runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2022-02-22:
Tak, og tak til ministeren for talen.
Ja, vi er nogle, der har siddet i Landdistriktsudvalget i mange år, og jeg kan sige, at jeg har siddet der fra starten, og at jeg dermed har siddet der i 10 år.
Noget af det, der har gjort mig mest bekymret ved det forslag, som vi behandler her i dag, er faktisk, om der er en fare for, at det kommer til at virke negativt på landsbyerne, altså at der kommer sorte pletter på landkortet.
Jeg bor selv i en landsby, og hvis det postnummer så får en eller anden form for stempel og det rygtes i landsbyen, at der så her nu er så og så mange indbyggere, som har fået statsgaranti, så ville jeg faktisk være nervøs for, om man ville turde at investere, renovere de øvrige boliger i byen, med en nervøsitet omkring, at man faktisk har stemplet landsbyen på forhånd.
Kathrine Olldag (RV), 2022-02-22:
Ja, og jeg har bestemt heller ikke givet udtryk for andet.
Så jeg er helt med på den grundpræmis.
Men lad mig så stille et spørgsmål inden for rammen.
Hvis vi nu skulle realisere det her forslag, hvor ser ministeren i et worst case scenario så at det her vil komme til at koste
, hvis vi – lad os bare sige det – afskaffer den her ordning om 3 år, fordi den viser sig reelt ikke at have en virkning eller en betydning?
Hvad er det for en regning, vi ser ind i?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-02-22:
Jeg har lovet at læse en tale op fra vores EU-ordfører, som desværre ikke kan være her.
Jeg har lovet at sige, at vi er tilhængere af sommerhusreglen.
Den var jo i 1972 en af betingelserne for det danske medlemskab af EF.
Hensigten var dengang og i dag at beskytte det danske sommerhusmarked imod voldsomme prisstigninger, som ville blive konsekvensen, hvis der blev en fri adgang for udlændinge til at erhverve sommerhuse i Danmark.
Den beskyttelse giver god mening, og derfor skal vi også fortsat have en sommerhusregel.
Dertil kommer, at det samfundsøkonomisk er mere fornuftigt, at udlændinge lejer de danske sommerhuse frem for selv at eje dem.
Det giver i sidste ende en bedre udnyttelse af husene til glæde for turistområderne og de mennesker, der bor der fast.
Sommerhusreglen har flere gange været udfordret, som det f.eks. skete sidst i 1980'erne, da man liberaliserede kapitalbevægelserne i EU, og som det også fremgår i bemærkningerne til beslutningsforslaget, er EU-Domstolen ganske opmærksom på den danske sommerhusregel.
Alt for mange dispensationer kan risikere at medvirke til at undergrave sommerhusreglen, der er en undtagelsesregel til EU-traktaten, som ville kunne udfordres ved EU-Domstolen.
Det er også kommet bag på os, at der gives så mange dispensationer, og vi mener, at det er en god anledning til at få set på, hvordan der dispenseres.
Vi er jo klar til at afsøge forskellige muligheder, så længe vi er på sikker grund i forhold til EU-retten naturligvis.
Vi er i SF interesserede i at finde løsninger, som kan være med til at sikre, at antallet af dispensationer fra sommerhusreglen holdes på et minimum.
Vi er derfor positive over for intentionen i forslaget, men vi er bekymrede i forhold til de EU-retlige aspekter.
Derfor kan vi ikke tilslutte os forslaget.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2022-02-22:
Tak for det, formand.
Når vi i dag behandler et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti om at indføre et loft på maks. 20 dispensationer til udlændinge, der ønsker at købe et sommerhus i Danmark, så må vi sige, at os, der har været her i nogle år, godt kan huske, at det har vi talt om tidligere her i Folketingssalen.
Og jeg kan sige, at det ikke var mig, der dengang var Venstres ordfører på forslaget, men jeg har været inde at se behandlingen fra 2018.
Dengang sagde daværende justitsminister Søren Pape Poulsen, at det ikke er muligt at gennemføre Dansk Folkepartis forslag inden for rammerne af sommerhusprotokollen.
Det er også det, jeg hører at den nuværende justitsminister siger i dag.
