runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Danielsen (V), 2023-02-08:
Tak for det.
Indledningsvis skal jeg sige, at der er to dele i det her spørgsmål.
Der er både et skattemæssigt spørgsmål og et spørgsmål for transportministeren, og det kommer jeg tilbage til.
Men som det fremgår af regeringsgrundlaget, ønsker regeringen, at der skal sættes yderligere handling bag fremme af nulemissionslastbiler.
Det skal bl.a. ske gennem rammen til drivmiddelinfrastruktur til tung vejtransport fra infrastrukturforliget i 2021.
Producenterne har allerede fokus på at kunne levere de grønne lastbiler.
Industrien kan dog endnu ikke levere lastbiler, der kan stå for de tunge opgaver over lange distancer, men det forventes, at der om nogle år kommer et udbud af lastbiler, som kan stå for de tunge opgaver over lange distancer.
Regeringens ønske om at fremme efterspørgslen på nulemissionslastbiler kræver både et udbud af køretøjer og en udrulning af drivmiddelinfrastrukturen, og den manglende offentligt tilgængelige drivmiddelinfrastruktur er en barriere for omstilling af nulemissionslastbiler.
Transportministeriet udgiver i løbet af foråret en strategi for udrulning af drivmiddelinfrastruktur til den tunge trafik.
Den vil give en forudsigelighed for branchen og understøtte, at virksomheder kan tage skridt mod at investere i grønne lastbiler.
Jeg ser frem til at drøfte strategien med hr. Kenneth Fredslund Petersen.
Skatte- og afgiftspolitikken er som sagt noget, der hører under skatteministeren, hvorfor jeg må henvise til ham.
Men det kan oplyses, at skatteministeren endnu ikke har fremlagt sit lovforslag om vejafgiften, og når det kommer, bliver der rig anledning til at tage en grundig drøftelse af afgifterne i forhold til lastbiltrafikken.
Jeg kan derfor allerede nu invitere ordføreren til drøftelser herom.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-02-08:
Undskyld.
Finder ministeren det rimeligt, at regeringen pålægger transportbranchen en kilometerbaseret afgift, når ministeren selv har udtalt, at ellastbilerne simpelt hen ikke er klar?
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-08:
Tak for det, formand.
Mener ministeren, at det er bekymrende, at der nu er konstateret fugleinfluenza af typen H5N1, der tilsyneladende er muteret, så den kan smitte mellem mink, og vil ministeren tage initiativ til obligatorisk test af mink for H5N1 både på farme i Danmark og ved import?
Jacob Jensen (V), 2023-02-08:
Tak til hr. Peder Hvelplund for spørgsmålet.
Der var i oktober 2022 udbrud af fugleinfluenza af typen H5N1 i en minkbesætning i Spanien, og i besætningen var der smitte mellem minkene.
Det er nyt, at mink har smittet hinanden med fugleinfluenza.
Fødevarestyrelsen har allerede bedt Dansk Veterinær Konsortium om at udarbejde en risikovurdering, og på baggrund af risikovurderingen skal myndighederne vurdere, hvordan fugleinfluenza skal håndteres i forhold til minkproduktion fremadrettet.
I den sammenhæng vil myndighederne også se på, om minkene skal testes for fugleinfluenza, selv om de ikke måtte udvise symptomer, og det gælder også i forhold til import.
Samtidig vil jeg også gerne understrege, at vi i Danmark har indført strenge smittebeskyttelseskrav i minkbesætningerne, og det har vi jo gjort for at undgå, at der kommer covid-19 ind til mink, og for at undgå, at der opstår en smittespredning.
De smittebeskyttelseskrav virker også i forhold til at undgå, at andre sygdomme spreder sig til mink.
Desuden har vi i Danmark anmeldepligt ved fund af H5N1-fugleinfluenza, og det vil sige, at hvis ejeren eller dyrlægen får mistanke om sygdommen, så skal det anmeldes til Fødevarestyrelsen.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-08:
Når vi taler om H5N1, altså fugleinfluenza, har det jo tidligere været almindeligt kendt, at det har kunnet smitte mellem fugle og til en enkelt mink eller et enkelt menneske – der har også været tilfælde af human smitte med fugleinfluenza.
