runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2020-01-21:
Jeg synes, vi har mange opgaver foran os, og med fuldstændig rank ryg og åbne øjne har jeg mødt danskerne før valget og sagt, at en af de vigtigste opgaver er at få sikret noget mere tid og noget mere værdighed i det velfærdssamfund, som vi på skift bliver afhængige af.
Jeg synes, at ældreplejen fortjener noget mere værdighed, og jeg synes, vores børn fortjener noget mere tid.
Løser vi det alene ved at tilføre flere penge?
Nej, det har jeg aldrig nogen sinde troet på.
Det er jo også derfor, at vi har anmeldt en stor nærhedsreform, hvor vi netop skal afbureaukratisere og komme tættere på borgerne.
Og jeg noterer mig i den sammenhæng, at begge partier – nu forstår jeg, at man er talsmand for hinanden, i hvert fald lige i den her diskussion – her har tilsluttet sig det arbejde, og det glæder jeg mig til.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-01-21:
Tak for det, formand.
Vi tog også afsked med et årti, hvor der var truffet store og svære beslutninger om reformer, om prioriteringer og om en stram udlændingepolitik, og som, når man lægger det sammen, betyder, at Danmark her på tærsklen til 2020'erne står langt bedre rustet, end vi gjorde i starten af 2010'erne.
De gode resultater, den sunde økonomi, de mange nye private arbejdspladser, flere i arbejde og færre på offentlig forsørgelse, styr på asyltilstrømningen og råd til investeringer i kernevelfærden er jo ikke kommet af sig selv, men det kan godt forsvinde helt af sig selv, hvis vi begynder at tage det for givet.
Vi politikere løber nok aldrig tør for forslag til at bruge flere af borgernes penge, men hvis vi som land ikke tjener pengene først, kan forslagene aldrig nogen sinde blive til virkelighed.
Derfor skal vi fortsætte med at investere i vækst, i arbejdspladser og i sunde virksomheder.
Det skal kunne betale sig at arbejde, og det skal kunne betale sig at drive virksomhed, så vi vil indføre et skattestop, og vi er imod lempelser af udlændingepolitikken som f.eks. højere ydelser.
Det er måden at få råd til det, som vi gerne vil, hvis ikke danskerne skal opleve, at det bliver stadig dyrere at være dansker for hver ny finanslov.
Venstres politik er klar: Vi vil bruge af råderummet, det råderum, som er skabt af reformer.
Vi er sådan set klar.
Vi venter bare på regeringen.
Mette Frederiksen (S), 2020-01-21:
Undskyld.
Jamen tusind tak for indlægget, og jeg er glad for vores fælles glæde over, at det går godt for Danmark, og det gør det jo helt grundlæggende.
Vi har en rigtig stærk økonomi, beskæftigelsen er høj, og vores konkurrenceevne er god.
Med den store grønne satsning, mange af os gerne vil, tror jeg vi ser ind i en endnu bedre fremtid for dansk erhvervsliv, hvis vi gør det her klogt og ordentligt, og det er rigtig, rigtig fint.
Der er også et velfærdssamfund, som skal klare sig godt, også ind i fremtiden, og vi var jo mange, der i valgkampen var glade for, at Venstres daværende leder sagde, at man ville dække det demografiske træk, altså investere i velfærden.
Jeg skal bare lige have bekræftet i dag, at Venstre selvfølgelig stemmer for det lovforslag.
Morten Østergaard (RV), 2020-01-21:
Det vil jo være en forudsætning, uanset hvilke initiativer regeringen måtte påtænke, at den holder sig inden for de rammer, som er sat op, altså at det bliver finansieret, og at der er styr på, at det ikke svækker beskæftigelsen.
Så det er selvfølgelig en forudsætning.
Når det er sagt, vil jeg gerne sige, at jeg jo synes det er en helt relevant problemstilling, hvad vi gør med folk, som har langt til pensionsalderen, men ikke er i stand til at passe det arbejde, de har haft.
Derfor glæder jeg mig jo over, at uanset hvem de er, hvad de har lavet, og hvilken uddannelse de har, så kan de i dag få hjælp, fordi de kan søge om en seniorpension.
Derfor synes jeg faktisk, at vi skal glæde os over, at den første løsning, den kendte løsning, er sat i værk.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-01-21:
Da Dansk Folkeparti lavede finanslov med den daværende regering for sidste år, var det jo vigtigt at få hjemsendelse sat på dagsordenen, altså at få skilt flygtninge- og indvandrerpolitik ad, så de, der kom her som flygtninge, hvis der var fred i deres hjemland, så de kunne hjem, skulle vende hjem.
