runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Valentin (SF), 2020-12-17:
Vi stiller os aldrig på nogen voldtægtsforbryderes side.
Det synes jeg er en meget voldsom anklage.
Derudover er det således med menneskerettighederne, at hvis vi løbende vælger dem fra, så er de ikke det papir værd, de er skrevet på, og det kommer også til at gå ud over danskerne, som nyder godt af menneskerettighederne.
Derfor kan man ikke tilvælge efter forgodtbefindende, hvornår man vil benytte sig af dem.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-17:
I Nye Borgerlige er vi valgt af danskerne til at passe på Danmark og passe på dem.
Vi er ikke valgt til at beskytte somaliske voldtægtsforbrydere.
Tværtimod, de skal ud konsekvent og efter første dom.
Hvis der er noget, der står i vejen for, at eksempelvis en somalisk voldtægtsforbryder kan udvises, hvorfor vil Socialistisk Folkeparti så stille sig i vejen og stille sig på voldtægtsforbryderens side i stedet for at stille sig på danskernes side?
Carl Valentin (SF), 2020-12-17:
Jamen menneskerettighederne er jo netop også danskernes menneskerettigheder.
Der er ikke noget, der specifikt hedder danskernes menneskerettigheder.
Der er noget, der hedder menneskerettighederne, og dem skal vi overholde, og man kan ikke have den tilgang, at man kan vælge dem til og fra efter forgodtbefindende.
Menneskerettighederne er noget universelt og noget vigtigt for vores samfund og for alle mennesker på den her klode, og derfor skal vi overholde de grundlæggende rettigheder, som vi har skrevet under på.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-17:
Tusind tak.
Carl Valentin (SF), 2020-12-17:
I forhold til det første bliver jeg nødt til at henvise til vores integrationsordfører, for jeg er ikke helt inde i, hvad der er vores position i det.
Det er fru Halime Oguz, der arbejder med social kontrol, men vi mener da sådan set også, at man skal kunne udvises for voldtægt.
Men der er jo også nogle situationer, hvor man kommer i konflikt med menneskerettighederne, og dem mener vi man skal overholde.
Mads Fuglede (V), 2020-12-17:
Jeg er overbevist om, at konventionerne er meget vigtige, men jeg er også overbevist om, at konventionerne har skabt en form for konventionsforskrækkelse herhjemme, som gør, at man er bange for at genforstå, hvad konventionerne egentlig rummer.
Jeg er ret sikker på, at de her konventioner aldrig har været skrevet med det formål, medmindre man sendte folk hjem til sikker død, at man skulle holde hånden over voldsomt kriminelle.
Derfor mener jeg, at der er meget, der taler for, at man kan gå ad et konventionsspor, men også får en genforståelse af, hvad konventionerne dækker over.
Jeg tror, det er den mest farbare vej.
Pernille Vermund (NB), 2020-12-17:
Men det betyder jo så, at Venstres formand begår præcis samme brøde, som vi tidligere har kritiseret Socialdemokratiets formand og nu statsminister for, nemlig at man siger en ting meget kategorisk, men at man så, når man bliver stillet til ansvar for det, siger, at jo, jo, hvis vi kunne, ville vi.
Det er jo at snyde på vægtskålen.
Med lad mig følge op på det, som ordføreren siger.
For ordføreren siger, at ordføreren gerne inden for konventionerne vil udfordre det her.
Hvad tænker ordføreren om, at der er en række europæiske lande, som også har tiltrådt konventionerne, men som alligevel udviser flere og på et mildere grundlag end det, vi udviser for i Danmark?
Vi taler om voldtægtsofre.
Vi taler om en statsminister, der på den dag, hvor den samlede presse står over for hende, står og siger, at hun også gerne vil udvise flere, og at hun ikke har forståelse for, at kriminelle, der begår voldtægt, får lov til at blive i landet.
Nu siger ministeren så: Vi tager nogle små skridt, vi er godt nok ikke begyndt på dem endnu, men vi er villige til at tage nogle små skridt.
Kan ministeren ikke høre, at der er virkelig langt fra det, man lover, når den samlede presse er på, til det, der rent faktisk bliver gjort, når pressen er gået hjem og har fået deres overskrifter?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Nu siger spørgeren, at der ikke er sket noget, men en lille præcisering kunne være, at der i hvert fald ikke er fremlagt noget.
