runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2022-06-03:
Tusind tak.
Der udstedes godt 20.000 bøder årligt for besiddelse til eget forbrug, og det er jo dyrt både i politiressourcer og administrationsudgifter, og derudover er der jo, som jeg også nævnte for Venstres ordfører tidligere, nogle mennesker, som er i et så voldsomt misbrug, at det her med at give en bødestraf ikke giver nogen som helst mening, men hvor de skal have en anden hjælp.
Hvad tænker Det Konservative Folkeparti om det?
For det er jo lige præcis det, som det her forslag forsøger at adressere, både i forhold til at der simpelt hen er nogle mennesker, hvor det ikke giver nogen mening at blive ved at uddele de her bøder, fordi de alligevel ikke kommer til at kunne betale dem, men også det her med, at man måske faktisk skubber nogle meget, meget sårbare mennesker ud i en endnu mere sårbar situation ved at fastholde det, som det er i dag.
Astrid Krag (S), 2022-06-03:
Uden at jeg overhovedet er ekspert i de portugisiske erfaringer, er det vel rigtigt, at der var nogle gode træk, og at der også var nogle træk, der gik den anden vej.
Hvis jeg forstår det rigtigt, var der nogle former for kriminalitet knyttet til stofmisbrug, der steg, og nogle, der faldt.
Og helt grundlæggende vil jeg jo så igen pege på, at den her risiko for, at den samlede mængde af borgere, der anvender stoffer, stiger, som vi har kunnet se nogle af de steder, hvor man har bevæget sig ind på en legalisering, for mig er udslagsgivende.
Pernille Skipper (EL), 2022-06-03:
Tak for det.
Nej, vi har ikke evidens i den klassiske forstand, at vi har en testgruppe, som en lovgivning gælder for, og en anden gruppe, som den ikke gælder for, men vi har dog kriminologisk forskning i generationer, som ret klart siger, at eksistensen af straf ikke i sig selv er det, der forhindrer folk i at tage stoffer.
Det, at det er kriminelt og ulovligt, kan godt have en betydning, men straffen er ikke nødvendigvis det afgørende.
Som fru Karina Lorentzen Dehnhardt lige sagde, er det, vi kan se fra Portugal, som jo på mange måder er en testgruppe i forhold til det forslag, som SF har her, at brugen ikke er steget ved at afkriminalisere.
Astrid Krag (S), 2022-06-03:
Tak for det.
Den her diskussion om evidens har vi jo ofte på socialområdet, og vi laver ikke de her klassiske forsøg, hvor vi siger, at der er en gruppe, hvor vi gør det, vi tror er rigtigt, og en gruppe, hvor vi så undlader at gøre det – og så kan vi få sådan en hardcore evidens for det.
Det har vi jo ikke på den måde, og det gør vi ikke af alle mulige etiske grunde.
Så evidens i klassisk videnskabelig forstand skal jeg ikke stå og udelukke at der kan være – det må jeg jo gå tilbage og spørge om, også fordi, vil jeg sige, at det jo er noget, der ligger lige på kanten af mit ressort, hvis vi snakker om det her med straf og Rigspolitiet.
Men, altså
, jeg mener da, at det også er myndighedernes vurdering, at det har en del at skulle sige, om noget er strafbart.
Det, man jo i hvert fald kan se fra de amerikanske stater og Canada, hvor man har legaliseret det, er, at brugen stiger – anvendelsen af stofferne stiger.
Så det er da i hvert fald et eller andet, men det er jo så ikke et forsøg, vi har lavet her for at skaffe evidens i dansk kontekst.
Men vi kan jo kigge på nogle lande, der er gået i retning af afkriminalisering og legalisering.
Pernille Skipper (EL), 2022-06-03:
Tak for svaret.
Det var bare ikke det, fru Karina Lorentzen Dehnhardt spurgte om.
Fru Karina Lorentzen Dehnhardt spurgte, om der var evidens for, at eksistensen af straf afholder unge fra at tage stoffer, altså det, at det er strafbart at indtage narkotika.
Er der evidens for, at det afholder nogen fra at indtage narkotika?
Astrid Krag (S), 2022-06-03:
Først vil jeg med hensyn til den her diskussion om, hvorvidt det er straffen, der gør det, sige, at det væsentlige vel er at få sagt, at straffen jo ikke er noget, der udelukker nogen fra at modtage den nødvendige behandling.
