Claus Hjort Frederiksen (V), 2018-12-14:
Flådestyrker sammensættes typisk i forhold til den opgave, flådestyrken skal løse, og den kan principielt bestå af alle typer af flådeskibe fra de deltagende lande.
På samme måde, som Danmark i dag jævnligt bidrager til NATO's stående flådestyrker, hvor der ikke deltager hangarskibe, kan man forestille sig, at andre NATO-lande til løsning af konkrete opgaver, såsom eskortering af skibe i risikofyldte områder eller evakueringsoperationer af civile i kriseramte områder, sammensætter flådestyrker, hvori der ikke indgår et hangarskib.
Flere større NATO-lande er i besiddelse af større flådeskibe, som vil være platform for et større antal helikoptere, som kan løse mange former for opgaver, mens skibet i sig selv har behov for beskyttelse af andre mere mobile flådeskibe.
Frankrig har dog oplyst, at en af hangarskibsgruppens forventede operative opgaver vil være støtte til koalitionens indsats mod ISIL.
Det danske skib vil indgå i hangarskibsgruppen under almindelige sejlads og samtræning samt, såfremt den indsættes som støtte til koalitionens indsats mod ISIL, NATO's operation Sea Guardian og lignende.
På samme måde, som man gjorde under udsendelsen af en dansk fregat i en amerikansk hangarskibsgruppe i 2017, vil forsvaret, i forbindelse med at den danske fregat indtræder operativt i den franske hangarskibsgruppe, sende en beskrivelse af det danske mandat til det franske hovedkvarter.
Forsvaret vil derudover i hele perioden være i tæt dialog med den franske flåde, bl.a. vil der blive udvekslet stabsofficerer mellem den danske fregat og hangarskibet, så søværnet under sejladsen vil have en officer placeret ved hangarskibsgruppens ledelse.
Derudover vil forsvaret udsende en stabsofficer til det franske militære hovedkvarter.
Såfremt hangarskibsgruppen planlægges indsat i operationer, der går ud over rammerne for det danske mandat, vil Danmark således blive informeret herom, således at det danske skib kan udtræde af hangarskibsgruppen fysisk og organisatorisk.
Og jeg har ingen grund til at tro, at vi ikke kan gennemføre samme tiltag ved kommende udsendelser af bidrag til andre flådestyrker.
Med hensyn til beskyttelsen af hangarskibsgruppen har vi jo ikke langtrækkende luftforsvarsmissiler – de såkaldte SM2-missiler – på fregatterne endnu.
Det har også været kendt under planlægningen af bidraget, og det er i den forbindelse vigtigt at huske på, at forsvaret af hangarskibsgruppen omfatter langt mere og andet end at anvende missiler mod trusler fra luften.
Den danske fregat indgår i den samlede gruppe af skibe, der til enhver tid vil befinde sig omkring selve hangarskibet.
Her vil den danske fregat overvåge et tildelt område og dele sit radarbillede med resten af gruppen.
Det samlede billede fra alle hangarskibsgruppens skibe vil blive anvendt til at identificere eller imødegå eventuelle trusler, som jo både kan komme fra luften, overfladen eller under overfladen.
Her er den danske fregat godt udrustet med en række forskellige våbensystemer, herunder også missiler til at imødegå trusler fra luften.
De har en rækkevidde på 25 km.
Den danske fregat leverer således et relevant bidrag til det samlede forsvar af hangarskibsgruppen.
Så er der spørgsmålet om nødstedte.
Forsvaret vil som udgangspunkt altid undsætte nødstedte, medmindre det er åbenbart, at der er andre skibe, som kommer til undsætning, og som hurtigere vil kunne være fremme.
I så fald vil forsvaret i koordination med de relevante lokale myndigheder sikre, at opsamlede nødstedte leveres til et sikkert sted.
I forbindelse med indsættelsen vil der på samme vis som ved øvrige indsættelser blive udarbejdet et missionsspecifiktdirektiv, og i dette direktiv vil der bl.a. blive fastlagt procedure for håndtering af eventuelt opsamlede nødstedte, herunder nødstedte flygtninge.
Forholdet om skibes forpligtelser i forhold til nødstedte er beskrevet i havretskonventionen og i SOLAS-konventionen.
Det følger af havretskonventionen, at et skib skal gå til undsætning, hvis det med rimelighed kan forventes af skibschefen.
Denne betragtning vil være baseret på en vurdering af bl.a. afstanden til den nødstedte, den hastighed, et skib kan sejle med, andre skibe i nærheden osv.
I SOLAS-konventionen er anført, at reglerne ikke gælder krigsskibe, men at disse skal agere i overensstemmelse med reglerne, når det er fornuftigt og praktisk muligt.