runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Theresa Scavenius (UFG), 2025-11-26:
Hvordan forholder ministeren sig dels til Dagbladet Informations artikel »Forsvaret sendte dele til kampfly direkte fra Danmark til Israel under krigen i Gaza« om direkte våbeneksport fra Danmark til Israel, som ministeren i et samråd i Europaudvalget den 10. oktober 2025 oplyste ikke at kende til, men som synes at stride mod ministerens udsagn om, at Danmark ikke har lempet våbenkontrollen, dels til forsvarsministerens orientering fra december 2024 om en undtagelse i våbenloven i forbindelse med baseloven, der fritager direkte eksport af F-35-dele til Israel fra FN’s våbenhandelstraktat og dermed fra eksportkontrol?
Det, vi diskuterer nu, er selvfølgelig de konkrete lempelser på den korte bane.
Men hvis ministeren stadig væk ikke kan genkende billedet, er mit spørgsmål, om ministeren så ikke kan forklare, hvorfor det står på Udenrigsministeriets hjemmeside, at den globale sikkerhedsinfrastruktur, som er baseret på våbenlovgivning og -regulering, er under pres og på nogle områder under afvikling, og hvorfor udenrigsministeren følte behov for at præcisere og udvide de undtagelser i baseloven.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-11-26:
Men altså, jeg står ved de citater, jeg har afgivet, for de er afgivet i den kontekst, at det var et samråd, der handlede om dansk eksportkontrollovgivning.
Det, vi taler om her, er noget helt andet.
Det handler om at lave nogle instrumenter, der kan understøtte, at der kan opbygges en forsvarsindustri i Europa, som i øvrigt jo selvfølgelig skal respektere charteret m.v., som jeg har sagt.
Og det forslag, der var om at kunne støtte testaktiviteter uden for EU's eget territorium,
er i den proces, der er i gang, sådan som jeg lægger øre til det, nu indsnævret til Ukraine, hvilket på alle måder giver god mening.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-11-26:
Men først og fremmest tak for et meget klart svar på selve spørgsmålet.
Så vil jeg sige, at jeg måske undrer mig en lille smule over, at anden halvdel af svaret bliver sådan lidt polemisk.
For når vi stiller spørgsmålet, er det jo helt oprigtigt, fordi der i øjeblikket er en lidt bekymrende bevægelse, ikke bare i Danmark, men i Europa og i USA, hvor politisk kritik, man ikke er enig i, bliver beskyldt for at være eksempelvis antisemitisk og dermed delegitim eller illegitim eller noget, man måske tilmed kriminaliserer som ytring.
Der er det ret vigtigt, at man står fast i kødet, når man i forvejen har et udfordret demokrati, hvor fremmede magter fra forskellig side forsøger at beklikke det liberale demokrati eller europæiske retsstater.
Derfor er spørgsmålet sådan set meget ærligt ment.
Det er ret vigtigt at forstå.
Det er jo ikke bare Israel, men det er også aktører rundtomkring i Europa, som faktisk forsøger at gøre kritik af Israels besættelse eller bosættelser eller krig i Gaza illegitim eller nærmest kriminel.
Men det er godt at høre, at ministeren er enig i, at det naturligvis ikke er antisemitisk at deltage i en krystalnatsdemonstration, eller -manifestation var det vel ret beset bare.
Er ministeren så til gengæld enig i, at det er et problem, når tingene bliver blandet sammen og det, der er en legitim politisk ytring med kritik af en krig eller kritik af en besættelse, bliver gjort til noget, som er antisemitisk og dermed i hvert fald i nogle lande ulovligt og dermed jo faktisk kriminelt?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-11-26:
Jeg har egentlig ikke noget ønske om at være polemisk.
Men det er måske sådan en lille smule rapt at stille et åbent spørgsmål, hvor man jo i hvert fald så teoretisk opererer med det udfaldsrum, at jeg skulle mene, at den norske statsminister er antisemitisk.
Det har jeg jo så også svaret på.
Jeg vil gerne sige helt principielt, at man selvfølgelig skal kunne kritisere også staten Israel og staten Israels regeringsførelse, ligesom man i øvrigt skal kunne kritisere alle mulige andre stater.
Det er indbegrebet af ytringsfrihed.
