runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-05-12:
Jeg har hørt ordføreren stille det der spørgsmål mange gange i dag, og jeg undrer mig over, at man opstiller scenariet, som om det sker fra en dag til anden.
I Liberal Alliance vil vi gerne støtte både Færøerne og Grønland i at få mere selvstændighed, og jeg oplever det ikke, som om der ikke er et ønske om økonomisk selvstændighed også.
Og det forudsætter vi også.
Det er da klart, at man ikke bare slår op og så stadig forventer et bidrag.
Men man kan jo støtte en gradvis udvikling, og det vil vi i Liberal Alliance gerne bakke op om.
Altså, sker der et ophør, hvor man får sin egen forfatning – man kan jo tydeligvis ikke være underlagt to forskellige forfatninger – så skal der være økonomisk grundlag for selvstændighed og uafhængighed af Danmark.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-12:
Et emne, som ikke er blevet drøftet så meget i dag, er Arktisk Råd.
Arktisk Råd blev overdraget til Norge i går, og det kan man godt undre sig lidt over, for der bliver talt rigtig meget om forsvarspolitik, og det er også med god grund, kan man sige, fordi situationen er så usikker, som den nu engang er.
Men det er jo også superinteressant at tale om, hvordan vi kan samarbejde noget mere, også diplomatisk og politisk, i forhold til at sikre, at kommer vi i en mere usikker situation, skal vi, de syv arktiske lande, også kunne agere, sådan som vi meget enige om.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ordføreren mener om det.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-05-12:
Jamen også tak til ordføreren for samarbejdet i al almindelighed, men jo også for diskussioner om den vigtige relation mellem vores lande internt i rigsfællesskabet og i det hele taget.
Så tak for ordene.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-12:
Det var virkelig en fin tale.
Jeg vil også gerne sende en lille hilsen til vores tidligere kollega fra Enhedslisten, som jeg ved følger med i debatten.
Jeg er meget, meget enig i forhold til spørgsmålet omkring en arktisk ambassadør.
Vi har været ret enige hele vejen rundt om, hvad det er, vi gerne vil
; vi vil gerne have en, som har en grønlandsk baggrund, og som kan være diplomat og repræsentere de interesser, som der er.
Så der er stor opbakning herfra.
Der er også en opbakning til det her med Arktisk Kommando og Naviair.
Nogle af de arbejdspladser kunne man godt flytte uden for Nuuk.
Der er jo også et ansvar, kan man sige, i forhold til at følge med i, hvad det er, der rører sig i Grønland, og hvordan staten kan være med til at understøtte det.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-05-12:
Jeg kan kun udtale mig på egne vegne, men det er ikke nemt at vide, hvordan omstændighederne er, også selv om jeg har boet på Færøerne i 19 år, og selv om jeg måske også har været i et fængsel et par gange – ikke på egen adresse!
Men som en, der har boet der i 19 år, har jeg ikke selv det helt store kendskab til de konkrete områder, som vi har ansvaret for her i Danmark.
Så det er også noget, vi løfter i udvalgene, og det er også det, vi skal blive ved med.
Anna Falkenberg (SP), 2023-05-12:
Takk fyri eina góða røðu – tak for en god tale.
Det, jeg gerne vil spørge lidt ind til, er retsområdet.
Der er jo mange områder inden for retsområdet, som er fællesanliggender mellem Færøerne og Danmark og for så vidt også Grønland – politi, kriminalforsorg, domstol osv. – og det er noget, som nogle ved noget om på Færøerne.
Men mener ordføreren, at de danske politikere ved nok om de områder, som de faktisk sidder og lovgiver om?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-05-12:
Jeg kan sige helt klart, at jeg er blevet vel modtaget, og jeg synes altid, at det, at man har færøsk baggrund, bliver mødt med en positiv respons i dansk politik, fordi man så også har det kendskab.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-12:
Der skal også lyde et tak for samarbejdet herfra.
Det er i hvert fald en opfordring til, at man gerne må melde sig under de demokratiske faner, hvis man gerne vil være med til at varetage interesserne for grønlændere i Danmark, ligesom færinger i Danmark kan.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-05-12:
Tak for det, og tak for samarbejdet.
Nu har jeg også selv været aktiv som kandidat til kommunalvalg som almindelig dansk statsborger, selv om jeg kommer fra Færøerne, og jeg synes måske, at der blandt de mange fra Grønland og Færøerne, der bor i Danmark, tit kan opstå en kultur, hvor de ikke engagerer sig lige så meget i det danske samfund, og derfor er der ikke lige så stor opmærksomhed på, at man kan stille op.
