runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DF), 2019-12-17:
Men det er også en sag, hvor vi alle sammen er fuldstændig rørende enige, inklusive grønlandske politikere, som jo også er kede af, hvad der f.eks. er foregået i Tasiilaq.
Det er jo ikke det, jeg spørger om.
Jeg spørger om, hvornår hr. Christian Juhl og Enhedslisten har stillet krav til Grønland om et eller andet, man skulle gøre for at støtte rigsfællesskabet, eller er kommet med en kritik af, at Grønland ikke synes specielt interesseret i at styrke rigsfællesskabet.
Hvornår har den kritik været fremført – bortset fra omkring de ulykkelige børn i Tasiilaq?
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-12-17:
Tak for det.
Jeg må indrømme – og det skal man nok være medlem af Enhedslisten for at kunne forstå – at jeg ikke kan forstå, at det er overraskende, når vi har en debat om udenrigs- og sikkerhedspolitik, at vi så ikke nævner klimaet i hver anden sætning.
Det må jeg indrømme, men sådan er vi jo så forskellige.
Hvis vi så går tilbage til det, som debatten egentlig handler om, nemlig det udenrigs- og sikkerhedspolitiske, er mit spørgsmål til Enhedslisten
: Hvad er Enhedslistens svar til den voldsomme opbygning af militær styrke, som Rusland laver i det arktiske?
Er det bare, at vi vifter med en aftale til Rusland og siger: Hey, vi skal have lavspænding osv.?
Og så vende den anden kind til.
Hvad er det konkret?
For man kan jo ikke bare tro, når der foregår en så voldsom opbygning af militære styrker, at man bare skal sige: Nå, jamen det skal nok gå alligevel.
Eller hvad?
Hvad er Enhedslistens svar?
Christian Juhl (EL), 2019-12-17:
For mig er det bestemt ikke noget »bortset fra« de ulykkelige børn.
Det er særdeles vigtigt.
Det er måske det vigtigste sted, vi skal samarbejde med Grønland i øjeblikket, og det har ikke været en selvfølge, heller ikke da hr. Søren Espersen havde indflydelse på den tidligere regering.
Det er ikke en selvfølge, at vi har fået det.
Derfor vil jeg sige, at det er ét område.
Et andet område er selvfølgelig også: Hvorfor i alverden forlanger I ikke, at amerikanerne tager mere hensyn til jer, når de får lov til at være der?
Hvorfor kræver I ikke en husleje for Pituffik og sådan nogle ting?
Jeg har kritiseret grønlænderne for mange ting, ikke højtråbende som hr. Søren Espersen, men stille og roligt i de samtaler, der har været, og det synes jeg da handler om gensidig dialog.
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Der var meget, som også Dansk Folkeparti kunne være enig i.
Desværre er det en finanslov, der gør danskerne fattigere, det er ikke en finanslov, som gør Danmark rigere, og det er jo det, vi har brug for, hvis vi også skal have et velfærdssamfund.
Jeg vil gerne ordføreren om grænsehandel.
Et af de forslag, der ligger, er jo, at en pakke cigaretter skal stige markant hen over de næste år, og det vil øge grænsehandelen.
Jeg vil spørge ordføreren, om det er godt for Danmark, eller om det er skidt for Danmark, at grænsehandelen bliver øget markant.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
Det tror jeg som udgangspunkt ikke vi har noget imod.
Altså, det er klart, at landbruget spiller en kæmpe rolle, og det er klart, at landbruget også skal bidrage til den grønne omstilling.
Det er også vigtigt for os, at man behandler landbruget ordentligt – altså, det er jo også erhvervsdrivende, som har krav på, at man f.eks. ikke beslutter med 2 måneders varsel, at nu skal man lave fuldstændig om på sine planer for 2020, sådan som det blev besluttet for nylig i den minilandbrugspakke, som regeringen og støttepartierne lavede.
Så håber vi også, at man inddrager os lidt tidligere, altså lader være med at lave en færdig aftale og så kommer til os og spørger, om vi vil være med, men at man sørger for, at vi også får mulighed for at byde ind med forslag.
Altså, vi ser jo helst, at den flyafgift er noget, man beslutter europæisk, og vi er nok noget tvivlsomme over for, om det er en god idé at gøre det som et dansk soloskridt, fordi effekten vil være tvivlsom, i forhold til at man kan flyve fra andre steder, og at det vil være enormt skadeligt for dansk økonomi.