Den definition af antisemitisme, vi lægger til grund, er, at antisemitisme er en bestemt opfattelse af jøder, der kan udtrykkes som had mod jøder, retoriske og fysiske former for antisemitisme rettet mod jødiske og ikkejødiske enkeltpersoner og/eller deres ejendom samt institutioner og religiøse samlingssteder, der tilhører det jødiske samfund.
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-26:
Først og fremmest tak for, at vi nu kommer i gang med forhandlinger omkring en ny model for voksentandplejen.
Jeg tror, at i al den tid, hvor jeg har siddet i Folketinget, har det været løbende tema, at vi nu skulle have etableret en ny model.
Så tak for, at der nu endelig bliver indkaldt til forhandlinger.
En let måde, hvorpå man kunne løse den her problemstilling, som ministeren også selv rejser, altså det med, om der kan tages penge for unødvendige ydelser, ville jo være, at man afskaffede brugerbetalingen og på den måde sidestillede tandbehandling med resten af behandlingerne i sundhedsvæsen, altså at der ikke var tilknyttet en egenbetaling ved at gå til tandlægen, men at det netop alene ville være tandsundhedsfaglige kriterier, der afgjorde, i hvilket omfang der skulle ydes behandling.
Men når jeg synes, at det er centralt at rejse spørgsmålet om stråmandsklinikker, er det jo, fordi vi i forbindelse med sundhedsreformaftalen, som Enhedslisten jo så ikke blev en del af, var fuldstændig enige i intentionen om, at man skulle begrænse muligheden for stråmandsklinikker, netop fordi det er fuldstændig afgørende, når vi taler om så centralt et velfærdsområde som sundhed og herunder tandsundhed, at det ikke bliver med henblik på indtjening, at man yder behandling, men at det alene bliver ud fra faglige kriterier.
Der er det jo velkendt – og det er jo også bl.a. derfor, at vi lavede de stramninger på sundhedsområdet – at når der kommer kapitalfonde ind og får ejerskab og der også er de her såkaldte stråmandsklinikker, kan der blive et øget fokus på alene at øge profitten for dem, der driver en praksis, frem for et fokus på de faglige hensyn.
Det er jo i øvrigt en argumentation, som vi også deler med Tandlægeforeningen, som er af præcis den samme opfattelse, altså at det er vigtigt, at det er fagpersoner, der står som ejere af en klinik, og at det ikke er f.eks. kapitalfonde, som kan have et primært fokus på at øge deres indtjening, der får fodfæste på et så væsentligt område som vores sundhed- og tandsundhedsområde.
Sophie Løhde (V), 2025-11-26:
Her skal vi bl.a. tale tandsundhed, ejerskabsforhold, kvalitet, forebyggelse, priser og konkurrence.
Så kunne jeg jo egentlig slutte her, men lad mig alligevel knytte et par yderligere kommentarer til spørgsmålet.
Vi kan se, at priserne i tandlægebranchen de seneste år er steget mere end priserne på andre sundhedsydelser.
Derudover kan vi også se, at der er meget store prisforskelle, både på tværs af landet og også store prisforskelle selv inden for samme kommune.
Det skyldes ifølge Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen bl.a., at der er lav prisgennemsigtighed på markedet.
Jeg vil også gerne fremhæve, at der altså også er centrale forskelle imellem tandlægebranchen og så almen praksis, som spørgsmålet her knytter sig til.
Når man går ned til sin egen praktiserende læge, får man jo ikke en regning, når man har været der, modsat når man går en tur til tandlægen.
Derfor er det jo også svært at se en situation for sig, hvor en tandlæge opkræver betaling for en ydelse, som ikke har fundet sted.
Det tror jeg man sådan meget hurtigt ville opdage som borger.
Vi har med sundhedsreformen begrænset antallet af klinikker, som en praktiserende læge kan eje – det står jeg sådan set fast ved – fordi vi har set eksempler på såkaldte stråmandsklinikker, hvor der er taget honorarer for ydelser til patienter, som slet ikke har været foretaget.
Hertil kommer, at det i tandlægebranchen i dag sådan set kun er tilladt at eje op til to klinikker, hvorimod det i almen praksis har været muligt at eje op til seks klinikker.
Det var bare, så vi også har forskellene på plads i den videre diskussion.
Jeg har jo det mål som sundhedsminister, at vi skal have mest mulig tandsundhed for pengene, og at det også gerne skal være billigere at gå til tandlæge.
