runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-03-21:
Altså, i Dansk Folkeparti er vi ikke færdige med ældreområdet med de to finanslove, som vi allerede har indgået aftale om.
Det er stadig væk et fokusområde for os, og som jeg også var inde på i min ordførertale, er det et fokus, vi vil have fremadrettet, så vi sikrer, at økonomien følger med den demografiske udvikling, hvor vi ser, at andelen af ældre stiger, og at der dermed kommer flere plejekrævende personer.
Så det er klart, at det vil vi også blive nødt til at se på fremadrettet og holde regeringen op på, at de siger, at de prioriterer området.
Hvis man ikke kan blive enige om en god økonomiaftale, må vi jo se på, om vi f.eks. kan hente det ind i en finanslovsaftale.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-03-21:
Men er ordføreren enig med mig i, at den demografiske udvikling forudsætter, at der skal afsættes mindst 1 mia. kr. mere om året hvert år til ældreområdet, hvis vi skal undgå, at vi skal lave alvorlige nedskæringer i forhold til ganske almindelig pleje af ældre borgere?
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-03-21:
Hvis det er tal, som spørgeren har fra KORA, går jeg ud fra, at spørgeren har ret i det.
Det har jeg ikke grund til at betvivle.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-03-21:
Det kan man jo sige var et lidt vævende svar på, om man vil være en regering, der øremærker pengene, så vi sikrer, at pengene går til den velfærd, vi ønsker de skal gå til, og dermed sikrer, at plejen får det omfang, som vi synes den skal have.
Kan Socialdemokratiets ordfører ikke blive lidt skarpere på, om man vil målrette pengene, altså om det vil være den taktik, man går efter, eller om man bare vil gå efter generelle tilskud?
Og er det i øvrigt et udtryk for, at man som socialdemokrat garanterer, at der vil komme en stor vækst, hvis man genvinder magten?
Astrid Krag (S), 2017-03-21:
Hvad man hører, afhænger vist af ørerne, der lytter.
Jeg synes ikke, at jeg var specielt vævende.
Altså, for det første skal der være penge til at følge med demografien.
Det er jo meget konkret, der har man endda i Finansministeriet et helt konkret måltal, man kan holde det op på, med de 0,6 pct.s stigning.
For det andet synes jeg egentlig, at det var et meget ærligt svar at sige, at nogle gange kan det give mening at øremærke og målrette, men hver gang vi øremærker til noget på den måde – og det går jeg ud fra at Dansk Folkeparti også vil nikke til er sådan, for ellers lyver vi jo for folk – så er der altså et øget krav til dokumentation.
Det må jo være noget, man afgør fra forhandling til forhandling, og ligesom Dansk Folkepartis ordfører ikke vil stå her og tage forskud på finanslovsforhandlingerne til efteråret, kan jeg heller ikke stå og forhandle økonomi frem til 2025 år for år, selv om jeg kunne have lyst til det.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-03-21:
Tak for det, og tak for talen.
Inden jeg fik plads her i Folketinget, havde jeg en plads i byrådet i Kalundborg Kommune.
Det var dengang, hvor der sad en socialdemokrat i Finansministeriet, og lad mig bare sige det ærligt: Det var ikke sjovt at lægge budgetter dengang.
Men lad nu fortidens synder være fortidens synder.
Hvordan vil Socialdemokratiet fremadrettet, hvis man skulle genvinde Finansministeriet, sikre, at der vil være penge nok til området?
Hvad vil man konkret gøre for at sikre, at kommunerne ikke fjerner økonomien fra ældreområdet?
Astrid Krag (S), 2017-03-21:
Det står der ikke med tal, men det står der jo med ord i afsnittet lige ovenover, hvor vi skriver: »Folketinget konstaterer, at der frem mod 2025 bliver over 200.000 flere ældre over 70 år, hvilket stiller nye krav til ældreomsorgen og til, at den økonomiske udvikling følger med demografien, hvis serviceniveauet skal fastholdes.«
Vi ved jo, at det betyder 0,6 pct.
– det ved vi fra Finansministeriet, og vi ved, at Finansministeriet har taget højde for det, der hedder sund aldring.
Så det står der ikke med tal i forslaget til vedtagelse, men det står der jo med ord, så det behøver Dansk Folkepartis ordfører ikke lede yderligere efter og i øvrigt heller ikke foretage motivanalyse på.
Det står der på den måde; det er rart at læse det på den måde –
det ligger der ikke noget i.
