runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dina Raabjerg (KF), 2024-11-14:
Ministeren snakker om de unges rettigheder til selv at bestemme.
Men vi synes ikke, at de unge har ret til selv at bestemme, hvornår de kan købe cigaretter, og hvornår de kan købe tobak, som dog har nogle langt mildere konsekvenser for de unges helbred end det at tage kønshormoner.
Og det tillader vi at de kan træffe beslutning om, selv om det står på sundhed.dk, at vi ikke kender langtidseffekterne og ej heller resultaterne.
Tak for talen.
Mener SF, at unge mennesker på 15 år ved, hvad der er bedst for dem selv de næste 60 år?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-11-14:
Jeg tror sådan set heller ikke, at jeg som over 60-årig altid ved, hvad der er bedst for mig, og derfor er det jo godt, at der er nogen, som man kan støtte sig til, nogen, man kan tale med, og lad os da lige slå fast, at 15-18-årige jo ikke bare kan gå ned at købe hormoner, og så kan de klare det selv.
Der er ingen unge, der har adgang til hormoner eller andet, som kan give dem kønsmodificerende behandling, uden at de har været i tæt kontakt med læger og tæt kontakt med sundhedspersoner, som jo netop har det ansvar at sikre, at de mennesker, der henvender sig til lægerne, også forstår, hvad det er, de har brug for; også forstår at interagere med de unge i den situation, som de er i; også tager hensyn til den unges alder, når det er sådan, at de skal rådgive og vejlede; og også sikrer, at der er andre i den unges netværk, som kan være en støtte i så store beslutninger, som der er tale om her.
Dina Raabjerg (KF), 2024-11-14:
Det her handler jo ikke om kosmetiske behandlinger.
Det handler om, at man kan igangsætte et kønsskifte.
Og hvem kan forudsige 60 år frem i tiden, hvilken påvirkning en sådan behandling vil få?
På sundhed.dk står der, at vi ikke kender langtidseffekterne af de her behandlinger.
Vi kender heller ikke langtidsresultaterne.
Vi kender ikke engang resultaterne af de her behandlinger.
Og det mener vi at unge skal have mulighed for selv at kunne træffe beslutning om.
Det er det, sagen handler om.
Lea Wermelin (S), 2024-11-14:
Jeg vil gerne præcisere det, jeg spurgte om.
Anerkender Det Konservative Folkepartis ordfører, at som lovgivningen er i dag, er det sådan, at hvis man ikke forstår konsekvenserne af en behandling med hormoner, altså en medicinsk behandling, så kan man ikke som 15-17-årig selv bestemme det, uden at forældrene giver samtykke?
Anerkender ordføreren det som det ene?
Det er jo bare vigtigt at få slået fast, for det var meget det, som ordførerens tale handlede om.
Dina Raabjerg (KF), 2024-11-14:
Der var rigtig mange ting.
Det, ordføreren ved, er, at regeringen og Socialdemokratiets ordfører mener, at vi har en lovgivning, som der ikke er behov for, fordi der er anden lovgivning, der sikrer børnene, men man mener alligevel, at de skal have rettigheden, hvis de skulle komme i en situation, hvor de selv vil have lov at bestemme og forældrene siger nej.
Lea Wermelin (S), 2024-11-14:
Det handler egentlig om, at når man taler om nogle børn og unge, også i de enkeltsager, der bliver bragt frem her, så er det jo også vigtigt netop at have respekt for, at det kan være meget sårbare børn og unge.
Derfor tror jeg også, det er vigtigt, at man lige slår fast, hvad der egentlig er fakta og op og ned i det her.
Jeg synes godt, man kunne blive en lille smule forvirret af det, som ordføreren sagde, for sådan som lovgivningen er i dag, er det sådan, at i tilfælde af at der er en patient, som er fyldt 15 år – altså de her 15-17-årige, vi taler om med forslaget i dag – og som ikke selv er i stand til at forstå konsekvenserne af sin stillingtagen, så kan forældrene give informeret samtykke.
Men hvis forældrene ikke samtykker i de tilfælde, opstartes der ikke behandling.
Jeg tror bare, at det er ret vigtigt at understrege.
Altså, vi har jo en lovgivning, der sikrer, at hvis man ikke forstår konsekvenserne af sin behandling, så kan man ikke få den, medmindre forældrene samtykker.
Det er ligesom den ene del.
