runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2021-03-17:
Der er ikke nogen tvivl om, at det, vi kigger ind i nu, og som bliver forhandlet med partilederne, jo er spørgsmålet om en langsigtet genåbningsplan: Hvad skal åbne i hvilken rækkefølge, og hvornår skal det finde sted?
Og der bliver der kigget på de dele af vores samfund, der ikke er åbnet endnu, for at lave den langsigtede plan.
Og det inkluderer selvfølgelig også, at man så vil se på, hvornår det er det rigtige tidspunkt at åbne for frisørerne.
Eva Kjer Hansen (V), 2021-03-17:
Så ønsker ministeren at få åbnet for frisørerne nu, om ikke andet så regionalt, så man f.eks. kan vælge modellen med, at hvis der er udbrud nogle steder, må man lukke igen?
Simon Kollerup (S), 2021-03-17:
Jamen jeg synes, vi skal lære af de forsøg, der bliver lavet.
Bornholm er et konkret meget stort forsøg, hvor vi kan høste erfaringer.
Og som jeg siger, ønsker vi jo ikke at holde noget lukket én dag mere, end det er nødvendigt, men den måde, vi går frem i genåbningen på, mener vi er nødt til at være sådan, at vi iagttager det samlede smittetryk, og at vi gør det gradvis og forsigtig.
Og derfor kan jeg ikke sige, i hvilken rækkefølge vi ender med at placere de forskellige erhvervsaktiviteter.
Det må bero på, hvad vi kan blive enige med Folketingets partier om.
Maja Torp (V), 2021-03-17:
Jeg vil gerne blive lidt i samme spor og spørge ministeren om netop de her børn, som er derhjemme og virkelig har brug for at komme af sted.
For det drejer sig jo ikke kun om de socialt udsatte.
Det, jeg gerne vil spørge ministeren om, handler om det her begreb nødundervisning.
Så det, jeg vil spørge ministeren om, er: Hvad gør man for at kommunikere til de her børn og deres forældre: I skal møde op i skolen, I er meget, meget velkomne, I skal ikke bare komme af nød?
Anni Matthiesen (V), 2021-03-17:
Der spurgte jeg ind til, om der ikke var mulighed for at ændre på den kompensationsordning.
Og der svarede ministeren mig, at det kunne man ikke, fordi det jo var en trepartsaftale, der var indgået.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren igen: Kan man ikke lave en politisk aftale ved siden af trepartsaftalen?
Simon Kollerup (S), 2021-03-17:
Tak for det.
Mange har gjort det for at vise samfundssind, med mange har også gjort det for kunne stå i en gunstigere konkurrencesituation, når samfundet åbner op igen, for det, at man har sine medarbejdere, gør også, at man har kompetencerne og kan gå i gang med det samme.
Man der skal selvfølgelig lyde en meget stor tak til dem, som har passet på deres medarbejdere her under krisen.
Vi valgte jo i fællesskab at sige, at vi godt ville løfte selvstændigordningens kompensationsramme, sådan at det blev nemmere at dække den merudgift, der var på lønsiden, og derfor synes jeg jo, at vi med de justeringer, vi har lavet, har fundet en god balance.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-17:
Jeg vil gerne sige, at det her er noget af det, jeg simpelt hen har fået helt usandsynlig mange grå hår i hovedet af siden nedlukningen i foråret og frem til nu, for det har været en rigtig svær nød at knække.
Vi lå efter jul stabilt lige under 5 pct., og heldigvis begynder tallene at rette sig nu og ligger på omkring 7,5 pct.
Det er bedre, men det er stadig væk ikke nok.
Det, vi konkret har gjort forud for det her, er, at vi har henvendt os til samtlige forældre.
Det vil sige, at vi har skrevet et brev ud til alle forældre med børn i grundskolen og sagt til dem, at der er den mulighed for at komme ind, og i øvrigt henvist til nogle steder, hvor man kan få hjælp med forskellige typer af problemer.
Så har vi skrevet ud til samtlige lærere, også for at have den der direkte kontakt helt ud i klasselokalet, og opfordret til, at man får kigget på den eller de klasser, man har at gøre med i sin undervisning, og gjort opmærksom på, at jo længere tid corona varer, jo større en gruppe er det også, vi taler om, netop fordi der, som spørgeren siger, ikke kun er tale om, at det er den gruppe, som man i forvejen har blik for, som har udfordringer.
