runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pind (V), 2016-10-26:
Lad mig starte med at sige, at jeg i forbindelse med samrådet den 11. oktober forholdt mig til spørgsmålet om ændring af strafferammen for digitale sexkrænkelser.
Det er en dybt bekymrende tendens og desværre et tilsyneladende relativt udbredt fænomen.
Der er tale om ulovligheder, som er udtryk for en fuldstændig mangel på respekt for andre mennesker.
Det er altså et problem, som jeg tager særdeles alvorligt, og som jeg agter at gøre noget ved.
Netop af den grund har jeg iværksat en kortlægning af området, og jeg vil sammen med ministeren for børn, undervisning og ligestilling lancere et fælles udspil med initiativer i den forbindelse.
Vi har bedt Straffelovrådet om at overveje, om der er behov for at foretage ændringer af straffelovens bestemmelser om krænkelse af privatlivets fred og ærekrænkelser, og i den forbindelse skal rådet overveje strafniveauet i sådanne sager med henblik på at vurdere, om der måtte være behov for yderligere initiativer på området.
Straffelovrådet ser således bl.a. på, om strafferammen i straffelovens § 264 d bør hæves, og betænkningen forelægges formodentlig lige omkring årsskiftet.
Det er forventningen.
Der forventer jeg så i februar at fremsætte et lovforslag, som bl.a. har til formål at følge op på Straffelovrådets kommende betænkning om krænkelse af privatlivets fred og ærekrænkelser.
Før jeg forholder mig til, om det er straffen for overtrædelse af straffelovens § 264 d, der skal hæves, så vil jeg altså gerne se resultatet af Straffelovrådets samlede gennemgang af området.
Og man kan bede regeringen om meget, men at redegøre for sine politiske initiativer, før de er fremlagt, synes jeg måske er en anelse urimeligt.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-10-26:
Mener ministeren, at man som imam kan arbejde med radikaliserede indsatte i fængslerne, hvis man ikke vil tage afstand fra stening eller mener, homoseksualitet er en synd, eller på anden måde selv kommer med ekstreme udtalelser offentligt?
Christian Langballe (DF), 2016-10-26:
Finder ministeren, at der stilles tilstrækkelige krav til fængselsimamer i forbindelse med ansættelse, og at der er tilstrækkelige muligheder for at afsætte ham, hvis det viser sig, at han er radikal islamist?
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Finder ministeren, at der stilles tilstrækkelige krav til fængselsimamer i forbindelse med ansættelse, og at der er tilstrækkelige muligheder for at afsætte ham, hvis det viser sig, at han er radikal islamist?
Søren Pind (V), 2016-10-26:
Tak for spørgsmålet.
Jeg skulle jo have svaret på noget lignende over for den forudgående spørger, så med forbehold for de henvisninger, der er til den forrige spørger i mit papir, vil jeg sige, at der ikke er nogen, heller ikke imamer, som skal arbejde med radikaliserede indsatte i fængslerne, hvis det vurderes at kunne påvirke de indsatte i en ekstremistisk retning.
De personer, vi ansætter, skal ubetinget udføre deres opgaver på en måde, som understøtter det danske samfund, og som ikke medvirker til radikalisering.
Jeg vil gerne påpege, at religiøse forkyndere, herunder imamer, kan spille en vigtig rolle i forhold til forebyggelse af radikalisering og ekstremisme blandt de indsatte i fængslerne.
Der gøres allerede i dag meget for at sikre, at det er de rigtige personer, der ansættes i Kriminalforsorgen, og det gælder også for religiøse forkyndere, herunder imamer.
Men der er altid en mulighed for, at tingene kan gøres endnu bedre, og derfor har jeg på baggrund af vores drøftelser på tværs af partierne om initiativer på radikaliseringsområdet bl.a. foreslået, at det eksisterende tilsyn med de religiøse forkyndere i fængslerne skærpes, og jeg har også foreslået, at der indføres en særlig screening hos PET af religiøse forkyndere, inden de ansættes i Kriminalforsorgen, for at sikre, at de ikke har en kendt tilknytning til ekstremistiske personer eller miljøer.
