runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2018-10-12:
Tak, formand.
Jeg skal på vegne af Socialdemokratiets folketingsmedlem Erik Christensen læse den her tale op.
Han har den gode menneskelige egenskab, at han kun kan være et sted ad gangen, og han sidder lige nu i Europaudvalget.
Så jeg læser hans tale op her: L 50, som vi behandler i dag, skal ses i sammenhæng med lov nr. 359 af 29. april 2018 om ændring af kildeskatteloven, ligningsloven, sømandsbeskatningsloven og tinglysningsafgiftsloven.
Lovforslaget medfører en ændring af den såkaldte DIS-lov, og lovforslaget har til formål at sikre mulighed for overenskomstdækning med danske faglige organisationer for alle søfarende på skibe, der primært udfører en række offshoreaktiviteter på dansk søterritorium eller kontinentalsoklen.
Lovforslaget indebærer dermed en lovbaseret løsning til sikring af danske arbejdsvilkår på disse skibe.
Lovforslaget betyder, at det klart fremgår, at ovennævnte skibe er omfattet af den danske model.
Samtidig betyder lovforslaget, at søfarende på skibe, som udfører en række aktiviteter i offshorebranchen, også kaldet hotelskibe, bliver omfattet af reglerne om skattefri hyre.
Lovforslaget skal ses som et tiltag til at fastholde og styrke den danske offshoresektors konkurrenceevne på det globale marked.
Det fremgår af høringssvarene, at der er bred opbakning til lovforslaget fra alle parter på området.
Og det er vigtigt for Socialdemokratiet, at den danske model sikres på ovennævnte skibe, og at den danske konkurrencesituation i offshorebranchen styrkes.
Det er vigtigt for os, at danske løn- og arbejdsvilkår sikres, så der ikke opstår unfair konkurrence fra udenlandsk arbejdskraft på området.
På den baggrund kan Socialdemokratiet bakke op om lovforslaget.
Afslutningsvis skal det lige nævnes, at den del af lovforslaget, som omhandler tonnageskatteordningen og DIS-skatteordningen, forudsætter en godkendelse fra Europa-Kommissionen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-10-12:
Tak for det.
Som de to foregående ordførere har redegjort for, er det en opfølgning på en rigtig god erhvervs- og iværksætterpakke, som vi lavede i november sidste år.
Vi udvider DIS-ordningen, og her er så en opfølgning, som sikrer, at vi får håndteret den diskussion og den udfordring, der var, i forhold til hvordan overenskomstdækningen blev håndteret.
Vi følger de anbefalinger, som arbejdsmarkedets parter er kommet med, så der er styr på forholdene.
Jeg er grundlæggende meget optaget af at fastholde en styrkeposition inden for det, vi kalder Det Blå Danmark.
Det er jo altid særlig rart for en Venstremand at tale om Det Blå Danmark, og her er der heldigvis tale om noget af Det Blå Danmark, som der er bred enighed om.
Vi skal jo være sikre på, at vi fastholder en dansk styrkeposition, og det kræver, at vi løbende kigger på de rammevilkår, vi tilbyder rederier og hele Det Blå Danmark, og det her forslag ligger sådan set i rigtig god forlængelse af de mange initiativer, der er taget, også i forbindelse med en maritim vækstplan – en yderligere udvidelse af DIS-ordningen er altså med til at styrke konkurrenceevnen inden for Det Blå Danmark.
Det er rigtig positivt, og derfor støtter vi naturligvis lovforslaget fra Venstres side.
Stine Brix (EL), 2018-10-12:
Enhedslisten støtter det her lovforslag ubetinget.
Vi glæder os endda over, at det er et skridt, om end et lille skridt, fremad i kampen mod den skændige § 10 i DIS-loven.
Lovforslaget skal ses i sammenhæng med det lovforslag om en udvidelse af DIS-ordningen, som blev vedtaget i foråret, og som Enhedslisten stemte imod.
Det lovforslag var nærmest gjort betinget af, at arbejdsmarkedets parter på området, CO-Søfart og Danske Rederier, i fællesskab kunne komme med en anbefaling til, hvordan man kunne sikre ordentlige løn- og arbejdsforhold for søfolkene på de skibe, som nu vil blive omfattet af DIS-ordningen.
Metal Maritime satte på vegne af fagforeningerne i CO-Søfart ind, for at der blev tale om en lovbaseret løsning, som ville sikre, at de faglige organisationer i Danmark kunne overenskomstdække alle søfolk om bord på skibe under dansk flag uanset deres bopæl og nationalitet.
