runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Altså, Det Konservative Folkeparti mener, at beredskabet skal have flere penge.
Det er der slet ingen tvivl om.
Karin Gaardsted (S), 2017-09-07:
Tak for det, og tak for en rigtig god ordførertale.
Jeg vil lige prøve at høre ordføreren lidt til, hvordan det er i forhold til de hjemløse grønlændere, som er her i landet.
Altså, grønlændere er jo overrepræsenteret i de sociale statistikker, også selv om der er mange velfungerende her.
Men en ny undersøgelse viser, at der er en alarmerende høj andel af grønlændere blandt hjemløse her.
Hvad kan vi gøre for at ændre på den situation?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-09-07:
Hjemløshed er jo sådan en kompleks problemstilling, så det er svært at komme med én klar løsning, men hensyn til hvad der skal gøres.
Men vi føler sådan set fra Inuit Ataqatigiits side et moralsk medansvar for at være med til at drøfte nogle løsninger, så jeg har også bedt om et møde med børne- og socialministeren for at finde ud af, hvad vi kan gøre specifikt i forhold til de grønlændere, som er socialt udsatte, og særlig dem, der er hjemløse.
Kigger vi på udviklingen i forhold til de socialt udsatte i Grønland, ser vi desværre, at der er flere og flere unge hjemløse, som potentielt også kunne være en gruppe, som kunne komme til Danmark.
Og derfor synes jeg, at man skal være opmærksom på – i Grønland, men i høj grad også, når de så flytter til Danmark – hvad det er, vi kan gøre for at få fat i dem hurtigt.
Noget af det handler om en bolig.
Noget andet handler om nogle sociale tiltag.
Men jeg tror særlig, at det her med den helt tidlige indsats og det at tage hurtigt fat i folk, når de kommer hertil, er helt afgørende.
Karin Gaardsted (S), 2017-09-07:
Det skulle netop være mit andet spørgsmål omkring de unge.
Jeg kunne forestille mig, at noget af det samme kunne gøre sig gældende i Grønland.
Nu siger ordføreren, at vi skal sørge for at tage godt imod dem, når de kommer, og tage hurtigt imod dem – man kunne vel også forestille sig, at de samme ting kunne der gøres for de unge hjemme i Grønland, så de var fri for at tage ud af deres eget land.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-09-07:
Det gør vi sådan set også, og jeg er også fortaler for, at vi gør endnu mere.
Jeg har mødt noget modstand i forhold til et stærkere samarbejde mellem Grønland og Danmark om at løse nogle af de sociale udfordringer, som jo på mange måder er en fælles udfordring, som vi står over for.
Jeg ser heldigvis nogle positive tendenser i Grønland i forhold til at ville gøre noget mere på socialområdet og opprioritere socialområdet, og det er helt afgørende i forhold til det.
Til sidst vil jeg også gerne sige: Heldigvis er langt størstedelen af grønlænderne i Danmark velfungerende, det gælder omkring 80 pct.
Jeg så gerne, at vi gjorde noget mere i forhold til beskæftigelse og andre tiltag, sådan at gruppen af velfungerende grønlændere bliver større.
Christian Juhl (EL), 2017-09-07:
Tak for det.
Er der noget, jeg glæder mig til, når vi skal have de store debatter, er det at høre fru Aaja Chemnitz Larsens beretning fra Grønland.
Den plejer altid at være velforberedt og meget omhyggelig og grundig.
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at stille et spørgsmål om noget, som ordføreren ikke berørte, men som vi talte om sidste år på samme tid, nemlig søkort til Grønland, som Danmark jo har lovet at få lavet af Geodatastyrelsen.
Regeringen vil nu udflytte Geodatastyrelsen til Aalborg og har derfor mistet stort set alle specialisterne, og der er ingen kort blevet tegnet det sidste år.
Hvad siger grønlænderne til det?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-09-07:
Fra Grønlands side er det en sag, som har stor politisk bevågenhed, og det har den sådan set på tværs af de forskellige partier.
Der er et stort ønske om, at søkortene kommer på plads.
Men det er jo enormt ærgerligt, at man ikke fastholder den ret ambitiøse aftale, der var mellem Grønland og Danmark, om at sikre, at alle søkort er på plads inden 2018.
Personligt ærgrer det mig også, at naalakkersuisut ikke holdt fast i et krav om, at det selvfølgelig skal ske hurtigst muligt.
