runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2017-09-06:
Jeg er såmænd ikke uenig med Socialdemokratiets ordfører i, at det er uhensigtsmæssigt, at vi har en støtteordning til sol, som gør, at vi gentagne gange må lave det ene indgreb efter det andet.
Det er utilfredsstillende, og det skal der rettes op på, så vi får en mere langsigtet løsning.
Men det, der undrer mig, er, at Socialdemokratiet denne gang ikke støtter det her indgreb, men tværtimod vil lade tingene fortsætte med at løbe løbsk.
ud fra den begrundelse, husker jeg, at det var ansvarligt økonomisk, at man greb ind, fordi tingene var ved at løbe løbsk og der var skabt et hul i statskassen.
Hvordan kan det være, at man så har skiftet mening nu og ikke vil gribe ind?
Er det, fordi man ikke sidder i regering længere og ikke længere har ansvaret for pengekassen?
Karin Gaardsted (S), 2017-09-06:
Nej, det er ikke derfor.
Det er, fordi at der nu er kommet en række ændringer undervejs i systemet i forhold til solceller, og tiden er bare inde til, at vi får en plan, der kan holde.
De folk ude i landet, der investerer i solceller, skal kunne stole på, at det, vi vedtager herinde, og de aftaler, vi laver, og de forlig, vi indgår med hinanden, også holder i virkeligheden.
Vi kan ikke være bekendt at lave den her slags beslutninger i Folketinget, der betyder, at folk, der har investeret i god tro, nu får en over næsen.
Og det er derfor, at vi lægger op til, at vi skal diskutere det her og få lagt en plan, der kan holde, og ikke lave de her hovsaløsninger.
Og så er det da i bund og grund ganske underligt, at man har lavet det ene tiltag efter det andet uden at tænke ordentligt igennem, hvad det her egentlig fører med sig.
Jeg synes, der er grund til kritik, og det er den, jeg rejser i dag, og så håber jeg, vi kan bede ministeren om at få et planlægningsarbejde i gang, som kan sikre en god udvikling på solcelleområdet.
Mikkel Dencker (DF), 2017-09-06:
Men jeg synes, at indtil vi får den langsigtede løsning, som jeg kan høre Socialdemokratiet gerne vil have, og det bakker Dansk Folkeparti såmænd op om – det vil vi gerne vil have – så må vi jo indrette os under det system, som allerede er der, og navigere i det.
Og der er der jo bare det faktum, at det ser ud til, at ordningerne løber løbsk endnu en gang med endnu et stort hul i statskassen, og det kan vi ikke bare sidde tilbage og kigge på, mens vi brokker os over, at der ikke er kommet nogen langsigtet løsning endnu.
I Dansk Folkeparti vil vi gerne have både den langsigtede, men også den kortsigtede løsning lige her og nu.
Karin Gaardsted (S), 2017-09-06:
Fordi vi synes, det er uretfærdigt.
Det er jo stadig væk sådan, at de private solcelleejere har bedre fordele end dem, der nu kommer til at vise sig for f.eks. de almene boliger.
Vi har masser af folk, der bor til leje, og som ikke kan være en del af det eventyr, der er i forhold til solceller, ikke kan være med til at sørge for, at man bruger alternativ energi, som vi i hvert fald ønsker skal fremmes.
Og det er måske noget af det allerværste, at det er med tilbagevirkende kraft.
Thomas Danielsen (V), 2017-09-06:
Tak for det, formand.
Jeg hæfter mig sådan særlig lige ved to punkter, som ordføreren fremhæver flere gange, nemlig at det er lovgivning med tilbagevirkende kraft, og at det er hastelovgivning.
Kan jeg ikke få ordføreren til lige at uddybe, hvad det er, man betragter som lovgivning med tilbagevirkende kraft?
Det er jo en lovgivning, som først har virkning fra den 1. april 2018.
Og i forhold til det med hastelovgivning er der jo tale om en lovgivning, som blev varskoet allerede før sommerferien.
Så jeg kan ikke helt se, at der er tale om hastelovgivning, og at det er med tilbagevirkende kraft.
Og derudover læner jeg mig sådan set meget op ad mine kollegaer fra Dansk Folkepartis bemærkninger om det lidt pudsige i, at den økonomiske ansvarlighed var til stede hos Socialdemokratiet, da man var i regering, men åbenbart ikke vægter lige så højt nu, hvor man er i opposition.
