runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2020-05-05:
Det er altså noget værre politikersnak.
Det er jeg altså ked af at sige, ordfører.
Hr. Marcus Knuth står jo ellers for en meget fast udlændingepolitik, men det giver altså ikke rigtig nogen mening, hvis man går ud som formanden her og siger, at de i Det Konservative Folkeparti ikke vil give statsborgerskab til dømte kriminelle, at man så alligevel stemmer for, selv om der er dømte kriminelle på lovforslaget.
Det virker altså meget mærkeligt.
For selv om man har indgået en aftale om nogle generelle krav, kan man jo godt anerkende, at der på lovforslaget er nogle, som man ikke ønsker, og derfor stemmer imod det.
Kommer Det Konservative Folkeparti til at holde ord i forhold til det her lovforslag?
Hvis der er dømte kriminelle på, kommer Det Konservativt Folkeparti så til at stemme imod det her konkrete lovforslag?
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-05:
Et knæfald for de røde støttepartier i udlændinge- og integrationspolitikken fra regeringens side ligger vi umådelig langt fra, vil jeg bare sige.
Det er i hvert fald ikke vores opfattelse, at der her er tale om et knæfald.
Det kunne jeg måske godt have ønsket det i højere grad ville være, men jeg vil selvfølgelig anerkende, at det i det her tilfælde er lykkedes at få regeringen til at tage imod helt almindelig sund fornuft.
Og det er egentlig det, jeg godt vil spørge ordføreren om.
For når nu hr. Marcus Knuth nævner, at der er nogle krav, og at hr. Marcus Knuth egentlig også gerne ville skærpe de krav, vil hr. Marcus Knuth så ikke også anerkende, at det trods alt er at trække den lige lovlig langt at begynde at stille krav til borgerne, som de ikke kan opfylde, for det er det, vi ville gøre i det her tilfælde?
Vi ville stille et krav om, at man skulle gennemføre en håndtryksceremoni, som ikke lader sig gøre for tiden.
Er det trods alt ikke at skærpe kravene lige lovlig meget, at man stiller et krav, som ikke kan opfyldes?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-05:
Det er jo en sundhedsmæssig afvejning, og det er rigtigt, at det har en pris for nogle, der f.eks. havde planlagte operationer, men der er jo ikke nogen danskere, der betaler prisen for, at vi gennemfører grundlovsceremonier uden håndtryk, og at der er nogle, der kan blive danske statsborgere.
Der er til gengæld et firecifret antal mennesker, som meget gerne vil give hånd og deltage i ceremonierne, og som ellers måtte vente på ubestemt tid.
Marie Krarup (DF), 2020-05-05:
Den radikale ordfører røbede her tidligere i debatten, at det er pres fra Det Radikale Venstre, der har fået den socialdemokratiske regering til at lempe udlændingepolitikken ved at fremsætte det her lovforslag og dermed bedt om at suspendere håndtrykket.
Er det noget, vi vil se i fremtiden?
Vil vi se mere af det, altså at Det Radikale Venstre vil få den socialdemokratiske regering til yderligere at lempe udlændingepolitikken?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-05:
Jeg er nok nødt til at skuffe Dansk Folkepartis ordfører lidt her.
Det er ikke Det Radikale Venstre, der har besluttet regeringens politik på det her område.
Det er såmænd så lavpraktisk og simpelt, at når de her lovforslag skal fremsættes, læser jeg dem selvfølgelig, og så læser jeg en tekst, hvori der stod, at man skulle give hånd for at kunne blive dansk statsborger, og så tænkte jeg jo, at Sundhedsstyrelsen anbefaler, at man ikke giver hånd.
Borgmesteren kan ikke række hånden frem, så kan jeg virkelig stå her i Folketingssalen og fremsætte et lovforslag, hvor der står, at man skal give hånd for at blive dansker, mens regeringen samtidig anbefaler ikke at give hånd?
Det gav ikke mening for mig, og derfor traf regeringen den beslutning, at vi midlertidigt skulle suspendere håndtrykket.