Karina Adsbøl (DF), 2017-03-21:
Det var såmænd bare ren nysgerrighed.
Det var et klart svar, med hensyn til at ordføreren går ind for den økonomiaftale, der bliver lavet, uanset hvordan den ser ud.
Tak for det klare, ærlige svar.
Noget andet, jeg vil spørge om, drejer sig også om forslaget til vedtagelse, hvor I skriver: »Folketinget noterer sig det igangsatte arbejde med forebyggelse af konkurser i ældreplejen og forventer at blive inddraget i dette.«
Er det ikke korrekt, at Socialdemokratiet i 2013 fremsatte et lovforslag netop om udbud i ældreplejen, og at det udbud også har ført til de konkurser i hjemmeplejen, som vi nu har set?
Og hvis ordføreren skulle spole tiden tilbage, er der så noget i det lovforslag vedrørende udbud, som Socialdemokratiet fremsatte, som ordføreren fortryder?
Astrid Krag (S), 2017-03-21:
Altså, først må jeg sige, at med hensyn til hvad for en økonomiaftale der bliver forhandlet med kommunerne, og hvad det er for en økonomi, der er i den, så falder det tilbage på regeringen – det sagde jeg også meget klart, da jeg drøftede det med Enhedslistens ordfører før – og dermed falder det jo så efterfølgende tilbage på dem, der sørger for, at regeringen er regering.
Det syntes jeg sådan også var det, jeg hørte fra Dansk Folkepartis ordfører, da han stod heroppe, altså at det er sådan et grundprincip, som vi anerkender relativt bredt i Folketinget, når vi nu ved, at Enhedslisten synes, at det er noget pjat.
I forhold til det stigende antal konkurser har vi jo sagt meget klart, at vi mener, at man er nødt til at få en meget grundig analyse af alle konkurserne, så man kommer væk fra det, at man hver især tror – og de forskellige aktører hver især tror – at man ved, hvorfor konkurserne sker.
Der er nogle, der peger på den lovændring, som ordføreren nævner; der er nogle, der peger på kommunernes økonomiske prioriteringer; der er nogle, der peger på, at det er et spørgsmål om, hvad det er for en type virksomheder, der byder ind; der er nogle, der peger på det ene, det andet og det tredje.
Jeg mener sådan set, at vi har brug for at komme ud over gætteriet, og hvad den enkelte synes, og komme et spadestik dybere, og der håber vi at regeringen vil komme med noget – vi er lidt ærgerlige over, at det ikke er blevet til en ekstern undersøgelse.
Og så er vi også meget villige til at kigge på den lovændring fra 2013, hvis det er der, der skal gøres noget.
Men det kan altså ikke være på baggrund af gætværk.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-21:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg vil bare gerne have, at ordføreren bekræfter, at på trods af at der er sat en værdighedsmilliard af – og det skal jeg sådan set ikke benægte – på trods af at man har brugt flere penge på ældreområdet, er udgifterne pr. ældre faldet, også imens ordførerens parti har haft regeringsmagten.
Det vil jeg bare gerne have at ordføreren bekræfter.
Jane Heitmann (V), 2017-03-21:
Det, jeg kan bekræfte, er, at der samlet set ude i kommunerne bruges flere penge på ældreplejen end under den tidligere socialdemokratisk ledede regering, som Enhedslisten jo støttede.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-21:
Jo, men vil ordføreren ikke nok forholde sig til det, jeg spørger om?
Det, der er afgørende, er, hvor mange penge der er sat af pr. ældre.
Det er jo det, der er interessant, ikke sandt?
Så vil ordføreren ikke bare bekræfte, at også mens ordførerens parti har siddet med regeringsmagten – og jeg siger udtrykkeligt »også« – er det beløb, der bliver brugt pr. ældre medborger i det her land, blevet stadig færre kroner?
Og det er jo det, der er årsagen til de meget kedelige historier, vi ser i medierne.
Jane Heitmann (V), 2017-03-21:
Jamen i Venstre er vi enormt optaget af, at er man ældre og har man et plejebehov, skal man have den hjælp og den omsorg, som man har brug for.
Og det er jo fuldstændig korrekt, at der er flere ældre.
Det, som vi har set, er en stigning i antallet af yngre ældre, som jo har et mindre plejebehov end de ældre ældre.
Så derfor er jeg såmænd ikke så optaget af kroner og øre pr. ældre.
Jeg er optaget af, at man får den pleje og omsorg, som man har brug for.
