runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2024-11-22:
Det synes jeg er en fremragende idé.
Og jeg tror, at mange af de problemer, vi står med på området – der tror jeg vi er fuldstændig enige – netop handler om, at man ikke får konsekvensberegnet.
Altså, man står og har en masse fikse idéer her i Folketingssalen eller i regeringen, men man får ikke regnet på konsekvenserne hele vejen igennem straffesagskæden, og så bider det sig selv i halen, og det snakker vi jo rigtig meget om.
Jeg tror ofte, det har været sådan, at man startede med at kriminalisere noget og give en større opgave til politiet, og det gør jo så også, at der ender flere sager hos anklagemyndigheden, og så ender der flere sager hos domstolene, og så ender der flere indsatte i fængslerne.
Det er jo klart, at det helhedsperspektiv kunne vi godt blive meget skarpere på, så det synes jeg da vi skal samarbejde om.
Så glemte jeg egentlig at sige, hvorfor vi også synes, der er noget fornuftigt i det her forslag; nu stod jeg her og var lunken.
Vi synes f.eks., at det er helt i orden at hæve bøderne.
Så der er bestemt også positive elementer.
Mai Mercado (KF), 2024-11-22:
Hvis det, ministeren henviser til, er, at regeringen vil kigge på at revidere den såkaldte trappestigemodel, så har jeg i hvert fald set, at der er eksperter, som udtaler, at det ikke kommer til at betyde mange udvisninger.
Så jeg tror egentlig ikke, at man skal glæde sig for tidligt.
Men jeg vil gerne stille et spørgsmål om konsekvensberegning.
For det, jeg er på udkig efter, er at få brudt de økonomiske konsekvenser ned, så man kan se og det bliver tydeliggjort, hvilken betydning det vil have for kriminalforsorgen.
Så når man fremsætter et forslag om strafskærpelser, hvor mange flere pladser er der så brug for, fordi flere skal afsone i længere tid?
Hvor mange flere fængselsbetjente er der brug for?
Vi mangler jo en grundlæggende konsekvensberegner til hele straffesagskæden.
Så derfor drejer det sig altså ikke bare om at få oplistet de økonomiske konsekvenser.
Jeg tror, at os, som læser lovforslagene, er med på, at det står bagerst.
Men når nu ministeren selv tager det op, vil jeg da spørge, om det er noget, man har tænkt sig at ville kigge på, når nu vi skal forhandle en kriminalforsorgsaftale her til foråret.
Peter Hummelgaard (S), 2024-11-22:
Samtidig sikrer vi, at bøden for butikstyveri altid overstiger værdien af det stjålne.
På den måde er det jo vores målsætning med det lovforslag her at sikre mere mærkbare konsekvenser for butikstyve og hælere.
Når det er sagt, vil jeg sige, at det er regeringens helt klare holdning, at kriminelle udlændinge ikke er velkomne i Danmark, og der vil vi i øvrigt skrue på de knapper og dreje på de håndtag, som gør, at vi hele tiden kan sikre det.
Mette Thiesen (DF), 2024-11-22:
Tusind tak.
Jeg vil glæde mig rigtig meget til at se det, der kommer fra regeringen i forhold til det.
Et andet spørgsmål, jeg havde, var i forhold til bødestraffen, altså det her med, at man sætter den på 1.000 kr.
Grænsen i forhold til at få dansk statsborgerskab mener jeg ligger på 3.000 kr. eller 3.500 kr. Er det også noget, som regeringen kigger på, så vi sikrer, at dem, der laver gentagelseskriminalitet, altså de her meget kriminelle udlændinge, så heller ikke bare kan komme ind under dansk statsborgerskab, når de eksempelvis begår de her grove butikstyverier?
Peter Hummelgaard (S), 2024-11-22:
Først vil jeg sige, at jeg deler fru Mette Thiesens indignerede forargelse over, hvor kæmpestor en overrepræsentation der er af folk med anden etnisk herkomst end dansk og udenlandske statsborgere, når det handler om butikstyveri.
Vi kan desværre se en tendens til, at mange af de her butikstyverier jo i øvrigt bliver mere og mere organiserede, går målrettet efter de dyre varegrupper og styres af organiserede kriminelle.
Mette Thiesen (DF), 2024-11-22:
Tusind tak, og tak til ministeren for i hvert fald at svare på nogle af spørgsmålene.
