runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-01-15:
Ministeren var inde på, at i kølvandet på, at man afskaffede den her ordning i 2002, kom dansk lovgivning de følgende år på niveau med mange andre landes.
Den diskussion havde vi jo i efteråret, i forhold til om dansk lovgivning egentlig er på linje med andre landes.
De europæiske lande har jo ret forskellige ordninger, i forhold til hvordan de holder øje med bestyrelserne i finansielle institutter.
Hvad kunne være baggrunden for, at det skulle skade at have den her ordning med en samfundsrepræsentant?
Der har jo været forlydender fremme om, at der har været holdt møde i f.eks. Danske Bank, hvor whistleblowerens advarsler eller den russiske centralbanks advarsler faktisk kom op på et ret højt niveau.
Nu har vi jo ikke siddet med i bestyrelseslokalet, men hvad kunne være skadeligt ved at genindføre den her ordning på en bedre måde, end man gjorde sidst?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-01-15:
Tak til ministeren, og ja, CO-Søfarts høringssvar er meget kort.
I stedet for vi står og venter på, at der måske kommer noget mere, vil jeg bare høre, om det er noget, ministeren måske vil tage initiativ til at finde ud af, altså en større uddybning omkring det, så det her forslag kunne glide let og hurtigt igennem, altså egentlig være lidt proaktivt i forhold til det, så vi kan undersøge ordentligt, hvordan det forholder sig med den her problematik, der i hvert fald bliver rejst.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-01-15:
Jamen det skal vi nok sørge for at få uddybet, altså tage kontakt til CO-Søfart.
Og hvis ikke de har hørt, hvad jeg har sagt nu, så vil jeg i hvert fald bede dem om at komme med en uddybning af den bekymring, som de meget kort har beskrevet i deres høringssvar.
Pelle Dragsted (EL), 2019-01-15:
Tak for ministerens besvarelse, og også tak for at anerkende, at der er en række ændringer i forhold til den oprindelige ordning i det forslag, vi har fremsat, som afhjælper nogle af de problemer, der er.
Det, der bekymrer mig lidt, er, som ministeren selv har været inde på, at der jo har været en stor enighed om, at det, vi har set de seneste år i finanssektoren, er totalt uacceptabelt.
Og en offentlig repræsentant, som selvfølgelig skal have viden på området, som forslaget også indebærer, vil jo på en eller anden måde sidde der med en anden dagsorden.
Altså, lad os tage Amagerbanken, Roskilde Bank, Danske Bank i forbindelse med hvidvaskskandalen – problemet er jo, at de bestyrelsesmedlemmer, der sidder der, i en vis udstrækning nogle gange kan have en interesse i at lukke øjnene for ting, der sker; en interesse, som en person, erhvervsministeren har udpeget, ikke vil have i samme grad.
Kan ministeren ikke se en gavnlighed i, at der omkring det bord sidder en person, som tjener et andet formål end de øvrige bestyrelsesmedlemmer, nemlig at have samfundets briller på og ikke bankens forretningsmæssige briller?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-01-15:
Jeg forstår godt hensigten, og jeg er også enig i, at der er behov for, at incitamentet til eksempelvis at bekæmpe hvidvask bliver større, end det har været hidtil.
Og det er jo derfor, at vi med alle partiers opbakning i Folketinget også har vedtaget højere straffe for ikke at bekæmpe hvidvask tilstrækkeligt, og at vi også med fuld opbakning fra hele Folketinget nu vil gå i gang med at styrke Finanstilsynet, så chancen for at opdage, at der foregår hvidvask i danske banker, bliver større.
Og hvis man øger risikoen for at blive fanget og øger straffene, øger man også motivationen til at gøre mere ud af at bekæmpe hvidvask.
Så det er i hvert fald noget af det, som jeg føler er svaret på, hvordan vi sikrer at bekæmpe økonomisk kriminalitet i den finansielle sektor bedre.
Der er en lang række andre emner, som også skal diskuteres – whistleblowerbeskyttelse, straflængde, forældelsesbestemmelser og adgang til data.
Og vi føler simpelt hen, at det er bedre svar på udfordringerne end det forslag her, som vi synes har nogle åbenlyse problemer indbygget i sig.
Pelle Dragsted (EL), 2019-01-15:
Jeg tror så ikke helt, jeg har hørt, hvad de åbenlyse problemer var, men det kan være, ministeren kan svare på det i anden runde.