Derfor har vi jo en manglende tidshorisont for, hvornår søkortene skal være færdige.
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Jeg vil gerne sige, at vi ikke ønsker at skære i overførselsindkomsterne – på ingen måde.
Vi siger også, at når vi kigger på skattesystemet, vil vi gerne være med til det, hvis der er plads til det.
Vi har selvfølgelig en ting, og det vil jeg gerne sige vi vil have først, nemlig velfærdssamfundet, som vi er meget stolte af, og der har vi nogle udfordringer, og dem kan vi også løse.
Vi skal huske, at der faktisk er et råderum.
Den ting skal vi have løst først.
Derefter vil vi gerne være med til at se på, at hårdtarbejdende danskere – også SOSU-assistenten og sygeplejersken, der render stærkt ude på sygehuset – får lidt mere ud af at gå på arbejde.
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Lad mig så spørge konkret, for jeg er glad for den melding.
Muligheden er at give netop den hårdtarbejdende dansker på arbejdsmarkedet lidt flere af vedkommendes egne penge igennem en skattelettelse, hvor det er et alternativ at fjerne integrationsydelsen og kontanthjælpsloftet, ikke noget med at skære, men så øger man de udgifter, der er i forhold til overførselsindkomstområdet.
Så hvis hr. René Christensen skal vælge imellem at give midler og lade folk beholde lidt flere af deres egne penge, altså dem, der er på arbejdsmarkedet, eller bruge de samme midler på at øge overførselsindkomsterne ved at fjerne kontanthjælpsloftet, integrationsydelsen, hvad vil Dansk Folkeparti så vælge?
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Vi har jo været bannerførere for at få integrationsydelsen, så den kunne vi selvfølgelig ikke finde på at foreslå fjernet igen.
Men altså igen, vi er da det parti, som har opfundet ældrechecken, og det er da bestemt også noget, vi har med til de forhandlinger her.
Hvis der bliver et yderligere råderum i forhold til den finansiering, vi har med, kan jeg love for, at også folk på overførselsindkomst, herunder pensionister, der eksempelvis modtager ældrecheck, er nogle, der står på vores seddel, og vi vil gerne være med til at hæve ældrechecken.
Så det er ikke sådan, at enten er man i beskæftigelse, eller også er man uden for beskæftigelse.
Vi vil også gerne være med til måske på en anden måde at hjælpe folk, der er på kontanthjælp, måske ikke med at hæve kontanthjælpen, men sørge for, at der er nogle gode tilbud til, at man kan komme tættere på arbejdsmarkedet via opkvalificering og andet.
Så er det et både-og i forhold til det at være uden for arbejdsmarkedet og være på arbejdsmarkedet.
Finn Sørensen (EL), 2017-09-07:
Vi har hørt ordføreren sige, at man vil indføre optjeningsprincipper på SU.
Jeg tror ikke, man behøver være verdensmester i regning for at vide, at det ikke er mange penge, der ligger i det.
For hovedparten af de udlændinge, der får det, er jo EUog EØS-borgere, som har anciennitet med fra de lande, de kommer fra.
Så det er ikke mange penge.
Så er der langt op til regeringens målsætning om at spare lidt over 5 mia. kr. på overførselsindkomster.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren blankt vil afvise regeringens målsætning om at spare lidt over 5 mia. kr. på overførselsindkomster, og om ordføreren vil give en garanti for, at Dansk Folkeparti ikke medvirker til at forringe ydelserne for pensionister, arbejdsløse, syge, mennesker med handicap og studerende.
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Jamen det er jo netop det, der er hele argumentationen for, at vi siger optjeningsprincipper.
Det er, fordi vi ikke ønsker at gå ind og skære i den enkelte ydelse.
Og det er jo derfor, vi siger, at vi kan se, at nogle af vores ydelser er under pres.
Det er bl.a., fordi der kommer mange til Danmark.
Så er jeg faktisk ikke enig med ordføreren i, at vi ikke kan lave et optjeningsprincip, som ikke også gælder for borgere, som kommer fra EU.
Selvfølgelig kan vi det.
Udfordringen er jo desværre, at det, når man gør det, også rammer danske statsborgere, som eksempelvis rejser ud af Danmark i mere end 12 måneder.
Nogle gange er det jo også sådan, at man må betale en pris.
Men vi ønsker ikke at skære i SU'en.
