runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jane Heitmann (V), 2021-12-07:
Tak for det.
Ministeren har jo en rigtig pointe i, at der sådan set står i lovgivningen, at der skal være ens priser – hvis man sådan skal trække det lidt hårdt op – for kommuner og for private aktører.
Men udfordringen er jo, minister, at det er der ikke.
For hvis det var sådan, at alle gjorde, som der stod i loven, så havde det jo f.eks. ikke været nødvendigt at trække Brønderslev Kommune i retten, eller andre kommuner for den sags skyld.
Så udfordringen er jo, minister, at lovgivningen ikke bliver overholdt, og der kan jeg bare høre, at der har regeringen ikke et selvstændigt svar til de private aktører, i forhold til hvordan man vil sikre, at lovgivningen bliver overholdt, eller hvad det er for nogle knapper, man vil skrue på.
Det, jeg gerne vil spørge om, er, i forhold til at ministeren nævnte, at ministeren bestemt støtter det frie valg, og det bliver mit blå, lille liberale hjerte jo rigtig, rigtig glad for at høre.
Nu var der jo netop et flertal, der bakkede op om finansloven i går, så jeg vil gerne spørge ministeren, hvordan det bliver afspejlet i den finanslov, altså at vi skal have mere frit valg for ældre.
Hvor bliver det afspejlet?
Mette Abildgaard (KF), 2021-12-07:
Tak for det.
Jeg er glad for, at ministeren starter med at fastslå, at man bakker op om det frie valg.
Men en forudsætning for, at der er et frit valg, er, at der er private leverandører, som har lyst til at levere en ydelse – vel at mærke en ydelse, som der i dag er tusindvis af ældre der er meget glade for – og får vi ikke rettet op på det her problem, vil der ikke nødvendigvis være det fremadrettet.
En anden ting, jeg er glad for, er, at jeg for første gang hører ministeren anerkende, at der er et problem, for jeg har stillet ganske mange § 20-spørgsmål og andet omkring det her, og der har ministeren ikke tilnærmelsesvis anerkendt, at der er et problem.
Jeg ved ikke, om ministeren forestiller sig, at det er de samme embedsmænd, som skal sidde og føre det her tilsyn, der skal arbejde ude i vores ældrepleje.
Jeg tror, der er noget helt grundlæggende, ministeren roder sammen, hvis det er antagelsen.
Og så virker det, som om ministeren synes, at det er helt urimeligt at kræve det her af KL, men jeg må sige til ministeren, at det allerede er et krav i dag, at KL skal lave de her beregninger korrekt, så det kan ikke være en ekstra byrde for dem.
Karina Adsbøl (DF), 2021-12-07:
Ministeren svarede ikke på spørgsmålet om, hvor man skal gå hen som private virksomheder.
Det svarede ministeren ikke på.
Ministeren vil ikke være med til at øge retssikkerheden for de private virksomheder.
Det er jo også det, det her beslutningsforslag gør, netop i forhold til at sikre øget retssikkerhed.
For vi ved jo og kan også se med en dom, der er faldet, at der altså foregår afregninger, som ikke er korrekte, og dermed gør det det også sværere for de private at levere de ydelser, de skal, hvis de ikke får de midler, de samme midler, som det offentlige gør, til at drive deres virksomhed.
Astrid Krag (S), 2021-12-07:
Tak for det.
Ja, det er de store ord, der er fremme i dag.
Før var det »fordummende«, og nu er det »sørgeligt«.
Det mener jeg simpelt hen ikke at man kan stille op på den måde, altså at fordi nogen ikke abonnerer præcis på et konkret løsningsforslag, som vil øge bureaukratiet, øge administrationen og udgifterne til det, både på statsligt niveau, men også ude i kommunerne – man har i øvrigt ikke fået en finansiering – fordi nogen ikke mener, at det er det rigtige redskab, men i stedet for peger på et andet redskab, som er i gang med at blive udviklet af kommunerne sammen med Dansk Erhverv, Dansk Industri og Selveje Danmark, så mener man ikke, at der er et problem, der kan være anerkendelsesværdigt.
Det skal man simpelt hen ville lægge mig ord i munden for at konkludere.