Er det et signal om, at de forhandlinger, der kommer til at foregå her i den kommende tid, vil blive bredt ud, så de ikke kun omfatter den finansielle forligskreds?
For det ville da være en rigtig glædelig nyhed.
Martin Lidegaard (RV), 2019-01-15:
Vi har den holdning i Radikale Venstre, at vi i og for sig støtter rigtig mange former for skattelettelser, men de skattelettelser, vi allerhelst vil lave, er dem, der enten er skattelettelser på arbejde, sådan at der er flere, der kan komme i arbejde, og som har lyst til at arbejde, eller er skattelettelser, der gavner den grønne omstilling.
Det er dér, vi prioriterer pengene, hvis der skal laves skattelettelser.
Og da det med at gøre det billigere at købe store lystsejlbåde ikke falder inden for nogen af de to kategorier, altså enten at gøre det lettere at arbejde eller at gavne den grønne omstilling, så ønsker vi ikke at bruge penge på det.
Morten Østergaard (RV), 2019-01-15:
Jeg var ikke til stede i lokalet, da dagpengereformen blev lavet.
Det skete på hr. Kristian Thulesen Dahls initiativ, så jeg ved ikke rigtig, hvordan det passer med fortællingen.
Jo, sådan var det, fru Pia Olsen Dyhr, sådan var det!
Der er jo masser af ting, som vi har tilfælles.
Men jeg synes bare ikke, jeg fik et svar – og jeg tror egentlig, der er mange, der er interesseret i at høre det – ikke på, om SF kan sidde i regering med Dansk Folkeparti, men et svar på, om man kan udgøre et parlamentarisk grundlag for en regering eller indgå i en regering, der har Dansk Folkeparti som parlamentarisk grundlag.
Altså, vil man kunne danne en regering på baggrund af et SDFSF-flertal?
Det kan man bare svare ja eller nej til.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-01-15:
Tak for det.
Det er jo helt fair, at man ikke støtter den anden del af forslaget.
Men der var bare ikke nogen argumenter eller overvejelser for det, så måske kan ordføreren uddybe, hvad det er, der gør, at man ikke kan støtte den anden del af lovforslaget.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-01-15:
Jeg har ikke en færdig model – hvis jeg skal være ærlig.
Jeg synes, at noget af det, der er interessant, bl.a. er noget af det, 3F har lanceret her de sidste par dage, hvor man taler om, hvorvidt man i en vis årrække, før man vil ramme den naturlige pensionsalder, kan blive vurderet, i forhold til om man kan holde til pensionsalderen.
Og hvis man ikke kan det, kan vi så kigge på, om man kan komme på en anden form for ydelse, pension eller et eller andet.
Jeg tror i hvert fald, det er rigtig vigtigt, at vi sørger for de mennesker, som har været rigtig mange år på vores arbejdsmarked.
Der er immer væk forskel på, om man er sosu-assistent og kommer på arbejdsmarkedet som 17-årig, eller om man er jurist og kommer på arbejdsmarkedet som 30-årig, i forhold til hvor lang tid man kan holde.
Og her taler jeg ikke kun om det fysiske og om arbejdstid, her taler jeg også om, hvad man i virkeligheden mentalt kan holde til på den lange bane.
Og der må man bare sige, at der er rigtig mange af FOA's medlemmer og rigtig mange af 3F's medlemmer, som ikke kan holde til den pensionsalder, som politikere desværre igen og igen vælger at sætte op.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-01-15:
Altså, når jeg er rundt på møder, er noget af det, som jeg synes man oftest møder i den her debat, spørgsmålet om, hvorvidt det er muligt at lave en eller anden form for differentieret tilgang, altså at man siger, at hvis man har haft, lad os sige 40 år på arbejdsmarkedet, kan man få lov til at gå fra arbejdsmarkedet tidligere end andre, der så må finde sig i at blive hængende på arbejdsmarkedet i længere tid – altså når de ser sig selv op imod den person, der har studeret på universitetet og kommer ud på arbejdsmarkedet forholdsvis sent i sin ungdom.
Kunne man forestille sig sådan nogle modeller, hvor der var differentierede rettigheder, altså at hvis man kunne dokumentere, at man havde været på arbejdsmarkedet i 40 eller et eller andet antal år, så fik man en forstærket ret?
