runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2017-05-09:
Jo, det ville jeg også være enig i, hvis ikke det var, fordi der jo så er den konkrete problemstilling, der handler om, at museet tjener en temmelig vigtig funktion.
Så kan Bygningssynet jo godt beslutte, at museet ikke må rives ned, men hvis vi politikere så ikke kan stille med de penge, der gør, at museumsbygningen kan tjene sin funktion, nemlig at være en sikker og tryg ramme om vores vikingeskibe og den del af vores kulturarv, så synes jeg måske ikke, at sagen er helt så klar, som hr. Rasmus Nordqvist lægger op til.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-09:
Er det ikke rigtigt, som Akademiraadet også skriver i deres høringssvar, at en bygning kan være fredet med fast inventar, men ikke på grund af sit løse inventar, hvad museumsgenstande må karakteriseres som?
Så er det jo, når vi har fagpersoner til at beslutte de her ting, en bunden opgave for Folketinget at finde ud af, hvordan vi løser det.
Vi hørte jo også hr. Alex Ahrendtsen i et spørgsmål til mig selv netop omtale, at man ikke ønskede at bruge pengene på den måde, som man skulle, men at man hellere ville bygge nyt.
Zenia Stampe (RV), 2017-05-09:
Den er enten, at man finder de 75 mio. kr. hvert tiende år – jeg ved ikke, om det er helt rigtigt, hvad hr. Alex Ahrendtsens siger, men lad os tage udgangspunkt i det – sådan at vikingeskibene ikke går til, eller at vi flytter dem.
Det var det, jeg var inde på.
Jeg har ikke talt med nogen i Roskilde om muligheden for så at flytte skibene ud af museet, men det kan man jo blive tvunget til, hvis vi opretholder et museum i en bygning, som ikke kan være den skal omkring skibene.
Så kan vi være tvunget til at tage dem ud.
Men det er jo noget, vi slet ikke har drøftet.
Altså, man bliver også nødt til at se bygning og funktion i sammenhæng, og der synes jeg måske hr. Rasmus Nordqvist gør det lidt for sort-hvidt ved kun at behandle bygningen.
Men bygningen tjener også en funktion, og hvis vi ikke gør det muligt at tjene den funktion, så er vi i et helt tredje scenarie, hvor vi skal bygge noget andet.
Det understreger bare, hvor vanskelig den her sag er.
Det er også derfor, jeg inden andenbehandlingen vil lægge vægt på at tale med folk i Roskilde for at høre, hvordan de stiller sig.
Christian Juhl (EL), 2017-05-09:
Det her er jo ikke et lokalt museum.
Det er faktisk et museum, der opfylder et nationalt behov, og det er jo efter min personlige mening en fejl, at staten ikke står for driften af det.
Derfor vil jeg gerne spørge: Er det virkelig sådan, at der, hvis man skal tage hensyn til både bygningerne og til skibene, er et eller andet overbeløb, som vi kan snakke om allerede på forhånd?
Jeg mener, hvem turde sætte en pris på, hvad det måtte koste at sikre de skibe de næste 500 år?
Det tror jeg da ikke nogen tør på forhånd.
Jeg mener, at det har så stor historisk interesse osv., at det godt kan komme til at blive et temmelig stort beløb, og at ingen vil ryste på hånden, men sige, at så må vi finde det beløb, der er nødvendigt, når vi skal tage begge hensyn.
Er ordføreren ikke enig i det?
Zenia Stampe (RV), 2017-05-09:
Jeg må faktisk tilstå, jeg ikke rigtig forstod spørgsmålet.
Måske var jeg uopmærksom til sidst.
Men jeg synes jo, at både hr. Rasmus Nordqvist, men også hr. Christian Juhl mangler at fortælle mig, hvad der så sker, hvis ikke vi finder de penge, der skal til, for at renovere museet.
Det er jo den konkrete problemstilling, vi står over for lige nu, og som hr. Christian Juhl og jeg jo har fulgt løbende, fordi vi begge er opstillet og valgt i Roskilde og har haft møde med borgmesteren på Vikingeskibsmuseet.
Jeg kan godt forstå, at man i Roskilde, selv om man måske godt kan forstå værdien af også at have et ret unikt arkitektonisk værk, bekymrer sig om vikingeskibene, fordi man kan se, at sagen er fastlåst.
Der kommer den ene stormflod efter den anden, og man tænker, at hvornår er det så, at den her ramme ikke er holdbar længere.