Vi skal i de kommende forhandlinger derfor se på, hvordan vi kan skrue en ny model for voksentandplejen sammen på en god og ny måde, og det er noget af det, jeg ser frem til at tage fat på i samarbejde med Folketingets partier i de videre forhandlinger.
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-26:
Tak for det.
Det var godt, at vi fik præciseret, hvilken minister spørgsmålet var til.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at samme argumenter, som regeringen har været med til at fremføre i forbindelse med forhandlingerne om sundhedsreformens delvise begrænsning af stråmandsklinikker og kapitalfondsejerskab af almen praksis-klinikker – som f.eks. at »formålet er at sikre, at sundhedskoncerner ikke overtager kontrollen med ydernumre«, der er et citat fra sundhedsreformaftalen 2025 – er gældende for både almen praksis-området og tandlægeområdet?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-11-26:
Jo, det er jeg enig i.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-11-26:
Tak for det.
Også tak for de uddybende svar.
Nu refererede ministeren igen til definitionen.
Den definition er jo også gældende i andre lande, og i andre lande er den faktisk blevet brugt eller tolket på en måde, som har været indskrænkende over for ytringsfriheden.
Det var jo en af grundene til, at vi fra Enhedslistens side pressede på for, at vi fik præciseringen i den danske definition af, at lige præcis kritik af staten Israels politik, eller af staten Israel for den sags skyld, ikke indgår i den.
Men er ministeren her afslutningsvis ikke enig i, at vi har et fælles ansvar for på den ene side at sikre ytringsfriheden i al dens mangfoldighed og at bekæmpe racisme i alle dens former på den anden side?
Søren Søndergaard (EL), 2025-11-26:
Ja, det er jo rigtigt.
Det er alvorligt, det er en svækkelse af kampen mod antisemitisme, og derfor vil jeg da opfordre statsministeren, undskyld udenrigsministeren – det kan jo være, det andet kommer – til at sørge for også at tage afstand fra lignende fuldstændig uanstændige beskyldninger.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-11-26:
Jeg er helt overordnet enig i, at man ikke skal banalisere nogen ismer overhovedet, heller ikke antisemitisme – og det ligger jo allerede i det, jeg har svaret her.
Det er legitimt at kritisere; det er jo ikke sikkert, at kritikken er rigtig.
Det er legitimt at kritisere den israelske regering og dens embedsførelse, og det kan jo ikke pr. automatik oversættes til, at man så er antisemit.
Det er meget, meget vigtigt at fastslå.
Det er også derfor, at jeg for et øjeblik siden gjorde jeg mig den ulejlighed ligesom at oplæse den definition på antisemitisme, som vi lægger til grund her i landet, og som også lægger til grund for den seneste aftale, vi indgik tilbage i juni sidste år, om en styrket indsats mod antisemitisme, fordi det eksisterer.
I kølvandet på den udvikling, der har været i Israel-Gaza siden Hamas' terrorangreb den 7. oktober, har vi jo også set det stikke sin modbydelige næse frem, og det skal man jo bestemt tage alvorligt.
Søren Søndergaard (EL), 2025-11-26:
Altså, antisemitisme er ligesom enhver anden form for racisme fuldstændig afskyelig, og den skal bekæmpes og imødegås med alle midler.
Altså, had mod jøder, fordi de er jøder, eller det at holde jøder kollektivt ansvarlig for den israelske stat er uacceptabelt på samme måde, som det at holde muslimer kollektivt ansvarlig for forbrydelser begået af Islamisk Stat eller andre islamistiske terrorgrupper er uacceptabelt.
Vi skal efter vores mening passe på med en banalisering af antisemitisme.
Vi skal ikke gøre det acceptabelt, at antisemitisme kan bruges i alle mulige sammenhænge og kan betyde alt muligt, for det er så vigtigt at bekæmpe antisemitisme.
Det er derfor, jeg vil høre udenrigsministeren, om udenrigsministeren er enig i, at det er utrolig vigtigt, at noget så alvorligt som antisemitisme ligesom racisme ikke bliver banaliseret og bliver noget, man bare slynger ud mod politiske modstandere.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-11-26:
Med sandheden kommer man jo længst.
Det kan være, at det, jeg siger nu, er dybt skuffende, men jeg er sådan set først blevet opmærksom på det her, da jeg får det her spørgsmål, for nu at være helt ærlig.
Det er fløjet under min radar, at der har været den her meningsudveksling omkring den norske statsminister.