Det er jo sådan, som vi også har hørt andre ordførere sige, at Danmark har en særordning om udlændinges adgang til at købe sommerhus her i landet, og det er en ordning, som går helt tilbage til 1993.
Det er en særordning, som vi i daglig tale kalder for sommerhusprotokollen, og det særlige ved protokollen er, at den giver os mulighed for at stille nogle krav om, at udlændinge skal søge om dispensation for at kunne købe sommerhus her i landet.
Derfor må jeg også i forhold til det beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti fremsatte tilbage i 2018, hvor Justitsministeriet dengang vurderede, at det ikke kunne lade sig gøre inden for rammerne af sommerhusprotokollen, sige, at det vil vi simpelt hen ikke risikere, hvilket vi også sagde fra Venstres side dengang – det synes jeg faktisk stadig væk.
Jeg synes, at risikoen er alt, alt for stor, hvis man ændrer på det her, og man vil faktisk få, tror jeg, den helt modsatte effekt af det, som Dansk Folkeparti måske egentlig ønsker, altså så man faktisk risikerer, at rigtig mange udenlandske statsborgere kommer til – sådan kvit og frit – at kunne købe et sommerhus her i landet, ved at vi i værste fald mister denne særrettighed.
Derfor kan jeg, også som Venstres turismeordfører, sige, at jeg mener, at vi skal værne om sommerhusprotokollen, og derfor kan vi ikke bakke op om beslutningsforslaget.
Theis Kylling Hommeltoft (S), 2022-02-22:
Tak for spørgsmålet.
I forhold til at indlægge sådan en dispensation, kan man sige, vil der være de samme vilkår for de første 0-20 ansøgere, men for den 21. dispensationsansøger vil der immer væk være skærpede krav, i og med at man dér er frataget muligheden for den her dispensation.
Så vidt jeg ved, er skærpelsen simpelt hen der, hvor det vender.
Vi kan godt lempe på reglen i praksis, men vi kan aldrig nogen sinde skærpe den, som jeg har forstået det.
Søren Søndergaard (EL), 2022-02-22:
Jeg vil bare høre, om den socialdemokratiske ordfører ikke er enig med Enhedslisten i, at det er interessant at få afklaret, præcis hvor vores spillemuligheder er.
Når det er interessant, er det selvfølgelig, fordi afslagsprocenten stiger – ja – men hvis antallet af ansøgninger stiger mere end afslagsprocenten, vil nettoresultatet jo blive, at der er flere og flere sommerhuse, der kommer på udenlandske hænder.
Og der er et eller andet loft for, hvor lang tid det kan blive ved.
Så derfor: Er det ikke en god idé, at vi får afklaret, præcis hvor spillerummet ligger i forhold til at ændre på den måde, vi administrerer sommerhusreglen på?
Theis Kylling Hommeltoft (S), 2022-02-22:
Mange tak for ordet.
Jeg skal se, om jeg kan gøre det en anelse spændende.
I Socialdemokratiet er vi helt enige med forslagsstillerne i, at det er vigtigt at begrænse antallet af udenlandske opkøb af danske sommerhuse.
Selvfølgelig skal danske borgere have førsteretten til at anskaffe sig et dejligt sommerhus i vores land, at komme tættere på vores natur og at bidrage til lokalmiljøerne rundtom i landet.
Vi skal absolut ikke have tomme sommerhuse med fjerne ejere stående i et lille land, hvor antallet af sommerhuse og muligheden for at bygge nye selvsagt er begrænset.
Derfor skal vi holde et vågent øje med udviklingen i antallet af de tilladelser, der bliver givet, til at købe sommerhus i Danmark for udenlandske opkøbere og begrænse antallet af tilladelser så vidt muligt.
Dette skal dog ske inden for rammerne af sommerhusprotokollen, og i Justitsministeriet vurderer man, at det ikke er tilfældet, hvis man f.eks. indfører et kvoteloft, som det foreslås her.
Og på den måde vil vedtagelsen af dette forslag blot vende retur som en boomerang og i sidste ende åbne markedet helt op og altså have den stik modsatte effekt end den tiltænkte.