Med dette lovforslag står vi altså med en lovbaseret løsning, som opfylder kravene fra de søfarendes organisationer om at kunne overenskomstdække de pågældende skibe, selv om de nu bliver omfattet af DIS-ordningen.
Da der jo er tale om mere statsstøtte til et erhverv, som i forvejen har relativt gunstige vilkår, så skal ordningen lige godkendes i Europa-Kommissionen.
Men mon ikke der er gode muligheder for det, eftersom Europa-Kommissionen ikke indtil videre har haft indvendinger mod denne ordning eller lignende ordninger i andre medlemslande. Til gengæld har FN's arbejdsmarkedsorganisation, ILO, som tager sig af arbejdsmarkedsforhold, jo gentagne gange kritiseret Danmark for netop DIS-lovens § 10, stk. 2 og 3, som man mener strider imod ILO-konventionerne nr. 87 om foreningsfrihed og beskyttelse af retten til at organisere sig og nr. 98 om retten til at organisere sig og føre kollektive forhandlinger, begge i øvrigt ratificeret af Danmark.
I Enhedslisten vil vi fortsætte kampen mod den skændige og udanske § 10 i DIS-loven.
Vi håber, at det en dag må lykkes at skabe flertal i dette Ting for at fjerne § 10, stk. 2 og 3, og dermed give de danske søfarendes fagforeninger mulighed for at kæmpe for ordentlige løn- og arbejdsvilkår for alle de søfolk, som er beskæftiget om bord på skibe, der flager med Dannebrog i agterstavnen.
Imens glæder vi os over, at det er lykkedes for søfolkenes fagforeninger at få endnu en undtagelsesbestemmelse, så vi nu har både en færge-DIS og en offshore-DIS, og det tyder jo på, at det kan lade sig gøre at komme helt af med § 10.
Der er håb forude i horisonten.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-10-12:
Jeg beklager, at jeg lige var lidt forsinket.
Til gengæld skal jeg gøre det kort.
Forslaget her har til formål at sikre overenskomstdækning med danske faglige organisationer for alle søfarende på skibe.
Forslaget er en opfølgning på en aftale mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Radikale Venstre om erhvervs- og iværksætterinitiativer, som blev indgået den 12. november 2017.
Forslaget er dermed en del af et større lovkompleks, som har til formål at styrke den danske offshoresektors konkurrenceevne ved en udvidelse af DIS-skatteordningen.
Den dagsorden er vigtig for Liberal Alliance, hvorfor vi også er med i aftalen om erhvervs- og iværksætterinitiativer.
Aftalen skal følges op, og den skal sikre muligheden for at indgå danske overenskomster, hvilket vi så gør nu, og Liberal Alliance støtter forslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-10-12:
Det lovforslag, som er fremsat af erhvervsministeren, er jo et lovforslag, som samler op på en del af de ting, der indgik i den erhvervs- og iværksætteraftale, som regeringen indgik med en række af Folketingets partier tilbage i november 2017.
Med lovforslaget bliver det sådan, at man får en model, der endte med at blive en lovbaseret løsning i forhold til at sikre, at arbejdsmarkedets parter kan indgå aftaler om løn og udbetalingsstruktur i forhold til mange af de skibe, der opererer i dansk område, eksempelvis vagt- og supplyskibe, rørlægnings- og kabelskibe og også de store komplekser, hvor man eksempelvis har hotel og beværtning for dem, der arbejder på boreplatforme osv.
I Dansk Folkeparti var det jo sådan set med et fast forsæt, vi gik med til den her del af det; vi sagde klart, at hvis der overhovedet skal være den her udvidelse af DIS, skal det være en aftale, hvor begge arbejdsmarkedets parter vil kunne se sig i en samlet aftale.
Og vi så sådan set allerhelst, at det blev en aftalebaseret løsning, hvor man selv i god skik indgik en fælles aftale og så skulle afprøve, om ikke det ville være nok.
Men forhandlingerne har trukket ud i kontaktudvalget under DIS, og det endte jo så med, at det mest opnåelige var, at man lavede en lovbaseret løsning.
Så vi hilser det velkommen, og det er som sagt en del af en tidligere aftale med regeringen, og vi støtter lovforslaget.
Christian Poll (ALT), 2018-10-12:
Tak for det.
Jeg skal hilse fra vores ordfører, Rasmus Nordqvist, og ganske kort sige, at vi synes, lovforslaget her umiddelbart ser fornuftigt ud.