For halvanden måneds tid siden lavede De Radikale så en finanslovsaftale med den nuværende regering og fik sat en torpedo ind i siden på det skib, der handlede om hjemsendelsespolitik.
Det var derfor, der bl.a. er en Said Abdullahi fra Viborg, der er rigtig tæske glad over den her aftale, for den gør, at han får lov til at blive i Danmark i stedet for at blive sendt tilbage til fædrelandet, som det var planlagt.
Hvorfor er det så vigtigt for hr. Morten Østergaard på den her måde at få ødelagt den hjemsendelsespolitik, som vi faktisk ellers var ved at få igennem?
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Jeg kan forstå, at vi har en fælles dagsorden om at nedlægge jobcentrene, som de ser ud i dag, at syge og svage ikke skal piskes rundt i systemet, og at folk, som midlertidigt står uden et arbejde, ikke skal gøres til offentlige klienter fra dag et.
Nye Borgerlige kommer til at fremsætte et beslutningsforslag om at nedlægge jobcentrene.
Vil Enhedslisten stemme for et sådant beslutningsforslag?
Pernille Skipper (EL), 2020-01-21:
Det kommer meget an på, hvad der står i forslaget.
Men hvis det handler om konkret at ændre nogle af de regler, som lige nu betyder, at man skal udsættes for rigtig mange kontroller, så vil vi gerne.
Men vi vil samtidig sørge for, at man skal have støtte og hjælp som borger.
Noget af det, vi f.eks. godt kunne tænke os, er at lave en pauseperiode for mennesker i hjemløshed, hvor de netop ikke skal møde op i jobcenteret og der ikke skal stilles krav i beskæftigelsessystemet, fordi de skal have lov til at have en chance til at komme på fode.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-21:
Tak for det.
Nu er det jo en partilederdebat, så man behøver ikke kun at fokusere på det, der parlamentarisk er muligt.
Vi kan også tillade os at drømme lidt, og lad os bare tage den drøm – det er måske godt nok en lidt ond drøm – at Enhedslisten har 90 mandater, og at vi lever i Enhedslistens drømmesamfund.
Men må man eje en bil?
Må man eje et hus?
Må man eje en virksomhed i Enhedslistens drømmesamfund?
Hvordan er forholdet til privat ejendomsret, hvis det stod helt alene til fru Pernille Skipper?
Pernille Skipper (EL), 2020-01-21:
Det tror jeg simpelt hen jeg bliver nødt til at sige ikke er inden for Enhedslistens politik at det nogen sinde skal.
Vi går faktisk ind for, at det skal være sådan nogenlunde demokratisk.
Spøg til side.
Enhedslisten er jo stærk fortaler for grundlæggende, fundamentale rettigheder.
Det handler også om den private ejendomsret på alle planer.
Det er den der sådan gamle fortælling om Enhedslisten og tandbørster, og hvad ved jeg.
Nej, den sti skal vi ikke ned ad.
Men det, vi til gengæld rigtig gerne vil, er, at vi rigtig gerne vil udvide de ejerformer, som vi har i dag, til også at omfatte meget mere kooperativer, fælleseje, medarbejdereje.
Vi tror rent faktisk, at det fremmer vores samfund at fokusere mere på fællesskabet end bare enkeltindividers ejerformer.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-21:
Så i Enhedslistens drømmesamfund må man stadig gerne have privat ejendomsret over biler, boliger og virksomheder, hvis man frivilligt gerne vil sige nej til fælleseje og andre former for demokratisk eje?
Jeg skal bare være helt sikker på, at man har droppet enhver tanke om at ophæve den private ejendomsret.
Det er sådan, jeg hører det, og det er glædeligt, at man på den måde lægger dele af den gamle socialisme på hylden.
Pernille Skipper (EL), 2020-01-21:
Ja tak, det kan jeg høre.
Enhedslisten er demokratiske socialister.
Det indebærer grundlæggende frihedsrettigheder inklusive den private ejendomsret.
Det har vi en grundlæggende ideologisk tilgang til.
Men den private ejendomsret?
Ja, selvfølgelig!
Mette Frederiksen (S), 2020-01-21:
Det var da dagens bedste indlæg.
Det bliver jeg nødt til at sige.