Vi er stolte af, at vi har et SU-system, som gør, at alle har mulighed for at tage en uddannelse i Danmark, ligegyldigt hvilken familiær baggrund man har.
Hvis man har evnerne, har man også muligheden for at udnytte det.
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Tak, og tak til hr. René Christensen for en som altid god og sober tale, også indholdsmæssigt.
Jeg er personligt glad for den bemærkning om regionerne, og at man kerer sig meget om dem, men det skal vi nok vende tilbage til på et senere tidspunkt. Som hr. René Christensen rigtigt siger, handler finansloven jo om prioritering.
Det handler om at prioritere – hvordan man ser fremtiden, hvordan man ser mulighederne.
Helt konkret, hvordan ville hr. René Christensen prioritere, hvis han skulle vælge mellem at give en gevinst til dem, som er i arbejde, eller give en øget overførselsindkomst?
Finn Sørensen (EL), 2017-09-07:
Jeg hørte altså ikke ordføreren svare på nogle rimelig klare spørgsmål.
Vil ordføreren blankt afvise regeringens forslag om, at der skal spares lidt over 5 mia. kr. på overførselsindkomster, som rammer alle de grupper, jeg nævnte?
Vil ordføreren give en garanti for, at man ikke medvirker til at forringe ydelserne for de grupper, jeg nævnte?
Det er da et meget klart spørgsmål, som man kan svare ja eller nej til.
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Hvis man nu laver et provenu ved at lave et optjeningsprincip, hvor kommer de penge så fra?
Kommer de fra overførselsindkomsterne?
Ja, det gør de.
Jeg vil da ikke garantere, at vi, når vi selv kommer med et forslag, så ikke vil bruge pengene, som kommer ud af det forslag.
Men jeg kan da garantere, at vi ikke kommer til at skære i ydelserne til folkepensionister.
Vi kommer ikke til at skære i den enkelte ydelse i forhold til SU.
Men jeg kan også garantere, at vi vil arbejde for, at det bliver en begrænset gruppe, som har adgang til de ydelser.
Det er det, der ligger i optjeningsprincipper.
Og det er faktisk for at værne om selve ydelsen.
Vi er egentlig stolte af, at vi har et system, der gør, at alle har lige adgang til uddannelse.
Men vi har sådan set også et socialt system, som gør, at man har mulighed for at få dækket de udgifter, man kan have, hvis man har en kortere eller længere periode, hvor man har det svært i livet.
Josephine Fock (ALT), 2017-09-07:
Jeg noterede mig i forhold til registreringsafgiften, at der ønsker Dansk Folkeparti en aftale, men ikke den aftale, som regeringen har lagt frem.
Det synes jeg er rigtig positivt; det bakker jeg op om.
Jeg noterede mig så, at ordføreren sagde: Bedre og billigere biler til danskerne.
Men han nævnte i virkeligheden ikke det, som jeg i hvert fald har set i pressen at Dansk Folkeparti også har været ude med, nemlig at det også skulle have et grønnere sigte.
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Ja, jeg kan bekræfte, at det er det, vi går efter.
Vi vil gerne have mere sikre og bedre biler og mere miljørigtige biler.
Og en måde at gøre det på er, at vi kommer væk fra, at vi beskatter prisen på produktet i stedet for at beskatte produktet, som vi jo gør i dag.
Altså, i dag har man jo ikke rigtig nogen sådan, hvad skal man sige, tilgang til, hvad det er for nogle biler, der kører.
Vi tør faktisk godt tage det politiske ansvar og sige, at vi gerne vil være med til, ikke at bestemme, hvad for nogle biler danskerne skal købe, men i hvert fald lave nogle incitamenter – det har vi mulighed for – der gør det.
Og vi vil gerne have mere sikre biler, og vi vil gerne have grønnere biler.
Og jeg tror sådan set, at alle, der har gået en tur på H. C. Andersens Boulevard før, har set, at der stod en kasse – nu er den godt nok blevet flyttet, og det er måske belejligt – der målte, hvor høj forureningen var her.
Der var mange biler, og den var meget høj.
Vi vil jo sådan set gerne have, at man om 8 eller 10 år, hvis man laver målingen der, ser, at forureningen er væsentlig lavere – og man har ikke begrænset bilisternes mulighed for at køre.
Det kan man bl.a. gøre ved at omlægge afgiften.