Som reglerne er i dag, kræver det tilladelse at købe sommerhus i Danmark, hvis ikke man opfylder bopælspligten.
Altså, har man ikke eller har man ikke tidligere haft bopæl i Danmark i minimum 5 år, kræves en særskilt tilladelse, som forudsætter en særlig tilknytning til landet.
Denne særordning for Danmark er sikret i sommerhusprotokollen, som viderefører den ordning, der var gældende, dengang vi fik den frie bevægelighed med Maastrichttraktaten for nu snart 30 år siden.
Dog skal vi selvfølgelig gøre, hvad vi kan, for at sikre, at der kun gives tilladelser til udenlandske opkøbere af sommerhuse, der har en reel tilknytning til Danmark, og naturligvis inden for rammerne af EU-retten og sommerhusprotokollen.
Siden den socialdemokratiske regering tiltrådte, har vi indført en skærpet kontrol med ansøgningerne, og som forslagsstillerne også selv bemærker, er det procentvise antal af afslag steget i det seneste år.
Vi er altså på rette vej, men vi har ingen interesse i at sætte sommerhusprotokollen over styr ved at ændre på den oprindelige ordning.
Socialdemokratiet kan på denne baggrund ikke støtte beslutningsforslaget.
Sluttelig vil jeg minde forslagsstillerne om, at mange danskere nyder godt af muligheden for at købe sommerhus i udlandet, og på samme måde nyder f.eks. medlemmer af det danske mindretal syd for den sønderjyske grænse godt af netop denne dispensationsmulighed.
Så skal jeg huske, at jeg på vegne af Radikale Venstre skal sige, at de heller ikke kan bakke op om forslaget.
Så tak for ordet.
Nick Hækkerup (S), 2022-02-22:
Jeg tror ikke, jeg kan svare på det med sikkerhed for, at det, jeg siger, er et fuldt og dækkende svar.
Så det bliver min antagelse af, hvordan det på baggrund af spørgsmålet her ville udspille sig.
Alt andet lige tror jeg, et juridisk slagsmål ville være sådan, at Kommissionen ville sende os en åbningsskrivelse med henblik på at få forholdet pådømt ved Domstolen, altså om vi havde overtrådt reglerne i sommerhusprotokollen på en måde, så vi ikke længere ville kunne påberåbe os den.
Men jeg er faktisk usikker på det, så det er nok bedre at svare skriftligt.
Men alt andet lige vil jeg tro, at det er sådan, det må forventes at skulle forløbe.
Det er det i hvert fald i den forstand, at når vi kan opretholde den ordning, som var gældende før den 1. november 1993, altså før Maastrichttraktaten, handler det jo netop om enten krav om bopæl – altså umiddelbart krav om bopæl eller, som jeg sagde, at have haft bopæl i Danmark i sammenlagt mindst 5 år forudgående – eller mulighed for tilladelse.
Så derfor er det selvfølgelig noget af det, der er det væsentlige i fundamentet.
Henning Hyllested (EL), 2022-02-22:
Så må jeg spørge: Anerkender ministeren, at bopælskriteriet måske i virkeligheden er det helt afgørende kriterie, når vi går tilbage til erhvervelsesloven fra 1959, altså at det er bopælskriteriet, der er det altovervejende kriterie for at kunne købe et sommerhus i Danmark, men at ministeriet anvender alle mulige andre begreber for at kunne give dispensation?
Nick Hækkerup (S), 2022-02-22:
Og når Justitsministeriet juridisk gransker protokollen og ser på, hvad det er for nogle muligheder, vi har, for at begrænse muligheden for at erhverve sommerhuse i Danmark, er det altså de her højre-venstre-begrænsninger, som jeg har beskrevet, man finder.
Henning Hyllested (EL), 2022-02-22:
Ministeren siger, at hvis vi skærper betingelserne, vil det åbne en ladeport så at sige, at så vil det være en trussel mod sommerhusreglen.
Men jeg synes ikke, at der ligger den samme erkendelse, ifølge svaret til hr. Alex Ahrendtsen, af, at den efter min mening også meget lempelige dispensationspraksis, man anvender, også skulle kunne udgøre en tilsvarende trussel mod sommerhusreglen.