Jeg vil glæde mig til at lave sundhedsreform sammen med De Konservative på baggrund af de ord, der er faldet i dag, og jeg vil glæde mig til at lave en flerårsaftale om politiet.
Jeg kan faktisk ikke rigtig forestille mig at lave en flerårsaftale om politiet, uden at Det Konservative Folkeparti er med inde ved bordet.
Så det glæder jeg mig til.
Og så vil jeg gerne have lov til – og det mener jeg virkelig, virkelig oprigtigt – at sige tak til den konservative partileder.
Jeg har startet en debat om nogle af de mest udsatte børn og ønsker et stærkere fokus på børns rettigheder, og den partileder, der er gået mest aktivt ind i den diskussion og i mine øjne uden alle mulige forbehold og alle mulige parenteser og men'er og er gået ind i at sige, ja, det er børnenes tarv først og fremmest, er faktisk den konservative leder.
Det vil jeg virkelig gerne have lov til at sige meget, meget stort tak for.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-01-21:
Jamen tak for, at vi her fik vetoret på politiforliget.
Nej, det gjorde vi nok ikke, men jeg glæder mig til at arbejde konstruktivt med det her og også med sundhed.
Og så tak for de pæne ord om børnenes tarv.
Det her er jo bare hundesvært.
Det er det.
Om vi nogen sinde finder den optimale løsning, ved jeg ikke.
Men at vi får en diskussion – og en fordomsfri diskussion – om, hvad der er bedst for det enkelte barn og ikke alle mulige andre interessenter, men hvad barnets interesse er, ser jeg frem til.
Mette Frederiksen (S), 2020-01-21:
Men det er jo lige præcis det, der er det afgørende, og der må jeg bare sige, at hr. Søren Pape Poulsen i den diskussion har spillet en rolle, hvor man helt entydigt har taget vare på børnene og på børnenes tarv, og det synes jeg virkelig er så prisværdigt.
Der er selvfølgelig ikke nogen, der har vetoret i forhold til en flerårsaftale omkring politiet, men jeg oplever jo faktisk, at på retspolitikken ligger Det Konservative Folkeparti og Socialdemokratiet rigtig, rigtig tæt på hinanden.
Der er selvfølgelig også ting, vi er uenige om, men hele vores ønske om at bringe politiet tættere på borgeren og dermed mindske Rigspolitiet, få mere ud til kredsene og i det hele taget få noget af den nærhed tilbage, som desværre er gået tabt, bl.a. som konsekvens af politireformen, ser jeg meget, meget positivt på.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-01-21:
Men den forhandling er jo lige startet, og den bliver rigtig god at føre igennem, tror jeg, for vores politi og vores borgere.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-01-21:
Jeg vil gerne lægge mig lidt i halen af den sidste diskussion omkring det der med børnene osv.
Altså, det, som statsministeren var ude med i sin nytårstale, var jo, at vi skulle se frem til flere tvangsfjernelser og flere bortadoptioner, og jeg vil sige, at det gøs noget i mig ved tanken om, at det værktøj, man griber til nede i kassen, er det mest ultimative værktøj i forhold til selvfølgelig at splitte en familie ad, og det kan man jo også komme ud i, men der skal alle mulige indsatser til før det for at prøve at holde familien samlet.
I betragtning af at den socialdemokratiske formand nu omfavner hr. Søren Pape Poulsen så voldsomt, som hun gør her, vil jeg gerne høre hr. Søren Pape Poulsen, om den socialdemokratiske formand virkelig har så meget at have det i på det her område.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-01-21:
Tak for det.
3 minutter er jo ikke alverden, så jeg vil fokusere på to ting, som vi længe ikke har talt så meget om, men som vi skal til at have noget mere fokus på.
Det ene er det forlig for politi og anklagemyndighed, som venter, og som vi med meget spæde skridt er gået i gang med, og som vi skal være færdige med inden sommerferien.
Jeg håber meget på, at vi får et meget bredt forlig, og også at flere borgerlige partier kan få lov at deltage, også Det Konservative Folkeparti.
Jeg synes, det er helt afgørende vigtigt, at vi i det her land får noget mere politi.
Jeg håber meget på, at vi kan lave en aftale, der sikrer, at det nære politi, der er sat i gang, bliver endnu bedre, og at vi i særlig udsatte boligområder fastholder en indsats med noget nært politi, men også at hr. og fru Jensen møder deres politi, også når der ikke er blå blink på bilen.
