runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Egelund (LA), 2018-05-22:
Jeg vil sige en ting: Vi har ikke skiftet holdning.
Jeg har jo stået og sagt i min tale, at jeg synes, det ville være en god idé, måtte den dag komme, hvor nogle ville indlemme Danmark i bankunionen, at spørge befolkningen om det.
Det er præcis det samme, som spørgeren refererede fru Mette Bock for at have sagt tilbage i 2013.
Mere tydeligt kan det vist ikke siges.
Jamen det er Liberal Alliances holdning, at vi synes, det er en god idé.
Er det ultimativt?
Nej, det er det ikke, for den tilgang har vi ikke til politik, og det tror jeg i øvrigt også er en strategi, som spørgerens parti abonnerer på.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-05-22:
Men jeg kunne godt tænke mig at høre noget fra fru Christina Egelund, som jeg respekterer meget, fordi fru Christina Egelund jo er på øretævernes holdeplads og gang på gang skal forklare, hvorfor Liberal Alliance har skiftet holdning.
Jeg kunne godt tænkte mig at høre noget om en tænkt situation, nemlig at Liberal Alliance sidder i regering efter et kommende folketingsvalg.
Vil Liberal Alliances så stå fast på, at man vil have en folkeafstemning, eller vil Liberal Alliance sige til de andre partier i den regering, at det kan I godt slippe for, for vi gør, som vi plejer?
Jan E. Jørgensen (V), 2018-05-22:
Tak for det.
Også tak til forslagsstillerne for dette beslutningsforslag, hvor jeg til at begynde med tænkte, at nej, nu får vi den folkeafstemning om Europol, som DF lovede os, men det var så ikke det, for det er noget andet, man synes vi skal stemme om.
For det, som der jo også er blevet redegjort for af tidligere ordførere, er, at man ønsker en folkeafstemning forud for en eventuel beslutning om dansk deltagelse i EU's styrkede banksamarbejde, det, som også går under navnet bankunionen.
Så det er sådan en lidt hypotetisk drøftelse, vi har i dag, for det er ikke afgjort, om der overhovedet skal søges opbakning til, at Danmark går med i samarbejdet.
I bemærkningerne til forslaget begrunder Dansk Folkeparti sit synspunkt om, at der ifølge Dansk Folkeparti vil være tale om det, der hedder suverænitetsafgivelse.
Det er jo et begreb, der er fastslået i grundloven, og man mener altså fra DF's side, at der er tale om suverænitetsafgivelse, hvis Danmark tilslutter sig bankunionen.
Jeg har bestemt stor respekt for de store begavelser, der huserer rundtomkring ovre i Provianthuset, hvor Dansk Folkeparti hører til, men jeg vil nu trods alt alligevel – og det må man ikke tage personligt – i stedet for lægge mit lod i Justitsministeriets juristers vægtskål, for de har nemlig foretaget en ganske grundig vurdering af spørgsmålet og er nået frem til en anden konklusion.
I forbindelse med en rapport fra 2015 om mulig dansk deltagelse i det styrkede banksamarbejde – det var den tidligere regering, der satte det arbejde i gang – foretog Justitsministeriet lige præcis en vurdering af spørgsmålet om suverænitetsafgivelse.
Og Justitsministeriet vurderede dengang, at en eventuel dansk deltagelse i det styrkede banksamarbejde ikke kræver en folkeafstemning efter grundloven.
Justitsministeriet lagde så i forbindelse med den vurdering særlig vægt på, at det under det fælles banktilsyn jo altså fortsat vil være de danske myndigheder og ikke ECB, der handler over for kreditinstitutter i Danmark, og, som ministeren også var inde på, har vi jo altså også muligheden for at lade være med at følge en afgørelse, selv om det så i givet fald selvfølgelig vil have nogle konsekvenser.
Vi har ikke tradition i Danmark for at afholde folkeafstemninger om EU-spørgsmål, medmindre der er tale om suverænitetsafgivelse, og det er der ikke her.
Det var der heller ikke, da vi skulle tage stilling til Nice- og Lissabontraktaterne.
De blev også vedtaget uden en folkeafstemning.
Det er en klar linje, en politik fra Venstres side.
Er der tale om suverænitetsafgivelse, tager vi selvfølgelig en folkeafstemning.