Josephine Fock (ALT), 2017-09-07:
Det synes jeg selvfølgelig er rigtig positivt, og Alternativet vil rigtig gerne deltage også i de forhandlinger.
Nu er det jo så ikke Dansk Folkeparti, der indkalder til dem – det er jeg helt opmærksom på.
Noget af det, som Alternativet også er meget fokuseret på – og det spiller ind i den her debat – er hele debatten om elbiler.
Forestiller Dansk Folkeparti sig at behandle elbilerne ens i forhold til de øvrige biler, eller hvordan tænker ordføreren elbilerne ind i det her?
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Der skal man jo i hvert fald huske, at det er rigtigt nok, at elbiler ikke bruger benzin, men så bruger de en anden form for energi.
Og derfor kan man sige, at hvis man omregner det, i forhold til hvad det egentlig er for en faktor, man bruger, altså hvor mange kilowatt en elbil bruger, kan man faktisk godt lave nogle fordelingsnøgler, hvor det sådan set godt kan sættes ind i, hvad skal man sige, samme model.
Altså, i forhold til benzinbiler og dieselbiler kan man snakke om kilometer på literen, og i forhold til elbiler kan man sagtens tale om, hvor mange kilowatt man bruger på at køre.
Så skal man huske, at der også er nogle udfordringer i forhold til elbiler, men det ved ordføreren jo alt om – altså i forhold til hvad der sker, når elbilerne bliver gamle, og hvordan vi håndterer de gamle batterier osv. osv.
Der er selvfølgelig en udfordring, i forhold til at man har to forskellige slags drivmidler, i relation til miljøet.
Men det mener vi godt man kan håndtere.
Martin Lidegaard (RV), 2017-09-07:
Jeg vil egentlig gerne fortsætte der, hvor fru Josephine Fock slap, og tale lidt mere ind til det politiske.
For sagen er jo den, at der er et massivt flertal i Folketinget, der faktisk på det her område gerne vil gå Dansk Folkepartis vej: Hele oppositionen, De Konservative – kan man også forstå – og Dansk Folkeparti ønsker en omlægning af registreringsafgiften i en grøn retning.
I virkeligheden er det ikke kun en omlægning af registreringsafgiften, men af bilafgifterne, for en mulighed er også at gøre registreringsafgiften lavere og så sætte den grønne ejerafgift op, og det er også det, jeg forstår Dansk Folkeparti måske overvejer.
Men det må ordføreren da gerne bekræfte.
Men mit politiske spørgsmål er egentlig: Kan vi ligesom få en garanti for i dag, at Dansk Folkeparti ikke af hensyn til Liberal Alliance, som er det eneste parti, der virkelig ønsker det her, risikerer at pantsætte hele det danske bilafgiftssystem, sådan at vi får massive nedsættelser af registreringsafgiften, men uden den grønne omlægning, som et bredt flertal af Folketinget faktisk ønsker, og som Dansk Folkeparti vil?
Det synes jeg ville være rart, og det vil give lidt ro i maven, for vi undrer os over, at regeringen ligefrem har sagt, at de ikke vil have andre end Dansk Folkeparti med, og derfor er det kun Dansk Folkeparti, der ligesom kan udstede den garanti: at det her ikke bliver en snævert vedtaget, bevidstløs nedsættelse af registreringsafgiften.
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Jeg vil sige, at det også handler meget om prioritering.
Det er efterhånden blevet sådan noget med, at dem, der er direktører, er sådan nogle onde nogle.
Det mener jeg faktisk ikke, for det er også dem, der skaber nogle arbejdspladser.
Det handler om prioritering, og vi vil bare sige, at den model, som man har lagt frem fra regeringens side, ønsker vi ikke, altså den her flade 100-procentsmodel, fordi den er skæv.
Det er faktisk ikke de biler, som der bliver solgt flest af, der får mest gavn af den.
Vi vil sådan set mere have en teknisk model.
Og hvorfor det?
Det er så også, for at være helt ærlig, for at få lukket diskussionen.
Vi kan ikke år efter år sætte både købere og branchen i den her situation.
Hvis man lavede den på 100, er jeg overbevist om, at så vil der komme nogle næste år og sige: Nu er den på 100; skulle den dog ikke være på 90 nu?
Og så har vi altså det her marked.
Det fungerer ikke i Danmark.
Hans Andersen (V), 2017-09-07:
Tak for det.
Jeg skal bare forstå det.