Og jeg har nu meget klart sagt, hvor jeg stiller mig i den sag, og det tror jeg at man lytter til alle steder.
Men hvad hjertet er fuldt af ...
Jeg ved ikke, om det kommer, men det har i hvert fald været det af et par gange, og jeg ved ikke, om der er noget, der hedder alle gode gange tre.
Men nu til det mere seriøse, for det er også i virkeligheden lidt upassende at stå og smile, apropos det med, at det ikke bliver optaget i en tung debat her.
Jeg tror, at jeg har gjort min position meget, meget klar her.
Jeg synes, det er helt legitimt, hvad jeg i øvrigt også selv har gjort, nemlig at kritisere staten Israel for noget adfærd og nogle regeringsbeslutninger, og det kan jo ikke pr. automatik oversættes til antisemitisme.
Det er jo ikke det samme, som at nogle af dem, der kritiserer, ikke også kunne tænkes at være antisemitiske.
Sascha Faxe (ALT), 2025-11-26:
Hvordan mener ministeren at forskningen på Forsvarsakademiet kan defineres som politisk uafhængig og dermed troværdig, når den øverstkommanderende for vores væbnede styrker med opbakning fra landets regering går ind og direkte blander sig i Forsvarsakademiets forskningsarbejde og forskernes personlige ytringsfrihed?
Troels Lund Poulsen (V), 2025-11-26:
Mig bekendt er det meget få andre NATO-lande og for den sags skyld også EU-lande, der opgør hele deres CO 2 -udledning for forsvaret.
Der tror jeg, man må sige, at Danmark er et af de eneste lande, der har den model.
Der er et efterslæb på op imod 25 mia. kr., sådan som jeg husker det, i forhold til vores bygninger, og det er klart, at i sig selv det at få lavet en plan for at få de bygninger moderniseret også vil give et langt bedre klimaaftryk.
Sascha Faxe (ALT), 2025-11-26:
Der er jo ingen tvivl om, at klimaet er den største sikkerhedstrussel både for Danmark og for planeten, så jeg er glad for, at ministeren tager det alvorligt.
Det andet er, om man på EU-niveau, for der fylder meget af det her jo også, og/eller i NATO har lagt nogle mere konkrete målestok ud, så vi faktisk også får det som en samlet del – vi investerer jo i noget, men vores naboer gør noget andet – fordi vi er sammen om det forsvar, der skal laves.
Troels Lund Poulsen (V), 2025-11-26:
Det er også sådan, jeg oplever spørgeren og spørgsmålet.
Det er ikke nogen hemmelighed, at når vi kommer til at offentliggøre klimaaftrykket for 2024, som jeg ikke selv er blevet forelagt endnu, så vil der jo også dér blive gjort status, både over de investeringer, der er foretaget, men ikke mindst også, hvad vi påtænker i fremtiden.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi står over for en massiv investering i nye bygninger til vores værnepligtige, og det kommer jo til at have en stor effekt i forhold til den fremtidige udledning af CO 2 , alt afhængigt af hvordan man indretter de bygninger til de kommende værnepligtige, som jo bliver langt flere i fremtiden.
Tak for spørgsmålet.
Den forskning og viden, der skabes på Forsvarsakademiet, er en vigtig del af forsvarets samlede opgaveløsning.
Det er derfor også vigtigt at slå fast, at den viden, som bliver formidlet, også er til gavn for dansk forsvar.
Den nuværende sikkerhedspolitiske situation betyder, at der er behov for at accelerere opbygningen af en øget kampkraft i forsvaret.
Forsvarschefen har det ledelsesmæssige ansvar for Forsvarskommandoen og kan derfor også sætte retning for forsvaret og løbende prioritere, hvordan forsvarets ressourcer anvendes bedst muligt.
Forsvarsakademiet er en myndighed underlagt Forsvarskommandoen, og forsvarschefen har derfor også det overordnede ledelsesmæssige ansvar for Forsvarsakademiets medarbejdere.
Forsvarschefen kan derfor også prioriterer, hvordan medarbejdernes ressourcer bedst bliver anvendt i forhold til eksempelvis forskning og opbygning af kampkraft.
Det er naturligt, at forskningsindsatsen følger udviklingen i forsvarets opgaveløsning og den verden, som forsvaret opererer i.
Det gælder bl.a. også i forhold til forsvarets opbygning af kampkraft.