Jeg er i hvert fald ikke stødt på nogen, der påstår, at det er straffen i sig selv, der hjælper særlig de hårdest belastede misbrugere ud af misbruget.
Derfor er det jo væsentligt, at vi også har en tilgængelig misbrugsbehandling, og at vi i fællesskab har lavet en aftale før jul, der gør det endnu mere tilgængeligt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-06-03:
Men jeg vil så spørge ministeren om noget andet, nemlig: Når ministeren siger, at det kan afholde nogle unge fra det, og at det er vigtigt, hvad det er for nogle signaler, vi sender, hvad er det så for en evidens, ministeren har?
For den eneste evidens, jeg kan finde, er fra Portugal, hvor man netop har gjort det, som forslaget her handler om, og der er man faktisk lykkedes med at nedbringe både forbruget af hårde stoffer og af cannabis.
Der er faktisk evidens.
Men har ministeren evidens for sin påstand?
Fatma Øktem (V), 2022-06-03:
Hvis det kun er oppe i mit hoved, tror jeg, der er rigtig mange, der deler den samme opfattelse som mig, nemlig at det at tage heroin eller kokain ikke er det samme som at drikke en øl eller ryge en cigaret.
Den opfattelse tror jeg der er rigtig mange danskere derude der deler med mig.
Når det så er sagt, er det jo ikke, fordi vi i Venstre synes, det er fantastisk, at folk får et alkoholmisbrug, eller at der er nogle, der får lungeproblemer og sygdomme, fordi de har røget for meget.
Det synes vi ikke.
Det her sender et signal om, at små mængder er okay, mens store mængder af skadelige.
Astrid Krag (S), 2022-06-03:
Tak for det.
Som jeg også var omkring i min tale, er der jo en række forskellige hensyn i forbindelse med den lovgivning og de rammer, vi har i dag, dels på justitsministerens ressort i forhold til straffelovgivningen, bødestraf osv., dels på både sundhedsministerens og mit eget ressort i forhold til stofmisbrugsbehandling.
I forhold til straffen handler det jo bl.a. om at sende et klart signal om, at vi som samfund tager afstand fra brug af ulovlige stoffer, men det handler jo også om at sørge for at dæmme op for, at flere faktisk begynder at misbruge stoffer.
Og der ved vi jo, at der særlig for unge er en prisfølsomhed, så der betyder det noget, både med hensyn til det signal, man sender som samfund ved at tage klart afstand fra det, men jo sådan set også med hensyn til at bøden er af en størrelse, hvor det kan mærkes.
Så det er klart, at det for den enkelte afhængige borger da ikke vil gøre det med loven om euforiserende stoffer og de bestemmelser alene.
Der har vi jo brug for det setup med stofmisbrugsbehandlingen, som ligger i regi af både sundhedsministerens og mit eget ressort.
Camilla Fabricius (S), 2022-06-03:
Tak, hr. formand.
Vi skal nu behandle et beslutningsforslag, som indeholder to dele.
For det første foreslås det, af stofbrugere, der stoppes af politiet med stof til eget forbrug, henvises til et fagligt udvalg efter portugisisk forbillede, og for det andet foreslås det at afkriminalisere besiddelse af euforiserende stoffer til eget forbrug.
Den ene begrundelse for, at vi skal indføre de to forslag, er, at der er for mange stofbrugere i Danmark, og det er vi faktisk i Socialdemokratiet helt enige i.
Jeg kunne have lyst til at starte med en fortælling om mit besøg på en social café i det yderste af Østjylland, i Kolind, hvor jeg ad flere omgange snakkede med en fyr, der hedder Peter.
Peter var ude for et uheld, da han var helt ung, og han siger om sit uheld, at han lå skadet i 3 måneder med en radbrækket krop og fik massiv smertebehandling via morfin, og han kom ud af sit morfinforbrug 32 år senere.
Vi er i Socialdemokratiet helt enige i, at stofmisbrug er et væsentligt problem, og at vi endnu ikke er lykkedes med at løse det.
Vi kan se, at det er et problem ikke bare for samfundet, men også for en række mennesker som Peter rundtomkring i Danmark, som er fanget i et misbrug, som både har store konsekvenser for dem, men også store konsekvenser for deres pårørende.
Og de mennesker skal også, som ministeren siger, tilbydes hjælp.
Den anden begrundelse for forslaget er, at man hidtil har forsøgt at sætte ind med straf mod stofmisbrugere.