Når vi nu kan se, at hver tredje butikstyv er udlænding, vil det her lovforslag så også føre til, at flere af de kriminelle udlændinge, som kommer herop, bl.a. fra Østeuropa – rumænerne er helt i toppen af den her liste – så også reelt bliver udvist?
Det samme gælder i forhold til dem, som også er meget overrepræsenteret, f.eks. nogle fra Somalia, Irak, Syrien osv. Vil det betyde, at regeringen, hvis man kommer og forbryder sig mod loven, også på det her område, tager initiativ til flere udvisninger, sådan at vi kan få ryddet op i nogle af de her statistikker?
Zenia Stampe (RV), 2024-11-22:
Jamen det kunne jo lige så godt have været et radikalt forslag.
Vi plejer mere sådan at være kritiske, når vi er imod en strafskærpelse.
Så siger vi: Har I nu tænkt hele vejen igennem?
Og så skal der være flere fængselspladser osv. osv.
Der er vores temperament måske lidt forskelligt, men jeg tror, at vi deler den her analyse fuldstændig.
Mai Mercado (KF), 2024-11-22:
Jeg vil egentlig bare sige tak for responsen.
Det er første gang nogen sinde, tror jeg, at jeg har hørt Radikale kalde et konservativt forslag for helt fantastisk, så det tager jeg med mig i dag.
Steffen Larsen (LA), 2024-11-22:
Det er jo altid spændende med lovgivning, der vil gå ind og forsøge at forhindre forbrydelser af en eller anden art eller i hvert fald gøre det mindre interessant at være forbryder.
I Liberal Alliance har vi også selv mange gode forslag til, hvordan man kan bekæmpe butikstyverier, og også hvordan man kan øge straffenes omfang ved butikstyveri, for det er et problem, at butikstyverierne er en stigende del er den indtægtskilde, som er for kriminelle og bander.
Vi ved jo også, at der er en årsag til det.
Markedet har ændret sig for kriminalitet, kontanter er ophørt med at være en ting, folk har på sig, så tyveri af private genstande, indbrud og lignende, giver færre og dårligere udbytter, og så må man søge andre steder hen, og det er butikkerne, der lider overlast her.
Så vi støtter naturligvis, at man gør mulighederne for at kunne overvåge butikkerne og lignende bedre, men der er dog nogle betænkeligheder ved det her forslag.
For mig bekendt er cyklisme i sig selv ikke et problem.
At folk cykler rundt i København, synes jeg jo er et problem, men det er, fordi jeg ikke er en stor ven af cyklismen, fordi jeg som fodgænger og bilist i København har store problemer med de vilde cyklister i det københavnske.
Men selve cyklismen har jeg dog ikke det samme fjendskab over for som vores justitsminister, kan jeg forstå, for når man ligefrem siger, at alene det at cykle er grundlag nok til, at politiet skal kunne stoppe en og foretage ransagning og kontrollere en, ved jeg ikke helt, hvor vi har bevæget os hen ad, men jeg synes, vi har bevæget os hen til et sted, som måske er lidt mørkere, end hvad jeg havde forventet.
For jeg tror ikke på, at cyklisme i sig selv er årsag nok til, at politiet bør stoppe en, men det er det, det her lovforslag siger.
Jeg citerer bare fra paragraffen, § 5 b: »Politiet kan standse en cyklist på områder omfattet af færdselsloven med henblik på at kontrollere, om den pågældendes cykel er meldt stjålet.«
Det vil sige, at man til enhver tid kan stoppe en cyklist, alene fordi personen er på cykel.
Jeg ved det ikke helt, men jeg kan konstatere, at man ikke kan stoppe en bilist i en bil, bare fordi personen er i bil, for der skal være mistankegrundlag, eller man skal have konstateret en overtrædelse af hastighedsgrænserne eller lignende.
Så her synes jeg, at vi er ude i en tilstand, hvor cyklister altså bliver stillet dårligere end andre trafikanter.
Ligeledes kan man heller ikke bare stoppe en person på gåben på gaden, bare fordi han går rundt.
Nej, man er nødt til at have et mistankegrundlag, man er nødt til at sige, at her er der noget, der er mistænkeligt, personen går dårligt, han er fuld eller lignende, før man kan gå ind og sige, at her må vi nok hellere gøre noget.