Generelt håber vi jo, at vi kan lave nogle gode tiltag sammen med Det Radikale Venstre for at reducere Danmarks CO 2 -udledninger.
Og det kan vi gøre sammen, hvis De Radikale vil det, for De Radikale er jo tungen på vægtskålen her.
De Radikale afgør, om klimapolitikken skal være en vandmelon, som er flot og grøn udenpå, men indeni er fyldt med socialisme, planøkonomi og stigende skatter, eller om de ønsker at lave en mere fornuftig klimapolitik sammen med os, som bruger de mest effektive værktøjer til at reducere CO 2 -udledningerne i stedet for at bruge en masse værktøjer, som kommer til at koste os mere i velstand, end det behøver at koste os.
Og der håber vi meget, at De Radikale vil hjælpe os i stedet for at hjælpe venstrefløjen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-12-18:
Tak for det.
Og tak for de dele af rosen, der gik til den grønne del af den her finanslov.
Det er vi i Radikale Venstre meget, meget optaget af, egentlig også i høj grad i erkendelse af, at det kun er et første, lille skridt.
Det er nok den grønneste finanslov nogen sinde, men opgaven foran os er enorm.
Og derfor er jeg også optaget af – for Konservative kalder sig jo det grønne parti blandt de blå – om vi nu, når vi skal forhandle klimahandlingsplan, kan tage de næste skridt, bl.a. med den flyafgift, som vi jo ikke kom igennem med i den her finanslov; altså om vi kunne blive enige om at indføre den og bruge provenuet på netop at omstille flysektoren og plante skov.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
Vi vil gerne være med til at understøtte, at man har rimelige forhold ude i kommunerne mellem, hvor mange ressourcer man får, og hvilke krav vi stiller til dem.
Men jeg synes, der skal være en respekt for arbejdsdelingen mellem kommunerne og Folketinget.
Hvis man gerne vil gøre noget for at løse nogle kommunale opgaver, bør man stille op til kommunalbestyrelsen og så tage kampen der, hvor den skal kæmpes.
Ligesom jeg i øvrigt også synes, at kommunerne nogle gange skulle lade være med at lade, som om de kan indføre fri hash eller andre ting, som alene er en folketingsbeslutning, bør vi også respektere, hvad det er for nogle beslutninger, vi skal træffe, og hvilke beslutninger man skal træffe lokalt i kommunalbestyrelserne.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-12-18:
Og et af de andre tiltag, som ligger lige for, er at gøre det, som vi har gjort i en årrække, nemlig at bruge den del af landbrugsstøtten, som man kan flekse, altså gøre grøn.
Og vi står faktisk med en kæmpe opgave lige nu og her, fordi vi inden den 1. januar skal melde ud, hvor meget af landbrugsstøtten i de kommende år vi vil gøre grøn, altså bruge til at udtage landbrugsjord.
Vil Det Konservative Folkeparti være med til det, altså at gøre så meget som muligt grønt?
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Jeg vil gerne sige, at målet om, at vi får færre rygere, særlig unge, deler vi absolut også i Dansk Folkeparti.
Når nu man kan påvise – vi må håbe, de tager fejl – at grænsehandelen vil stige markant, er det jo bl.a. også, fordi man skal ned og købe cigaretter, for det er det produkt, der nu bliver attraktivt og prisdygtigt.
Samtidig vil man også købe andre produkter med hjem, og mange af dem er spiritus, vin, øl og sodavand, slik osv., altså produkter, som ikke bidrager til sundheden, og er ordføreren ikke bange for, at man med den ene hånd trækker sundhedskortet, og med den anden hånd trækker man det andet kort, som måske trækker i den modsatte retning?
Og så er spørgsmålet: Hvor langt kommer vi egentlig så?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
Jeg anerkender selvfølgelig pointen, som jeg synes er god og relevant.
Jeg tror også, at de mennesker, der har siddet og lavet estimaterne på, hvad det vil betyde at hæve cigaretpriserne, har indregnet det i deres estimater, og mig bekendt er det stadig sådan, at man vurderer, at det vil få færre til at ryge i Danmark.
Det er nok primært en problematik, som er relevant i den sydlige del af Jylland og måske omkring Helsingør.
Det er jo ikke sådan, at man alle steder i landet har nemt ved at køre flere hundrede kilometer og så handle ved grænsen.