Jeg mener, at det er godt og vigtigt og nødvendigt, at KL har taget initiativ til det her arbejde med at få udviklet en gennemsigtig takstberegningsmodel, og det vil jeg glæde mig til at følge, og jeg er også glad for, at de kan have det så hurtigt færdigt, at vi kan begynde at se nogle resultater allerede i starten af næste år.
Karina Adsbøl (DF), 2021-12-07:
Jeg synes jo, det er sørgeligt, at ministeren ikke kan se, at det her er et rigtig godt beslutningsforslag, som rigtig mange står bag.
Og kan ministeren bekræfte, at ukorrekte og mangelfulde afregningstakster til private plejevirksomheder er konkurrenceforvridende og jo betyder, at private plejevirksomheder har sværere ved at få deres økonomi til at hænge sammen og der dermed også er en større risiko for konkurser?
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren omkring den situation, vi har i dag, altså netop hvor man som privat leverandør skal gå hen i forhold til at klage over det her.
Hvordan skal man kunne få belyst omkostningerne ved det her, hvis man ikke har nogen steder, hvor man kan gå hen og klage?
Altså, det her er jo et rigtig godt forslag omkring en uvildig kontrolenhed, som jeg så må forstå at den socialdemokratiske regering desværre ikke bakker op om.
Astrid Krag (S), 2021-12-07:
Nu bliver det her jo så alligevel også en diskussion af det frie valg, selv om jeg startede med at slå fast i min tale, at det bakker vi op om.
Når det frie valg ikke er tilstrækkeligt, og når jeg godt kunne drømme om, at vi havde endnu mere frit valg, så er det jo, fordi du med frit valg ikke kan vælge mellem ydelser; du kan ikke skifte mellem de behov, du har i løbet af dagen; der er ikke den fleksibilitet, som jeg drømmer om at vi i højere grad kan få ind i vores ældrepleje, uafhængigt af hvilken leverandør man har.
Og så skal man da heller ikke være blind over for, at der er nogle udfordringer, når vi har at gøre med private leverandører, som kan gå konkurs, og hvor man fra den ene dag til den anden – og det har vi jo desværre set eksempler på – fra kommunernes side så er forpligtet til at levere den pleje og omsorg for de sårbare og dybt afhængige ældre.
Så jeg støtter varmt det frie valg, men man skal jo ikke lukke øjnene for, at der også er nogle udfordringer ved det.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-07:
Jeg kan ikke se det som andet end et udtryk for, at ministeren ikke tager det her emne alvorligt nok.
Og det ligger fint i forlængelse af, hvad ministeren tidligere har stået for, og hvad regeringen tidligere har stået for, nemlig at det der med frit valg er noget, man under pres godt kan få sig selv til at sige da også er godt nok, sådan på det teoretiske plan.
Men så bliver man ved med at snakke udenom og sige noget om de ældres autonomi osv., som om det ikke kom til udtryk netop i det frie valg.
Så den slags udenomssnak benytter man sig tit af.
Og det her er jo også udenomssnak.
Astrid Krag (S), 2021-12-07:
Tak for det.
Altså, jeg synes jo, det frie valg er vigtigt, men jeg ville ønske, at vi inden for rammerne af vores ældrepleje – både hos private leverandører og hos offentlige leverandører – kunne have endnu større respekt for den enkelte ældres selvbestemmelse og autonomi.
Der synes jeg faktisk ikke vi er i mål.
Og måske kunne Liberal Alliance være enig i det, og vi kunne tage en drøftelse af det på et tidspunkt.
I forhold til det konkrete arbejde her vil jeg sige: For det første skal kommunerne jo altså overholde vores lovgivning, og det er fastsat, at prisen – når man tilvejebringer det frie valg uden priskonkurrence – skal fastsættes på markedsvilkår i den forstand, at det skal være på baggrund af de gennemsnitlige langsigtede omkostninger, som den kommunale leverandør har.
For det andet har KL nu sat gang i et stykke arbejde, ikke i en lukket osteklokke med sig selv, men sammen med Selveje Danmark, sammen med Dansk Erhverv, sammen med Dansk Industri og i samarbejde med virksomheden Deloitte for at få lavet en gennemsigtig takstberegningsmodel.
Det synes jeg lyder rigtig klogt, og jeg vil glæde mig til at se det produkt, der kommer ud af det.
