runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-03-23:
Jamen jeg synes også, at vi skal have en god og saglig debat.
Dublinsamarbejdet er jo det, der er i kraft nu, og det her lovforslag handler om en situation, hvor det samarbejde ikke er der.
Jeg hørte ordføreren for Socialdemokratiet selv understrege fra talerstolen, at det heller ikke var tydeligt for ham, hvad det var for nogen kriterier.
Vi bakker selvfølgelig, endda meget stærkt, op om Dublinsamarbejdet som forudsætning for det her.
Det, vi taler om, er jo en situation, hvor det samarbejde efter nogle uklare kriterier ikke fungerer, og når det ikke fungerer, er der jo en grund til det.
Så er det jo, fordi der er kommet flygtninge – også børn, må man formode – til de nabolande, vi har med at gøre.
Derfor kan det ikke være en løsning på noget, at vi siger til vores naboer: I må også tage jer af dem, der kom til vores grænse, ud over dem, der kom til jeres, fordi det ikke er vores opgave.
Mattias Tesfaye (S), 2017-03-23:
Nej, det er forkert.
Det, som politimanden skal sige til den 10-årige syriske pige, er ikke: Du må tage til Tyskland.
Det, som politimanden skal sige, er: Du må blive i Tyskland.
Det er jo det, der er essensen af det.
Lad os nu prøve at forestille os, at der i det svenske parlament lige nu er en lignende debat, hvor de diskuterer, hvad de skal gøre, hvis en 10-årig syrisk pige forsøger at komme fra Danmark til Sverige i en situation, hvor Dublinforordningen er brudt sammen.
Jeg synes, det ville være fuldstændig rimeligt, at de svenske politikere sagde, at de ville etablere en situation, hvor den svenske regering kunne gøre sådan.
Derfor er det vel også rimeligt, at vi står i den samme situation.
Jeg synes, det bliver lidt vel overdramatiseret.
Der er rigeligt med alvorlige spørgsmål på flygtningeområdet, bl.a. omkring situationen i hele Mellemøsten for tiden, og hvad der sker i Grækenland.
Der er rigeligt med alvorlige ting.
Det er ikke megaalvorligt, at en 10-, 16eller 17-årig skal vælge at søge asyl i Sverige eller i Tyskland i stedet for i Danmark.
Jeg er med på, at hvis vedkommende har familie i Danmark, skal vedkommende selvfølgelig til Danmark og søge asyl sammen med sin familie.
Men hvis vedkommende står og er uledsaget og ikke har nogen relationer i Danmark, hvorfor er det så så afgørende for Radikale Venstre, at det er Danmark, der skal behandle asylansøgningen?
Det synes jeg altså er helt i skoven.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-03-23:
Det, som er alvorligt, er, at kriterierne ikke er udspecificeret, og det var derfor, jeg spurgte om det.
Er det Tyskland, der ikke løfter en opgave, når vi siger, at Dublinkonventionen efter en eller anden vurdering er ude af kraft?
Det må man så formode at den også er for tyskerne, og så er det jo den samme situation, der gør sig gældende her.
Så må der vel i det mindste være nogle kriterier for, hvornår det er vurderingen
Vi synes ikke, at de løfter en opgave, og derfor vil vi skubbe den over til dem.
Jeg synes, det er ganske alvorligt, hvis man ikke kan vurdere, hvornår det er tilfældet.
Forhandling
Marcus Knuth (V), 2017-03-23:
Jeg kunne ikke lade være med at bide mærke i, at ordføreren sagde, at de her mennesker sejler over Middelhavet for så at vandre op ad motorvejen på Lolland.
Når man sejler over Middelhavet, ankommer man jo ikke til Lolland, så ankommer man til f.eks. Italien, som er et sikkert land.
Derfra kan man så vandre videre til f.eks. Østrig, som er et sikkert land, uden at søge asyl, for så at vandre videre gennem Tyskland, som er et sikkert land, uden at søge asyl, for så at søge målrettet mod Danmark for netop at søge asyl her, fordi forholdene på det tidspunkt var så meget mere lukrative end i landene syd for os.
Kan ordføreren ikke se, at der er et eller andet helt fundamentalt galt ved det system, at folk sejler over til et sikkert land, for derefter at vandre op med én målsætning, og det er at søge asyl i det land, som ikke bare er sikkert, men som har de mest lukrative forhold?