Victoria Velasquez (EL), 2019-12-18:
Tak for ordførertalen.
Nu siger hr. Rasmus Jarlov, at han gerne vil have bedre ældrepleje og skoler og afskaffe uddannelsesloftet.
Det er jeg jo glad for at høre, men skal jeg så forstå det sådan, at det ikke er her, ordføreren ville skære 1 mia. kr. af investeringerne?
Og kan ordføreren så opremse, hvor det er, han så vil tage en hel milliard fra?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
Nej, men så har jeg ikke udtrykt mig klart nok.
Altså, vi stemmer imod afskaffelse af uddannelsesloftet, og vi stemmer også imod de ekstra penge, man vil give til folkeskolen og til ældreplejen, fordi vi ikke kan gå ind for, at man finansierer det ved at øge skatterne i Danmark.
Vi ville gerne, at vi havde penge til de ting – det er ikke sådan, at vi synes, det er dårligt at give flere penge til folkeskolen og ældreplejen, for det vil vi også gerne, men finansloven her baserer sig på, at man hæver skatterne, og den er stort set renset for besparelsesforslag.
Og derfor kan vi ikke bare gå med til, at man hæver de offentlige udgifter og skatterne på den måde, som man gør her, og derfor stemmer vi også imod de udgiftsdrivende poster, som er i finansloven.
Altså, når vi stemmer imod de skattestigninger, som er foreslået, må vi selvfølgelig også stemme imod de udgiftsdrivende poster, som er foreslået, så tingene hænger sammen.
Victoria Velasquez (EL), 2019-12-18:
Jeg synes bare, det er ærgerligt, at de så ikke er det, i forhold til hvad man skal betale i skat som arving – at man ikke skal betale det samme, hvis man arver et sommerhus, som hvis man arver sin familieejede virksomhed.
Nu taler ordføreren meget om, at vi skal skabe nogle bedre muligheder for erhvervslivet i Danmark.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om hr. Rasmus Jarlov så vil være med til at se på hele den del af det danske erhvervsliv, som bygger på forbrugertanken, andelsbevægelsen og demokratisk ejede virksomheder, altså om ordføreren vil være med på at se på, hvordan vi kan forbedre vilkårene for den del af erhvervslivet.
Camilla Fabricius (S), 2019-12-18:
Tak for det.
Når man detailregulerer – og der kan man jo som ordføreren have respekt for det kommunale selvstyre – og gentagne gange har set, hvordan udviklingen er ude i daginstitutionerne, og har set de mange forældre og pædagoger, der siger, at børnenes trivsel er sat over styr, og at der er brug for langt mere omsorg, og man derfor fra regeringen og støttepartiernes side har præciseret, at vi er nødt til at sikre den bund, som ordføreren også selv siger, så forstår jeg ikke, om De Konservative rent faktisk vil være med til at understøtte det, eller om man ikke vil.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
Jamen vi er fuldstændig konsekvente, også i forhold til vores skattepolitik.
Og derfor kan vi selvfølgelig ikke støtte den skattestigning, som man nu giver erhvervslivet på, estimeret, 1 mia. kr. for de familieejede virksomheder.
Og det er jo ikke sådan, at der er en skadelig beskæftigelseseffekt, ved at man beskatter, at man arver et sommerhus.
Så det er det, der er forskellen på de to situationer.
I forhold til de her medarbejderejede fælles virksomheder er der jo mulighed for at oprette den slags allerede i dag.
Det er jo selvfølgelig isoleret set skidt, at grænsehandelen bliver øget – ingen tvivl om det.
Alligevel har vi jo med åbne øjne været med til at aftale, at cigaretpriserne skal stige – vi har endda fået vedtaget et beslutningsforslag her i Folketingssalen om, at der netop skal ske det – og det har vi, vel vidende at der selvfølgelig er en grænsehandelsproblematik.
Men vi har vurderet, at sundhed er meget vigtig, og at rygning er en af de største dræbere i Danmark, og det vil vi altså gerne have gjort noget ved.
Det kan ikke være rigtigt, at der skal være flere rygere i Danmark end i sammenlignelige lande, og derfor føler vi, at vi er nødt til at gøre noget for det, også selv om det medfører noget grænsehandel.
Tommy Ahlers (V), 2019-12-18:
Hvis vi sørger for, at dansk erhvervsliv har det godt, er der råd til det hele.