Christian Langballe (DF), 2016-10-26:
Altså, en af grundene til, at jeg spørger, er jo bl.a., at det for det første viste sig, at imamen i Vestre Fængsel, hvor Omar El-Husein sad og afsonede, efterfølgende sagde, at der ikke var ret meget ekstremisme hos fangerne, og at han for det andet bagefter ikke ville tage afstand fra sharia og stening, hvilket jo da så i hvert fald kunne tyde på, at imamen selv var radikaliseret, men det ved jeg ikke nok om sagen til at kunne sige.
Men sådan forekommer det mig i hvert fald, og jeg synes jo så, at det er sådan lidt lemfældigt, hvis man ikke har en eller anden tilsynsmyndighed under fængselsvæsenet, som kan se på, hvad der bliver sagt, og også kan se på, hvad fangerne siger.
Hvis der eksempelvis er nogle moderate muslimer, der ikke tør opsøge imamen, fordi imamen selv er radikal islamist, så synes jeg, at vi har et stort problem.
Men jeg vil godt lige høre, hvordan et tilsyn af den art skal foregå.
Er det et tilsyn, som fængslet selv skal foretage, eller er det noget, som der er nogle udefrakommende der så kommer til at foretage?
Søren Pind (V), 2016-10-26:
Ja, som spørgeren sådan set også allerede har antydet, er der i dag et tilsyn med de religiøse forkyndere, som er ansat i Kriminalforsorgen.
Men den skærpelse, som vi nu indfører, betyder, at der bliver afholdt samtaler med tjenestestedet med faste intervaller for at sikre den religiøse forkynders fortsatte egnethed til at arbejde i fængselssystemet, og i den sammenhæng kan der – apropos udefrakommende – indkaldes eksperter, når det måtte være nødvendigt.
Derudover skal der altså indføres en screening hos PET i forbindelse med ansættelsen.
Det sker med henblik på at vurdere, om der er tale om personer, som har tilknytning til ekstremistiske personer eller miljøer.
Christian Langballe (DF), 2016-10-26:
Det glæder mig.
Jeg har ikke flere spørgsmål.
Søren Pind (V), 2016-10-26:
Nu fanger spørgeren mig på ubefæstet grund, havde jeg nær sagt, men mit bedste bud vil være, at det er, fordi man vil have en anledning til at vurdere karakteren af den enkelte straffelovsovertrædelse.
Der findes jo et ret bredt udsnit af straffelovsbestemmelser.
Jeg tror også, jeg kan garantere, at det, hvis vi taler om nogen som helst betydningsfuld straffelovsovertrædelse, så også vil have en betydning for den pågældendes ansættelse.
Men hvis spørgeren vil have et mere præcist svar på det, tror jeg, jeg kommer til at svare i skriftlig form, for jeg kan simpelt hen ikke svare på det på stående fod andet end på den her måde.
Christian Langballe (DF), 2016-10-26:
Vil ministeren så prøve at oplyse om, hvordan man har tænkt sig at den her screening skal foregå?
Vi har jo haft diskussioner om screening, og jeg har bl.a. ment, at folk, der vil være danske statsborgere, skal screenes, og det har man jo så sagt ikke kunne lade sig gøre.
Men det kan lade sig gøre med imamer, og så vil jeg godt høre: Hvordan har man tænkt sig at den her screening skal foregå?
Søren Pind (V), 2016-10-26:
Det, der er hensigten med screeningen, er, at den skal afdække, om den religiøse forkynder har tilknytning til ekstremistiske personer eller miljøer.
Så det handler altså om noget andet og mere, end om den religiøse forkynder tidligere måtte være straffet, og i den screeningsproces, som altså foretages af efterretningstjenesten, er det særlig vigtigt at afdække, om den religiøse forkynder har tilknytning til ekstremistiske personer eller miljøer.
Ud over det tror jeg det vil føre for vidt at redegøre udstrakt for efterretningstjenestens arbejdsmetode i den forbindelse her i Folketingssalen.
Kaare Dybvad (S), 2016-10-26:
Hvad er ministerens politiske holdning til at skærpe strafferammen for overtrædelse af straffelovens § 264 d?
Mange tak.
Hvad er ministerens politiske holdning til at skærpe strafferammen for overtrædelse af straffelovens § 264 d?
Christian Langballe (DF), 2016-10-26:
Der er lige en ekstra ting.
Jeg har her en stillingsannonce fra Jobindex fra 2014, hvor der søges en imam til de københavnske fængsler, og her står der bl.a., at en straffelovsovertrædelse vil tale imod en ansættelse, og at du skal kunne sikkerhedsgodkendes.