Det får det til at lyde, som om stofmisbrugere kun bliver straffet og ikke kan få hjælp, og sådan forholder det sig jo ikke.
Altså, det er sådan helt reelt, når vi kigger på det, at kommunerne i dag skal tilbyde stofbehandling.
De skal tilbyde en behandling, og de skal gøre det hurtigt.
Som ministeren siger, har vi afsat flere midler til at få gode, fornuftige behandlingsmetoder.
Og det er også vigtigt at sige, at borgerne har krav på at komme i behandling hurtigt.
Men vi kan også se, at der er alt for få udsatte borgere, der tager imod tilbuddet, og derfor har vi også sammen med forslagsstillerne allerede via de seneste reserveforhandlinger afsat midler til bl.a. opsøgende indsatser og forskudt misbrugsbehandling.
Vi skal passe på de allermest udsatte, så de netop ikke straffes.
Og det er ikke længe siden, at vi her i salen også debatterede, hvordan vi kunne sikre mere værdighed og bedre retssikkerhed for de allermest udsatte, som jeg ved at forslagsstillerne er meget optaget af.
Men vi ønsker ikke at afkriminalisere besiddelse af narkotika til eget forbrug, fordi vi mener, at det er uhensigtsmæssigt at gøre det nemmere og straffrit at indtage stoffer i festlige miljøer.
Det er ikke vejen frem, at unge mennesker tager stoffer, og vi er bekymrede for, at det vil øge brugen af narkotika.
Vi kan derfor i Socialdemokratiet ikke støtte op om forslaget.
Tusind tak for ordet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-06-03:
Hvorfra stammer den der frygt for, at det øger forbruget af narkotika, hvis man går med på at gøre det, som man har lavet i Portugal?
Hvad er det for en viden, man kan henvise til?
I Portugal er forbruget af hårde stoffer og cannabis faldet, som følge af at man gør det her, fordi man jo netop, når man møder brugerne, tilbyder hjælp.
Man havde så stort et narkoproblem, at man ikke længere kunne straffe sig ud af det.
Man var simpelt hen nødt til at gøre noget andet, og nu har man rigtig, rigtig mange års erfaring.
Man har masser af evidens for, at det her virker.
Så kunne ordføreren måske fremlægge, hvor den frygt kommer fra?
Ordføreren behøver ikke at henvise til USA, for USA har nemlig ikke indført den portugisiske model, for dér mangler man simpelt hen aspektet med hjælp.
Fatma Øktem (V), 2022-06-03:
Som sagt er jeg vikar på det her område, men jeg skal da gerne give mit umiddelbare svar ud fra det, jeg har læst, til ordføreren, og det er: Jeg synes ikke, det kan sammenlignes.
Du kan ikke sammenligne stoffer – kokain, heroin – med cigaretter eller en øl.
Det synes jeg er alt for langt at gå, hvis det er sådan, at ordføreren synes, at de burde være ligestillede, for det er de ikke.
I dag behøver unge mennesker – og der er rigtig mange unge mennesker – kun at tage det en eneste gang, hvorefter de har livsvarige eller meget store men og skader i deres hjerne.
Så jeg synes på ingen måder, det kan sammenlignes med, at man som 16-årig vil gå ned og købe en øl, eller at man står som 15-årig og ryger en cigaret.
Det kan på ingen måde sammenlignes.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-06-03:
Jeg bliver nødt til at rette en misforståelse, for der står ingen steder i forslaget, at store mængder er farlige og små mængder er ufarlige.
Der står noget om, at jeg synes, vi skal gå efter gerningsmændene, som sælger de her ting, men ikke efter brugerne, fordi de jo i sagens natur kan være udsatte.
Jeg ved jo, at Venstre ikke er så begejstret for regeringens forslag om at lave indskrænkninger for de unge, når det handler om alkohol og rygning.
Hvorfor giver det så mening her?
Hvad er den store forskel?
Ordføreren begrunder det i noget med følgevirkningerne.
Er der ikke også følgevirkninger af at ryge og drikke for meget?
Kan man ikke blive alkoholiker?
Kan man ikke få kræft?
Det er sundhedsproblemer.
Hvorfor er det her ikke er et sundhedsproblem, som skal medføre hjælp frem for straf?
Det kunne jeg godt tænke mig at ordføreren reflekterede lidt over.