Jeg vil gerne i forbindelse med udvalgsbehandlingen oversende de vurderinger, KL har sendt, af, hvad det her forslag vil betyde i øget administration og bureaukrati i kommunerne.
Mette Abildgaard (KF), 2021-12-07:
Den måde, ministeren svarer på, er direkte fordummende for den demokratiske debat.
Det er jeg simpelt hen nødt til at konstatere.
Måske kan ministeren svare mig på, om det også medfører administrative byrder for de kommuner, der i dag får en retssag imod sig, fordi man laver de her beregninger forkert, for det, der jo er konklusionen og konsekvensen i dag, er, at der er blevet ført retssager, fordi der ikke er en klageinstans.
Vil ministeren ikke prøve at svare på, om det ikke er mere hensigtsmæssigt for alle parter, at man kan tage en dialog, inden det ender i retten?
Det er det, der sker i dag, altså at det ender i retten, og det, som bl.a. skete i Brønderslevsagen.
Astrid Krag (S), 2021-12-07:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg jo har gennemgået, både mundtligt her og i øvrigt også i nogle af de svar, som Konservatives ordfører henviste til at hun havde stillet af spørgsmål og fået svar på, hvordan lovgivningen er i dag, i forhold til hvordan kommunerne skal beregne deres afregningspriser, på hvilken baggrund de skal fastsætte det, og der er også i lovgivningen fastsat krav om gennemsigtighed omkring afregningspriserne og offentlighed om dokumentation for, at afregningspriserne er i overensstemmelse med de faktiske omkostninger.
Og ud over at det er reguleret i lovgivningen, er KL som sagt som reaktion på den dom, som ordføreren omtaler, i gang med at lave en mere gennemsigtig takstberegningsmodel, som kan hjælpe både de enkelte kommuner og de enkelte privatleverandører.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-07:
Vi er jo nogle, der synes, det er supervigtigt, at borgere i det her land kan vælge et andet tilbud end det offentliges tilbud, hvis det offentliges tilbud af den ene eller den anden grund ikke er tilfredsstillende.
Det kan også være, at man bare har forskellig smag og behag, og at et privat tilbud er mere tilpasset den enkeltes ønsker.
Men det her med at kunne vælge et andet tilbud og få pengene med fra det offentlige forudsætter, at der sker en korrekt udregning af den offentlige pris.
Og der synes jeg bare, det er lidt tyndt af ministeren at henvise til et arbejde hos kommunerne selv.
Alle ved – og det ved ministeren også –
at kommunerne ikke er superglade for at skulle sende penge ud af kommunekassen og over til et privat tilbud, som borgeren foretrækker.
Og derfor kan man heller ikke – det er jo som at sætte ræven til at vogte hønsene – sætte KL til at finde ud af, om det her foregår på den korrekte måde.
Astrid Krag (S), 2021-12-07:
Jamen jeg synes jo, det er rigtig fornuftigt, at man fra kommunernes side har taget initiativ til at gøre noget ved det her.
Det er jo derfor, at KL har taget initiativ til et arbejde.
Jeg tror, de har engageret en virksomhed, der hedder Deloitte, til sammen med Selveje Danmark, Dansk Erhverv og vist også Dansk Industri netop at få udviklet en gennemsigtig takstberegningsmodel.
Så det her billede af, at der ikke er nogen anden end ordføreren selv, der tager den her problemstilling alvorligt, er ikke helt korrekt.
Og det er i hvert fald ikke fordummende, hvad jeg svarer.
Susan Kronborg (RV), 2021-12-08:
Tak for ordet.
Radikale Venstre er jo imod, at sagerne behandles i Indfødsretsudvalget, for vi mener ikke, at der foregår en vurdering af sagerne efter objektive kriterier.
Men når det nu er sådan og vi må acceptere tingenes tilstand, altså at sagerne er i udvalget, vil jeg rigtig gerne høre ordførerens holdning til, hvordan det kan være, når nu sagerne rent faktisk vurderes og afgøres i udvalget, at man som medlem af Indfødsretsudvalget ikke kan få sagerne oversendt.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-12-08:
Nu skal jeg ikke svare på alle ordføreres vegne, men jeg tror også, at der var nogle ordførere, der havde nogle problemer med nogle forskellige ting, da fru Inger Støjberg var minister, men lad det ligge.