Den anden del er, at man ikke kan få kosmetiske behandlinger, som relaterer sig til kønsskifte, hvis det er, at man er mindreårig.
Det kan man altså heller ikke få.
Så det, vi står tilbage med, er jo det forslag, som vi behandler i salen i dag, og der synes jeg godt, man kunne blive en lille smule forvirret.
Dina Raabjerg (KF), 2024-11-14:
Tak for ordet, formand.
Astrid Højgaard er cheflæge ved sexologisk klinik i Aalborg, og hun er medlem af verdensforeningen for transsundhed, hvis metoder er under massiv kritik.
Hun ser ikke en 18-årig transkønnet mand, men en ung mand, der er autist og af den grund har svært ved at spejle sig selv i andre unge mænd.
Moren skrev følgende til Astrid, som jeg har fået lov til at læse op for jer: Jeg er dybt chokeret over, at I giver hormoner til et ungt sårbart menneske med autisme, hvor der højt og larmende står i hans papirer, at han ikke er alderssvarende, at han har besvær med at tage vare på egen sundhed og sikkerhed og besvær med at tage passende ansvar, og som scorer meget lavt på egenomsorg, har lavt bmi, skoliose og non-compliance i forhold til vanlig medicin.
Føj, må jeg simpelt hen sige.
Det er mig, der står med ekstra problemer og hjælp nu, både i forhold til compliance, økonomi til hormoner, skift af navn osv., da han ikke formår det selv, samt et ødelagt søskendeforhold.
Det påvirker alt omkring ham.
Astrid afviser at diskutere sagen med den unge mands mor, fordi han er blevet 18 år.
Medicinsk behandling fra kvinde til mand har ifølge sundhed.dk følgende bivirkninger: vægtøgning, hedeture, nedsat frugtbarhed, depressive symptomer, hjerte-kar-sygdomme, knogleskørhed, risiko for svigtende funktion af leveren samt udvikling af hjerne- og leversvulster, galdesten, type 2-diabetes og seksuelle problemer.
Fra mand til kvinde er det: øget risiko for hjerte-kar-sygdomme, hårtab, celleforandringer i slimhinden i livmoderen, gener i skeden på grund af tørhed og østrogenmangel i slimhinden, akne, depression og angst.
Peter Rødbro er en af de få detransitioners, der er stået frem og har fortalt om, hvordan han har fortrudt sit kønsskifte.
Peter havde et liv bag sig med depressioner, misbrug og forskellige diagnoser, og han troede, at det handlede om hans køn.
Efter fem samtaler og åbenhed om sine psykiske udfordringer fik han hormonbehandling.
Han ønskede at være kvinde og blev Eva, og i 2020 fik han fjernet sine testikler.
Han fik det absolut ikke bedre af kønsskiftet, som han fortrød.
I dag er han en mand, hvis krop er meget anderledes, og han mangler nu også sine medfødte testikler.
De her sager viser, at kønsskifte ikke er for børn og da slet, slet ikke for børn uden støttende forældre.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2024-11-14:
Tak for det.
Det kan sådan set siges meget klart: Børn skal ikke skifte køn.
Hvis man har de ønsker, må man vente, til man når myndighedsalderen, hvor man selv kan træffe beslutninger for sit liv, og hvor man selv må stå inde for de konsekvenser det kan have.
Børn skal ikke skifte køn.
Det mener vi i Dansk Folkeparti ikke de skal.
Jeg kan så konstatere, at der er en stribe partier, der er uenige med os, og fred være med det.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-14:
Men det er jo netop væsentligt.
Og når det handler om et informeret samtykke, er det netop også et spørgsmål om, at man informerer om de mulige risici og de negative konsekvenser, der kan være ved en behandling.
Det, et informeret samtykke handler om, er jo præcis, at man får oplyst, hvilke risici der er ved en behandling, og hvad der er de positive effekter.
Sådan er det generelt i sundhedsvæsenet.
Uanset hvilken behandling man ønsker, skal man gøres bekendt med både positive og negative konsekvenser.
Jeg vil bare gerne igen understrege, at det ikke at tilbyde behandling jo også kan have negative konsekvenser.
Det er der også præcis lige så stor viden om.
Peter Kofod (DF), 2024-11-14:
Tak for det.
Hvordan kan ordføreren gå ind for, at man kan udsætte mindreårige for bivirkninger, som vi ikke er bekendt med, med en behandling eller med noget for at opnå noget, som ikke er væsentligt for at redde et menneskeliv, eller for at behandle noget, der ikke er akut?