Fatma Øktem (V), 2022-06-03:
Mange tak.
Jeg har den store ære at være vikar for vores ordfører på området i dag i forbindelse med dette meget spændende beslutningsforslag.
Forslaget, vi skal behandle i dag, lægger op til afkriminalisering af stoffer til eget forbrug.
Konsekvensen vil udelukkende være en henvisning til hjælp og oplysning.
I Venstre er vi enige i, at både hjælp og oplysning på området er et godt og effektivt tiltag.
Med de nuværende regler kategoriseres stofferne til eget forbrug som værende mindre end 10 g hash, 0,2 g heroin og kokain, 0,5 g amfetamin og 1-2 MDMA-piller, hvor straffen vil være en bøde.
Mængder, som overstiger disse, kan straffes med op til 2 års fængsel.
Helt konkret skaber forslaget en fortælling om, at store mængder stoffer er skadelige og farlige, mens de mindre mængder ikke er så farlige.
Spørgsmålet er derfor, om vi virkelig vil risikere, at flere brugere pådrager sig langvarige, uoprettelige skader.
Når stofferne fra det ene øjeblik til det andet byttes eller deles med andre, er der ikke længere tale om et privat forbrug.
Den nuværende strafudmåling har den effekt at afholde folk fra at benytte sig af de mange euforiserende stoffer, som florerer i samfundet.
Venstre vil ikke gøre det nemmere for unge mennesker, som ønsker at eksperimentere med diverse stoffer.
Desuden må vi ikke underkende signalværdien af straffen.
Med straffen påpeges alvorligheden af stoffernes følgevirkninger.
I Venstre anerkender vi, at der findes mennesker, hvor straf ikke er den bedste løsning, og de mennesker skal selvfølgelig hjælpes med fokus på misbrugsafvænning.
I Venstre hilser vi den del af forslaget, der ønsker at hjælpe stofmisbrugerne, hjertelig velkommen, men vi vil ikke acceptere en afkriminalisering af stoffer til eget forbrug.
Det ene skal ikke udelukke det andet.
Så selv om der er en bøde, er der stadig væk mulighed for vejledning og oplysning.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-06-03:
Så ordføreren har nul evidens bortset fra nogle synsninger fra nogle politibetjente.
Det synes jeg er vigtigt at holde fast i.
Det må jo så stå over for, at vi rent faktisk har evidens fra Portugal, der viser, at det her virker.
Jeg har kun set stofforbruget gå én vej i Danmark, siden jeg var ung, og det er op.
Er det ikke på tide at læne os op ad noget af den evidens, som man rent faktisk kan hente fra andre lande, bl.a. den portugisiske model?
Camilla Fabricius (S), 2022-06-03:
Jeg synes faktisk, at ministeren redegjorde fint for det i forhold til det spørgsmål, som ordføreren her stiller; det er jo også en gentagelse.
Jeg kan sige, at der, hvor jeg i hvert fald selv har haft direkte kontakt med det, har været, når jeg har været på patrulje med politiet i Aarhus, når de har lavet razzia mod unge mennesker.
Her snakker vi ikke om udsatte.
Her snakker vi om unge mennesker i festmiljøet.
Jeg tror, det er meget vigtigt at adskille de to grupper.
Vi ved jo også, at brug af narkotika kan gøre, at man bliver udsat, hvis man ikke har styr på det, og hvis der ikke er styr på ens generelle livssituation.
Der har de betjente, jeg har været ude med, sagt, at det første, de unge mennesker spørger om, er: Giver det straf?
Og så må de jo svare: Det giver en bøde.
Så vi kan altså se, at de unge mennesker faktisk er nysgerrige, i forhold til om det giver straf.
Det synes jeg er en klar indikator på, at der i forhold til den her del af det er en meget tydelig retning.
Jeg har aldrig stået for en linje, der hedder, at man ikke skal blive klogere af andre menneskers arbejde, og det gælder både for politiet og for andre socialpolitiske tiltag.
Jeg synes, ministeren redegjorde meget godt for, at man skal passe på med at sammenligne kontrolgrupper, fordi det er det sociale område.
Betyder det så, at man ikke også skal kunne se ud over sin egen næsetip og kigge på andre lande?
Det synes jeg er væsentligt, men jeg synes også, det er væsentligt at høre de fagfolk, vi har, dem, der er i direkte kontakt med miljøet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-06-03:
Det tror jeg vist kun giver mening oppe i ordførerens hoved.