Betyder dette med »vil tale imod« så, at man, hvis man har begået en straffelovsovertrædelse, faktisk godt alligevel kan blive ansat, hvis der er andet, der taler for?
Eller hvordan skal det egentlig forstås?
Inger Støjberg (V), 2016-10-26:
Nej, det, Socialdemokraterne forhindrer med den politik, man fører, er, at det kan betale sig at arbejde, og det vil sige, at man jo i virkeligheden også kommer til at stille nogle børn i en situation, hvor deres forældre ikke arbejder, og hvor de ikke tager del i det samfund, som de lever i, på samme måde som alle andre, og hvor de ikke forsørger sig selv, og vi ved, at arbejdsløshed avler arbejdsløshed, også i forhold til næste generation.
Så det er faktisk efter min mening en rigtig skidt kurs, Socialdemokraterne her er inde på, og jeg synes, det er ærgerligt.
Jan Johansen (S), 2016-10-26:
Jeg vil bare sige, at ministeren tager fuldstændig fejl.
Det, vi faktisk gerne vil, er at bryde den sociale ring, hvor børnene også havner i en kontanthjælp eller i anden offentlig forsørgelse.
Det, vi mener, er, at man lige pludselig ikke kan bo det trygge sted, hvor man bor, men at man skal ud at finde sig et andet sted at bo, og man risikerer at blive flyttet langt væk fra de vante omgivelser.
Så kan man starte forfra i en ny kommune, og hvad siger de kommuner?
Der er jo kommuner, der er meget utilfredse med, at de får kontanthjælpsmodtagere, der flytter ud i de små landsbyer rundtomkring, hvor der ikke er det sikkerhedsnet, der skal være.
Inger Støjberg (V), 2016-10-26:
Det, hr. Jan Johansen står og gør nu, er i virkeligheden, at han taler det Danmark, der ligger uden for de store byer, ned.
Det forstår jeg ikke.
Jeg har da f.eks. haft en tryg barndom, og jeg har boet langt væk fra de store byer.
Det må dog være en selvstændig værdi, at man kan forsørge sig selv og sin familie.
Dorthe Ullemose (DF), 2016-10-26:
Hvordan vil ministeren sikre, at de urimelige forhold, såsom vold, seksuelle overgreb og ildspåsættelser, der bliver rapporteret om på f.eks. Børnecenter Tullebølle, ikke blot fortsætter på de nye centre, ifald man flytter de unge?
Tak for det.
Hvordan vil ministeren sikre, at de urimelige forhold, såsom vold, seksuelle overgreb og ildspåsættelser, der bliver rapporteret om på f.eks. Børnecenter Tullebølle, ikke blot fortsætter på de nye centre, ifald man flytter de unge?
Inger Støjberg (V), 2016-10-26:
Indledningsvis vil jeg gerne henvise til min besvarelse af det tidligere spørgsmål af samme spørger, nemlig spørgsmål nr. S 63.
Jeg vil dog også gerne endnu en gang benytte lejligheden til at understrege, at der er nultolerance over for asylansøgere, der ikke kan finde ud af at opføre sig ordentligt.
Det gælder, uanset hvilket center man bor på, og uanset om man er voksen eller man er mindreårig.
I henhold til centeret Tullebølle har Udlændingestyrelsens vurdering været, at der ikke har været en tilstrækkelig ledelsesmæssig fokus og tilstrækkeligt faste rammer for de unge, og derfor er det nu besluttet, at centeret skal lukkes.
Beslutningen er truffet i enighed imellem Udlændingestyrelsen og Langeland Kommune.
Det er jo som udgangspunkt de enkelte asylcentre, der håndterer de situationer, hvor beboere udviser problematisk adfærd, og det gælder selvfølgelig også på de børne- og ungecentre, som vi har.
Helt generelt er det vigtigt for mig at understrege, at man jo ikke bare flytter en mindreårig asylansøger, hvis denne udviser en uhensigtsmæssig opførsel, for personalet prøver selvfølgelig først på at løse problemerne sammen med den mindreårige, og det viser sig ofte, at tilspidsede situationer kan afhjælpes på det center, hvor den mindreårige allerede bor, og altså uden at den mindreårige skal flyttes til et andet center.
