsregnskabsloven.
Med bæredygtighedsrapporteringen sikrer vi en øget gennemsigtighed i virksomhedernes grønne omstilling, og det betyder, at den grønne omstilling lige pludselig også kan være et konkurrenceparameter.
Når man bliver målt på det, er det også noget, som man kan konkurrere på.
Med de forhøjede størrelsesgrænser bliver flere virksomheder omfattet af lempeligere regnskabskrav, altså en lettelse af byrder.
Grundlæggende synes vi i Venstre, at det er positivt, at den grønne omstilling bliver mere gennemsigtig, for det vil nemlig fremme motivationen til at gøre mere ved den grønne omstilling.
Danske virksomheder er jo generelt ret gode til at leve op til de her bæredygtighedskrav, og det kan være til miljø, klima, sociale forhold og andre ting.
Derfor burde det her være en konkurrencefordel for danske virksomheder.
Men alting kommer med en pris, og det er meget byrdefuldt at skulle indrapportere de her oplysninger, og det har høringssvarene også vist en bekymring for.
Derfor lægger vi i Venstre meget stor vægt på, at vi er meget opmærksomme på at minimere byrderne mest muligt og gøre det så enkelt og så let at gennemføre det her som muligt.
Jeg ved, at ministeren i sit arbejde i Europa også har fokus på at få minimeret omkostningerne forbundet med at implementere det her, og det er noget, der er meget vigtigt for os i Venstre at have et fortsat fokus på.
På den baggrund kan vi i Venstre støtte lovforslaget.
Anne Paulin (S), 2024-02-23:
Tak for det, formand.
L 107, som vi skal behandle i salen i dag, er et vigtigt lovforslag.
Med lovforslaget implementeres EU-direktivet om virksomheders bæredygtighedsrapportering.
Det betyder konkret, at loven stiller en række krav til, at virksomheder i forbindelse med deres årsregnskaber også skal rapportere og offentliggøre, hvad status er på virksomhedernes arbejde med bæredygtighed.
Som det fremgår af høringsnotatet, er der betragtelige udgifter for erhvervet i forbindelse med at skulle gå over til en ny praksis for bæredygtighedsrapportering.
Samtidig tror jeg dog også, at ensartede europæiske krav på det her område kan være en rigtig stor fordel for danske virksomheder.
Vi ved, at mange investorer leder efter de grønne muligheder, og for danske virksomheder, som allerede er enormt dygtige til at tænke grønt og til at tænke i dobbelte bundlinjer, vil det være en fordel i den europæiske og globale balance, at vi får mere troværdige og gennemskuelige data at sammenligne virksomhederne på baggrund af.
Den amerikanske økonom Milton Friedman er kendt for at have sagt, at virksomhedernes sociale ansvar er at øge deres profitter, men i dag ved vi, at selv om profit er en forudsætning for at kunne drive virksomhed, er der også brug for, at virksomhederne tager et aktivt medansvar for at afbøde de globale miljø-, klima- og biodiversitetskriser, som vi står i.
Tak for ordet.
Lars-Christian Brask (LA), 2024-02-23:
Flere ordførere har sagt det.
Det står i lovoplægget, at det her skal blive til en konkurrencefordel for danske virksomheder.
Det må man så håbe bliver tilfældet, for den byrdebelastning, der kommer både i direkte omkostninger og indirekte omkostninger ved implementering, men sådan set også løbende, er ret omfangsrig, og det er både i forhold til de direkte berørte virksomheder, men sådan set også nedad og hele vejen rundt.
Der er formentlig også en markant risiko for, at de rådgivere, der skal hjælpe virksomhederne til at rapportere på den rigtige måde, ikke har den indsigt eller den kapacitet, der skal til.
Alle ordentlige virksomheder følger selvfølgelig loven, men hvordan skal de følge loven?
Hvad konsekvenserne er, ved at det her bliver indført, synes jeg står hen i det meget uvisse.
