runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (DF), 2024-12-18:
It-systemerne i Skatteforvaltningen har jo deres helt særegne historie, så det kommer ikke bag på mig, at ministeren svarer det.
Der sidder rigtig mange eksempelvis ældre mennesker, som pludselig får den her besked i deres e-Boks – og mange får den her besked – om, at man kan få et statsligt kviklån, fordi man skylder under 5.000 kr., men man kan ikke rigtig få at vide, hvor meget man skylder.
Man ville måske egentlig hellere bare have fået en opkrævning, men i stedet kommer der den her besked: Nu har vi automatisk sat dig til at få et statsligt kviklån, og så skal du udfylde en blanket, hvis du gerne vil slippe for det kviklån.
Kan ministeren ikke godt se, at det er lidt omvendt?
Altså, det mest naturlige ville vel være, at man fik en opkrævning, hvor der stod, at man enten kan vælge, at det bliver indberegnet i skatten for det kommende år eksempelvis, eller at man kan tilvælge at få det her kviklån?
Og jeg kender også mange, som simpelt hen blev så forskrækkede, da de fik den her besked, fordi de jo er en generation, hvor man netop absolut ikke har lyst til at skylde noget som helst, og pludselig får man oprettet et lån, uden at man har bedt om det.
Hvad har ministeren tænkt sig at gøre for de her konkrete borgere?
For det er korrekt, som ministeren siger, at man selvfølgelig kan gå ind og udfylde den her meget udførlige blanket og så komme ud af det, men havde det ikke været smartere, hvis man havde lavet den anden løsning, hvor man havde vendt det om og sagt, at man kunne tilvælge det, i stedet for at det bare bliver indregnet i ens skattebillet for det kommende år?
Rasmus Stoklund (S), 2024-12-18:
Tak for spørgsmålet.
Indledningsvis vil jeg sige, at jeg godt kan forstå, at man undrer sig over, at en mulig restskat, som skyldes forhold i Skatteforvaltningen, bliver til et automatisk lån med renter for en boligejer.
For at finde svaret skal man tilbage til boligskatteforliget fra 2017.
Intentionen med forliget var, at ved overgangen til de nye boligskatteregler skulle boligejerne ikke betale mere i ejendomsskat efter de nye regler, end de skulle have gjort efter de gamle regler.
Det følger af boligskatteforliget, som bl.a. DF var med til at indgå, at der skulle indføres en permanent indefrysningsordning, der giver boligejerne mulighed for automatisk at indefryse kommende stigninger i ejendomsskatten.
Det følger ikke af boligskatteforliget, men var en beslutning, som man efterfølgende tog i forligskredsen, ikke mindst af hensyn til at lånene i den permanente indefrysningsordning forrentes.
Tillægslåneordningen er et tillæg til den almindelige permanente indefrysningsordning og følger samme principper for til- og fravalg.
Den midlertidige løsning, som finder anvendelse for årsopgørelsen for 2024 og 2025, sker på baggrund af en trinvis implementering af boligskatteforliget i Skatteforvaltningens it-systemer.
For boligejere, der er automatisk tilmeldt indefrysningsordningen og dermed tillægslåneordningen, er det selvfølgelig muligt at fravælge den.
Og som forventet har det vist sig, at nogle boligejere ønsker tillægslånet, og at andre ikke gør.
Hvordan fordelingen så falder ud i sidste ende, ved vi først endeligt i starten af det nye år, når fristen for til- og fravalg er udløbet.
Tillægslånene for 2024 stiftes i januar 2025.
Det er i praksis ikke muligt at nå at ændre lovgivningen med 14 dage til den deadline, og endvidere er jeg blevet oplyst om, at en ændring af tillægslåneordningen som en tilvalgsordning vil kræve en ændring af it-systemerne, som også rummer en risiko.
Peter Kofod (DF), 2024-12-18:
En af de forudsætninger, der var for at gøre det her, var jo, at man skulle finde såkaldte grønne brændstoffer til den danske fiskeflåde.
For mig bekendt er et af problemerne her, at der ikke rigtig er noget grønt alternativ, så man har den mulighed, at man kan betale, hvis man vil sejle, eller også kan man lade være med at sejle.
Rasmus Stoklund (S), 2024-12-18:
Jeg håber bestemt ikke, at CO 2 -afgiften kommer til at få den konsekvens, og det er jo derfor, vi har sikret den gradvise indfasning.