Så er det sådan, at der forud for en eventuel flytning vil være en dialog både mellem centrene, men som selvfølgelig også involverer den, der nu skal flyttes.
Men hvis man tager centeret i Tullebølle, står det jo som sagt til lukning, og de unge, der nu er på centeret, bliver flyttet i den uge, vi her er inde i.
Dorthe Ullemose (DF), 2016-10-26:
Jamen jeg forstår bare ikke, hvad det skulle hjælpe at flytte unge til et andet center, når det er fuldstændig den samme ledelse – den samme slappe ledelse, vil jeg tillade mig at sige – som driver de her centre.
Medarbejdere fra flere centre har jo over for mig efterlyst en ledelse, der træder i karakter; de efterlyser en ledelse, som formår at sørge for, at de unges uacceptable adfærd får en konsekvens.
Vil ministeren se på, om ledelsen overhovedet er kompetent til at varetage den her opgave?
For det er varm luft, når ministeren står og siger, at der er en nultolerance.
Det er jo ikke det, man hører fra medarbejderne.
De har ingen konsekvens- eller sanktionsmuligheder over for de unge, så hvad mener ministeren med nultolerance?
Inger Støjberg (V), 2016-10-26:
Altså, det er sådan en lillebitte smule mærkeligt, at spørgsmålet bliver stillet på den måde, i og med vi lige for et kvarter siden stod og diskuterede, hvad det er for nogle tiltag, der bliver taget, og som Dansk Folkeparti forhåbentlig skal bakke op om.
Så det er sådan lidt mærkeligt bare at køre pladen af igen helt imod bedre vidende.
Det synes jeg egentlig er lidt ærgerligt, hvis jeg skal sige det.
Når det er sagt, er der jo ingen, der siger, at de her unge kun skal flyttes til centre, der er drevet af Langeland Kommune.
Det er ligesom det, spørgeren lægger op til her.
Det har jeg jo aldrig nogen sinde sagt noget om.
De kan lige så godt blive flyttet til andre centre, og selvfølgelig vil vi da kigge på ledelsens kompetencer.
Ellers giver det jo ingen mening.
Dorthe Ullemose (DF), 2016-10-26:
Så lad os tage en af de der muligheder, de nye tiltag, som så er sat i værk.
Der snakker ministeren om magtanvendelse.
Lad os så sige, at en ung asylansøger står i døren sådan her og personalet vil ind og ransage værelset for at se, om der er noget, der er stjålet – stoffer og alkohol, som vi har hørt.
Hvad er det så, ministeren mener med magtanvendelse?
For man må ikke have lov til at flytte en ung, hvis han ikke er til fare for sig selv eller andre.
Det er derfor, jeg siger om de tiltag, som man snakker om her, at dem prøver medarbejderne at bruge hver eneste dag, men de har jo ikke nogen lovhjemmel til at gøre det.
Så hvad mener ministeren med magtanvendelse, når man ikke fysisk må flytte en ung og ransage et værelse, medmindre den unge er til fare for sig selv?
Det er man jo ikke bare ved at stå i en dør.
Inger Støjberg (V), 2016-10-26:
Jamen prøv at høre her: Det er jo lige nøjagtig det, vi sidder og forhandler i 2025-forhandlingerne med Dansk Folkeparti.
Jeg går da ud fra, at man også internt i Dansk Folkeparti taler om de her ting.
Jeg ved selvfølgelig ikke, hvad der foregår i Dansk Folkepartis gruppeværelse, men det håber jeg da at man gør.
Og så håber jeg da, at spørgeren også der gør sin indflydelse gældende.
Jeg tager imod alle de gode og konstruktive forslag, der måtte være.
Men jeg kan sige, at som det er i dag, må man f.eks. ikke ransage værelserne.
Det synes jeg man i fremtiden skal have ret til som ansat, og det er da noget af det, jeg kan håbe at Dansk Folkeparti kommer til at bakke op om.
Men det nytter jo ikke noget at stå og bare kritisere sådan helt afsondret, når man sidder midt i nogle forhandlinger, og det gør I altså lige i øjeblikket.
Jan Johansen (S), 2016-10-26:
Nå, det vil jeg nu ikke give ministeren ret i.