Omvendt, er der ikke tale om det, så tager vi ikke en folkeafstemning, medmindre der er et eller andet helt, helt særligt, som eksempelvis dengang vi stemte om EF-pakken i sin tid.
Vi respekterer arbejdsdelingen i grundloven, sådan er det.
Det ser vi ingen grund til at ændre på, og det er sådan set grunden til, at vi ikke kan følge forslaget fra Dansk Folkeparti.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-05-22:
Men Finanstilsynet vil jo i det tilfælde, at en systemisk vigtig dansk bank skal lukkes, handle efter instruks fra Den Europæiske Centralbank, og hvis Finanstilsynet ikke gør det, ryger Danmark ud af den bankunion og kommer i øvrigt i svære, svære problemer.
Så det er da højst akademisk at sige, at det her ikke er suverænitetsafgivelse.
Det er det da kun i meget, meget formel legalistisk forstand.
For reelt overlader vi det jo til et organ uden for Danmarks grænser at afgøre skæbnen for Danmarks fem systemisk vigtige banker.
Kan hr. Jan E. Jørgensen virkelig være tilfreds med det?
Er hr. Jan E. Jørgensen virkelig betrygget af det?
Jan E. Jørgensen (V), 2018-05-22:
Ja, er det korte svar, og det gælder jo også den anden vej rundt.
Hvis man ønsker et fælles samarbejde om det her spørgsmål – som vi jo ikke har taget stilling til endnu om vi ønsker, men jeg vil da sige, at jeg deler ministerens umiddelbart positive indstilling til en bankunion – så er det jo selvfølgelig også sådan, at beslutninger truffet af den fælles myndighed skal føres ud i livet, for ellers giver det ikke meget mening.
Men mon ikke vi også vil synes, at de afgørelser, ECB kommer frem til, er rigtige?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-05-22:
Så må vi jo se, om hr. Søren Gade er enig i det synspunkt.
Jeg har jo forstået, at der er sådan en tendens til i øjeblikket, at man fra Venstres side både vil repræsentere det ene synspunkt og det andet synspunkt, men det bliver jo spændende at se, når vi skal til europaparlamentsvalg, hvordan det løber af.
Men jeg vil bare spørge hr. Jan E. Jørgensen, siden hr. Jan E. Jørgensen nu er positivt indstillet over for bankunionen: Hvordan vil hr. Jan E. Jørgensen sikre dansk realkredit i forhold til EU's bankunion?
Christina Egelund (LA), 2018-05-22:
Mange tak.
Skal vi afholde en folkeafstemning forud for en eventuel tilslutning til bankunionen?
Det synes vi faktisk i Liberal Alliance i udgangspunktet er en god idé.
Bankunionen er en konstruktion, som knytter sig til eurosamarbejdet, som danskerne jo som bekendt har sagt nej tak til at deltage i.
I Liberal Alliance anerkender vi altså ønsket om en folkeafstemning.
Regeringen har nemlig ingen planer om at indtræde i EU's bankunion.
I Liberal Alliance hæfter vi os ved, at regeringen har igangsat et analysearbejde, som bl.a. skal afdække erfaringer fra andre lande og konsekvenserne for den økonomiske stabilitet i Danmark ved at deltage i det styrkede banksamarbejde.
Vi kan derfor for nuværende
ikke støtte Dansk Folkepartis beslutningsforslag, selv om vi fuldstændig anerkender ønsket om en folkeafstemning.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-05-22:
Den 20. december 2013 sagde fru Christina Egelunds partifælle, fru Mette Bock, følgende: »Når nu vi alligevel skal til at sætte os ind i det til tider ret komplicerede EU-stof, bør vi samtidig tage en folkeafstemning om bankunionen, også selvom det måske ikke kræves ifølge grundloven.
Hvis statsministeren har bare lidt respekt for danskerne, så lader hun den bankunion komme til afstemning.«
Det er altså ikke, fordi hr. Lars Løkke Rasmussen har skiftet køn, men det var, fordi statsministeren dengang var fru Helle Thorning-Schmidt.
Kunne fru Christina Egelund måske uddybe, om det, at Liberal Alliance ikke for nuværende støtter det her forslag, hænger sammen med, at Liberal Alliance er en del af regeringen?