Så vi bliver nødt til at sige tak, men nej tak til det her forslag fra justitsministeren.
Serdal Benli (SF), 2024-11-22:
Jeg er i dagens anledning fungerende ordfører på området her.
Regeringens forslag sætter fokus på en vigtig indsats, nemlig den, der skal bekæmpe butiks- og cykeltyverier.
Det er jo sådan, at der sidste år var godt 25.000 butikstyverier, og at der samtidig var tæt på 50.000 cykeltyverier.
Derfor er vi i SF glade for idéen om flere tiltag på området, og i denne omgang er vi særlig glade for, at disse tiltag ikke igen skal knyttes tæt til flere og længere fængselsstraffe.
Tværtimod vil vi give politiet bedre muligheder for, at forbryderne kan identificeres og senere fanges.
Vi ved jo fra eksperterne, herunder ministerens gode ven David Sausdal, at det er risikoen for at blive fanget, der bedst får forbryderen til at genoverveje, om det er risikoen værd.
Derfor støtter vi op om, at der med tilstrækkelig skiltning kan opsættes lydovervågning i butikker, for hvis ikke det i første omgang stopper butikstyveriet eller trusler mod de ansatte, har politiet mere bevismateriale til at fange forbryderen, som jo igen bidrager til forebyggelsen af senere kriminalitet.
I forlængelse af forebyggelse tænker vi også, at den udvidede mulighed for økonomisk kontrol med unge kriminelle kommer med en god intention, for en kriminel løbebane bliver kun sværere at løbe væk fra, jo længere du er på den.
Derfor er det vigtigt med en tidlig indsats for at få unge kriminelle på rette spor.
Men det betyder ikke, at indsatsen behøver at stoppe ved det 25. år.
Her bider vi mærke i høringssvaret fra Det Kriminalpræventive Råd.
De peger flere gange på vigtigheden af at holde øje med, om den slags lovgivning og tiltag har en effekt.
Vi mener derfor ligesom rådet, at det ligesom med så meget anden lovgivning er nødvendigt at evaluere, om en indsats rent faktisk virker.
Vi mangler derfor et ordentligt svar fra regeringen på, om økonomisk kontrol, jævnfør straffelovens § 57 a, rent faktisk har haft effekt indtil videre.
Vi bemærker også Dommerforeningens bekymringer, for det kan godt virke vidtgående at give politiet mulighed for at standse cyklister og tjekke stelnummer uden forudgående mistanke.
Dette er vidtgående, men det er ikke meget anderledes end politiets nuværende beføjelser over for andre trafikanter.
Den sidste kommentar vil ikke komme som en overraskelse, for ligesom Vestre Landsret og Østre Landsret er jeg bekymret for den ekstra udgift, de pålægger domstolene – i denne omgang drejer det sig om 600.000 kr. – uden at få tilført flere midler, vel at mærke.
Jeg håber dog, at vi ser mere til sidstnævnte i fremtiden.
Med disse ord og bemærkninger kan SF ikke støtte op om forslagets indhold, og vi stemmer derfor imod forslaget.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2024-11-22:
Så er det simpelt hen så underligt.
For hvis ordføreren fra et af regeringspartierne siger, at det her fuldstændig er, som det hele tiden har været, så kan jeg slet ikke forstå, hvorfor vi overhovedet står og behandler det her lovforslag.
Så giver det jo absolut ingen mening.
For det er jo netop noget, hvor vi laver noget om, fordi du aktivt skal gå ind og vælge enten til eller fra, når du bliver 18 år, og du automatisk bliver skrevet op i det her donorregister.
Det står der sådan set også, for det hedder lovforslaget også, altså at det er en samtykkemodel med blødt fravalg eller noget i den stil, som det hedder i en eller anden underlig formulering.
Vi er sådan set enige om målet.
Vi vil gerne have, der er flere, der donerer deres organer.
Det synes vi sådan set er en god idé.
Det var også derfor, vi fremsatte et beslutningsforslag om det tilbage 2022, altså i forhold til at man faktisk skulle mindes om det her.
Jeg tror også, at det for rigtig mange danskere, fordi det er en ubehagelig beslutning, er noget, som man måske skyder lidt hen.
Så vi synes, det er en rigtig god idé at minde folk om det, men sådan en samtykkemodel, som man stiller op her, er ikke særlig liberal og i øvrigt bestemt heller ikke noget, som vi kommer til at kunne bakke op om fra Dansk Folkepartis side.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-11-22:
Tak for det.