Eller tænker fru Pia Olsen Dyhr mere inden for bestemte arbejdsområder, som man typisk kunne udnævne til at være de områder, hvor man bliver mest nedslidt?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-01-15:
Jeg har set, at Tyskland har den her 40-årsmodel på deres arbejdsmarked, altså at hvis man har været 40 år på arbejdsmarkedet, kan man trække sig tilbage.
Jeg har også noteret mig, at Enhedslisten er kommet med et forslag om, at efter 40 år på arbejdsmarkedet skal man have mulighed for det.
Og der er jo meget tiltalende i ideen, synes jeg, for så har man en rettighed, og så kan man være sikker på, hvornår man kan få pension.
Pointen er jo bare, at ofte er mange af dem, der har brug for at gå tidligere på pension, allerede døde eller nedslidte eller har alle mulige andre problemer, når de har været 40 år på arbejdsmarkedet.
Det er i hvert fald tilfældet, når vi snakker om FOA's medlemmer, eller når vi snakker om 3F's medlemmer – så er de allerede så nedslidte, når de har været 40 år på arbejdsmarkedet.
Så jeg er ikke helt sikker på, at den model holder.
Der er også nogle udfordringer, i forhold til at kvinder går på barsel, og derfor vil der gå endnu længere tid, før de reelt har optjent 40 år.
Og der vil være nogle udfordringer med mange af dem, der vælger at gå på deltid i stedet for fuldtid, eller som er tvunget på deltid i den offentlige sektor.
Så jeg er som sagt ikke sikker på, at den model holder.
Men jeg kan godt lide principperne i det, altså at man kan sige, at der er en vis rettighed i det, i forhold til at man også har krav på en værdig alderdom.
Modellen er jeg bare ikke helt sikker på.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-01-15:
Tak for det.
Så er vi kommet til den sidste taler, og journalisterne er gået hjem, og de politiske kommentatorer har nok også udlagt, hvad vi kunne lære af den her debat.
Men det skal jo ikke afholde mig fra at komme med et par ord alligevel.
Det er jo en glædens dag, vil jeg sige, og det er det sådan set hver dag, for sikke et land, vi lever i, sikke et samfund, vi lever i.
Jeg håber, at vi alle sammen i det her rum og omkring i det danske land i bund og grund er dybt taknemmelige over at have fået den gave netop at bo og være født på denne plet, det danske samfund.
Det er et dejligt land, men er der ting, der kan blive bedre?
Ja, det er der forhåbentlig i ethvert land til alle tider og i ethvert system.
Men jeg synes, vi har det godt.
Så lad glæden blive udgangspunkt for den her diskussion, det synes jeg vi mangler, og det mangler vi også som politikere en gang imellem, altså at se glasset halvt fyldt i en situation, hvor det faktisk går rigtig godt.
Vi er i en situation, hvor vi har lettet afgifterne for erhvervslivet.
Børn skal se far og mor, der går på arbejde hver dag, det er det, de skal vænne sig til at se.
Så er vores tryghed jo vigtig.
Når vi er trygge, kan vi det meste, så kan vi alt, og for at vi har et trygt samfund at leve i, er det jo godt, at vi har et stærkt politi, et politikorps, der bliver større og større.
Det er jo en aftale, vi her i 2019 skal forhandle om igen for 2020 og frem, men med udgangen af 2019 har vi 600 flere politibetjente, end vi havde i 2015, altså netto.
Det er jo ikke kommet af sig selv, det er, fordi vi har været en række partier, der har taget det ansvar på os.
Vi har sat ind over for banderne.
Banderne, der om nogen skabte utryghed i gaderne, og som nærmest skød efter forgodtbefindende og opførte sig på en måde, man bare mangler ord for, sidder nu bag tremmer.
440 bandemedlemmer sidder bag tremmer, banderne går i opløsning, og vi har forbudt Loyal to Familia.
Vi har sat ind mod ungdomskriminaliteten for at sikre, at der bliver mere forebyggelse, fra de er helt unge, og der er konsekvens for også de helt unge.
Det skylder vi et samfund, hvor man går op i, hvilket samfund vi har, og hvordan børn og unge skal have det, og så skal vi sikre det og sætte ind, fra de er helt små.