Holger K. Nielsen (SF), 2017-03-23:
Jeg synes ærlig talt, det er lidt deprimerende, at man kan diskutere her i Folketingssalen, uden at der bliver hørt efter, hvad der bliver sagt.
Jeg sagde jo rent faktisk positivt, at vi ikke ville have det sådan, at integrationsministeren i sin aftenbøn ligesom kan træffe en beslutning om, at nu skal man aktivere den her nødbremse.
Så kan jeg da ikke forstå, at jeg skal have det her spørgsmål.
Det er jo det, vi skal arbejde med i udvalgsbehandlingen, altså at vi får nogle mere præcise procedurer og nogle mere præcise kriterier for, hvordan man skal kunne aktivere den her nødbremse.
Det er en meget vigtig sag for SF i forhold til at kunne stemme for det her til sidst.
Christian Langballe (DF), 2017-03-23:
Det er egentlig bare lige et spørgsmål, fordi nu fremturer venstrefløjen jo med, at det at stramme krav til mennesker fører til dårlig integration.
Så må de jo så mene, at det at lempe krav fører til bedre integration.
Jeg vil godt lige spørge bare for en god ordens skyld, for jeg er jo vokset op i 1980'erne og kender hele diskussionen derfra og frem, hvor man stort set ikke stillede krav, og jeg synes jo ikke ligefrem, at integrationsindsatsen dengang var prangende.
Jeg ved ikke, hvor mange der egentlig blev integreret.
Der er alt for mange, der ikke er blevet, og det vil jeg godt have ministerens kommentar til.
Inger Støjberg (V), 2017-03-23:
Jeg mener, at integration er meget afhængig af, at man tør stille krav til de mennesker, der kommer til Danmark, og jeg mener i virkeligheden også, at det er et ualmindelig pauvert menneskesyn, hvis man ikke stiller krav til hinanden.
Så er det jo, fordi man ikke regner hinanden for noget.
Hvis man vil opnå det privilegium, som det er at få tidsubegrænset opholdstilladelse i Danmark eller tage skridtet videre til netop at få et statsborgerskab, er det da i hvert fald helt på sin plads, at man stiller – synes jeg – også meget håndfaste krav.
Christian Langballe (DF), 2017-03-23:
Jamen jeg var lige ved at sige, at det ville være det samme som en, der vil tage et kørekort, og man sagde: Hvis man bare sætter sig ud i bilen, ender man som elitebilist på et eller andet tidspunkt uden overhovedet at leve op til færdselsreglerne.
Men det, jeg så godt kunne tænke mig at vide, er: Hvad er egentlig udgangspunktet for den her diskussion, vi fører?
Det, der må være formålet med opholdet her, må være, at der ydes beskyttelse, og så skal folk selvfølgelig tilbage til deres eget land, når der er fred.
Inger Støjberg (V), 2017-03-23:
Jeg mener ganske enkelt ikke, at uddannelse bør medregnes i beskæftigelseskravet.
Vi skærpede allerede reglerne i 2016 på det her felt.
Det er jo, fordi beskæftigelse er omdrejningspunktet, og sådan mener jeg også at det skal være.
Så jeg mener ikke, at man kan stille tingene op imod hinanden.
Det er bare et udtryk for, at muligheden for at få tidsubegrænset opholdstilladelse altså bør være reserveret til dem, der aktivt knytter an til det danske samfund via et arbejde.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-03-23:
Jeg har to spørgsmål.
Det første er: Mener Socialdemokratiet, at den her såkaldte nødbremse skulle være trådt i kraft i 2015, hvis den her lov havde eksisteret på det tidspunkt?
Virkede Dublinforordningen ikke på det tidspunkt?
Og det andet er: Hvis der nu ikke kommer til at ske nogen ændringer i forhold til muligheden for at afvise uledsagede børn ved grænsen, hvis man nu ikke gør noget for at tage højde for Red Barnet, Dansk Flygtningehjælp og andres bekymring for de børn, der flygter alene, vil man så alligevel godt stemme for lovforslaget?
Eller kan hensynet til barnets tarv og hensynet til børn, der er flygtet alene, få Socialdemokratiet til stemme imod det her lovforslag?
Inger Støjberg (V), 2017-03-23:
Jeg tror ikke, at hr. Christian Langballe skal forsøge at overbevise mig i den her diskussion.