Det er simpelt hen ikke rigtigt, hvad ordføreren får sagt fra talerstolen.
Der vil ikke være nogen, der tager nogen børns organer.
Hvis det enkelte individ ikke har taget stilling til det, vil det præcis som i dag være op til de pårørende at tage den endelige beslutning – præcis som i dag.
Der er ingen organer, der vil blive doneret, uden at enten den enkelte eller de pårørende har taget stilling, præcis som i dag.
Jeg synes bare, det er vigtigt, vi får fakta på plads, så vi ikke skaber alle mulige forkerte billeder ude i befolkningen her fra Folketinget af.
I forhold til at kigge til Holland vil jeg sige, at vi i hvert fald for vores vedkommende netop har brugt Holland som et eksempel på en model, vi ikke vil følge, fordi den model har gjort, at det faktisk er gået den forkerte vej, fordi man har tvunget folk til at tage stilling til det.
Mette Thiesen (DF), 2024-11-22:
Tusind tak.
I Dansk Folkeparti mener vi også, at det ville være rigtig godt, hvis langt flere tog stilling til organdonation, men vi kan selvfølgelig ikke bakke op om en model, hvor man automatisk bliver tilmeldt.
Jeg skal være fuldstændig ærlig og sige, at det faktisk løber mig koldt ned ad ryggen at tænke over, at mine to drenge, med mindre de selv aktivt tager et valg, faktisk har stillet deres organer til rådighed for staten.
Jeg synes, det er en helt forkert vej at gå at lave en model som den her.
Der bliver nævnt flere gange her i debatten, at man skal kigge til Holland.
Jeg vil sige, at jeg virkelig ikke har lyst til rent politisk at kigge til Holland, hverken i forhold til aktiv dødshjælp eller i forhold til rigtig mange andre ting.
Jeg synes, det er helt malplaceret at benytte det her.
Jeg synes også, det er helt malplaceret at begynde at snakke om, hvor mange danskere der gerne vil organdonation, når det kommer fra en regering, som aldrig lytter til danskerne.
Det så vi eksempelvis med store bededag og afskaffelsen af den.
For jeg tror helt oprigtigt på, at rigtig mange danskere faktisk gerne vil det her.
Det var jo sådan set også derfor, vi med ret bred opbakning fik vedtaget det her med, at man skal mindes om det, når man bliver 18 år, eksempelvis når man tager kørekort eller skal havet fornyet sit pas osv., altså at man måske også minder folk om det jævnligt.
For danskerne vil gerne.
Men at mene, at det både er liberalt og alt muligt andet, at staten automatisk ejer den enkeltes organer, når de fylder 18 år,
hænger overhovedet ikke sammen – overhovedet ikke.
Så vi kommer ikke til på nogen som helst tænkelig måde at kunne støtte det her forslag.
Vi vil selvfølgelig altid opfordre til, at man følger den ret brede aftale, sådan set med alle Folketingets partier, i forhold til at man bliver mindet om det noget oftere, så flere vil tage stilling til det, men det her kommer vi ikke til at støtte.
Per Larsen (KF), 2024-11-22:
Det kan jeg godt bekræfte.
Men det ville jo også være underligt andet, når der i 2022 var fuldstændig enighed i Folketinget om det forslag.
Så ville det have været lidt underligt, hvis det var sådan, at regeringen bare overhørte det.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-11-22:
Jeg vil bare bede ordføreren om at bekræfte, at der jo netop er taget initiativ til også at indføre de obligatoriske påmindelser, som ordføreren beskriver.
Vil ordføreren bekræfte, at det rent faktisk også er en del af den handleplan, der kommer?
Det kunne godt opfattes lidt, som om det var noget, regeringen ikke havde taget initiativ til allerede.
Så derfor vil jeg gerne lige have, at ordføreren bekræfter det, og at det her lovforslag netop er noget ekstra og noget, vi gør yderligere, i forhold til det, som ordføreren foreslog.
Monika Rubin (M), 2024-11-22:
Det synes jeg faktisk lige jeg har svaret ordføreren på.
Det har jo gjort en stor forskel.
Jeg ved ikke, om vi allerede kan se det på tallene, men jeg er overbevist om, at vi kommer til at kunne se det på tallene, fordi vi ved, at hver gang vi har det oppe i den offentlige debat, er der flere, der tager stilling til det.