Jeg synes, det er helt afgørende vigtigt, at vi får lavet den aftale.
Hvor meget politiet der så skal være, må vi diskutere, men det er uden for enhver tvivl i vores verden, at der i hvert fald skal noget mere politi til i Danmark.
Og så skal vi have løst den udfordring, at når der kommer mere politi, bliver der lavet flere sager, og når der bliver lavet flere sager, skal der jo bruges nogle flere anklagere til at føre dem frem i retten.
Jeg tror, det ryster de fleste af os at høre anklagere sige, at skyldige går fri, fordi man ikke har tid til at forberede sagerne.
Det er blot for at sige, at det ser jeg frem til at diskutere.
Og så den anden ting, som ikke må forsvinde, fordi vi diskuterer alle mulige andre ting: Den tidligere regering og Dansk Folkeparti blev enige om en ny sundhedsaftale inden valget.
Vi må konstatere efter valget, at det er der ikke flertal for længere.
Sådan er verden.
Men det er blot for at sige, at jeg ikke håber, at regeringen dermed mener, at så skal vi ikke diskutere sundhed.
Rigtig, rigtig mange accepterede jo den præmis, der hedder, at vi har brug for at kigge på vores sundhedsvæsen.
Der er nogle kæmpe udfordringer, der venter.
Vi får flere og flere kronikere.
Vi får mange flere, som får behov for behandling, og det er vi jo nødt til at finde en løsning på.
De skal jo ikke alle sammen ind på et stort sygehus, de skal ikke alle sammen ind på et supersygehus.
Nogle af dem skal jo behandles helt lokalt.
Derfor har vi brug for nogle flere praktiserende læger, og vi har også brug for at tænke hele sygehusstrukturen på en mere nær måde, men også med respekt for specialisering.
Det Konservative Folkeparti har måttet erkende, at der er et flertal i Folketinget, der synes, det er vigtigere at have en politiker end en læge tæt på, når man er syg.
Derfor må vi jo så leve med, at regionerne bliver bevaret.
Fred være med det.
Det skal ikke afholde os fra at lave en aftale.
Jeg håber bare, vi husker, at vi ikke bare kan sige, at nu er det her valg afholdt, og at der ikke er brug for at få lavet en aftale om sundhed i Danmark.
For det er der, for ellers bryder vores sundhedsvæsen sammen.
Pernille Skipper (EL), 2020-01-21:
Som udgangspunkt nej.
Vi mener jo, det er rigtig vigtigt – og det er Enhedslistens rolle, vi føler virkelig en stærk forpligtigelse til at være garant for det – at når vi skal igennem den store omstilling af samfundet, som vi skal, så skal det ikke handle om at slå på helt almindelige mennesker.
Det skal i øvrigt heller ikke være sådan, at man ikke kan være klimabevidst uden at bo i en jordhule og væve sit eget tøj.
Altså, man kan rent faktisk godt omlægge det her samfund – det har vi bevist med vores klimaplan – uden at øge uligheden og også bede dem, der har mest, om at betale mest.
Så vil jeg skynde mig at foregribe det.
Hvis det er Finansministeriets Giniberegninger, man lægger til grund, så er det klart, at der kan ske hvad som helst.
Men nej, den tunge ende skal vende opad.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Enhedslisten var en af de store fortalere for klimaloven, som blev vedtaget af et bredt flertal i Folketinget i efteråret med undtagelse af Liberal Alliance og Nye Borgerlige, og nu skal partierne jo så forhandle de her klimahandlingsplaner, hvor man skal finde ud af, hvordan man når frem til 70-procentsreduktionsmålet, og hvad det vil koste.
Kan Enhedslisten tilslutte sig klimahandlingsplanerne, hvis det viser sig, at planerne vil vende den tunge ende nedad og øge uligheden?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-01-21:
Tak for det.
Fordelen ved sådan en debat her er jo, at man sådan kan få forskellige partilederes udlægning af det samme spørgsmål, og det vil jeg jo nu prøve at benytte mig af her.
Er det også fru Pernille Skippers oplevelse, at der er blevet indført minimumsnormeringer i børneinstitutionerne i Danmark?
Pernille Skipper (EL), 2020-01-21:
Nej, det er ikke Enhedslistens opfattelse, at vi nu er i mål med det meget store behov og meget vigtige krav om at få indført minimumsnormeringer i daginstitutionerne.
Det tror jeg også at man allerede kan mærke i de kommunale budgetter.