Der er fremlagt lidt, som i øvrigt bliver fremsat i morgen, som handler om at skærpe bl.a. udvisningsreglerne og straffen for folk i forbindelse med social kontrol.
Men det er rigtigt, at i forbindelse med den debat tilkendegav statsministeren regeringens holdning, nemlig at vi ønsker muligheden for, at flere kan udvises.
Derfor vil vi også lave det juridiske benarbejde for at få belyst, om der er muligheder i den eksisterende lovgivning, som ikke udnyttes fuldt ud.
Jeg kan måske henlede opmærksomheden på et svar, jeg enten lige har oversendt eller meget snart vil oversende til fru Inger Støjberg fra Venstre, som bl.a. har et forslag til eller en tanke om at justere et enkelt element i udlændingeloven, som måske vil kunne styrke udsendelsesarbejdet en lille smule.
På den måde kan der være lignende steder, hvor vi kan tage et ekstra lille skridt, og hvis der er den mulighed, er vi meget interesserede i at diskutere det.
Men det er rigtigt, at det juridiske benarbejde ikke er færdigt endnu.
Pernille Vermund (NB), 2020-12-17:
Tak for det.
I sommer mødtes jeg med Cecilie, som er en dansk kvinde, som er blevet tævet, overfaldet og voldtaget af en somalisk voldtægtsforbryder.
Den somaliske voldtægtsforbryder blev fanget, og han blev dømt.
Han blev dog ikke udvist, til trods for at det var den fjerde dom, han fik.
Ved åbningsdebatten fortalte jeg om Cecilies historie her i Folketingssalen, og reaktionen fra statsministeren, som den dag tog det positivt ned, var, og jeg citerer: Jeg har ingen forståelse for, at man veksler en dansk gæstfrihed med voldtægt, med bandekriminalitet eller med narkosalg.
Siden har vi stillet udlændinge- og integrationsministeren et skriftligt spørgsmål, som vi har fået et skriftligt svar på, om, hvad der er sket, og hvad regeringen har gjort for at følge op på det her.
For en ting er, hvad statsministeren siger i en åbningsdebat med fuld tv-dækning, noget andet er, hvad man så rent faktisk gør, når man sidder tilbage på kontorerne.
Og svaret er jo, at der ikke er sket noget.
Jeg kan også høre på ministeren, at det er det, man lægger op til nu.
Var det bare tom snak, der kom fra statsministeren?
Morten Dahlin (V), 2020-12-17:
Og den ene gang, at medarbejderen i Liberal Alliances sekretariat dømte en Brøndbykamp, vandt vi faktisk, så medarbejderen har en track record på 100 pct., og derfor er jeg meget tilfreds med hr. Henrik Dahls medarbejder.
Så vil jeg i øvrigt sige, at jeg opfatter ham som en utrolig saglig dommer, og det skal ikke forstås på den måde, at jeg prøver at udøve et politisk pres for bestemte domme i Brøndbys kampe – selv om jeg havde måske i virkeligheden godt kunne finde på det.
Henrik Dahl (LA), 2020-12-17:
Det er sådan en serviceoplysning, som er, at vi har en medarbejder i vores sekretariat, som er superligadommer.
Så man kan komme ned til os i vores sekretariat, og så kan man anbringe sine klager der.
Tak for ordet.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Vi er indstillet på at tage de skridt, det viser sig juridisk muligt at tage.
Et konkret skridt bliver taget i morgen med fremsættelsen af et lovforslag, der, tror jeg nok, skal førstebehandles i næste uge.
Men det bliver noget med virkelig at afsøge alle hjørner af reglerne for at finde ud af, hvad vi kan gøre for at sørge for, at folk, der f.eks. begår voldtægt, udvises, hvis ikke de er danske statsborgere.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-17:
Tak, formand.
Med dette beslutningsforslag foreslår Nye Borgerlige, at kriminelle udlændinge konsekvent skal udvises efter første dom.
I Socialdemokratiet vil vi gerne takke Nye Borgerlige for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Vi deler nemlig intentionen om, at kriminelle udlændinge som udgangspunkt bør udvises konsekvent.