Vi skal have den bedst mulige sundhedsbehandling for danskerne, og derfor bliver det også godt snart at få åbnet den pakke, som regeringen kommer med, nemlig den reform, som Det Konservative Folkeparti i hvert fald er meget glade for at være en del af, og den bliver snart præsenteret.
Vi har styrket vores forsvar, og det er vigtigt for Danmark at være en aktiv del af NATO.
Så det er sådan set bare en rigtig glad konservativ partiformand, der står her og bare kan sige: Dig elsker jeg! –
Danmark
Morten Østergaard (RV), 2019-01-15:
Fantastisk.
Jeg tror næsten, hr. Søren Pape Poulsen kan regne ud, at jeg har gået og ventet på, hvornår muligheden kom for at slippe for at møde justitsministeren og i stedet for at kunne stille et spørgsmål direkte til den konservative leder og afæske ham et konservativt svar.
For da vi havde debatten om offentlighedsloven hernede i salen, havde man ligesom teflonpanseret oppe og undveg alle spørgsmål, men nu kan vi få det konservative svar.
Hvad går man til valg på?
Skal vi lave den reelle lempelse at de regler i offentlighedsloven, som en række partier – et stort mindretal – fremlagde et forslag til vedtagelse om, og som jeg tror stemmer meget fint overens med det, som hr. Søren Pape Poulsen ved tidligere lejligheder har sagt som konservativ leder?
Er det stadig væk Det Konservative Folkepartis politik, og ville man, når man som i dag står frit, kunne tilslutte sig de forslag, der blev stillet af os, altså af det her store mindretal?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-01-15:
Præcis hvilken udformning det skal have, kommer jeg ikke til at stå og sige her i dag, men jeg kan bare bekræfte, at vi går ind for, at der skal ske en ændring i offentlighedsloven, og at ministerbetjeningsreglen skal ændres.
Det har vi sagt hele tiden, og det mener vi stadig væk.
Morten Østergaard (RV), 2019-01-15:
Mit andet spørgsmål er af en lidt mere alvorlig karakter.
Hr. Søren Pape Poulsen talte om tryghed, og det tror jeg er noget, som det er rigtig vigtigt at holde fast ved.
Beboerne i Bording ved Ikast har været utrygge over den måde, man fra regeringens side har håndteret situationen med udviste asylansøgere og folk på tålt ophold, og nu er beboerne i Kalvehave nervøse med hensyn til Lindholm, som man nu har kig på.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-01-15:
Det er jo fristende.
I forbindelse med den meningsudveksling, som hr. Morten Østergaard og fru Pia Olsen Dyhr netop havde, er jeg utrolig glad for, at fru Pia Olsen Dyhr netop kom ind på det med de nedslidte, for det var faktisk det, jeg ville spørge ind til.
For det er rigtigt, og det vil jeg gerne bekræfte, at vi har et fælles udgangspunkt, i forhold til at vi skal gøre det bedre som samfund for de mennesker, der bliver nedslidte og måske ikke kan arbejde helt frem til pensionsalderen, uanset hvornår pensionsalderen er, og som derfor i dag oplever en uværdig afgang fra arbejdsmarkedet.
Det skal vi simpelt hen gøre bedre.
Det, jeg vil spørge fru Pia Olsen Dyhr om, er, om man har gjort sig nogen større forestillinger om, hvordan man så bedst løser den opgave.
Hvor er det, man sætter ind?
Hvad er det for nogle nye redskaber, der er brug for for at sikre, at vi rent faktisk tager os bedre af de mennesker i vores velfærdssamfund?
Uffe Elbæk (ALT), 2019-01-15:
Jeg har langt hen ad vejen rigtig meget respekt for SF's grønne arbejde op igennem mange, mange år.
Hvis der er et parti, som virkelig har stået op for den grønne dagsorden, er det rent faktisk SF, og derfor undrer det mig også, hvad rationalet var for SF, da man besluttede at gå med i Nordsøforliget.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-01-15:
SF's ønske i forhold til at være en del af Nordsøolieaftalen var jo netop at sørge for, at vi fik en god ændring i forhold til Tyrafeltet.
For forskellen var, om man skulle dumpe feltet, eller om man skulle renovere feltet.
Vi blev en del af aftalen om at sige, at vi skal renovere det på en bæredygtig og klimamæssigt fornuftig måde.
Samtidig skal vi sørge for, at de penge, der kommer ind i statskassen, skal bruges på grønne investeringer.