Dette taler for, at en mere lempelig beskatning af kapitalindkomster i givet fald kan ske mere hensigtsmæssigt på andre måder.
Har Enhedslisten, når man nu gerne vil lytte til Det Økonomiske Råd, overvejet at kigge på andre former for kapitalindkomst og måske sænke det i forhold til dem i stedet for, når man nu gerne vil hjælpe dansk erhvervsliv?
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-12-18:
Det er en superinteressant diskussion.
Gængse regnemetoder?
Nej, men ikke lige, når man gør det op i år, så tæller det, man plejer at kritisere en regering med en anden farve for at gøre, ikke, for nu er man selv en del af det.
Det er vel en approksimativ tilgang og virkelighedsopfattelse, eller hvad man nu skal bruge af sjove termer.
Jeg synes måske også, at ordføreren kom lidt let omkring spørgsmålet om, hvad den her tredobling af generationsskifteskatten vil betyde i forhold til familieejede virksomheder.
For der var jo ikke noget klart svar i det, som ordføreren sagde til det med, hvad det her vil betyde for erhvervsstrukturen i Danmark.
Så nu spørger jeg igen: Tror ordføreren, at der vil være flere eller færre familieejede virksomheder efter tredoblingen af generationsskifteskatten?
Anders Kronborg (S), 2019-12-18:
Tak for det.
Jeg synes, ordføreren tegner et dystert billede af den her finanslov, ikke mindst i forhold til erhvervslivet.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om han slet ikke kan se sammenhængen mellem god erhvervspolitik og det gode i at kunne få sine børn ordentligt passet, altså at de, der er ude i erhvervslivet, trygt kan sende deres lille pige af sted om morgenen til institutionen, hvor der er ordentlige pædagoger.
Er det ikke også god erhvervspolitik at investere i vores folkeskole, så man på sigt kan få nogle dygtige medarbejdere?
Anerkender ordføreren ikke den sammenhæng?
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Den her bo- og gaveafgift har jo tidligere været oppe på 30 pct.
Den har været på vej mod de 5 pct. med det, som den blå regering lavede, og nu kommer den så op på 15 pct. igen.
Jeg har faktisk stillet et spørgsmål til Skatteministeriet om, om man kan konstatere, at der har været sådan en negativ effekt ved, at den har været på andre niveauer tidligere, og det har man ikke kunnet konstatere.
Så jeg har ikke set noget som helst videnskabeligt belæg for at sige, at det her vil føre til færre familieejede virksomheder, specielt ikke når der er 30 år at betale tilbage på.
Men jeg ved til gengæld, at det her vil være ganske fornuftigt for samfundsøkonomien, og vi kan jo tage en udtalelse fra Bent Greve, som er professor ved Institut for Samfundsvidenskab og Erhverv på Roskilde universitet, som siger: »Fordi et medlem af en familie kan noget, så er det jo ikke sikkert, at børnene kan det samme.
Fordi en far er fodboldspiller på højt niveau, så er det jo ikke sikkert, at børnene bliver det«.
I den samme artikel siger Carl-Johan Dalgaard fra Det Økonomiske Råd jo også, at det sådan set er produktivitetsnedsættende at have den særlig lave bo- og gaveafgift, som de blå indførte.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-12-18:
Men man kunne også læse lidt videre, hvis man skal tage DØR's-rapport: »Såfremt kapitalmarkederne ikke fungerer hensigtsmæssigt, og det ikke er muligt af lånefinansiere skattebetalingen, kan en lavere arveafgift være gavnlig som følge af en styrket likviditet på tidspunktet for virksomhedsoverdragelsen.
Dermed kan frasalg af vigtige aktiver eller i værste fald lukning af ellers sunde virksomheder undgås«.
Det er også Det Økonomiske Råd.
Altså, man må læse hele afsnittet og ikke foretage en selektiv læsning.
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Jeg må sige, at jeg synes, det er en meget selektiv læsning, hr. Torsten Schack Pedersen foretager, hvis man fra Venstres side nu her prøver at formidle, at de økonomiske vismænd da søreme synes, det var en rigtig, rigtig god idé at sænke afgiften til de 5 pct.