Fem, der overfaldt en, der var sagesløs og tilfældigt udvalgt.
Det er forkasteligt, og det er en kujonagtig adfærd, der ikke hører hjemme i Danmark.
Det er desværre også blot et eksempel ud af mange.
I Socialdemokratiet mener vi, at udlændinge, der opfører sig på den måde, skal udvises, hvis det overhovedet er muligt.
Indvandringen fra Stormellemøsten eller MENAPT-landene, som ministeren er begyndt at kalde dem – og det synes jeg i øvrigt han fortjener ros for, altså at han har lavet en mere præcis optegnelse over den lidt mere fluffy kategori ikkevestlige indvandrere, hvilket vi ofte har sagt – udgør i vidt omfang et grænseoverskridende problem, når det er dem, der ikke kommer i arbejde, og dem, der er kriminelle, og dem, som har det svært ved kulturelt at tilpasse sig, vi taler om.
Derfor kræver det også et grænseoverskridende samarbejde, og derfor er det her med internationalt samarbejde og konventioner og forpligtelser og gensidighed og relationer ikke uden betydning.
Derfor er vi også nødt til at være en del af de internationale samarbejder, hvor vi har grundlag for i fællesskabet med andre at løse nogle af de problemer, vi står over for.
Lykkes vi med det, kan vi bremse tilstrømningen af migranter fra det, ministeren kalder MENAPT-lande, eller som andre kender som Stormellemøsten, Nordafrika og Mellemøsten, Afghanistan, Irak osv.
Det er lidt forskelligt, hvad man vælger at sige.
Kært barn har mange navne.
Men ikke desto mindre er det sådan, at skal vi bremse den tilstrømning af også irregulære migranter, så er vi nødt til at gøre noget strukturelt nyt.
Det var det, vi talte om i lang tid tidligere under forespørgselsdebatten.
På baggrund af de overvejelser kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Mads Fuglede (V), 2020-12-17:
Det ville vi gerne sikre, hvis vi kunne sikre det.
Vi er overbeviste om, at vi står os bedst ved at være en del af de her konventioner.
Men konventioner er levende tekster, der fortolkes af den tid, de bruges i.
Jeg var til et meget spændende møde for nylig, hvor det her med, at nogle gange skal man være mere villig til at udfordre grænserne for konventionerne, blev belyst, sådan at de kan få en ny betydning i den tid, de nu forstås ind i.
Og som jeg prøvede at gøre opmærksom på mange gange i mit indlæg, er vi meget ulykkelige over, at der er mennesker, som vi mener skal udvises, som så ikke bliver udvist.
Og det spor vil vi meget gerne ned ad, hvor vi for at komme det her til livs genforstår rammen for konventionerne uden at gå ud af dem.
For vi er fuldstændig enige med Nye Borgerlige i, at det er et meget stort problem, at man kan begå meget voldsom kriminalitet i Danmark og så alligevel ikke få en udvisningsdom.
Pernille Vermund (NB), 2020-12-17:
Ærgerligt igen, at konventionerne står i vejen for det, som den tidligere ordfører har kaldt sund fornuft, nemlig at grov kriminalitet naturligvis skal medføre udvisning, også uden advarsler.
Det er i øvrigt det, som ordførerens egen formand sagde i sommer, og som i virkeligheden gav mig en lille smule håb for den borgerlige genrejsning af Danmark.
For det, som ordførerens formand sagde i et interview i sommer, var: Jeg mener, at i udgangspunktet, når du har begået noget, der rimer på vold, våben, narko og voldtægt, så skal du smides ud af Danmark, første gang du begår det.
Kort tid efter under åbningsdebatten sagde statsministeren, som jeg nævnte før, at statsministeren også gerne ville udvise flere.
Vi har jo nu set i et svar fra Udlændinge- og Integrationsministeriet, at der ikke er sket noget på den konto fra regeringens side.
Vil Venstre, når Venstre får magten, sikre, at det, som hr. Jakob Ellemann-Jensen sagde i sommer, nemlig at vold, våben, narko og voldtægtskriminalitet begået af udlændinge medfører en udvisning uden advarsel?
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-17:
Jeg ønsker ikke at slippe af sted med noget, det vil jeg gerne starte med at sige.