Og vi kan se, at selv om der er kommet flere yngre ældre, bruger kommunerne samlet set faktisk markant flere penge på ældrepleje end under den tidligere regering.
Karina Adsbøl (DF), 2017-03-21:
Tak til ordføreren.
Jeg er enig med ordføreren i, at ærlighed er en god ting, og jeg tror også på, at man kommer længst med ærlighed.
Jeg står med forslaget til vedtagelse fra Socialdemokratiet, Enhedslisten, Radikale Venstre og SF, og der står ikke noget som helst om, hvad partierne ønsker at den offentlige vækst skal være på, ud over at de skriver, at de 0,3 pct., som regeringen lægger op til i regeringsgrundlaget, vil medføre velfærdsforringelser.
Så hvad er baggrunden for, at I ikke i det her forslag til vedtagelse har fremlagt, hvilken procentsats I ønsker i forhold til den offentlige vækst?
Kan ordføreren uddybe det?
Astrid Krag (S), 2017-03-21:
Jeg skal ikke stå her og kloge mig på Dansk Folkepartis mod i en fremtidig situation, men jeg vil dog sige, at jeg hørte Dansk Folkepartis ordfører have nogle klare forventninger om, at de ambitioner, som vi har kunnet forstå på ældreministeren at regeringen har på ældreområdet, bliver indfriet.
Det er jo godt, for Enhedslistens ordfører har fuldstændig ret i, at grunden til, at ældreministeren er ældreminister og statsministeren er statsminister, og grunden til, at det er den regering, vi har, er, at Dansk Folkeparti holder dem ved magten.
Derfor er det da klart, at jeg er glad for at høre Dansk Folkeparti sige så klart her i dag, at de har nogle forventninger og nogle ret klare forventninger, synes jeg, både til den økonomiaftale, der bliver forhandlet – det er ligesom første skud i bøssen, som regeringen har til at vise, at det ikke bare er snak, men at der er handling bag ordene – og så den kommende finanslov.
Det må man jo sige
bygger en forventning op, og vi er mange ikke bare herinde, men også ude i den danske befolkning, der vil følge med i det.
Jeg kan nu ikke genkende billedet af, at ældremilliarden ikke virkede efter hensigten.
Det var jo lige præcis en øremærket ældremilliard, og den blev afsat som øremærket – og nu kigger jeg ned på Enhedslisten – som en reaktion på, at man i den foregående finanslov havde afsat penge til normering på børneområdet, på daginstitutionsområdet, som ikke endte det rigtige sted.
Og sådan vil det jo være.
Derfor synes jeg, det ville være forkert at stå her på talerstolen og sige, at vi skal øremærke alt i al evig fremtid, med hvad det i øvrigt betyder af øgede arbejdstimer på kontorerne og i administrationen i stedet for ude i ældreplejen.
Det vil omvendt også være fuldstændig forkert at stå her og sige, at vi aldrig skal øremærke noget.
For jeg tror, vi har brug for at gøre det nogle gange, men man skal gøre det med omhu.
Vi gjorde det i forhold til ældremilliarden, og i andre tilfælde skal man ikke gøre det.
Susanne Eilersen (DF), 2017-03-21:
Tak for det, og tak til ordføreren for mange af de gode ting, der også er blevet sagt heroppe.
Nu ser vi jo, at den der ældremilliard lige pludselig ikke er øremærket, og man har sådan en fornemmelse af, at nu er pengene forsvundet ned i et stort sort hul og der også er lavet lidt asfalt og andre ting for den.
Så er Dansk Folkeparti jo kommet med værdighedsmilliarden, hvor vi har fået den øremærket, og så var det jo lidt spøjst, at vi hørte fra ordførerens egen partifælle, borgmesteren i Aarhus, at han hurtigt var ude og skyde det her ned og sige, at vi fra regeringens side eller fra Christiansborgs side ikke skulle bestemme serviceniveauet, så han sparede andre steder, hvor han kunne hente værdighedsmilliarden ind, sådan at han fik et nulsumsbudget ud af det.
Hvad mener ordføreren om det?
Astrid Krag (S), 2017-03-21:
Jeg kender ikke det konkrete citat eller hvilken sammenhæng, det er sagt i.
Jeg vil bare sige, at jeg jo synes, at det egentlig klæder os herinde, når vi er ærlige og ikke gør, som om man kan alting på en gang, for det kan man ikke.
