Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-04-20:
Tak for det, formand, og tak til alle ordførerne for deres bemærkninger.
Jeg ser kunst og kultur som det bærende fundament, vi står på som mennesker og som samfund.
Alle tre er på hver deres måde med til at sikre, at vi har et rigt dansk kulturliv.
Med andre ord har lovforslaget, vi sidder med og behandler i dag, temmelig stor betydning for dansk kulturliv.
Det skal være med til at sikre, at vores kunstneriske uddannelser, Det Kongelige Teater og Statens Kunstfond alle afspejler det samfund, vi er en del af, og som flere ordførere har bemærket, hviler lovforslaget jo også på en af de debatter, der i Tingets historie har taget allerlængst tid inden for et givent ressortområde.
Lad mig opridse lovforslagets hovedformål, som er for det første at indføre en ny styringsform på de videregående kunstneriske uddannelsesinstitutioner under Kulturministeriet med henvisning til lov om videregående kunstneriske uddannelsesinstitutioner, for det andet at ændre reglerne for udpegning til Det Kongelige Teaters bestyrelse, det er i lov om scenekunst, og for det tredje at indføre krav om digitale ansøgninger til Statens Kunstfond, og det er i lov om Statens Kunstfonds virksomhed.
Det er et lovforslag, der vedrører de tre rammelovgivninger.
De syv statslige kunstneriske uddannelsesinstitutioner under Kulturministeriet er Filmskolen, Kunstakademiet, Scenekunstskolen og de fire musikkonservatorier, der er kendetegnet ved et begrænset antal studiepladser, hvor de studerende optages efter talent.
Uddannelserne uddanner dygtige kunstnere og danner også rammerne for skabelsen af kunstværker, koncerter, teaterforestillinger og filmforevisninger for det publikum, der måtte være interesseret.
De kunstneriske uddannelser er med andre ord vigtige kunst- og kulturinstitutioners bidrag til et rigt kunst- og kulturliv i Danmark.
Uddannelserne har få studerende, ca. 1.800 i alt.
Det er små institutioner, der som regel er meget eksponeret i samfundet, kunstbranchen og kulturlivet, og de pådrager sig ofte en stor del opmærksomhed fra medier, politikere og andre interesserede.
Det stiller store krav til en professionel ledelse, særlig når udviklingen i branchen og omverdenen med rette stiller krav om, at uddannelserne følger med tiden og omstiller sig.
Ændringerne til lov om videregående kunstneriske uddannelsesinstitutioner under Kulturministeriet skal ses netop i det lys.
De udspringer af en bred politisk aftale fra 2021, som den nuværende regering har valgt at videreføre.
Selve aftalen er desuden baseret på en god del forudgående analysearbejde, hvor både studerende, rektorer og branche- og aftagermiljøer i det såkaldte strukturudvalg er kommet med anbefalinger til ændringer på uddannelserne.
Det mener jeg giver lovændringerne stor legitimitet, hvilket er vigtigt for at sikre bred opbakning til og ro om de kunstneriske uddannelsers fremtidige virke.
Med aftalen får uddannelsesinstitutionerne klare rammer for at udføre deres hovedopgave, nemlig det at uddanne kunstnere på allerhøjeste niveau.
Der indføres klare ledelsesstrukturer med bestyrelser, der skal være uafhængige, fagkyndige og have branchekendskab.
Lovændringerne giver mulighed for, at uddannelserne kan fokusere på kunstnerisk praksis og kunstnerisk udviklingsvirksomhed, og stiller f.eks. ikke krav om, at Kunstakademiet skal forske; det har mulighed for at gøre det, ligesom de øvrige kunstneriske uddannelser også har mulighed for det, når de vurderer det relevant.
Den politiske aftale indeholder også andre indsatser for uddannelserne, bl.a. forbedring af rammerne for de studerendes trivsel, og for at svare hr. Søren Søndergaard direkte kan jeg sige, at det p.t. er et forordningsspørgsmål.
Klageadgang og mulighed for at klage over den behandling, man har fået på uddannelserne, er reguleret via forordning, og til det forordningsarbejde, som forestår, vil jeg invitere ordførerkredsen ind til en gennemgang, så vi i fællesskab kan være enige om, at forordningen også lever op til den ambition, man har haft i aftalekredsen.
Den politiske aftale indeholder også andre indsatser for uddannelserne med forbedring af rammerne for trivsel osv. osv.
De ændringer vil blive gennemført ved ændringer i bekendtgørelse og i samarbejde med ministeriet og institutionerne på baggrund af dialog med og anbefalinger fra de ordførere, der vælger at bakke op om lovforslaget.