Hvad angår det store anlæg, som betragtes som et erhvervsanlæg, er man bevidst om, at der kan ske ændringer i lovgivningen, og der er nogle klare regler for, hvordan de kan behandles.
Og så er der de anlæg under 6 kW, som er private husstandes anlæg osv., som det her lovforslag jo altså først har virkning for i 2032.
Altså, jeg synes ikke, at det har noget med hastelovgivning eller lovgivning med tilbagevirkende kraft at gøre.
Jeg må indrømme, at jeg synes, det vidner om en vis form for useriøsitet, siden man var i regering, fra Socialdemokratiets side.
Karin Gaardsted (S), 2017-09-06:
Det kunne også godt være, at man udeomkring i landet opfattede Socialdemokratiet og øvrige partier, der ikke støtter det her forslag, som seriøse partnere, fordi vi står ved det, som vi har indgået aftaler om.
Så der synes jeg ikke ordføreren har ret.
Vi efterlyser stærkt en langsigtet planlægning på solcelleområdet, så både dem, der fremstiller solceller, dem, der installerer dem, og dem, der køber dem, kan regne med det, der bliver sagt, og det, der bliver vedtaget herindefra, så man ikke køber katten i sækken.
Mikkel Dencker (DF), 2017-09-06:
Jeg skal for Dansk Folkeparti sige, at i de mere end 3 måneder, der er gået, siden vi havde første behandling, er der ikke sket nogen ændring i Dansk Folkepartis indstilling til lovforslaget her.
Vi betragter det som et indgreb over for en forældet solcelleordning, hvor den måde, vi støtter solcellerne på, desværre ikke tager højde for den teknologiske udvikling, der sker på området.
Dermed bliver det mere og mere attraktivt at sætte solceller op med den støtte, der er, og det skaber tilsvarende et hul i statskassen.
Derfor støtter vi også lovforslaget her.
Men jeg vil også sige, som Dansk Folkepartis ordfører sagde ved førstebehandlingen: Vi efterlyser en langsigtet løsning, hvor den måde, som solceller støttes på, er på en måde, hvor støtten aftrappes i takt med den teknologiske udvikling, sådan at støtten, i det øjeblik at solcellerne kan køre på markedsvilkår, så helt automatisk ophører.
Hvis vi kan få en ordning med den mekanisme, ja, så vil vi være fri for at lave den slags indgreb, som vi har haft adskillige af gennem de sidste 4-5 år.
Så Dansk Folkeparti støtter stadig væk lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-09-06:
Nu er der blevet stillet mange spørgsmål i den her sag, og der er bl.a. blevet spurgt ind til, om ministeren betragter det her som værende forligsstof, altså om det er noget, der vedrører energiforliget.
Det er der blevet svaret bekræftende på.
Derfor synes jeg, det er lidt mærkeligt, at vi skal behandle et lovforslag, som vi jo egentlig skulle have håndteret i energiforligskredsen, og der kunne vi have fundet en eller anden løsning, som kunne have været en anden løsning end den, som ligger i det her lovforslag.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ordføreren er enig i, at det her er noget, som egentlig burde have været håndteret i energiforligskredsen.
Mikkel Dencker (DF), 2017-09-06:
Det kan jeg ikke svare præcist på.
Den energiaftale, som ligger, er jo efterhånden en del år gammel.
Jeg vil nok mene, at i og med at der er nogle rammer, som er aftalt, omkring solcelleordningen, og som i hvert fald er overskredet for længst, så skulle der jo findes en løsning på det.
Og i og med at der jo desværre er en del partier i Folketinget, som ikke vil være med til at finde en løsning på problematikken her, må det så gøres ved lovgivning.
For vi kan ikke bare sidde overhørig, at vi har et hul i statskassen, som der er i hvert fald en minoritet i Folketinget der ikke vil gribe ind over for, og derved tror de, at de kan blokere det ved at kalde det forligsstof.
Karin Gaardsted (S), 2017-09-06:
Vi er bestemt økonomisk ansvarlige.
Vi synes bare også, at der skal udvises økonomisk ansvarlighed over for de mennesker, der har investeret i de her foranstaltninger under nogle bestemte vilkår.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-09-07:
Det med forhandlinger med Radikale i et sort tårn, er der måske nogle, der har lidt dårlige erfaringer med.