Man kan ikke både tordne imod dokumentation og papirarbejde og flere djøf'ere på rådhuset, som Dansk Folkepartis ordfører hr. Jeppe Jakobsen kaldte det, og så samtidig ville øremærke alting.
Jeg tror, at alle, der sidder i en kommunalbestyrelse rundtomkring, og alle, der sidder i forvaltningen og også ude på de enkelte plejehjem og hjemmeplejeenheder, der skal få de her ting til at gå op, når tingene er meget øremærkede, river sig lidt i håret, altså f.eks. klippekortet i forhold til ældre på plejehjem.
Jeg har besøgt nogle plejehjem, hvor de har fået det til at glide rigtig godt og fornuftigt og ubureaukratisk ind i hverdagen i plejen af de her meget plejekrævende ældre – det er man jo i dag, når man skal på plejehjem.
Det kan virke sådan lidt bizart, at så skal der være en halv time oven i den anden pleje, man ligesom skal få passet ind på en eller anden måde.
Heldigvis kan det lade sig gøre ubureaukratisk.
Men der er også en risiko for, at det bliver sådan en papirtiger, som stjæler tiden og kontakten fra de ældre, når man skal ind og registrere og dokumentere og bevise, først over for sin kommunalbestyrelse og sidenhen over for regeringen, hvordan pengene er brugt.
Det kan være godt i nogle tilfælde, og i andre er det ikke, men jeg tror bare, at vi skal være ærlige om, hvad det er, der sker, når vi gør det.
Susanne Eilersen (DF), 2017-03-21:
Jeg synes ikke lige, at jeg fik svar på mit spørgsmål om, hvad ordføreren mener om det, når borgmesteren fra Danmarks næststørste by har sådan en holdning til det, når der kommer øremærkede midler ud.
Vil ordføreren ikke også bekræfte, at lige så snart man fjerner øremærkningen fra den ældremilliard, som ordføreren selv var så glad for at man fik indført, så smuldrer pengene alle mulige andre steder hen.
Vil ordføreren ikke lige prøve at sætte et par ord på det?
Karin Nødgaard (DF), 2017-03-21:
Det vil så sige, at der jo er taget nogle initiativer løbende, som så skal implementeres rundtomkring, og nogle steder er det forløbet godt og andre steder ikke.
Hvad er det så, Socialdemokratiet vil gøre anderledes i forhold til det her?
Ordføreren var i sin indledning inde på det der med, at hun sagde, at man vil følge området.
Det er sådan lidt en politisk floskel at sige det, for det er måske ikke så effektivt.
Men der er det med at øremærke midler.
Den milliard, som ordføreren nævnte var øremærket, blev man jo ret kreativ med ude i kommunerne, så det endte med, at den ikke var særlig øremærket, fordi den kunne indgå i noget andet.
Der gjorde Dansk Folkeparti jo det, at vi sagde, at nu skal vi have den her værdighedsmilliard, og der skal udformes politikker.
Har det ikke været et skridt i en noget bedre retning i forhold til en mere værdig ældrepolitik end det, som Socialdemokratiet leverede i sin tid?
Finn Sørensen (EL), 2017-03-21:
Tak til ordføreren.
Til det her med, at der kom 14.000 færre offentligt ansatte under Thorningregeringen, må jeg beklage og sige, at det desværre var under Thorningregeringen.
Det er desværre også rigtigt, at det fortsætter med den politik, som Venstre står for, og som er beskrevet i regeringsgrundlaget.
Så jeg vil sådan set bare have ordføreren til at bekræfte, at det, når der blev vedtaget økonomiaftaler for kommunerne under Thorningregeringen, som førte til et fald i antallet af offentligt ansatte, i alle tilfælde skete med Venstres stemmer.
Der var en undtagelse, hvor Enhedslisten stemte for, fordi der kom et meget beskedent løft i kommunernes økonomi.
Det er det første, jeg gerne vil have ordføreren til at bekræfte, altså at
Så vil jeg gerne glæde mig over, at vi her har et fælles forslag til vedtagelse.
Så jeg synes, at vi skal glæde os over den enighed.
Jeg håber, at vi kan holde fast i den, når vi efter næste folketingsvalg får et flertal.
Det sidste, jeg vil spørge om, er kommuneaftalerne.
Jeg kan på formandens strenge ansigt godt se, at jeg har talt lidt for længe, så jeg vil vende tilbage.
Men jeg vil først lige have det, jeg spurgte om, bekræftet.
