runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-06:
Jeg må sige, at jeg synes, det er helt ubegribelig slapt.
Igen, sådan er det, vi er jo forskellige partier, men hold da op, hvor må der sidde mange mennesker derude, som havde en helt anden forventning.
Der var jo ikke nogen, der i maj og juni 2018 fra Socialdemokratiets side sagde: Tjek, så er »Retfærdig og realistisk« på plads.
Det var jo ikke det, man sagde.
Man førte en fuldstændig konsekvent valgkamp, hvor man bildte folk ind, at man ville en langt strammere linje end det, der frem til valget var gældende, i forhold til at man ville have flere kriminelle udlændinge ud af Danmark.
Men det er jo ikke det, man åbenbart vil.
Forleden dag faldt der en dom, hvor nogle udlændinge blev straffet for flere hundrede forhold, men de blev ikke udvist.
Den efterhånden berygtede Levakovicfamilie excellerer i kriminalitet, men bliver ikke udvist.
Tror ministeren ikke, at det var den slags, de socialdemokratiske vælgere havde en forventning om at ministeren ville gøre noget ved?
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Det, vi skriver i »Retfærdig og realistisk«, er jo flere forskellige forslag på udvisningsområdet.
Noget af det kom den tidligere regering med Socialdemokratiets opbakning heldigvis nogle skridt med, noget af det er vi ikke i mål med, og i forhold til det prøver jeg at beskrive, hvordan vi dels har taget nogle lovgivningsmæssige initiativer, der er vedtaget, og dels at der er noget i hejsen, som vi glæder os til at fremlægge for Folketinget, og som vi håber der kan opnås opbakning til.
Vi er glade for, at den tidligere regering nåede et stykke ad vejen.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-06:
Tak for det.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at man får det her til at fremstå, som om det de seneste år bare er væltet derudad med udvisninger, og at det nu går rigtig godt.
Og i de år, som ministeren nævner, altså efter 2018, er det sådan, at det i 2018 er knap 40 pct. af de udlændinge, altså udenlandske statsborgere, som har fået en dom, som ikke er blevet udvist, i 2019 er det også knap 40 pct., i 2020 er det knap 30 pct., og i 2021 er det knap 70 pct. af dem, som er udenlandske statsborgere, som har fået en dom, som ikke er udvist.
Synes ministeren, at det er sådan, det skal være?
Synes ministeren, at de tal afspejler det, som ministeren står og siger i sin tale?
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Jeg vil starte med at sige, at jeg er enig i, at noget af den mest alvorlige kriminalitet, man kan begå, er voldtægt, og jeg er, som jeg også sagde i min tale, også enig i, at kriminalitet begået af udlændinge i videst muligt omfang skal føre til udvisning.
Vi er også af den holdning, at det skal ske inden for rammerne af de internationale regler, vi har tiltrådt, og det betyder også, at det både er en opgave for by- og landsretten og i sidste ende også Højesteret, hvis det kommer så langt, at tage international ret med i betragtning, når man vurderer, hvad straffen skal sættes til, og hvorvidt der skal foretages en udvisning.
Der prøvede jeg i min ministertale at sige, at vi er indstillet på at udfordre de konventioner, sådan som der også står i det program, vi gik til valg på.
Vi synes, at det danske samfund, ikke kun med den nuværende regering, men i høj grad også den tidligere regering, er nået et stykke ad vejen.
Men som jeg også prøvede at sige, er vi ikke færdige.
Vi har dels fået vedtaget noget lovgivning siden valget, og vi er dels ved at forberede yderligere skridt, vi er ikke færdige med det, men vi glæder os til at fremlægge det for Folketinget.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-06:
Men jeg synes jo bare, man skulle være ærlig over for danskerne, altså i stedet for at sige, at man gerne vil have udvist flere udlændinge, så at sige: Vi sætter internationale konventioner over alt andet.
Voldtægtsofrene må leve med, at de kan møde deres udenlandske forbrydere, kort tid efter at de er blevet voldtaget, fordi dommene i Danmark er uendelig milde og forbryderne ikke bliver udvist.
Hvorfor siger man det ikke til danskerne, som det er: Du kan simpelt hen ikke regne med, at kriminelle udlændinge bliver udvist, heller ikke hvis de begår noget så groft som voldtægt, for vi synes, det er vigtigere at være gode venner med dem nede i Bruxelles og ude i verden, end det er at passe på danskerne?
