runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Carøe (SF), 2022-02-04:
Jeg vil starte med at sige, at ordføreren kan være helt rolig: Den her tale er direkte den tale, som Kirsten Normann Andersen ville have holdt.
Jeg er som sagt bare vikar, og det er ikke noget, jeg selv har fundet på.
Jeg forstår ikke, at Venstre synes, det er i orden, at man for danske skattekroner kan lave profit i private virksomheder.
Altså, jeg forstår ikke, at Venstre ikke også kan se, at det da kan være et problem.
Jeg synes, det er super, hvis man har private tilbud, som ikke skaber profit for skattekroner, og som er for alle.
Men når vi pludselig ser, at par bliver nødsaget til at købe ret dyre forløb, fordi man er bange for, at det offentlige ikke kan levere en ordentlig nok indsats, så har vi da et kæmpe problem, og så er jeg bange for, at man får skabt et A- og et B-hold.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2022-02-04:
Tak, og tak til ordføreren fra SF for talen.
Jeg må sige, at det er en lidt anden retorik på området, end der plejer at være.
Jeg har haft nogle rigtig gode debatter med SF's sundhedsordfører, fru Kirsten Normann Andersen, omkring det her emne, og vi har egentlig været ret enige om mange af de her ting; og til det med at sparke en åben dør ind vil jeg sige, at det nok nærmere har været en dør, der har været hermetisk lukket i snart et års tid.
Men det er godt, at der så endelig sker noget på området.
SF bakker jo, så vidt jeg ved, op omkring det her, bl.a. den fødeklinik i Roskilde i Region Sjælland.
Så vidt jeg ved, sidder SF sidder, også i regionsrådet og bakker op om netop det tiltag.
Så der er måske et mismatch på det punkt.
Så bliver jeg i forhold til hele den diskussion omkring profitsnak simpelt hen nødt til at sige: Hold nu op.
Altså, jeg har hørt det fra adskillige ministre efterhånden, og det er, ligesom om man både på dagtilbuds- og socialområdet, på ældreområdet og hele vejen rundt gerne vil forsøge at skærpe retorikken.
Men det er jo ikke det, der er tilfældet med det her forslag.
Det her handler om, at man f.eks., som man har det på Roskilde Fødeklinik i Roskilde, har lokale ildsjæle, som brænder så meget for det her område, og som bare gerne vil gøre en ekstra indsats på det her område ...
Astrid Carøe (SF), 2022-02-04:
Det har da en kæmpe betydning.
Det har en kæmpe betydning for, hvilken oplevelse man har i forbindelse med sin fødsel, og hvilken hjælp man får lige efter fødslen, f.eks. med ammeopstart, eller hvad der ellers kan være af udfordringer.
Og hvis man bliver udskrevet meget, meget hurtigt, særlig hvis man er førstegangsfødende, får man jo ikke den hjælp, og det har da bestemt en betydning både for de fødende og for de børn, der bliver født.
Camilla Fabricius (S), 2022-02-04:
Nu ved jeg også, at ordføreren er ordfører for ligestilling.
Kunne hun sige noget om, hvad det kan gøre for at sikre, at børn får et godt udgangspunkt i livet?
Astrid Carøe (SF), 2022-02-04:
Tak for det.
Jeg skulle måske have startet med at sige, at jeg lige er hoppet ind som sidsteøjebliksvikar for vores sundhedsordfører, Kirsten Normann Andersen, så jeg giver rosen videre til hende.
Det er helt tydeligt, at vi mange steder i vores sundhedssystem kan se resultatet af de her meget massive nedskæringer, som den tidligere regering lavede på sundhedsområdet, og det er vi jo ved at rette op på nu.
Det gælder bl.a. på fødeområdet.
Og jeg synes, de historier, vi hører, om fødende, der ikke får den hjælp, de har brug for, og som jeg også mener de bør have ret til i forbindelse med deres fødsel, er tragiske, og det er da svært ikke at tænke, at de nedskæringer, der er blevet gennemført, kan have haft en betydning.
Tak for det.
Vi er i SF meget enige i, at fødselsområdet længe har stået over for kæmpestore udfordringer, og derfor byder vi også dele af Venstres forslag velkommen.
Der hersker ingen tvivl om, at vi i SF længe har ønsket, at der afsættes tilstrækkelig tid og ressourcer til at yde omsorg og støtte til de fødende.
Flere års besparelser på området, hvor man eksempelvis har skåret ned på jordemoderbesøg forud for fødslen samt på omsorgen for den fødende efter fødslen, har sat sine tydelige spor.