Det indeholder de anbefalinger, som arbejdsmarkedets parter har givet i kølvandet på en udvidelse af DIS-loven, og derfor er vi positive.
Vi har ikke taget endelig stilling, men vi er positivt indstillede over for forslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-10-12:
Mange tak for den positive modtagelse af lovforslaget fra alle partiers side.
Det er jeg glad for.
Det er jo også bare en opfølgning på en bred politisk aftale, så det glæder mig selvfølgelig, at der også bakkes op om den konkrete udmøntning her.
Forslag til lov om ændring af lov om Dansk Internationalt Skibsregister er en forlængelse af udvidelsen af DIS-skatteordningen for søfarende, der arbejder om bord på en række specialskibe, som blev vedtaget af Folketinget i foråret.
De ændringer skal medvirke til, at Danmark kan fastholde og udbygge sin konkurrenceevne som maritim nation på det globale marked.
Lovforslaget her er en opfølgning på aftalen mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Radikale Venstre om erhvervs- og iværksætterinitiativer, der blev indgået den 12. november sidste år.
Arbejdsmarkedets parter har anbefalet, at vi ændrer loven på den måde, at vi giver mulighed for at indgå overenskomster, og det er det, vi så gør i dag.
Lovforslaget har altså til formål at give mulighed for, at danske overenskomster kan dække alle søfarende, uanset hvor de er bosat, på skibe, der primært udfører en række offshoreaktiviteter på dansk søterritorium og kontinentalsokkelområdet.
Ved offshoreaktiviteter forstår vi aktiviteter, der typisk udføres af vagt- og supplyskibe, rørlægnings- og kabelskibe, vindmølle- og konstruktionsskibe, ishåndteringsskibe og ASV'er, som står for Accomodation and Support Vessels, det, vi også kalder for hotelskibe.
Det er hensigten her, at lovforslaget skal træde i kraft samtidig med udvidelsen af DIS-skatteordningen.
Ændringerne af DIS-skatteordningen og udvidelsen af tonnageskatteordningen skal godkendes af Europa-Kommissionen efter de maritime støtteregler, før ordningerne kan træde i kraft.
Forudsat at Europa-Kommissionen statsstøttegodkender udvidelsen af DIS-skatteordningen og udvidelsen af tonnageskatteordningen fra 2015 inden for den nærmeste fremtid, kan lovforslaget her træde i kraft den 1. januar 2019.
Men som sagt: Tak for opbakningen, og jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget i udvalget. Tak for ordet.
Anders Johansson (KF), 2018-10-12:
Tak for det.
Danmark er blandt verdens førende søfartsnationer, og sådan skulle det gerne blive ved med at være.
Det lovforslag, som vi behandler nu, ligger i forlængelse af den udvidelse af DIS-ordningen, som vi lavede tidligere i år, i forbindelse med at vi aftalte erhvervs- og iværksætterpakken.
Her blev det aftalt, at vi udvidede DIS, men under forudsætning af at der blev indgået en aftale mellem arbejdsmarkedets parter, som skulle sikre overenskomstdækning og ordnede forhold på arbejdsmarkedet.
Arbejdsmarkedets parter er så efterfølgende kommet tilbage med en anbefaling om, at man laver en lovbaseret løsning, som skal sikre danske arbejdsvilkår, og det er så det, vi behandler nu.
Det kan vi selvfølgelig bakke op om.
I Det Konservative Folkeparti er vi rigtig glade for, at det lykkedes at få udvidet DIS-ordningen, sådan at danske søfolk også fremover bliver mere attraktive, når de f.eks. arbejder i offshoresektoren i Nordsøen.
Det er simpelt hen ufattelig vigtigt, at vi har gode vilkår for vores søfolk, fordi deres kompetencer er vigtige, hvis vi skal bevare Danmarks stærke position inden for det maritime område.
Det Blå Danmark beskæftiger samlet set omkring 100.000 i Danmark og står for en eksport for over 200 mia. kr. årligt.
Mange af de kompetencer, som anvendes og bruges på rederierne, hos reparatørerne og på værfterne osv., starter med at blive udviklet til søs, på havet, og derved bliver det fødekæden ind i branchen.
Risikoen – for det var nemlig en risiko, hvis ikke vi havde lavet den her DIS-udvidelse – var, at danske søfolk gradvis ville blive udkonkurreret af udenlandsk arbejdskraft, og derved ville også den landbaserede del af branchen kunne se frem mod at miste vigtige kompetencer, som ville forsvinde til udlandet.