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Jeg vil starte med at sige, at strafferammerne for de grove overtrædelser af straffeloven er blevet skærpet, også med Socialdemokratiets støtte, endda flere gange de seneste år.
Det andet, jeg vil sige, er, at det er rigtigt, at når domstolene skal tage stilling til, om en straf også skal følges af en udvisning, så skal de f.eks. tage stilling til, om vedkommende ville blive udsat for tortur, hvis han blev sendt hjem til sit eget land.
Og det er rigtigt, at vi i Danmark siger, at ingen skal udsættes for tortur.
Det er rigtigt, og det er ikke for at være venner med nogen i Bruxelles, men det er, fordi det er vores holdning, at folk ikke skal udsættes for tortur.
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
Dansk Folkeparti foreslår, at det skal sikres, at flere kriminelle udlændinge udvises, end tilfældet er i dag.
I Socialdemokratiet mener vi, at man fra politisk side i videst muligt omfang skal sætte ind over for udlændinge, der begår kriminalitet i Danmark, og det gælder i særlig grad bandekriminelle udlændinge.
Det er en helt central prioritet for Socialdemokratiet at sørge for, at flere kriminelle udlændinge bliver udvist, end tilfældet er i dag, og at langt flere af de personer, der igennem tiden har fået et statsborgerskab alt for let, kan få det taget i tilfælde, hvor de forbryder sig mod grundlæggende lovgivning i Danmark, så længe det kan gøres inden for rammerne af vores internationale forpligtelser.
I dag er det sådan, at der udvises i omegnen af 1.500-2.000 udlændinge om året, og derfor er billedet af, at der slet ikke udvises nogen udlændinge, ikke helt retvisende.
Jeg ved, at udlændinge- og integrationsministeren er i gang med at undersøge, hvorvidt der er mulighed for at skærpe lovgivningen yderligere, så flere kriminelle udlændinge kan blive udvist inden for rammerne af vores internationale forpligtelser, og derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte de to beslutningsforslag, som vi behandler under dette punkt.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-06:
Jeg må sige, at der jo ikke er noget underligt over, at en socialdemokratisk ordfører mener det samme som en socialdemokratisk minister, men det er godt nok skuffende, at de to er enige om ikke at mene det, som de har lovet deres vælgere i det udspil, man lavede her i 2018.
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
Nej, det vil jeg ikke entydigt bekræfte, for jeg synes trods alt, at der er noget, der tyder på, at det ikke er helt så enkelt.
Altså, retspraksis for Højesteret viser jo, som ministeren også var inde på, at udlændinge med meget stor tilknytning til Danmark faktisk er blevet udvist de senere år, på trods af at de er født her eller er kommet hertil som ganske unge.
Derfor synes jeg ikke, det er et helt rigtigt billede at tegne, og jeg synes også, at det er værd at minde om, fordi man nogle gange i den her debat, hvor der unægtelig indimellem er eksempler, og det vil jeg gerne give hr. Morten Messerschmidt ret i, hvor man tager sig til hovedet og undrer sig over, hvorfor pokker – det må man ikke sige, men så hvorfor mon – det ikke har ført til udvisning, at der er et sted mellem 1.500 og 2.000 udlændinge gennemsnitligt set, der bliver udvist om året for kriminalitet i Danmark.
Det synes jeg trods alt giver lidt proportioner til debatten.
Så det er jo ikke sådan, at domstolene slet ikke benytter sig af det her værktøj.
Rosa Lund (EL), 2021-05-06:
Jeg skal selvfølgelig starte med at beklage over for formanden.
Så vil jeg bare sige til hr. Morten Messerschmidt, at jeg synes, det faktisk ville være dejligt, hvis Dansk Folkeparti fremsatte det forslag om at træde ud af konventionerne, for så kan vi få den diskussion, som det her jo egentlig handler om, i stedet for de her skindiskussioner.
Det ville jeg egentlig synes var mere ærligt.