Men jeg er glad for alle de skriftlige spørgsmål fra alle Folketingets partier, også fra Det Radikale Venstre, og det er rigtigt, at man kan læse i besvarelserne, som vi gav, at det var vi umiddelbart ikke indstillet på, fordi vi til at starte med ikke kunne vide, hvor lang tid det her ville vare.
Men nu har vi så fået at vide, at der ikke er nogen slutdato på, hvornår man ikke skal give hånd mere.
Marie Krarup (DF), 2020-05-05:
Det ville være slemt, hvis regeringen lå under for Det Radikale Venstre i udlændingepolitikken, men det er faktisk værre, hvis regeringen af sig selv lemper udlændingepolitikken, for så kan vi være helt sikre på at se mere af det i fremtiden.
Det er ærgerligt.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-05:
Vi har ingen planer om at skulle lempe udlændingepolitikken – faktisk overhovedet ikke.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-05:
Tak for det.
Jeg vil selvfølgelig gerne kvittere for, at vi nu har fået suspenderet håndtrykskravet, og det gælder både for det lovforslag her og for oktoberlovforslaget, som blev vedtaget i december måned.
For mig er det sådan set underordnet, hvem der har presset hvem til hvad, eller hvem der har fået ideen til det, for det afgørende er, at vi nu står i en situation, hvor vi heldigvis kan få rettet op på den urimelighed.
Jeg vil godt spørge ministeren om noget.
Det er rigtig fint, at vi nu har fået det suspenderet; det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi gerne vil have det helt afskaffet, men nu er det i hvert fald suspenderet.
Men de borgere, som fik deres statsborgerskab og var med på lovforslaget, der blev vedtaget i december måned, har jo i forvejen ventet længe.
Nu skal vi behandle det her lovforslag, og det skal jo også både første-, anden- og tredjebehandles, og det skal offentliggøres, så kan ministeren sige, hvornår man vil kunne forvente at kunne afholde de første grundlovsceremonier uden håndtrykskrav, som gør, at de borgere, som har ventet siden december måned, nu kan få deres statsborgerskab?
Og er ministeren enig i, at det er urimelig lang tid, de her borgere kommer til at vente, før de reelt får effektueret deres statsborgerskab?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-05:
Det er rigtigt, at det her lovforslag skal tredjebehandles, inden kommunerne kan indkalde til ceremonier, men det kræver også, at kommunerne kan indkalde til ceremonier, og at der er nogen på arbejde i kommunerne, og at man er i stand til at afvikle ceremonierne inden for rammen af sundhedsmyndighedernes anbefalinger.
Jeg tør ikke garantere, at det kan ske på den her side af sommerferien.
Jeg håber, at der kan blive afviklet nogle, men jeg tør simpelt hen ikke garantere det.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-05:
Tak for ordførertalen til ordføreren.
Det var bare, fordi jeg hørte, at der tidligere var en ordveksling omkring muligheden for at opnå statsborgerskab, hvor hr. Nils Sjøberg gjorde opmærksom på muligheden for, at unge mennesker, der er født og opvokset i Danmark, kunne få ret til statsborgerskab ved erklæring, hvortil fru Mette Thiesen erklærede, at det ville være grundlovsstridigt.
Så skal jeg bare høre i forhold til den erklæringsadgang, der tidligere har været for unge mennesker, der er født og opvokset i Danmark, som kunne få statsborgerskab ved erklæring, om fru Mette Thiesen er af den opfattelse, at det er i strid med grundloven.
Jeg har jo lavet den samme øvelse, og det kunne godt se ud, som om det måske bliver henne i slutningen af juni måned eller i starten af juli måned, hvor kommunerne så også typisk vil gå ind i en periode med sommerferie, så det reelt kan betyde, at der først kan blive afholdt ceremonier i august måned.