For jeg forsøger at være ærlig om de problemer, der er forbundet med det her, som på den ene side er, at vi er bundet af nogle forpligtelser, og at de en gang imellem på den anden side støder sammen med, hvad der sådan vil være gængs sund fornuft, når der så kommer konkrete eksempler frem.
Lad mig sige det på en anden måde: Vi arbejder jo på at stramme op på de her ting.
Vi kommer nu med det her lovforslag, hvor social kontrol kan medføre udvisning.
Hvis man f.eks. vier mindreårige religiøst, kan det medføre udvisning.
Det skal vi snart behandle i Folketingssalen, og vi er ikke færdige.
Men det er jeg.
Mads Fuglede (V), 2020-12-17:
Tak for ordet.
I Venstre er vi enige med forslagsstillerne i, at det skal have konsekvenser, når udlændinge bryder Danmarks love.
Vi kan ikke acceptere, at kriminelle udlændinge gør sig skyldige i bandekriminalitet, vanvidskørsel, vold osv., og at det så ikke får nogen konsekvenser for deres ophold i Danmark.
Det er den proces, vi skal have fulgt nærmere.
Vi skal gå lige til kanten af de konventioner, vi er medunderskrivere af, for at sikre udvisning af så mange kriminelle som overhovedet muligt.
Vi skal være et åbent samfund for dem, der ønsker at lade sig integrere, men meget hårdere mod dem, der begår kriminalitet og ikke ønsker at indordne sig under Danmarks regler og love.
Og det gør helt ondt i mig, når jeg hører den historie, som fru Pernille Vermund refererede til i dag, men også tidligere, nemlig at gerningsmanden stadig væk er i Danmark.
Vi må kunne blive bedre, når det handler om at få udvist de her mennesker.
Derfor må udgangspunktet være, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at komme af med det her problem i form af at følge det spor, der skærper, at vi får sendt folk ud af landet, som bliver domfældet her i landet.
Vi kan ikke bruge det til ret meget, når vi kigger på, at der er rigtig mange, som bare får permanent ophold på et udrejsecenter herhjemme, og som aldrig kommer ud af Danmark.
Vi søgte selv under den tidligere regering at adressere det her i form af Lindholmprojektet.
Det har man ikke fulgt op på.
Vi ser frem til, at man under den nuværende regering finder på noget, som man har lovet.
Lad mig slå fast, at det er vanvittig frustrerende, når familier som den familie, der har hærget Helsingøregnen i årevis, ikke respekterer danske værdier og love, men hensigten med konventioner er ikke, at mennesker skal have lov til at opføre sig intolerant uden nogen som helst hensyn til andre mennesker for derefter at opnå beskyttelse.
Fortolkningen af udvisningsregler i Danmark må ikke lede til, at kriminelle udlændinge forbliver i Danmark.
Derfor er der også steder, hvor vi må se på fortolkningen af udvisningsreglerne.
Vi har jo vedtaget et hav af love herinde, der strammer og strammer op om udvisning af Danmark, for så at blive forbløffede, når der bliver afsagt dom.
Det er Venstres klare holdning, at domstolene skal udvise så meget som muligt, i det omfang det ikke strider imod vores internationale forpligtelser.
Men vi skal gå til det yderste af konventionerne i kampen for at sende udenlandske kriminelle hjem.
Dette forslag strækker sig længere, end hvad konventionerne kan holde til, og derfor kan vi ikke støtte det, selv om vi har al mulig sympati for det, man ønsker at opnå, nemlig at de værste kriminelle udlændinge ikke skal have ophold i Danmark længere.
Pernille Vermund (NB), 2020-12-17:
Tak for svaret, og jeg er glad for, at ordføreren erkender, at det rent faktisk er et problem, og at der er en konflikt her.
Men kan ordføreren så sige, hvad det er, ordføreren forklarer de danskere, der jo i meget stor udstrækning stemmer på Socialdemokratiet?
Hvordan forklarer og forsvarer ordføreren over for danskerne, at en somalisk statsborger, som begår kriminalitet fire gange, dømmes fire gange, sidste gang for voldtægt, ikke udvises, fordi der er et hensyn til nogle konventioner, som i øvrigt er skrevet i en anden tid og med et andet formål end det, de tjener i dag?