Jeg tror mere, at det er andre her i Folketingssalen, der skal overbevises.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-03-23:
Jeg spørger jo, fordi man ikke får point for at uddanne sig, hvis man gerne vil have permanent ophold.
Man får point for at arbejde.
Jeg er ikke i tvivl om, at det er rigtig dårligt for integrationen, og jeg troede også, at ministeren var meget optaget af, at unge mennesker med anden etnisk baggrund fik en uddannelse.
Det har mig bekendt altid været ret grundlæggende for integrationspolitikken, men okay, lad os nøjes med at koncentrere os om bundlinjen.
Ministeren siger, at man skal have arbejdet, at man skal forsørge sig selv for at kunne få permanent ophold.
Det er så argumentet for, at uddannelse ikke tæller, på trods af at vi risikerer, at der er nogle unge mennesker, som så vælger uddannelse fra.
Men ministeren sagde samtidig i sit svar til mig, at det kan betale sig for samfundet, at det er med til at gøre landet rigere – var ministerens ord – at unge mennesker uddanner sig.
Naser Khader (KF), 2017-03-23:
Det er vigtigt, at vi kun giver permanent ophold til dem, der vil bidrage til Danmark, og ikke til dem, der ikke vil bidrage.
En permanent opholdstilladelse er et privilegium.
Derfor skal vi også stille høje krav til ansøgernes evne og vilje til at integrere sig.
Det er nemlig et spørgsmål om integration, fordi vi kun kan få vellykket integration ved at sende klare signaler om, hvilke evner og hvilken vilje det kræver at være en del af samfundet.
Vi skal have mulighed for at se tiden an, når det gælder folk, der kommer og bosætter sig her, før de får permanent ophold.
Det må være udgangspunktet.
Flere ordførere har været inde på detaljerne i de stramninger, der bliver lagt op til her.
Det vil jeg ikke komme ind på.
Vi foretager de stramninger, fordi vi er på de lovlydige borgeres side.
Vi er med dem, der vil Danmark.
Men hvis man er udenlandsk forbryder, skal man ikke have lov til at bo permanent i Danmark.
Men det er også i flygtningenes og indvandrernes interesse, for med høje krav opstiller vi også nogle klare retningslinjer for, hvad integrationen kræver.
Vi hæver barren for at få en ekstra indsats fra dem, der gerne vil bo her permanent.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2017-03-23:
Det gjorde Ungarn også, og det er der mange lande der har gjort.
Italienerne har gjort det i årevis.
Der har jo været fælles EU-regulering på det her område i rigtig, rigtig lang tid, og det har ikke fungeret.
Det har spillet fallit, og det er derfor, vi står med de problemer, som vi står med nu.
Det kan godt være, at der kommer lidt færre ind fra Tyrkiet, men så kommer de andre steder fra.
Jeg er i øvrigt ikke overbevist om, at den aftale, der er indgået mellem EU og Tyrkiet, er det, der er løsningen.
Hvis Grækenland måtte have den politik for EU, at de afviste asylansøgere, der forsøgte at komme ind fra Tyrkiet, jamen så ville de afvise dem.
Hvis italienerne gjorde det, og hvis man gjorde det i Spanien, hvor man i øvrigt gør det i højere grad end i Italien, så vidt jeg har forstået, så ville det jo betyde, at EU og Europa ville fremstå langt mindre attraktive, fordi de enkelte nationalstater havde muligheden for at lukke af.
Den mulighed bør vi have i Danmark, og det får vi jo med det her lovforslag.
Vi lægger i hvert fald op til, at vi i visse situationer kan beslutte, at Danmark har lov til at lukke af.
Josephine Fock (ALT), 2017-03-23:
Tak for svaret.
Men er ministeren ikke enig i, at det, der også er vigtigt for vores samfund og sammenhængskraften i vores samfund, jo er, at vi behandler hinanden som ligeværdige borgere?
Ud fra mit udgangspunkt ser jeg, at vi hele tiden sørger for at stramme lovgivningen.
Er ministeren ikke enig i, at vi på den måde ikke behandler hinanden ligeværdigt?
Det er jo mennesker, der har ophold i Danmark, og det er vel vigtigt, at vi involverer dem og inddrager dem og ser dem som ligeværdige mennesker i stedet for hele tiden, synes jeg jo, at have den der tilgang til dem om, at de nok ikke vil arbejde, de vil nok helst ligge derhjemme, og de vil nok helst heller ikke lære dansk.