Jeg påpeger, at alle tre ting har sundhedsskadelige virkninger.
Jeg siger ikke, at det er ufarligt at indtage stoffer eller ryge cannabis.
Der er masser af mennesker i det her samfund, som bogstaveligt talt drikker sig selv ihjel, fordi det er lovligt at købe øl.
Der er også masser af mennesker i det her samfund, som forsyner sig op til en weekend og lever helt almindelige liv.
Hvor er forskellen?
Morten Dahlin (V), 2022-06-07:
Jeg har ikke stået og sagt, at det er noget, vi bare lige skal kigge på.
Jeg har anerkendt, at det er en svær opgave, det er noget, jeg tror kræver vi kigger dybt i værktøjskassen, f.eks. i forbindelse med en taxameterreform, så man kan få de økonomiske muskler, der gør, at man kan skabe et attraktivt gymnasium.
Ordføreren synes, det er skræmmende.
Det, jeg synes er skræmmende, er, at et parti, der har »liberalt« i sit navn – Danmarks socialliberale parti – går ind med åbne øjne og beskærer i tusindvis af unge menneskers frie skolevalg i og omkring de store byer, og at man endda er stolt af det.
Jeg forstår det ikke.
Lotte Rod (RV), 2022-06-07:
Okay, så det er ikke karakterer, men hvad er det så, Venstre vil fordele efter?
Jeg har hørt, at man har sagt taxameterforhandlinger.
Betyder det, at Venstre vil tage penge fra de mest søgte gymnasier og give dem til de gymnasier, som ikke er nok søgt?
Er det det, der er Venstres model?
Vil Venstre fordele eleverne efter karakterer i stedet for efter social baggrund?
Morten Dahlin (V), 2022-06-07:
Nu siger ordføreren »i stedet for efter social baggrund«.
Social og økonomisk er ikke nødvendigvis det samme, og det, man har valgt at gøre her, er efter økonomisk baggrund.
Det har vi ikke liggende i skuffen, hvis det er det, ordføreren spørger ind til.
Et system, hvor der i højere grad er frit valg for de tusindvis af unge i og omkring de større byer, som nu vil opleve, at deres frie skolevalg bliver beskåret kraftigt.
Venstres model og Venstres ønske er naturligvis, at man skulle have taget de taxameterforhandlinger, samtidig med at man lavede elevfordelingsreglerne.
Vi skal se, om vi kan give nogle af de gymnasier, der er udfordret, og det kan sådan set være mange steder i landet, nogle større økonomiske muskler for at kunne skabe nogle attraktive studiemiljøer.
Så ja, en af de ting, Venstre gerne vil, er helt klart at kigge på økonomien og derfor også taxameterreformen.
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-06-07:
Nu har jeg hørt Venstre skælde ud i timevis på den aftale, der er indgået, og at man vil spole de her ændringer tilbage.
Hvad vil man egentlig spole dem tilbage til, når nu Venstres ordfører lægger så meget vægt på at sige, at man vil spole dem tilbage?
Hvad er det egentlig, man vil stille vælgerne i udsigt efter et valg?
Men selv om ordføreren nu vil stille i udsigt, at der kommer ændringer, er det altså ikke sådan, at vælgerne kan få en klar besked om, hvad det er, der er Venstres alternativ?
Morten Dahlin (V), 2022-06-07:
Jo, det kan vælgerne i den grad.
Vælgerne kan helt sikkert regne med, at hvis Venstre får et politisk flertal herinde i Folketinget – og jeg har hørt det samme fra de øvrige blå partier – så vil der blive lavet en model for fordeling i og omkring de større byer, hvor flere elever får opfyldt deres førsteprioritet, altså så vi prioriterer det frie skolevalg højere, end man gør med den her aftale, hvor man kommer til at tvangsfordele elever rundt på baggrund af deres forældres indkomst.
Katrine Robsøe (RV), 2022-06-07:
Så hvis hr. Morten Dahlin er enig i, at det er en grundpræmis, hvordan ønsker hr. Morten Dahlin så at sørge for, at vi får fordelt eleverne blandt de her gymnasier?
Jeg synes helt ærligt, det er skræmmende, at Venstre bliver ved med at stå og sige, at det skal vi bare lige kigge på.
Jeg har ikke hørt noget godt forslag fra Venstre endnu om, hvordan vi så går ind og finder en løsning på det her.