I forhold til hvad ministeren svarer, så tænker jeg, at det er noget, hr. Marcus Knuth må tage med ministeren.
Men jeg synes generelt, at regeringen har haft en god dialog med forligspartierne, Konservative, Venstre og Liberal Alliance.
Jeg skal gøre det kort.
Vi i Socialdemokratiet mener, at det er afgørende, at de personer, der har et ønske om at opnå et dansk statsborgerskab, lever op til en række krav, som et flertal her i Folketinget er blevet enig om.
Derudover mener vi, at ansøgere om dansk statsborgerskab, der lever op til de fastsatte betingelser i cirkulæret, som et flertal i Folketinget for nylig har strammet, naturligvis skal optages på lovforslag om indfødsrets meddelelse.
Såfremt en ansøger ikke opfylder betingelserne, kan ansøgeren alene blive optaget på et lovforslag, hvis Indfødsretsudvalget giver dispensation til vedkommende.
Jeg vil læse Socialdemokratiets forslag til vedtagelse op.
Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at det har været fast praksis i mange år, at et flertal i Folketinget i en politisk aftale har beskrevet de betingelser, der skal være opfyldt, for at en ansøger kan optages direkte på et lovforslag om indfødsret, og at sådanne sager således ikke forelægges for Indfødsretsudvalget.
Folketinget konstaterer endvidere, at udlændinge- og integrationsministeren ikke er retligt forpligtet til at oversende sager, hvor ansøgerne opfylder betingelserne for at blive optaget på lovforslag om indfødsrets meddelelse, til Indfødsretsudvalget.
Folketinget noterer sig, at regeringen har til hensigt at henholde sig til de grundlæggende rammer, som i årtier har dannet grundlag for behandlingen af ansøgninger om statsborgerskab, og dermed ikke påtænker at oversende sager, hvor ansøgerne opfylder de aftalte betingelser for optagelse på et lovforslag om indfødsrets meddelelse, til Indfødsretsudvalget.«
Skal jeg forstå det sådan på ordføreren, at ministre tidligere har oversendt personsager om folk, der lovmæssigt var på lovforslaget?
For så synes jeg, det er noget andet.
Som jeg forstår det, vil De Konservative have specifikke navne – altså folk, der har opfyldt betingelserne – ud af forslaget.
Det vil jo være en noget anden praksis, og jeg kan slet ikke forstå, at et parti, der også gerne vil have regeringsmagten ikke kan se, at der er et problem i det, for det kan godt være, at hr. Marcus Knuth har nogle saglige grunde, men der kan jo også være nogle ret usaglige grunde til, at man mener, at nogen skal ud.
Der er jo i det her tilfælde tale om folk, der har opfyldt betingelserne.
Marcus Knuth (KF), 2021-12-08:
Og så er der den anden, der søger, og så kan Marie Krarup sige, at ham kender vi, han sidder nede på baren hver uge, og han tæver konen og tæver børnene.
Det er jo ikke en diskussion, man har lyst til at have her i Folketingssalen om mennesker, for det har man da i udvalget.
Så vi holder fast i, at de her meget personfølsomme diskussioner altså skal foregå i udvalget, da det er det, der har været ånden i grundloven.
Undskyld, men det var ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte om, hvorfor ministeren ikke vil svare på helt simple spørgsmål.
Jeg har f.eks. spurgt ministeren om, hvor mange af dem, der er på det her lovforslag, der har gæld til det offentlige, og detaljerne i det.
Jeg har også stillet et spørgsmål til ministeren om, om der er folk på lovforslaget, der tidligere har været til fare for Danmarks sikkerhed, og der får jeg bare et svar, der siger, at ministeren ikke vil svare.
Men dengang vi havde en blå regering, og så langt jeg kan grave tilbage, har ministeren altså svaret på de spørgsmål, der er blevet stillet.
Nu taler jeg ikke om at få sager sendt over, men om helt almindelige og overordnede spørgsmål.
Hvorfor er det, at Socialdemokratiet pludselig synes, at ministeren ikke skal servicere udvalget?