Astrid Krag (S), 2017-03-21:
Det er en fordel, at jeg ikke kan se formandens ansigt, så kan jeg bare sådan køre lidt videre.
Jeg vil sige til Enhedslistens ordfører, at jeg tror, at vi snart enten i udvalget eller her i salen må have et temamøde om det her med antallet af offentligt ansatte.
Jeg ved, at der skete en stor reduktion i antallet af offentligt ansatte i administrationen og i forsvaret.
De nye tal her viser jo, at hvis man trækker folk i løntilskud ud, er der slet ikke sket det fald under Thorningregeringen, som særlig Venstre har turneret med.
Man kan måske synes, at det er lidt historisk, og jeg skal som sagt heller ikke stå her, overhovedet, og skjule, at det var en svær tid med økonomisk krise.
Men det må vi måske tage i en anden sammenhæng, for det er ikke rigtig interessant, når tal flyver gennem luften på den måde, som de gør her.
Så vil jeg bare kvittere tilbage.
Jeg er også glad for det forslag til vedtagelse, som vi har fået lavet.
Jeg er sådan set også glad for, at jeg kan lytte mig frem til, at der, selv om der ikke er et flertal bag forslaget til vedtagelse, faktisk i Folketinget er – som jeg hører det – et flertal bag den opfattelse, at pengene skal følge med demografien.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-21:
Det, der så er problemet, er, at den opfattelse ikke materialiserer sig i et flertal, for det er jo helt oplagt, at hvis Dansk Folkeparti kunne tage sig sammen til at stemme for den formulering, som vi har her, ville der være lagt et betydeligt pres på finansministeren, når han skal sidde og forhandle med kommunerne.
Mit andet spørgsmål er så: Kan ordføreren ikke godt se, at hvis vi nu her i Folketinget kunne få et flertal for den her formulering, hvis Dansk Folkeparti havde mod til at stemme for sådan en formulering, ville der netop være lagt et stærkt pres på finansministeren, når han skal sidde og forhandle med kommunerne?
Det er jo ikke sådan, at kommunerne beder om, at der bliver skåret ned.
Det er jo et krav, som finansministeren kommer med.
Og vi skal give kommunerne den bedst mulige opbakning i de forhandlinger, fordi de gerne vil – det er jeg helt sikker på – have en økonomi, som betyder, at de kan undgå at skære ned over for de ældre.
Der er det bare, at jeg synes, det er en rigtig kedelig linje, Socialdemokratiet har lagt sig på: Uanset hvad finansministeren kommer med af aftaler, stemmer man for.
Man skulle hellere gå den anden vej og sige: Her er den ramme, der skal forhandles inden for.
Astrid Krag (S), 2017-03-21:
Jeg svarede jo, for så vidt at jeg sagde, at jeg ikke kender til det konkrete citat, og jeg synes, at det her med at svare på, hvordan pengene bliver udmøntet ude i kommunerne, må vi jo spørge ældreministeren om.
Hun har i al beskedenhed lidt flere medarbejdere bag sig og lidt mere regnekraft og vel sådan set også lidt større autoritet i forhold til kommunerne.
Der er ikke så mange kommuner, der melder ind direkte til mig, hvordan deres budgetter og regnskaber lander i forhold til det her.
Den der diskussion om, hvorvidt midler skal øremærkes eller ej, er jo ikke ny, og det er ikke en, der er kommet med den nuværende regering.
Det var også en, vi havde løbende i den tidligere regering, da det var mig og andre, der havde fornøjelsen af at sidde i forhandlinger, og den tror jeg at vi bliver ved med at have.
Jeg appellerer bare til, at vi så også er ærlige omkring, at det altså også betyder noget, der ikke er helt så ønskeligt, når vi øremærker.
Man kan ikke få det hele på en gang – desværre.
Jane Heitmann (V), 2017-03-21:
Tak for det.
Jeg er helt enig i, at den lovgivning, som man vedtog dengang i 2013 – altså den røde regering med opbakning fra Enhedslisten – har vist sig ikke at være hensigtsmæssig.
Dengang gav Venstre også udtryk for, at det ville være rigtig ærgerligt, hvis vi bare havde fokus på pris og ikke kvalitet, og gudskelov har ældreministeren jo nu taget initiativ til, at den skal revideres.
Men jeg noterer mig, at ordføreren peger på, at de 132 mio. kr., som den tidligere røde regering sparede med udbudsloven, er gået tilbage til ældreområdet.