Hvad siger ordføreren?
Hvordan kan man slippe af sted med det, og hvordan kan man forsvare det?
Tak for det.
Jeg har på rigtig mange områder meget stor respekt for Socialdemokratiets ordfører på det her område, det ved ordføreren også godt, men jeg må alligevel sige, at jeg er brandhamrende ærgerlig over, at man i en sag som den her fastholder, at hensynet til internationale konventioner er vigtigere end hensynet til eksempelvis voldtægtsofre.
Det er ikke mere end halvanden time siden, vi stod her i salen og havde en anden debat, hvor hr. Henrik Dahl nævnte problemet med sager, hvor et stort flertal i befolkningen ønsker nogle ændringer i vores samfund, men et flertal i Folketinget så blokerer for de ændringer, fordi der er andre hensyn, som vejer tungere, eller fordi det ikke er bekvemt for politikerne at træffe de her beslutninger.
Kan ordføreren medgive, at her er endnu en situation, hvor det, som formentlig for en stor del af befolkningen ville være ret og rimeligt, nemlig at udenlandske voldtægtsforbrydere bliver udvist, forhindres af, at man tager hensyn til internationale konventioner?
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-17:
Først og fremmest tak for de pæne ord indledningsvis, og dem vil jeg da gerne gengælde, men derudover tror jeg, at jeg ret hurtigt i endnu større omfang, end jeg ellers bliver, ville blive kaldt for komiske Ali, hvis ikke jeg medgav, at det jo er et vilkår, at der jævnligt er eksempler på beslutninger, som jeg tror langt størstedelen af vælgerbefolkningen tager sig til hovedet over.
Hvis man skal prøve at nuancere det lidt, synes jeg også, at det hører med til historien, at når der indimellem tegnes et billede af, at der aldrig er nogen, der udvises, og at der aldrig er nogen, der udvises, især hvis de har været her i mange år, så mener jeg ikke, at det er rigtigt.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-18:
Som jeg sagde før: Et beslutningsforslag er jo ikke grundlovsstridigt.
For man pålægger jo regeringen at udarbejde noget lovgivning på baggrund af det politiske ønske, man har.
Så vi har da fuld tiltro til – og det kan jeg da høre at der er mange partier der ikke har – at dem, der sidder i ministeriet, selvfølgelig kan udarbejde et lovforslag, som er fuldt inden for rammerne af grundloven, hvis det er, at man stemmer det her igennem.
Så den argumentation kan man jo ikke rigtig bruge, og det her handler også grundlæggende set om at sige, at vi ikke vil have skoler, der baserer sig på værdier, som strider imod de danske.
Hvordan kan SF være imod det?
Jeg vil jo sige, at det ikke er vildt overraskende.
Men jeg vil dermed sige, at jeg ved, at Socialistisk Folkeparti arbejder meget aktivt imod det, de kalder negativ social kontrol, og derfor undrer det mig også en lille smule, at man ikke kan støtte et forslag som det her.
For det vedrører skoler baseret på islamiske værdier, og som jeg sagde før: Islam er jo ikke kun en religion.
Det er en ideologi og noget religion, der ligesom er sat sammen, og ideologien strider imod grundlæggende danske værdier som eksempelvis – og som jeg går ud fra at også SF sætter højt – netop friheden, demokratiet og ligestillingen mellem kønnene.
Hvorfor er det, at SF så mener, at danske skattekroner skal gå til at understøtte eksempelvis en ideologi, som er i direkte opposition til eksempelvis ligestillingen mellem kønnene?
Astrid Carøe (SF), 2020-12-18:
Tak for det.
Med forslaget vil Nye Borgerlige have, at friskoler, der baserer sig på islamiske værdier, ikke kan modtage offentlige tilskud.
Som det allerede er blevet nævnt en del gange i dag, og som jeg også ved det blev nævnt, da Nye Borgerlige fremførte det samme synspunkt til behandlingen af Dansk Folkepartis forslag den 3. december, så er det et grundlovsbrud, hvis man siger, at skoler med en bestemt trosretning ikke må få statsstøtte.
Frie grundskoler skal leve op til friskoleloven, og gør de ikke det, kan de ikke få lov at drive skole.