Vi har med stor gru læst de utallige tragiske fortællinger om de ringe vilkår for fødende.
Det er derfor også med stor glæde, at vi i finansloven for 2022 har været med til at sikre flere en bedre start på livet, hvor et fokus på tryghed og nærvær før, under og efter fødslen skal sikre flere rettigheder til fødende.
Vi ser derfor også frem til de kommende forhandlinger om reelle forbedringer på området.
Men vi kommer ikke til at prioritere øget privatisering, som kan resultere i en udhuling af det offentlige fødeområdet.
I SF mener vi, at fødsler er et anliggende for vores fælles samfundsindsats, og vi er derfor også betænkelige ved en privatisering af området.
Vi synes, det er en glidebane, når flere og flere kommende forældre ser sig nødsaget til at tilkøbe sig ekstra goder, og det er især vigtigt, at private fødeklinikker finansieret af skattekroner ikke bruges som instrumenter i søgen efter profit.
Vi vil prioritere, at der er ressourcer nok og gode vilkår for fødende både før, under og efter fødslen.
Vi er i gang, og Venstre sparker en åben dør ind.
Denne aktive udhuling af det offentlige fødeområde bidrager til intet andet end øget ulighed blandt fødende; noget, vi i SF ikke ønsker at bidrage til.
Der skal være lige adgang til gode fødsler for alle.
Derfor kan vi i SF ikke støtte det her beslutningsforslag, selv om vi gerne vil fortsætte kampen også sammen med Venstre for bedre rettigheder for fødende.
Tak for ordet.
Liselott Blixt (DF), 2022-02-04:
Jeg synes altså ikke, man kan sige det i forhold til det her område, og det er bl.a., fordi jeg har oplevet det så tæt på selv.
Jeg bor i en region, der tilbyder begge dele.
Begge mine døtre har valgt det offentlige sygehusvæsen, da de fik deres børn, og alting forløb godt og tilfredsstillende.
Den bølge rider jeg altså ikke med på.
Der er nogle, der vil have en hjemmefødsel, nogle vil gerne et privat sted hen, og andre tager det offentlige.
Lad os nu sørge for, at det sker.
Jeg tror, vi kunne få nogle af de jordemødre, som faktisk har fundet et helt andet arbejde, fordi de ikke ville være på et offentligt sygehus, med på banen igen.
Peder Hvelplund (EL), 2022-02-04:
Men hvad er så argumentet imod, at man i stedet for at skulle til at lave et parallelforløb, altså to forskellige systemer, sikrer, at der er gode muligheder, der så kan gives ved at lave fødeklinikker eller ved at forbedre mulighederne for hjemmefødsler?
Hvorfor ikke sikre, at det er noget, der foregår i offentligt regi, hvor man netop sikrer, at der er lige og fri adgang for alle, og at der ikke bliver to parallelle forløb, som jo både kan være med til at komplicere det, men som også kan være med til at øge risikoen for, at der reelt set opstår et A- og et B-hold, både for de fødende, men også for de ansatte?
Liselott Blixt (DF), 2022-02-04:
Nej, det er jeg ikke bange for.
Det, vi kan se her i Region Hovedstaden, er, at dårligt arbejdsmiljø gør, at jordemødrene søger væk.
Så man burde jo have taget sig af det i Region Hovedstaden og sørget for, at forholdene blev gode.
Når man så kigger på Region Sjælland, så fungerer det jo faktisk.
Der fungerer det godt hos det offentlige, hvor begge mine døtre har valgt at føde.
Så det var ikke noget med, at man bare tog det private, selv om mor sagde, at de skulle prøve at kigge på det private.
Nej, de tog det offentlige.
Og de var fuldt ud tilfredse, og der skal lyde en stor ros for det.
Så det er jeg ikke bange for.
Camilla Fabricius (S), 2022-02-04:
Tak for det.
Jeg vil benytte lejligheden til at takke ordføreren for det meget stærke fokus, som SF har haft på fødselsområdet, og det gode samarbejde, vi har.
Kunne ordføreren sige lidt mere om sine tanker om, hvordan vi får et skarpt fokus på at få gjort op med den massive ulighed, der også er på fødselsområdet, som vi har fået overleveret fra den forrige regering?
Kunne ordføreren sætte lidt flere ord på det?
Peder Hvelplund (EL), 2022-02-04:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Der er jo rigtig mange betragtninger, som vi deler med fru Liselott Blixt og Dansk Folkeparti på det her område.