Derfor har vi lavet den mest massive kommunikationsindsats, jeg i hvert fald har været med til at lave undervejs i det her forløb, lige præcis i forhold til den her problemstilling.
Maja Torp (V), 2021-03-17:
Så skal jeg lige forstå ministeren: Er man så begyndt at gradbøje »nød« nu, så det appellerer til en bredere del af de børn og unge, som er derhjemme?
Eller hvordan er det, man italesætter det?
Vi skal have forebygget, at endnu flere børn og unge begynder at få angst og depression.
Børn og unge, som egentlig har været friske børn og unge mennesker med sunde interesser, kan ikke gå til idræt, de kan ikke komme i skole og se deres kammerater osv.
Det er virkelig en bombe under den mentale sundhed for vores børn og unge.
Så kan ministeren udfolde lidt mere, hvad det så er, det her budskab, der kommer ud til forældre og lærere, går på?
Er det et »velkommen i skole«, eller er det »I skal stadig væk holde jer væk«?
Og kan ministeren i et eller andet omfang definere »nød«?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-17:
Jeg tror egentlig, at vi har sendt brevet over til udvalget, og ellers gør jeg det meget gerne på bagkant, sådan at den konkrete ordlyd også kan ses og gengives over for folk, der eventuelt henvender sig om spørgsmålet.
Og det har været rigtig vigtigt for mig at gentage det og gentage det både her i Folketingssalen, men også i diverse nyhedsudsendelser, simpelt hen for at få flere til at komme ind.
For det er altså ikke kun dem, der, hvad kan man sige, forud for corona allerede var nogle, man fra skolens side havde en ekstra indsats over for.
Det er en langt bredere gruppe end det.
Så derfor også tak for at tage det op her igen, så vi har fået endnu en anledning til at understrege det for dem, der kigger med.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-03-17:
Tak for ordet.
Jeg kan høre på ministerens svar i dag, at vi er fuldstændig enige om, hvor vi starter, og vi er også enige om, hvor vi skal hen.
Jeg er nok bare lidt uenig med ministeren i, hvordan vi kommer derhen bedst muligt.
Jeg mener ikke, det her brev, der er sendt ud, er nok.
Tallene taler jo også deres eget tydelige sprog, for det er jo ikke så mange børn, der er sendt af sted i nødundervisning, som der burde.
Og som jeg sagde i mit foregående spørgsmål: Hver eneste dag de her elever, de her unge mennesker, de her børn sidder hjemme – hver eneste dag – får det katastrofale konsekvenser for dem.
Og det tror jeg sådan set også at ministeren er enig med mig i.
Der er jo to slags børn, der er hjemme.
Der er både dem, der er sårbare og udsatte, og så er der de andre, som bliver sårbare eller i hvert fald kommer i mistrivsel.
Ministeren må jo også gerne forholde sig til begge dele, for når det gælder dem, der i forvejen er sårbare, er myndighederne jo nogle, som de her forældre desværre frygter.
Så begge ting taler jo deres eget tydelige sprog.
Og jeg synes simpelt hen, ministeren må på banen med noget mere og andet end bare et brev, for det skal jeg hilse og sige altså ikke er nok derude.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-17:
Nu er det jo så heller ikke det eneste.
Det er jo en aftale, vi har lavet i fællesskab med hinanden, og jeg vil sige, at min dør står fuldstændig pivåben.
Mig bekendt er der ikke et eneste af de forslag, Venstre er kommet med – og det har faktisk været mange – på det her område, som vi ikke har gennemført.
Og det vil sige, at hvis Venstre har nye idéer til det, holder vi møde to gange om ugen, hvor man er velkommen til at byde ind med nye idéer til, hvad vi kan gøre for at få flere elever tilbage.
Jeg skal dog sige i forhold til den aftale, vi har lavet i fællesskab med hinanden, at der faktisk er sket et hop på 50 pct.
Det er dog alligevel en forøgelse, der er til at tage og føle på.
Jeg synes stadig væk, vi skal længere, men som sagt: Min dør er åben, kom endelig med alle de idéer, I vil.
Der er møde om tirsdagen og om fredagen.