De penge er tiltrængt, og der kommer til at blive ansat mange, mange flere pædagoger og medhjælpere og pædagogiske assistenter.
Men jeg mener ikke, at det er tilstrækkeligt til at sikre, at vi har en minimumsnormering med maks. Tre vuggestuebørn, seks børnehavebørn pr. voksen i alle enkeltstående institutioner.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-01-21:
Jeg er jo enig med fru Pernille Skipper i, at der ikke er indført de her minimumsnormeringer.
Jeg er også enig i, at der jo allerede nu her, allerede næste år er afsat en del penge, som jo faktisk svarer til, at man i hver tredje institution i Danmark vil kunne ansætte en ekstra pædagog, mod at det så for forældrene bliver dyrere at have børnene gående der, uanset om de så er i hver tredje institution eller ej.
Tror fru Pernille Skipper ligesom mig, at der måske er en forælder eller to derude, som bliver lidt skuffet over, at der reelt ikke bliver leveret på det, som nogle kalder for et ultimativt krav, samtidig med at man så skal betale mere?
Pernille Skipper (EL), 2020-01-21:
Jamen det tror jeg bestemt der er, men bare for at sige det helt direkte: Selv om Enhedslisten og SF bestemt ikke har den samme opfattelse af, hvor langt vi er kommet, og hvad vi kalder tingene, har vi faktisk en fælles målsætning om, at vi skal nå videre, at vi skal have lavet en lov om minimumsnormeringer, og at den skal være så god som overhovedet muligt.
Og ja, det er ikke perfekt.
Jeg tror også, at der er nogen, der havde håbet, at det gik både hurtigere og stærkere, og er skuffet over forældrebetaling og meget andet.
Så der er bestemt uenigheder, men også et ønske om fælles mål.
Det står meget klart for os i Enhedslisten, at vi har en samarbejdspartner i SF, som er ukuelig.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-01-21:
Tak for det.
Vi står over for nogle forhandlinger om klimaplaner, som skal udmønte ambitionen om at reducere Danmarks klimaaftryk.
Det kan jo gøres på forskellig vis, og man kan udvikle, eller man kan afvikle.
Jeg noterede mig, at Enhedslisten tidligere har gjort sig til talsmand for at halvere den danske svineproduktion eksempelvis, altså at man inden for landbruget simpelt hen skal halvere svineproduktionen.
Jeg vil gerne spørge fru Pernille Skipper, om det stadig væk er noget, som Enhedslisten synes er en måde, vi skal nå videre på.
Jeg tror, der er et rimelig stort eksporteventyr lige nu i forhold til svineproduktion til en kinesisk befolkning, der efterspørger kød til deres middagsborde osv., så jeg tror da, at dansk landbrug har en stor interesse i at vide, om det stadig væk er Enhedslistens mål at halvere den danske svineproduktion.
Pernille Skipper (EL), 2020-01-21:
Jeg tror, at Dansk Folkepartis partileder henviser til et gammelt debatindlæg.
Det, der er Enhedslistens ønske at gøre for dansk landbrug – for det er en af de helt store udledere af klimagasser og skal omlægges, hvis vi skal have nogen som helst chance for at nå den målsætning, som nu heldigvis også Dansk Folkeparti har tilsluttet sig, altså om 70-procentsreduktion i 2030 – er at pålægge det en CO 2 -afgift, som vi krone for krone fører tilbage til dansk landbrug til støtte til dem, der gerne vil omlægge sig, sådan at vi hjælper alle dem i landbruget, som rent faktisk gerne vil producere, omlægge fra svineproduktion til planteproduktion og andet, så det bliver mere bæredygtigt.
Så for os handler det om at hjælpe landmændene.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-01-21:
Jeg henviser til Enhedslistens daværende ordfører, som på Altinget fortæller, at det her vil være en god begyndelse.
Det er jo mere det, at når man sidder som producerende landmand og har investeret i sine forhold, bygninger osv., men så læser, at Enhedslisten synes, det er en god begyndelse, hvis man halverer den danske svineproduktion.
Så kan det godt løbe en koldt ned ad ryggen.
Derfor tror jeg bare, det er lidt vigtigt, når vi nu skal til de her forhandlinger, at man får afstemt forventninger lidt, for vi kommer ikke fra Dansk Folkepartis side med en tanke om, at vi skal begynde at afvikle dansk landbrug.
