runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susan Kronborg (RV), 2022-03-02:
Hvad tænker Venstre om, at det jo rent faktisk er sådan, at domstolene påkender et forhold, når forholdet er rejst over for domstolen?
Hvad tænker Venstre om, at de jo gør det, uanset om der står »kan« eller »skal« i den bestemmelse?
Morten Dahlin (V), 2022-03-02:
Det er jo svært at spå om, men nu gør vi i hvert fald, hvad vi kan, fra lovgivers side, for at det i de tilfælde, hvor der bliver begået kriminalitet, der er til skade for statens vitale interesser, også vil medføre en fratagelse af det danske statsborgerskab.
Det her var jo et forslag, Venstre bragte ind i indfødsretsforhandlingerne, fordi vi undrede os over, hvorfor der i dag i lovgivningen står, at hvis en person begår kriminalitet, der er til skade for statens vitale interesser, så »kan« personen miste sit statsborgerskab.
Altså, for os er det helt indlysende, at hvis man begår så alvorlig kriminalitet, så »kan« man ikke miste sit statsborgerskab, så skal man miste sit statsborgerskab.
Susan Kronborg (RV), 2022-03-02:
Tidligere har formuleringen jo været »kan«, og nu ændres formuleringen til »skal«.
Morten Dahlin (V), 2022-03-02:
Nej, det er det egentlig ikke, og jeg synes, at eksemplet, jeg gav før, holder.
Altså, hvis en forælder begår noget kriminalitet og derved giver barnet en gevinst som en konsekvens af den kriminalitet, så ville vi da være et underligt retssamfund, hvis vi sagde, at vi ikke fratager barnet den eventuelle ekstra rigdom eller de ekstra penge, eller hvad det nu er, man har opnået via kriminaliteten, fordi det ville gå ud over barnet.
Altså, hvis forældrene stjæler en bil og forærer børnene bilen, så tager vi altså også bilen fra dem bagefter.
Det giver ganske god mening.
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-02:
Nu er der jo forskel på, om der er blevet begået en forbrydelse, og om man så får en umiddelbar gevinst af det.
Her er der jo tale om nogle børn, som uden at have begået en ulovlighed og helt uvidende om, hvad forældre eventuelt kunne gøre, så bliver straffet for det.
Det er da et brud med princippet om, at man kun bliver straffet for egne handlinger og ikke bliver straffet for, hvad andre måtte gøre.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-03-02:
Jeg tror grundlæggende, at man i Østjylland skal være glad for, at det går så godt, som det gør, altså at man har en enormt stor økonomisk vækst, og at man får flere folk i beskæftigelse også i Randers Kommune.
Grunden til, at Randers Kommune ikke længere kan være i den her ordning, er, at det går så fantastisk godt.
Man skaber udvikling gennem flot byrådsarbejde og gennem lederskab i kommunen.
Jeg tror bare, at man skal være klar over, at hvis vi rykker kriterierne, sådan at Randers Kommune er inden for – det kunne man jo godt forestille sig var et ønske – så får man også andre kommuner med.
Altså, så er det Herning, Silkeborg og Vejle Kommuner, og så kan man vel godt begynde at diskutere, hvor meget det er en landdistriktsordning, og hvor meget det er en ordning for mellemstore jyske byer, eller i virkeligheden større jyske byer.
Og det synes jeg er en bekymring.
Morten Dahlin (V), 2022-03-02:
Vi mener, at det er i Danmarks helt klare interesse, at der findes et internationalt regelbaseret samfund, der er reguleret af internationale konventioner, som Danmark har tilsluttet sig.
Så ja, vi mener, det er i Danmarks interesse, at der er et internationalt regelbaseret samfund.
Hvis man tager eksemplet med bandekriminalitet, som fru Mette Thiesen selv løfter ind i diskussionen, er det jo et af de områder, som vi faktisk håber fremadrettet kan komme ind under bestemmelserne om det at være til skade for statens vitale interesser.
For vi må jo bare erkende, at når vi kigger ud i samfundet, foregår der bandekriminalitet af så grov en karakter og så omfattende en karakter, at jeg ville mene, at det godt kunne være til skade for statens vitale interesser.