Så jeg synes, det vil være godt, at vi udbreder kendskabet til, at man som færing eller grønlænder, der bor i Danmark, faktisk kan stille op på samme måde, som danskere kan.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-12:
Tak til ordføreren for en rigtig fin tale.
Jeg vil sådan set gerne kvittere for, at det kan høres, at ordføreren er fra Færøerne, og at der også er en vis tyngde bag ordførerens ord, fordi man forstår, at det, man taler om fra Folketingets talerstol, uanset baggrund, også har en betydning for Grønland og Færøerne.
Så det vil jeg gerne anerkende.
Det har altid undret mig, at vi fra Grønlands side ikke har været bedre til at mobilisere os og varetage vores interesser, for det har vi jo også mulighed for.
Så det er bare en kommentar fra undertegnede og et tilsagn om stor opbakning til indsatsen, også i fremtiden.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-05-12:
Jamen igen vil jeg sige: Det er et underligt spørgsmål at stille på den måde, for, ja, det vil ikke give mening at yde et bloktilskud til et land, man ikke var forbundet med.
Men jeg hører ikke, at Grønland ønsker et dag til dag-ophør af forholdet mellem Danmark og Grønland.
Jeg hører tale om en gradvis selvstændiggørelse, som jeg tænker vi skal bakke op om, i stedet for at se det på den måde, som spørgeren gør.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-05-12:
Jeg skal bare være helt sikker på, at Liberal Alliance, som jo er et liberalt økonomisk parti, vil lukke kassen fra dag et, den dag Grønland eventuelt skulle blive selvstændigt.
Karsten Hønge (SF), 2023-05-12:
Og SF har været alt andet end passive.
Vi har deltaget i alle de forhandlinger, der har været, og endte også med at forbedre forholdene.
Antallet af kommunefogeder, udrustningen af kommunefogederne, aflønningen af dem, udpegningen af dem og forbedring af politibetjentes lønninger har da også være ting, som SF har spillet ind med, fordi det har været ønsker fra Grønland.
Det, jeg prøver i dag, er at hive diskussionen lige op over aflønning af kommunefogeder i bygderne i Grønland, nemlig ved at sige, at hvis man vil have en stat og hvis vi skal have en nyindretning,
synes jeg, det ville være oplagt, at Grønland selv byder ind med at sige, at så overtager man området, for så kan man jo selv bestemme, hvor mange kommunefogeder der skal være, og hvad aflønningen skal være, og hvor mange politibetjente man skal have.
Overtag området!
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-12:
Tak, og tak for talen.
Fra IA's side synes vi sådan set også, det er fint med en bramfri tone.
Det har der også været mulighed for at drøfte med ordføreren tidligere.
Jeg synes desværre, debatten om en forfatning mangler en inddragelse af den grønlandske befolkning.
Det er bare en kommentar fra min side hjemme i Grønland.
Jeg synes, det bliver et lidt elitært projekt, frem for at man netop får sikret, at man særlig får de unge inddraget i Grønlands fremtid.
Det ville være meget, meget naturligt.
Så jeg synes, det er interessant at se, at hver gang der bliver sagt »selvstændighed«, når det har noget med Grønland at gøre, får vi frygtelig mange henvendelser fra danske journalister, der synes, det er enormt spændende, men der er i virkeligheden et kæmpestort gab til den debat, som jeg synes foregår hjemme i Grønland, og som handler rigtig meget om hverdagen.
Vi har lige haft en demonstration om sundhedsvæsenet; vi har et spørgsmål om uran, som fylder rigtig meget for mange af os; vi taler ikke særlig meget om folkeskolen, men vi ved, at det stadig væk er en udfordring.
Og så kunne man tage alle de 32 områder, som vi har et ansvar for her i Folketinget.
Så jeg kunne godt tænke mig, at vi nogle gange sådan får det bragt ned på et plan, hvor det handler om, hvad vi kan gøre.
For der er ingen tvivl om, at der er en utilfredshed i det grønlandske samfund, også med de opgaver, som vi løser i Folketinget.
Det kunne jeg godt tænke mig at man i højere grad forholdt sig til, også her i Folketingssalen.
Karsten Hønge (SF), 2023-05-12:
Der er jeg nok sådan lidt mere optimistisk stemt end hr. Alex Ahrendtsen.