Den stiger så med 80 kr. pr. ton CO 2 årligt til 750 kr. pr. ton CO 2 i 2030, hvor den er fuldt indfaset.
Dertil kommer så de puljer, som de første par år vil være på 100 mio. kr. om året og dernæst 50 mio. kr. om året, som også har til formål at afbøde de her negative konsekvenser for fiskeriet.
Peter Kofod (DF), 2024-12-18:
Når formanden for Danmarks Fiskeriforening, hr. Svend-Erik Andersen, udtaler til TV 2, at CO 2 -afgiften simpelt hen vil kvæle dansk fiskeri, hvad siger ministeren så til det?
Rasmus Stoklund (S), 2024-12-18:
Der er jo et meget stort flertal i Folketinget, der har vedtaget den grønne skattereform i 2022, og som i foråret i år har stemt for den her CO 2 -afgift.
Jeg tror også, man må sige, at når man nu har besluttet, at der skal være CO 2 -afgift på en række sektorer i det danske samfund, også andre sektorer, der er konkurrenceudsatte, som man er i fiskeriet – det kunne være i industrien og i gartneribranchen og sikkert også i en række andre brancher – så ville det være svært at sige, at lige netop én branche skulle undtages.
Til gengæld har vi jo her gjort, hvad vi kunne for at afbøde ved at indfase langsommere og ved at lave nogle puljer til omstilling.
Mette Thiesen (DF), 2024-12-18:
Tusind tak [lydudfald]
... som har læst de her meget, meget ekstreme og groteske sager i medierne om folk, hvis ejendom var blevet vurderet fuldstændig vanvittigt.
Så det billede med, at det bare fungerer, kan jeg i hvert fald ikke genkende.
Det er jo sådan ret klassisk inden for skattesystemet, at man igennem rigtig, rigtig mange år har centraliseret og digitaliseret og bygget ovenpå med alle de her forskellige it-systemer, som ministeren selv nævner.
Så var det egentlig ikke på tide, at man kiggede på at få ryddet op generelt i hele skattesystemet og sagde, at det er alt for kompliceret, også i forhold til de her it-systemer, så ældre mennesker ikke skal sidde derhjemme og have ondt i maven, fordi de får breve, de simpelt hen ikke forstår?
Rasmus Stoklund (S), 2024-12-18:
Det gør det, når det er i gartnerier, eller når det er i industrien, eller når det nu er i fiskeriet, som vi taler om i dag, fordi det er konkurrenceudsatte erhverv, eksporterhverv, som er i konkurrence med andre lande, og derfor gør det det selvfølgelig vanskeligt for dem.
Det er også derfor, vi har valgt at lave en lempeligere indfasning af CO 2 -afgiften inden for fiskeriet, sådan at den gradvis indfases frem mod 2030 i et forsøg på at afbøde nogle af de her virkninger, og samtidig har vi afsat midler til nogle puljer – de første år er den på 100 mio. kr. om året, og senere bliver den på 50 mio. kr. om året – som kan anvendes til også at afbøde nogle af de konsekvenser, der rammer i det her tilfælde fiskeriet.
Peter Kofod (DF), 2024-12-18:
Tak for det, og jeg vil læse mit spørgsmål højt: Hvad mener ministeren om, at danske fiskere som Alfred Fisker Hansen i Thyborøn ifølge en TV 2-artikel tvinges til at sælge sin fiskekutter, fordi klimaafgifterne er så voldsomme?
Rasmus Stoklund (S), 2024-12-18:
Jeg synes, det er en helt relevant diskussion, at der er borgere i Danmark, som ikke er vant til at bruge it-udstyr og offentlige it-løsninger eller private it-løsninger for den sags skyld, og som finder det udfordrende.
Det synes jeg er en helt relevant og god drøftelse at have, men jeg synes ikke, at den kan isoleres til skatteområdet.
Det er jo en generel udfordring, og der tror jeg så omvendt også, at det vil være en fejl at begynde at rulle digitaliseringen tilbage, for den rummer trods alt også mange fordele.
Og intentionen med det her har jo været at afbøde, at folk oplevede at få en stor restskat, og så har de så fået det her lån i stedet for, som man trods alt relativt enkelt og om ikke andet så med hjælp fra Borgerservice eller fra pårørende eller ved et opkald til Skattestyrelsen kan få hjælp til hvordan man fravælger.