Og hvis man ikke er villig til at afsætte de penge fra politisk side, så kan de skibe jo til sidst ikke være der længere.
Så kan konsekvensen være, at man vælger at holde fast i, at museet skal ligge der, men at skibene skal flyttes et helt andet sted hen.
Det kan godt være, at det bliver den tredje mulighed, og så er vi i et scenarie, som vi jo egentlig slet ikke har drøftet her, og jeg synes bare, at det understreger, at der skal tænkes rigtig mange tanker, før jeg i hvert fald kan gøre min stilling op.
Christian Juhl (EL), 2017-05-09:
Amatører skal jo prøve flere gange, før det falder i hak.
Jeg vil sige, at når Bygningstilsynet går ind og går i dialog med et museum og siger, at det godt kan lade sig gøre at ombygge det og udbygge det uden at ødelægge bygningskonstruktionens brutalisme, og at man også godt kan lave det tekniske anlæg, uden at der er problemer med det, så synes jeg, at vi har en optimal situation.
Jeg kender godt hele problematikken med, at private sponsorer sandsynligvis ikke har så stor lyst til at gå ind og lave en ombygning, som de har til at engagere sig i en nybygning, men det må vi jo løse.
Så jeg mener, at det kun er et spørgsmål om prioritering at finde de penge.
Zenia Stampe (RV), 2017-05-09:
Det er jo så nok her, hvor vi adskiller os fra hinanden.
For det er rigtigt, at det ikke var noget problem, hvis der var penge.
Nu har Vikingeskibsmuseet råbt efter de her penge i rigtig lang tid, og vi har været i regering med hr. Christian Juhl som parlamentarisk grundlag, men nu er det en anden regering med et andet parlamentarisk grundlag.
De penge er stadig væk ikke kommet.
Det er jo derfor, man sidder i Roskilde og kigger på det der timeglas og tænker, at nu må der snart være bevægelse i den her sag, for vi kan ikke tage en stormflod mere og så stå der med hjertet oppe i halsen for at se, om vandet den her gang slipper ind.
Det er jo også, fordi de føler et ansvar.
Museumsfolkene føler et ansvar for den kulturarv, som de er ansvarlige for og skal sikre, og museet er i dag ikke en sikker ramme.
Deres råb om hjælp er ikke blevet hørt indtil videre, altså det, der handlede om at sikre hjælp til museet inden for den bygning, der er.
Derfor ser de sig nødsaget til nu at gå i en anden retning og alliere sig med Dansk Folkeparti.
Det er der, hvor jeg jo heller ikke er stor fan af det her forslag, fordi der også kan spille en modvilje mod en bestemt type arkitektur ind, og den deler jeg bestemt ikke.
Men jeg deler følelsen eller oplevelsen af, at der er et timeglas med sand, der løber, og at der skal gøres noget.
Det er den fornemmelse, man har i Roskilde, både i museet, men sådan set også hos Roskildes borgere.
For når man er derfra, føler man også et ansvar for den del af kulturarven.
Mogens Jensen (S), 2017-05-09:
Tak til Dansk Folkepartis ordfører.
Som det står klart for os nu, er der jo ikke noget i det her lovforslag, der sådan set ændrer på situationen på Vikingeskibsmuseet, forstået på den måde, at de jo allerede er der, at de har fået afslag på nedrivning, og så kan de sende en ansøgning til kulturministeren om affredning, og hvis kulturministeren siger ja til at affrede, kan der nedrives.
Så det ændrer jo ikke noget på den situation.
Det kan det gøre for nogle fremtidige projekter.
Jeg vil bare høre, om hr. Alex Ahrendtsen ikke er enig i det.
Så er der jo det, som der er talt om meget i dag med Vikingeskibsmuseets situation, som er alvorlig, og der har vi jo set her hr. Alex Ahrendtsen været ude og love 150 mio. kr. til Vikingeskibsmuseet på en stor forside i Politiken.
Det tror jeg de sidder og venter rigtig meget på nede i Roskilde, altså hvornår de der penge kommer, så måske kunne ordføreren afsløre det for os her i dag og glæde museet i Roskilde.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-05-09:
Tak for det.
Vil ministeren så garantere, at den ændring, der så bliver stillet i udsigt, kommer i næste folketingssamling, dvs. i 2017-18?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-09:
Ja, når nu hr. Alex Ahrendtsen er så venlig at ville hjælpe fru Zenia Stampe, kan jeg måske også prøve at hjælpe fru Zenia Stampe med et andet perspektiv.