Men jeg synes, det er positivt at høre, at Det Radikale Venstre er af den klare opfattelse, at skal vi sikre, at Danmark fortsat er et rigt og velstående land, er vi nødt til at kigge på, hvordan vi laver reformer, som trimmer dansk økonomi og sørger for, at der er den kvalificerede arbejdskraft, som vores virksomheder efterspørger, således at vi kan bevare opsvinget og sørge for, at der er velstand, som er forudsætningen for velfærd.
Det er jeg rigtig glad for, og det vil jeg jo så bare håbe også sætter sig hos andre partier.
Så jeg håber, at vi kan blive enige om, at et budskab om, at der ikke er behov for reformer, er dårligt for Danmark.
Martin Lidegaard (RV), 2017-09-07:
Hvis det, der i virkeligheden bliver spurgt om fra Venstres side, er, om der er brug for at skære yderligere i overførselsindkomster, så vil jeg sige, at det ikke er radikal politik.
Vi ser ikke, at der er behov for det.
Det er i øvrigt, fuldstændig som vismændene siger det, det er sådan, som vi hører det fra alle økonomiske eksperter: Der er ikke noget stort behov for at skære yderligere i f.eks. dagpenge eller kontanthjælp eller fattigdomsydelser.
Regeringen har gjort mere end rigeligt der.
Det er heller ikke vores politik.
Men hvis vi snakker arbejdsmarkedsreformer, som handler om som sagt at få folk til at blive lidt længere på arbejdsmarkedet, hvis de kan, og dermed også få råd til at give de ældre, der ikke kan, og som er nedslidte, lidt bedre mulighed for at komme på pension tidligere – og for i øvrigt at kunne øge vores velfærd og måske også have plads til skattelettelser – så er svaret: Ja, det mener vi.
Det er klar politik.
Så vil jeg sige, at det jo ikke er mere end 1 år siden, at et regeringsmedlem stod og råbte på topskattelettelser og var kravlet rimelig højt op i træet, og det er der mange der håner Liberal Alliance for.
Jeg synes, det er fuldstændig fair og sundt, at alle partier i det her Folketing siger, hvad deres politik er; præsenterer deres politik.
Jeg har stor respekt for Socialdemokratiets politik.
Vi har vores.
Den går vi til valg på.
Vi håber, vi får godt valg – det håber socialdemokraterne sikkert også at de gør –
og så sætter vi os bagefter og forhandler.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-09-07:
Jeg vil blive i samme boldgade, for som jeg sagde til Socialdemokratiets ordfører, følte jeg mig sådan ført tilbage til 2010.
Altså, Socialdemokratiet sagde, at det var skat eller velfærd, og man tordnede mod skattelettelser for så et års tid efter finanslovsdebatten i 2010 at indgå i en regering med Det Radikale Venstre og lave skattereform med topskattelettelser.
Man havde sagt »flere hænder til varm velfærd«, og at der blev flere pædagoger, og sådan var der så mange eksempler.
Så er det bare, at jeg spørger, når man nu husker, hvad der blev sagt, og hvad der skete, da der så kom en regering, som De Radikale og Socialdemokratiet var med i: Hvor stor tillid kan danskerne have til Socialdemokratiet, når Socialdemokratiet siger, at der ikke er brug for arbejdsudbudsreformer i Danmark; det er slut, det skal der ikke være mere af?
Jeg skal bare høre: Hvor er Det Radikale Venstre helt konkret i det spørgsmål?
Er der brug for flere reformer, der øger arbejdsudbuddet, eller er alt godt?
Martin Lidegaard (RV), 2017-09-07:
Så vil vi helt sikkert tage al vores gode politik under armen, og så vil vi da forhandle et regeringsgrundlag, som forhåbentlig har nogle solide radikale fingeraftryk, også på det økonomiske område.
Det er jo sådan, at man gør den slags ting.
Verden kunne jo se anderledes ud, hvis Venstre og De Radikale havde et flertal alene – det ser ikke lige ud til at blive sådan, i hvert fald ikke med det første.
Men det er helt klart, at det selvfølgelig bliver svært at få al vores politik igennem, hvis ikke vi har 90 mandater, men vi skal nok få noget af den igennem, det tør jeg godt love.
Det kan vi hurtigt blive enige om.