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-03-02:
Tak for det, minister.
Svaret er jo, at med de nye regler, som ministeren har fået sat i værk, stoppede Randers Kommune lige pludselig med at kunne få de her LAG-puljemidler.
Randers Kommune er jo en lidt speciel kommune, fordi der er en større by, Danmarks sjettestørste by, men samtidig også et kæmpe areal, som er langt væk fra Randers by.
Det er landdistrikter; det er også noget, der ligger mange, mange kilometer væk fra den større by.
Men samtidig er Randers Kommune jo heller ikke en storbykommune.
Det er ikke en universitetskommune.
Derfor er der også en lang række landdistriktsudfordringer i en kommune som Randers.
Derfor var vi rigtig, rigtig mange, som både blev overraskede, men også rigtig triste over, at ministeren besluttede, at nu skulle en kommune som Randers ikke være med – ikke mindst set i lyset af at alternativet så blev, at det var en nordsjællandsk kommune, Frederikssund Kommune, som så fik muligheden i stedet for.
For man kunne både gå ind og kigge på, hvor mange indbyggere der er i landdistriktsområdet, men samtidig også gå ind og kigge på sådan noget som indkomstgrundlag, som jo også burde spille en rolle, når man går ind og ser på, hvordan vi skal sikre udvikling uden for de store byer.
Nu har jeg jo rost ministeren en gang, fordi jeg faktisk tror og mener, at ministeren kæmper for, at der skal ske noget uden for de store byer.
Her har vi jo endnu et eksempel på, at vi faktisk kan være med til, hvis ministeren ændrede sin opfattelse, at sikre, at der også sker noget uden for de store byer.
Hvis man kigger på hele den nordøstlige del af Randers Kommune, den vestlige, den sydlige, den østlige osv., så har de ikke ret meget tilfælles med storbyen Randers.
Derfor kan det godt være, at ministeren siger, at man har lavet reglerne om, men jeg må bare sige, at med de regler, der var – og hvis vi så bort fra storbyproblematikken – så er det 1 pct., der afgør det, altså 1 pct. i forhold til det indbyggertal, der skulle være i landdistrikterne, og som Randers Kommune så skulle falde på.
Jeg må spørge ministeren: Er det ikke forkert, at Randers Kommune på den måde så falder ud til fordel for en nordsjællandsk kommune?
Marcus Knuth (KF), 2022-03-02:
De her tal kommer jo på baggrund af en række spørgsmål, jeg har stillet til ministeren.
Jeg må bare helt ærligt sige, at jeg blev dybt chokeret, da jeg så de her tal.
Altså, 45 pct. af statsløse, det vil oftest sige palæstinensere, 21 pct. af pakistanere, 20 pct. af iranere begår kriminalitet, efter at de har fået det danske statsborgerskab.
Det synes jeg jo helt klart vi skal gøre noget ved, og der håber jeg ministeren vil bakke mig op.
Al lovgivning eller et cirkulære, som det er tilfældet for statsborgerskab, er jo noget, vi ændrer løbende, når det er sådan, at vi ser store knaster.
Når nu vi ser de her hårrejsende statistikker, vil ministeren så indgå i et samarbejde med os Konservative, så vi får strammet massivt op, således at alle de her mennesker forhåbentlig slet ikke får statsborgerskab?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-02:
Også her vil jeg takke for spørgsmålet.
Det er jo en statistik, der bekræfter et billede, som vi nok også desværre kender i forvejen, nemlig at vi har en særlig integrationsudfordring med dem, der er kommet hertil særlig fra Mellemøsten og Afrika.
Det er også baggrunden for, at vi har indført den her nye MENAPT-kategori, som er en statistisk kategori, og som nu anvendes i medborgerskabsundersøgelser og Finansministeriets opgørelse og Danmarks Statistik.
Generelt kan jeg jo sige, at tildeling af statsborgerskab til udlændinge er en tillidserklæring fra det danske samfund her fra Folketingssalen, og hvis man har fået dansk statsborgerskab, skal man selvfølgelig også opføre sig ordentligt og respektere de værdier og love og retsprincipper, som det her samfund bygger på.