Jeg mener sådan set, at mange af de familier, der har gået på kontanthjælp i mange år, og også har nogle børn, er sårbare, og det er dem, jeg prøver at passe på på en helt anden måde, så de netop ikke skal rives ud af deres vante omgivelser, og så de f.eks. ikke skal komme ud i en anden skole eller ud i de tyndtbefolkede områder.
Det er lige netop det med, at man gerne vil have, at kontanthjælpsmodtagerne skal i arbejde, og så kommer de ud et sted, hvor der er meget længere til arbejde, og hvor der er færre arbejdspladser, og så bliver det sværere for en kontanthjælpsmodtager at finde et job.
Det er det, vi vil prøve at forhindre.
Dorthe Ullemose (DF), 2016-10-26:
Jeg er glad for at høre, at ministeren tager det her alvorligt, og at vi sammen kan arbejde hen imod nogle gode forslag.
Men mener ministeren, at de her unges ansøgning om asyl f.eks. skal stoppe, hvis man tager de unge i noget kriminalitet eller på fersk gerning?
Inger Støjberg (V), 2016-10-26:
Ja, gid det var så vel, at vi var længere fremme i spørgsmålene, men det er vi ikke.
Etablering af permanent grænsekontrol vil i praksis betyde, at Danmark ryger ud af Schengensamarbejdet og også af den nordiske pasunion, og det har vi efter min mening ingen interesse i.
Det vil kun gøre det vanskeligere for de mange danskere, som der jo hver dag er afhængige af at kunne rejse frem og tilbage hen over grænsen.
F.eks. vil dansk politi miste muligheden for at kunne se, om en udlænding har indrejseforbud i et Schengenland, hvilket kan have betydning for, om udlændingen overhovedet skal have lov til at rejse ind i Danmark.
Når det er sagt, vil jeg understrege, at jeg fuldstændig deler Dansk Folkepartis ønske om at begrænse antallet af ulovlige indvandrere og asylansøgere, der kommer til Danmark.
Det er jo bl.a. også derfor, at vi sammen har gennemført markante opstramninger på udlændingeområdet.
Lad mig så også slå fast, at jeg er enig med Dansk Folkeparti i, at den nuværende midlertidige grænsekontrol skal forlænges.
Det er også derfor, at jeg sammen med mine kollegaer fra Norge, Sverige, Tyskland og Østrig i sidste uge gjorde det klart over for Europa-Kommissionen, at så længe der ikke er styr på EU's ydre grænser, ja, så skal vi kunne kontrollere, hvem der krydser den danske grænse.
Og jeg er derfor også yderst tilfreds med, at jeg jo i går kunne meddele, at Kommissionen nu også anbefaler Rådet, at den midlertidige grænsekontrol opretholdes i hvert fald i de næste 3 måneder.
Marie Krarup (DF), 2016-10-26:
I Dansk Folkeparti mener vi simpelt hen ikke, at det nytter noget, at Danmark hver gang skal gå tiggergang til Europa-Kommissionen for at få grænsekontrollen forlænget.
Den skal selvfølgelig gøres permanent, og det mener vi jo helt oplagt at ministeren bør arbejde på.
Det er jo fint, at vi har fået midlertidig grænsekontrol, og det er fint, at vi har fået den forlænget, men det er simpelt hen ikke tilstrækkeligt.
Schengen virker ikke.
Vi er nødt til at lave Schengen om, hvis vi skal blive i Schengen, sådan at den ydre grænse rent faktisk bevogtes, men at man også har mulighed for at lave en permanent grænsekontrol internt i EU.
Det er simpelt hen en af de helt afgørende ting for en suveræn stat, at man selv kan sørge for at have kontrol med, hvem der kommer ind i ens land, og det drejer sig selvfølgelig både om kriminelle, men også om asylansøgere.
En suveræn stat skal kunne kontrollere sin egen befolkningssammensætning, og derfor skal vi være permanent på grænsen.
Derfor skal vi også have mulighed for at lave det, som vi har foreslået mange gange, nemlig en straksafvisning og en straksasylbehandling på grænsen.
Dermed undgår vi de sager med, at der kommer en stor mængde af folk ind, som får deres sager behandlet i Danmark, og som vi af en lang række årsager ikke kan få sendt tilbage igen, og det har været en stor ulykke i lang tid.
Vi har jo for øjeblikket den situation, at der strømmer folk ind i Europa; situationen er ude af kontrol i Italien, hvor der strømmer afrikanere ind, og de mennesker vil jo på et eller andet tidspunkt formentlig bevæge sig op imod nogle af de lande, hvor man ved at det er ganske behageligt at leve.