Jeg skal bare høre, om Dansk Folkeparti ikke deler bekymringen for, at hvis det ikke kommer til at handle om, at vi styrker det offentlige sundhedsvæsen, altså der, hvor der er lige og fri adgang, og der sørger for at udbrede og forbedre det tilbud, men i stedet for begynder at lave private fritvalgsordninger, at så kan det være med til at betyde, at der opstår et A- og et B-hold, sådan at de velstillede og dem, der har råd, kan søge hen mod de gode tilbud, hvor der kræves betaling – i øvrigt også betaling med offentlige midler – hvorimod det offentlige sundhedsvæsen så bliver overladt til de mere komplicerede forløb, som det kan være mere besværligt at lave en god forretning ud af.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2022-02-04:
Det er, ligesom om ordføreren taler om et andet beslutningsforslag.
Det er simpelt hen ikke det, der står i vores beslutningsforslag.
I øvrigt har Venstre jo faktisk over 4 år prioriteret – og det får jeg sikkert hug for fra hr. Lars Boje Mathiesen lige om lidt – 500 mio. kr., hvor regeringen med støttepartier – i gåseøjne – kun har prioriteret 475 mio. kr.
Så Venstre har sågar prioriteret mere på det her område.
Og der står ikke nogen steder i mit beslutningsforslag, at vi gerne vil have brugerbetaling.
Vi vil gerne have mere frit valg og flere rettigheder, fordi vi kan se, at det er det, der er brug for.
Astrid Carøe (SF), 2022-02-04:
Det, jeg så bare siger, er, at den bekymring, vi har, er, om det genererer profit, og det skal det ikke, når man laver noget for skattekroner.
Så vil jeg bare sige, at det er skønt, at Venstre har lagt nogle penge ind i det, og det har man.
Jeg er rigtig glad for, at vi nu for det første har stoppet de besparelser og så for det andet i øvrigt har opprioriteret området på finansloven.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2022-02-04:
Tak, og velkommen til, vil jeg sige til ordføreren, og tak for den gode tale.
Jeg har et lille spørgsmål eller en lille kommentar til talen.
Det er netop, fordi vi jo er enige om langt det meste af det her.
Ordføreren og De Radikale skal nu ikke være så nervøse for de små betænkeligheder, man har om det frie valg, for man ser jo faktisk, at det fungerer fint derude i den virkelige verden bl.a. i Region Sjælland, som både undertegnede og DF også har været inde på med gode bemærkninger.
Nu har jeg jo tidligere stået godt sammen med bl.a. De Radikale fra den anden fløj herinde i salen om netop at presse nogle af ministrene til at komme igennem med nogle ting, som ministrene måske ikke er helt enige i.
Jeg er med på, at ordføreren er ny, og at det kan være det er svært at svare på, men så vil jeg bare bringe den opfordring videre, at vi sammen kan kæmpe for, at der sker reelle forbedringer, og at vi sammen kan kæmpe for, at bl.a. så mange som muligt af de initiativer, som Venstre har bragt på banen her i dag, kommer videre til regeringen.
Astrid Carøe (SF), 2022-02-04:
Det er jo rigtigt, at der er kommet flere midler til sundhedsvæsenet.
Samtidig har vi fået flere syge borgere og flere ældre borgere, og det har betydet, at der er færre penge til den enkelte, og så har man samtidig også haft det her omprioriteringsbidrag, som jo også har betydet en del, i forhold til at man løber hurtigere.
Per Larsen (KF), 2022-02-04:
Fakta er jo, at udgifterne til sundhedsvæsenet er vokset mere end de øvrige offentlige udgifter over tid, og vi kan jo se en stigning på 69 pct. her over en årrække.
Altså, der er tilført masser af penge til sundhedsvæsenet.
Og når man benævner det der med, at der er skåret så massivt, så synes jeg simpelt hen ikke, det er fair.
Altså, der har været et produktivitetskrav på nogle forskellige områder, men det er jo en omfordeling.
Det er jo et spørgsmål om, at de penge der så er reduceret på ét område, er brugt på nogle andre sundhedsydelser, som er kommet borgerne til gode.
Der er tale om, at man vedvarende har tilført midler til sundhedsvæsenet.
Astrid Carøe (SF), 2022-02-04:
Jo, på sundheds-, uddannelses- og kulturområdet havde man 2-procentsbesparelser i en lang årrække, og man har heller ikke fulgt med den demografiske udvikling.