For det, jeg forestiller mig, er faktisk, at vi får lavet nye, moderne, demokratiske rammer om vores fællesskab, der gør, at de andre folkeslag, altså de andre to nationer, nemlig Færøerne og Grønland, positivt vil vælge fællesskabet til.
Det er det, jeg håber på kunne blive resultatet af det.
Men i forhold til et signal om en folkeafstemning eller flere hen over en årrække, eller hvad de nu selv finder på, vil jeg sige, at det, vi har brug for, og som jeg tror vi alle sammen har brug for, er en form for afklaring: Hvad vil man på længere sigt med det her?
Hvis man ønsker at blive i fællesskabet, så lad os finde nogle rammer for det.
Men ønsker man at træde ud, så lad os hjælpe landene til at blive selvstændige, hvis det er det, de ønsker.
Det er det, det er et udtryk for.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-05-12:
Det kan jeg sagtens forstå.
Altså, vi kunne aldrig finde på i Dansk Folkeparti at foreslå en folkeafstemning på Færøerne eller på Grønland, fordi vi faktisk er så glade for de to lande og ønsker, at de bliver i rigsfællesskabet.
Karsten Hønge (SF), 2023-05-12:
Jeg tror, at jeg netop sagde allerede i starten af talen, inden jeg gik i gang med at holde resten af talen, at jeg først lige ville slå fast, at jeg elsker det – nu kaldte jeg det så for vores bofællesskab – så meget, at jeg vil gøre alt for at få det tilpasset, så det også kan modstå fremtidige storme.
Jeg ser netop fællesskabet – nu brugte jeg det udtryk – med Grønland og Færøerne som en af de ting, der gør, at der er højt til loftet i Danmark.
Det giver os et helt andet udsyn.
Jeg brugte jo min egen familie som eksempel, og selv mine små børnebørn har allerede besøgt Grønland.
Jeg synes, at det er vigtigt, at vi har den slags forbindelser, så længe vi alle får en merværdi ud af det, som statsministeren sagde.
Vi skal alle sammen have fornøjelse ud af det, og det kan ikke nytte noget, at vi insisterer på, at vi hele tiden hører den der sang »Love Me Tender«, og at de andre mere snakker om at forlade fællesskabet.
Nej, jeg ønsker i den grad og vil arbejde alt, hvad jeg kan, for, at vi fastholder et fællesskab.
Jeg tror bare ikke, at det bliver under det nuværende rigsfællesskabs forordninger, for det duer ikke.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-05-12:
Jeg synes egentlig, at det var et ret forfriskende indslag i Politiken, og ordføreren har jo fuldstændig ret i, at der i Folketinget har hersket en berøringsangst over for især Grønland.
Vi har jo altid sagt meget klart, hvad vi vil.
Vi ønsker et rigsfællesskab, og vi ønsker ikke et selvstændigt Grønland eller et selvstændigt Færøerne.
Jeg har også lagt mærke til den vrede og bitterhed, som der ofte er fra grønlandsk side, ikke kun her i salen, men også i Grønland.
Det, som jeg så i forbindelse med det interview og hr. Karsten Hønges ordførertale, er kommet til at tænke på,
er, om SF og hr. Karsten Hønge i bund og grund er blevet så trætte af Grønland, at man vil af med dem, og at man derfor foreslår, at de laver den her folkeafstemning.
Og det er et oprigtigt spørgsmål – det er ikke polemisk.
Karsten Hønge (SF), 2023-05-12:
Det er fuldstændig rigtigt.
Det, det dækker over – og det ved hr. Sjúrður Skaale jo ganske udmærket – er, at jeg tror, at vi for alles skyld har brug for, at der kommer en afklaringsproces.
Det er da muligt, at man skulle kalde det dét.
Men så sent som for et par dage siden lyttede vi jo begge to til Færøernes udenrigsministers stærkt nationalistiske tale, og jeg respekterer det da fuldstændig, men hvordan man gennemfører processen, og om den måske på et tidspunkt skal indeholde en eller fem folkeafstemninger, eller om der skal ligge noget før i forhold til en folkehøring, stoler jeg da fuldstændig på at Grønland og Færøerne selv finder ud af.
Absolut.
Jeg kender udmærket til den færøske historie, og jeg ved da godt, at Færøerne ikke har været en koloni.