Hvordan kan Enhedslisten gå ind for det?
Jesper Petersen (S), 2024-11-14:
Lovforslaget her handler jo om at skubbe på udviklingen, der gør, at danskerne også får mulighed for, at transporten med fly på tværs af Danmark kan blive grøn.
I 2022 satte den daværende regering et ambitiøst mål: Danskerne skal i 2025 have mulighed for at flyve grønt på en indenrigsrute, og i 2030 skal man kunne flyve helt grønt indenrigs i Danmark.
Lovforslaget vil være med til at give grundlaget for, at det kan lade sig gøre, og at Danmark også på det her punkt kan gå foran og nå nye landvindinger i den grønne omstilling.
Mere konkret indsættes der en bred bemyndigelse i biobrændstofloven, som medfører, at der kan ydes støtte til grønne drivmidler i transportsektoren, herunder luftfart.
Det er en bemyndigelse, der bl.a. skal benyttes til at udmønte den politiske aftale om grøn luftfart i Danmark.
Det er forventningen, at en helt grøn indenrigsrute vil medføre CO 2 -reduktioner på ca. 0,1 mio. t i 2030, og det er jo ikke i sig selv nogen stor reduktion, men det vil altså være endnu et punkt, hvor vi som land kan gå foran og skubbe på en udvikling i grøn retning.
Lige nu venter vi på en international certificering af det grønne brændstof, som flyene skal flyve på.
Regeringen presser på for en hurtig godkendelse, men implementeringen skal naturligvis ske i overensstemmelse med de internationale sikkerhedsstandarder, der er.
Derefter er der jo så en opgave i Transportministeriet med at lave et egentligt udbud.
Socialdemokratiet ser yderligere gode skridt i den ambitiøse danske grønne omstilling med det her lovforslag og står selvfølgelig også bag det ønske og den ambition om at skubbe på og få en grøn indenrigsflyvning i Danmark.
Derfor støtter vi også forslaget her på den videre vej til vedtagelse her i Folketinget.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-11-14:
Tak for det, formand.
Liberal Alliance er ikke med i vandmelonsaftalen om en passagerafgift på luftfarten – altså en aftale, som er grøn udenpå, men så rød, som den kan blive, så snart man åbner den mindste smule op for den.
Vælger du som flyselskab at flyve med et elfly: fuld afgift.
Vælger du grønt brændstof: fuld afgift.
Vælger du en smartere rute: fuld afgift.
Kan du via AI, som bl.a. Google udbyder, mindske dine flystriber: fuld afgift.
Med andre ord er der fuld afgift, uanset hvor grønt der flyves.
Men det kan regeringen og de røde partier jo heller ikke give, for så sker der jo en grøn omstilling, og så er provenuet fra afgiften pludselig væk.
Verden er godt nok blevet grønnere, når det sker, men så kan tilfældige checks til udvalgte vælgersegmenter ikke længere finansieres af aftalen.
For ja, tosset, som det lyder, skal du, uanset hvor grønt du ender med at flyve, sende en del af de flybillets pris til et socialdemokratisk vælgersegment hver gang.
Du kan se det som en slags tvunget direkte mobilepayoverførsel fra dig til en S-vælger som det sidste, du skal, inden du går igennem gaten.
Det er klimapolitik, når det er allermest forkert.
Så deler jeg i øvrigt – det er sjældent, men i dag gør jeg – Enhedslistens pointe om, at det jo er en støtte til kinesiske grillbarer, der ligger gemt her.
Det er altså sjovt, men også sørgeligt.
Hvad skulle man så i stedet?
Man skulle selvfølgelig lade afgiften følge den faktiske uddeling og derved skabe incitamenter til, at branchen omstiller sig.
Det er hele pointen med afgifter på eksternaliteter, at eksternaliteterne skal væk via incitamenter.
I fremsættelsestalen kan man også læse, at det vil indebære udgifter til støttepuljer og administrative omkostninger.
Og da det jo udmønter en aftale, vi ikke er med i, støtter Liberal Alliance ikke forslaget.
Mads Olsen (SF), 2024-11-14:
Tak for ordet.
Jeg tager sagen i dag for Signe Munk.
Denne omstilling er afgørende ikke kun for at mindske vores CO 2 -udslip, men også for at skabe en bæredygtig og miljøvenlig energiforsyning, der kan sikre fremtidige generationer en sundere planet.