De mener jo sådan set det modsatte, og det er også meget godt eksemplificeret i det, som Carl-Johan Dalgaard er citeret for her på DR's hjemmeside den 18. oktober 2019: »Man tilskynder til, at flere virksomheder bliver ved med at være styret inden for en familie frem for at blive solgt eller få en anden ledelse.
Dermed sænker man produktiviteten i samfundet som helhed, siger Carl-Johan Dalgaard«.
Det siger det jo meget godt.
Tommy Ahlers (V), 2019-12-18:
Tak til ordføreren.
Jeg havde egentlig tænkt på noget andet, men nu kunne jeg godt tænke mig lige at følge op på det her.
For ordføreren står jo egentlig og modsiger sig selv på talerstolen.
Så kan ordføreren ikke selv se, at det lyder lidt mærkeligt, at man på den ene side ikke vil forholde sig til, at det her kan føre til en ændret erhvervsstruktur i Danmark, hvor vi får færre familieejede virksomheder og flere kapitalfondsejede virksomheder, og man så på den anden side argumenterer for deres videnskab omkring, hvordan det her kan være produktivitetsfremmende henholdsvis produktivitetssænkende.
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Så tror jeg, vi er tilbage ved min besvarelse af hr. Morten Dahlins spørgsmål, som jo handler om, at der måske også er varianter af virksomheder, som ligger imellem den onde kapitalfond og en familieejet virksomhed.
Bottom line
er jo, at der ikke findes noget økonomisk argument for at have den lave bo- og gaveafgift, som VLAK-regeringen syntes var så vigtig, og som så blev stemt igennem med hjælp af Dansk Folkeparti, andet end hvis man gerne vil forgylde nogle folk i dansk erhvervsliv uden nogen som helst økonomisk fornuft bag.
Vi er rigtig stolte af, at vi får rullet den meget skæve skattelettelse tilbage, og det giver også 1 mia. kr., som vi kan bruge til rigtig mange fornuftige tiltag.
Vi kan bl.a. få fjernet det uddannelsesloft, som hr. Tommy Ahlers jo var ude i valgkampen og trutte fanfare for skulle fjernes.
Nu kan vi forstå, at vi nok lige skulle have læst det der med småt, og at man måske fra Venstres side ikke rigtig mente det i dag.
Det kunne vi forstå på Troels Lund Poulsen heroppe.
Men det er en skæv skattelettelse, som vi fjerner, og vi bruger så pengene til en masse fornuftige ting, bl.a. til at fjerne uddannelsesloftet.
Det må hr. Tommy Ahlers da være rigtig glad for.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
Tak for det spørgsmål.
Vi er ikke imod, at man har en lokalt besluttet minimumsnormering.
Vi er imod, at Folketinget beslutter, at en minimumsnormering skal gælde alle steder i landet.
Det er vi af to årsager.
For det første fordi vi er modstandere af, at vi fra Folketingets side så meget detailregulerer, hvordan kommunerne skal bruge deres penge, og for det andet fordi det nogle gange udvikler sig til, at det i virkeligheden kommer til at sætte et loft snarere end en bund for normeringerne.
Så konceptet med at have flere pædagoger rundtomkring i institutionerne har vi naturligvis ikke noget imod, men vi synes, man skal beslutte det lokalt, i stedet for at vi beslutter det her i Folketinget.
Ja, det er også, så vidt jeg husker, sådan, at Frederiksberg og Helsingør – to konservative kommuner – har indført minimumsnormeringer i deres institutioner.
Det har vi sådan set indtryk af fungerer rigtig godt, og det skal de have stor ros for.
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Vi vil gerne harmonisere kapitalindkomst, lønindkomst og aktieindkomst, og det synes vi kan gøres på en rigtig fornuftig måde, ved at man sætter procentsatsen op i forhold til det, som almindelige lønmodtagere betaler i skat.
I dag er det jo sådan, at de procentsatser, man betaler for kapital- og aktieindkomst, er lavere end det, som almindelige mennesker, som går på arbejde hver dag, betaler.
Det er jo grundlæggende urimeligt, at man, fordi man ejer værdipapirer og flytter rundt på dem og sælger og køber, på den måde så kan tjene flere penge end ved at passe et almindeligt arbejde som sygeplejerske, maskinarbejder eller pædagog.
Så vi kan sagtens lave en harmonisering, men det bliver i sådan en mere fair retning og ikke en ulighedsskabende retning, som hr. Tommy Ahlers foreslår.