Christina Egelund (LA), 2018-05-22:
Men der er jo ikke et kommas modsætning i det citat, som jeg faktisk forventede at spørgeren helt sikkert havde gravet frem, for det har spørgeren for vane at gøre.
Der er overensstemmelse mellem det citat af fru Mette Bock fra 2013 og det, jeg siger i dag, nemlig at vi i Liberal Alliance faktisk synes, at hvis man skal tilslutte Danmark bankunionen, vil det være en god idé at spørge befolkningen først.
Det var sådan set også det, jeg sagde i min tale.
Så siger jeg: Er det aktuelt nu?
Nej, det er det ikke, for regeringen har ikke nogen planer om at tilslutte os bankunionen
, både fordi, tror jeg, det er ret velkendt, at vi i regeringen ser forskelligt på substansen af det spørgsmål, og jo også, fordi det ville være, synes jeg, god stil at afvente afrapporteringen og analysearbejdet fra den arbejdsgruppe, som er sat i gang.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-05-22:
For det første må jeg sige, at jeg er meget, meget uenig med spørgeren i, at det kun lige er en overskrift, der er det vigtige for indholdet i en så stor aftale som bankunionen, og jeg håber ikke, at det er sådan, man ellers tager stilling til sagerne, altså at man kun læser overskriften.
Jeg kan ikke her på stående fod sige, hvad der er det mest fornuftige, og hvor jeg ville sætte mine penge, fordi netop en grænseoverskridende kontrol med bankerne giver fornuft, når vi står med grænseoverskridende udfordringer.
Banker agerer grænseoverskridende, finanskrisen var grænseoverskridende, og derfor bliver vi også nødt til at se på, hvordan vi laver en grænseoverskridende kontrol.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-22:
Tak for det.
Den regulering med finansmarkederne er jo så vedtaget, og den regulering er så efter min bedste vurdering dybt utilstrækkelig i forhold til at undgå nye kriser, og skulle der være en krise, der rammer, vil danske skatteborgere ikke alene kunne risikere at skulle betale for danske banker, men også for banker i en lang række andre lande.
Min holdning er, at skatteborgerne i Danmark hverken skal betale for uansvarlige banker i Danmark eller i Italien, men det kan de jo så ende med at gøre, og forskellen på, hvad der ligger i den afviklingsmekanisme, EU har lavet, og den regning, der er blevet sendt til bankerne efter finanskrisen, er så 8.000 mia. kr., så det er et kæmpestort beløb.
Men det var egentlig ikke det, jeg ville spørge om.
Det er jo en principiel holdning, om der skal være en folkeafstemning eller ej.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-22:
Det kommer an på, hvilke beslutninger de mennesker får kompetence til at træffe.
Men ja, jeg kan sagtens forestille mig situationer, hvor jeg mener det vil være en kæmpe fordel for Danmark og resten af Europa, at det ikke er det danske Folketing, der træffer beslutninger, men at man har nogle folk, som har forstand på tingene, som gør det i stedet for.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-22:
Jamen det var bare lige for det tilfælde, at der rent faktisk sad nogle og hørte på hr. Kenneth Kristensen Berths ordførerindlæg, hvor han citerede mig for at sige, at jeg mente, at ECB skulle have lov til at lukke danske banker.
Det var ikke det, jeg sagde.
Jeg var meget, meget omhyggelig med mit ordvalg, og jeg sagde, at det kommer an på, hvilke kompetencer der vil være i bankunionen, og om vi dermed kan give de kompetencer til ECB eller andre, som ikke er folkevalgte.
Men jeg udtalte mig ikke specifikt om lukning af banker.
Så vil jeg i øvrigt give en udfordring til hr. Kenneth Kristensen Berth, nemlig om det måske kunne lykkes bare en enkelt gang at holde et indlæg uden nedladende angreb på andre partier.
Det tror jeg der var mange der ville finde forfriskende.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-05-22:
Modsat hr. Rasmus Jarlov, som jo ellers yderst sjældent følger debatterne her i Folketingssalen, så har jeg den opfattelse, at andre partier skal stilles til regnskab for det, de siger, hvilket selvfølgelig er vanskeligt, hvis man ikke har hørt, hvad de har sagt.