Men som jeg også sagde før, bliver vi nødt til at lade være med at have det som bølgeskvulp.
Vi bliver nødt til at gøre noget anderledes.
Per Larsen (KF), 2024-11-22:
Kæmpe, kæmpe tak til Mads Sebbelov for at have kørt den her debat så intenst, at der hele tiden har været fokus på det og det er kommet mere massivt, end hvad vi nogen sinde har set.
Men hvad er det, regeringen har gjort?
Hvad er det, I fra Moderaterne har gjort for at oplyse borgerne om, at det her er vigtigt?
For vi var jo enige om det bredt i Folketinget i 2022.
Alle partier stemte for, at vi skulle sørge for at komme i gang med at tilskynde borgerne til at tage stilling til det.
Monika Rubin (M), 2024-11-22:
Jeg vil mene, at den proces, regeringen har haft, faktisk har været én stor oplysningskampagne.
Vi kan se på tallene hen over de sidste 2 år, at der faktisk har været flere, der har taget stilling, og det er jo, fordi vi ved, at hver evig eneste gang vi har det her oppe i den offentlige debat, er der flere, der tager stilling.
Problemet er, at det indtil nu også har været på grund af folk, der har engageret sig i debatten, folk som Mads Sebbelov, der sidder oppe på tilhørerrækkerne, og som virkelig har holdt den her fane højt, fordi han selv mistede et barn, som stod på organdonationslisten.
Men det kan ikke være rigtigt, at vi skal forholde os til, at det en gang imellem skvulper op i den offentlige debat, og at så er der flere, der tager stilling til det, eller at Sundhedsstyrelsen med års mellemrum beslutter sig for at lave en eller anden kampagne.
Vi bliver nødt til at gøre meget mere, for de der ting har vi gjort igennem mange, mange år, men vi bliver ved med at se folk, der dør på venteliste, og vi kan se fra andre lande, der jo har indført noget a la den her model, at det gør en reel forskel.
Så lad os nu prøve at gøre noget andet.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-11-22:
Det er det, vi ændrer, og det er det, vi på baggrund af erfaringer fra andre lande tror på kan gøre en yderligere forskel oven i de andre initiativer, vi tager.
Det er jo det, vi ændrer, hverken mere eller mindre.
Det vil stadig være op til den enkelte eller familien, men vi tror på, at det, at vi ændrer udgangspunktet, vil gøre en forskel.
Det er jo ikke noget med, at staten kommer til at eje nogen organer eller kommer til at tage nogen endelige beslutninger.
Det er stadig den enkelte og de pårørende.
Mette Thiesen (DF), 2024-11-22:
Det er meget sjovt at høre ordførerens ordvalg.
Ordføreren siger, at man nu skal ind at bekræfte det valg, som regeringen har taget for en, altså at man stiller sine organer til rådighed, så ordførerens argumentation hænger ikke rigtig sammen.
Så synes jeg da, det er dejligt at høre fra en regering, som tilsyneladende aldrig nogen sinde lytter til den danske befolkning, men bare tromler ting igennem, at man så på det her område åbenbart vil lytte til flertallet.
Jeg synes bare, det er en rigtig dårlig måde, man gør det på, for danskerne skal selvfølgelig have et frit valg.
Mine drenge skal selvfølgelig også have et frit valg, når de bliver 18 år, men de skal ikke tvinges til at donere deres organer.
Jeg er i øvrigt meget enig i det, der også er blevet sagt tidligere i forhold til skyld, skam og alt muligt andet.
Det skal vi bestemt heller ikke have ind over.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-11-22:
Tak for det, hr. formand.
Hele forslaget har til formål at udforme de dele af regeringens udspil »Sammen om en tryggere hverdag« fra den 1. februar 2024, der kræver lovændringer.
Antallet af anmeldte butikstyverier står til at være på et historisk højt niveau i 2024.
Det er naturligvis uacceptabelt, og derfor skal vi gøre, hvad vi kan for at hjælpe de her forretningsdrivende.
Med dette lovforslag hæves straffen for butikstyveri.
Som det er i dag, er straffen ofte lavere end værdien af det stjålne, og det skal vi ændre på.
Derfor støtter Danmarksdemokraterne forslaget om at hæve strafferammen for butikstyveri, så straffen altid overstiger værdien af det stjålne.