Peter Kofod (DF), 2024-12-18:
Jeg har valgt at tage den her sag op, for da jeg læste om den på tv2.dk, var jeg nødt til at læse artiklen en gang til, for jeg tænkte, at det simpelt hen var så hovedrystende, at man er i gang med at påføre dansk fiskeri den her fuldstændig dræbende afgift.
For en ganske almindelig fisker i Thyborøn betyder det ifølge artiklen en ekstraregning på omkring 1 mio. kr. om året.
Ifølge formanden for Danmarks Fiskeriforening, hr. Svend-Erik Andersen, betyder det, at næsten halvdelen af den danske fiskeflåde bliver urentabel.
Så det kan altså både koste os følgearbejdspladser og dermed tabt industri på vores havneområder og i vores landdistrikter, men det kan jo faktisk også betyde endnu mere CO 2 -udledning, fordi man er nødt til at sejle en lidt længere tur for at komme af med sine fisk.
På alle måder synes jeg den her sag er skør.
Jeg kan simpelt ikke se nogen, der vinder på det.
Det er en tabersag for alle: for fiskerne, for landdistrikterne, for havnene, for følgeindustrien – for alle.
Derfor er mit første spørgsmål til ministeren: Skal vi ikke skrive historie her i salen i dag?
Så lad os rulle det hele tilbage og gå tilbage i forhandlingslokalet og finde en løsning, så vi sørger for, at fiskere som Alfred Fisker Hansen ikke skal smide 1 mio. kr. mere om året for at have brændstof til sin båd eller skal købe en mindre båd, der udleder mere pr. kilo fisk, der bliver leveret, og at vi ikke skubber følgeindustri fra os?
Mette Thiesen (DF), 2024-12-18:
Tusind tak, formand.
Vil ministeren ændre reglerne vedrørende boligskat, så indefrysningsordningen vendes på hovedet, således at den enkelte aktivt skal tilmelde sig tillægslånet?
Rosa Lund (EL), 2024-12-18:
Nej, medspørgeren er optaget i Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet, tror jeg nok.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-12-18:
Der er jo mange måder, man kan organisere sig på, og på andre områder kører man f.eks. mere med nonprofitorganisationer.
For nogle år siden blev loven revideret; der var ikke et flertal for at gøre det på den måde.
Men jeg er enig i, at det er noget, vi hele tiden skal holde øje med – både kvaliteten, men også økonomien i vores botilbud.
Og lige nu kigger regeringen altså også på, hvordan vi skærper opmærksomheden om de brodne kar inden for fagligheden, så vi sikrer nogle bedre botilbud, og så styrker vi jo også uddannelserne.
Rosa Lund (EL), 2024-12-18:
Det sidste er jeg fuldstændig enig med socialministeren i: Har man ikke styr på økonomien, så har man nok heller ikke styr på kvaliteten.
Og det er præcis derfor, at både jeg, men sådan set også rigtig mange andre, er det mit indtryk, bliver forargede, når vi læser om kapitalfonde, virksomheder og botilbudsejere, som trækker profitten ud nogle steder, hvor man ved, at kvaliteten ikke er særlig god.
Så jeg vil gerne høre ministeren, om ikke vi skulle lave et stop for profit på botilbud.
Det skulle jeg selvfølgelig have meddelt formanden.
Undskyld.
Jeg synes jo, at en god måde at sikre, at vi kan fjerne de brodne kar på det her område, er ved at sige: Du må gerne drive botilbud, men du kan ikke tjene penge på det.
Det tænker jeg er den mest effektive måde at fjerne de brodne kar i den her branche på, for så er vi jo sikre på, at der kun er dem i branchen, som gerne vil drive botilbud til gavn for de borgere, der har brug for det – i stedet for nogle, som driver botilbud til gavn for profitten i deres egen lomme.
Derfor tænker jeg, at det kunne være en nem snuptagsløsning for regeringen at lave det her område, præcis ligesom man kender det fra andre velfærdsområder, hvor man ikke må trække profit ud.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-12-18:
Man kan sige det på den måde, at i forhold til det økonomiske tilsyn blev loven faktisk strammet for ganske få år siden, og det har hjulpet.
Det har faktisk betydet, at man opdager flere forskellige steder, hvor der ikke er styr på økonomien, og at man lukker de her tilbud igen, og det er jeg jo faktisk overordnet set tilfreds med.
Så jeg tror, vi skal passe på med at se sådan på det, at det, at der bliver lukket flere ting, alene handler om, at man så ikke har øje på det.
