runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Hegaard (RV), 2019-11-22:
Der kan være mange gode grunde til at diskutere pengenes anvendelse i både Folketing og regering, og Radikale Venstre medvirker for så vidt gerne til en drøftelse af, hvorvidt gruppestøttemidlerne anvendes på en måde, så de reelt også styrker hele Folketinget og dets medlemmer i arbejdet med at matche regeringen og fungere som demokratiets kontrolorgan over for regeringen.
Men diskussionen bør ikke reduceres til bare at vedrøre et lille hjørne, som lyder godt udadtil.
For demokrati koster penge, og når man ser på den oprustning, som den tidligere og den nuværende regering foretager med eksempelvis platformen www.regeringen.dk og andre spintiltag, så er tiden ikke inde til at svække Folketingets kontrol med regeringen, hvilket vil være konsekvensen af beslutningsforslaget.
Forslagsstillerne gør gældende, at når man pålægger andre sådanne besparelser, skal man kunne tåle dem selv.
Det er vi for så vidt enige i, men der er bare det at sige til det, at Radikale Venstre sådan set også er imod grønthøsterbesparelser og søger at bekæmpe dem, når det handler om eksempelvis sundhed, uddannelse og kultur.
Så Radikale Venstre kan altså ikke støtte forslaget, vi behandler her i dag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-22:
Jamen det har det, og Nye Borgerlige siger jo heller ikke, at vi fuldstændig skal afskaffe det.
Men SF vil jo, hvis vi tager 2017-regnskabet, stadig væk have 10 mio. kr., og førhen havde man 7 mio. kr. Man har altså polstret sig selv herinde markant.
Og når man polstrer sig selv herinde, har man ikke de penge til at bruge på den grundlæggende kernevelfærd.
Og når nu SF siger, at de ikke vil være villige til at føre de her penge tilbage og over på et andet område, siger man jo direkte: Nej, Folketinget og vi politikere herinde er vigtigere end den grundlæggende kernevelfærd.
Sådan er det jo.
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-22:
Ja, der er rigtig mange ting, der er relevante.
Men så må jeg bare sige til ordføreren, at det, vi drøfter i dag, er Nye Borgerliges forslag om, at vi selv skal lave en besparelse på 2 pct. på gruppestøttemidlerne.
Det andet er jo en helt anden diskussion, som man kunne komme og tage en anden dag, men lige nu er det altså det her beslutningsforslag, vi drøfter.
Jeppe Bruus (S), 2019-11-22:
Når man nu siger det, hvor meget skal det så være mindre?
Eller er der en holdning til, at man som folketingsmedlem ikke skal have støtte og opbakning?
Jeg synes, det er rigtig fornuftigt, at man som parlament har muligheden for at trække på nogle eksperter, der kvalificerer arbejdet.
Det er jo et af de nyere tiltag, som koster nogle flere penge.
Jeg synes, det er en rigtig god idé.
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-22:
Mange tak for spørgsmålet, som er et rigtig godt spørgsmål.
Det her handler jo ikke om, at vi skal tale os selv ned.
Det er jeg da bestemt enig i at vi ikke skal, for vi varetager et meget, meget stort erhverv som folketingspolitikere.
Men det er jo klart, at når man andre steder skal kigge indad og se, hvordan man kan effektivisere det, man laver i det daglige, skal vi jo selvfølgelig også gøre det herinde.
Og det handler ikke om at tale folketingspolitikeres erhverv ned; det er jeg helt enig i.
Der skal selvfølgelig også være ressourcer til, at folketingspolitikerne kan varetage deres arbejde.
Nu diskuterer vi jo det her beslutningsforslag, i forhold til om man kan støtte det.
Og der synes jeg jo, det er helt rimeligt, at vi også selv kigger indad og spørger: Hvad kan vi gøre bedre?
Jeppe Bruus (S), 2019-11-22:
Tak for det.
Jeg synes jo altid, det er legitimt at diskutere det her.
Men jeg synes også, det er udtryk for noget andet, nemlig at vi skal være meget varsomme med ikke at tale den her profession ned.
Nu er jeg jo selv blevet nyvalgt folketingsmedlem, og jeg må desværre konstatere, at
selv om alle diskuterer politikerlede, er nogle af dem, der går forrest, nogle gange os politikere selv.