Men det er ukendt, at smitten kan springe mellem pattedyr, altså mellem mink, og det er jo det, vi har set med tilfældet i Spanien, og derfor bør det også give anledning til stor bekymring, fordi det jo viser, at virus nu har muteret, så smitten kan vandre i hvert fald mellem mink, og at risikoen dermed er betragtelig større for, at den så også kan springe mellem mink og mennesker og måske endda mellem mennesker.
Og der er det jo vigtigt at huske på, at dødeligheden ved H5N1 ligger væsentlig over den, vi har kendt ved covid-19.
Så derfor er der jo behov for, at man ser særdeles alvorligt på det her.
Når jeg tænker tilbage på covid-19, var vurderingen fra Fødevarestyrelsen jo i starten, at risikoen for, at det ville udvikle sig til, at smitten ville kunne gå fra mink til mennesker, var ubetydelig, og vi skulle jo nødig gentage den fejltagelse denne gang, for så vil konsekvenserne også være tilstrækkelig meget større.
Det vil jo være forholdsvis ukompliceret, og det vil i hvert fald give en vis sikkerhed, så vi også efterfølgende kan følge med i, om smitten så kommer ind i de besætninger.
Vil ministeren være villig til at sikre, at vi allerede nu får testet besætninger, og også sikre, at der bliver testet ved import af mink?
Jacob Jensen (V), 2023-02-08:
Jeg er helt enig med hr. Peder Hvelplund i, at vi skal tage det her dybt alvorligt, for det er jo rigtigt, at det nye er, at fugleinfluenzaen nu tilsyneladende kan mutere mellem pattedyr, altså mellem minkene, og det skal vi tage alvorligt.
Derfor er jeg også, som jeg startede med at sige i min indledning, glad for, at Fødevarestyrelsen netop også har bedt Dansk Veterinær Konsortium om at komme med den risikovurdering, og det er en risikovurdering, som forventes at ligge klar allerede i løbet af indeværende måned, sådan at vi på baggrund af den risikovurdering kan tage stilling til, hvordan vi skal håndtere det her fremadrettet.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-08:
Men nu ved vi jo også fra tidligere håndteringer, at det er fuldstændig afgørende med hastighed, og man kan sige, at skulle det skrækkelige ske, at der opstår H5N1, som både kan smitte mellem mink og så muligvis også mutere til at smitte til mennesker, så vil det jo have dramatiske konsekvenser.
Så ville det ikke være klogt allerede nu at sikre, at vi får testet de besætninger?
For det vil der jo ikke være nogen risiko ved, men tværtimod vil det bare give os en sikkerhed, i forhold til at vi ved, at de besætninger, der er i Danmark, og de mink, der bliver importeret, i hvert fald ikke er bærere af en virus, som kan smitte mellem mink og i værste fald mellem mink og mennesker.
Jacob Jensen (V), 2023-02-08:
Altså, jeg synes, det er klogt at tage det her alvorligt, og derfor synes jeg også, det er klogt, at vi får den risikovurdering, sådan at vi ved, hvad det er, vi så kan gå videre med, og hvordan myndighederne kan håndtere det her fremadrettet.
Jeg er enig i, at der er et tidsperspektiv i det her, og derfor er jeg også tilfreds med, at det her ikke kommer til at vare måneder, men at forventningen er, at det er om relativt kort tid, altså i indeværende måned, at man har en risikovurdering.
Og det er på baggrund af det, at vi så kan kigge på, hvad det er for en myndighedstilgang, der skal være for at sikre, at det her ikke måtte sprede sig, hvis det er det, der er risikovurderingen.
Det kan også være, at risikovurderingen siger noget andet.
Men jeg ser selvfølgelig frem til, at den kommer, så vi har et grundlag at gå videre med.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-08:
Jeg forstår ikke helt, hvorfor man ikke bare allerede nu kan sige, at man selvfølgelig tester.
Men lad mig så spørge ministeren om noget andet, for det er jo også velkendt, at risikoen for, at H5N1 vil kunne sprede sig til f.eks. svinebesætninger, også vil være til stede.
Og der kan man sige, at der vil konsekvenserne så være endnu mere dramatiske, altså både samfundsøkonomisk, men jo også i forhold til risikoen for muterede varianter.
Har ministeren overvejet, om man også skulle lave test af svinebesætninger i forhold til H5N1?