Derfor kan det selvfølgelig godt komme bag på hr. Rasmus Jarlov, at jeg stiller hr. Rasmus Jarlov til ansvar for det, hr. Rasmus Jarlov siger.
Jeg må sige, at jeg mener, jeg hørte hr. Rasmus Jarlov korrekt.
Hvad er det så for kompetencer, hr. Rasmus Jarlov dér tænker på?
Jeg er forvirret på et højere plan.
Det er efter min mening et højst besynderligt EU-skeptisk synspunkt.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-22:
Det nytter jo ikke noget at stå her og fortælle mig op i mit åbne ansigt, at jeg mener noget andet end det, som jeg lige netop har fortalt hr. Kenneth Kristensen Berth jeg mener.
Ellers kan hr. Kenneth Kristensen Berth jo gå tilbage og se på Folketingets tv, hvad det var, der blev sagt i mit oprindelige indlæg.
Nu har jeg så forklaret tre gange, at det ikke er det, som hr. Kenneth Kristensen Berth står og siger, som jeg har sagt eller mener.
Jeg gav i øvrigt den her udfordring, om man kunne komme med et indlæg uden at være nedladende over for andre partier.
Det er lidt skuffende, at den bliver besvaret med, at man lige skruer ekstra op for det, som jeg måske håbede hr. Kenneth Kristensen Berth kunne skrue lidt ned for en gang imellem.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-05-22:
Nu er det jo heldigvis mig og ikke hr. Rasmus Jarlov, der dikterer, hvordan jeg skal udtale mig, og det tror jeg er meget klogt.
Ellers ville det godt nok gå meget galt her i Folketingssalen, tror jeg, hvis vi alle sammen skulle sige det samme som hr. Rasmus Jarlov.
Altså, jeg noterer mig, at hr. Rasmus Jarlov har fortrudt, at hr. Rasmus Jarlov udtalte sig, som han gjorde.
Det er selvfølgelig meget fornuftigt af hr. Rasmus Jarlov at gøre det, eftersom det, hr. Rasmus Jarlov sagde, var noget forfærdeligt sludder.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-05-22:
Tak for talen.
Jeg vil gerne kvittere for finansministerens imødekommenhed på nogle områder, men djævlen ligger jo i detaljen, og det er der, jeg ikke er helt sikker på, at vi opnår det, som er intentionen med SF's forslag.
Man kan trække nogle eksempler frem.
Da dagpengereformen blev lavet i 2010, kom der jo et ret massivt fejlskøn.
Hvis der havde været åbenhed omkring beregningerne, kunne der have været økonomer, der havde sagt, at de kriterier, I har lagt til grund, vil vi gerne angribe, for vi synes ikke, at de er korrekte.
Så det kommer jo an på, hvor mellemregningerne er i det, som finansministeren foreslår.
Hvor er kriterierne?
Finansministeren var inde på familietyper, men i forhold til elasticitet og de mange andre ting: Kommer vi ikke til at mangle noget, hvis mellemregningerne ikke er der?
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-22:
Vi har jo nu engang de danske politikere, som den danske befolkning har valgt.
Men den danske befolkning har absolut ingen indflydelse på, hvem der sidder i ledelsen af Den Europæiske Centralbank.
Det er ikkevalgte embedsmænd, der sidder der.
De er udpeget af eurolandene, og det vil sige, at Danmark ikke engang udpeger nogen.
Så er det virkelig hr. Rasmus Jarlovs holdning, at det er bedre, at de sidder i Frankfurt og træffer beslutningen, end at en folkevalgt dansk regering og et folkevalgt dansk Folketing træffer så afgørende en beslutning som den, om Danske Bank skal reddes eller ej i en kommende finanskrise?
Kristian Jensen (V), 2018-05-22:
Jo, det kan man sagtens gøre.
Og det blev jo kun opdaget, fordi der var nogle, der var i stand til at gå ned og se, hvilke kriterier der var bag ved.
Derfor er det vigtigt, at kriterierne lægges frem.
Når jeg læser bemærkningerne til forslaget, ser jeg, at der er stor forskel på, hvad der står i spalte et og spalte to, hvad angår detaljegraden i det, der skal lægges frem.
Jeg forstår, at fru Lisbeth Bech Poulsen kvitterer for æblerne, men ikke for møget, eller hvad det var, der blev sagt.