Jeg har selv arbejdet i store interesseorganisationer og har haft medarbejdere, og jeg må bare sige, at den hverdag, der møder en som folketingsmedlem, jo ikke er sådan, at der er en overflod af ressourcer og alt muligt andet.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre lidt perspektiver på, hvor smalt det skal være.
Og hvorfor er det sådan, at man som folketingsmedlem ikke skal kunne møde omgivelserne i et omfang, der sådan set også kvalificerer ens arbejde?
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-22:
Tak for det.
Ja, der er jo en stor diskussion om, hvor man skal diskutere sagerne henne.
Men nu er det jo sådan, at man som folketingsmedlem har en helt unik mulighed for netop at fremsætte de forslag, man ønsker, her i Folketingssalen, så længe de overholder grundloven – for den har vi jo skrevet under på.
Tak til Nye Borgerlige for forslaget.
I Dansk Folkeparti mener vi jo også, det er helt rimeligt, at vi kigger indad og effektiviserer.
Vi har også tidligere talt imod de samlede gruppestøttemidler, og det er også klart, at når man fra Folketingets side har indført besparelser på mange områder – 2 pct. på en række områder – må vi jo også selv gå forrest.
Og derfor sender det også et forkert signal, såfremt vi ikke gør det.
Så jeg synes, at den debat, der har været indtil nu, har været rigtig spændende, for det man så kan gøre – nu siger mange partier, at man gerne vil drøfte det her – er, at man jo kan enes om en beretning, så der kommer mere ud af det end drøftelser.
Dem, der har stået og sagt, at de gerne vil være med til at kigge på det her, kan jo gå sammen om en beretning og sikre, at det så bliver diskuteret i Udvalget for Forretningsordenen.
I Dansk Folkeparti kan vi godt se os selv i det her.
Tak for det.
Karsten Lauritzen (V), 2019-11-22:
Jo, og det signal tager vi selvfølgelig ned.
Vi diskuterer gerne det her, også med Nye Borgerlige.
Men det er jo heller ikke et forslag, der gør nogen kæmpe forskel.
Det er 2 pct. af 179 mio. kr.
Vi kan selvfølgelig godt starte samarbejdet mellem Venstre og Nye Borgerlige der, men jeg synes da, der er andre ting, hvor vi kan rykke mere i det danske samfund.
Selvfølgelig kan vi diskutere det her, men der er også andre ting.
Vi vil gerne møde op og tage en snak med alle Folketingets partier om det her og andre ting, men det her synes vi skal behandles i Udvalget for Forretningsordenen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2019-11-22:
Det synes jeg faktisk er en fuldstændig urimelig og også meget forkert betragtning.
SF arbejder for at styrke velfærden, og vi er også klar til at sætte penge af til det.
Vi finder finansieringsmodeller, som vi formentlig – måske – er uenige med Nye Borgerlige om.
Men for at vi kan gøre det, kræver det altså også, at vi har noget backup, så vi kan være et vægtigt og tungt parti, og det kræver altså faglig bistand og rådgivning.
Rosa Lund (EL), 2019-11-22:
Tak, og tak til fru Pernille Vermund for kommentaren.
Jeg tror, at fru Pernille Vermund har helt ret i, at det er sådan, det bliver.
Det bliver os lidt mindre partier mod de store såkaldte magtpartier, Socialdemokratiet og Venstre.
Men sådan behøver det jo ikke at være, vil jeg sige til dem, der sidder her i salen i dag fra Socialdemokratiet og Venstre.
Sådan behøver det ikke at være.
Jeg synes faktisk, det ville klæde jer rigtig, rigtig godt at være med til at styrke Folketingets muskler i stedet for vores egne partiers muskler.
Det ville da være dejligt, hvis det var sådan, at det var noget, alle partier herinde kunne bakke op om.
Pernille Vermund (NB), 2019-11-22:
Jeg ville blot kvittere for – vi sidder jo både i Retsudvalget og i Udlændingeudvalget sammen – at vi i den her sag er enige.
Det var vi også i den tidligere sag i dag om offentlighedsloven, og jeg tror i virkeligheden, det er noget af det, som måske kan forene de små partier til højre og venstre for magtpartierne, altså de her forslag, som handler om, at vi gerne vil give både mere åbenhed til befolkningen og styrke demokratiet.