Ikke desto mindre oplevede jeg så sent som her for et par dage siden, da jeg var til et arrangement, som hr. Sjúrður Skaale også deltog i, ovre på den færøske repræsentation, at Færøernes udenrigsminister ikke brugte ordet kolonitid, men dog brugte ord, der lagde sig op ad det, med hensyn til den måde, som Danmark behandler Færøerne på.
Det er fuldstændig rigtigt – men det er et spørgsmål om at kunne nå tingene inden for et vist tidsrum – at der er stor forskel på Grønland og Færøerne.
Rigsfællesskabet er i høj grad et fællesskab, der står på danske relationer til Færøerne og danske relationer til Grønland og meget få relationer mellem de to andre nationer.
Så der er alle de der nuancer, som jeg er fuldstændig opmærksom på – det var lidt et spørgsmål om at gøre det talevenligt.
Sådan er det selvfølgelig.
Sjúrður Skaale (JF), 2023-05-12:
Tak for det.
Men det er heller ikke respektfuldt at slå Grønland og Færøerne sammen, som om de var ét, og sige: Det er på den anden side af Atlanten – det er Grønland-Færøerne, Færøerne-Grønland, Grønland-Færøerne osv.
Rigsfællesskabet er jo et konglomerat, det er en sammensætning af utrolig ulige elementer, og de to elementer, der minder mindst om hinanden, er formentlig Færøerne og Grønland.
Alligevel omtaler ordføreren det, som om det er det samme og at der er totalt parallelitet.
Han siger: Når man taler om rigsfællesskabet på Færøerne, lugter det af kolonitid.
Hvornår har Færøerne været en koloni?
Færøerne har aldrig været koloni.
Så vil ordføreren anerkende, at det er en fejl at slå Grønland og Færøerne sammen på den måde?
Karsten Hønge (SF), 2023-05-12:
Jeg har simpelt hen så stærk en tiltro til mine medmennesker, at jeg tror, de godt kan gennemskue, hvad den der overskrift dækker over.
Den dækker over, at reel selvstændighed ikke består i at plante et flag og udråbe en republik.
Reel selvstændighed består i at have et tilstrækkeligt fundament i et samfund til reelt at være selvstændig.
Det er jeg faktisk ret sikker på at langt de fleste læsere af Politiken godt kan forstå.
Det lykkes så ikke for hr. Anders Kronborg, men jeg tror, det lykkes for de fleste.
Anders Kronborg (S), 2023-05-12:
Jeg er fuldstændig med på, at hr. Karsten Hønge ikke redigerer Politiken, og det kan jeg jo heller ikke forlange, men jeg mener trods alt, at jeg godt kan i hvert fald fastholde, at det, som Politiken har taget med i dagens avis, er direkte citater af hr. Karsten Hønge.
Så omvendt kunne jeg jo spørge: Er der nogle citater, som hr. Karsten Hønge fortryder, og hvor han, efter at han har læst dagens avis, ville ønske, at han havde udtrykt sig lidt mere diplomatisk i forhold til vores grønlandske kollegaer?
Karsten Hønge (SF), 2023-05-12:
Altså, jeg kan jo ikke vide, hvordan de redigerer avisen.
Pointen, som jeg er helt sikker på at hr. Anders Kronborg – på en god dag – også har overhalingskraft til at forstå, altså hvad overskriften dækker over, er nemlig den, at selvstændighed får man ikke ved at proklamere selvstændighed, men ved at have reel, substantiel selvstændighed.
Det er eksempelvis at have et samfund, der også økonomisk hænger sammen.
Og derfor kan man opnå selvstændighed på forskellige måder.
Så hvis jeg endelig skal komme den redaktør i møde, der har valgt at tage den løsrevne sætning der, så er det det, det dækker over.
Det kunne jeg i hvert fald godt forstå ved at læse overskriften.
Jeg studsede også over den, men det er jo redaktørens beslutning.
Sjúrður Skaale (JF), 2023-05-12:
Tak for det.
Så til dagens debat, hvor der tales om den her folkeafstemning.
Karsten Hønge siger, at det er på høje tid, at den bliver holdt, og at der ligeledes bør afholdes en folkeafstemning på Færøerne.
Hvad skal den folkeafstemning handle om?
Er der noget på bordet?
Hvad skal vi stemme om?
Der har én gang været folkeafstemning på Færøerne efter diktat fra Danmark, og det var i 1946.