Vi ved jo, at vi i dag ikke kommer fri af brugen af olie og gas, bare fordi Danmark ikke tager olie og gas op af undergrunden.
Så vil vi skulle købe det i Rusland eller andre steder, hvor den behandling, man har af olien og gassen, er langt mindre klimavenlig.
Så indtil vi lykkes med det, og det håber jeg vi kan sammen med Alternativet, må vi i virkeligheden øge efterspørgslen på den grønne dagsorden, sørge for, at der er elbiler derude, at der er elbusser eller grønne busser, at hele transportsektoren i virkeligheden bliver omlagt.
For indtil da får vi desværre brug for olie og gas, og den er grønnere i Danmark, end den er i Rusland.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-01-15:
Jeg er simpelt hen i tvivl om, om jeg forstår præmissen for det spørgsmål.
Jeg kan slet ikke se, hvordan der kan være en øget sikkerhedsrisiko.
Vi kan ikke komme af med dem alle sammen, men de har jo begået alvorlig kriminalitet, og det er jo derfor, at der bliver en god politidækning i de her områder.
Jeg tror aldrig, man har været så godt politidækket, som man bliver lige præcis i Kalvehave og omegn efter det her.
Det er lige præcis det, vi har sat betjente af til.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-01-15:
Grunden til, at jeg stiller spørgsmålet, er jo selvfølgelig, at alle partierne i oppositionen i forbindelse med afslutningsdebatten sidste sommer lavede en fælles udtalelse, hvor vi sagde, at det, vi i hvert fald kunne blive enige om i partierne i oppositionen, var, at vores klimapolitik skulle tage direkte afsæt i, hvad klimaforskerne sagde.
Det blev vi enige om, og det, som FN's klimapanel og alle mulige andre gode folk siger,
er, at man skal lade den fossile energi blive i jorden, i grunden.
Derfor virker det helt paradoksalt, at man så går med i et Nordsøforlig, hvor man hiver den fossile energi op, og derfor undrer det mig stadig væk, at SF er med i det forlig.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-01-15:
Jeg var rigtig glad for, at vi lavede en fælles klimakronik sammen, vi fem partier.
Det viser jo i virkeligheden, at rød blok og grøn blok har rigtig meget tilfælles, og jeg ved, hvilket arbejde der er lagt i det fra SF's side for at få det til at lykkes.
Så jeg er glad for, at det lykkedes at lave en fælles kronik, og der står bl.a. også det her med Nordsøolieaftalen.
Nu er det jo ikke kun SF, der er med i Nordsøaftalen, for det er Socialdemokratiet, Radikale Venstre og SF, og det gør vi jo netop med ambitionen om, at vi skal have en grøn omlægning, og at vi skal have de her penge ind i statskassen.
Det er alligevel 26 mia. kr., vi taler om, som vi kan bruge til at investere i bl.a. havvind og andre vedvarende energityper.
Samtidig er jeg jo godt klar over, at vi ikke skal snakke om nye felter, men det er jo et eksisterende felt.
Men det her er ikke et nyt felt.
Det er Tyrafeltet, som man forlænger.
Men jeg synes, det er en væsentlig debat, og jeg er derfor også glad for, at Alternativet og Enhedslisten er en del af energiaftalen, hvor Nordsøolieaftalen sådan set accepteres, fordi den er gældende for de investeringer, der skal ses på det grønne område fremadrettet.
Morten Østergaard (RV), 2019-01-15:
Tak, og tak for indlægget.
Jeg synes, der var rigtig mange perspektiver dér, vi er enige om, og det er der jo egentlig generelt.
Vi har nogle fælles synspunkter om, hvor vigtigt det er at samarbejde i Europa inden for EU; vi har nogle fælles grønne ambitioner; vi er meget stålsatte på at få bekæmpet fattigdom i Danmark; og vi har også i fællesskab kæmpet imod uddannelsesbesparelser.
Alle de ting har jo det tilfælles, at der har vi stået lidt i det modsatte ringhjørne af Dansk Folkeparti.
De er ikke så vilde med EU, de har indført alle de her fattigdomsydelser og lavet de finanslove, der sparer på uddannelse, og har vel dårlig nok en politik for grøn omstilling.
