Birgitte Vind (S), 2021-01-13:
Tak for ordet.
Vi behandler her i dag et meget broget forslag, der omhandler en ældrelov, der både skal sikre uomtvistelige rettigheder inden for minimumsnormeringer på ældreområdet og styrke Styrelsen for Patientsikkerheds tilsyn med landets plejehjem.
Da vi i Socialdemokratiet gik til valg i 2019 var det absolut med ønsket om at skabe forandringer i den offentlige sektor, for i alt for mange år har vi hørt om en presset offentlig sektor med medarbejdere på plejecentre og i den udkørende hjemmepleje, som oplever at skulle tilsidesætte faglighed og ordentlighed på grund af umulige arbejdsvilkår.
Et eksempel er en kommune, hvor en medarbejder har 5 minutter hos en borger, der skal have varmet mad.
Men på pakken med vacuumpakket mad står der, at retten skal være i ovnen i 6 minutter.
Inden medarbejderen kommer ind ad døren og ud igen, er der mindst gået 8 minutter.
På hans køreseddel står der, at han har 3 minutter til at være hos den næste borger, der bor 6 km væk.
Det siger sig selv, at medarbejderen ud over at måtte slække på tiden hos borgeren og andre borgere også slutter dagen med en bevidsthed om, at han ikke har nået det, han skulle og gerne ville.
Ældreplejen er blevet tvunget i knæ og new public management-tankegange, hvor vi tror, vi kan styre alt i kasser og skemaer, har taget overhånd.
Og vi politikere lyver for os selv, hvis vi bilder os ind, at man udelukkende kan blive ved med at effektivisere sig ud af fremtidens behov for ældrepleje eller vi blot med flere love og regler, der kontrollerer medarbejderne, kan skabe forandringer, og at vi kan fortsætte med de samme eller færre midler, når der kommer flere ældre.
Det siger sig selv, at der er en grænse.
Jeg er derfor også dybt taknemlig over for de partier, der her i salen har bakket op om at stoppe udhulingen af kommunernes økonomi, bl.a. med økonomiaftalen for 2020, hvor vi tilførte kommuner og regioner 2,2 mia. kr. og annullerede omprioriteringsbidraget; økonomiaftalen for 2021, der giver flere midler til kommunerne, så de har mulighed for at følge med, når der kommer flere ældre; udligningsreformen, der har sikret, at flere kommuner har mulighed for at yde velfærd til borgerne; og finanslovsaftalen for 2021, der sikrer et markant løft af ældreområdet med 425 mio. kr. i 2021 stigende til 500 mio. kr. om året fra 2024 og frem.
Der er sket meget store forandringer under den siddende regering.
Til dem, der nu vil sige, at pengene jo ikke gør det alene, vil jeg sige: Nej, det er da fuldstændig rigtigt.
Vi skal også bringe de ansattes faglighed meget mere i spil, og vi skal lytte til borgerne og samarbejde langt bedre med de pårørende.
Derfor vil jeg også sige en kæmpe stor tak til de partier her i salen, der står bag velfærdsaftalerne på ældreområdet, som gør, at tre kommuner kan frisætte personalet og den daglige ledelse fra endeløse rækker af bureaukratiske arbejdsgange og minuttyranni; tre kommuner, der kommer til at gå forrest i et opgør med overstyring.
Men tiden under corona har vist, at når lokale ledere og personale får vist tillid og får øget handlerum, ja, så øges arbejdsglæden og tilfredsheden både blandt borgere, pårørende og ansatte.
Den kommende nærhedsreform skal sætte en ny, klar og ambitiøs retning for udviklingen af velfærdssamfundet; en retning, hvor større frihed, tillid og professionelt handlerum giver ledere og medarbejdere mulighed for at koncentrere sig om at levere den bedst mulige velfærd for borgerne, og hvor fremtidens velfærdsløsninger udvikles i et forpligtende fællesskab gennem et tæt samarbejde mellem medarbejdere, borgere, ledere, lokalpolitikere og myndigheder.
Det øgede tilsyn, som det her lovforslag også omhandler, blev sikret tilbage i november, da vi med fordelingen af reserven bl.a. afsatte i alt 62 mio. kr. i en 4-årig periode til videreførelse og styrkelse af Ældretilsynet, herunder f.eks. obligatoriske opfølgnings- og læringsforløb.
Så det er der taget højde for.
Der er også sat fokus på mere uddannelse og på, at flere bliver uddannet.
Mange af de mål, der i det hele taget nævnes i forslaget, kan vi fuldt ud tilslutte os – nærværende omsorg, direkte indflydelse på egen hverdag, styrkelse af tilsynet med plejehjem og flere dygtige hænder og om de ansatte – og vi er godt i gang.
Jeg kan se, at min tid løber, men jeg vil sige, at det jo allerede i dag fremgår af serviceloven, at ældre skal have den hjælp, de har behov for.
Minimumsnormeringer i plejesektoren vil være endnu en bureaukratisk overstyring og detailstyring, som virker fuldstændig urealistisk at praktisere i en højt specialiseret ældrepleje med mange kronisk syge borgere.
Så alt i alt må vi fra Socialdemokratiets side sige pænt nej tak til Dansk Folkepartis meget velmenende, men også meget brogede forslag.
Og jeg skulle hilse fra Socialistisk Folkeparti og sige, at de heller ikke kan støtte forslaget, som det ligger, men at de ser frem til debatten i udvalget.
Tak for ordet.