Jacob Jensen (V), 2023-02-08:
Altså, for mig at se handler det om, at vi får håndteret den her risiko, som vi jo har set der er, når det kunne ske i Spanien.
Derfor er det for mig vigtigt, at vi får den her risikovurdering hurtigt, og derfor er jeg tilfreds med, at den kommer, som jeg har fået det oplyst, i indeværende måned.
Lige så snart den ligger, må vi jo vurdere, hvad det så er, der skal ske – om vi skal brede det længere ud, eller hvad vi skal gøre.
For det er klart, at det er en bekymring, og det er en bekymring, jeg tager alvorligt – det gælder også, i forhold til at det, kan man sige, kunne mutere videre, for det er jo det, vi har set at den har gjort, og også mellem pattedyr; det er nyt.
Så derfor er det noget, vi skal tage alvorligt, og jeg er sikker på, at den risikovurdering, vi får om relativt få uger, kan give os svar på, hvad det er, vi så fremadrettet kan gøre for at håndtere det her på en fornuftig og sikker måde.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-02-08:
Ministeren udtalte i artiklen »Vognmand med opråb til minister forud for ekstra afgift« af 23. januar 2023 fra TV MIDTVEST følgende: »Vi vil gerne have flere grønne lastbiler, og vi vil gerne have, at man betaler for det, man forurener.
Derfor er der el-lastbiler, som hurtigt vil bryde frem, fordi de kan en helt masse.
Men der er nogle udfordringer med den tunge transport endnu, hvor el-lastbiler simpelthen ikke er klar«.
Peter Skaarup (DD), 2023-02-08:
Nu har jeg prøvet at lytte til, hvad ministeren har sagt her igen.
Vi har jo sådan set haft den oppe at vende før.
Jeg må bare sige, at når jeg hører de spørgsmål, der bliver stillet af fru Susie Jessen, som vi også stillede i går i Folketingssalen til statsministeren, og som vi også har stillet tidligere til integrationsministeren her i spørgetiden, jamen så er det svar, der kommer, nærmest noget med, at der ikke er sket noget, at der ikke er ændret noget; det er stadig væk den samme stramme udlændingepolitik, og alt er, som det hele tiden har været.
Men så vil jeg bare lige høre ministeren og give det en chance mere: Når man skriver i regeringsgrundlaget, at man vil håndtere det problem, vi har set den seneste tid, med unge kvinder fra Syrien, der har mistet deres opholdstilladelse, til trods for at de har vist, at de vil Danmark, og regeringen derfor vil give ret til fortsat ophold for visse udlændinge, som uddanner sig inden for områder, hvor der er mangel på arbejdskraft, er det vel, fordi man vil ændre noget.
Er det et skuespil, ministeren er ude i her, eller vil man ændre noget?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-08:
Jamen det tror jeg går begge veje, altså at det ville være dejligt med ærlighed.
Spørgeren ved udmærket godt, i hvilken sammenhæng det blev sagt, og nu bliver man ved med at spørge om det.
Jeg synes også, at jeg må komplimentere Danmarksdemokraterne.
I har været gode til at sælge jeres historier til DR, som har kunnet bringe de her fortællinger, men det er ikke rigtigt.
Det, jeg sagde, var, at jeg ikke kan sidde og pille folk ud, som har taget en uddannelse, og som ser godt ud i fjernsynet, og sige, at du får lov til at blive, og det kommer jeg heller ikke til at kunne.
Men det har altid været sådan, at du, hvis du er her på erhvervsordninger, kan blive her, og sådan var det også før.
Der var bl.a. en fyr oppe i Thisted, som arbejdede på et slagteri.
Så skulle han sendes ud af landet, og så gik han over på natholdet, hvor man fik flere penge for at være der, og så kunne han lige pludselig blive.
Mattias Tesfaye (S), 2023-02-08:
Jeg skal måske starte med at sige, at minimumsnormeringerne egentlig både gælder pædagoger, pædagogiske assistenter og pædagogmedhjælpere.
Så kommunerne kan godt leve op til minimumsnormeringerne ved at ansætte ufaglærte, f.eks. pædagogmedhjælpere.
Det er også lidt det, man faktisk kan se sker for tiden.
Nu har jeg bare lige nogle tal her: Fra 2019 til 2021 steg antallet af ansatte fra 48.000 til 53.000, altså en ret markant vækst på 5.000.