Det er netop det her med, om det er en opgave for politikere at stå og bestemme her i Folketingssalen, hvilke bygninger der skal rives ned, eller om det er derfor, vi har Det Særlige Bygningssyn, som netop tager sig af de her ting, og som har det her armslængdeprincip, og hvor der sidder fagpersoner, som faktisk kan bedømme det her.
Og finder Radikale Venstre og fru Zenia Stampe ikke, at det er meget vigtigt at holde fast i, at det skal være fagpersoner, der sidder og tager stilling til det, og det ikke skal afgøres af, at vi ser os sure på en arkitektur eller bygning, men at vi så tværtimod prøver at leve op til at have den faglige ekspertise, der er, og så sige: Hvordan kan vi så løse det på andre måder?
Zenia Stampe (RV), 2017-05-09:
Men jeg føler mig ikke helt overbevist om, at alle muligheder er afsøgt, og der er også andre ordførere, der har været inde på før mig, at der måske er muligheder, som heller ikke er helt så dyre, som hr. Alex Ahrendtsen lægger op til.
Det synes jeg skal afsøges.
I hvert fald er det et rigtig stort dilemma, for vi taler om to vikingeskibe, men også om en bygning, som har stor kulturhistorisk betydning for Danmark.
Der tror jeg jeg synes, at vikingeskibene nok er vigtigst – det kan vi nok godt blive enige om – men jeg tror måske alligevel også, jeg synes, at den bygning og den arkitektur, som den står for, og det levn til eftertiden, vi efterlader med den, er vigtigere, end hr. Alex Ahrendtsen måske synes, og deraf min tvivl.
Den er ikke tilfældig her – jeg synes, den er velbegrundet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-05-09:
Altså, det er jo en rimelig indvending, at man er bekymret for, at ministeren får for megen magt.
Og det er fair nok.
Det gør de allerede i dag.
Så når der står ministeren i loven, skal man tænke styrelsen.
En anden ting, som jeg vil henlede opmærksomheden på, er, at Det Særlige Bygningssyn jo ikke var enig i deres indstilling.
Det var en 8-4-indstilling, og det, der viste sig interessant, da jeg kiggede nærmere efter, var, at de otte af dem, som afviste museets anmodning om affredning, alle sammen var arkitekter, og de resterende var personer med kulturhistorisk indsigt, som selvfølgelig kiggede på vikingeskibene.
Så vil det på den baggrund ikke give mening, at vi fjerner den vetoret, som synet i dag har, og så paralleliserer, sådan som regeringen og ministeren har lagt op til?
For i praksis er det jo så styrelsen, der kommer til at kigge på de sager.
Hr. Christian Juhl siger, at bygningssynet er et organ, der kan tage bredere hensyn, men problemet er, at det har synet jo ikke gjort, fordi man udelukkende har henholdt sig til den arkitektoniske værdi.
For hvis det var, at man tog bredere hensyn, tog man også hensyn til tusind år gamle vikingeskibe, der til hver en tid er i fare for at gå til grunde, hvis der kommer en storm.
Og det er jo hele sagen i en nøddeskal.
Så er der også nogle økonomiske hensyn.
Altså, det er simpelt hen ikke muligt at gøre det, som bygningssynet gerne vil have man gør, nemlig at renovere, fordi der ikke er råd til det.
Når det så er sagt, kunne man så ikke forestille sig, at Enhedslisten alligevel ville støtte lovforslaget med regeringens ændringsforslag?
Christian Juhl (EL), 2017-05-09:
Bygningssynet har taget både arkitektoniske og museumsmæssige, altså historiske, hensyn til skibene, og det er det, jeg synes er det pragmatiske ved både den dialog, der har været, og de hensyn, der er taget.
Det kan godt ske, den bliver dyrere, men når man skal veje op, er man jo nødt til at betale, hvad det koster, når det er en fredet bygning.
Det er der jo ikke noget at gøre ved.
Der må vi jo finde pengene i fællesskab, og der tror ja da, at der både kan findes private sponsorer, og også statslige og lokale sponsorer til at finde en løsning på det her.
Jeg har meget stor tillid til, at museet i Roskilde inden for de rammer, de har i øjeblikket, vil finde en løsning, men selvfølgelig ikke, hvis ministeren blokerer.
Det er klart.
Og jeg synes, netop det er nok, fordi ministeren kan blokere ved at sige: Nej, det vil jeg ikke gøre mere ved.