Marie Krarup (DF), 2019-12-18:
Det finanslovsforslag, vi debatterer her i dag, vil jo gøre Danmark mindre dansk.
Det vil jo gøre, at flere fremmede får mulighed for at blive i Danmark, fordi man giver mulighed for, at flygtninge og familiesammenførte kan blive her, hvis de har arbejde, og man hæver ydelserne, hvilket formentlig vil tiltrække migranter, også fra muslimske lande.
Så vi står med et facit om nogle år, der formentlig vil have ført til, at islam vil være mere til stede i Danmark, end det ellers ville have været.
I sidste uge havde vi en debat om statsborgerskab, hvor en af Enhedslistens ordførere sagde, at man ikke så det som et problem, at islamistiske personer fik statsborgerskab i Danmark.
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Jeg ved ikke, hvad der er blevet sagt i den debat.
Jeg kan sige, at vi ikke opfatter det sådan, at det skulle være et særskilt problem, at man bliver statsborger, fordi man har islam som religion.
Men jeg forstår næsten spørgsmålet, som om det er det, der er problemet for Dansk Folkeparti.
Altså, personer med muslimsk baggrund eller personer, der tror på islam, skal så ikke være danske statsborgere.
Eller hvad er det egentlig for en præmis, der ligger bag det der spørgsmål?
Hvis jeg har forstået spørgsmålet korrekt på den her måde, må jeg indrømme, at jeg egentlig synes, det er et temmelig grotesk spørgsmål.
Man kan få statsborgerskab, hvis man lever op til de regler, der er for at få statsborgerskab, og det er jo selvfølgelig, uanset hvilken religion man har, og det håber jeg da egentlig også er Dansk Folkepartis synspunkt.
Hvad er Dansk Folkepartis synspunkt på det?
Det gad jeg da egentlig godt vide.
Marie Krarup (DF), 2019-12-18:
Vi ønsker helt klart, at der er så lidt islam til stede i Danmark som overhovedet muligt, og vi er bekymret over, hvis islamister får dansk statsborgerskab.
Hvis man åbent støtter et kalifat, det vil sige omstyrtelse af demokrati, hvis man åbent støtter, at kvinder er halvt så meget værd som mænd, og homoseksuelle og jøder er uønskede, så mener vi, at det er et problem at give folk statsborgerskab, og det er de regler, vi debatterer om vi på en eller anden måde kan skærpe, så vi kan undgå det.
Der har Enhedslisten så talt for, at man ikke skal skærpe reglerne på det område.
Så derfor er spørgsmålet igen: Bekymrer det slet ikke Enhedslistens ordfører, at man altså kan få et større antal folk med dansk statsborgerskab, der har den form for holdninger?
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Jeg synes, jeg fik et meget uklart svar på, om man kan være muslim og så få dansk statsborgerskab, og om det er noget, som Dansk Folkeparti egentlig mener er okay.
Vores holdning er, at man får statsborgerskab, hvis man lever op til de retningslinjer, der er, og vi går ikke ind for en eller anden form for politisk sindelagskontrol, hvis det er det, som Dansk Folkeparti lægger op til.
Vi går ind for, at der skal være nogle regler, som gælder for alle, som ønsker at blive danske statsborgere, og det er helt rimeligt, at der er nogle regler og nogle betingelser for, at man bliver dansk statsborger.
Men det er også rimeligt, at vi har nogle regler, som hænger sammen og også motiverer folk til at kunne få et statsborgerskab, fordi det også vil være rigtig godt og medvirke til integrationen i samfundet.
Camilla Fabricius (S), 2019-12-18:
Tak for det.
Og ligesom ordføreren for Konservative er jeg også ny i det her – så kan vi jo ligesom stå lige i relationen med hensyn til at have prøvet noget nyt.
Jeg kan forstå, at De Konservative ikke synes, at det er nogen god idé med minimumsnormeringer – det, at børnene skal have en ekstra voksen og have mere omsorg, til trods for at vi har set, at det ikke går så godt ude i børnehaverne, og at der i finansloven nu er afsat penge i 2025, som netop kan give minimumsnormeringer i hele landet.
Tænker ordføreren, at det er et godt eksempel på, hvordan man kan løfte opgaven med minimumsnormeringerne?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
Nej, det vil vi som udgangspunkt ikke.
Og det her vil jo også konkret gå ud over nogle virksomheder og nogle borgere.