Anni Matthiesen (V), 2021-03-17:
Tak for det, formand.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at mange af landets selvstændige erhvervsdrivende, der udviste stort samfundssind i foråret under første nedlukning ved ikke at afskedige deres medarbejdere, er helt i knæ, fordi de fortsat betaler en meget høj pris til lønforskellen, mens deres virksomhed og dermed levebrød har været tvangslukket gennem mere end et år?
Simon Kollerup (S), 2021-03-17:
Tak for det, formand.
Jeg har stor forståelse for, at den nuværende situation presser rigtig mange i Danmark.
Det er hårdt, og det er endda rigtig hårdt.
Men vi aner også lyset for enden af tunnellen nu, hvor samfundet er i gang med at åbne op.
Der er blevet udbetalt mere ende 30 mia. kr. i kompensation, hvoraf 60 pct. er gået til små virksomheder med op til 25 ansatte, som har haft mulighed for at søge selvstændigordningen.
Senest har regeringen og et bredt flertal i Folketinget indgået en aftale om at forhøje kompensationen til de selvstændige, netop for at hjælpe dem, som er ramt af den langvarige nedlukning.
Den højere kompensationssats kan jo bl.a. bruges til – og det var også en af baggrundene for aftalen – at dække virksomhedens egenbetaling til medarbejdere i lønkompensationsordningen eller selvfølgelig også til andre løbende driftsomkostninger.
Vi følger naturligvis virksomhedernes situation tæt og ser løbende på, om der er behov for yderligere tiltag for at hjælpe flest mulige igennem denne svære situation, som mange står i lige nu.
Anni Matthiesen (V), 2021-03-17:
Corona har haft utrolig store omkostninger for rigtig, rigtig mange danske virksomheder, og nogle gange er jeg i tvivl om, om man helt forstår, hvad det egentlig vil sige, når man hver eneste dag tager penge med på arbejde som selvstændig.
Jeg talte forleden med en frisør, som sagde, at for hver eneste dag, der går, inden de få lov til at genåbne, så koster det hende penge på grund af den forskel, hun skal udligne i sine medarbejderes lønninger.
Der var for nylig en herre i foretræde i Erhvervsudvalget, som også gav et godt eksempel på, hvordan han mistede tusindvis af kroner hver eneste dag, fordi der er den her forskel.
Og som han sagde: Statsministeren appellerede til samfundssind for over et år siden, og vi valgte at række hånden frem og sige, at vi ikke ville fyre vores medarbejdere, men vise samfundssind.
De havde måske ikke forventet, at de skulle have lukket et helt år, men de havde hver eneste dag simpelt hen mistet den opsparing, som de havde lagt til side år efter år, hvor de havde drevet de her virksomheder.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om ministeren ikke synes, at det er rimeligt, at de her virksomhedsejere og selvstændige, som jo har vist samfundssind, på en eller anden måde får dækket mere af den forskel, der er, i forhold til medarbejdernes lønkompensation.
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-17:
Som hr. Morten Messerschmidt netop har refereret til, fremgår det meget tydeligt, at hele tanken om et modtagecenter skal kunne realiseres inden for rammerne af de internationale konventioner.
Jeg har selv som udlændingeordfører før valget lavet stribevis af interviews, og vi har ikke på noget tidspunkt lagt skjul på, heller ikke på det pressemøde, hvor vi fremlagde det, at det skulle ske inden for rammerne af de internationale konventioner.
Der er, som en gammel statsminister sagde, ingenting at komme efter her.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-17:
Det bliver vi nok flere om at bestemme, minister, for jeg tror, at de danske vælgere vil være ganske forundrede, når de finder ud af, at det, der står her nederst i faktaboksen på side 13, som umiddelbart læst vidner om, at konventionerne skal overholdes i modtagecentrene, lige pludselig er blevet til en stribe af undtagelser, som jo altså får det her lovforslag til at have flere huller end en almindelig schweizerost, og som gør, at man må sætte et kæmpe spørgsmålstegn ikke bare ved regeringens vilje til at realisere det, som man lovede, inden man blev regering,
men sådan set også ved hele redeligheden i det, som man fremlagde før valget.