Hvis man forestiller sig, at kineserne og andre holder op med at spise grisesteg, fordi vi holder op med at producere det i Danmark, vil jeg sige, at sådan forholder det sig ikke, for så vil det bare blive produceret i Polen, Ukraine og andre lande, og det er jo ikke noget, der nødvendigvis gavner verdens klima.
Så der er noget her, der handler om, at vi skal sikre produktion, vækst og beskæftigelse, også i et stolt erhverv som landbruget herhjemme.
Pernille Skipper (EL), 2020-01-21:
Det er jeg fuldstændig enig i, og hvis man sætter det op på den måde, som hr. Kristian Thulesen Dahl gør lige nu, så lyder det lidt, som om vi så går ud og slagter hver anden gris.
Det er ikke det, der er Enhedslistens klimaplan.
Der taler vi ikke om at lukke hele dansk landbrug, selv om jeg ved, at Dansk Folkeparti gerne vil have det til at fremstå sådan, men tværtimod finansierer vi, at danske landmænd, som gerne vil omstille, men som ikke har pengene til at foretage de investeringer, kan få det via en ordning, hvor dem, der så insisterer på at blive ved med at svine, kommer til at betale.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-01-21:
Jeg vil gribe fat i noget af det, som fru Pernille Skipper var inde på, nemlig dagpengemodtagernes vilkår, men fra en lidt anden vinkel.
I Alternativet har vi været meget optaget af, hvordan vi kan lave dagpenge uden modkrav.
Altså hvordan vi kan gå op imod hele kontrolsystemet, jobcentrene og de ting, som vi hører derfra.
Pernille Skipper (EL), 2020-01-21:
Jeg mener grundlæggende, og sådan er reglerne jo også indrettet, at vi alle sammen har pligt til at bidrage i det omfang, vi kan, men at vi til gengæld også alle sammen har ret til at blive grebet i det omfang, vi har behov for det.
Og derfor synes jeg, det er fint, at man står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Men er der noget, vi kan gøre?
Altså, de regler, der er kommet herfra, og som er lagt ned over både a-kasser og jobcentre og den kommunale forvaltning, handler jo i højere grad om at kontrollere og hetze mennesker, der er arbejdsløse, nærmere end det handler om at hjælpe.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-01-21:
Min helt klare oplevelse er, at det er det, der er Enhedslistens tilgang.
Og grunden til, at jeg spørger, er selvfølgelig, at jeg synes, at vi der har en fælles ambition, vi kan gå efter, og jo flere partier, jo bedre.
Nu sidder jeg her ved siden af Nye Borgerlige, og hvis jeg har forstået Nye Borgerlige ret, vil de også gerne nedlægge jobcentrene.
Men jeg håber bare på, vi har en fælles dagsorden her.
Pernille Skipper (EL), 2020-01-21:
Det oplever jeg bestemt at vi har.
Jeg synes jo, at man skal lukke jobcentrene, som vi kender dem.
Det betyder ikke, at vi ikke skal bruge indsatser i det offentlige på at hjælpe mennesker, der er uden for arbejdsmarkedet.
Altså, det skal vi da.
Vi skal da hjælpe mennesker, som mangler et arbejde, til at søge det.
Det, der er problemet, er, at jobcentrene ofte i højere grad bliver brug til at kontrollere og hetze borgerne.
Og det tror jeg ikke engang de ansatte, der er på jobcentrene, har specielt meget lyst til.
Jeg oplever dem forsøge at komme uden om reglerne og støtte og hjælpe, og jeg oplever, at alle mennesker sådan set gerne vil arbejde, også dem, der faktisk ikke kan.
Og vi mangler et system, der har det udgangspunkt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-01-21:
Jamen det ved jeg ikke, men jeg går ud fra, at vi skal til at diskutere det her lidt mere i dybden på et tidspunkt, for jeg har det jo sådan, at det at bortadoptere og tvangsfjerne ikke er et mål i sig selv.
Alt for ofte bliver der sat foranstaltninger i gang for sent, og det er nok dér, jeg reagerer, for jeg synes jo, at vi skal gøre meget for, at børn kan være hos deres far og mor – det skal vi gøre meget for – men vi ser også nogle mennesker, som måske har fået tvangsfjernet to børn og har vist, at de ingen forældreevner har, og så behøver man jo ikke at vente 1-2 år efter det tredje barn er født med at tænke, om man skulle gøre noget her.
Altså, det er nok det, jeg efterlyser mest.
Man kan gøre noget hurtigt, og det er nok mere det, jeg synes er vigtigt.