Vi har derfor også ad flere omgange efterhånden strammet reglerne for at få tildelt dansk statsborgerskab, senest sidste forår, hvor regeringen sammen med Venstre, De Konservative og Liberal Alliance lavede reglerne om og skærpede reglerne for, hvornår man kan få statsborgerskab.
På baggrund af den aftale foreslås det bl.a. i det lovforslag om ændring af indfødsretsloven, der er blevet fremsat tilbage den 10. februar, at der indføres en bestemmelse om, at en person, som er dømt for en strafbar handling, og som derved har udvist en handlemåde, som er til alvorlig skade for Danmarks vitale interesser, skal frakendes sit danske statsborgerskab ved dom, medmindre det vil være i strid med de internationale konventioner.
Det er vores opfattelse, at man ikke har noget at gøre i Danmark, hvis man begår sådan en strafbar handling, som altså er til alvorlig skade for Danmarks vitale interesser.
Tak for ordet.
Men derfra må jeg forstå, at sagen også er indbragt for Udlændingenævnet, som er ankeinstansen, og så er det jo op til dem at afgøre, om opholdstilladelsen skal inddrages, eller om den skal forlænges.
Jeg tror ikke, at de har truffet afgørelse endnu, men det kan nok ikke tage alt for længe, før det sker.
Marcus Knuth (KF), 2022-03-02:
Der vil jeg bare gerne opfordre ministeren til, når ministeren kigger på det her lovforslag, også at kigge på nogle af de skæve ting, såsom at coronasituationen ikke er en lovlig undskyldning for en ganske kortvarig nedgang i lønnen eller det, at man, hvis man er to ægtefæller, der tilsammen lever op til beløbsordningen, men hvoraf den ene er lige under, så skal udvises efter 10 år, især når det er sådan, at man har et barn på 11 år, som nu står til at skulle forlade det land, som stort set er det eneste, hun kender.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-02:
Jeg kender kun historien fra medierne og kan selvfølgelig ikke forholde mig til en konkret sag her.
Marcus Knuth (KF), 2022-03-02:
Hvis jeg så må spørge specifikt til den her sag, som jeg tror ministeren er bekendt med, hvor de her to kinesiske medarbejdere – fantastiske medarbejdere, der har været i Danmark i 10 år – står til udvisning, også med deres datter, bl.a. fordi reglerne ikke giver undtagelse for en kortvarig nedgang i lønnen på grund af coronasituationen.
Er der noget, ministeren kan og vil gøre, så de ikke skal udvises fra Danmark efter 10 års ophold, hvor de har været nøglemedarbejdere i den her gode virksomhed, nemlig i NATURES Collection?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-02:
Vores forslag handler om at lave en supplerende beløbsordning, der skal fungere over en afgrænset årrække, og hvor grænsen for, hvor meget man skal tjene for at kunne få en opholdstilladelse, bliver sat til 375.000 kr. inklusive feriepenge og pension.
Så det er en markant nedsættelse fra det nuværende, der er 448.000 kr.
Der er jo nogle ønsker fra regeringens side om, at det skal fungere inden for de normale løn- og ansættelsesvilkår, vi har i Danmark, og at lønnen skal udbetales til en dansk bankkonto.
Marcus Knuth (KF), 2022-03-02:
Jeg er sikker på, at ministeren ved, at årsagen til, at jeg spørger specifikt ind til det her, er en fantastisk virksomhed i Hedensted, som hedder NATURES Collection, og som bl.a. producerer lammeskind, og hvor en kinesisk nøglemedarbejder efter 10 år står til at blive udvist af Danmark, fordi ægtefællen, der også er kineser, i 1 måned – 1 måned – røg under den beløbsgrænse, der er, for, hvor meget man skal tjene, og det var vel at mærke på grund af corona.
Det er jo en helt absurd situation.
Familien har også en datter på 11 år, der har boet stort set hele sit liv i Danmark, og de står nu og skal tilbage til Kina.
Så derfor ærgrer det mig jo, at regeringen ikke har villet samarbejde med os før for at få sænket grænsen i den her beløbsordning – noget, som i hvert fald forhåbentlig kunne have hjulpet den her familie.
