Jeppe Bruus (S), 2024-03-13:
Tak for det, og tak for opbakningen til det her lovforslag og for den gode debat, både indholdsmæssigt og selvfølgelig også de bemærkninger, der er faldet til hele processen omkring sådan et lovforslag.
Det skal jeg nok vende tilbage til.
I første omgang anerkender jeg, at vi førstebehandler det, der hedder et samlelovforslag eller et bunkebryllup – kært barn har mange navne – og det er ikke første gang, at vi gør det på skatteområdet.
Det er, fordi der er relativt mange initiativer og lovbehandlinger på tværs af vores skatte- og afgiftslovgivning.
Et af formålene er at lette byrderne for små virksomheder og styrke konkurrencen på momsområdet.
I det nuværende momssystem er momsfritagelse og forenklede momsforpligtelser for små virksomheder kun tilgængelige for virksomheder, der er etableret i det pågældende EU-land.
Med lovforslaget foreslår vi at gennemføre vedtagne EU-regler, som indebærer momsfritagelse og forenklinger for små virksomheder etableret i ét EU-land, men som også har omsætning i et andet EU-land.
Forslaget betyder, at en mindre, dansk virksomhed med kunder i Tyskland kan gøre brug af forenklede momsforpligtelser på lige fod med en tysk virksomhed.
Netop det formål at styrke konkurrencen går igen i et andet element i forslaget.
Fordi det er blevet mere udbredt at streame eller på anden måde virtuelt deltage i arrangementer og aktiviteter inden for bl.a. kultur og underholdning, foreslås det at indføre klare og enkle regler, som sikrer forbrugslandsbeskatning ved streaming eller lignende ydelser.
Forslaget, som gennemfører vedtagne EU-regler, betyder f.eks., at hvis en dansker streamer en undervisningslektion, hvor der kan kommunikeres med underviseren, vil der skulle ske momsbetaling i kundens land i stedet for som nu i landet, hvorfra undervisningen udbydes.
Normalt er det sådan ved en handel mellem to virksomheder i samme land, at det er sælgeren, der opkræver og indbetaler salgsmoms, mens køberen kan fraregne momsen som købsmoms.
For nogle varer og ydelser er der af svigbekæmpende grunde indført en såkaldt omvendt betalingspligt.
Navnet forklarer det egentlig meget godt, men det betyder, at det ikke er sælgeren som normalt, men køberen, der opkræver og indbetaler momsen.
Dermed er det den samme virksomhed, altså køberen, der skal indbetale momsen, og som samtidig kan trække den fra.
Dermed mindskes risikoen for, at sælger ikke indbetaler salgsmomsen, mens køber tager fradrag for købsmomsen og dermed altså, at statskassen lider et tab.
Salg af el og gas til videreforhandlere blev i 2015 omfattet af reglerne om omvendt betalingspligt.
Men der blev samtidig indført en særregel, der gav mulighed for, at virksomheder med delregistrering, der er videreforhandlere af el og gas, kunne få tilladelse til ikke at anvende omvendt betalingspligt for salg til deres egen delregistrering.
Ophævelsen mindsker altså risikoen for momstab for statskassen, samtidig med at el- og gashandlere ligestilles med virksomheder i de øvrige brancher, der er omfattet af omvendt betalingspligt, og også med de sammenlignelige virksomheder, som opererer i resten af EU.
Et andet vigtigt forslag er forhøjelsen af afgifterne på nikotinprodukter.
Tobaks- og nikotinprodukter er sundhedsskadelige og stærkt afhængighedsskabende.
Produkterne appellerer direkte til børn og unge, som har let adgang til produkterne.
Derfor skal tilgængeligheden af produkterne begrænses, så vi skaber rammer, hvor børn og unge i mindre grad bliver konfronteret med og fristet til at købe tobaks- og nikotinprodukter.
Et bredt flertal af Folketingets partier er med aftalen om forebyggelsesplan målrettet børn og unges forbrug af tobak, nikotin og alkohol enige om at forhøje afgifterne på nikotinprodukter og røgfri tobak.
Konkret foreslås det at forhøje afgiften på nikotinprodukter til 10 øre pr. milligram nikotin, så en typisk dåse nikotinposer med 20 poser med et nikotinindhold på 11 mg pr. pose stiger med ca. 12 kr.
For røgfri tobak foreslås en afgiftsstigning på 685,71 kr. pr. kg, så en dåse tyggetobak stiger tilsvarende.