Det er i hvert fald ikke det indtryk, jeg har af de mennesker, som jeg er ude at besøge.
De vil rigtig gerne deltage i det danske samfund.
De vil gerne være en del af det danske samfund, men de oplever nok, at vi ikke behandler dem som ligeværdige, og at vi ikke får lavet det der medborgerskab, som jeg synes er så vigtigt.
Inger Støjberg (V), 2017-03-23:
Jeg synes godt, man kan behandle folk både godt og ligeværdigt og samtidig stille krav.
Det er jo ikke det samme som at sige, at vi ikke tror på, at de mennesker, der søger ophold her, rent faktisk ønsker at være en del af det danske samfund.
Men man må bare sige, at det er et privilegium at få permanent ophold i Danmark, og derfor er det også noget, man skal række ud efter.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-03-23:
Tak for det.
Tror ministeren, at det er bedst for integrationen – og ministeren er jo integrationsminister – at et ungt menneske, som bor her i Danmark, måske har boet her i årevis og måske er født her, uddanner sig eller tager ufaglært arbejde?
Inger Støjberg (V), 2017-03-23:
Det synes jeg faktisk kan være svært at svare på.
Jeg hylder selvfølgelig, at man også tager sig en uddannelse.
Det synes jeg da er en vigtig del af det at leve og bo i Danmark.
Det har vi en grundlæggende tradition for, og det er også noget af det, der er med til at gøre landet rigere.
Men for mig handler det altså i høj grad om – jeg ved jo godt, hvor fru Johanne Schmidt-Nielsen vil hen – at man forsørger sig selv og har gjort det i en periode, hvis man vil have permanent ophold.
Mattias Tesfaye (S), 2017-03-23:
Tak for spørgsmålene.
Til det første om, hvorvidt det skulle være trådt i kraft i 2015: Det tror jeg er svært at svare på, når man ikke har siddet på et regeringskontor og haft et overblik over, hvilken myndighedssituation der var i Danmark og i vores nabolande på det tidspunkt.
Men det er i hvert fald helt åbenlyst, at Dublinforordningen ikke fungerede optimalt i slutningen af 2015.
Til det andet spørgsmål: Vores opfattelse er egentlig, at vi er enige med regeringen.
Men jeg kan jo se, at der er det med de uledsagede børn, nemlig at de selvfølgelig skal sikres beskyttelse.
Vi skal overholde Børnekonventionen til punkt og prikke.
Men jeg kan jo se af debatten i medierne her det seneste halve døgn, at det er der flere forskellige opfattelser af.
Josephine Fock (ALT), 2017-03-23:
Tak til ministeren for gennemgangen.
Ministeren nævner jo flere gange det omkring integration, og jeg er jo helt enig i, at den lovgivning, vi skal lave, gerne skulle fremme god integration.
Der, hvor jeg tror vi er meget uenige, er i virkeligheden om, hvad der så skal til for at fremme god integration.
Kan ministeren ikke knytte nogle ord på, hvordan det lige fremmer god integration?
Martin Henriksen (DF), 2017-03-23:
Tak for det.
I finanslovsaftalen for 2017 blev Dansk Folkeparti og regeringen enige om, at der skulle indføres en nødbremse i den danske udlændingelov.
Nødbremsen er inspireret af en ændring af den norske udlændingelov, der gør det muligt at afvise asylansøgere ved grænsen, hvis der opstår en krisesituation, der sætter grænsen under pres.
I efteråret 2015 oplevede Danmark en voldsomt stor tilstrømning af asylansøgere og migranter.
Vores myndigheder kunne ikke længere sikre opretholdelsen af ro og orden i samfundet.
Her var vi vidne til et begyndende kollaps af vores retssamfund, af statsmagten.
Regeringen fremstod sammen med PET og Rigspolitiet handlingslammet, og almindeligt ansatte i politiet var på grund af manglende politisk lederskab ude af stand til at håndtere situationen tilfredsstillende.
Situationen var et resultat af, at EU gradvis har frataget kongeriget Danmark selvstændighed og handlemuligheder.
EU og de EU-positive partier har igennem årtier gradvis frataget Danmark evnen og viljen til at forsvare sig selv og sin egen befolkning.
Det, vi så i efteråret 2015, var skrækkeligt at være vidne til.
Jeg forstår fuldt ud de frustrationer, som mange danskere har givet udtryk for.