Danmark har verdens hurtigst voksende skibsregister, og det er en rigtig god nyhed, for det betyder nemlig, at der bliver bedre muligheder for danske søfolk for at fastholde kompetencerne i danske skibe og dermed også fastholde kompetencerne i hele Det Blå Danmark.
Så Danmark skal også i fremtiden være en stærk søfartsnation, og vi skal fastholde den position, vi traditionelt har haft som en af verdens førende søfarts- og handelsnationer.
Det her lovforslag er noget, som trækker i den rigtige retning i forhold til at styrke Det Blå Danmark, og det kan vi selvfølgelig bakke op om i Det Konservative Folkeparti.
Ida Auken (RV), 2018-10-12:
Det er jo blevet gennemgået, hvad vi diskuterer i dag, altså lovforslag L 50, og da Radikale er med i alle aftalerne, der ligger bag det her forslag, støtter vi selvfølgelig også selve lovforslaget.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-10-23:
Det vil så sige, at det, jeg hører ordføreren sige, er, at Dansk Folkeparti er klar til at kigge konstruktivt på de to forslag, altså hvis det viser sig, at de to forslag faktisk går ind og hjælper flere danskere, der almindeligvis arbejder i udlandet, så er man klar til at kigge positivt på det.
Er det det, jeg hører ordføreren sige?
Bent Bøgsted (DF), 2018-10-23:
Jamen vi vil kigge positivt på det.
Om det så er noget, der kan lade sig gøre, får vi se, når vi har snakket med ministeren om det.
Men nu skal ministeren lige have tid til at undersøge de forslag, som hr. Leif Lahn Jensen er kommet med.
Men jeg sætter stor pris på, at hr. Leif Lahn Jensen arbejder konstruktivt i den her forbindelse, og kan vi tilgodese, at danske statsborgere ikke bliver ramt af det her, så er vi også klar til se på det.
Finn Sørensen (EL), 2018-10-23:
Ordføreren talte om udlændinge, der misbrugte dagpengesystemet.
Vil ordføreren være venlig at dokumentere og forklare, hvad det er for et misbrug?
Hvad er det for et misbrug, ordføreren taler om?
Bent Bøgsted (DF), 2018-10-23:
Efter vores mening er dagpengesystemet forbeholdt de danskere, der bor og lever i Danmark, og som danske statsborgere betaler til.
Vi er ikke interesseret i, at man kan sige, at der kommer nogle fra tredjelande og arbejder i Danmark i et par år, og at de så har ret til dagpenge.
Det, som det her system sikrer, er, at det kan de ikke få, fordi man skal have været her i 7 ud af 8 år, før man kan få det.
Så ja, det er forskelsbehandling, hvis det er det, hr. Finn Sørensen mener.
Det er ikke vores opgave at sikre, at en mand fra Afrika eller Indien kan få danske dagpenge, fordi de har været i Danmark i 2 år.
Finn Sørensen (EL), 2018-10-23:
Tak for det.
Det vil sige, at ordføreren gerne ser – for det bliver jo konsekvensen ud fra de gældende regler – at vi får en meget stor gruppe mennesker på arbejdsmarkedet, måske ikke så mange til at starte med, men i årene fremover, der har meget ringe eller slet ingen social sikring?
Hvilke konsekvenser tror ordføreren det får for det danske arbejdsmarked?
Mon ikke al den berettigede kritik, vi retter mod det, vi kalder social dumping fra EU-reglerne, kommer til at blegne, i forhold til de konsekvenser det får, hvis vi får en stor gruppe mennesker, som ikke har nogen social sikring, og som derfor er parate og desperate nok til at gøre hvad som helst for at overleve?
Leif Lahn Jensen (S), 2018-10-23:
Det betyder helt konkret, at vi helst så 7 ud af 12 år, men vi kommer så også med det forslag, at hvis man kan se 7 ud af 10 år som en mulighed, så ja.
Laura Lindahl (LA), 2018-10-23:
Tak for det, og tak til ordføreren for en fin redegørelse af Socialdemokratiets synspunkter i den her sag.
Jeg er bare alligevel lidt usikker.
Betyder det helt konkret, at hvis man ændrede det her til 7 ud af 10 år, så ville Socialdemokratiet stemme for forslaget i sin helhed?
Leif Lahn Jensen (S), 2018-10-23:
Jeg tror da, at fagbevægelsen og a-kasserne er glade, hvis vi får det her igennem, for i forhold til forslaget om de 7-8 år betyder det da netop, at vi er med til at gøre, at de kan bevare nogle af deres medlemmer.