Det har man jo faktisk; ellers ville de ikke lukke.
Den anden ting er jo så, at vi skal kigge meget mere på de brodne kar.
For har man ikke styr på økonomien, har man formentlig heller ikke styr på kvaliteten.
Rosa Lund (EL), 2024-12-18:
Tak for svaret.
Måske kan ministeren så bare svare helt kort på, om ministeren mener, at tilsynet er godt nok, som det er i dag.
For det undrer vi os lidt over i Enhedslisten, fordi man jo i rammeaftalen faktisk har lagt op til at skære på tilsynene, og det er også det, jeg ved at ministeren nu forhandler med partierne, som er med i rammeaftalen, om.
Men det vil jeg egentlig gerne høre hvad ministeren tænker om.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-12-18:
Det er min klare opfattelse, at det ikke bør være sådan, at det kan betale sig at oprette et tilbud, hvor man ikke behandler borgerne godt.
Derfor skal vi også sikre, at socialtilsynet har endnu mere fokus på de brodne kar og på de tilbud, hvor der er problemer, og det er vi i gang med at se på med de nuværende forhandlinger om socialtilsynet.
De gældende regler i socialtilsynet forpligter socialtilsynet til at godkende og føre et driftsorienteret økonomisk tilsyn med tilbuddet, og samtidig vil det fremgå af tilbudsportalen, hvis det økonomiske tilsyn har vurderet, at et botilbud eller et tilbud er uforholdsmæssigt dyrt sammenholdt med tilbuddets kvalitet og sammenholdt med øvrige tilbud.
De her regler er blevet indført for at skabe en gennemsigtighed for kommunerne om de økonomiske forhold for det enkelte tilbud.
Kommunerne har således mulighed for i hver enkelt sag at tage stilling til, om de ønsker at benytte et tilbud, som på tilbudsportalen er anmærket for at være uforholdsmæssigt dyrt.
Kommunerne er også underlagt den forvaltningsretlige grundsætning om, at en myndighed skal handle økonomisk ansvarligt.
Kommunerne har således mulighed for at fravælge tilbud, som er mærket som uforholdsmæssigt dyre, eller som genererer store overskud på driften.
På den måde kan kommunerne være med til at sikre, at offentlige midler først og fremmest kommer den udsatte borger til gavn og ikke det enkelte tilbud eller dets ejerkreds, herunder på anbringelsesområdet.
Som sagt holdt jeg et rigtig godt møde med Ishøjs borgmester kort før offentliggørelsen af parallelsamfundslisten, hvor ønsket om at få refunderet midlerne også blev italesat.
Men nej, vi har ikke refunderet og agter ikke at refundere dem for Ishøj Kommune.
Jeg mener til gengæld, at det har været det hele værd, og jeg mener, at det, at Vejleåparken er kommet af parallelsamfundslisten, jo også viser, at Ishøj Kommune er på vej i den rigtige retning med at løfte mennesker og ikke bare have fokus på en liste.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-12-18:
Man kan godt lægge vægt på et eller andet, der er langsigtet.
Men de kolde kontanter har jo her på den korte bane gjort, at Ishøj Kommune åbenbart har haft en udgift på 17 mio. kr. ekstra, som man jo synes det ikke er rimeligt at man dækker ind.
Har regeringen modtaget den her regning?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-12-18:
Jo, det kan jeg godt se.
Og det, der er rigtig vigtigt at understrege, er, at det at løse problemet og sikre tag over hovedet for hjemløse selvfølgelig står over parallelsamfundslovgivningen.
Derfor har Ishøj Kommune altså også mulighed for fortsat at anvise folk til en bolig.
Det synes jeg er det allerallervigtigste at vi gør – sådan sikrer det for mennesker.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at ja, det er det, som i Ishøj Kommune skal have fokus på.
Det er fortsat en kerneopgave i en kommune at sikre velfungerende boligområder.
Det gjaldt både før parallelsamfundslisten og efter, men der er blevet sat ekstra fokus på det, i og med at vi nu stiller krav om, at man både reducerer kriminaliteten og sikrer uddannelse og mere beskæftigelse.
Det er til gavn for beboerne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-12-18:
Vi har f.eks. vedtaget nogle indsatser med housing first inspireret af, at det er vigtigt, at folk, der bliver boligløse, hurtigt får en bolig.
Så har jeg noteret mig, at hvis man ude i Ishøj Kommunes så, hvad skal man sige,
prioriterede housing first, kunne de her mennesker, som er hjemløse, få en bolig ude i Vejleåparken.