Ikke styrke demokratiet ved bare at polstre politikere og partier mere, men styrke demokratiet nedefra, der, hvor befolkningen vitterlig kan mærke det.
Så er der alle mulige andre steder, hvor vi er dybt uenige.
Det er fuldstændig korrekt; det er vi både på udlændingeområdet, og det er vi også på retsområdet.
Men på det her område tror jeg at slaget kommer til at stå mellem de to store magtpartier, Venstre og Socialdemokratiet, og så de øvrige, mindre partier.
Rosa Lund (EL), 2019-11-22:
Jeg tænker, at grunden til, at vi ikke vil stemme for det, er, at det faktisk er lykkedes os at få fjernet besparelserne på friskolerne, som der var lagt op til, som det også har været fremme i pressen.
Og når det kommer på finansloven, ville det være mærkeligt at stemme for, at det også skulle komme et andet sted.
Det tænker jeg ville være den rigtige argumentation.
Men jeg synes, at det er en mærkelig argumentation at sige, at man ikke vil stemme for noget, man er enig i, fordi det kommer fra et bestemt parti.
Det er ikke noget, vi plejer at gøre i Enhedslisten, og det håber jeg også at man har lagt mærke til.
Mai Mercado (KF), 2019-11-22:
Det skulle jeg måske også lige have uddybet, men tiden er jo nogle gange sparsom.
Det var en debat om koblingsprocenten, hvor Enhedslisten i forbindelse med finanslovsforhandlingerne har været ude og sige, at man ikke vil være med til at nedsætte koblingsprocenten for de frie skoler til 71 pct.
Og det har vi andre jo bakket op om; vi synes, det er rigtig godt.
Når der så kommer et beslutningsforslag fra Liberal Alliance, som siger, at man skal fastholde det på det nuværende niveau, og Enhedslisten sådan set er enige, og man så bruger argumentationen, at det er, fordi det er et beslutningsforslag fra Liberal Alliance, så synes jeg bare – og det var i virkeligheden lige det, jeg faldt over – at det går imod, at man så i dag står og bakker varmt op om et forslag fra Nye Borgerlige, som jo også må siges at være på højrefløjen.
Rosa Lund (EL), 2019-11-22:
Det synes jeg var et interessant spørgsmål.
Nu var jeg ikke til stede i går ved den debat, hvor Liberal Alliance fremsatte et beslutningsforslag, så jeg aner simpelt hen ikke, hvad det handler om.
Men jeg synes da helt bestemt, at det lyder som en mærkelig argumentation.
Vi har lige haft en debat om offentlighedsloven, hvor Enhedslisten står sammen med Liberal Alliance og Dansk Folkeparti, som jo ikke normalt er nogen, vi ellers er enige med, når det kommer til økonomi, når det kommer til skat, når det kommer til udlændinge.
Der er jo mange spørgsmål, hvor vi er uenige, men vi vil jo gerne mødes der, hvor vi er enige.
Jeg må være fru Mai Mercado svar skyldig.
Jeg aner simpelt hen ikke, hvad det er for en debat, der er foregået herinde i går.
Mai Mercado (KF), 2019-11-22:
Det var bare, fordi jeg undrede mig.
For i går ville Enhedslisten ikke støtte et beslutningsforslag, som blev fremsat af hr. Henrik Dahl.
Politisk var man sådan set enig i det beslutningsforslag, men man kom med den begrundelse, at det var, fordi det var Liberal Alliance, som fremsatte det.
Og nu støtter man så et beslutningsforslag fra Nye Borgerlige.
Så vil jeg bare spørge Enhedslisten, om det i virkeligheden bare var en dårlig undskyldning i går, fordi man ikke vidste, hvordan man skulle afvise noget, som man rent faktisk var enig i.
Rosa Lund (EL), 2019-11-22:
Tak, og tak til Nye Borgerlige for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Jeg arbejder til daglig herinde også med rets- og udlændingepolitik, og jeg må sige, at det er første gang, at jeg er enig med Nye Borgerlige.
Jeg vil starte med at afsløre, at vi i Enhedslisten kan støtte det her beslutningsforslag.
Jeg ved ikke, om det er, fordi det er fredag, men i hvert fald tak til Nye Borgerlige for at fremsætte forslaget.
Vi kan bakke op om det, og jeg vil selvfølgelig gerne sætte lidt flere ord på.