Så der er kommet færre penge til de borgere, der er derude, fordi vi har fået flere ældre og flere syge.
Per Larsen (KF), 2022-02-04:
Tak, og tak for ordførerens tale.
Vil ordføreren ikke godt uddybe den retorik omkring, at den borgerlige regering har skåret massivt på sundhedsvæsenet, lidt?
Så vil ordføreren ikke godt sætte lidt ord på det med de der massive besparelser?
Astrid Carøe (SF), 2022-02-04:
Hold da op, ja, hvor er det dejligt, at det er fredag, og at det snart er weekend.
Altså, prøv at høre: Jeg synes ikke, at velfærd skal laves af private, som så genererer et overskud, og det er sådan set også det, jeg kommer med her i talen, og ja, det er SF's politik.
Men det kan da sagtens være, at det sker rundtomkring, og sådan er det.
Men det skal ikke være sådan, at vi laver et system, der gør, at man kan trække profit ud af vores alle sammens velfærdskroner, og jeg forstår sådan set ikke, at man som et borgerligt parti, der gerne vil værne om de velfærdskroner, vi bruger, synes, at det er godt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-04:
Jamen det er jo fuldstændig forrykt.
Altså, undskyld udtrykket.
Men ordføreren har vel også har fået stillet en computer og en iPhone og alt muligt andet til rådighed, og det er private virksomheder, som har lavet dem.
Må de ikke tjene penge på, at de har lavet et produkt?
Altså, man kan jo ellers ikke have et samfund.
Den mad, vi køber i kantinen, og de materialer, som de bruger ude på skolerne, er købt af private virksomheder.
Så er det jo en fuldstændig statsliggørelse af alt, og det hænger jo ganske enkelt ikke sammen.
Jeg ved godt, det er fredag, men puha.
Astrid Carøe (SF), 2022-02-04:
Jeg synes, at det er problematisk, hvis private virksomheder tjener penge på vores offentlige skattekroner.
Det er vores alle sammens penge, og de skal ikke gå til at komme i lommerne på nogle private virksomheder.
De skal gå til velfærd til os alle sammen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-04:
Det er bare til det der med, at der ikke må laves profit, når der bliver brugt skattekroner.
Gælder det alle steder i det offentlige?
Altså, der er jo en lang række steder, hvor private virksomheder laver profit baseret på skattekroner.
Er det virkelig SF's holdning, at ingen firmaer må tjene penge, så længe der er skattekroner indblandet?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-04:
Uh ja, det er jeg ikke uenig i.
Men kig bare rundt i det her lokale – en tegning over det her lokale med korrekte metermål og alt muligt andet ville jo ikke kunne genskabe dette smukke rum.
Det kan en tegning og en beskrivelse af en skulptur jo ikke, men det kan et billede og en tre-d-scanning af skulpturen.
Så at affærdige det, en teknologi, som bliver brugt i udlandet allerede nu, er vi absolut ikke villige til at gøre på forhånd.
Christian Juhl (EL), 2022-02-04:
Nu har jeg selv brugt gamle tegninger, for jeg bor i et hus, der er 125 år gammelt, og der var ikke lagt hverken strøm eller vand ind, da de byggede det; det er så kommet til senere.
Der har jeg kunnet se tegninger med små notater om, at der og der gjorde man det og det, og at der skal være 3,7 cm fra den kant, osv.
Det vil sige, at jeg har kunnet bruge dem ret nøjagtigt i forhold til det.
Nu vil jeg gerne minde om, at en almindelig håndværker altså stadig væk bruger en tommestok, og det hedder en tommestok, fordi man dengang arbejdede i tommer og ikke i centimeter og millimeter.
Vi er nødt til at prøve at prioritere, også her.
Og jeg ved ikke, hvorfor der lige pludselig ikke er nogen grænser for, hvor mange penge vi kan bruge.
Vi er da nødt til også her at have et overslag over, hvad det koster, en prioritering af opgaverne.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-04:
Jeg ved ikke, om jeg er enig i det sidste, altså at man herindefra plejer at spare lidt på borgernes penge; det mener jeg nu ikke.
Men der er meget, meget stor forskel på nogle tegninger, som kan være lavet i forrige århundrede eller for 200-300 år siden – det kan også bare være tegninger fra 1950'erne, 1960'erne, 1970'erne – som er to-d-tegninger, måske en-d-tegninger, og så en tre-d-scanning, som fuldstændig med millimeterpræcision kan redegøre for detaljerne i arkitekturen, altså de her elementer, som er vigtige at få med, når noget skal genskabes.