Men størstedelen af væksten skete på pædagogmedhjælperne.
Det er ikke på pædagogerne, og det er faktisk heller ikke på de pædagogiske assistenter.
Det er sket, ved at man har ansat folk uden en pædagogisk uddannelse.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-02-08:
Ja, og det er jo lige præcis det, som er problematikken, jeg prøver at tage op her – at vi ligesom ser det her fald i andelen af pædagoger.
Derfor er jeg egentlig også nysgerrig efter at spørge ind til den resterende del af aftalen om minimumsnormeringer, hvor der skulle afsættes penge til opkvalificering af pædagogmedhjælpere og pædagogiske assistenter.
Det ser ud til, at den falder fra nu, i hvert fald ud fra hvad man kan tolke af udtalelser i medierne.
Så hvad er så ministerens plan i forhold til at opkvalificere medhjælpere og pædagogiske assistenter til meritpædagoger?
Mattias Tesfaye (S), 2023-02-08:
Vi kan jo se, at dem, der har været pædagogmedhjælpere først og kommer på seminariet, har lavere fravær og lavere frafald, de kan godt lide dem på studiet, fordi det er folk, der har praksiserfaring, og som ved, hvad det vil sige at være i en daginstitution, og de får arbejde bagefter.
Det er meget vellidt personale af kommunerne.
Så man kan på ingen måde tolke ud af det, der er blevet sagt af mig eller andre, at der ikke fortsat skal være merituddannelse af pædagoger, eller at der ikke skal afsættes penge til det.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-02-08:
Okay, det er interessant.
Så har jeg et sidste spørgsmål til ministeren.
I sidste uge udgav Børne- og Undervisningsministeriet den nye beregningsmodel til at opgøre praksisnormeringer i daginstitutioner.
Tak for svaret.
Så kommer her et spørgsmål mere: Hvad kommer konsekvenserne til at være for en kommune, hvis den ikke kan leve op til kravet om minimumsnormeringer?
Og hvis der kommer nogen konsekvenser, hvordan vil ministeren så sikre, at det ikke vil bevirke, at kommunerne går ud og rekrutterer en masse ufaglært personale, som så vil få pædagogandelen til at falde endnu mere, end den allerede er?
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-02-08:
Jeg synes, man er nødt til at rejse det her spørgsmål i Folketingssalen, for man undres, for at sige det mildt.
Hvad er begrundelsen for, at regeringen nu efter 5 år – 5 år – ikke længere synes, at Danmark alene skal etablere det asylcenter, men at det nu skal være med andre lande?
Er det ikke vigtigt, at man finder en løsning på problemet, og at i hvert fald Socialdemokraterne fortsat siger, hvad de sagde før og under valget?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-08:
Tak for det, og tak for spørgsmålet i dag.
Jeg var blevet helt bekymret, for jeg er vant til at være den minister, der har flest samråd og flest spørgsmål hernede, men det er, som om oppositionspartierne er faldet af på den, og jeg har slet ikke nogen samråd på vej.
Så jeg er glad for, at der stadig er opmærksomhed på det her spørgsmål.
Jeg kan sige til spørgeren, at vi selvfølgelig står fast på og fortsat vil arbejde for at lave et modtagecenter, enten som en model sammen med andre europæiske lande eller som en model, hvor vi laver et konkret samarbejde – nu er det jo Rwanda, som vi har haft et samarbejde med – mellem Danmark og Rwanda.
De to planer arbejder vi videre med parallelt, og der er sådan set ikke noget, der er forandret i forhold til det.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-02-08:
Undskyld, minister, men jeg synes, det lyder som fup – direkte fup – og man bliver ved med at holde befolkningen hen med et eller andet.
Der er gået 5 år, og man bliver ved med at sige, at vi arbejder med sagen.
Man er rejst ud, man har haft møder, og man har lavet en eller anden form for papirer, som man ikke kan bruge til noget som helst.
Vi har været til masser af møder i ministeriet, også før valget, for at få at vide, hvor man stod nu.
Vi havde en forventning om, at det ville ske, og nu siger ministeren bare: Jamen vi arbejder videre med det.
Det her må efterhånden også have nogle omkostninger sådan rent økonomisk med alle de møder og rejser frem og tilbage osv. Er der slet ingen tanker om at gøre et eller andet konkret?