For så er vi jo lige vidt, for så kommer der sandsynligvis ikke et flertal for det her i Folketinget.
Tak, formand.
Mener ministeren, at regeringen bør gøre mere for at sikre og bevare den nødvendige udenlandske arbejdskraft hos danske virksomheder, herunder ved at ændre i beløbsordningen?
Trine Bramsen (S), 2022-03-02:
Jeg mener bestemt, at de ambulante tilbud er vigtige, og flere af krisecentrene tilbyder dem jo også allerede.
Det er vigtigt, at man kan få hjælp tidligt, også før det ender med, at man skal flytte på krisecenter.
Men det vigtige her er også, at vi får alle gode idéer i spil, for det, vi jo har det allerstørste ønske om, er, at vi undgår de situationer, hvor en kvinde udsættes for vold og bliver nødt til at søge hjælp.
Vi vil gerne kunne få øje på det her langt tidligere, før det rent faktisk fører til noget, der eskalerer.
Jeg kommer ikke til at starte med at lukke døre.
Jeg mener, det vigtige er at åbne alle døre for alle gode forslag, der kommer i spil, og få sat en projektør på de udfordringer, der er i det her system.
Og jeg mener faktisk oprigtigt, at det er den rigtige tilgang at have til det.
Jeg mener også, at vi skal sætte en projektør på nogle af de lande, som er et par skridt foran os på det her område, og det er der lande der er.
Så den fase, vi går ind i nu, mener jeg handler om at få belyst det her område og få alle gode forslag i spil, men målet er meget klart, og det er, at der skal gøres noget ved det her problem.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-03-02:
Det lyder, som om ministeren gerne vil se på mange ting, men jeg vil jo gerne et skridt videre, og jeg synes, de ambulante rådgivningstilbud er enormt vigtige.
Så har jeg et sidste spørgsmål.
En af de ting, jeg også synes er meget uretfærdige, er, at hvis man bliver udsat for vold, risikerer man faktisk at stå med en psykologregning med en egenbetaling på 40 pct., og det afskærer jo i hvert fald nogle mennesker, fordi de simpelt hen ikke har råd til det.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-02:
Vi er ret godt tilfredse med den aftale omkring tildeling af statsborgerskab, som vi indgik sidste forår.
Mange af de mennesker, der har fået statsborgerskab, har jo ifølge de svar, jeg har oversendt til spørgeren, også fået det tidligere, altså under nogle tidligere cirkulærer, nogle tidligere regler for, hvordan man fik statsborgerskab.
Så synes jeg jo også, at tabellen viser os, at det typisk er nationer, som vi har modtaget mange flygtninge fra, og der er der unge, der får statsborgerskab, når de fylder 18, og som efterfølgende begår kriminalitet.
Tak for spørgsmålet.
Lad mig starte med at sige, at jeg er enig i, at det er regeringens opgave at sikre den nødvendige arbejdskraft hos danske virksomheder.
Det er vigtigt for regeringen, at virksomheder har mulighed for at rekruttere også udenlandsk arbejdskraft.
Internationale medarbejdere har stor betydning for erhvervslivet og for dansk økonomi, og derfor har regeringen også, sammen med De Radikale, SF og Kristendemokraterne, besluttet, at der skal fremsættes et lovforslag om en ny, midlertidig beløbsordning, der bl.a. skal hjælpe på den mangel på arbejdskraft, vi ser i det danske samfund nu.
Vi planlægger at fremsætte et lovforslag i den sidste halvdel af april.
Marcus Knuth (KF), 2022-03-02:
Vi ser jo altså et helt klart mønster her.
Det er 93 pct. af dem i aldersgruppen 18-23, som ikke er EU-statsborgere.
Det viser jo, at der er et eller andet helt skævt.
Det kan man få, når man er mellem 18 og 19, uden at skulle leve op til f.eks. beskæftigelseskrav.