Jeg er helt med på – og det har jeg sagt tusind gange – at konstruktionen statsretligt set ikke er optimal, og at den burde være mere formaliseret i forhold til det, der er virkeligheden, men vi kan ikke have en folkeafstemning, før vi har noget at stemme om.
Karsten Hønge (SF), 2023-05-12:
Ja, og det synes jeg fru Aaja Chemnitz har en klar pointe i, og det er også det, som jeg jo i de mange andre redegørelsesdebatter, vi har haft, har forholdt mig til, altså alle mulige store og små spørgsmål i det grønlandske samfund og i det færøske samfund, alt fra sundhedsvæsen til undervisning til fattigdomsbekæmpelse og alle de andre ting.
Jeg tænker bare, at hvis der ikke er en form for deadline stillet op ved en eller en række folkeafstemninger hen over nogle år, hvad er det så, der sikrer en fremdrift?
Det her er efter 6 års arbejde – det er 6 års arbejde, 30 mio. kr., og så har vi nu et forslag til forfatning liggende.
Jeg synes bare, det ville være rigtig synd, hvis det er noget, der bare bliver glemt, eller er noget, der kun er forbeholdt meget få mennesker.
Så tror jeg måske, at det at inddrage folk kunne ende med en folkeafstemning.
Men pointen i det, jeg siger, kan enhver jo høre, og det er jo, at det er afklaringen, det er fremdriften i processen, der er vigtigt.
Det er det, det handler om.
En form for klarhed skal der over det.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-12:
Ordføreren taler også om at åbne ørerne, og det tænker jeg også er noget, som Folketinget har brug for, altså at åbne ørerne over for, hvordan vi kan være med til det inden for de rammer, der nu engang er, indtil tingene måtte ændre sig og den melding måtte komme fra Grønland.
Hvordan kan vi åbne ørerne over for de mange, mange opgaver, som vi har et ansvar for, og som ligger på vores bord allerede den dag i dag?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-05-12:
Nu har ordføreren jo, kan man sige, sagt både det ene eller det andet, men hvad er den konkrete holdning?
For det er jo således, at Danmark stadig den dag i dag har ansvarsområdet.
Ordføreren har selv lige været ude at sige, at man har stort kendskab til Grønland, har været i Grønland i flere omgange og har været i Grønlandsudvalget i flere år.
Hvad er de konkrete løsningsforslag til de problematikker, der netop er på f.eks. justitsområdet og politi?
Nu, hvor man ønsker at have et rigsfællesskab, skal man vel også komme med nogle løsningsforslag og ikke bare være passiv.
Det var jo respektfuldt, som ordføreren også sagde.
Hvad er jeres løsning?
Karsten Hønge (SF), 2023-05-12:
Nej, der synes jeg så, at det ville være at gå langt over det, som ville være respektfuldt i forhold til Grønland.
Altså, hvis vi som danske politikere, f.eks. som SF'ere, skulle lægge et beslutningsforslag her i salen om, hvordan vi nu inden for et område indretter forholdet mellem Danmark og Grønland, synes jeg, at det ville være helt upassende.
Her er den eneste rigtige måde at tage debatten om det, og den er selvfølgelig fuldstændig legitim.
Så kan vi tage debatten om, hvordan man synes, vi skal indrette os eksempelvis på det område, som fru Aki-Matilda Høegh-Dam nævner her, og det har vi diskuteret før.
Fra Grønlands side er der ofte stor utilfredshed med den måde, som politiet bliver behandlet på: at der ikke er nok kommunefogeder, at lønnen ikke er god nok, og at udstyret ikke er godt nok.
Det mener jeg ville være den måde, man skulle diskutere det på.
Jeg synes da faktisk, at hvis man mener det seriøst med at lave en statsdannelse, må man da have greb om nogle af de mest fundamentale ting i en stat, nemlig politimyndighed, retsområde og kriminalforsorg.
Det har også en god virkning, for vi har jo brug for politibetjente i Danmark, vi har brug for fængselsbetjente, vi har brug for jurister.
Så man kan overtage det område fra Grønlands side, når man selvfølgelig selv ønsker det, men diskussionen er da mellem os.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-05-12:
Tak til ordføreren for talen.
Men ordføreren kom netop også ind på hele emnet omkring, at ordføreren ikke blot vil vente, og at det er respektløst at vente, indtil f.eks. de nordatlantiske mandater eller nogle andre fra henholdsvis Færøerne og Grønland påpeger nogle problematikker, man skal kunne løse bedre.