Vi er derfor også optaget af at fremme brugen af grønne drivmidler i transportsektoren, da transport er en af de helt store kilder til udledning af drivhusgasser i Danmark nu og i fremtiden.
Hvis vi skal indfri dette klimamål, er det også nødvendigt, at vi får transportsektoren med på denne omstilling.
Det er også grunden til, at vi var med i aftalen om grøn luftfart, men vi er også meget bevidste om, at aftaler som disse ikke indfrier de ambitioner, vi har for omstillingen af transportsektoren som led i at indfri vores klimamål.
I SF ser vi dog positivt på initiativet til at etablere en bred lovhjemmel i biobrændstofloven, som åbner op for en målrettet støtte til grønne projekter inden for transportsektoren.
Vi anerkender vigtigheden af at fremme og støtte konkrete initiativer såsom power-to-x-projekter, som er designet til at tage fat om de udfordringer, transportsektoren, som vi ved er udfordret med hensyn til at finde grønne alternativer, står over for.
Vi vil derfor også kæmpe videre for at lande aftaler, som yderligere kan sætte skub i omstillingen af transportsektoren, for vi er af den overbevisning, at dette lovforslag alene ikke er tilstrækkeligt.
I SF er vi bevidste om, at selv om dette lovforslag er et skridt i den rigtige retning, kan det ikke alene løfte den tunge opgave, som en strukturel og dybdegående omstilling af transportsektoren kræver.
Men vi stemmer for, fordi vi mener, den samlede pakke er fornuftig.
Så SF støtter forslaget.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-11-14:
Tak for ordet.
Som nævnt handler det her lovforslag om en udmøntning af aftale om »Grøn luftfart i Danmark«, hvor hovedelementet jo var en passagerafgift på flyrejser – en afgift, som vi i Danmarksdemokraterne var imod.
Det skal selvfølgelig også nævnes, at det her lovforslag jo ikke konkret handler om afgiften, for det lovforslag er kørt igennem, og det stemte vi også imod på det tidspunkt.
Vi var jo modstandere, fordi det gør det dyrere for danskere at flyve, men det går også ud over virksomhedernes konkurrenceevne, fordi det også bliver dyrere for dem at komme ud og sælge nogle produkter.
Det her er udmøntningen af pengene fra afgiften, men reelt kan man jo sige, at der ikke rigtig bliver udmøntet noget med lovforslaget, fordi lovforslagets eneste formål jo er at give en bred lovhjemmel til ministeren, som så senere kan udmønte pengene uden om Folketinget.
Altså, man kan etablere en masse støtteordninger, uden at vi i Folketinget har nogen som helst kontrol eller indsigt i, hvad man vil bruge pengene på, og vi synes egentlig grundlæggende, at det er en skidt ting, når vi i Folketinget giver så brede beføjelser til en minister, som uden Folketingets samtykke eller information bare kan udmønte ret store beløb og sætte ting i gang, der potentielt kan være skadelige for dansk erhvervsliv eller for danskerne.
Så vi er ikke glade for den her slags brede bemyndigelseslove.
Så var der en anden ting, jeg studsede lidt over, da jeg læste lovforslaget, og jeg vil prøve at læse sætningen op: »Det bemærkes, at det fælleseuropæiske iblandingskrav i den nævnte forordning er totalharmoniseret, hvilket begrænser medlemsstatens mulighed for at sætte højere nationale krav til iblanding af bæredygtigt brændstof.«
Det står i lovforslaget.
Når man læser det, kan man jo godt sidde og tænke: Hvad er det så præcis, man kan gøre fra Danmarks side?
Når der er et område, der er totaltharmoniseret, hvor mange muligheder har man så som land?
Hvor meget er den her aftale så værd?
Grunden til, at jeg nævner det, er, at man godt kan blive lidt bekymret over, at man nu har indført en afgift på fly, men når man ikke kan udmønte pengene, er der jo kun afgiften tilbage, og det er måske ikke særlig hensigtsmæssigt.
Vi kan også tage diskussionen under det næste lovforslag, for der kommer de her forordninger og direktiver, der så skal indføres.
Vi har i hvert fald en meget konkret bekymring fra Danmarksdemokraternes side over, at der nu indføres en afgift, hvor man måske ikke kan gøre noget ved de penge.