Morten Dahlin (V), 2022-06-07:
Jamen jeg bliver nødt til at sige til den radikale spørger her, at den radikale spørger har fuldstændig ret, for uanset hvor mange indgreb Radikale Venstre laver i de unge menneskers frie skolevalg, som jeg egentlig troede var noget Radikale Venstre faktisk kerede sig om, vil der altid være nogle gymnasier, der er mere attraktive end andre.
Der er altid nogle, som flere vil søge hen på, men er det i sig selv et problem?
Nej, det synes jeg faktisk ikke det er, og hvis man siger, det er et problem, er jeg sikker på, at man går meget, meget langt ned ad det spor, hvor man skal til at begrænse de unges frie skolevalg.
Så det, der måske er den grundlæggende uenighed mellem Radikale Venstre og Venstre her, er, at jeg køber analysen, og at jeg også accepterer, at der altid vil være nogle gymnasier, der vil være mere søgt end andre.
Astrid Carøe (SF), 2022-06-07:
Tak for det.
Det er da noget af et nybrud i Venstre, at man ikke længere vil have nogen fordeling på gymnasierne, for jeg må forstå, at hvis man vedtager det her borgerforslag, vil man have frit gymnasievalg i Danmark.
Er det det, Venstre vil fremover?
Okay, men hvad er det så, Venstre vil?
For det er jo det, vi ikke kan få svar på.
Igen og igen kan vi ikke få svar på det.
Vi har hørt, at Venstre gang på gang – i mange år efterhånden – har sagt, at vi har en udfordring på gymnasieområdet, vi bliver nødt til at løse.
Morten Dahlin (V), 2022-06-07:
Altså, det er kun i den her osteklokke på Christiansborg, man i al seriøsitet kan fremlægge en model, som er fuldstændig forkert principielt, som kommer til at løbe ind i en masse praktiske problemer, som der er kæmpestor lokal modstand mod, og så stå og sige: Jamen hvad vil I andre gøre?
Det, vi gerne vil gøre, er at skabe en model, hvor der er en højere grad af frit valg i fordelingszonerne, end der er i det, synes jeg, bureaukratiske helvede, som man lægger op til fra et parti, der ellers påstår at gå op i unges mistrivsel.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-06-07:
Nu tror jeg ikke, at det kun er her på Christiansborg, man vil spørge: Hvis I ikke vil det her, hvad vil I så?
Og det er særlig ikke, når vi nu har et eksempel på, at Venstre gentagne gange – første gang i 2016 med fru Ellen Trane Nørby i spidsen, og da hr. Morten Dahlin i øvrigt var særlig rådgiver – kaldte på nye elevfordelingsregler, som man håbede man kunne lande med start fra næste skoleår.
Der bliver jeg bare nødt til at spørge: Hvad er det så for nogle regler, Venstre gerne vil have?
Eller var det bare – rent ud sagt – løgn, at man gerne ville have nogle nye elevfordelingsregler?
Morten Dahlin (V), 2022-06-07:
Jeg bliver simpelt hen nødt til at sige noget til den radikale ordfører.
Man hiver et citat frem, hvor fru Ellen Trane Nørby har sagt, at der er nogle kloge mennesker, der skal kigge på det her, og at hun på forhånd ikke vil afvise løsningerne.
Ordføreren kan ikke finde et eneste sted fra dengang, hvor fru Ellen Trane Nørby sad i Undervisningsministeriet, hvor hun foreslår at tvangsfordele gymnasieelever i og omkring de større byer baseret på forældreindkomst.
Det er ikke Venstres politik, det er ikke liberal politik.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-06-07:
Ja, det er radikal politik at tage ansvar for at sikre unges uddannelsesmuligheder, og det er helt i orden, at Venstre ikke ønsker den her løsning.
Jeg spørger så: Hvilken løsning er det, Venstre ønsker?
Hvad ønsker man at fordele efter hvis ikke efter indkomst?
Hvis man ønsker nye elevfordelingsregler – det var det, jeg læste op – i storbyerne, efter hvilke kriterier ønsker man så at have dem?
For det, der blev svaret før, var, at der skulle man bare gøre skolerne attraktive; men det, man har sagt tidligere, var, at man ønskede nye fordelingsregler, man ønskede en mindre skæv elevsammensætning.
Har Venstre ændret holdning – ja eller nej?