Derudover er det også vigtigt for mig at understrege, som jeg har gjort det tidligere, at forskere på Forsvarsakademiet har ytringsfrihed ligesom alle andre ansatte i forsvaret og for den sags skyld også i den offentlige sektor generelt.
Det er der på ingen måde ændret ved.
Sascha Faxe (ALT), 2025-11-26:
Tak for det, og jeg vil glæde mig til 2024-regnskabet.
Jeg er nysgerrig på, om ministeren kan løfte sløret for, om der er nogle konkrete tiltag.
Altså, jeg er tidligere boligordfører, så jeg kigger også efter livscyklusanalyser og hele pladen i den retning – noget, som vi jo pålægger andre ministerier.
Så jeg er nysgerrig på, om der er nye ting med i regnskabet for 2024 i forhold til det, vi så for 2023, for det vil vi jo nærmest være nødt til at have.
Igen vil jeg sige, at for vores vedkommende handler det ikke om at bashe Forsvaret for udledning.
Det er simpelt hen for at lave et samlet, sikret overblik.
Det er bare for at få det på det rene.
Troels Lund Poulsen (V), 2025-11-26:
Jeg er også glad for, at spørgeren anerkender, at de klimamæssige aftryk, der er i forhold til øvelsesaktivitet, også afhænger af, hvordan den sikkerhedspolitiske situation er, og den er jo desværre alvorlig.
Når det så er sagt, er det jo ikke, fordi forsvaret ikke har fokus på grønne hensyn og ikke mindst også, hvordan og hvorledes man kan lave intelligente investeringer, og det er jo ikke mindst i forhold til renovering af bygninger og nybyggeri.
Det er rigtigt, at de tal, som spørgeren henviser til, er fra 2023, og jeg forventer også, at vi i løbet af kort tid kan offentliggøre klimaregnskabet for 2024, og den offentliggørelse giver os selvfølgelig også anledning til at gøre en status over, hvor langt vi er nået i forhold til at indtænke nye løsninger i forhold til et mindre aftryk.
Sascha Faxe (ALT), 2025-11-26:
Tak, og tak til ministeren for svaret.
Når jeg kigger på Forsvarets hjemmeside, og når jeg kigger på de svar, jeg kan få fra ministerens kollega ovre i Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet, står der, at forsvarets udledninger i 2023 udgjorde ca. 0,2 mio. t CO 2 -ækvivalenter svarende til 0,6 pct. af Danmarks samlede CO 2 -udledning.
Jeg er med på, at Danmark måske er det eneste land, der gør det, men det dækker jo ikke over det samlede tal for det, og det dækker heller ikke over det, der kommer fra bygninger, drift og de anlægsprojekter, der er undervejs.
Jeg er helt med på, at en kampvogn ikke kan køre på el, og jeg er også med på, at vi skal styrke vores forsvar, og jeg tænker ikke, at vores forsvar bliver CO 2 -neutralt.
Det er heller ikke det, mit spørgsmål retter sig hen imod, men det handler simpelt hen om at undgå, at vi har et mørketal.
For når vi i forsvarsbudgettet skal bruge flere penge på forsvar, finder vi dem jo så fra et andet område, som vi så ikke skal bruge penge på, og det samme må jo gøre sig gældende, hvis vi skal holde vores CO 2 -mål.
Så skal vi også sikre, at vi ikke bruger mere CO 2 end det, der er vores mål, og bruger vi mere, f.eks. til forsvaret, skal vi jo også skære mere ned andre steder.
Så derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre mere konkret, hvad der er tidsplanen i forhold til at få et mere fuldstændigt klimaregnskab for forsvaret og også noget, der inkluderer scope 3-udledninger.
Troels Lund Poulsen (V), 2025-11-26:
Tak for spørgsmålet.
I den nationale drivhusopgørelse opgøres alle udledninger, der finder sted inden for Danmarks grænser.
Derfor er der også dele af forsvarets udledninger, f.eks. indkøb af forsvarsmateriel, der er produceret i udlandet, eller deltagelse i øvelser uden for landets grænser, som ikke vil kunne ses af den nationale drivhusopgørelse.
Danmark er et af de få lande, som udarbejder et klimaregnskab på forsvarsområdet.
Det giver nemlig et godt overblik over energiforbruget og CO 2 -udledningen for forsvarets aktiviteter, som jo også bl.a. bruges til at identificere, hvor der med fordel kan sættes ind over for at mindske forsvarets klimapåvirkning.