Det er jo helt rigtigt, at den offentlige sektor har været udsat for 2-procentsbesparelser.
Jeg er ikke enig i præmissen om, at det har skabt effektiviseringer.
Men jeg synes, der ville være noget rimeligt over, at vi også lagde den besparelse på os selv, og så kunne vi jo passende afskaffe den ude i resten af samfundet, selv om det jo vil kræve midler et andet sted fra.
Det er bare for at sige, at jeg ikke synes, det er rimeligt, at vi beder kulturområdet, uddannelsesområdet, sundhedsområdet osv. om at skulle spare 2 pct. hvert år, og vi så ikke beder os selv om at gøre det samme, og jeg har jo den samme holdning, når det kommer til pensionsalderen: Jeg synes ikke, det er rimeligt, at vi giver os selv nogle lukrative pensionsvilkår, når vi beder danskerne om at gøre det modsatte.
Så vil jeg også gerne lige knytte nogle kommentarer til det der med Folketingets muskler, som vi har haft oppe i debatten her.
For jeg er sådan set enig i, at det er vigtigt, at Folketinget kan stå imod regeringsapparatet eller i hvert fald kan grave sig ned i lovforslag, og at vi herinde har et embedsværk, der kan matche det embedsværk, der er i ministerierne.
Men det er jo ikke det, som gruppestøttemidlerne handler om.
Det synes jeg ville være en meget mere demokratisk måde og en meget mere fornuftig måde at bruge pengene på.
Derfor vil jeg bare sige, at vi kan støtte det her beslutningsforslag, og at vi glæder os til det videre arbejde med det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2019-11-22:
Vi vil gerne gøre mere for velfærden.
Og vi synes heller ikke, det er klogt at indføre en grønthøsterbesparelser på den støtte, som partierne i Folketinget kan få, men vi er meget villige til at diskutere, om det skal følge mandatfordelingen, for det er klart, at store partier med i forvejen mange muskler vil opleve det her som en kæmpemæssig styrkelse.
Men for SF er det meget centralt, at vi har mulighed for at imødegå det store apparat, der findes i ministerierne, og være borgernes advokat.
Pernille Vermund (NB), 2019-11-22:
Det er helt korrekt, at det er de borgerlige partier, der har indført 2-procentsbesparelsen.
Men samtidig med at man gjorde det, samtidig med at man sagde, at der i det offentlige skulle spares, så har man lagt flere penge til grupperne, og så siger vi bare, at de flere penge, man har lagt til, gør, at vi er væsentlig mere velpolstrede.
Man har bedt om besparelser det ene sted og lagt til hos politikerne selv.
Kunne man ikke som minimum tage 2 pct. – 2 pct. – af det, der er i gruppestøtten, som et mål, og så sige, at det her er målet?
Selvfølgelig kan vi komme ned på det, som jo alt andet lige stadig vil være rigtig mange penge, og så få en diskussion om, hvordan midlerne så skal fordeles, så det også sikrer, at det ikke kun er de store magtpartier, der tilgodeses.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2019-11-22:
Nu er det jo i stor udstrækning fru Pernille Vermunds venner på højrefløjen, som har lagt effektiviseringer ned over den offentlige velfærd, og vi har i SF været meget uenige.
Vi arbejder for at styrke den offentlige velfærd, og vi mener faktisk ikke, at det er uforeneligt med muligheden for at få ordentlige betingelser for vores folketingsarbejde.
Jeg synes, fru Pernille Vermund skal huske på, at vi jo er et mindre parti, og vi skal løfte nøjagtig det samme som et parti med 40 mandater, og det kræver altså meget mere af et mindre parti så at være den demokratiske modvægt.
Pernille Vermund (NB), 2019-11-22:
Det er jo bare sådan, at pengene kun kan bruges én gang, og selv om det set med politikerøjne er småbeløb – det er det jo ikke for almindelige mennesker, men når vi herinde normalt taler milliarder, er jeg fuldstændig med på, at det er mindre beløb – er det ikke desto mindre beløb, som man har øget.
Man har givet flere penge til sig selv, flere penge til grupperne, i sidste valgperiode, end man havde før.