Derfor er mit spørgsmål egentlig: Er det overhovedet tænkeligt, at SF skulle udgøre parlamentarisk grundlag for eller indgå i en regering, hvis parlamentariske grundlag er Dansk Folkeparti, for eksempel bestående af et med flertal S, SF og Dansk Folkeparti?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-01-15:
SF kommer ikke til at sidde i regering med Dansk Folkeparti.
Jeg har lagt mærke til, at det er sådan en myte, som hr. Morten Østergaard og Det Radikale Venstre har meget travlt med at udbrede.
For det første har jeg noteret mig, at Dansk Folkeparti peger på hr. Lars Løkke Rasmussen, hvilket jo vanskeliggør det, for jeg ser ikke lige for mig, at SF peger på hr. Lars Løkke Rasmussen.
For det andet har vi jo et forskelligt udgangspunkt.
Dansk Folkeparti er et nationalkonservativt parti, SF er et socialistisk parti
, så det ser jeg ikke for mig.
Jeg er meget mere optaget af politikken, og når det f.eks. gælder nedslidte og deres muligheder for at komme på pension, så er jeg jo langt mere enig med hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti, end jeg har oplevet at være med Det Radikale Venstre.
Da man lavede en dagpengereform, var jeg så ked af, at Det Radikale Venstre svigtede nogle af de svageste i vores samfund, nogle af dem, der bliver arbejdsløse, og jeg har noteret mig, at Dansk Folkeparti har været villig til at kigge på en revision af dagpengereformen.
Der er jo forskelle, så lad os kigge på indholdet i stedet for at snakke bogstaver.
Pelle Dragsted (EL), 2019-01-15:
Tak for den positive udmelding.
Det undrer mig bare lidt, at man ikke kan støtte forslaget, fordi man klart var ude at støtte det i forbindelse med partiets kongres her i efteråret og fik en masse overskrifter hele vejen rundt i medierne, f.eks. på dr.dk: »S vil have offentlige repræsentanter tilbage i bankbestyrelser«.
Hvad er der sket siden september?
Rune Lund (EL), 2019-01-15:
I Enhedslisten er vi imod de to lempelser, som fremgår af det her lovforslag.
Den første er jo lempelsen af elafgiften for sommerhuse, når forbruget overstiger 4.000 kWh.
Vi har den holdning, at støtte på energiområdet skal gå målrettet til at fremme grønne løsninger.
Det kan være varmepumper i folks private hjem, men sådan, at man målretter støtten til direkte til for eksempel at opstille varmepumper og ikke sådan med så at sige Nutellametoden, altså bare sprede en afgiftslettelse ud generelt – en afgiftslettelse, som jo også vil gå til at gøre el, der f.eks. er produceret ved kulkraft, billigere.
Vi må også her antage, at det især er de mere luksuriøse sommerhuse med opvarmet pool, sauna m.m., som får fordelen af det her forslag, og det mener vi sådan set ikke er den rigtige prioritering.
Vi vil gerne øge andelen af grøn el, men vi vil ikke gøre det ved på den her måde at give skattenedsættelser til luksussommerhuse.
Dernæst er der lempelsen af afgiften på lystfartøjsforsikring, og den skal så sættes ned fra 1,34 pct. til 1 pct.
Sådan som man jo må læse forslaget, det er i hvert fald sådan, vi gør det, så vil det jo betyde, at der vil komme en besparelse ud af det på 3.400 kr. årligt, hvis man har kaskoforsikret et lystfartøj for 1 mio. kr.
Så det står klart, at de store lækre lystfartøjer, som samfundets rigeste hygger sig med, skal have en skattenedsættelse.
Samlet set betyder lovforslaget en mindreindtægt til fælleskassen på 90-100 mio. kr.
Det er jo penge, som primært bliver brugt til at lempe afgifter folk med luksussommerhuse med pool og sauna og folk, som har en stor båd, som for eksempel kan ligge i Vedbæk Havn.
Det er vel nærmest at betragte som overklassegaver fra regeringen, som vi selvfølgelig fra Enhedslisten siger nej til.
De her penge kunne have været brugt på andre ting.
De kunne have været brugt på at styrke vores fælles velfærd, de kunne have været brugt på flere pædagoger i børnehaverne, flere sygeplejersker på hospitalerne, flere lærere i folkeskolen.
Det er så ikke det, som regeringen og Dansk Folkeparti har valgt at bruge pengene på i det her lovforslag, men det er så et lovforslag, som Enhedslisten ikke kan støtte.