Det synes jeg jo er lang tid for de her borgere at skulle vente på at kunne komme til en ceremoni, men det kunne man jo løse, ved at man lavede en hastelov, hvor man ligesom sagde, at det for de borgere, der stod på lovforslaget, der blev vedtaget i december, blev sikret, at de fik mulighed for det.
Så jeg skal bare høre, om ministeren er villig til at lave sådan en hastelov.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-05:
Jeg har selv været med til at fremsætte lovgivning, som vi bad Folketinget om at hastebehandle her i Folketingssalen, om fremmedkrigere, og regeringen har også på andre ministerområder i forbindelse med coronasituationen bedt Folketinget om at hastebehandle lovgivning, men det er, fordi vi mener, at der virkelig har været behov for at få noget lovgivning til at træde i kraft inden for ganske få dage.
Jeg har lidt svært ved at se argumenterne for, at forskellen på at afholde en grundlovsceremoni i slutningen af juni og starten af august skal få Folketinget til at træde sammen og kortslutte vores normale forretningsorden og hastebehandle et lovforslag.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-05:
Tak for svaret.
Det vil jeg glæde mig til at få konkret og endeligt svar på.
Socialdemokratiets ordfører sagde før i sin tale, at man ikke kunne sammenligne det her med danskere, der står i kø til operationer på hospitalerne, med det at give håndtryk i forbindelse med grundlovsceremonien, altså det, at man får dansk statsborgerskab.
Ordføreren nævnte også, at man ikke kan sammenligne det, fordi der ikke er nogen regning, der bliver betalt.
Mener ministeren ikke, at hvis der bare er en, der får et dansk statsborgerskab, som ikke burde have haft det, så kommer det danske samfund til at betale en meget, meget stor regning på alle parametre i mange år fremadrettet?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-05:
Det er rigtigt.
Jeg deltog selv i den ceremoni på Københavns Rådhus, og jeg synes i øvrigt, det var et rigtig godt arrangement, som Københavns Kommune havde stablet på benene.
Der var kor fra Sankt Annæ Gymnasium, og der var en tale fra mig selv og borgmesteren, og der var familie oppe på balkonen, og der var rigtig højt humør.
Hvis han ikke ville give hånd, så kunne han ikke få statsborgerskab der.
Om han ville kunne deltage i en kommende grundlovsceremoni, må jeg lige vende tilbage til på skrift, for jeg ved ikke, om det er noteret, at han ikke ville give hånd, og jeg ved ikke, hvad de juridiske konsekvenser af det ville være.
Men jeg synes, det er et relevant spørgsmål.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-05:
Men er det korrekt forstået, at ordføreren spørger ind til, om der er forskel på det, som hr. Nils Sjøberg foreslog, og så det, som jeg foreslog, altså om det også skulle være grundlovsstridigt?
Ellers tror jeg sådan set ikke, at jeg lige forstod, hvad ordføreren sagde.
Det, som jeg anfægtede tidligere, var, at ordføreren for Det Radikale Venstre klart og tydeligt sagde, at man automatisk skulle opnå indfødsret, hvis man var født i Danmark, og det er sådan set ikke sådan, at grundloven er skruet sammen.
Grundloven er skruet sammen på den måde, at vi tildeler indfødsret ved lov.
Og som ordføreren for Dansk Folkeparti, fru Marie Krarup, sagde tidligere, er det jo op til det enkelte folketingsmedlems egen overbevisning at stemme for eller imod, at man tildeler statsborgerskaber.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-05:
Jo, men det var, fordi der tidligere har været den mulighed for unge mennesker, der er født og opvokset i Danmark, som vel at mærke ikke har begået alvorlig kriminalitet, at de kunne få en erklæringsadgang, som betød, at man gik op på statsforvaltningen og underskrev en erklæring og dermed opnåede ret til dansk statsborgerskab
Og det er jo en erklæringsadgang, som tidligere har været praktiseret i Danmark, og derfor overrasker det mig bare noget, hvis det, som fru Mette Thiesen siger, er, at det, der blev foreslået, skulle være i strid med grundloven, for det er noget, vi tidligere har praktiseret i Danmark.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-05:
Det, jeg kan forholde mig til, er det, der konkret står i Danmarks Riges Grundlov, som vi alle sammen har skrevet under på, når vi kommer ind i det her meget, meget fine Ting.