Nu nævnte jeg før, at ordførerens partifælle fru Astrid Krag samt fru Stine Brix, fru Johanne Schmidt-Nielsen, hr. Peder Hvelplund og fru Sofie Carsten Nielsen i sidste regeringsperiode alle sammen stillede spørgsmål til udlændingeministeren i det her udvalg, og de fik alle sammen svar.
Synes ordføreren virkelig, at det er fair?
Marcus Knuth (KF), 2021-12-08:
Jeg vil holde fast i den del, som jo egentlig er det, debatten her handler om, og det er ikke spørgsmålet om at oversende enkeltsager, men at ministeren skal svare på helt almindelige, overordnede spørgsmål fra udvalget.
Jeg har jo sendt en række overordnede spørgsmål over til ministeren, som han simpelt hen bare nægter at svare på.
Det er jo en fuldstændig grundlæggende del af vores arbejde her i Folketinget, at når vi som udvalgsmedlemmer stiller ministeren et spørgsmål, uagtet hvilket ressortområde det er, så skal ministeren svare, men det er ministeren simpelt hen holdt op med at gøre.
Hvis man går tilbage, kan man se, at fru Sofie Carsten Nielsen, altså ordførerens egen partiformand, for et par år siden stillede spørgsmål til den dengang blå udlændingeminister, som ministeren selvfølgelig svarede på.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-12-08:
Det er, fordi det jo er folk, der har opfyldt betingelserne.
Det, vi behandler i Indfødsretsudvalget – nu er der jo mange ting, man ikke kan sige – kan typisk være nogle grænsetilfælde, hvor der er nogle udvalgsmedlemmer, der ønsker, at en eller anden skal have et statsborgerskab, og der kan man tage en sag op. Men det kan også dreje sig om, at der er nogle, der ikke har kunnet gå op til en prøve, eller som af forskellige grunde har været meget i udlandet, eller om nogle, der har fået en bøde.
Men det her er jo folk, der har opfyldt betingelserne, som man så vil pille ud igen for at genbehandle sagen.
Det er der også noget retssikkerhed i forhold til.
Jeg synes, at når man står på et lovforslag, kan man selvfølgelig forvente, at man bliver stående, når man har opfyldt nogle ret strenge betingelser.
Morten Dahlin (V), 2021-12-08:
Tak for det, formand.
I Danmark tildeler vi jo statsborgerskab ved lov.
Jeg er ikke inde i alle landes regelsæt omkring tildeling af statsborgerskab, men så vidt jeg ved, er vi det eneste land, der gør det lige præcis på den her måde.
Det betyder, at det jo i sidste ende er os her i Folketinget, der beslutter, hvem der skal modtage dansk statsborgerskab – ikke bare politisk ved at fastsætte nogle krav, man skal leve op til, men sådan set også ved at behandle og vedtage et forslag til lov om indfødsretsmeddelelse.
Det er en helt unik dansk måde at gøre det på, og jeg synes, der er en omstændig, men også en god og vigtig proces, vi har.
Ved den igangværende udvalgsbehandling af forslag til lov om indfødsretsmeddelelse blev der stillet en række spørgsmål om forskellige oplysninger om ansøgere, som er optaget på lovforslaget.
Det er nogle oplysninger, som ministeren ikke har ønsket at oversende til udvalget, bl.a. med den begrundelse, at det ikke er relevant for opnåelse af indfødsret.
Når det er os her i Folketinget, der ved lov tildeler statsborgerskab, synes vi også, at vi folketingsmedlemmer skal have adgang til oplysninger om de mennesker, vi tildeler statsborgerskab.
Det er simpelt hen ud fra det princip, at hvis vi vedtager en lov, skal vi også kunne stå på mål for den, vi skal også kunne svare på spørgsmål om den, og derfor er det fuldstændig fair, at vi får de oplysninger, vi efterspørger.
Det synes vi at han skal.
Vi synes, det er fair og i orden, at Folketinget kan stå på mål for den lovgivning, vi vedtager, gennem at vi også kan få adgang til alt det materiale, der ligger neden under loven, altså de personfølsomme oplysninger om de mennesker, vi tildeler statsborgerskab.