I forhold til grundloven, som jeg også holder meget af, selv om der dog er ting, som jeg gerne vil ændre i den, så henviser det jo til, at alle er lige for loven, hr. Morten Messerschmidt, altså at man kun skal straffes, hvis man har gjort noget kriminelt – ikke, at man skal straffes, hvis man er i familie med en, der har gjort noget kriminelt.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Jeg vil starte med at sige, at vi mener, det er vigtigt, at vi ikke udpeger en enkelt religion og siger, at det kun er ekstremisme i den religion, en konkret paragraf er henvendt til.
Vi siger så også, at det jo allerede i dag er ulovligt at opfordre til vold og overgreb.
Det kan godt straffes i dag.
Men det, jeg siger i min tale, er så også, at vi gerne vil undersøge, om der er behov for at ændre på, hvordan vi straffer religiøst motiverede opfordringer til forbrydelser.
Det er jo i en erkendelse af, at der er kommet nogle mennesker til Danmark, hvoraf nogle, et mindretal, men nogle bruger religion som et argument for at trænge demokratiets værdier tilbage.
Og vi må erkende, at det er der desværre en del borgere i Danmark der opfatter som legitimering af handlinger, som straffeloven ellers har kriminaliseret.
Så vi er egentlig med på at undersøge, om der er behov for ændringer af loven.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-06:
Altså, jeg synes, der er sådan lidt tagen bind for øjnene her hos ministeren.
Ministeren siger, at skal man lave noget, skal man gøre noget – og det er man måske åben over for – så skal det ramme alle religioner.
Men sagen er jo bare, at lige nu befinder vi os i en situation, hvor man i Frankrig har haft en fatwa udstedt, og hvor man gang på gang ser den muslimske verden, selvfølgelig den ekstreme del af den, udstede de her fatwaer.
Der er det bare, jeg ikke rigtig forstår, hvorfor regeringen sådan breder det hele ud, når vi ved – og ministeren ved det sådan set også godt – at det er her, problemet er rettet mod de vestlige samfund.
Det er her, der er kommet den her kæmpe indvandring fra den muslimske verden, og hvor man altså bruger den platform til så at angribe dem, man ikke kan lide.
Kan ministeren ikke godt se, at det er der, problemet er lige nu?
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Jo, jeg kan sagtens få øje på, hvor truslerne mod demokratiet kommer fra, og det er ikke fra katolikker eller jøder eller buddhister.
Jeg kan sagtens få øje på, at de diskussioner, vi har, er om, hvordan moskéer er finansieret i Danmark, hvordan der fra talerstole i moskéer er opfordringer til f.eks. at tage til Syrien – eller det var for nogle år siden efterhånden, at der var mange af den slags.
Jeg kan sagtens få øje på det.
Det, jeg bare siger, er, at hvis vi skal lovgive om det, er det vigtigt, at loven ikke går efter en speciel religion, men at der er lighed for loven, så det betyder, at det, der er ulovligt i en moské, også er ulovligt i en synagoge og i en kirke.
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
Dansk Folkeparti foreslår at kriminalisere religiøse fatwaer, som opfordrer til strafbare forhold, og at udstedelsen skal have samme strafferamme som de forbrydelser, fatwaen opfordrer til.
I Socialdemokratiet mener vi, at religiøse fatwaer har massive konsekvenser for den, som fatwaen rettes imod.
Det erfarede vi med fatwaen mod Salman Rushdie i 1989, som blev udstedt af en ayatollah i Iran i forbindelse med udgivelsen af »De Sataniske Vers«.
Den fatwa har resulteret i, at Rushdie mere end 30 år efter udstedelsen fortsat skal leve under politibeskyttelse.
Derudover medførte fatwaen konsekvenser for befolkninger i Vesten, da religionskritik meget tydeligt blev direkte livsfarligt.
Fatwaer må ikke begrænse vores helt grundlæggende ret til at ytre os, og vi skal selvfølgelig insistere på, at alt kan udsættes for kritik.
Det er også muligt inden for rammerne af den eksisterende lovgivning om offentlig tilskyndelse til forbrydelser.
Og som udlændinge- og integrationsministeren sagde i sin tale, vil han undersøge, om det er relevant at gøre yderligere, hvis der er nogle steder, hvor det at udstede en fatwa ikke har tilstrækkelige konsekvenser, eller der er nogle steder, hvor andre religiøst motiverede opfordringer til forbrydelser ikke har de konsekvenser, det bør have.