Der står klart og tydeligt i § 44, at »indfødsret tildeles ved lov«, og så giver det absolut ingen mening at komme med et forslag, hvor man bare tildeler statsborgerskaber, alt efter hvor lang tid man har gjort, for så vil det stadig væk være en eller anden form for lov.
Det var bare ikke det, som den radikale ordfører fremviste i sin tale.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-05:
Det er jo meget passende.
Jeg kan kun henvise til det forslag, som Peder Hvelplund netop gør opmærksom på; det er det, der bliver genfremsat her i Folketinget, og det er ikke grundlovsstridigt – og det kan vi tale om den 28. maj, hvor det kommer frem.
Det, jeg bemærkede i den tale, som jeg netop har hørt, er, at der er kriminalitet, der er skyderi, der er uønskede udlændinge – det er sådan en meget generaliserende opfattelse.
Vi taler i dag om en gruppe mennesker, som har levet op til en hel stribe af krav, herunder bl.a., at de ikke er kriminelle.
Altså, jeg undrer mig over det menneskesyn, hvis jeg skal være helt ærlig.
Jeg er faktisk dybt rystet over det.
Jeg vil bare spørge: Er det den gruppe mennesker, som vi i dag taler om skal have mulighed for at blive danske statsborgere, som ordføreren taler om?
Mette Thiesen (NB), 2020-05-05:
Jeg synes altid, det er så morsomt, at venstrefløjen altid hiver det der kort med menneskesyn frem.
Altså, jeg værner om Danmark og danskerne, og det er sådan set også et menneskesyn, altså at passe på det, som vi har, og det handler i høj grad også om det her.
I forhold til det, som ordføreren nævner, vil jeg sige, at faktisk var der dømte kriminelle på det sidste lovforslag også, som ordførerens parti også stemte for.
Der kommer givetvis også til at være dømte kriminelle på det her, for det er ikke med i de, hvad skal man sige, regler, der er, som man skal leve op til for at kunne komme i betragtning til at opnå dansk statsborgerskab.
Så det vil der givetvis være.
Men der er jo også mange andre parametre.
Det handler jo sådan set om, om man kan tilpasse sig Danmark.
Og der har vi bare en klar holdning om, at vi ikke ønsker at tildele statsborgerskab til dem, som vi kan se kommer fra de her muslimske lande, hvor de er langt mere kriminelle end danskerne, når de kommer hertil.
Og ordføreren for Dansk Folkeparti sagde faktisk tidligere – og det er jeg fuldstændig enig i – at det har lavet irreversibel skade på vores samfund, så selvfølgelig er det noget, vi skal være meget opmærksomme på.
Og det har ikke noget som helst at gøre med menneskesyn; det er det der kort, venstrefløjen altid trækker, for at vi ser utrolig onde ud.
Det handler om at passe på Danmark, det, som generationer før os har bygget op, og at kunne give det videre til de kommende generationer.
Henrik Dahl (LA), 2020-05-05:
Tak for ordet.
Vi mener, det er nødvendigt at være yderst kritisk, med hensyn til hvem man tildeler dansk statsborgerskab.
Statsborgerskabet skal kun gives til personer, der bakker helhjertet op om Danmark; til personer, som forstår og behersker vores sprog; og til personer, som forstår vores historie og vores skikke og værdier.
I lyset af at man historisk har tildelt for mange statsborgerskaber, har Liberal Alliance været med til at stramme reglerne for netop tildelingen af dansk statsborgerskab.
Vi kan f.eks. ikke forstå, at man regnes for at være selvforsørgende, når man modtager su.
Det er man ikke; tværtimod lever man i så fald af en overførselsindkomst og forsørges dermed af skatteborgerne.
