Mattias Tesfaye (S), 2017-11-09:
Nu bor jeg selv i Alnertslund og kan jo kigge op i lygtepælene og se, hvem der hænger der, og jeg synes, noget virkelig positivt, der er sket ved det her kommune- og regionsrådsvalg, er, at markant flere partier har opstillet folk med anden etnisk baggrund, og det tyder jo på, at de mennesker, der er kommet hertil og nu lever her i anden, tredje, fjerde generation, er ved at opdele sig efter deres holdninger i stedet for efter deres etnicitet.
Det er nok ikke entydigt i mit eget partis interesse rent vælgermæssigt, men jeg mener faktisk, at det er i det danske folkestyres interesse, at når jeg møder unge med anden etnisk baggrund, stemmer de ikke bare på dem, der kommer fra den samme landsby i Konya-provinsen, som deres bedsteforældre indvandrede fra, men nu prøver de faktisk at lytte til, hvad de har at sige om sundhedspolitik og skoler og cykelstier, og hvad der ellers bliver diskuteret.
Det synes jeg egentlig er en positiv udvikling, som jeg har bemærket ved det her kommunalvalg.
Når jeg viser skoleklasser rundt herinde på Christiansborg, plejer at vise dem montren med grundloven, og jeg understreger altid for dem, at jeg ikke synes, at vi havde demokrati i 1849, men at det var noget, vi fik i 1915, hvor stemmeretten blev udvidet til stort set den kreds af mennesker, vi kender i dag.
Det synes jeg er vigtigt.
Stemmeretten er noget, vi har alle sammen til folkestyret, fordi vi er danskere, det vil sige, at kriteriet for at få stemmeret er vores statsborgerskab og vores alder, aldersgrænsen, og jeg synes ikke, at vi skal have nogen nye kriterier.
Jeg synes ikke, at man skal begynde at gå til prøve, uanset om det er danskprøve 1, 2 eller 3.
Jeg synes, at det er ret afgørende, at vores kriterier for at få stemmeret i Danmark er, at man har statsborgerskab, og så har man det til Folketinget, eller også har man ikke statsborgerskab, og så har man til kommuner og regioner.
Jeg synes ikke, at vi skal lægge alle mulige test og prøver ind, før folk kan få stemmeret.
Vi skal i dag behandle et forslag fra Dansk Folkeparti om at indskrænke valgretten for udlændinge til kommunal- og regionsrådsvalg.
Og Socialdemokratiet kan ikke støtte forslaget.
Men en buschauffør, der snakker gebrokkent dansk, skal ikke have indskrænket muligheden for at stemme til lokale og regionale valg.
Det ligger os faktisk temmelig fjernt.
Vi har gennem hele vores partis historie arbejdet på at udvide demokratiet og få inddraget flere, og vi ser ikke nogen grund til at gå i den anden retning.
Enten har man statsborgerskab og dermed stemmeret til Folketinget, der vedtager lovene, og kan deltage i folkeafstemninger, eller også er man udlænding og har selvfølgelig ikke stemmeret til den lovgivende forsamling, men til gengæld mulighed for at udøve indflydelse på kommuner og regioner efter 3 års ophold i Danmark.
I Danmark bestemmer danskerne, hvem der skal sidde på Christiansborg, men i Ishøj bestemmer Ishøjborgerne, hvem der skal sidde på rådhuset.
Det synes vi egentlig er en udmærket tradition.
Vi har heldigvis også en tradition for, at man ikke skal bestå en bestemt prøve for at få stemmeret, og slet ikke en prøve, der favoriserer advokater, der flygter hertil, frem for ufaglærte arbejdere, der er indvandret hertil for at arbejde som f.eks. buschauffører.
Ved sidste folketingsvalg stemte kun 60 pct. af førstegenerationsindvandrerne, men endnu mere deprimerende var det, at kun 50 pct. af andengenerationsindvandrerne valgte at deltage i valget.
Det er jo virkelig, virkelig trist.
Og Socialdemokratiet arbejder for at hæve stemmeprocenterne og få flere inddraget i folkestyret – ikke det modsatte.
Og derfor kan vi ikke støtte forslaget.