Men grunden til, at vi stemmer nej til forslaget, er faktisk, at vi grundlæggende synes, det er en for bred bemyndigelse, man giver til en minister, uden at der efterfølgende kan være nogen viden fra Folketingets side om, hvad man så udmønter det til.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-11-14:
Tak for det.
Formålet med det her lovforslag er at skabe en fremtidssikret lovhjemmel, der giver bemyndigelse til at fastsætte regler om støtte til fremme af grønne drivmidler i transportsektoren, reducere drivmidlers klimaaftryk og styrke udviklingen af power-to-x-teknologier.
Det er en bemyndigelse, der skal anvendes til at implementere politiske initiativer og aftaler om støtte på de her områder, bl.a. aftalen om grøn luftfart fra sidste år.
Lovforslaget fastlægger ikke konkrete støtteordninger, da det jo vil afhænge af fremtidige politiske beslutninger, men sikrer en bred lovhjemmel, der muliggør en hurtig implementering af støtteordningerne til bl.a. grønne drivmidler og power-to-x, når de politiske rammer er fastlagt.
Venstre støtter lovforslaget, og jeg skulle hilse fra Moderaternes ordfører og sige, at Moderaterne også støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Jesper Petersen (S), 2024-11-14:
Det er jo fuldstændig fair, at hr. Søren Egge Rasmussen giver udtryk for de ønsker til, hvordan processen efter hans mening kunne have været bedre.
Som jeg prøvede at sige i min tale her, er det jo så altså i Transportministeriet, man skal lave nogle egentlige videre rammer.
Men det er nødvendigt også at have en hjemmel for overhovedet at kunne lave statsstøtten, og det er altså det, man indfører med lovforslaget her.
Derfor håber jeg også, at Enhedslisten vil bakke det op videre i lovgivningsprocessen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-14:
Det er godt, der er lidt forståelse for, at vi ikke skal lave indenrigsruter, der understøtter kinesiske grillbarer, men at vi har nogle lidt større visioner for, hvad det er, vi skal flyve på.
Jeg er mindre sur i dag, end jeg var for nogle dage siden, for nu er der kommet en invitation fra transportministeren til, at vi skal drøfte indholdet eller noget, der vedrører indholdet i det her lovforslag.
Det er nogle gange lidt mærkeligt, at de her lovforslag bliver sendt frem på et tidspunkt, hvor man ikke har klappet nogen ting af i sin aftalekreds.
Så jeg vil ikke være med til en andenbehandling, før vi har fået den konklusion i den aftalekreds, der foreligger.
Jesper Petersen (S), 2024-11-14:
Nej, og der er det jo også så heldigt, at de aftalepartier, herunder Enhedslisten, som er med, vil være en del af at skulle fortsætte den her proces med, hvordan det ender med at komme til at se ud.
Jeg synes, det er fornuftige overvejelser, hr. Søren Egge Rasmussen giver udtryk for her, og det er jo så nogle, som partierne kommer til at kunne have med hinanden i den videre proces.
Det, der sker med lovforslaget, er jo, at der overhovedet er en hjemmel til faktisk at lave en statsstøtte på det her område, og det bakker vi selvfølgelig op om.
Det er vel også en efterlevelse af den aftale, vi har indgået med hinanden, at det skal kunne lade sig gøre.
Så det er skam alene det, der er intentionen med lovforslaget her.
Så kan jeg jo ikke give tilsagn på ministerens vegne.
Det må han gøre.
Men jeg vil bare for vores vedkommende sige, at vi ikke forventer, at processen er slut her, men at der er en fortsat dialog med de partier, der er med i aftalen, om de endelige rammer.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-14:
Jeg synes jo, det er væsentligt, hvor grønt det brændstof, som man skal bruge, er.
Der synes jeg, det er en meget bred beføjelse, man giver til ministeren.
For der er sådan set noget, jeg godt kunne tænke mig at sortere fra.
Enhedslistens intention var, at vi kommer frem til noget, hvor det er et eller andet grønt brændstof produceret på dansk vedvarende energi, vi bringer ind i luftfarten.
Det synes jeg også man skulle udbrede til skibsfarten og andre steder, og det er rigtig spændende, hvad vi kan få ud af det.
Men vi står over for noget her, hvor det er mere sandsynligt, at det er et eller andet brugt kinesisk fritureolie, som ender i en såkaldt grøn transport, og det er vi meget betænkelige ved.