Man har altså polstret politikerne yderligere i en periode, hvor man har sagt til borgerne og til det offentlige system generelt, at nu skulle der spares, og det er jo derfor, at Nye Borgerlige appellerer til – med den besparelse, som man har lagt ned over vores samfund, og som jo har skabt effektiviseringer – at man også kigger på gruppestøtten og siger, at den effektivisering bør vi også selv kunne tage.
Og lad os så efterfølgende tage den grundlæggende diskussion om, hvordan midlerne skal fordeles, altså sætte et mål om de 2 pct., og så finde ud af, hvordan vi får indrettet gruppestøtten mest effektivt i forhold til at sikre demokratiet.
Nu er det jo så sådan, at jeg har drukket kaffe med Venstres formand, altså den siddende formand – det gjorde jeg så ikke med den tidligere, det lader vi ligge; det er ikke en diskussion, vi tager her – og der har man jo mulighed for det, hvis man synes, at sådan en diskussion, som man ved kommer i Folketingssalen, skal tages et andet sted.
Det er jo ikke Nye Borgerlige, der ønsker, at den skal tages et andet sted.
Det er Venstre, der ønsker, at debatten, samtalen, forhandlingerne skal foregå et andet sted, og så har man jo mulighed for at tage det op.
Så det er igen en opfordring til Venstre om, at hvis man vitterlig ønsker samarbejde, er det jo en god idé at tage det i tide og ikke vente, til man står på Folketingets talerstol og afviser at tage diskussionen, fordi stedet er forkert.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2019-11-22:
Jeg synes, at Nye Borgerlige grundlæggende har misforstået, at mange af os folketingsmedlemmer, og partierne i øvrigt, herinde jo også er borgernes advokater, og hvis vi skal kunne hjælpe borgerne rigtig godt, også sosu-assistenterne, kræver det, at vi har noget at stå imod med i forhold til ministerierne, som er blevet meget stærke, og at vi også har mulighed for at gå til de sager, som er blevet mere og mere komplicerede.
Jeg får et utal af borgerhenvendelser, og jeg tager dem op på forskellig vis – det synes jeg faktisk også har en værdi.
Karsten Lauritzen (V), 2019-11-22:
Jeg vil godt give det tilsagn her i dag, at hvis fru Pernille Vermund ønsker at invitere mig på kaffe og drøfte det her forslag eller andre forslag, møder jeg hjertens gerne op.
Jeg vil ikke sige, at jeg er skuffet over ikke at have fået invitationen, fordi jeg ved, at min gruppeformand og min partiformand har fået invitationen, men jeg har ikke.
Så hvis vi skal snakke videre om det her forslag, gør jeg hjertens gerne det over en kop kaffe, og ellers mener jeg, at det rigtige sted at tage det op er i Udvalget for Forretningsordenen.
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-11-22:
Jeg ved, at vi bruger gruppestøttemidlerne fuldstændig efter det regelsæt, der er sat her i Folketinget.
Og hvad Socialdemokratiet har af andre muligheder for at bruge midler på kampagner og andet, er noget andet.
Og for at sikre en regeringsmagt gør ethvert parti jo fuldstændig, som de vil, med de midler, de har til det.
Men gruppestøttemidlerne er brugt til det formål, der er besluttet.
Og det var det, jeg brugte lidt tid på og gjorde mig umage med at forklare, for det har forslagsstillerne til beslutningsforslaget jo ikke skrevet ind i bemærkningerne til forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-22:
Jeg vil sige, at hvis verden var så ideel, som hr. Flemming Møller Mortensen siger, nemlig at partierne og også de store partier brugte de mange midler, som de får, på at grave dybt ned i lovgivningen med de dygtigste mennesker, der kan gennemskue lovgivningen osv., ville jeg nok også tænke, at 40 mio. kr. til Socialdemokratiet var det rigtige.
Det, som Socialdemokratiet primært bruger pengene på, er, at man kan profilere sig selv mere positivt og modstanderne mere negativt i den kampagneaktivitet, man har på sociale medier.
Er det, som Socialdemokratiet bruger pengene på, virkelig noget, der er meget værdifuldt for demokratiet?
Eller er det i virkeligheden med til at skabe en mistillid til demokratiet, at Socialdemokratiet bruger så mange penge på uretmæssigt at nedrakke andre og fremhæve sig selv som nogle, der kan løse alle verdens problemer?