Og jeg vil godt høre: Har ministeren forladt det, at Danmark skal gøre det alene?
Skal det nu være på EU-plan, sådan som jeg kan forstå at mindst et andet parti i regeringen ønsker?
Mattias Tesfaye (S), 2023-02-08:
Det er rigtigt, at det blev offentliggjort tidligere på ugen – eller i sidste uge; det har jeg lige glemt.
Men jeg vil godt lige rejse bare en enkelt bekymring i forhold til det her med minimumsnormeringer på institutionsniveau, for jeg synes, at det er vigtigt, at man kan sidde nede på rådhuset og f.eks. beslutte sig for, at man gerne vil have ekstra personale til dagtilbud i udsatte boligområder.
Hvis man vil det, kan det jo være, at det har konsekvenser et andet sted, i en mere ressourcestærk del af byen, og hvis vi insisterer på, at alt skal være reguleret ned på den enkelte institutions niveau, risikerer vi, at det bliver de børn, der bor i de udsatte boligområder, der betaler den største pris.
Så jeg vil som udgangspunkt være en lille smule skeptisk ved at skulle have normeringer brudt helt ned på institutionsniveau.
Også tak fra min side for at stille spørgsmålet.
Med den aftale og den lovgivning om minimumsnormeringer, som er indgået, er der faktisk sikret et historisk løft af vuggestuer og børnehaver.
Kommunerne modtager et beløb stigende fra 500 mio. kr. i 2020 til ca. 1,3 mia. kr. i år.
Det er penge til at ansætte pædagogisk personale, så normeringerne løbende kan blive forbedret.
Tanken er minimumsnormeringer, dvs. én voksen til tre børn i vuggestuen og én voksen til seks børn i børnehaven, og det træder i kraft den 1. januar 2024.
Vi kan allerede nu se en stigning i antallet af pædagogisk personale.
Fra 2019 til 2021 er antallet af uddannede pædagoger ansat i kommunale og selvejende institutioner steget med ca. 1.000.
Med det sagt ved jeg også godt, at der er institutioner og kommuner, som er udfordrede for tiden, både i forhold til et meget højt sygefravær, som ikke er unormalt på den her tid af året, men alligevel, men også fordi der generelt set er rekrutteringsudfordringer på flere af de store velfærdsområder, herunder i forhold til at skaffe uddannet personale i vuggestuer og børnehaver.
Minimumsnormeringerne og de penge, der er afsat til det, er en del af løsningen, idet de forbedrer forholdene i daginstitutionerne og dermed også er med til at gøre området mere attraktivt at arbejde på, ganske enkelt fordi arbejdsmiljøet er et andet, når man er flere voksne om børnene.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-02-08:
Tak, og goddag til ministeren.
Hvad mener ministeren om brug af seksualiserende undervisningsmateriale helt ned i indskolingen, sådan som bl.a. Normstormerne gerne vil udbrede det i København og Aarhus?
Mattias Tesfaye (S), 2023-02-08:
Også goddag til spørgeren fra min side af.
Folkeskolens seksualundervisning har jo været til debat i de senere år.
Det synes jeg egentlig grundlæggende set er positivt.
Det er et fagligt og pædagogisk valg fra skolens side, hvilket materiale der så bedst understøtter elevernes læring i et konkret undervisningsforløb.
Der er jo også – heldigvis – ret stor enighed herinde på Christiansborg om, at skolen skal sættes mere fri, end den er i dag, og her mener jeg, at et afgørende element i den frisættelse er, at vi har tillid til, at skoleledelserne er i stand til at løfte deres opgave med at leve op til folkeskolens formål og mål for fagene.
Jeg synes ikke, vi her fra Christiansborg skal detailregulere klasselokalerne, og dermed heller ikke, at vi skal blande os i udvælgelsen af undervisningsmateriale.
Heri ligger også friheden til at trække på eksterne ressourcer.
Men når det så er sagt, følger der selvfølgelig også et ansvar med den her frihed til at have hånd i hanke med, hvad eleverne lærer, og at eleverne selvfølgelig præsenteres for de nødvendige nuancer i deres undervisningsforløb.
Jeg har ikke noget ønske om at skulle detailregulere.
Jeg synes egentlig, når man kigger ind i fagets formål for sundhed, seksualundervisning og familiekundskab, at det ser fornuftigt ud.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-02-08:
Tak for svaret.