Dansk Folkeparti har tidligere foreslået, at Danmark skulle kopiere den norske model.
Dengang blev det afvist af regeringen, men i forbindelse med finanslovsforhandlingerne lykkedes det at få flertal for dette nye tiltag, og det vil jeg naturligvis gerne kvittere for.
Dansk Folkeparti finder det afgørende, at myndighederne har de nødvendige redskaber, så de kan håndtere en krisesituation, hvor der sker en stigning i det antal af migranter og asylansøgere, som indrejser i Danmark.
Det er desværre meget vanskeligt at give myndighederne de nødvendige redskaber, fordi EU som sagt med opbakning fra et flertal i Folketinget gradvis har forsøgt at nedbryde de foranstaltninger, som kendetegner en nation.
En nation skal have evnen og viljen til at forsvare sin egen befolkning, sin egen grænse, og her er det, at Dansk Folkeparti kommer ind i billedet.
I Dansk Folkeparti vil vi gerne gå videre end dette lovforslag, og det kommer vi tilbage til lige om lidt, hvor vi behandler et forslag om at afvise asylansøgere ved grænsen alle dage, hele året rundt, og ikke kun i såkaldte krisesituationer.
Dansk Folkeparti er bestemt ikke enige i alle de bemærkninger, som ledsager forslaget, for fælles EU-løsninger er på ingen måde vejen frem.
Løsningen er først og fremmest flere nationale opstramninger, og det er det, som vi arbejder på.
Dette lovforslag giver alt i alt større kompetence til danske myndigheder, til den danske regering og dermed til Folketinget og Danmark som helhed.
Og med disse bemærkninger kan jeg sige, at Dansk Folkeparti naturligvis kan støtte lovforslaget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-03-23:
Tak for det.
Der er, så vidt jeg husker, 68 km grænse mellem Danmark og Tyskland, og med det her forslag vil mennesker, som bliver stoppet på grænsen, jo så få at vide: Du skal gå til Tyskland; vend dig om, og gå din vej; du kan ikke få din sag behandlet her i Danmark.
Men nu er der jo ikke så mange steder, hvor der er en egentlig grænseovergang med toldere, og der er heller ikke nogen mur.
Så man kan lige gå 100 m eller 500 m, så kan man gå over en mark, og så står man på dansk jord.
Og når man står på dansk jord, skal man have sin sag behandlet.
Jeg spørger til, om Dansk Folkeparti egentlig mener, det ville være fornuftigt at bygge en 68 km lang mur på grænsen.
Martin Henriksen (DF), 2017-03-23:
Vi har ingen planer om at bygge en mur på grænsen, men vi har planer om, at vi skal have mere grænsekontrol, og at vi skal have flere folk nede ved grænsen, så det bliver endnu sværere at komme over grænsen.
Det er rigtigt nok, at den grænsekontrol, vi har i dag, set fra Dansk Folkepartis synspunkt fungerer, for der er jo op til 3.000, som er blevet afvist ved grænsen – migranter, der har måttet vende om på selve grænsen – og det er vi meget tilfredse med.
Men vi vil gerne have, at endnu flere bliver afvist ved grænsen, og det kræver selvfølgelig også, at vi har flere folk stående på grænsen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-03-23:
Men vil det ikke være sådan, at medmindre man ligesom laver en kæde af politibetjente, som holder hinanden i hænderne 68 km i streg, eller sætter et hegn eller en mur op, så vil der være steder, hvor folk bare kan gå over?
Og i det sekund, du går over, så kan du få din sag behandlet i Danmark.
Så jeg forstår egentlig ikke, hvorfor Dansk Folkeparti, hvis man sådan skulle følge jeres tænkning – hvis vi skal kalde det det – så ikke går ind for f.eks. en mur eller et hegn.
Altså, hvordan vil Dansk Folkeparti ellers forhindre, at folk bare går ind i Danmark og dermed har krav på at få deres sag behandlet?
Mattias Tesfaye (S), 2017-03-23:
Men hvis man nu forestillede sig, at vi ikke havde haft et EU-samarbejde, men at vi havde haft hundrede procent suveræne nationalstater på hele kontinentet, og der var kommet en flygtningestrøm, som vi så i 2015, til f.eks. Italien og Grækenland, så ville det jo være fuldstændig umuligt for dem at håndtere sådan en situation, og så er der vel ikke noget at sige til, at de ville lave vinkepolitik, altså åbne grænsen og ikke registrere nogen, men bare lukke dem op igennem Europa.