Men hun kan også sige: Ja, det vil jeg gøre noget ved og finde en løsning.
Og jeg har da – så må jeg kigge på hende – tillid til, at det må vi finde ud af.
Zenia Stampe (RV), 2017-05-09:
Det tror jeg de fleste i Roskilde har.
Da jeg var barn, kunne jeg ikke forstå, at man kunne finde på at bygge så grimt.
Men så fortalte min far jo om arkitekturhistorie, og at det var det fremmeste eksempel på brutalisme, og det førte også til diskussioner om alle de andre arkitektoniske former, der ligger op ad den stilart, og arkitekturhistorie.
Jeg tror, at det er det, der gør den her sag svær.
For selvfølgelig er der hensynet til vikingeskibene – at de jo ikke skal blive udsat for, at der pludselig kommer vand ind i forbindelse med en stormflod.
Vi havde jo en for et par år siden, som var rigtig slem, og så havde vi igen en sidste år, hvor vi var bange for, at vandet ville trænge ind og skade skibene.
Det skete heldigvis ikke, men vi ved jo godt, at vi lever på lånt tid.
Det skal Dansk Folkeparti have ros for.
Men når jeg også har blandede følelser over for det her forslag, er det, fordi jeg ikke rigtig ved, hvad det egentlig er, hovedbevæggrunden er her.
Er det omsorgen for vikingeskibene, eller er det en modvilje mod vikingeskibsmuseets arkitektur – som jeg synes er en vigtig del af dansk kulturhistorie?
Det har været en arkitektonisk stil, som har været i Danmark, og som vikingeskibsmuseet nu engang er det fremmeste eksempel på.
Det er en del af vores kulturhistorie, som er svær at fortælle til mine børn, hvis det ikke ligger der længere.
Derfor synes jeg, det er et vældigt et dilemma, og det undrer mig lidt, at Roskilde Kommune ikke har indgivet høringssvar.
For de må da om nogen vide, at det her bl.a. handler om dem.
Det forstår jeg, og jeg har også holdt møde med borgmesteren på vikingeskibsmuseet.
Jeg forstår det akutte behov.
Men jeg ved ikke, om kommunen har det sådan, at de tænker: Hvis vi ikke kan finde de penge, bliver vi jo nødt til at lave noget nyt, ligesom hr. Alex Ahrendtsen har foreslået.
Så må det være en eller anden ny vikingeborg, som passer hr. Alex Ahrendtsens smag, hvis det er det, der skal til, for at vi kan frede skibene.
Men det, jeg bedst kunne tænke mig og godt kunne tænke mig der blev afsøgt mulighed for, er, at vi både kan bevare vikingeskibene, som er en vigtig del af vores historie, men også museets arkitektur, som jo også er en vigtig del af vores historie – nuvel, en del af vores nyere historie.
For at være helt ærlig: Jeg bliver nødt til at dykke lidt mere ned i sagen i udvalgsbehandlingen for at sige, hvor vi stiller os.
Jeg tror, jeg vil være positiv over for kulturministerens første ændringsforslag om at udvide bygningssynet.
Jeg synes, det er relevant at tage den her anden kompetence ind, altså en museumsfaglig kompetence.
Jeg er mere loren ved at ændre vetoretten til en indstillingsret, for det er fint at have det her benspænd.
Ministeren kan jo via en affredning alligevel sørge for, at noget bliver revet ned.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-05-09:
Det er fuldstændig rigtigt, hvad fru Zenia Stampe siger: Det er et dilemma.
Det giver jeg ordføreren ret i.
Måske kan jeg så hjælpe ordføreren med at træffe et valg, hvis jeg nu fortæller, at arkitekten bag vikingeskibsmuseet, Erik Sørensen, i en rapport fra 2005, kort før han døde, skrev, at den bygning, han selv havde tegnet og skabt, var en plimsoller.
En plimsoller er jo en båd, der er synkefærdig.
Hjælper det så ordføreren, når arkitekten bag bygningen selv godt vidste, at det her ikke var den rigtige bygning?
For den er konstrueret forkert, og den er meget dyr at vedligeholde, og den opfylder ikke de krav, man kan stille til en bygning, der står dernede, hvor den bliver udsat for vind og vejr.
Hjælper det ordføreren med at træffe en beslutning, at arkitekten bag bygningen selv syntes, det var en plimsoller?