Altså, sommerhusreglen er jo indgået på nogle betingelser, og når man så begynder i stor stil, som der jo er tale om, at dispensere fra de betingelser, som sommerhusreglen er givet på, er det vel en lige så stor trussel mod sommerhusreglen, og det synes jeg ikke ministeren adresserer i sit svar til hr. Alex Ahrendtsen.
Nick Hækkerup (S), 2022-02-22:
Det, vi ikke kan gøre, er at skærpe betingelserne for at få en tilladelse, herunder heller ikke skærpe praksis for, hvornår en ansøger har den fornødne tilknytning til Danmark.
Men det, vi kan gøre, er, at vi kan kontrollere, om den fornødne tilknytning nu er til stede.
Og jeg vil sige, at det eksempel, der blev nævnt – hvis man bare havde hørt om Danmark i medierne – ligger ret langt fra de tilfælde, som jeg har hørt om i hvert fald, hvor der er givet dispensation.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-02-22:
Det andet spørgsmål, jeg vil stille, handler lidt om bopælspligten, som er et juridisk begreb.
Man kan få en dispensation, hvis man kan godtgøre, at man har fulgt med i medierne om Danmark og kan fortælle lidt om det.
Så kan man få lov til at købe et sommerhus.
Har regeringen ikke mulighed for at skærpe det, så dispensationerne udelukkende handler om bopælspligt?
Nick Hækkerup (S), 2022-02-22:
Det er jo et meget teknisk spørgsmål, for det står på en vurdering af den helt konkrete formulering af indholdet i sommerhusprotokollen.
Det kan jo også være, at det ville gå den anden vej, nemlig at man ville sige: Den protokol, den undtagelse, som Danmark har, er brugt på en sådan måde, at det ikke har givet det fulde stop, som er det, som EU-retten alt andet lige vil slå på, fordi man vil opfatte det som i strid med den fri bevægelighed.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-02-22:
I Dansk Folkeparti har vi jo genfremsat beslutningsforslaget, fordi vi er ret bekymrede.
Vi er bekymrede for, at de mange dispensationer på sigt kommer til at underminere sommerhusprotokollen.
Det er vi, fordi de mange dispensationer ikke har noget med bopælspligten at gøre, og sommerhusprotokollen er knyttet an på bopælspligt i Danmark, mens dispensationerne handler om alt muligt andet.
På et eller andet tidspunkt vil Kommissionen, EU, få kigget på alle de her dispensationer, og så vil de sige: Jamen når I nu laver alle de her dispensationer, som ikke har noget med bopælspligten at gøre, så har I jo egentlig selv sørget for at ophæve protokollen, og derfor dømmer vi nu Danmark til at fjerne den.
Så mit spørgsmål til ministeren er: Er ministeren slet, slet ikke bekymret for, at de mange dispensationer kan underminere sommerhusprotokollen på sigt?
Simon Kollerup (S), 2022-02-22:
Jeg forstår fuldstændig den utålmodighed, der heldigvis også er i dele af vores erhvervsliv, med hensyn til at ligestillingen halter for meget efter også i vores erhvervsliv.
Derfor forstår jeg godt, at man siger: Så lad os prøve kvoter eller nogle andre værktøjer.
Men det er jo alt sammen noget, der er sagt, før den her lovgivning om måltal er trådt i kraft.
Så jeg tror, at vi har fået fundet et godt værktøj her, og jeg vil også gerne kvittere Radikale Venstre for at have presset på i den her debat og i høj grad været medvirkende til, at vi står her, hvor vi står i dag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-22:
Ordføreren sagde, at der var kvinder, der alene blev frasorteret og ikke fik stillinger baseret på deres køn, og det er altså noget andet, end at man har en eller anden ubevidst bias, i forhold til hvordan man kigger på tingene.
Det anerkender jeg findes i samfundet, selvfølgelig gør det det.
Men det var ikke det, ordføreren sagde.
Det er derfor, jeg reagerer på, hvad ordføreren sagde.
Ordføreren sagde specifikt, at kvinder bliver fravalgt alene baseret på deres køn.
Mit andet spørgsmål går på noget andet.