Det gør da netop, at der er flere almindelige danskere, der faktisk kan se en fordel i at blive i a-kassesystemet.
Vi kan jo selvfølgelig også spørge, hvor mange danskere det betyder noget for.
Det kan vi gøre under udvalgsbehandlingen.
Men jeg er ikke et sekund i tvivl om, at de godt kan se, at det faktisk vil gøre, at nogle af de almindelige danskere, der rejste ud, så vælger at blive i a-kasserne frem for tidligere, hvor de ville vælge at gå ud.
Så det tror jeg da sagtens at a-kasserne kan se en fordel i.
Jan Johansen (S), 2018-10-23:
Jeg er rigtig glad for, at ordføreren, hr. Bent Bøgsted, vil være med til at kigge på, hvordan folk, der har arbejdet her i rigtig mange år, egentlig bliver sikret, når de tager ud, fordi der intet arbejde er her.
Jeg var ansat på Lindøværftet i rigtig mange år, og de lukkede det ned.
Der var kollegaer fra Lindøværftet, der ikke kunne se andre muligheder end at tage ud i verden og tage et arbejde på 2- og 3-årskontrakter, fordi der ikke var noget arbejde herhjemme.
Det var der nogle der gjorde.
Hvis man kommer ud for et lignende tilfælde, når det drejer sig om det lovforslag, der ligger her, sker der simpelt hen det, at de ikke får nogen ret, når de kommer hjem.
Selv om de har arbejdet på værftet i mange år, betalt kontingentet osv. osv., mister de retten til dagpenge, hvis de bare tager videre ud og arbejder for et andet firma uden for EU.
Er det rimeligt?
Synes ordføreren, det er rimeligt, at man gør det på den måde over for dem, der egentlig har betalt deres skat i rigtig mange år i Danmark?
Finn Sørensen (EL), 2018-10-23:
Hvad tror ordføreren, at det kommer til at betyde for a-kasserne?
De er meget bekymrede for a-kassernes udvikling.
Forslagets bemærkninger siger jo også klart, at det her vil føre til et tab af medlemmer i a-kasserne på ca. 20.000.
Hvordan kan en socialdemokrat overhovedet støtte den tankegang?
Det forstår jeg ikke.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-10-23:
Der kan ikke være noget, der er mere forkert.
Grunden til, at vi har foreslået de her 7 ud af 12 år, er netop for at behandle folk ens, dvs. at så gælder de samme regler for både udlændinge og danskere.
Det er simpelt hen for at behandle dem ens, for det er det, vi kan, ellers skal vi jo, som hr. Bent Bøgsted foreslår, bryde alle mulige konventioner.
Det er et forsøg på at sige: Vi går ind for optjeningsprincipperne.
Det gør vi.
Vi synes, det er fint, at man optjener for at få del i vores ydelser i det her land.
Men selvfølgelig skal man behandles ens, og det er derfor, at vi foreslår det her, for så gælder det jo både udlændinge og også danskere, som rejser ud.
Finn Sørensen (EL), 2018-10-23:
Jeg har set i medierne, jeg tror, det var i går, at ordføreren udtalte, at det her lovforslag rammer de forkerte.
Så har jeg gået og tænkt: Hvad søren mener manden med det?
Hvem er så de rigtige?
Hvem er det, Socialdemokratiet gerne vil ramme med det her lovforslag?
Men det er gået op for mig nu, at det jo er udlændingene, man gerne vil ramme.
Hvis bare det rammer udlændinge, så er det helt i orden.
Er Socialdemokratiet virkelig nået så langt i sin, synes jeg, noget bekymrende udvikling, at man nu er parat til at diskriminere imellem danske og udenlandske lønmodtagere, når det drejer sig om retten til dagpenge?
For det er jo det, der sker, hvis man følger ordførerens intentioner.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-10-23:
Det lyder meget spændende, at man vil støtte forslaget om 7 ud af 10 år, men helst så vi gerne 7 ud af 12 år, det vil være endnu bedre, for så har man jo lidt længere tid ude, og det vil vi i hvert fald sætte stor pris på.
Så det håber jeg at man vil gøre.
Jeg er så bare nødt til at sige, at ordføreren også står og nævner alle dem, som ikke er inde i det her, altså alle, som med de forslag, der er, ikke er blandt dem, som bliver ramt.