Og så kan jeg ikke lade være med at kvittere for hr. Torsten Schack Pedersens venlige ord ved at sige, at vi da håber, at det også vil give sig udslag i, at vi bliver inviteret med til at forhandle om nogle af de her ting.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at en del af det, regeringen har lagt frem, ikke har groet i vores baghave, men det er der nogle af intentionerne, der har.
Hvis vi nu tager den der registreringsafgift, som alle har snakket meget om i dag, så kunne det godt ende med en rigtig fornuftig aftale.
Der er faktisk et meget bredt flertal i Folketinget for en omlægning.
Jeg ved ikke helt, hvor Venstre lige er, men De Konservative ønsker i hvert fald også, forstår jeg, en omlægning i en mere grøn retning, sådan at det giver de effekter, som regeringen ønsker.
Det gør hele oppositionen, det gør vi også.
Så jeg håber bare, at vi så også bliver inviteret med til nogle af de forhandlinger, frem for at regeringen sidder og fikser det hele med Dansk Folkeparti.
For jeg er ikke helt sikker på, at Dansk Folkeparti helt er på den dagsorden, som Venstre her har skitseret.
Louise Schack Elholm (V), 2017-09-07:
Men hvordan stiller det så De Radikale, hvis der nu skulle komme et valg og der var mulighed for at få en rød regering?
Hvordan ville De Radikale stille sig i forhold til det, altså også i forhold til de ting, som Socialdemokratiet lægger op til i deres finanslovsudspil, som jo alligevel er noget anderledes end det, De Radikale spiller ud med her?
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Jo, jo, nu skal man ikke tage glæderne på forskud.
Forventningens glæde er som bekendt den største, som en vis klog mand sagde engang.
Men tak for det svar.
Men det er jo netop det, vi også forsøger at lægge frem i forhold til at lette skatten på arbejde, altså at have fokus på det og samtidig gøre det mere attraktivt, altså gøre forskellen mellem at være uden for arbejdsmarkedet og inden for arbejdsmarkedet større.
Så jeg forventer også, at hr. Martin Lidegaard bakker den del op.
Jeg ved godt, at vi har fremrykket den del af 2012-reformen, som har med topskatten at gøre, vel vidende at nu er Socialdemokratiet så lodret imod den politik, de selv gennemførte på det tidspunkt, men lad det nu være.
Men hr. Martin Lidegaard må så også anerkende, at vi netop lægger et tryk – et markant tryk – på de lave arbejdsindkomster, på at sikre, at det bedre kan betale sig at arbejde, for den vej rundt som en del af flere andre elementer at gøre det mere attraktivt for den danske arbejdsstyrke, som i dag er udenfor, at komme med og bidrage positivt, både samfundsøkonomisk, men sådan set også, og det er måske lige så vigtigt, socialt.
Martin Lidegaard (RV), 2017-09-07:
Og derfor undrer det os også, at regeringen har valgt kun at ville fremskynde den del af den tidligere regerings reform, som handler om topskatten, men ikke den del, som handler om beskæftigelsesfradraget i bunden, som jo netop inviterer flere danskere ind på arbejdsmarkedet.
Hvorfor vil man kun lette topskatten?
Hvorfor vil man ikke gå efter det, hvor der er en stor social effekt?
Lad os da også fremskynde det.
Hvorfor kun fremskynde det andet?
Det er lige præcis den vej, vi skal, og det vil vi meget, meget gerne, og det er i øvrigt der, vi er lidt kritiske over for regeringen, nemlig at man ikke ønsker at gøre det med vores reform, om man så må sige.
Det er dejligt at få talt det op.
Jeg glæder mig også.
Vi har nogle udfordringer med finansieringen, men sådan er det jo tit, og hvis vi kan kigge på den sammen, sådan at den hverken skal hentes i børneværelset eller i klasseværelset, så er vi helt klart med på det, netop fordi det har den sociale effekt, som hr. Jacob Jensen beskriver.
Så det er vi helt klart med på.
Jeg tror bare, vi må erkende, at effekten af de tiltag, som ellers er fornuftige, jo er rimelig langsigtet.
Altså, de her ting er noget, det sådan tager nogle år at komme igennem, og virksomhedernes behov for arbejdskraft begynder faktisk at presse sig på her og nu, og derfor tror jeg, vi kommer til at gøre både og.
Vi skal både have flere danskere med, og vi skal gøre det lettere at tage udenlandsk arbejdskraft ind på den helt korte bane.
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Tak, formand.