I mange af de bestyrelser sidder der nogle demokratisk valgte politikere.
Betyder det så også, at demokratisk valgte mænd, som er valgt, nu ikke kan gå ind i de her bestyrelser, selv om de er demokratisk valgt, eller skal politikerne igen friholdes fra det, eller skal de også indgå i det?
Og hvem skal så bestemme, om de kan komme ind?
Samira Nawa (RV), 2022-02-22:
Det er jo meget relevant, og ordføreren har helt ret i, at hvis man sagde meget tydeligt, at der her er en, der bliver sorteret fra, fordi vedkommende er mand eller kvinde, jamen så har vi sådan set lovgivning mod det.
Men grunden til, at vi skal have den her lov omkring måltal, er jo, at det også er noget, der ligger kulturelt og strukturelt.
Og der er også den tendens til at vurdere mænd bedre end kvinder, på trods af at man har de samme kompetencer.
Nej, det kommer ikke til at stå sort på hvidt i et eller andet afslag, men det kommer til at afspejle sig, fordi det ligger dybt i vores kultur og generelt er et strukturelt problem.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-22:
Nu nævner ordføreren, at der er kvinder, som er blevet frasorteret til en stilling alene på grund af deres køn.
Det er jo en ret uhyrlig anklage.
Det er ulovligt.
Så ved ordføreren, hvor mange sager der er blevet rejst om det her?
Ved ordføreren, hvor mange der rent faktisk har anmeldt det her?
Hvis der er virksomheder, som frasorterer folk alene på grund af køn, så har vi jo allerede nu en lovgivning, som forbyder det.
Ordføreren sagde, at der er mange kvinder, der bliver fravalgt alene på grund af deres køn.
Hvad er det for en statistik?
Hvor mange retssager er der?
Hvor mange anklager er baseret på det, som man rent faktisk har som evidens til at bakke den påstand op, som det er?
Samira Nawa (RV), 2022-02-22:
Jeg tror sådan set heller ikke, at måltal kommer til at gøre det alene.
Derfor er jeg rigtig glad for, at vi også har en aftale omkring mere øremærket barsel til mænd, sådan at nogle af de andre opgaver i hjemmet også fordeles mere lige.
For det er da rigtigt nok, at hvis man prioriterer forskelligt, vil man også se forskellige resultater.
Og jeg står ikke her og siger, at vi skal have en fifty-fifty-fordeling i samtlige bestyrelser, og så er resultatet endegyldigt nået.
Nej, det, jeg ønsker mig, er lige muligheder, sådan at når man sender en ansøgning af sted med henholdsvis et kvindenavn og et mandenavn, så skal der ikke vurderes forskelligt, fordi den ene er en mand.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-02-22:
Men der er flere mænd end kvinder, der stræber efter at få de kompetencer, der skal til, for at få en topstilling i erhvervslivet og en bestyrelsespost.
Der er flere mænd end kvinder, der tager de uddannelser, som der skal til.
Der er flere mænd end kvinder, som sætter familien til side og dedikerer sig til arbejdet på en måde, der går ud over familielivet.
Så der er flere mænd end kvinder, der har de kompetencer, og det er derfor, der er flere mænd, der bliver valgt.
Og sådan behøver det ikke at være, men det kræver jo altså, at der er kvinder, der begynder at stræbe efter det samme som det, mænd stræber efter – hvis man synes, de skal det.
Det er jo heller ikke sikkert, at de skal det, hvis de ikke ønsker det.
Samira Nawa (RV), 2022-02-22:
Det synes jeg giver mening.
Men det er jo sådan, at der står kvinder med kompetencer, med ambitioner, med mod til at træde ind i en bestyrelse, som bliver valgt fra, fordi de er kvinder.
Og deri består forskellen, når man ser på sygeplejerskefaget, som, ja, primært består af kvinder, i forhold til ledelsesposterne, hvor der primært sidder mænd.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-02-22:
Kompetencer er jo noget, man udvikler i løbet af en karriere med et uddannelsesvalg og derefter de jobs, man har – så udvikler man kompetencer.