Så hvis nu vi lukkede det smuthul og fjernede muligheden for at få permanent ophold i aldersgruppen 18-19 på lempelige regler, så ville vi jo kunne komme det her til livs.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-03-02:
Der er sendt et udkast til bekendtgørelse om oprettelse af lokale aktionsgrupper i høring, og den fastlægger de nye kriterier for kommuner, der fra 2023-2027 kan udpeges som lokale aktionsgrupper.
Jeg vil selvfølgelig på baggrund af høringssvarene tage stilling til, om kriterierne skal ændres, men jeg vil også pege på, at færre kommuner – i forhold til de tidligere kriterier, altså hvis man fastholdt dem – ville blive udpeget.
Årsagen er hovedsagelig, at der generelt har været fremgang i antallet af beskæftigede i hele landet, også i landdistrikterne, og jeg har derfor lagt op til at justere på kriterierne, så lige så mange områder kan få LAG-støtte, men også sådan at de kommuner, der har størst behov, bliver udpeget.
Det obligatoriske kriterie for at komme i betragtning er, at området ikke er en større bykommune.
Derudover skal en kommune opfylde yderligere ét udpegningskriterie ud af fire.
Jeg synes, det er mest retfærdigt, at andelen af bosatte i landdistrikterne indgår som et kriterie for, om der er tale om et landdistrikt med behov for LAG-midler.
Hvis man, som spørgeren foreslår det, bruger det faktiske antal bosatte i landdistrikterne, så vil store befolkningsrige kommuner automatisk have nemmere ved at blive udpeget, fordi de tæller mange mennesker.
Eksempelvis har Randers Kommune 31.000 personer bosat i landdistrikter, mens Aalborg Kommune har 47.000 personer.
Så længe der bor mange mennesker i kommuner med større byer, der kan drive udviklingen, er det ikke nødvendigvis et problem, at der også bor mange mennesker i landdistrikterne.
Som det fremgår af besvarelsen på spørgsmål 457, vil jeg orientere ordførerne om, hvorvidt høringssvarene giver anledning til at ændre i bekendtgørelsen.
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-03-02:
Tak, formand,
og spørgsmålet lyder: Vil ministeren i lyset af besvarelsen af spørgsmål nr. 456 uddybe, om ministeren mener, at andelen af bosatte i landdistrikterne bør være udslagsgivende for, om en kommune kan indgå i LAG-puljen uden skelen til det faktiske antal bosatte, og vil ministeren på den baggrund give dispensation, så Randers Kommune fortsat kan indgå i LAG-puljen?
Der skal ikke være tvivl om, at vi fra Venstres side ønsker, at der skal være friere og dermed også mere liberale regler for, hvad der er muligt at bygge i sådan et område.
Så det er jo ikke os, der på nogen måde bremser, at sådan et projekt som Makrelfabrikken skal være en mulighed i fremtiden.
Jeg vil bare lige prøve at få det præciseret, for jeg hører, at der står en lille dør åben, og jeg vælger jo altid at se det med positive briller på, så vil ministeren så sige, at hvis man i forligskredsen siger, at nu skal der laves et genudbud, så vil Makrelfabrikken kunne komme i spil der?
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-03-02:
Jeg lytter bestemt meget til gruppeformanden, og jeg lyttede såmænd også til borgmesteren i Norddjurs Kommune, som jeg havde møde med i sidste uge.
Så det er ikke, fordi jeg ikke udmærket kan se det substantielle i den her sag og ønsker mig, at man også i Fjellerup kan få skabt nogle flere turismeudviklingsmuligheder.
Men det er jo sådan, at de fire partier, som står bag det her planlovsforlig, har ønsket, at det skulle indrettes på den måde, og hvis vi ønsker det på en anden måde, må vi jo tage det op i forligskredsen.
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-03-02:
Altså, det, der jo er træls – for at sige det på godt jysk – er, at det her projekt jo først er kommet nu og derfor ikke var med, dengang Norddjurs Kommune fik det oprindelige projekt igangsat.
Men hvis man også tager de positive briller på – og det håber jeg også ministeren gør en gang imellem – har vi jo nu muligheden for simpelt hen at sige: Nu kan vi virkelig skabe noget i Fjellerup.
Så vil ministeren ikke lytte til gruppeformanden?