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at stille et spørgsmål, men jeg synes alligevel bare på baggrund af den meget engagerede debat, der har været under disse korte bemærkninger om skattelettelser, og som det er tydeligt at især Venstre er meget engageret i, at jeg godt kunne tænke mig at høre hr. Martin Lidegaards vurdering af den finansiering, som regeringen lægger op til i det skatteudspil, der kommer, altså råderumsfinansieringen og så et uspecificeret beløb, der kommer fra, kan man forstå, bl.a. overførselsindkomster, på 5,25 mia. kr.
Hvis hr. Martin Lidegaard havde siddet i en regering, hvor man havde anvist finansieringen via råderum og via ikke nærmere specificerede besparelser på overførselsindkomster, havde vi så kunnet forvente, at det var blevet kaldt økonomisk ansvarligt og fuldt finansieret, eller ville man, hvis det nu havde været en regering, der havde en anden farve og alt det her, så have kaldt det ufinansieret?
Martin Lidegaard (RV), 2017-09-07:
Jeg tror, man havde kaldt det både ufinansieret og uansvarligt, og jeg er helt enig.
Den finansiering, der er lagt frem – eller rettere ikke er lagt frem – er ikke vores kop te.
Det er også det, jeg har givet udtryk for flere gange her.
Det skal se anderledes ud, hvis vi skal være med, og det ærgrer os sådan set.
For vi tror på, at vi godt kan finde midler, både til at øge velfærden, som Socialdemokratiet ønsker, og til at skaffe flere hænder, og det er i virkeligheden også det, det handler om.
Det er ikke længere nok bare at skaffe pengene, vi skal også skaffe de mennesker, der skal tage fat, både i den private og den offentlige sektor.
Og der tror vi faktisk godt det kunne give mening at kigge på skatteinstrumentet.
Men det skal selvfølgelig finansieres på en ordentlig måde, så det hverken er for socialt ubalanceret eller efterlader en regning til vores børn.
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Jeg vil i forlængelse af hr. Torsten Schack Pedersens forventning til en eventuel anden regering, hvis det skulle ske, at der skulle komme et regeringsskifte eller i hvert fald et rødt flertal, sige, at det i hvert fald er en trøst – om end det er en ringe trøst – at De Radikale så vil være en form for bolværk.
Vi kender det jo fra sidst.
Så vi tager hr. Martin Lidegaards ord for pålydende, altså at det også vil ske igen, hvis uheldet skulle ske og der skulle komme den slags forhandlinger.
Nå, til spørgsmålet.
Hr. Martin Lidegaard siger, at han gerne vil lave reformer i forskellige aftapninger, bl.a. af skat, og det er jo fint, men også i forhold til at sikre, at der kommer mere udenlandsk arbejdskraft til Danmark.
Det kan jeg sådan set
godt se er nogle tanker, men ville det ikke være mere snusfornuftigt også at fokusere på at få mange af de danskere, som i dag er i den erhvervsaktive alder og uden for arbejdsmarkedet – 700.000 eller noget i den størrelsesorden – ind på arbejdsmarkedet og få dem hjulpet i gang?
For det vil jo både være godt for samfundsøkonomien, men også – og det er måske lige så vigtigt – godt for de mennesker.
Det ville være det største sociale løft, man overhovedet kunne gøre.
Så skulle vi ikke fokusere kræfterne dér, frem for at vi ligesom i vid udstrækning åbner op for udenlandsk arbejdskraft?
Martin Lidegaard (RV), 2017-09-07:
Nej, altså, man kan sige, at vi står jo lidt et tredje sted, i forhold til hvor henholdsvis regeringen og Socialdemokratiet står.
Vi er sådan set enige med Socialdemokratiet i, at der er et behov for at løfte vores velfærd, men vi er også enige med regeringen i, at der også er et behov for at lave nogle skattelettelser.
Vi vil bare gerne finansiere begge dele ved reformer.
Der er to store pakker, vi har kig på, når nu ordføreren spørger til, hvad det er, vi gerne vil lave.
Den ene vedrører udenlandsk arbejdskraft.
Altså, vores virksomheder råber og skriger jo på at kunne ansætte de kvalificerede medarbejdere, der skal til, for at de kan vokse, så den samlede kage vokser, kan man sige, så vi kan betale både det ene og det andet.
Det andet, vi har kig på, er jo at bede de af vores ældre, som kan og ikke er nedslidte, om at starte lidt tidligere med at arbejde, til de er 68 år, end det, vi har aftalt.