Derfor er det ikke tilstrækkeligt, at vi har en midlertidig grænsekontrol, selv om vi er glade for det.
Man er nødt til at begynde at arbejde på en permanent grænsekontrol.
Spørgsmålet er så igen: Hvornår vil ministeren begynde at arbejde på, at vi får en permanent grænsekontrol?
Inger Støjberg (V), 2016-10-26:
Nu hører jeg så heller ikke i dag Marie Krarup sige, at vi skal ud af Schengen, men at vi skal ændre i Schengensamarbejdet, og det er jo ikke noget, vi bare gør alene.
Så det kræver også, at Dansk Folkeparti kommer med et forslag til, hvordan man så skal ændre Schengensamarbejdet, og at man kigger på, hvad der ligger i det, at samarbejdet skal ændres.
Altså: Hvordan skal man tage fat på det, hvad gør man i forhold til de øvrige europæiske kollegaer?
Marie Krarup (DF), 2016-10-26:
Dansk Folkeparti vil rigtig gerne samarbejde om at få udvist kriminelle, at hjælpe andre stater med at finde internationale kriminelle netværk, terrorister, illegale asylansøgere, illegale immigranter osv.
Så vi vil gerne have et samarbejde, men det samarbejde må ikke udelukke, at vi kan få en permanent grænsekontrol.
Så det, vi vil, er, at vi vil have oprettet en permanent grænsekontrol og så samtidig få lavet Schengen om, så det kan lade sig gøre at have den for fremtiden, for altid, for det er det, man skal have, når man er en suveræn stat.
Inger Støjberg (V), 2016-10-26:
Jamen det kan godt være, men så skal Dansk Folkeparti nødvendigvis også konkretisere, hvad det er, man vil.
Det er lidt det samme som med hele diskussionen omkring Europol.
Altså, jeg går ud fra, at Dansk Folkeparti fortsat gerne vil have, at vi er medlem af Europol, men på grund af at man nu stemte, som man gjorde tidligere, ryger vi nu ud af Europol.
Så det nytter jo ikke noget ikke at se sammenhængende på det her – og det synes jeg faktisk helt ærligt at Dansk Folkeparti skylder os alle sammen også at gøre – og bare sige, at det er sådan her, det skal se ud.
Man må også være med til at vise vejen derhen.
Ellers bliver det sådan lidt en gold form for politik, man fører.
Marie Krarup (DF), 2016-10-26:
Dansk Folkeparti har fremsat mange konkrete forslag om, hvordan man kan gøre det, også inden for Europol.
Vi har haft konkrete forslag om, at man kan få lavet en aftale, og det kan man godt, når man kan lave det med en lang række andre lande.
Det er jo et spørgsmål om, at de forhandlere, der sidder i det, skal vise vilje til at få det igennem, og på samme måde er det på Schengenområdet.
Det skal føres ud i livet.
Inger Støjberg (V), 2016-10-26:
Jeg deler fuldstændig visionen om, at vi skal have styr på, hvem der kommer til Danmark, og så længe der ikke er styr på de ydre grænser, må vi nødvendigvis have grænsekontrol i Danmark. Men det, jeg bare forfægter, er, at vi lidt for mange gange hører at Dansk Folkeparti siger, at det er sådan her, det skal være, men man arbejder så ikke rigtig med, og så er svaret her i dag, at der skal udvises fleksibilitet fra forhandlernes side.
Det skal der jo, men det bliver man nødt til at arbejde på, og det bliver Dansk Folkeparti også nødt til at arbejde på.
Man bliver også nødt til at konkretisere, hvad det er, man vil med Schengensamarbejdet, og ikke bare sige: Nå, men vi skal have paskontrol, så må I finde ud af det.
Det nytter simpelt hen ikke noget.
Jan Johansen (S), 2016-10-26:
Mener ministeren, at det er ligetil for kontanthjælpsmodtagere at finde en bolig med en husleje på maksimalt 7.000 kr. om måneden i den kommune, som de bor i?
Tak for det.
Mener ministeren, at det er ligetil for kontanthjælpsmodtagere at finde en bolig med en husleje på maksimalt 7.000 kr. om måneden i den kommune, som de bor i?