Og på den baggrund støtter Socialdemokratiet ikke beslutningsforslaget, da vi gerne vil afvente, hvad en nærmere juridisk afklaring når frem til i ministeriet.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-06:
Socialdemokraterne vil gerne afvente en nærmere juridisk vurdering i ministeriet, men der kan det, hr. Rasmus Stoklund, være for sent.
Det kan være for sent, fordi vi ser onde islamistiske kræfter rundtomkring i de vestlige samfund udstede de her fatwaer og desværre også gøre alvor af dem.
Lad mig minde om Samuel Paty i Frankrig, og hr. Rasmus Stoklund nævnte selv Salman Rushdie, der har levet i landflygtighed og under skarpe trusler.
Han har ikke engang kunnet komme til Danmark i perioder, og det har været umuligt for den person at være i fred.
Kan hr. Rasmus Stoklund ikke godt se, at der er brug for handling nu?
Tak til ministeren.
Jeg har lidt svært ved at finde ud af, hvad ministeren egentlig mener, og det plejer ellers nok at kunne lade sig gøre.
Men her er det sådan på den ene side og på den anden side.
På den ene side mener ministeren, at straffeloven indeholder bestemmelser, der kan sikre, at man straffer udstedelse af fatwaer – ministeren mener, at man ikke vil gøre noget for at forbedre lovgivningen, fordi det er med, det er indeholdt.
På den anden side siger ministeren så til sidst, at der måske alligevel er nogle områder, der ikke rigtig er indeholdt.
Lad mig bare lige slå fast, at det er sådan, at hvis man bruger de paragraffer, der er i dag, som ikke specifikt handler om fatwaer, kan man få 3-4 års fængsel.
I Dansk Folkepartis optik er det alt for lidt.
Hvis man endelig skulle blive dømt for det, er 3-4 års fængsel alt for lidt, fordi de konsekvenser, som udstedelsen af en fatwa mod en person har, er så indgribende, så voldsomme.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren, om ikke ministeren er enig i, at der simpelt hen er brug for en kædestramning her, så vi sikrer og skærer ud i pap, at en fatwa, der bliver udstedt, straffes meget, meget hårdt og kontant, så vi ikke risikerer, at der er nogen, der gør alvor af den.
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
Jo, hvis det var sådan, at det ikke i forvejen var ulovligt at fremsætte trusler mod folk, ville der da være akut brug for handling både her og i en lang række andre sammenhænge.
Nu er det jo ikke sådan, at det i forvejen er legalt at true folk, og det er jo at true folk at udstede en fatwa, for det er noget, der er en trussel på deres liv og helbred, og derfor vil meget af det, som DF ønsker et særskilt fokus på her, være ulovligt i forvejen.
Nu har ministeren så bare sagt, at måtte der være nogle hjørner, der ikke er helt dækket af, og hvor der også er tale om noget ulovligt, må vi have undersøgt det nærmere.
Men det er jo ikke sådan, at vi er i et vakuum, hvor det ikke er ulovligt at fremsætte trusler, i mellemtiden.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-06:
Nu er det jo ikke sådan taget ud af den blå luft, for vi har, som vi også er inde på i beslutningsforslaget, været inde at kigge på straffelovens § 136, stk. 1, hvor man opererer med – og det har hr. Rasmus Stoklund ret i – at man godt kan straffe med bøde eller fængsel i op til 4 år, hvis nogen udsteder trusler.
Hvis man gør det i religionens navn, nævnes det også, at det er strafbart, men hvor strafbart?
Hr. Rasmus Stoklund ved jo godt, at de strafferammer på måske 3 eller 4 års fængsel meget sjældent bliver brugt, for vi ender ofte nede i den lave ende af registeret.
Så kan Socialdemokraterne, i lyset af hvad der sker ude i verden, og hvad der også kan risikere at ske i Danmark, ikke se, at der er brug for en kædestramning her?
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
Jeg vil i hvert fald sige, at det jo ikke er sådan, at vi, ministeren og jeg, står her på talerstolen og siger, at der ikke er nogen grund til at foretage sig yderligere.
Ministeren redegjorde netop for, at nu prøver man at få undersøgt, om der skal gøres yderligere ud over den lovgivning, vi allerede har, hvor det, som hr. Peter Skaarup redegjorde for, jo er kriminelt at true andre mennesker.