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-03-02:
Jamen der er mulighed for at genansøge med en ny ansøgning, hvis vi genudbyder det eksisterende, og dem, der genudbyder det, er jo forligskredsen bag planloven, hvor Venstre, spørgerens parti, sidder med, ligesom Venstres minister har været med til at udmønte og lave bemærkningerne til planloven hen over de sidste 6 år; man kan faktisk sige, at Venstre i lige så høj grad som mit eget parti er dem, der har udformet de her regler.
Og man kan vel også spørge, om så ikke Venstre burde være dem, der formidlede de overvejelser, der ligger bag de regler, i og med at man jo selv har stået fadder til det planlovsforlig og de mange ændringer, som er lavet siden da, sammen med Socialdemokratiet, sammen med andre partier.
Det vil jo være en proces, hvor der vil være forskellige kommuner, der har mulighed for at søge, og ligesom der i Norddjurs Kommune er et bredt flertal for at skabe den her mulighed, tror jeg at der glædeligt nok mange andre steder i landet tilsvarende er et flertal på tværs af partier, der ønsker sig, at man nogle steder kan gå på kompromis med den naturbeskyttelse, vi har.
Sidste gang kom der 36 ansøgninger til de 10 tilladelser, og der vil nok også komme mange den her gang, men det er klart, at Norddjurs Kommune selvfølgelig skal have mulighed for at søge på lige fod, og jeg håber, man kan realisere det projekt, man har i Fjellerup.
Marcus Knuth (KF), 2022-03-02:
Men det er jo nok den grundlæggende forskel på Konservative og Socialdemokratiet.
Hvorfor er det, at man, hvis man f.eks. er kommet hertil som ung somalier, bare skal have en permanent opholdstilladelse, den dag man fylder 18 år, uden der stilles krav?
Det kan jeg ikke forstå.
Vi ser jo igen og igen, at anden generation af dem, der er kommet hertil, klarer sig dårligere end første generation.
Man vil så bare uddele en permanent opholdstilladelse uden at stille krav.
Så kan man jo ikke blive forbløffet bagefter, når det er sådan, at folk klarer sig dårligere i forhold til arbejdsmarkedet og ligger højt i kriminalitetsstatistikkerne.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-02:
Der er fordele og ulemper ved alting, men jeg er ret glad for de regler, vi har, der giver unge, når de bliver 18 år, mulighed for at søge en permanent opholdstilladelse i Danmark, medmindre de har begået alvorlig kriminalitet og den slags ting.
Men det gælder altså, uden at de har været i beskæftigelse i 3½ år, som vi normalt stiller krav om.
For det ville jo bare betyde, at unge, der har været knyttet til deres forældres opholdstilladelse, når de bliver 18 år, kun kan være her på en midlertidig opholdstilladelse, måske indtil de er blevet færdige med deres uddannelse som 25-årige og så har arbejdet 3½ år; så bliver de 30 år, før det sker.
Det synes jeg ikke vi kan være bekendt.
Der synes jeg, det er rimeligt, at man kan få en permanent opholdstilladelse.
Men kan man sige til en person på 18 år, at han ikke kan få sin permanente opholdstilladelse, hvis han ikke har haft 3½ års fuldtidsbeskæftigelse?
Jeg begyndte selv at arbejde på fuldtid meget tidligt, men jeg havde ikke arbejdet 3½ år på fuldtid, da jeg var 18 år.
Det tror jeg ikke der er ret mange mennesker der gør.
Derfor synes jeg, det er rimeligt, at vi har de her lempelige betingelser for de 18-19-årige, hvor de ikke skal leve op til de her 3½ års beskæftigelse.
Og det er trods alt ikke anderledes, end det var, da De Konservative sad i regering for ganske få år siden.
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-03-02:
Tak for det, formand.
Og spørgsmålet lyder: Vil ministeren være villig til at give dispensation til opførelsen af Makrelfabrikken i Fjellerup, når både kommunalbestyrelsen i Norddjurs Kommune og udvikleren ønsker at omdanne den eksisterende Strandkro til et nyt turiststed, der både vil skabe arbejdspladser, tiltrække turister og forskønne området?