Derfor må det da alt andet lige være i Danmarks interesse, at vi får en fælles håndtering af de flygtningestrømme, så de ikke ender i de mest velstående velfærdsstater.
Martin Henriksen (DF), 2017-03-23:
Men hvis fru Johanne Schmidt-Nielsen meget gerne vil have, at Dansk Folkeparti går ind for en mur, så synes jeg da bare, at fru Johanne Schmidt-Nielsen skal sige det.
Jeg ved ikke, om det er udtryk for, at fru Johanne Schmidt-Nielsen et eller andet sted gerne vil have, at der er nogle andre, der går ud og foreslår, at der skal være en mur.
Altså, det ved jeg ikke.
Ellers er det lidt mærkeligt at blive ved med at spørge ind til det.
Vi vil gerne forstærke grænsekontrollen.
Vi vil gerne have endnu mere grænsekontrol.
Vi vil gerne have flere folk ned ved grænsen.
Og den grænsekontrol, vi har nu, virker jo.
Asyltallet falder; der er ca. 1.200 personer, der er blevet sigtet på eller tæt ved grænsen, fordi de er blevet taget af grænsekontrollen, for alle mulige forskellige former for kriminalitet.
Det er jo, fordi vi har grænsekontrol.
Så selv med de folk, vi har ved grænsen – selv om vi ikke har nok folk ved grænsen – så virker det jo.
Og når vi kan se, at noget virker, skal vi selvfølgelig udbygge det, og derfor vil vi gerne have endnu flere folk ved grænsen.
Så er det jo sådan, at der aldrig er noget, der bliver hundrede procent sikkert, men man kan lige så godt forsøge at tilstræbe det, og det tilstræber vi fra Dansk Folkepartis side.
Nej, bestemt ikke.
Schengen, Dublinforordningen, sikringen af de ydre grænser brød jo sammen, så det var sådan set EU, der havde opbygget et system, nogle regler, nogle foranstaltninger, nogle ydre grænser, og da det stod klart for alle, at det brød sammen – man kan diskutere, om det nogen sinde har fungeret – var det netop, at vi fik den store tilstrømning.
Så det er sådan set EU, der har overtaget nogle kompetencer fra nationalstaterne, og i takt med at de har overtaget nogle kompetencer fra nationalstaterne, kan man jo se, at det mere og mere er gået galt.
Hvis ikke vi havde EU eller EU bestemte mindre, kunne vi jo selv bestemme, hvor lang tid vi ville have grænsekontrol i Danmark.
I dag skal vi spørge om lov.
Der er forskellige fortolkninger af Dublinforordningen, men det står sådan set i lovforslaget, at frem til man fik Dublinforordningen, kunne vi jo afvise asylansøgere ved grænsen.
Der var en overenskomst mellem Danmark og Tyskland, der var en overenskomst mellem Danmark og de andre nordiske lande.
Så på mange måder har EU jo sådan set skabt problemerne.
Jeg synes, at det mest optimale vil være, at man har et demokrati, som tager udgangspunkt i nationalstaten, og hvis vælgerne i den stat så ønsker at stemme på nogle politikere, som f.eks. ønsker at lukke grænsen og afvise asylansøgere ved grænsen, så kan man gøre det, og så skal man ikke først spørge EU om lov.
Det synes jeg faktisk vil være det mest ærlige.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-03-23:
Jeg synes, at et af problemerne ved det her lovforslag er, at det er meget uklart, hvornår den her nødbremse skal træde i kraft, fordi der netop er de her formuleringer om, at hvis Dublinforordningen – altså den her regel om, at man må sendes tilbage til det første land, man er registreret i – ikke fungerer, kan den træde i kraft.
Jeg tror, at der er mange, der vil sige, at Dublinforordningen ikke fungerer på nuværende tidspunkt.
Vi har et land som Grækenland, som man jo som følge af en dom ved den europæiske menneskerettighedsdomstol ikke kan sendes tilbage til.
Så jeg synes faktisk, det er et relevant spørgsmål at stille, om 2015 ville være et år, hvori Socialdemokratiet ville synes at den her nødbremse skulle træde i kraft.
Jeg synes ikke, det er tydeligt.
Jeg synes, det er et meget utydeligt lovforslag.