Men nu finder vi så ud af det, og skulle der være nogle hjørner, hvor der er behov for at skærpe det her yderligere, må vi jo prøve at se, om vi kan finde ud af det, og det kan vi da forhåbentlig finde ud af i fællesskab, hvis det skulle vise sig at være relevant.
Men det kræver lige en lidt grundigere juridisk afdækning.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-06:
Jeg vil egentlig bare lige først sige tak til Venstre for, at man forstår intentionen bag det her forslag og også er parat til at støtte en, må man forstå, højere strafferamme end de her sådan 3-4 år, hvis man nu kigger på de rammer, som er indeholdt i lovgivningen i dag.
Når det så er sagt, vil jeg bare lige spørge hr. Mads Fuglede, om hr. Mads Fuglede er enig i følgende betragtning: Noget af det mest farlige, vi måske har, når vi taler terrorisme, når vi taler ekstremisme i verden lige nu, er de såkaldte radikalisatorer, altså radikalisatorer, der kan udstede en fatwa, opfordre og animere andre til at gøre det, som de gerne vil have andre til at gøre, men som de ikke selv gør.
Det er jo et problem, som PET beskæftiger sig meget med, og jeg kan huske, at den gode gamle PET-chef Jakob Scharf har udtalt sig om det nogle gange, hvor han siger, at det måske i virkeligheden er noget af det allerfarligste, vi har, for det er nogle mennesker, der får andre svage sjæle til at gøre det, som man gerne vil have gjort.
Og det kan være mange flere, man opfordrer til at gøre det, end en enkelt person.
Er hr. Mads Fuglede ikke enig i det budskab?
Mads Fuglede (V), 2021-05-06:
Det er jeg fuldstændig enig i, og det er jo meget problematisk, hvis man forestillede sig, at nogen kunne sidde i ly et sted og få andre til at udføre de her handlinger.
Og det har vi jo eksempler på.
Da Osama bin Laden selv opfordrede til en udåd og var med til at planlægge den, opfordrede han også andre til at følge i sit spor, og det trak et spor af blod og drab efter sig, men førte til, heldigvis, at man fik sat en stopper for det for 10 år siden.
Så det er meget, meget problematisk, at der er mennesker, der har den her evne, og at der desværre også er lydhørhed hos alt for mange tilhørere, især iblandt tilhængere af radikal islam.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-06:
Men lederne er jo i virkeligheden de farligste, fordi lederne er dem, der får andre til at gøre det beskidte arbejde.
Overfører man det til fatwaen, er det farligt, fordi fatwaen er det, der får andre til at gøre det, som ham, der udsteder fatwaen, ikke selv får gjort.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Dansk Folkeparti har med B 150 fremsat et forslag om at kriminalisere religiøse fatwaer, der opfordrer til strafbare forhold.
Jeg vil gerne til at starte med sige klart, at personer, der opfordrer til eller tilskynder til forbrydelser, selvfølgelig skal retsforfølges og straffes, og det gælder i mine øjne, uanset om truslerne har baggrund i religion, politisk overbevisning eller noget helt tredje.
Jeg deler imidlertid Dansk Folkepartis opfattelse af, at der kan være en særlig grund til at se nærmere på den rolle, som religionen kan spille i forhold til kriminalitet, også i forhold til at fastholde parallelsamfund og værdisæt, som ikke hører hjemme i Danmark.
Det siger sig selv, at det er uacceptabelt, og jeg er grundlæggende enig i beslutningsforslagets intention.
Det skal naturligvis være strafbart at opfordre til en forbrydelse i en fatwa, og sådan er reglerne også i dag.
Og hvis der er tilstrækkelig sammenhæng mellem opfordringen og den forbrydelse, der er begået, kan opfordringen straffes som medvirken til forbrydelsen og dermed efter omstændighederne også medføre samme straf som den fuldbyrdede forbrydelse.
På samme måde findes der allerede i dag lovgivning, der kriminaliserer offentlig tilskyndelse til forbrydelse, ligesom billigelse af f.eks. terror, drab, vold og voldtægt som led i religiøs oplæring også er kriminaliseret.
Det er altså ikke sådan, at imamer straffrit kan gå rundt og udstede dødsdomme til højre og venstre.