Hvis man havde en ambition om, at 50 pct. af sygeplejerskerne i Danmark skulle være mænd, måtte man jo konkludere, at det mål kun kunne nås, hvis man tog nogle folk, som ikke havde kompetencerne til at være sygeplejerske.
Så man kan jo ikke bare sådan ryste på hovedet og sige: Der er ikke forskel på kompetencer.
For der er forskel på, hvad mænd og kvinder har gjort i løbet af deres karriere.
Samira Nawa (RV), 2022-02-22:
Nu gør den konservative ordfører så lige præcis det, jeg prøvede at adressere i min tale, nemlig at stille det op, som om det at være kvinde står i modsætning til at have kompetencerne.
Jeg bilder mig selv ind, at hvis der var nogen, der ringede til mig og spurgte, om jeg ville sidde med i en bestyrelse, så gjorde de det først og fremmest, fordi jeg havde kompetencerne.
Men det er helt okay, at de også kigger til kønnet og siger: Hey, vi har faktisk ret mange mænd siddende herinde, så måske skulle vi også have en kvinde med om bord.
Og jeg har det sådan, at kvinder både har mod, de har ambitionerne, og de har kvalifikationerne.
De kommer bare ikke med ind rundt omkring bordet, fordi de er kvinder.
Birgitte Bergman (KF), 2022-02-22:
Det her ender altid i, at det er, som om kvinder ikke er kompetente.
Selvfølgelig er kvinder kompetente.
Kvinder skal også selv have lyst til og mod til at gå efter de her stillinger.
Det kan vi være helt enige om.
Det, jeg opponerer imod, er, at det ikke skulle være sådan, at vi kvinder godt kan selv.
Vi skal ikke have en eller anden særlig lovgivning og en særlig hånd.
Det er da at umyndiggøre os.
Så lad mig spørge ordføreren: Kunne ordføreren virkelig tænke sig at blive indstillet til en bestyrelsespost på baggrund af at være kvinde, på baggrund af sit køn, og ikke på baggrund af sine kompetencer?
Samira Nawa (RV), 2022-02-22:
Jamen hvis den tale kan få den konservative ordfører til at vakle og være nødt til at holde fast i bordkanten, understreger det jo egentlig meget godt det, jeg startede med at sige, nemlig at når det handler om ligestilling, har vi bare meget forskellige positioner, selv om ønsket – og det tænker jeg også at det må være for Konservative omkring ligestilling – egentlig er det samme.
Nej, jeg synes ikke, at vi umyndiggør kvinder; jeg synes, at vi giver kvinder de samme muligheder, som mænd har haft igennem rigtig lang tid.
Og når jeg står her og siger, at mænd bliver valgt til, fordi de er mænd, at mænd bliver set anderledes og bedre på, som dynamiske og stærke ledere, fordi de er mænd, så er det jo, fordi kvinder er nogle skridt bagud på forhånd og f.eks. slet ikke har adgang til det bestyrelseslokale.
Så vil jeg da hellere have, at en kvinde bliver kvoteret ind – eller nu er det så måltal, vi taler om her – og så fastholder sin position på baggrund af sine kompetencer.
Birgitte Bergman (KF), 2022-02-22:
Jeg skal virkelig holde fast i bordet her lige nu.
Jeg synes, at der var så meget forkert tolkning.
Jeg bliver provokeret som kvinde af ordførerens tale.
Jeg synes, at ordføreren umyndiggør os kvinder, og jeg synes, at ordføreren lægger op til, at vi skal have en særlig hjælp, fordi vi ikke kan selv.
Mener ordføreren virkelig, at kvinder ikke kan selv?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er i forhold til kvoter og det, som ordføreren lægger op til med et beslutningsforslag, der kommer senere.
Jeg kan simpelt hen ikke begribe, hvorfor Radikale Venstre nu går med til at indføre kvoter; igen er det en umyndiggørelse af os kvinder.
Tror ordføreren virkelig, at det kommer til at have den rette virkning, som ordføreren ønsker sig?
Ordføreren ønsker åbenbart et land, hvor vi er fifty-fifty i alt , hvad vi gør.
Er det ikke den omvendte ligestilling?
Er det ikke et paradoks i hele den diskussion af, at vi selv skal have lov til at vælge og træffe vores valg?