Karsten Lauritzen (V), 2021-03-17:
Det er jo lidt pudsigt, at ministeren anklager mig for at spørge om noget andet, og så er ministerens svar på mit spørgsmål om, hvad regeringen har gjort – ikke hvad regeringen har sagt og lovet, men hvad regeringen har gjort – udligningsreformen.
Fint, den kan vi snakke om en anden dag.
Det gode resultat handler om nogle af de krav, det parti, regeringen forhandlede med, fik ført ind.
Regeringen spillede ud med noget helt andet.
Men vi er enige om, at det er et rigtig godt resultat, det skal vi ikke diskutere her.
Jeg vil gerne spørge igen: Hvad er det, ministeren og regeringen har gjort i forhold til udflytning af statslige arbejdspladser ud over at gennemføre det, den tidligere regering besluttede?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-17:
Det er rigtigt, at der så kom nogle flere penge til Gentofte, Lyngby-Taarbæk og Rudersdal, efter at andre partier kom med ind, og det er jo sådan, det er, når man laver en aftale.
Der blev spurgt til, hvad vi havde gjort, og det svarede jeg på til at starte med.
Vi har oprettet nye skattecentre, vi har lavet nye politistationer – den aftale var Venstre desværre ikke med i – og vi har eksempelvis også flyttet Færdselsstyrelsen og altså flyttet 70 medarbejdere til Ribe.
Så det er sådan set
ret klart, og det er blevet sagt tydeligt, hvad vi har gjort.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-03-17:
Men det er jo oprettelse af nye arbejdspladser.
Det er oprettelse af nye ting.
Vi taler om, hvad der reelt er blevet udflyttet.
Hvad er der reelt blevet udflyttet?
Og jeg tror, det står klart for alle og enhver, at ministeren hellere vil tale om alle mulige andre reformer.
Det vil ministeren åbenbart gerne, og fair nok med det.
Men jeg synes bare, at vi skulle tale om det, som var emnet.
Jeg forstår det måske godt, for ministeren er jo totalt i defensiven, for svaret er, at der reelt ikke er sket noget som helst.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-17:
Jeg kan godt forstå, hvis spørgeren er groggy efter at have rodet rundt i procenttal og arbejdspladser, og hvad der har været.
Vi flyttede, som jeg sagde lige før, 70 medarbejdere fra Færdselsstyrelsen til Ribe, vi har oprettet nye politistationsarbejdspladser, og vi laver nye skattearbejdspladser.
Men for os er det jo ikke en konflikt imellem København og provinsen.
Andelen af arbejdspladser i provinsen stiger jo, når man opretter nye statslige arbejdspladser i provinsen, det siger sig selv.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-03-17:
Altså, jeg ved ikke, hvem det er, der er blevet groggy, og nu er vi så åbenbart også kommet i et eller andet boksestævne.
Jeg tager chancen, når jeg får muligheden for det.
Vi tager så næste spørgsmål i stedet for.
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Har regeringen til hensigt at udflytte flere uddannelser og statslige arbejdspladser m.v. og dermed færdiggøre udflytningen af de 7.927 arbejdspladser, der blev besluttet af den tidligere regering?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-17:
Tak for det.
Da VLAK-regeringen forlod regeringskontorerne, var flytningen af statslige arbejdspladser ikke gjort færdig.
Af VLAK-regeringens egen opgørelse fra februar 2019 fremgår det således, at mere end 3.000 af de planlagte arbejdspladser uden for hovedstadsområdet endnu ikke var etableret.
Regeringens første opgave er derfor at realisere de flytninger, som VLAK-regeringen havde lovet.
Det arbejder vi for.
Flytning af statslige arbejdspladser vil betyde, at der er flere statslige arbejdspladser i provinsen, end der ellers ville have været, og det er selvfølgelig noget, regeringen ser positivt på.
Det er regeringens klare holdning, at Danmark er blevet centraliseret for meget.
Det er ikke udviklingen, der har lukket den lokale politistation eller det lokale lærerseminarium.
Det er heller ikke udviklingen, der har nedlagt lokale arbejdspladser.
Det var politikere, som traf dårlige beslutninger i 00'erne.
Det kan vi ændre på, hvis vi vil, og det vil regeringen.
Derfor skal nye statslige arbejdspladser ligge i provinsen.