Jeg har set mange grundtegninger, som overordnet set kan være fine, men det var altså ikke, hvis man bare tænker tilbage til 1950'erne og 1960'erne, millimeterkorrekthed, der stod først for, når man skulle bygge ved at kigge på de tegninger.
Hvis man bare har prøvet at renovere sin egen bygning eller en erhvervsbygning eller noget andet og er gået i arkivet og har fundet de tegninger og så skal prøve at se på, hvor rørene lå, hvordan elføringen var, og alt muligt andet, så er det nærmest en umulighed.
Og prøv så at tænke på en historisk bygning!
Nej, den køber jeg ikke.
Christian Juhl (EL), 2022-02-04:
Jamen det er jo sådan, vi altid arbejder; hvis vi bliver klogere, overvejer vi jo de nye muligheder.
Vi har i 6 år diskuteret søkortopmåling i Grønland, og der var der et firma, der sagde: Vi kan alt fra en flyver, og det koster kun en tiendedel af, hvad det koster med søkortopmåling fra et skib.
Det viste sig bare, at der var ufattelig store unøjagtigheder.
Det vil sige, at vi ikke kom længere med den nye teknologi i det tilfælde, end vi gjorde med de gamle tegninger, som har en usikkerhed på 100 m, eller hvor meget det nu er, og det er ret farligt oppe i Grønland, hvor man kan sejle ind i et isbjerg eller et fjeld.
Og derfor var vi nødt til at sige: Den teknologi er ikke udviklet nok endnu, den kan ikke lave mirakler, så vi er stadig væk nødt til at bruge skibene, og det er dyrt.
Så derfor synes jeg, at vi vel også skal have en overvejelse om, hvad for nogle bygninger det er nødvendigt at lave tre-d-scanninger af.
Hvis der findes totale sæt af tegninger over en bygning, skal vi vel vente med den bygning og i stedet tage dem, der ikke er nogen tegninger af, altså hvis vi skal bruge den teknologi og den dur.
Og det er vel også okay, at man så får dokumentation for, at den kan bruges.
Jeg mener: Vi plejer jo at spare lidt på borgernes penge herinde, og derfor er det vel også godt at gøre det i det her tilfælde.
Jamen det kunne da foranledige mig til at invitere ordføreren til Silkeborg.
Jeg formoder, at en konservativ vil forsvare konservativ politik, og så kunne det være, at vi kunne få en dialog mellem de lokale konservative folk og så ordføreren i det her tilfælde.
Vi skal da i hvert fald som princip prøve at holde fast i, at der også er andre bygninger end fredede bygninger, som er værd at bevare.
Og i forhold til bymidter i det hele taget skal man prøve at bevare det indtryk, der er i en gammel bymidte, og ikke bare banke beton ind her og der og alle vegne.
Per Larsen (KF), 2022-02-04:
Tak for den bemærkning.
Men ellers er det jo en god konservativ grundtanke at bevare det, vi har.
Liselott Blixt (DF), 2022-02-04:
Mange tak.
Vi har jo været med, da vi hos ministeren talte om fødeområdet og også skulle komme med nogle input, men jeg mener stadig væk, der mangler nogle ting.
Jeg mener f.eks. ikke, at man der tog hensyn til dem, der mister et barn ved fødslen.
Så lad os presse på for at få hele området kulegravet.
Christian Juhl (EL), 2022-02-04:
Tak til formanden.
Jeg synes, at det var lige vel smurt på af den konservative ordfører.
Jeg har mange eksempler fra kommunerne på, at konservative byrådspolitikere og Venstrepolitikere og sågar også DF'ere har udviklet en ny form for lokal udvikling – i Silkeborg kalder vi den vandalisme, fordi man simpelt hen smadrer det gamle og bygger grimme, store betonhuse op i jagten på profit og lader private entreprenører boltre sig det, de har lyst til, i bymidterne.
Det tæller mere, at man kan få bygget noget nyt, man kan tjene penge på, end at bevare det gamle.
Jeg har et utal af eksempler på det, fordi jeg har samlet på dem, og der synes jeg godt, at ordføreren måske kunne være lidt mere selvkritisk end den der selvforherligelse.
Christian Juhl (EL), 2022-02-04:
Tak til formanden.
Jeg vil gerne minde ordføreren for forslagsstillerne om, at østers jo var stenalderfolkets hverdagskost.