Det kan man jo sådan set godt være enig i.
Jeg tænker også, at en af grundene til, at vi gerne vil statsdannes, er, at det her system netop ikke fungerer, og at folketingsmedlemmer ikke altid har gjort deres job på deres respektive ansvarsområder.
Så hvad er SF's holdning til nogle af de ansvarsområder for Grønland, der skal gøres bedre?
Lad os tage et eksempel på justitsområdet, som er langt bagud.
Domstolene fungerer ikke, som de skal.
Der er ikke digitaliseret.
Er SF kommet med et konkret løsnings-, beslutnings- eller lovforslag omkring emnet, vi kan forholde os til?
Karsten Hønge (SF), 2023-05-12:
Det handler ikke om at overtage noget som helst fra nogen som helst.
Vil vi være delvis sammen?
Vil vi adskille os fra hinanden?
Det skal de tre små folk i de tre små nationer finde ud af; de skal finde ud at finde en indretning, der gør, at det fungerer.
Eksempelvis kan vi da også i Danmark have en stillingtagen til, at man på Færøerne nu har besluttet at nedtrappe bloktilskuddet.
Det er da også et indspil, det har man også en mening om.
Det kan vi da godt have en mening om som danske politikere.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-05-12:
Jeg forstår også godt den tankegang.
Igen bliver jeg nødt til at sige, at det er jo områder, som vedrører de respektive lande, hvor de selv har det største kendskab, og hvor der er en rolle, der spilles i Danmark på en eller anden måde.
Jeg tænker ikke tænker, at løsningen er, at vi i Danmark bedre kan komme med et udkast, men at det giver god mening, at vi har en arbejdsgang, der går ud på, at Grønland og Færøerne siger, hvad de har brug for.
Så jeg forstår ikke, hvorfor vi i Danmark skal forsøge at overtage den del – det har jeg lidt svært ved at forstå.
Karsten Hønge (SF), 2023-05-12:
Jamen det er da klart.
Det kan jeg da kun sige er helt rigtigt.
Jeg tror så bare, at det, vi skal øve os på at gøre i fremtiden, er ikke bare at vente på, at der kommer et ønske fra Færøerne.
Eller det kan være ønsker fra Grønlands side om at flytte på de rammer, vi har, for fællesskabet.
Pointen i min argumentation er bare, at i stedet for at vi sidder herinde i Folketinget og venter på, hvad man kunne ønske for Grønland og Færøerne, kunne vi være proaktive, og at vi herfra selv tænkte, hvad vi som danskere ønsker i forhold til rigsfællesskabet; at vi også proaktivt spiller ind i stedet for at vente på, at ønskerne kommer.
Typisk er det sådan, at vi så er noget fodslæbende.
Vi skal lige se på det, og så kommer man det delvis i møde, og så ender det jo alligevel med typisk, at de ønsker, man har for Grønland og Færøerne, kommes helt i møde.
Skulle vi prøve nu her at rydde spillepladen og se, om vi kunne få brikkerne til at ligge på nye måder, som er anderledes og mere langtidsholdbare, end de er i dag?
Det er sådan kernen i min argumentation.
Det er en glimrende idé.
Jeg var med, fra den første tanke var der om at lave det parlamentariske samarbejde.
Jeg deltog også i det første møde, vi havde.
Så den korte konklusion på det vil så være, at det skal vi også finde nye rammer om, for det var ikke nogen ubetinget succes, vel?
Men jeg er helt med på, at vi skal finde nye rammer – og det er det, jeg mener – hvor hr. Anders Kronborg fra Socialdemokratiet ikke var i stand til at sige ret meget andet end noget om et omrejsende cirkus.
Det kunne være det der parlamentariske møde, det kunne også være, at man udbygger mødefrekvensen i Kontaktudvalget, og andre ting, alle mulige andre ting også.
Anna Falkenberg (SP), 2023-05-12:
Jeg kan i hvert fald berolige ordføreren med, at min opfattelse er, at der ikke er en stærk selvstændighedstrang på Færøerne lige nu.
Og jeg er helt enig i, at vi skal have udviklet nogle ting og vi skal gøre tingene bedre.
Ordføreren er også inde på, at man skal tage stilling fra Danmarks side til, hvad det er, man vil med rigsfællesskabet.
Vil det være et redskab til ligesom at gøre os bedre til at samarbejde om nogle ting og danne nogle nye rammer for vores fællesskab?