Desuden støtter vi, at lovforslaget præciserer dagligvarebutikkernes muligheder for at lave lydoptagelser.
Trusler fra butikstyve skaber utryghed og vanskeliggør efterforskningen, når der mangler dokumentation.
Klarere regler for brugen af lydoptagelser er derfor afgørende.
Derudover bakker Danmarksdemokraterne op om at styrke politiets indsats mod cykeltyveri.
Vi noterer os positivt tiltaget om at indføre økonomisk kontrol med unge, der idømmes betingede domme for tyveri eller hæleri.
Det er vigtigt, at vi som samfund gør, hvad vi kan for at sikre, at unge mennesker kommer væk fra en kriminel løbebane.
Statistikker og opgørelser viser tydeligt, at kriminelle udlændinge er overrepræsenterede i sager om butikstyveri og hæleri.
Det skaber utryghed, når store udenlandske tyvebander kører rundt i landet og begår kriminalitet.
Derfor mener vi, at regeringen bør gøre endnu mere for at udvise kriminelle udlændinge.
Vi håber, at regeringen snart vil arbejde på at ændre rammerne for de internationale konventioner.
Derudover mener Danmarksdemokraterne, at der er behov for en målrettet indsats mod det store salg af hælervarer, især på sociale medier.
Mange stjålne varer sælges videre her, og derfor skal indsatsen rettes mod dette område.
Det kræver en styrket politimæssig indsats, som vi håber justitsministeren vil tage initiativ til.
Men det er ikke kun i Danmark, de her varer sælges videre.
Mange stjålne varer fragtes også ud af Danmark, og derfor mener vi, at der skal gøres mere for at lave udrejsekontrol med særlig de her østeuropæiske varevogne ved grænsen.
Overordnet set støtter vi lovforslaget, fordi det giver butikkerne ekstra greb i kampen mod butikstyve, men vi kan gøre endnu mere.
Tak for ordet.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-11-22:
Tak for det.
Venstres retsordfører er desværre forhindret i at være til stede i Folketingssalen i dag, så jeg holder talen på hans vegne.
Alle skal føle sig trygge i deres eget hjem og nærområde.
Vi skal værne om den borgernære tryghed, som er afgørende for vores samfund.
I starten af året præsenterede regeringen et udspil, der skulle sætte ind over for det, der kan kaldes hverdagskriminalitet: indbrudstyveri, butikstyveri, cykeltyveri osv.
Lovforslaget har til formål at gennemføre dele af det udspil.
Lovforslaget skal altså bidrage til at styrke indsatsen mod den hverdagskriminalitet, og det er i den grad nødvendigt.
Omvendt ser det ud til, at antallet af butikstyverier er stigende.
I 2023 blev der anmeldt omkring 25.000 butikstyverier.
Og så er der cykeltyverierne.
I 2023 blev der anmeldt mere end 44.000 cykeltyverier i Danmark.
Det er 120 anmeldelser om dagen, og det er jo et voldsomt tal.
Det er nok de færreste af de 120, der hver dag melder cyklen stjålet, som har en forventning om – desværre med god grund – at se deres cykel igen.
Derfor lægges der med lovforslaget op til at styrke politiets muligheder for at sætte ind over for cykeltyverierne, ved at der foretages stikprøvekontroller.
Forhåbentlig vil det betyde, at flere af de stjålne cykler kan bringes tilbage til deres retmæssige ejere, end tilfældet er i dag.
Det er godt, at butikstyveri nu får hårdere konsekvenser.
Lovforslaget indeholder også en præcisering af, hvornår der må foretages lydoptagelse, herunder i forretninger.
Jeg hæfter mig særlig ved, at man som en del af regeringens udspil vil lave en form for vejledning om eller overblik over mulighederne for lydoptagelser.
Det er rigtig positivt, at det nu bliver nemmere for butiksindehavere at overskue reglerne på det her område.
Og så vil regeringen som nævnt udvide særvilkåret om økonomisk kontrol for unge.
Det er alt sammen nogle udmærkede ændringer, der lægges op til i lovforslaget.
Ud over de tiltag, der er her i lovforslaget, indeholder regeringens udspil som sagt også en række andre tilfælde.
Så derfor er Venstre glade for initiativerne og støtter op om lovforslaget.
Tak for ordet.