Sagen er jo, at vi kvitterer for det, vi egentlig synes er relevant.
Jeg anerkender, at der er en relevant diskussion om, hvor meget åbenhed vi kan skabe omkring vores beregninger.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-05-22:
Det er sjovt, for jeg lagde godt mærke til, at spørgeren også kaldte det principielt tidligere, da han var på talerstolen og sagde, at såfremt et flertal ønsker at tiltræde, skal vi have en folkeafstemning.
Men hvis det er så principielt, hvorfor skal der så ikke være en folkeafstemning, hvad enten et flertal ønsker at tiltræde eller ej – hvis det virkelig er så principielt?
Det, som jeg egentlig bare siger, er, at det ikke er fuldt belyst, hvad det her har af betydning for Danmark.
Det er det, som man fra regeringens side har valgt at bruge rigtig lang tid på at undersøge.
Vi kunne godt have ønsket os, at det gik hurtigere, men vi ser frem til at få en undersøgelse for at kunne tage beslutning om det her på et oplyst grundlag.
Men det principielle ville jo være at sende det til folkeafstemning, hvad enten man ønskede det eller ej, hvad enten man ville tiltræde eller ej, hvis vi virkelig skal trække det op på det principielle i stedet for egentlig at gå ned i indholdet i det her.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-22:
Tak for det.
Hvis vi kan blive enige om i udvalgsbehandlingen, at vi laver en ændring, sådan at der skal være en folkeafstemning om det her, altså om en dansk tilslutning til bankunionen, vil Enhedslisten gerne støtte det.
Når jeg siger det, er det, fordi det mener vi.
Vi mener, at det er godt med folkeafstemninger, og vi er ikke bange for, at befolkningen bliver hørt, og vi har været glade for at have Alternativet med på vores side i forhold til kravet om folkeafstemninger i andre tilfælde.
Så hvis vi også her kan stå samlet, ville det være positivt.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-05-22:
Det kan vi ikke, for som jeg sagde i min ordførertale, har vi behov for fuld belysning af bankpakkens konsekvenser, før vi tager beslutning om det her, ligesom vi har haft fuldt indblik i indholdet, når vi tidligere har været inde, også sammen med Enhedslisten, at foreslå folkeafstemninger om andre ting.
Det, der var vigtigt for mig at sige i ordførertalen, var, at jeg ikke har lyst til at parkere det et eller andet sted og sige, at det ikke har noget med suverænitet at gøre, ergo kan man slet ikke forestille sig en folkeafstemning.
Det kan vi sagtens forestille os, men vi har behov for den analyse, som regeringen har sat i gang.
Og igen vil jeg gerne opfordre til, at man måske gjorde det lidt hurtigere end efteråret 2019, ikke bare for at vi kan diskutere det, det mener jeg alligevel vi kan, både til et folketingsvalg og europaparlamentsvalg, men for at vi hurtigere kan tage beslutning om det.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-22:
Konservative har samme holdning som de andre EU-positive partier, som har udtalt sig her i denne debat, nemlig at vi er enige i, at hvis der bliver afgivet suverænitet, skal der være en folkeafstemning.
Men det er svært at tage stilling til allerede nu, om der skal være en folkeafstemning om en bankunion, fordi vi ikke ved, præcis hvad en bankunion kommer til at indeholde.
Derfor må vi vente og se, hvad bankunionen kommer til at rumme, og først da kan vi tage stilling til, om vi skal have en folkeafstemning eller ej.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-05-22:
Jeg har fået den forståelse, at Det Konservative Folkeparti, i øjeblikket i hvert fald, ikke er tilhængere af et opgør med det danske forbehold om euroen.
Det kan jeg se at ordføreren nikker til.
Kan ordføreren ikke se, at det forekommer lidt underligt, at Danmark – i givet fald som første ikkeeuroland, endda et ikkeeuroland, som ikke er på vej ind i euroen – vil tilslutte sig en bankunion, der overfører beslutningskompetence til Den Europæiske Centralbank, hvis styrelsesråd vi ikke har sæde i?
Altså, kan det ikke for en, har jeg i hvert fald hørt, EU-skeptisk politiker som hr. Rasmus Jarlov give anledning til nogle overvejelser?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-22:
Jo, der er rigtig mange overvejelser i forbindelse med tilslutning til bankunionen.