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-11-22:
Det, jeg svarede på, var ordførerens bemærkninger om 2-procentsbesparelser andre steder i vores samfund, hvor jeg drog en parallel til – og hvor vi havde konkluderet på det – hvorfor vi kæmpede for at få den 2-procentsbesparelse fjernet på sundhedsområdet.
Den her ordning omkring de senest tilførte midler i forhold til eksperttilskuddet er 3 år gammel, og skal der laves en vurdering af den, og det skal der, for ting er dynamiske, så skal det ikke foregå her i Folketingssalen, men det skal foregå i en bred politisk diskussion, hvor man tænker på andre vilkår og rammer, der er sat for folketingsmedlemmers arbejde.
Pernille Vermund (NB), 2019-11-22:
Hørte jeg rigtigt, altså at ordføreren talte om, at der er skåret ind til benet, når vi taler om, at Socialdemokratiet får 40 mio. kr. om året, ikke til lønninger af politikere, men til gruppestøtte, altså ekstra midler, som man skal drive politik for?
Vi har en situation, hvor politikere i årevis har bestemt mere og mere over befolkningen, og så siger man, at fordi man laver stadig flere love, flere regler, gør det mere bøvlet at være dansker, så er det også mere bøvlet at være politiker, for så er der mere at kontrollere og mere at lovgive om, og derfor skal vi have flere af danskernes penge.
Kan ordføreren ikke se, at vi er inde i en ond spiral?
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-11-22:
Vi synes netop i Socialdemokratiet, at vi skal bruge vores penge med meget, meget stor omtanke.
Det skal man på alle velfærdsområderne.
Derfor har vi også kritiseret det på nogle områder, f.eks. sundhedsområdet, som jeg selv har været ordfører på i mange år.
Der havde man simpelt hen fået skåret ind til benet, så de ikke kunne levere det, der var forventning om, og det, der kvalitetsmæssigt og patientsikkerhedsmæssigt var bedst for patienterne, og man stressede personalet i helt unødvendig grad.
Hvis man skal vende det over til Folketinget, så synes vi, det var en rigtig beslutning, fordi Folketingets arbejde har forandret sig rigtig meget over de seneste årtier, og for at robustgøre vores folkestyre, vores demokrati og vores demokratiske processer var det det rigtige, man gjorde med et meget bredt politisk flertal tilbage i 2016.
Man kan sige, at Nye Borgerlige er nye i Folketinget, og jeg vil da også ønske jer virkelig held og lykke med jeres arbejde herinde.
Jeg vil også sige, at I allerede er kommet frem til en erkendelse, for I har fundet ud af, at I har brug for flere støttemidler.
For Nye Borgerlige gik jo hurtigt ud og sagde, at man kunne reducere gruppestøttemidlerne med en tredjedel, og nu er det altså en 2-procentsbesparelse om året, som Nye Borgerlige lægger an til.
Men det her er den socialdemokratiske holdning.
Skal der rejses en diskussion, så lad os gøre det i Udvalget for Forretningsordenen.
Der er ingen kommentarer til det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-22:
Det tager jeg så som et udtryk for, at Socialdemokratiet altså ikke mener, at 39 mio. kr., hvis vi tager 2017-regnskabet, er nok til at betjene en socialdemokratisk folketingsgruppe, og det er så taget til efterretning.
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-11-22:
Det, der var vurderingen i 2016, og som altså nød en meget bred politisk opbakning, var, at det niveau, man lagde sig på, var det nødvendige.
Og vi har jo ikke i Udvalget for Forretningsordenen igangsat sådan en vurdering af, hvordan pengene bliver brugt, og hvor kvalificeret de bliver brugt.
Derfor gav jeg også udtryk for, at hvis man skal ind og kigge på det niveau, der er, også på reglerne og rammen for, hvad pengene kan bruges til, så ligger det i regi af og tages op i Udvalget for Forretningsordenen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-22:
Da Socialdemokratiet gik fra 2016 til 2017, oplevede de en øgning fra 29 mio. kr. til 40 mio. kr. i de her gruppestøttemidler.
Det, vi snakker om her, er en 2-procentsbesparelse.
Det vil sige, at Socialdemokratiet, hvis man tog 2017-regnskaberne, stadig væk ville have 39 mio. kr., altså 39 mio. kr.
Er det ordførerens opfattelse, at man for 39 mio. kr. ikke kan betjene folketingsmedlemmerne?