Men det ville jo så være uhensigtsmæssigt i forhold til listerne over parallelsamfund, så der ville det kollidere.
Men de kunne faktisk godt flytte ind, fordi housing first åbenbart kommer først.
Kan ministeren ikke se, at det lidt er en ulempe med de vedtagelser, vi har herinde, at de kolliderer på den måde med hinanden?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-12-18:
Til gengæld har man nu også valgt en model, hvor man jo laver mere åbenhed og gennemsigtighed omkring økonomien i de her forskellige tilbud.
Og da det er kommunerne, der køber pladserne, er det op til dem at vurdere det, så man, når der er givet en anmærkning om, at det her tilbud altså er økonomisk uforholdsmæssig dyrt, lader være med at tilkøbe det tilbud.
På den måde har kommunerne jo fået mulighed for at agere på baggrund af det, der står i Tilbudsportalen.
Vi er i gang med nu at kigge på socialtilsynet, og vi er også i gang med at vurdere, hvordan vi kan gøre mere i forhold til de brodne kar, men jeg må faktisk konstatere, at den stramning, der skete for nogle år siden, har været en succes, for man opdager flere tilbud nu, som ikke har styr på deres økonomi.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-12-18:
Det syntes jeg var rigtig ærgerligt her op til jul, altså at ministeren ikke kan se det rimelige i at refundere den regning.
For hvad er det, man har haft af udgifter?
Ishøj Kommune har været nødt til at oprette 50 nye daginstitutionspladser uden for Vejleåparkens område, fordi nogle børn skulle sendes uden for området for at komme i daginstitution.
Nu er de så kommet af listen, og nu har de så nogle ekstra daginstitutionspladser.
Det var måske ikke noget problem, hvis man var en kæmpe kommune, men her har vi så en mindre kommune, og er det lige det, som er den rigtige investering?
Jeg synes, det her indikerer, at der er noget, der er helt skævt.
Vi har jo mange kommunale udgifter, hvor der er alle mulige refusionsordninger.
Jeg synes lidt, det virker som om, der er et hul i forhold til parallelsamfundsindsatsen.
Her har vi altså nogle kommuner, som tilfældigt kan komme på en liste.
Det kan jo være, der lige pludselig er flere kriminelle, der bor i et område.
Vi kan også risikere, at opsvinget vender.
Der er ingen tvivl om, at nogle af de her boligområder jo er kommet af listerne, fordi borgere, der bor i de områder, har haft succes med at komme ind på arbejdsmarkedet.
Vi kan jo ikke vide, om det vender igen.
Og så kan vi sådan lidt tilfældigt have nogle boligområder, som ryger på en liste, og hvor den kommune, de så ligger i, vil have nogle ekstraudgifter f.eks. til nye daginstitutionspladser.
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at vi ikke har en eller anden form for refusionsordning til det.
Jeg synes, det er for nemt, at ministeren siger, at det er det værd.
Det er jo en ekstraudgift for kommunen.
Jeg har også noteret mig, at Ishøj Kommune har haft svært ved at anvise nogle boligløse til en bolig.
Så kan ministeren ikke se, at det her er for skævt, altså at der kommer nogle noget tilfældige udgifter, når et boligområde ryger på parallelsamfundslisten for et enkelt år?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-12-18:
Forud for offentliggørelsen af parallelsamfundslisten den 1. december havde jeg et rigtig godt møde med Ishøjs borgmester, og jeg er godt klar over, at Ishøj Kommune i det seneste år har gjort en rigtig stor indsats for at sikre, at man får Vejleåparken tilbage på den rigtige kurs, og at man har fulgt det op igennem rigtig mange år.
Parallelsamfundslovgivningen sætter jo meget klare rammer for, hvordan kommunerne skal håndtere f.eks. boliganvisnings- og daginstitutionsområdet, og det medfører økonomiske omkostninger, når kommunerne skal løfte beboerne i udsatte boligområder.
Jeg mener, det er det værd.
Jeg synes, det er det værd, at vi løfter mennesker i udsatte boligområder og sikrer, at de kommer tættere på uddannelse og arbejdsmarked, og sikrer, at børn får bedre livsvilkår i det hele taget.
Vi skal holde fast i at udvikle de boligområder, der adskiller sig markant fra resten af Danmark i forhold til kriminalitet, beskæftigelse, uddannelse og også det integrationsmæssige.