Zenia Stampe (RV), 2017-05-09:
Nej, men jeg sætter stor pris på forsøget på at hjælpe.
Nu ved jeg ikke helt, hvad han mente med det.
Men jeg ved jo, at han selv har bidraget med forslag til, hvordan man kunne renovere museet.
Men det er klart sådan noget, som vi bliver nødt til at dykke ned i her i forbindelse med udvalgsbehandlingen for at se, hvilke muligheder der er.
Jeg ved ikke engang, om det er blevet overvejet, at huset måske skulle have lov til at blive liggende, men at bådene måske ikke skulle ligge der, hvis det, der i virkeligheden er problemet, er, at huset ikke kan give den rette sikkerhed for bådene.
Måske kan det godt bevares, men bare ikke til det formål.
Det kan også godt være, at det slet ikke er en god idé, fordi man i Roskilde mener, at bådene skal ligge ud til vandet.
Det er jo det, der er hele tanken med også arkitekturen, og det kan selvfølgelig også være underligt, hvis man tager vikingeskibene ud af vikingeskibsmuseet.
Så kan det godt være, at arkitekten ville sige, at så er det lige meget.
Men det er noget, som jeg har brug for at dykke noget mere ned i, og jeg kunne egentlig også godt tænke mig at høre, hvordan Roskilde stiller sig.
Det undrer mig meget, at de ikke har indgivet et høringssvar.
Det kan være, at Dansk Folkepartis ordfører kan fortælle mig, hvorfor Roskilde ikke har det.
For jeg havde da egentlig en fornemmelse af, at der havde været en dialog mellem ordføreren og kommunen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-05-09:
Der er 3 mm beton øverst oppe, og så trænger saltet ind, og det skaber så den fare.
Det er bare et af de problemer, der er.
Derfor er det meget dyrt at vedligeholde.
Cirka hvert femte eller måske hvert tiende år skal man bruge 75 mio. kr., så det er ikke en løsning, og det er det, som Bygningssynet ikke rigtig vil tage hensyn til, fordi de har forelsket sig i den der brutalisme.
Gør det ikke beslutningen om at stemme for dette forslag, som åbner op for, at vi kan komme i gang med at få en ny bygning og dermed også redde skibene, nemmere for ordføreren?
Christian Juhl (EL), 2017-05-09:
Det synes jeg ikke, for jeg vil gerne sige, at for mig er Det Særlige Bygningssyn nogle, der skal tage et bredere hensyn end en politisk beslutning i et ministerium.
Og derfor er det rigtig betryggende, at vi har et organ som Det Særlige Bygningssyn, som prøver at inddrage alle de tænkelige hensyn, man kan tage i forbindelse med fredning, og lade være med at overlade det til ministerierne eller styrelsen at tage de beslutninger, eller i hvert fald ikke at blande sig så meget, som de ville gøre ifølge forslaget.
For i dag kan ministeren jo sådan set også tage ret vidtgående beslutninger, og det vil jeg gætte på vi kommer til at se i Roskilde ministeren vil gøre.
Det ville undre mig meget, hvis ikke hun gjorde det, fordi vi er i den aktuelle situation.
Så synes jeg, at Dansk Folkeparti skal lægge mærke til, at bygningssynet faktisk gik i dialog med museet i Roskilde og fortsat er i dialog med museet om, hvordan man kan finde en praktisk løsning for at redde skibene og for at indrette bygningen, så den også i fremtiden lever op til de formål, som man har syntes den bør leve op til.
Bygningssynet har jo ikke sagt, man ikke må røre ved bygningen.
De har sagt, at man nænsomt skal bygge den om, hvis man vil bygge den om.
Tilde Bork (DF), 2017-05-09:
Jeg tilslutter mig Socialdemokratiets ordfører.
Så vidt jeg er orienteret, er de danske logningsregler ikke erklæret ulovlige.
Rune Lund (EL), 2017-05-09:
Dommen handler jo om, hvorvidt EU's medlemsstater så at sige må opsuge samtlige borgeres tele- og internetdata om, hvem de har kommunikeret med, og hvor de har færdedes.
Der har EU-Domstolen slået klart fast, at det må medlemsstaterne ikke.
Gør vi så det i Danmark i dag?
Ja, det gør vi.
Vi gør det via logningsbekendtgørelsen, hvor vi har telelogning.
Hvad ville det mest logiske skridt være at tage, når man nu for anden gang i træk har fået at vide, at man gør noget ulovligt?