Så kan ordføreren ikke se, at det er for bred en beføjelse, vi giver på nuværende tidspunkt?
Jeg synes også, det er lidt mærkeligt at skulle førstebehandle sådan et lovforslag her, uden at det har været drøftet i forligskredsen.
For både SF og Enhedslisten har været ude og været kritiske over for, at vi fik en fritureindenrigsrute.
Det er ikke vores intention.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-14:
Det er i hvert fald et meget anerkendt begreb, når vi taler om social kontrol, at der ofte kan være voksne, forældre eller andre myndighedspersoner i en familie, som er sikre på, at de er bedre til at træffe valg for unge modne mennesker, end unge modne mennesker selv er.
Det anser jeg faktisk for at være et problem.
Jeg mener faktisk, at folk skal have mulighed for at kunne træffe deres egne valg, og det er jo netop det, vi sikrer igennem det informerede samtykke i sundhedsvæsenet.
Derfor har jeg fuld tillid til, at dem, der er bedst til at træffe den beslutning, er de modne unge mennesker selv.
Dina Raabjerg (KF), 2024-11-14:
Kunne man ikke forestille sig, at der er et ungt menneske, som går og håber på, at det her er noget, der kan gøre det bedre for vedkommende, og at der sidder nogle sundhedsfaglige på den anden side og tror det, men at der også er nogle forældre, som har kendt det her barn hele livet, som tænker: Det her er ikke skidegodt, for de ved ikke, hvad det er, de kommer til at stå med flere år frem i tiden, og vi vil gerne sætte foden på bremsen?
Anerkender ordføreren ikke, at den situation kan opstå?
Louise Brown (LA), 2024-11-14:
Nej, det er ikke sådan, det skal forstås.
Rosa Eriksen (M), 2024-11-14:
Men Liberal Alliance har ikke mere tillid, end at det er forældrene, der skal give grønt lys for, at de her børn og unge kan få den her behandling.
Der ved Liberal Alliance bedre end lægerne, der arbejder på området – er sådan, det skal forstås?
Louise Brown (LA), 2024-11-14:
Ja, det har Liberal Alliance bestemt.
Rosa Eriksen (M), 2024-11-14:
Tak, og tak for talen.
Jeg vil bare spørge, om Liberal Alliance har tillid til lægerne i vores sundhedsvæsen.
Louise Brown (LA), 2024-11-14:
Tak, formand.
Vi står i dag endnu en gang i en vigtig debat om vores børns fremtid.
Vi har jo ved et beslutningsforslag fremsat af Nye Borgerlige i 2023 drøftet et lignende forslag, og derfor kommer jeg nok til at gentage mig selv, men det er også et vigtigt emne, så måske gør det faktisk ikke så meget.
Jeg vil gerne understrege, at jeg fuldt ud anerkender de unge, der oplever kønsdysfori, og deres følelser er både virkelige og vigtige.
De unge, der føler sig fanget en forkert krop, skal have vores støtte og vores opmærksomhed.
Men samtidig mener jeg også, at vi som samfund har en vigtig opgave: at beskytte vores børn.
Forældre er beskyttere, og vi skal sikre, at vores børn ikke træffer beslutninger, der kan få livslange konsekvenser, før de selv er gamle nok og modne nok til at forstå dem fuldt ud.
Teenageårene er en periode, der er fyldt med forvirring, hvor unge mennesker er i færd med at finde deres identitet og forstå sig selv, og i dag er det måske mere forvirrende end nogen sinde før.
Der er et væld af muligheder og valg, som kan være svære at overskue.
Derfor er det vores ansvar som voksne at vejlede og støtte de unge, indtil de er i stand til selv at træffe de her livsændrende beslutninger på et oplyst grundlag.
Der er desværre, som vi alle ved, eksempler på voksne, der har gennemgået kønsskifteoperationer eller medicinske behandlinger, og som senere har fortrudt det.
Og når først sådan nogle behandlinger her er sat i gang, er det desværre ofte for sent at ændre det.
Skaden er sket, og det er altså vores ansvar at forhindre, at børn og unge træffer beslutninger, de ikke kan ændre, før de er sikre.
Egentlig mener jeg slet ikke, at det skal være muligt at starte den her slags behandlinger på unge under 18 år, men kan vi i det mindste sikre, at det ikke kan gøres uden et forældresamtykke, så er vi et stykke af vejen.
Liberal Alliance bakker naturligvis op om det her beslutningsforslag.