Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-18:
Tak for det.
Med B 86 har Nye Borgerlige fremsat et beslutningsforslag, hvor man ønsker at pålægge regeringen inden udgangen af april 2021 at fremsætte et lovforslag om, at friskoler, der baserer sig på islamiske værdier, ikke skal kunne modtage offentligt tilskud.
Det er en genfremsættelse af beslutningsforslag B 84 fra folketingsåret 2019-20, og det er et forslag, som regeringen ikke kan støtte.
I Danmark har vi tros- og religionsfrihed, og vi behøver ikke at være enige med hinanden om alt.
Det er kendetegnende for et demokrati som det danske, at vi kan rumme forskelle, og derfor har vi fri- og privatskoler, og derfor har fri- og privatskoler også frihed til at vælge et andet værdigrundlag end det, der er folkeskolens.
Men friheden er selvfølgelig ikke ubegrænset.
Friskoleloven kræver, at alle fri- og privatskoler forbereder eleverne til at leve i et samfund som det danske med frihed og folkestyre, og også at skolerne udvikler og styrker elevernes demokratiske dannelse.
Med friskoleloven har vi som politikere klart og tydeligt sagt til skolerne, at de skal være baseret på demokratiske værdier, og at de demokratiske værdier skal gennemsyre hele skolens praksis.
Og hvis det ikke er tilfældet, skal det også efter min mening have konsekvenser.
Det er jo ikke, fordi jeg vil foregive, at der ikke er problemer med, at vores skolevæsen er opdelt, og at der også er og har været problemer med en række friskoler med muslimsk værdigrundlag, og at der i øvrigt er problemer med en række øvrige folkeskoler og ungdomsuddannelser og daginstitutioner – jo ikke, fordi de har et muslimsk værdigrundlag, men fordi skolerne er pilskævt sammensat, og at der opstår lommer af parallelsamfund, og at eleverne ikke får kendskab til andre samfundsgrupper og samfundslag og andre religioner og andre etniske grupper end deres egen.
De problemer er der, og efter min og regeringens mening er det afgørende, at man, når man går i skole, lærer hinanden at kende.
Det er jo dem, der er børn i dag, der er morgendagens voksne; det er dem, der i fællesskab skal bære vores samfund i deres hænder, og det kræver, at de kender hinanden.
Så hvis vi vil have et Danmark med plads til alle, der vil, så kræver det, at vi ikke isolerer os med vores egne; det kræver, at det bærende fællesskab i skolen ikke står i kontrast til de rummelige demokratiske værdier, som det danske samfund er baseret på.
Det skaber parallelsamfund, og det bryder vi os ikke om.
I skolen er det vigtigt at man ikke bare lære at læse og regne, men at man lærer at være en del af et stærkt fællesskab, og at man lærer at blive en hel samfundsborger.
Og det fællesskab skal gerne udvide ens verden, fordi alle dem, man er i fællesskab med, ikke ligner en selv.
Det er rigtig vigtigt for os, at alle børn oplever, at andre godt kan have en anden baggrund og kan have andre værdier og stadig være gode kammerater og en del af det fællesskab, man indgår i.
Det er den forståelse, der binder Danmark sammen, og det er den forståelse, der gør, at vi kan tale med hinanden som ligeværdige mennesker.
Og derfor er det afgørende, at man bliver blandet på kryds og tværs.
I skolen skal børn møde andre børn fra alle samfundslag og med forskellige værdier i forhold til dem, de selv har.
Det er sådan, vi sikrer den sammenhængskraft og gør børnene i stand til at bære vores samfund.
Og derfor duer det selvfølgelig ikke, at vi har friskoler eller folkeskoler eller gymnasier eller daginstitutioner, hvor sammensætningen af børn er pilskæv, og hvor den på ingen måde afspejler det omkringliggende samfund, for så bliver skolerne ude af stand til at klæde børnene på til at være en del af vores samfund.
Men det er altså vigtigt for mig at understrege, at problemet ikke kun afgrænser sig til friskolerne, og det er også derfor, at regeringen har taget initiativ til, at vi allerede nu kigger på sammensætningen af unge mennesker på landets gymnasiale uddannelsesinstitutioner.
Og regeringen arbejder i øvrigt med at finde en konkret model, der kan dæmme op for den opdeling, vi ser i resten af uddannelsessystemet og i øvrigt også på dagtilbudsområdet.
Så regeringen mener altså, at skoler og ungdomsuddannelser og daginstitutioner i deres sammensætning af børn bør afspejle det danske samfund, og at problemerne omkring parallelsamfund og ekkokamre i vores samfund opstår, hvis man kun går i skole og daginstitution og på en ungdomsuddannelse med andre, der ligner en selv.
Så bliver ens verden for lille og for snæver.
Og så er det klart, at der skal mindre til, for at man kommer til at virke fremmed over for hinanden, og der skal mindre til, for at man ikke kan se sig selv i den majoritetskultur, der er.
Og det gælder, uanset hvilket værdigrundlag skolen baserer sig på – vi skal møde hinanden på kryds og tværs.
Vi kan ikke støtte fri- og privatskoler, der modarbejder sammenhængskraften i Danmark, og det gælder uanset værdigrundlaget.
Men regeringen kan ikke støtte det her forslag.
Tak for ordet.