Der er nogle emner, der ikke skal ideologiseres.
Hvis vi kigger på Normstormerne, som man vælger nogle steder, så synes jeg, selv om vi ikke skal blande os, at man som øverste myndighed på undervisningsområdet burde kigge kritisk på en organisation, som tydeligvis er meget ideologiserende.
De udtaler, at noget som menstruation ikke skal være et kvindebegreb, og at vi ikke længere skal kalde nevøer og niecer for det; vi skal ikke lægge op til, at der kun er to køn.
Er det ikke ministerens mening – eller er det ikke generel logisk fornuft – at børn i 6-årsalderen selvfølgelig skal have en grundlæggende forståelse for biologi, og at det kan gå ud over fagligheden, hvis vi risikerer at forvirre dem i sådan en ung alder med sådan et ideologisk grundlag?
Det er i hvert fald dybt bekymrende, når jeg læser det som forælder.
Mattias Tesfaye (S), 2023-02-08:
Hvis der er andre end kvinder, der har menstruation, kan jeg høre, at jeg måske også selv skal en tur på skolebænken igen, for så er der da noget, jeg selv har misforstået.
Så vidt jeg er orienteret, eksisterer det samarbejde, der har været mellem Aarhus Kommune og Normstormerne, ikke mere.
Så så vidt jeg er orienteret, er det kun mellem Københavns Kommune og den her konkrete organisation.
Og det er ikke mere end en uge siden, jeg holdt et møde med skoleborgmesteren i København, hvor jeg bl.a. selv tog det her op for at høre hans vurdering af de mange avisartikler, der har været.
Men jeg er nu rimelig tryg ved, at skoleledelserne i København og Københavns Borgerrepræsentation lever op til det, der står i lovgivningen.
Hvis ikke de gør det, er det klart, at der er statslige tilsyn.
Men så vidt jeg er orienteret, lever de op til de beskrivelser, vi har vedtaget herindefra.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-02-08:
Det er betryggende at høre, at undervisningsministeren også betragter det som et kvindeligt fænomen at have menstruation.
Det tror jeg i hvert fald også er vigtigt at vi holder fast i at lære vores børn, især i den alder.
Men her snakker vi om, at vi lader folk komme ind i folkeskolen og lader ideologi få plads.
Jeg håber og er glad for – indtil videre i hvert fald – at undervisningsministeren fortæller, at ministeren er opmærksom på det her.
For det er meget, meget bekymrende, at man lader folk, som skubber læreren i baggrunden og overtager ud fra et ideologisk standpunkt, som jeg ikke synes vi skal respektere, komme ind.
Mattias Tesfaye (S), 2023-02-08:
Jeg vil godt starte med at sige, at læreren jo har ansvaret.
Man kan ikke bare lukke en organisation ind i klasselokalet og så gå ind på lærerværelset og tage en kop kaffe.
Læreren har ansvaret for det, der foregår, og det skal de kunne stå på mål for.
Man kan invitere en virksomhed ind, en politiker ind, en interesseorganisation ind, en fodboldspiller ind eller en tidligere narkoman ind – man kan jo invitere mange mennesker ind for at kvalificere undervisningen – men det er altid læreren, der har ansvaret for, hvad der foregår, og skoleledelsen, der har ansvaret for, hvad der foregår.
Det, som der står i fagets formål, er bl.a., at emnet skal medvirke til, at eleverne opnår erkendelse af egne grænser og rettigheder samt forståelse for andres.
Og så står der, at når man er færdig med 3. klasse, skal eleven kunne forklare, hvad der fremmer sundhed og trivsel i eget liv.
Vejen til at komme hen til det kan jo være mangfoldig, men uanset hvilken vej man vælger, står læreren og skoleledelsen til ansvar for alt, hvad der foregår.
Det gælder også, når man har Normstormerne på besøg.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-02-08:
Det er rigtigt, at det er læreren, der har ansvaret.
Men Normstormerne bruger den metode, at de kommer ind og overtager undervisningen.
Så selv om læreren har ansvaret og måske ikke sidder og drikker en kop kaffe, træder læreren i baggrunden, og så er det den her organisation, som har det her ideologiske grundlag, der står for at undervise vores børn.
Det er bekymrende.