Regeringens mål har aldrig været, at der skal være færre arbejdspladser i hovedstaden, men det er at vende udviklingen, så statslige arbejdspladser fastholdes og etableres uden for hovedstadsområdet.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-03-17:
Tak for det.
Nu sagde ministeren, at jeg var groggy, og det er fuldstændig rigtigt.
Jeg var herinde i Folketingssalen i går til klokken lidt i 2 om natten for at diskutere, men jeg kan alligevel godt huske, hvad ministeren svarede for bare få minutter siden, nemlig at det var helt forkert, når jeg talte om, at det kun var nye arbejdspladser, vi havde talt om før.
Og så kommer ministeren jo med afsløringen i hans svar her nu på andet spørgsmål og taler selv om, at det handler om, at regeringen vil have nye arbejdspladser placeret uden for hovedstaden.
Hele essensen fra min side af er jo at diskutere ud flytning af statslige arbejdspladser.
For det er jo der, at man virkelig kan gøre en forskel.
Det er, hvis man tør og vil det, man faktisk lovede vælgerne før valgkampen og i valgkampen, nemlig at man altså virkelig gerne vil udflytte nogle statslige arbejdspladser.
Og så kommer afsløringen jo reelt nu, og det er, at det taler man ikke så meget om, for det er sådan lidt farligt, og så kommer man måske i konflikt med nogen og alt muligt andet.
Så man tager det, der er det nemme, nemlig de arbejdspladser, der ikke ligger nogen steder.
Derfor er spørgsmålet, også fra tidligere, stadig væk: Hvad vil regeringen reelt gøre for at udmønte det, som man har stillet vælgerne i udsigt: bedre balance i forhold til uddannelsespladser og i forhold til udflytning, så ikke nye arbejdspladser, minister, men udflytning af arbejdspladser?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-17:
Det kan være, at jeg har fået det forkerte papir udleveret, men det spørgsmål, som spørgeren siger var spørgsmålet, er ikke det, der står her.
Det, jeg er blevet spurgt om, er, om der er en god balance i de statslige arbejdspladser mellem hovedstaden og provinsen, og der har jeg klart sagt, at det er der ikke.
Og det mener vi sådan set stadig.
Nu siger jeg, at nogle ting ikke er blevet flyttet færdig i den daværende regerings tid, og det har spørgeren jo selv også et medansvar for, men jeg vil da også sige, at der er nogle ting, der er lykkedes, som jeg tror man er meget glad for i provinsen, og som vi er kommet i mål med.
Det kunne f.eks. være en udligningsreform, som den gamle regering ikke kunne finde ud af at levere på, men som så er kommet, og hvor man jo i rigtig mange provinskommuner heldigvis har fået flere penge at levere velfærd for til borgerne.
Jeg er jo glad for, at Venstre også er med i den aftale.
Men man må sige, at det jo også er et eksempel på, at der kommer flere offentlige arbejdspladser i provinsen, fordi man har sikret det.
Men vi går til det med godt mod, og vi kommer til at levere, også på det, som står i »Nærheden tilbage«.
Jette Gottlieb (EL), 2021-03-17:
Men inden det bliver en sovepude, at der stadig er stor opbakning, vil jeg spørge, om ministeren er opmærksom på de kæmpe forskelle, der i øjeblikket opstår med de metoder, der bruges i dagpengesystemet, og at de vokser, mellem de forsikrede arbejdsløse, alt efter om de er ansat på funktionærlignende vilkår og typisk er månedslønnede og med måneders opsigelsesvarsel, eller om de er timelønnede og mere løstansatte.
For det er en meget sårbar del af vores dagpengesystem.
Det er jo også en af de ting, der kommer ud af, at man tænker, at nå ja, det er fint nok, at man kan tegne lønforsikring, men bor man i nærheden af en fyrværkerifabrik, kan man altså ikke tegne en brandforsikring lige så billigt, som hvis man bor et andet sted.
Det samme gælder for dagpengesystemet.
Hvis man er løstansat, kan man ikke tegne en lønforsikring.
Det vil sige, at hele den udvikling, vi har set, lige præcis skaber de store forskelle, der gør, at det helt ensartede dagpengesystem, det solidariske dagpengesystem, hvor man indbetaler det samme, og hvor der bliver udbetalt det samme, uanset løn, uanset alder, uanset alting, er under forvitring.