Det er en rigtig svær balance at løse de boligsociale opgaver og samtidig tage hensyn til beboersammensætningen.
Ikke desto mindre er det netop den balance, som vi prøver på at finde med parallelsamfundslovgivningen.
Vejleåparken er ikke på parallelsamfundslisten i år, og det viser jo, at Ishøj kommune har fat i de rigtige indsatser.
Dem skal de fastholde.
Jeg betragter det som en kommunal kerneopgave at sikre en velfungerende by og velfungerende boligområder i hele kommunen, og derfor vil jeg heller ikke refundere de udgifter, som Ishøj Kommune mener følger af, at Vejleåparken har været karakteriseret som et parallelsamfund i 2023.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-12-18:
I lyset af at det ifølge Ishøj Kommune har kostet 17 mio. kr. at have boligområdet Vejleåparken på listen over parallelsamfund i 1 år, vil regeringen så refundere udgifterne til Ishøj Kommune?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-12-18:
Jeg synes faktisk, det ligger helt inde i det, der er kernen i at være kommune, at man netop sikrer, at man har velfungerende boligområder overalt.
Jeg ved også, at inden man fik parallelsamfundslisten, brugte Ishøj og forskellige andre kommuner jo også en betragtelig del af midlerne på netop på at sikre, at man arbejdede for at have nogle velfungerende boligområder.
Det gjorde man formentlig også på et tidspunkt, hvor det heller ikke blev refunderet.
For det er jo helt grundlæggende, at vi skal sikre boligområder mod at blive udsatte.
Vi skal netop gå ind og sikre, at man har fokus på uddannelse, på gode folkeskoler, på gode daginstitutioner.
Det må man tage ved det store bord, når der forhandles økonomiaftale.
Peter Kofod (DF), 2024-12-18:
Det er sjovt, at vi skal tale om hvornår på den korte bane og på den lange bane.
Men jeg kunne spørge ministeren, for jeg er klar over, at man ikke lige kan trykke på en kontakt, og så har vi med et fingerknips et nyt a-kraftværk: Men hvad med de her energiøer?
Hvornår kommer de?
Eller hvad med det der havvindsudbud?
Kommer det sådan med et fingerknips?
Kan vi bare lige trykke på en kontakt, og så dumper vi priserne, og så får vi en masse gratis energi?
Nej, vel?
Lars Aagaard (M), 2024-12-18:
Det er godt nok cool, hvis Dansk Folkepartis løsning på en problematisk elpris i sidste uge er at sige a-kraft.
Det vil jo, hvis man bare forestiller sig, at det overhovedet er økonomisk ansvarligt, tage mange år, før det er der.
At spørgeren siger, at resten af verden ikke tror på, at den grønne omstilling er svaret, er alligevel, undskyld mig, noget af en påstand.
Jeg ved ikke, om spørgeren har opdaget, at der er en fyr, der hedder Draghi, der har lavet en rapport med anbefalinger til, hvordan Europas konkurrenceevne kan blive styrket.
Og kernen i det svar om at sikre, at Europa kan få energipriser, der er konkurrencedygtige med resten af verdens, er at forcere den grønne omstilling.
Så jeg vil sige, at vores verdensbilleder er noget forskellige.
Og jeg savner stadig væk spørgerens svar på den udfordring.
Indtil videre har jeg ikke hørt noget, der overhovedet giver nogen mening på den korte bane.
Mattias Tesfaye (S), 2024-12-18:
Jeg ved ikke, om det, som VIVE foreslår her, nødvendigvis er det rigtige tiltag.
Men i det år, vi går ind i, altså 2025, bliver den første halvdel af året i den grad præget af de diskussioner, vi står og har med hinanden her.
I starten af året kommer Trivselskommissionen med sine anbefalinger.
Jeg ved, de vil diskutere det her.
Vi har nedsat et ekspertudvalg med rektoren for Københavns Professionshøjskole, Anne Vang Rasmussen, i spidsen, som kigger på reglerne og paragrafferne og bl.a. vil foreslå ændringer til os i folkeskoleforligskredsen.
Så vi kommer i den grad til at forholde os til det her i første halvår af 2025.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-12-18:
Et af problemerne i dag, som der også blev peget på i VIVE's rapport, er, at der ikke er et stærkt og entydigt redskab til opdeling af særlige behov, hverken i forhold til de forskellige typer eller en skala for sværhedsgrader.
Vil ministeren være med til at kigge på det?