Ved hr. Bent Bøgsted godt, at det er 1.750 danskere, der bliver ramt af det – det kan være håndværkere og andre, som egentlig er taget til udlandet for at arbejde i udenlandske virksomheder?
Ifølge ministeren er det altså 1.750 danskere, det her rammer, og det siger jeg, fordi hr. Bent Bøgsted prøver at få det til at lyde, som om der ikke er nogen.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2018-10-23:
Nu er tallet, som ministeren har opgivet i forhold til det lovforslag, der ligger her, 1.750 personer, der vil blive ramt af det her.
Og det, som jeg hører ordføreren sige, er jo, at det tal skal ned, og at det skal langt ned.
Vi kan måske være enige om, at det jo i virkeligheden burde være 0 eller i hvert fald så tæt på som overhovedet muligt.
Hvad hvis det er 7 ud af 12?
Hvis det mindste tal er 7 ud af 12, er det så ikke det, som Dansk Folkeparti og ordføreren vil sige ja til?
Finn Sørensen (EL), 2018-10-23:
Det er et meget godt princip i et skattefinansieret velfærdssystem og også i et delvis skattefinansieret dagpengesystem.
Det fremgår jo af regeringens egne bemærkninger til lovforslaget, at man forventer, at a-kasserne mister 20.000 medlemmer i løbet af nogle få år.
Vil ordføreren ikke bare godt indrømme, at det er det, man ønsker?
Man ønsker at svække dagpengesystemet.
Man ønsker at svække lønmodtagernes tillid til dagpengesystemet.
Man ønsker at svække a-kasserne, fordi man ved, at hvis man kommer igennem med det, svækker man også fagbevægelsen.
Det her lovforslag er ren arbejdsgiverpolitik.
Indrøm det nu!
Når man er repræsentant for arbejdsgiverne på Tinge, skal man da indrømme den slags.
Hans Andersen (V), 2018-10-23:
Jeg har svært ved at se, at det, ordføreren har nævnt som påstande, harmonerer med, at vi har indgået en aftale om et bedre dagpengesystem, hvor vi tilfører 300 mio. kr. mere til at skabe et tryggere dagpengesystem.
Jeg mener ikke, at det her rokker ved den danske model overhovedet.
Jeg er helt sikker på, at der fortsat vil være en stærk opbakning til den danske model, og det vil vi i hvert fald gerne tilskynde til at der fortsat er.
Laura Lindahl (LA), 2018-10-23:
I Liberal Alliance ønsker vi helt generelt, at adgang til danske ydelser er betinget af, at man bor og betaler skat i Danmark.
Udgangspunktet bør være, at man skal yde, før man kan nyde, og Danmark skal naturligvis ikke være et attraktivt forsørgerland for udlændinge.
Men det her mål er jo ikke helt ligetil.
Vi har i Danmark på godt og ondt bundet os op på EU-samarbejdet, og ønsket om optjening af retten til velfærdsydelser er hverken gældende EU-ret eller et ønske, som deles i store dele af EU-systemet.
For med forslaget er et ophold i et EU-land jo at sidestille med at arbejde og betale skat i Danmark, og det synes vi faktisk ikke er optimalt.
Man kan også godt pege på en lille urimelighed i forslaget, for der er danskere, som i årevis fra udlandet har betalt til a-kasser, som med det her forslag vil miste muligheden for at få dagpenge, hvis de kommer tilbage til Danmark.
For mig at se
er der en større urimelighed i, at almindelige, hårdtarbejdende danskere skal betale for dagpenge til folk, som ikke samler deres del af regningen op.
Så i Liberal Alliance er vi rigtig glade for det her forslag; vi synes, det er den helt rigtige vej at gå, også selv om vi erkender, at vi langtfra er i mål.
Men selvfølgelig støtter vi forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2018-10-23:
Hvad mente ordføreren med den bemærkning om, at man ikke vil betale dagpenge til folk, som ikke samler deres del af regningen op?
Der er den undtagelse, at du kan tage dine dagpenge med i 3 måneder, når du søger arbejde i et andet land.
Men hvis ikke man arbejder og betaler skat her i landet, og hvis ikke man opfylder arbejdskravet, et ret skrapt arbejdskrav i øvrigt, for at få dagpenge på 1 år ud af de seneste 3 år, hvis ikke man betaler sit kontingent, og hvis man i det ene år, man arbejder, ikke har en årsløn på 228.000 kr., kan man ikke få dagpenge i det her land.
Så hvad er det for nogen, vi betaler dagpenge til, som ikke samler deres del af regningen op?