Samtidig rejser beslutningsforslaget nogle principielle problemstillinger, fordi det kun foreslås at lovgive om fatwaer og ikke andre religiøst motiverede opfordringer til forbrydelser.
Jeg synes som udgangspunkt, at vi skal have det samme regelsæt for alle ekstremister, der bruger religion til at opfordre til forbrydelser, og derfor kan regeringen heller ikke støtte forslaget.
Når det er sagt, er jeg ikke sikker på, at vores nuværende lovgivning er indrettet sådan, at den i alle tilfælde tager højde for den religiøse ekstremisme, der er kommet til Danmark med indvandringen.
Ekstreme islamister arbejder løbende på at undergrave det Danmark, som vi kender, og det er derfor vigtigt, at demokratiet står så stærkt som muligt i det opgør, der kan komme til at vare, tror jeg, i en del år.
På den baggrund er regeringen villig til at se på, om der er yderligere, vi kan gøre for at værne om de fælles værdier og det demokratiske samfund, som vi alle sammen holder af.
Derfor vil vi nu undersøge, om der er behov for at ændre på, hvordan vi straffer religiøst motiverede opfordringer til forbrydelser.
Jeg ved ikke på forhånd, hvad resultatet af sådan en undersøgelse bliver, men jeg ved, at det er afgørende, at folkestyret ikke bliver trængt i baggrunden, og at vi evner at forsvare vores værdier.
Tak for ordet.
Rosa Lund (EL), 2021-05-06:
Jeg føler mig fuldt ud overbevist om, at hr. Morten Messerschmidt og jeg har skrevet under på den samme grundlov, og der er det nu engang sådan, at i Danmark kan man ikke straffes, hvis man er uskyldig.
Jeg kender udmærket til administrative udvisninger, og det er jo så en del af den straf, man får.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-06:
Tak, formand.
Og tak til Dansk Folkeparti for to rigtig gode forslag.
Jeg er næsten lidt ærgerlig over, at de sambehandles, for vi synes, at de er ret forskellige.
I forhold til bandekriminalitet, B 211, så er vi selvsagt enige i, at flere bandekriminelle skal udvises – faktisk gerne de fleste.
Vi bakker også op om, at man skal gøre mere for at kunne fratage kriminelle bandemedlemmer deres statsborgerskab.
Men vi bakker ikke op om, at f.eks. børn eller en hustru også skal udvises på baggrund af kriminalitet, som de ikke selv har begået.
Derfor støtter vi ikke B 211.
Til gengæld bakker vi i høj grad op om, at de kriminelle selv langt nemmere skal kunne udvises.
Derfor har vi Konservative fremsat et forslag, som skal til behandling her i Folketinget snart.
Det går ud på at afskaffe den såkaldte tidsrabat, som gør, at det ikke længere skal være en formildende omstændighed, at en kriminel har boet i Danmark i over, som jeg husker de to grænser, 5 og 9 år.
Som det er i dag, kan en udlænding, der lige er kommet til Danmark, egentlig ret nemt udvises efter en kortere fængselsstraf, men hvis man har været her i henholdsvis 5 eller 9 år, især 9 år, skal man helt op på, som jeg husker det, 3 års fængsel, før der som udgangspunkt udvises kriminelle, og det er jo helt forkert.
For offeret bliver jo ramt lige hårdt, uagtet den kriminelle udlænding har boet i Danmark 1 dag eller 5 år eller 9 år.
Så vi ser frem til at høre, hvad de andre partier i Folketinget synes om det, når vi får vores forslag behandlet snart.
Derfor kan vi i hvert fald med glæde bakke op om Dansk Folkepartis beslutningsforslag B 191, der jo grundlæggende handler om, at flere kriminelle skal udvises.
Vi synes i hvert fald også, at det ville klæde Socialdemokratiet rent faktisk at komme med nogle af de forslag, som de lægger op til i »Retfærdig og Realistisk«, men som de endnu ikke er kommet med; ikke mindst i forhold til den del om kriminelle EU-borgere set i lyset af de to forfærdelige sager, der har været, om to unge mænd, som jeg tror havde over 700 sigtelser, herunder for voldtægt af en 14-årig pige.
Men de er stadig væk ikke udvist.
Så vi ser frem til at høre, hvad Socialdemokratiet kommer med af tanker om det.
Derfor bakker vi op om B 191, som i høj grad også er konservativ politik.