Jeg synes, det er meget svært at tage detaljeret stilling til alle mulige problemstillinger i forbindelse med bankunionen, før vi kender det forhandlede indhold af den.
Men det er da helt sikkert, at der er nogle dilemmaer.
Hvor sidder vi med, hvor sidder vi ikke med?
Hvor meget binder vi os i forhold til de aftaler, der vil være, hvis vi indgår i en bankunion?
Så selvfølgelig skal vi kigge det grundigt igennem og se, hvilke fordele og ulemper der er for Danmark, og så må vi tage stilling, når vi har et bedre grundlag at tage stilling ud fra.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-05-22:
Under finanskrisen var der ganske mange pengeinstitutter, der gik nedenom og hjem.
Der blev brugt rigtig mange offentlige midler på at holde en del af dem i live.
Ville hr. Rasmus Jarlov have syntes, det var en god idé på daværende tidspunkt at have haft Danmark med i en bankunion, hvor Danmark så skulle have betalt en del af skraldet for at holde alle de her banker i Sydeuropa i live?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-22:
Vi har selvfølgelig et ønske om at betale så lidt som muligt, vi handler ud fra danske interesser.
Vi har ikke noget ønske om at betale til en masse udenlandske banker, hvis vi kan blive fri, men omvendt har vi en interesse i at sikre, at der er finansiel stabilitet i Europa, og at der ikke er en masse banker, der går konkurs.
Det ville ikke være sjovt for Danmark, hvis Italiens økonomi faldt sammen, på grund af at en masse banker gik konkurs.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-22:
Tak for det.
Det er egentlig bare for at følge op, for tit lyder det fra partier, som støtter at overføre mere magt til EU, som Det Konservative Folkeparti jo gør, som om det er godt, for så sidder man med ved bordet.
Her ved vi bare at vi ikke kommer til at sidde med ved bordet.
Altså, beslutningen om, om Danske Bank skal reddes eller Danske Bank ikke skal reddes i en kommende finanskrise, vil ikke blive truffet her i Folketinget, vil ikke blive truffet af en dansk regering.
Den vil blive truffet af ikkefolkevalgte, ikkepolitikere, i Den Europæiske Centralbank, hvor Danmark ikke har sæde.
Er det ikke en voldsom beslutning at lægge fuldstændig uden for landets grænser?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-22:
Jeg synes, der kan være meget store fordele ved, at det ikke er politikere, der træffer alle beslutninger.
Jeg synes, der bliver truffet utrolig mange dårlige beslutninger af politikere; og særlig når det handler om sådan noget som renter, inflationsbekæmpelse og sikring mod bankkrak, er jeg ikke sikker på, at den højeste ekspertise nødvendigvis befinder sig her i Folketingssalen.
Det gør jeg altså ikke, og det er ikke kun, fordi salen er tom.
Det er også, fordi vi ikke har de kompetencer her i Folketingssalen.
Derfor synes jeg, at der ofte godt kan være beslutninger, som bør uddelegeres til eksperter.
Lea Wermelin (S), 2018-05-22:
Jo, men hr. Søren Egge Rasmussen må jo også anerkende, at hvis resultatet er, at man bare sprøjter langt mere, er det ikke en særlig ønskværdig vej at gå.
Så jeg tror sådan set, vi er enige om, at vi vil have et så lavt belastningsniveau i forhold til vores miljø som overhovedet muligt, og der vil den gode måde være at undgå den sprøjtning, at monitorere meget mere, og så i enkelte særlige, ekstraordinære tilfælde kan der dispenseres.
Men det skal altså være en langt strammere praksis end den, vi har i dag.
Det er rigtigt, at ordføreren har fået nogle svar.
Som jeg lige kunne se det, er det jo ikke fordelt geografisk, så det kan være lidt vanskeligt at sige, hvad det vil betyde for den enkelte landmand, om der vil være sådan en meget stor forskel på, hvor hårdt man vil blive ramt.
Men det er jo også derfor, jeg lægger op til, og jeg håber, at vi kan få en fælles beretning om det her, så vi hurtigst muligt kan tage et skridt mod en endnu strammere praksis end det, som ministeren lægger op til, i forhold til at få den her varslingsmodel.