Derfor synes vi, at ministeren burde svare på de spørgsmål, der er blevet stillet, og derfor kan vi godt støtte den vedtagelsestekst, som hr. Marcus Knuth læste op lige før.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-12-08:
Hvis jeg forstår forslaget fra De Konservative korrekt, er det folk, der står på lovforslaget, som har opfyldt alle betingelserne, som man skal kunne tage ud af lovforslaget og få tilbage i udvalget.
Vi synes, det er et problem rent retssikkerhedsmæssigt, at man kan sidde og pege ud, hvem der skal tages ud, når de har opfyldt betingelserne, som vi jo i forvejen synes er ret strenge, og som vi egentlig også havde en forståelse af at vi havde lavet en aftale med Venstre, Konservative og Liberal Alliance om.
Susan Kronborg (RV), 2021-12-08:
Det vil sige, at man i hvert fald i de sager, som ikke er afgjort endnu, gerne vil sende sagerne over i udvalget med alle akter.
Marie Krarup (DF), 2021-12-08:
Tak for ordet.
I Dansk Folkeparti så vi gerne, at indfødsretsområdet blev ændret på flere områder.
Vi så gerne, at der blev sat et loft over det samlede antal, der kan få indfødsret hvert år.
Vi så gerne, at man differentierede mellem de personer, der søger, så folk, der kommer fra kristne vestlige lande, kommer foran i køen, ligeså folk, der har giftet sig med en dansker.
Men man skal undgå, at folk fra islamiske lande får indfødsret, for vi ved, at de bærer en helt anden kultur med sig.
Hvis for mange fra islamiske lande får indfødsret, vil landet ændre sig dramatisk og for altid.
Vi vil blive islamiserede, og det ønsker vi ikke i Dansk Folkeparti.
Vi vil derfor gerne i praksis kunne stemme for nogle ansøgere, der ønsker statsborgerskab, og imod andre.
Derfor ser vi også gerne, at der kommer en meget mere individualiseret behandling af ansøgerne end det, vi har i dag, hvor man kan stemme for 2.000 eller imod 2.000, hvor jeg f.eks. har været nødt til at stemme imod nogle af faktisk mine familiemedlemmer, fordi de står på en lov, hvor der er masser af personer, som vi ikke ønsker får statsborgerskab, og det er jo fuldstændig forkert.
Derfor ser vi også gerne, at alle sager sendes til udvalget, og at vi stemmer om hver person individuelt.
Men vi så dog, til forskel fra Det Konservative Folkeparti, gerne, at disse afstemninger var offentlige, da det virker meget mærkeligt, at det hele skal foregå i skjul, i et udvalg, langt fra offentlighedens kendskab.
Hvorfor ikke få det frem i lyset, hvem man vil give indfødsret og hvem man ikke vil?
Det er jo en politisk beslutning ifølge den danske grundlov, ligesom så mange andre i Folketinget.
Hvad angår Det Konservative Folkepartis ordførers henvisning til, at det er fortroligt, hvordan en ansøgers vandel er, i henhold til det, der blev sagt fra talerstolen for et øjeblik siden, mener jeg da netop, at det ikke bør være fortroligt.
Det synes jeg ville være meget mere rimeligt og meget mere, ja, lige præcis åbent over for ens vælgere, at man ikke sidder og putter med det i et lukket udvalg; for øvrigt noget, som man gør i Schweiz, hvor man har en personlig afvejning af hver enkelt ansøger og en offentlig debat og afstemning om det.
Det ville være en rigtig god måde at stå til ansvar over for sine vælgere på.
Så vi støtter forslaget til vedtagelse, som Det Konservative Folkeparti er kommet med, men vi så meget gerne den praksis med at oversende sager udbygget til en individuel behandling og en offentlig behandling.
Tak for ordet.
Men det er så bare ikke rigtigt.
Så det har der faktisk været en tradition for.
Og det er vel også det eneste rigtige, når det er en politisk beslutning.
Jeg synes, det er et dårligt eksempel i forhold til andre sager at sige, at vi skal træffe beslutningerne i dyb hemmelighed og ikke argumentere for det ene og for det andet.
Det er da langt bedre, at borgerne ved, hvad de får, når de stemmer på det ene parti eller på det andet parti.
Det Konservative Folkeparti har jo stemt for alle indfødsretslove i mange, mange år, og så ville det være skønt, hvis de kunne se, at nu begynder de måske at stemme imod nogen.