For ellers er det jo lidt for kreativt at stå her og dele milde gaver ud og pege på en finansiering, som man i øvrigt er imod.
Så betyder det, at Socialdemokratiet støtter kontanthjælpsloftet og støtter integrationsydelsen, eller hvordan skal jeg forstå det?
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Som jeg allerede har redegjort for, er vi jo ikke med i forhold til integrationsydelsen.
Vi har nogle bekymringer i forhold til især børnene, og det kan vi jo så vende tilbage til, hvis man ønsker at åbne op for det.
I forhold til kontanthjælpsloftet er vi heller ikke med i det, og som man også har kunnet se af vores ændringsforslag til finanslovsforslagene i de forgangne år, har vi også adresseret det med at afsætte en pulje til en tilbagerulning, og sådan vil det selvfølgelig også være i udgangspunktet her.
Det er klart, at vi gerne vil ind til et forhandlingsbord, men vi har selvfølgelig også en reserve til at kunne adressere den del af det.
Så ændrer det jo altså helt grundlæggende ikke på, som jeg også har ridset op, at vi har gennemgået vores finansieringselementer, og man skal huske, at vi jo så der også har sagt, at vi gerne vil rulle den lempelse af arveafgiften tilbage, som regeringen har foreslået.
Hans Andersen (V), 2017-09-07:
Tak for det.
Det var et meget langt svar eller forsøg på svar på et konkret spørgsmål.
Jeg må så konkludere, at Socialdemokratiet ikke vil rulle kontanthjælpsloftet tilbage.
Socialdemokratiet vil gerne diskutere integrationsydelsen – der er noget med nogle gummistøvler, nogle vinterstøvler og nogle termodragter, som man ønsker at bevilge – men ellers står man ved integrationsydelsen.
Er det den måde, jeg skal forstå det svar på?
Der er lige nogle få elementer, men ellers står man ved integrationsydelsen?
For ellers hænger det jo ikke sammen; ellers hænger finansieringen overhovedet ikke sammen i det udspil, som Socialdemokratiet er kommet med.
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Jo, det gør det, og det var også derfor, det var vigtigt for mig lige at understrege den del med arveafgiften, som hr. Hans Andersen dér belejligt undgik at nævne i forhold til det.
Men det er jo i virkeligheden ret enkelt.
Hvis vi skal ind til et forhandlingsbord nu, kan vi jo godt læse mandaterne i Folketinget og se, at der er 90 mandater for regeringens politik, og at tro, at man kan få ændret på den del af det, er nok ikke realistisk.
Men hvad vi kommer til at gøre efter et folketingsvalg, kommer vi også til at fremlægge dér.
Det er klart, og den tid skal nok komme, og hvis hr. Hans Andersen ønsker at fremskynde den, så gerne for mig.
Så kan vi tage et hurtigt folketingsvalg, men mon ikke det tager lidt tid endnu, før vi når derhen?
Morten Østergaard (RV), 2017-09-07:
Jeg vil bare følge op på det spørgsmål, hr. Martin Lidegaard stillede, hvor jeg synes, svaret var lidt svært at forstå.
Altså, hvis jeg har forstået hr. Benny Engelbrecht i dag og det, som Socialdemokratiet har beskrevet, korrekt, så er det jo, at man mener, der er et råderum, og at det råderum skal bruges i den offentlige sektor.
Og det, der så bliver spurgt om, er, om man er imod de planlagte besparelser på uddannelsesområdet, som er en del af regeringens finanslovsforslag, altså 2 pct.s besparelser på alle ungdomsuddannelser, alle de videregående uddannelser.
Dertil er svaret så, at Socialdemokratiet har valgt at prioritere, så man kun er imod besparelserne på erhvervsuddannelserne.
Og så siger jeg bare, at jeg ikke forstår det: Hvis man mener, der er råderum til mere, hvorfor har man så i forhandlingerne med sig selv valgt at prioritere sådan, at man går ind for besparelser på størstedelen af uddannelsessektoren og kun undtager et område?
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Først og fremmest fordi vi er i stand til at læse den politiske virkelighed, hr. Morten Østergaard.
Altså, jeg kan jo godt høre, hvad det er, der allerede er flertal for i Folketinget, og hvordan man kan påvirke det.
Når eksempelvis Dansk Folkeparti har indikeret, at de faglige uddannelser er noget, de også går op i, så håber vi selvfølgelig at kunne, om jeg så må sige, sparke en åben dør ind.