Der har været eksempler på skoler, som ikke har levet op til friskoleloven, og derfor strammede vi tilsynet, og vi kigger gerne på det igen.
Der er allerede skoler, som har fået frataget støtten.
Det sker ud fra en vurdering af den enkelte skole.
I SF deler vi heller ikke Nye Borgerliges holdning om, at islam er i opposition til demokrati, trosfrihed og ligestilling mellem kønnene.
Men vi mener, at det er et problem, når vi har skoler, hvor 100 pct. af eleverne har anden etnisk baggrund.
I SF vil vi gerne have et samfund, hvor vi mødes på tværs af baggrunde i daginstitutioner, i skoler og på ungdomsuddannelser – det kan både være kulturelt, økonomisk eller med hensyn til religion – for vi tror på, at det er godt for et samfund, vi tror på, at det styrker sammenhængskraften.
Regeringen er i gang med arbejdet for netop at sikre en mere blandet sammensætning: ungdomsuddannelserne først og derefter grundskolerne.
I SF mener vi, at det skal være en model, hvor man sikrer, at elevsammensætningen er repræsentativ for lokalområdet.
Det er det, vi går efter, og det er det, vi er blevet stillet i udsigt.
Så det ser vi frem til.
Med det sagt kan jeg sige, at vi i SF ikke bakker op om forslaget, og så skulle jeg også hilse fra Marianne Jelved fra Radikale Venstre og Jakob Sølvhøj fra Enhedslisten og sige, at de heller ikke bakker op om forslaget.
En dansk værdi, som jeg er rigtig glad for, er religionsfrihed, og det har vi i Danmark.
Derfor er det grundlovsstridigt, hvis vi vedtager noget som det her, hvor vi direkte siger, at vi vil afskrive en statsstøtte til én bestemt religion, der driver en skole, og ikke en anden.
Så derfor bakker vi ikke op om forslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-18:
Tak til fru Mai Mercado og Det Konservative Folkeparti, som jo var på linje med Dansk Folkeparti.
Det er kompliceret stof, og det er jo derfor, det irriterer mig grænseløst, at man kommer herind 18 måneder efter uden at tage hensyn til den historie og ikke sætter sig ind i tingene, ikke forholder sig til de juridiske komplekse problemstillinger, der er.
Det er simpelt hen en hån mod det politiske arbejde, og det er sådan et paradeforslag, og jeg kan næsten ikke sige det mere tydeligt.
Én ting er, at man på Facebook kan sige alle de ting, men noget andet er, at man, hvis man vil have respekt i Folketinget, så også skal kunne levere et ordentligt stykke politisk håndværk, og det er altså ikke sket med det her forslag.
Vi er enige i hensigten, og det har vi været siden vores grundlæggelse i 1995, og hvis det viser sig, at det overholder grundloven, så stemmer vi ja til det her forslag, men jeg tror det bare ikke.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-18:
For os er det enormt vigtigt, at man ikke bliver undertrykt af sin skole, at man ikke oplever ikke at være ligestillet med sine klassekammerater, at man ikke oplever, at en skole ikke er demokratisk eller ikke fordrer ligestillingen mellem kønnene, og derfor er det enormt vigtigt, at vi har den her tilsynsordning, som vi har i dag.
Men vi kan ikke bakke op om et forslag, der skærer alle med den samme religion over én kam og desuden er grundlovsstridigt.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-18:
Og det er jo set før, f.eks. med burkaloven, som blev til en maskeringslov, i forhold til det her med, at dommere ikke måtte bære tørklæde.
Så det er der masser af eksempler på.
Mai Mercado (KF), 2020-12-18:
Det er egentlig ikke så meget et spørgsmål, men måske i virkeligheden bare for at kvittere, både for talen, men også for historieopfriskningen.
For egentlig er det jo blevet sagt meget fint, altså at det faktisk først var med VLAK-regeringen, med ministeren, og især foranlediget af Dansk Folkepartis meget solide arbejde – mener jeg – at vi for alvor kom til at tale om et paradigmeskifte på det her område, altså et forstærket tilsyn, som gik ud og lukkede de friskoler, hvor der var problemer.
Så kan vi jo tale om, om vi skal sætte yderligere ind, men stor ros til Dansk Folkepartis arbejde i den periode.