Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-11-28:
Lige indledningsvis en bemærkning til hr. Marcus Knuths tale.
Nu handler det her lovforslag jo ikke om at forbyde mennesker at skifte opholdsgrundlag, altså om at forbyde mennesker, som er kommet hertil som familiesammenførte, at få en status som f.eks. enlige flygtninge og få asyl selv – og heldigvis for det.
Jeg kan forstå, at hr. Marcus Knuth er meget fornærmet eller forarget over, at der er nogle, der gør det.
Jeg er vældig glad for, at f.eks. kvinder, der kommer hertil som familiesammenførte til en mand, som har fået asyl i Danmark, har mulighed for at få et selvstændigt opholdsgrundlag ved at få asyl.
Hvis de kun er her i kraft af en familiesammenføring, vil de blive smidt ud af Danmark, når de bliver skilt fra deres mand.
Jeg synes, at man så tit hører bl.a. hr. Marcus Knuth tale om rettigheder i forhold til kvinder med f.eks. flygtningebaggrund.
Man er fuldstændig blind for netop de kvinder, hvis man, som hr. Marcus Knuth lige gjorde, siger, at det er et problem, at de sikrer sig et selvstændigt opholdsgrundlag.
Det selvstændige opholdsgrundlag betyder, at de ikke er et hundrede procent afhængige af deres mænd.
Men det er ikke det, som det her lovforslag handler om.
For Enhedslisten er det vigtigste og afgørende element i det her forslag de foreslåede nye regler om boligplacering af flygtninge.
Og med den flygtningestatus fik de altså ret til at få anvist en familiebolig og kunne flytte fra den lejlighed, hvor de midlertidigt havde fået husly hos nogle slægtninge, og hvor de boede ti personer sammen på alt for lidt plads.
Udgangspunktet i Danmark i dag er, at familiesammenførte skal flytte ind hos den person, de er familiesammenført med.
Det skriver Dansk Flygtningehjælp i øvrigt også i deres høringssvar, og det er vi helt enige med dem i.
Det virker, som om der er lidt uklarhed om det, men som vi forstår lovforslaget, forsvinder den mulighed, hvis det her lovforslag bliver vedtaget.
I bemærkningerne til lovforslaget står der, at lovændringen vil have begrænset praktisk betydning, fordi der er tale om et fåtal af sager.
Jeg skulle hilse og sige, at jeg bestemt ikke mener, at det er et problem eller et udtryk for griskhed, når familien til den 9-årige pige ændrer status fra familiesammenført til flygtning og dermed får mulighed for at få en bolig.
Det mener jeg da er helt oplagt, altså at sikre dem en passende bolig.
To andre elementer i lovforslaget er mindre problematiske.
Regionsforhandlinger om fordeling af flygtninge i kommunerne finder ikke sted i praksis, og derfor er der heller ikke noget problem med at afskaffe dem.
At danske statsborgere fremover skal betale depositum, hvis de deltager i danskuddannelse, ser vi i udgangspunktet ikke de store problemer i.
Vi skal dog have afklaret, om det kan have nogle uheldige konsekvenser for danske statsborgere fra Grønland og Færøerne, som benytter sig af danskuddannelsestilbud i Danmark og har brug for danskuddannelsestilbud i Danmark.
Så det vil vi også stille spørgsmål til i lovbehandlingen.
Til allersidst vil jeg sige, at jeg synes, det er en uskik at lave sådan nogle lovforslag som det her, hvor man blander alt muligt sammen, altså at vi står og diskuterer et lovforslag, som både handler om danskuddannelse og om boligplacering.
For de to ting har ikke noget med hinanden at gøre, og det bliver en sjusket lovbehandling, når jeg f.eks. skal stå her og på 5 minutter udlægge vores holdning til så forskellige elementer.
Jeg synes, det er ærgerligt, at vi bliver ved med at se de her bunkelovforslag.
Det skaber simpelt hen dårlig kvalitet i lovbehandlingen.