Men her ønskede vi at gå længere end flertallet i Folketinget, og det accepterer vi selvfølgelig.
Men efterhånden kan man helt overordnet sige, at reglerne ligger der, hvor de bør.
Så er der alligevel som en sikkerhedsforanstaltning indført en grundlovsceremoni, og jeg har påpeget tidligere, at det er en lidt underlig ceremoni.
Den er lidt forfatningsretsligt pudsig, fordi ansøgeren jo skal skrive under på, at vedkommende vil overholde grundloven, og det er meget, meget mærkeligt, for grundloven er jo ikke en lov, der skal overholdes af borgerne; det er en lov, der skal overholdes af politikerne.
Der er ikke noget i grundloven, som borgerne skal rette sig efter.
Og hvorfor har vi grundloven?
Det er jo for at beskytte borgerne imod politikerne.
Det skal man lige huske på.
Så det er en lille smule overflødigt, at man har det her, men det er en slags sikkerhedsforanstaltning.
Og som en ekstra sikkerhedsforanstaltning har vi så også indført håndtrykket.
Det vil altså sige, at vi har tre sikkerhedsforanstaltninger.
Vi har et restriktivt cirkulære for at tildele statsborgerskaber.
Så har vi en symbolsk underskrift på et dokument over noget, som politikerne skal overholde.
Og så har vi håndtrykket.
Det svarer jo ikke bare til at gå med livrem og seler; det svarer til at gå med elastiske benklæder, livrem og seler.
Så det er tre ting på en gang, man har puttet ind her.
I lyset af covid-19 mener vi i LA godt, at man i en kortere periode kan undvære en af de tre ting, så vi altså helt undtagelsesvis kun stiller krav om elastiske benklæder og livrem og i en kort overgangsperiode dispenserer fra selerne.
Det synes vi – set i lyset af situationen – er pragmatisk og udtryk for konduite.
Derfor bakker vi lovforslaget op.
Tak for ordet.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-05:
Jeg synes igen, det er en grov generalisering, og jeg vil gerne gøre opmærksom på, at jeg faktisk også føler, at jeg værner om Danmark.
Jeg er medlem af den danske folkekirke; jeg er troende – det har overhovedet intet med den her sag at gøre.
Jeg undrer mig lidt over det menneskesyn, der bliver udtrykt i den her sammenhæng.
For vi har åbenbart forskellige måder at forstå det her på.
Derfor vil jeg gerne gøre opmærksom på – og det godt kan være, at ordføreren synes, det er morsomt – at vi altså her har en gruppe mennesker, som lever op til krav: De er selvforsørgende, de er ikke kriminelle, og de har mulighed for at kunne bidrage til det danske samfund.
Er det virkelig ordførerens opfattelse, at de her mennesker overhovedet ikke vil kunne bidrage til det danske samfund?
Mette Thiesen (NB), 2020-05-05:
Tusind tak.
Tirsdag den 25. februar var der en mand, som var til grundlovsceremonien på Københavns Rådhus, og han nægtede at give hånd, og derfor fik han ikke sit danske statsborgerskab.
Vil han alligevel kunne få et dansk statsborgerskab nu uden at give hånd?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-06:
Når man ikke har stillet sig der, er det selvfølgelig, fordi man også anerkender den grundlæggende præmis, nemlig at det er en samlet prioritering.
Vi bliver nødt til at overveje, hvordan vi samlet set åbner samfundet op.
Der er alle mulige interesser i det og gode grunde til at tage forskellige elementer ud, og jeg synes faktisk, at det er en god grund, at vores turismeerhverv lider, sådan som turismeerhvervet gør i øjeblikket, og vi har ikke nogen interesse i at holde grænsen lukket, ud over selvfølgelig at sikre, at vi bliver ved med at have kontrol med den her sygdom.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-05-06:
Ministeren svarer jo udenom, i den forstand at ministeren kun forholder sig til den generelle diskussion om åbning.