Det er ikke noget spørgsmål; jeg noterer mig bare det svar og takker således oplyst.
Zenia Stampe (RV), 2017-03-21:
Vi støtter også forslaget, og jeg kan sige som en af dem, der var med i mediestøtteforhandlingerne dengang, at det virkelig var noget, vi ikke var opmærksomme på.
Så det var udtryk for en fejl.
Vi talte på intet tidspunkt om, at det her kunne ramme Flensborg Avis, så det var noget, vi ikke var opmærksomme på.
Vi er rigtig glade for, at der er kommet en varig løsning.
Jeg må sige, at jeg var en lillebitte smule skeptisk og urolig over for den midlertidige løsning, vi fandt, for jeg synes, det er en lillebitte smule betænkeligt, at et folketingsudvalg går ind – og det var også det, Enhedslisten påpegede – og opfordrer et uafhængigt organ til at implementere loven eller fortolke loven på en anden måde, end det egentlig var tiltænkt.
Der er jo ingen tvivl om, at det var et bredt ønske, vi havde, og at det var, fordi vi ikke havde taget højde for den her situation, da vi lavede loven, men jeg synes, det er lidt problematisk, når man går ind fra lovgivers side og med tilbagevirkende kraft opfordrer et uafhængigt udvalg til at udmønte – det var det ord, jeg ledte efter før – en lov imod lovens bogstav.
Men det gjorde vi.
Det var jo godt, at det hjalp midlertidigt, men det er selvfølgelig allerbedst, at der nu er fundet en varig løsning på problemet, for der er ingen tvivl om, at mindretallenes aviser er utrolig vigtige nu, og det er jeg også sikker på de vil være i fremtiden, så det er godt, at vi har fået taget det hensyn, så vi kan beskytte de medier.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-03-21:
Jeg tror ikke, at ordføreren kan konkludere, som ordføreren lige konkluderede, således oplyst.
Trine Bramsen (S), 2017-03-21:
Jeg vil gerne spørge Alternativet, hvad der er sket siden den 5. januar, hvor Alternativets ordfører meget klart udtalte til Dagbladet Information, at hun ikke mente, at imamer skulle kunne være domsmænd.
Det var en meget klar udtalelse og endda også en opbakning til at ændre loven.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-03-21:
Der er sket det helt konkrete, at jeg er blevet klogere.
Og det, jeg er blevet klogere på, er, hvad der er grundlaget for at udelukke folkekirkens præster fra at være domsmænd og nævninge.
Så jeg er simpelt hen bare blevet klogere på, hvorfor det er.
Og derfor har jeg ændret holdning.
Trine Bramsen (S), 2017-03-21:
Jamen det er jo netop det oprindelige argument.
Hvis man går tilbage i retshistorien og kigger på, hvorfor det ændrede sig fra, at præster sad i retssalene, og så til, at de ikke længere kunne gøre det, vil man se, at det jo netop skyldtes argumentet om, at man ikke skulle dømmes på grund af Gud, men på grund af det, man havde gjort, og på grund af, at man selv som enkeltindivid skulle angre og ikke undskylde over for Gud.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-03-21:
Ja, men vi må se på den præmis, som lovgivningen er bygget på i dag, altså den paragraf, der findes.
Og den bygger på den problematik, at præsterne er statslige embedsmænd, og at det er derfor, at de ikke må være domsmænd og nævninge.
Det er jo derfor, og det er faktisk det, der står i lovgivningen i dag.
Det er også det, som eksperterne udtaler sig om, bl.a. i den her artikel i Kristeligt Dagblad fra den 6. januar 2017.
Så det er det, jeg henholder mig til.
Naser Khader (KF), 2017-03-21:
Jeg bed mærke i, at ordføreren på et tidspunkt sagde, at der er nogle trossamfund, der er blevet afvist, da de søgte godkendelse.
Det har jeg ikke hørt noget om.
Er der et eksempel på nogle, der har søgt om godkendelse, men som har fået afslag?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-03-21:
Det, jeg sagde, var, at i det tilfælde, at et trossamfund søger om godkendelse og ikke får det af staten, bliver det et principielt problem, at staten samtidig vil kunne gå ind og sige: Du må ikke være domsmand eller nævning; vi har afvist din ansøgning, så vi har ikke anerkendt dit trossamfund.
Og i øvrigt må du heller ikke være domsmand eller nævning.
Det er det, jeg siger, altså at der er et principielt problem i den mulige situation.