Hvis vi gør de to ting, kan vi både tilbyde vores børn og unge at investere i deres uddannelse, i den grønne omstilling, i fremtiden.
Og vi kan følge med de mange flere ældre, der bliver, og vi får også råd til at give nogle af de skattelettelser på arbejde, som regeringen lægger op til.
Så det er vores bedste bud, og det ligger altså, kan man sige, et tredje sted end henholdsvis regeringen og Socialdemokratiet.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Jamen det var meget klar tale, og det er jeg rigtig glad for.
Jeg kan garantere, at der ikke er nogen af os, der har tænkt os at bruge penge på noget, der ikke nytter.
Louise Schack Elholm (V), 2017-09-07:
Og tak til ordføreren for talen, selv om vi selvfølgelig ikke er enige – men det havde man måske heller ikke lige forventet.
De lægger jo op til, at der slet ikke er behov for nogen arbejdsmarkedsreformer fremadrettet.
Er De Radikale enige med Socialdemokratiet i det?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-09-07:
Tak for talen.
Der var flere ting i den, som vi fra SF's side jo er meget enige i, specielt det store fokus på uddannelse – det ved vi at De Radikale går meget op i – og grøn omstilling.
Regeringen har jo været mere end kryptisk, i forhold til hvordan man vil finansiere nogle af de her mange planer.
Der er sendt en kæmperegning ud på over 5 mia. kr., men man vil ikke rigtig sige, hvor pengene skal komme fra.
Noget af det, der tidligere har været oppe i debatten, er det med at kigge på SU'en.
Derfor ville jeg gerne, når nu ordføreren bruger så meget af sin taletid på at tale uddannelse op – og det er jeg fuldstændig enig i – høre, om det overhovedet er noget, Radikale kunne være med til i en pakke, altså at røre ved SU'en på den ene eller den anden måde.
Martin Lidegaard (RV), 2017-09-07:
Vi har intet ønske om at skære i SU'en, og det bliver heller ikke en del af vores finanslovsudspil.
Vi synes ikke, det er der, man skal prioritere pengene væk.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-09-07:
Det var jo et meget klart svar.
Så vil jeg spørge om noget andet.
Nu har vi jo også diskuteret det her med, at regeringen ikke har så meget held med at få registreringsafgiften ned – det har DF gjort meget klart.
Der har været meget fokus på sådan en teknisk baseret afgift, som pr. bil skal fremme det, der er mest miljørigtigt og klimarigtigt.
Men er ordføreren også indstillet på, at vi bliver nødt til at kigge på den samlede udledning af CO2, den samlede miljøpåvirkning, hvis man laver sådan en reform?
For det er jo godt nok, hvis vi får flere miljørigtige biler, men hvis den samlede mængde faktisk øger udledningen, er vi i hvert fald bekymrede for det fra SF's side.
Så vi synes, vi også bliver nødt til at kigge på den samlede fremtidige udledning.
Martin Lidegaard (RV), 2017-09-07:
Ja, det er vi meget enige om.
Det er også derfor, at Radikale Venstre ikke kommer til at foreslå nogen samlet sænkelse af bilafgifterne i Danmark, for det er meget svært at gøre det uden samtidig at øge CO2-udledningen.
Vi så egentlig gerne – og det fik jeg ikke lejlighed til at svare Liberal Alliances ordfører på – en model, hvor man, ja, sætter registreringsafgiften markant ned, men så sætter den grønne ejerafgift op, differentieret efter en miljømodel.
Så undgår man også nogle af de samspilseffekter, som hr. Joachim B. Olsen nævnte.
Det er i øvrigt også det, som både autobranchen og den grønne tænketank CONCITO og alle mulige andre foreslår.
Det er det rum, man skal ind i for både at få et provenu, der gør, at vi kan bruge pengene til at lette skatten på arbejde, og en CO2-effekt, der går den rigtige vej og ikke den forkerte; en CO2-udledning, der går nedad.
Så det er jeg meget enig i, og det vil vi kæmpe for, hvis vi bliver inviteret til forhandlingsbordet.
Ligesom vi selvfølgelig vil kæmpe for, at der ikke bliver skåret i SU'en eller i hvert fald bliver skåret mindre i SU'en, hvis vi bliver inviteret dér – men det gør vi jo nok ikke.