Det er det, der er ved at ske.
Er ministeren enig i det?
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-17:
Jeg er meget enig i, at der er nogle udviklinger i gang, også i den måde, vi arbejder på, og den måde, arbejdsmarkedet forandrer sig på, som selvfølgelig også gør, at vi skal tilpasse vores dagpengesystem efter det.
Jeg synes jo f.eks. – og det er bare en løs tanke – at det egentlig ville give god mening, hvis vi sagde, at man havde en højere kompensation, i de første måneder man var ledig, hvorefter det falder, for det giver en mulighed for, at man så kan tilpasse sig, afhængigt af hvad det er for en ledighedsperiode, man er i.
Det, der jo først og fremmest har regeringens fokus lige nu, er at komme sikkert ud af den her altomfavnende og skadelige globale pandemi, og så synes jeg, der er god grund til at diskutere de her ting på den anden side.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-03-17:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder: Er der efter ministerens opfattelse en god balance mellem hovedstaden og resten af Danmark, når man kigger på placeringen og antallet af statslige arbejdspladser?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-17:
Tak for spørgsmålet, og også tak for at få muligheden for at diskutere, hvordan vi sikrer et Danmark, der hænger sammen.
Det korte svar på spørgsmålet er nej.
Jeg synes ikke, at der er en god fordeling af statslige arbejdspladser i Danmark, og det er regeringens klare holdning, at Danmark er blevet centraliseret for meget.
Derfor skal nye statslige arbejdspladser ligge i provinsen.
Regeringens beslutning om at placere de nye skattecentre uden for hovedstaden vil skabe 1.000 nye arbejdspladser i provinsen.
Et andet eksempel er politiet.
Det er regeringens holdning, at politiet er kommet for langt væk fra borgerne, og at politiet skal være der, hvor danskerne har brug for det.
Derfor har vi åbnet 20 lokale politistationer.
Skattecentre og politistationer er et bevis på, at vi kan ændre udviklingen, hvis vi vil, og det vil regeringen.
Næste skridt er uddannelser.
Uddannelser er centrale, ikke mindst for lokal bosætning og lokale arbejdspladser, og mange danske produktionsvirksomheder ligger uden for de store byer og har brug for adgang til kvalificeret arbejdskraft.
Det er afgørende for, at de bliver, hvor de er, i stedet for at flytte, måske endda til udlandet.
For regeringen er det afgørende, at man kan bo i hele Danmark og få adgang til vores fælles velfærdstilbud.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-03-17:
Tak for svaret.
Det er jo ikke så overraskende, at Socialdemokratiet taler rigtig meget om, at man vil gøre noget ved det.
Og så er situationen jo: Hvad er det så, der reelt er blevet gjort?
Der er en erkendelse af, at der skal være bedre balance i landet.
Altså, det siger tallene jo også meget tydeligt hvorfor der er behov for.
Der er en forening, der hedder Balance Danmark, som har lavet forskellige beregninger af tallene, og de siger, at 48 pct. af alle statslige arbejdspladser ligger ikke bare i hovedstadsområdet, men i Københavns Kommune.
Og hvis man kigger på de tre største byer, er det 66 pct. af alle de statslige arbejdspladser, som ligger i de pågældende tre kommuner.
Så problemet er jo reelt, ikke mindst set i lyset af at vi virkelig ønsker, at udviklingen ikke bare skal foregå de her steder.
Det er også derfor, at den blå regering indførte den mest ambitiøse nærhedsreform i forhold til at sørge for, at der kommer de her ca. 8.000 statslige arbejdspladser ud at arbejde, ikke bare i de rigtig store byer, men også i mellemstore byer.
: Jamen det der, den daværende regering har gjort, er ikke godt nok, og nu vil vi overtrumfe det, og jeg ved ikke hvad.
Det er der talrige citateksempler på.
Og hvad er det så, man i dag kan stå og sige?
Jamen så er der planlagt omkring 1.000 til at komme ud osv.
Det er ikke den der, skal vi sige store drøm om, at nu vil vi have noget reel balance.
Jeg efterspørger, hvis man ønsker det her, om ministeren så ikke er enig i, at det kræver noget mere handling end det, ministeren indtil videre har lagt op til.