Det, vi spørger til, er forskellen på, at det er en dansk familie og en tysk familie, der befinder sig i sommerhuset ved Vestkysten.
Når Tyskland, som det fremgår af hovedspørgsmålet, er blandt de lande, der har det laveste antal smittede i forhold til antal borgere, hvorfor kan der så ikke lige så godt være en tysk familie i sommerhuset som en dansk familie?
Det er det, vi spørger til.
Nick Hækkerup (S), 2020-05-06:
Men det er jo det, jeg har prøvet at skitsere nogle gange.
Og i forbindelse med den sidste åbning forstår jeg, at beregningerne og beslutningsgrundlaget også blev oversendt til Folketinget, hvor man vurderede, hvordan udviklingen kunne være i forhold til forskellige kurver i Danmark, hvis vi åbnede: Hvad sker der, hvis vi ændrer vores adfærd f.eks., og hvis vi hver især lader være med at holde afstand osv.?
Hvad kan der ske ved det?
Og der er jo en lang række elementer, som også indgår her i den her vurdering: Hvad kan det være, der sker, hvis vi åbner storcentre eller gør andre ting?
Og det er jo det, der er vores beslutningsgrundlag.
Men det var jo også, hvad jeg sagde under et af de tidligere spørgsmål, nemlig at når vi skal vurdere den her åbning, er den beregning, som der ligger, jo for gradvise åbninger af forskellige elementer i forhold til, hvordan det vil påvirke smittespredningen i Danmark.
Risikoen er jo, hvis vi kommer til at åbne for hurtigt, at smittetallet stiger, og vores sundhedsvæsen kommer under pres.
Og derfor bliver vi selvfølgelig nødt til at overveje, hvad den samlede effekt af at åbne er.
Men i forhold til spørgsmålet om lukning af grænsen, er det rigtigt, som jeg også har sagt nogle gange, at det jo var en politisk beslutning og ikke en sundhedsfaglig beslutning.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-06:
Nu forstår jeg på justitsministeren, at det her naturligvis er en sag, som drøftes internt i regeringen.
Og det forstår jeg godt, for vi ved jo, at det alene beror på en politisk beslutning.
Men det, som vi jo mangler at få forståelse for endsige viden om, er, hvad det så er for argumenter, hvad det er for en viden, som regeringen baserer sine drøftelser på.
Der er nemlig blevet spurgt til, om man foretager en analyse parallelt med den, som Statens Serum Institut foretog forud for genåbningen af frisører, massører osv. osv., altså den genåbning, der fandt sted den 16. april.
Nick Hækkerup (S), 2020-05-06:
Jamen som jeg sagde tidligere, synes jeg faktisk også, det er et relevant element at se på, altså hvordan smittetrykket er i lande, som man kunne overveje at åbne til.
Selvfølgelig er det relevant at se på, om risikoen for, at der bliver trukket yderligere smitte ind over grænsen, er stor eller ikke så stor.
Hvordan kan vi sikre, hvis der kommer nogle ind over grænsen, at vi kan forholde os til dem sundhedsfagligt, men også, at de kan forholde sig til vores anbefalinger osv.?
Så smittetrykket i de andre lande er da selvfølgelig relevant, når man skal overveje grænseåbningen.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-06:
Men mit spørgsmål går så på, hvad det er for en viden , altså hvad er det for vurderinger, der ligger til grund for regeringens beslutninger?
Vi ved, at Statens Serum Institut ikke er inddraget i en vurdering, en sundhedsfaglig vurdering af en genåbning af grænsen.
Det er svaret til Sundheds- og Ældreudvalget her i Folketinget, og justitsministeren understreger også her, at det alene er politisk.
Men mener ministeren ikke, at Folketinget og i det hele taget det danske samfund har krav på at vide, hvad det rent faktisk er for vurderinger, der ligger til grund for, at regeringen træffer de beslutninger, som regeringen træffer, og som har så vidtgående konsekvenser for store dele af det danske samfund?
Peter Skaarup (DF), 2020-05-06:
Mange tak, formand.