Ministeren har så i et høringssvar til Kommissionen også skrevet det, jeg selv argumenterer for, altså det her med, hvor meget det kommer til at betyde af administrative byrder, og at regeringen er bekymret over de administrative byrder, og at den her omkostning for implementeringen af det her lovforslag kommer til at betyde fem gange mere i omkostninger end det, der egentlig var forventet.
Ministeren skriver også, at han ville ønske, at det kunne udsættes.
Det ved jeg ikke rigtig hvordan kommer til at ske, når loven ligger her.
Men under alle omstændigheder er vi meget bekymrede for den yderligere byrde, der bliver pålagt virksomhederne.
Det er i hvert fald en ikke direkte konkurrenceforbedrende situation.
Milliarder for at få det implementeret, milliarder i løbende omkostninger er i hvert fald ikke det, der som udgangspunkt giver den bedste baseline, og så skal der virkelig være nogle rigtig, rigtig gode muligheder konkurrencemæssigt, for at det her bliver fornuftigt.
Så i Liberal Alliance er vi ikke begejstrede for det her,
og i og med at det er regeringens lovforslag, antager jeg, at der ikke bliver mere mulighed for at arbejde med det i udvalget.
Så vi er imod det her lovforslag.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-02-23:
Bæredygtighed og klima
og de her ting er jo noget, jeg har arbejdet med længe, fordi jeg ved, at det er parametre, der kommer til at spille rigtig meget ind her på markedet, og hvis jeg vil afsætte mine ting, er det også vigtigt, at det, jeg laver, er gennemsigtigt.
Så igen vil jeg sige, at vi skal sørge for at vejlede, vi skal være der, og vi skal understøtte alt det, vi kan.
Og så er jeg sikker på, at i Danmark bliver vi de bedste for både små, mellemstore og de allerstørste virksomheder.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-02-23:
Jeg hører, hvad ordføreren siger, men i min optik er det en ekstra administrativ byrde, vi lægger på små virksomheder.
Det er klart, at man, hvis man har en stor børsnoteret virksomhed, så har råd til at ansætte en, der specifikt skal tage sig af de her indrapporteringer.
Det har man ikke i de små virksomheder.
Så der bliver vi ikke helt enige.
Marianne Bigum (SF), 2024-02-23:
Så lad mig tage det lidt mere overordnet.
Der kan det her jo også være med til at styrke dem, som rent faktisk leverer.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-02-23:
Jeg kender ikke lige til det konkrete eksempel omkring genbrugsmaterialerne.
Det lyder rigtig fint, og jeg synes bestemt også, at vi skal gå ind for genbrug osv., og at det i den tid, vi lever i, er rigtig vigtigt.
Men jeg kender ikke til problematikken omkring genbrugsmaterialer og de store eller de små virksomheder.
Det må jeg ærligt indrømme.
Marianne Bigum (SF), 2024-02-23:
Mange tak.
Jeg deler faktisk bekymringen for SMV'erne, og jeg har også redegjort for nogle af de ting, jeg synes vi kan gøre for at hjælpe dem på vej.
Men jeg vil også sige, at jeg har været ude at besøge nogle af de små virksomheder, som netop leverer bæredygtige løsninger til de store virksomheder.
Det kunne f.eks. være i forhold til genbrugsbyggematerialer, og jeg vil høre, om ordføreren også kan se, at det her kan være en fordel for SMV'erne.
For vi har i det her konkrete tilfælde en virksomhed, som gør sig umage med at levere genbrugsbyggematerialer, som er ægte genbrug.
De har taget det ned fra væggen, og de får det solgt, men de oplever, at de, når de så skal levere det til store virksomheder, bliver undermineret af virksomheder, som har en mere kreativ tilgang til de her materialer, der skal leveres.
Så kan ordføreren også se, at det her faktisk kunne være med til at styrke de SMV'er, som rent faktisk gør sig umage?