Det ville være at stoppe den ulovlige overvågning.
Så er det ikke det, vi burde gøre i det her tilfælde – altså overholde reglerne?
I det her tilfælde er det jo EU-Domstolen, der er kommet frem til dommen.
Jeg er meget spændt på at se, hvad Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i Strasbourg i givet fald på et tidspunkt måtte finde ud af.
Jeg vil umiddelbart tro, at den vil afsige en dom, som ligger i direkte forlængelse af den dom, som EU-Domstolen foreløbig har afsagt i to sager.
Tilde Bork (DF), 2017-05-09:
Vi kan jo endnu ikke rigtig svare på, hvad Menneskerettighedsdomstolen vil sige til det hele, men som jeg tidligere har sagt, er de danske logningsregler endnu ikke blevet erklæret ulovlige.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-09:
Man behøver altså ikke at være kriminel eller rocker for at have det modsatte synspunkt af Venstres ordfører eller for også at synes, at der er en værdi i et privatliv, og at grænserne for det privatliv kan blive overtrådt via data og metadata fra masteoplysninger, hvor det netop kan ses, hvor man har været.
Nå, det var bare lige en lidt mavesur kommentar, for jeg synes, vi alle sammen blev skudt i skoene, at vi så var kriminelle.
Mit spørgsmål er egentlig helt oprigtigt og specielt til Venstres ordfører, fordi Venstres ordfører også er rigtig dygtig på det juridiske område og selv er advokat: Hvis den her dom siger – og ordføreren siger jo selv, at han vurderer, at den også har virkning for Danmark – at de her teleoplysninger, der er logget, er ulovlige, og at de ikke er forenelige med EU-retten, når de er indsamlet på ulovlig vis, hvilket de jo i hvert fald vil være, selv om de måske så ikke er det efter dansk ret, vil de så kunne blive brugt i en retssag, hvis den f.eks. ender helt ved EU-Domstolen?
Preben Bang Henriksen (V), 2017-05-09:
Uha, jeg er glad for, at jeg ikke skal dømme i sagen, men jeg bliver jo spurgt, hvordan jeg tror at det vil gå.
Som jeg sagde indledningsvis, tror jeg ikke, at vi, hvis vi har en lovbestemmelse, der er gældende her i Danmark, og vi samtidig har en EU-dom, der siger, at den er ugyldig, så kan få den forceret ved nogen domstol her i Europa.
Men jeg må så samtidig også sige, som Dansk Folkepartis ordfører og Socialdemokratiets ordfører også har været inde på, at jeg jo ikke kan garantere for, at det er den samme situation, vi taler om.
I Tele2-dommen talte man, så vidt jeg husker, om situationen i England og situationen i Sverige.
Jeg kan ikke sige med sikkerhed, at det er det samme, der gør sig gældende i Danmark.
Men hvis det måtte være de samme regler, der gør sig gældende i Danmark, altså hvis vi har de samme logningsregler, som de har i de to lande, så må jeg sige, at der er en juridisk kontrovers, som jeg faktisk tror vil falde ud til, at man ikke kan forcere reglerne her i Danmark.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-09:
Tak for det meget ærlige svar.
For det er da også noget, jeg har tænkt på, altså at vi opretholder en retstilstand i Danmark, som ikke er i overensstemmelse med EU-retten.
Det er der i hvert fald en meget stor sandsynlighed for, og nu er der så en masse logningsdata, altså teledata, der bliver logget, men det vil højst sandsynligt ikke have nogen som helst gang på jord i en retssag, fordi EU-retten siger, at det simpelt hen er ulovligt indsamlet materiale, bevismateriale, eller hvad man vil kalde det.
Men tak for et som altid sobert indlæg, måske lige bortset fra indgangsbønnen.
Men tak for det.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-05-09:
Jeg må jo sige, at jeg ikke kan garantere for, at det er ulovligt indsamlet materiale.
Jeg kan kun gentage, hvad også Dansk Folkepartis og Socialdemokratiets ordførere var inde på, altså at vi ikke kan være sikre på, at EU-dommen, Tele2-dommen, er direkte analog og anvendelig på de danske forhold.
Men jeg medgiver i hvert fald, at det juridisk er en meget, meget vanskelige stilling.
Men ro i lejren, er jeg lige ved at sige, for vi kommer til at tage stilling til det her, og justitsministeren har under et samråd tilkendegivet, at der inden for det her års tid, jeg nævnte før, vil blive tale om nye regler.