Når det er sagt, står vi jo desværre også i en situation, hvor forsvaret er i gang med en historisk opbygning for at øge kampkraften på baggrund af den triste og alvorlige sikkerhedspolitiske situation.
Det kræver markante investeringer i nyt materiel og bygninger.
Derudover kommer vi også til at se et stigende aktivitetsniveau i forhold til øvelsesaktivitet og lignende, som jo dermed også har et klimamæssigt aftryk.
Det må alt andet lige forventes at give stigende udledninger på forsvarsområdet.
Sådan er det med den aktuelle sikkerhedspolitiske situation.
Derfor er det også relevant, at forsvaret indtænker grønne løsninger der, hvor det er foreneligt med de operative hensyn og opbygning af kampkraft.
Det kan eksempelvis være ved energieffektiviseringer i forbindelse med renovering af bygninger eller nybyggeri.
Og parallelt herved arbejdes der også løbende på at videreudvikle klimaregnskabet, som for nærværende indeholder forsvarets direkte udledninger, herunder bl.a. el, varme og brændstofforbrug.
Men jeg vil også gerne understrege, at den sikkerhedspolitiske situation tilsiger en større grad af aktivitet, og det kommer også til at få en betydning i forhold til forsvarets CO 2 -udledning i løbet af de kommende år.
Sascha Faxe (ALT), 2025-11-26:
Hvordan kan regeringen hævde at have overblik over Danmarks samlede klimaaftryk, når vi på forsvarsområdet arbejder med så markante mørketal, og hvad mener ministeren at vi konkret bør gøre for at sikre, at Danmark får et fuldstændigt klimaregnskab for forsvaret, der også inkluderer udledninger fra indkøb, produktion, bygge- og anlægsprojekter, dataforbrug og operationer og øvelser i udlandet, og hermed effekten af den aktuelle oprustning?
Theresa Scavenius (UFG), 2025-11-26:
Jeg forstår godt det politiske indhold, og det har jeg også forstået er regeringens position.
Jeg ville bare gerne sikre mig, at det også var udenrigsministerens politiske linje, sådan at vi er enige om det, sådan at udenrigsministeren ikke en anden gang i et samråd kan sige, at han ikke kan genkende, at vi har lempet reglerne.
For det er vi så enige om nu.
Og det synes jeg faktisk generelt er et rigtig interessant spørgsmål, altså at vi betragter udenrigspolitik, våbenkontrol og sikkerhedspolitik udelukkende som et forsvarspolitisk område.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-11-26:
Jamen man må spørge forsvarsministeren, hvis man vil vide noget mere om, hvad forsvarsministeren mener om en sag, der er i øvrigt er hans ressort og ikke mit ressort.
Jeg kan sige, at regeringen står fuldt bag tanken om at lave den her omnibuslovgivning eller omnibuspakke med det formål at sikre, at Europa kan forsvare sig selv.
Vi står også fuldt bag, at man kan understøtte testaktiviteter, der foregår i Ukraine.
Det hænger jo sammen med, dels at Ukraines forsvar også er forsvar af os, og så hænger det sammen med, at hvis vi skulle opbygge en europæisk forsvarsindustri, ville det være dumt ikke at indhøste de erfaringer, man har indhøstet på den ukrainske slagmark.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-11-26:
Det handler om, hvordan den danske regering forholder sig til de lempelser, som jeg også kan høre at vi nu måske kan være enige om er lempelser, bl.a. at Den Europæiske Investeringsbank har fået lov til at have nogle mere lempelige regler, således at deres investeringer ikke er afgrænset i forhold til folkeretlige betingelser.
I forhold til våbenprøvning kan det godt være, at der er sket en udvikling, som jeg ikke lige har fulgt med i, men jeg har faktisk spurgt forsvarsministeren skriftligt i forhold til våbenprøvning.
Der siger han netop, at den danske regering er særlig positiv over for de lempelser, der er lavet, også selv om at den ikke er geografisk afgrænset.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-11-26:
Og det her spørgsmål handler så om den omnibuspakke, der er på forsvarsområder, som er til behandling i EU, der går ud på at sikre, at der kan ske en helt nødvendig oprustning i Europa.
Det er jo noget forskelligt.
Der har jeg oplyst spørgeren om her og nu, at sådan som jeg lægger øre til forhandlingerne, og det er ikke mit ressort, indskrænker det sig alene til Ukraine.