Det er det mere nu, fordi det er dyrt at finde de få østers, der er tilbage.
Og det synes jeg er en dum taktik.
Hvorfor skal jeg lytte til en teoretisk overvejelse om, at en muslim kunne finde på at lave et terrorangreb, og at vi derfor skal lave tre-d-scanninger af vores gamle bygninger.
Det er for mig en lidt søgt forklaring – undskyld, jeg siger det – og jeg synes godt vi kunne almengøre den her debat en lille smule mere, så det vil jeg gerne opfordre ordføreren til, hvis han vil have flertal for den.
Jeg synes, at der er en materie i det her, der er en væsentlighed, som det er værd at undersøge.
Skulle vi så ikke starte med det?
Kunne vi så ikke også prøve at finde ud af at prioritere, hvilke opgaver der er vigtigst?
For vi ved jo godt, at de store huse er tegnet, tegningerne er endda ret habile, og det synes jeg ikke man kan skal nedgøre.
Per Larsen (KF), 2022-02-04:
Jamen jeg er enig med Enhedslistens ordfører i, at der somme tider sker nogle uhensigtsmæssigheder i forhold til den måde, man byplanlægger på; det skal ikke være nogen hemmelighed.
Men tak for invitationen til at komme til Silkeborg.
Det kunne jeg godt tænke mig.
Og jeg ved jo, at der er en fremragende regatta i Silkeborg, og det kunne måske falde sammen, sådan at man kunne få slået to fluer med et smæk dér.
Magnus Heunicke (S), 2022-02-04:
Hvis man synes, at man gjorde det godt nok på det her område, da man var i regering, så kan det da undre, at der er behov for en så stor saltvandsindsprøjtning, så mange midler, nu.
Men det er jo ligegyldigt for dem, der skal føde nu og her – de har brug for, at vi så gør det godt nok fremover.
Det er jo heller ikke korrekt, at der ikke er sket noget.
Som jeg sagde, kom Sundhedsstyrelsen med deres anbefalinger; vi har lavet en aftale med regionerne og sat penge af på finansloven.
Og som sagt sidder vi drøfter konkrete elementer med finanslovsaftalepartierne, og den aftale skal vi havde udmøntet.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2022-02-04:
Altså, da Ellen Trane Nørby sad som sundhedsminister tilbage i 2016, tror jeg det var, blev der jo netop afsat 50 mio. kr., tror jeg det var, de næste 4 år frem i tiden.
Så det er bare for i forhold til den problematik at sige, at det simpelt hen ikke er rigtigt.
Nu har vi diskuteret det her i et år, og respekt for, at man sidder og er i gang med forhandlinger, men så kan jeg jo så bare være ærgerlig over, at mit beslutningsforslag sjovt nok lige kommer i salen på det tidspunkt, for jeg har netop også spurgt om det her tidligere, hvor jeg heller ikke har kunnet få noget klart svar.
Så nu spørger jeg bare en sidste gang: Når en af de ting, der virkelig bliver efterspurgt ude i den virkelige verden blandt borgerne, er, at man skal have et reelt frit valg, hvorfor er det så, at regeringen ikke lægger sig i selen for at gøre noget ved det?
Tak for ordet.
Først og fremmest en kæmpe tak til DF og fru Liselott Blixt for opbakningen til beslutningsforslaget.
Jeg er også enig i det, ordføreren siger om debatten om hele problematikken om ophold efter fødslen, for det er da klart, at vi skal have en debat om, hvordan vi løser det bedst muligt.
Og i virkeligheden er det jo netop, som ordføreren også er inde på, noget, man har fastsat for at sætte et minimum på, hvad folk burde have ret til efter fødslen, og i virkeligheden burde det jo være sådan, at de fagpersoner, der står derude, kan kigge på den enkelte og sige, at vedkommende kan komme hjem efter et døgn, mens en anden har brug for fire døgn.
Så det er rigtigt, at det er en problematisk ting, og det er en ting, vi skal have kigget på.
Egentlig har jeg ikke noget spørgsmål, men jeg vil bare give en kæmpe opbakning til det, ordføreren har sagt i dag, og så håber jeg, at vi sammen kan lægge et pres på regeringen, så vi også bliver indkaldt til forhandlinger.
Det tror jeg faktisk vi får et bedre forslag på fødeområdet ud af.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-04:
Jeg tror ikke, der var et spørgsmål, så jeg vil egentlig bare tilkendegive fuld sympati for det, hr. Christian Juhl lige har sagt.