For vi er imod besparelserne, især dem på de faglærte uddannelser.
Og selv om vi var kommet med den prioritering at tage det hele med – det kunne hr. Morten Østergaard sikkert godt finde på i sit udspil – så tror jeg altså ikke, det var muligt at få det igennem.
Morten Østergaard (RV), 2017-09-07:
Jamen det plejer vel at være sådan, at det finanslovsudspil, man lægger frem, er det, man ville gennemføre, hvis man fik magt, som man har agt.
Og derfor kan det jo ikke læses anderledes, end at hvis Socialdemokratiet selv kunne bestemme, hvordan finansloven skulle se ud, så skulle der skæres ned i alle dele af uddannelsessystemet.
Ethvert hf-center, ethvert gymnasium, ethvert erhvervsakademi, enhver professionshøjskole og ethvert universitet skulle der skæres ned på, på trods af at man siger, at der er et råderum til øget velfærd.
Derfor må jeg jo bare sidde tilbage med det indtryk, at Socialdemokratiet er imod besparelser på erhvervsuddannelserne hele året og på uddannelsesbesparelser det meste af året, bare ikke når der skal forhandles finanslov.
Og det er jo lidt afgørende, hvornår på året det er, man er imod det, for det er i finanslovsforhandlingerne, det afklares.
Derfor synes jeg, det er beklageligt, at på trods af at der henvises til et råderum, mener man, det er nødvendigt at spare på størstedelen af uddannelsessystemet.
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Jeg ved, det kan være svært, også for Radikale, at læse det, Socialdemokratiet lægger frem.
Det, vi har lagt frem, er vores prioriteringer i forbindelse med finanslovsforhandlingerne: Hvad er det, vi realistisk gerne vil påvirke?
Derudover er det også klart, at vi har indikeret, hvad der skal ske frem til 2025 i det tilfælde, at vi efter næste valg overtager regeringsmagten, og det er jo helt grundlæggende to forskellige situationer.
Derfor siger vi også: Hvis vi bliver inviteret ind til forhandlingsbordet denne gang – det er vi jo ikke blevet de sidste par år – så er vores hovedprioritering at fjerne den besparelse, der er lagt på de faglige uddannelser.
Det tror jeg er så klart og tydeligt, at man også i den radikale folketingsgruppe forstår, at det er en prioritering.
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Tak, formand.
Tak til hr. René Christensen for ordførertalen.
Det er noteret.
Jeg skal bare for en god ordens skyld være sikker på, at hr. René Christensen og Dansk Folkeparti også har forstået de tilkendegivelser, der er kommet fra andre dele af Folketinget, den klare tilkendegivelse, der er om afskaffelsen, og om det er sådan, at det her bliver et prioriteret spørgsmål i finanslovsforhandlingerne.
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Det kan jeg garantere
bliver et spørgsmål, der bliver stillet, og det er også højt prioriteret.
Det er faktisk en af de højeste prioriteter, vi har.
Men det, der også er interessant – nu må man jo ikke sådan stille spørgsmål tilbage herfra – er jo også den her konkurrence med, om det skal være 2018 eller 2019.
Når nu regionerne åbner op for, at de faktisk godt kan leve med, at de får deres budgetter senere udmøntet, synes jeg faktisk, at det virkelig er en åben dør, de viser.
Så håber jeg også, at der vil være et flertal i Folketinget og faktisk også sammen med regeringen til, at når vi nu er enige om, at vi skal af med det her 2-procentskrav, så skal vi gøre det på den rigtige måde, så vi ikke får sådan et vakuum, hvor hele den her kæmpe organisation skal gå og være afventende over for, hvad det så er for et system, der kommer i stedet for, og så udmønte budgettet lidt senere, hvis det kan lade sig gøre.
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Der er også kommet en række meldinger fra hr. Kristian Thulesen Dahl, Dansk Folkepartis formand.
Den seneste melding var i går, mener jeg, i et ugebrev, hvor hr. Kristian Thulesen Dahl slår fast, at det, som ligger fra regeringens side i forhold til registreringsafgiften, er at sammenligne med topskattelettelser.
Jeg skal bare forstå, når det bliver sagt på den måde, om det så er sådan, når Dansk Folkeparti i øvrigt siger nej til topskattelettelser, at man så også dermed har sagt klart nej til det udspil, der ligger fra regeringens side på registreringsafgiftsområdet.