runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-02-28:
Lige præcis, og som taler med den tredje.
Vi står her med et beslutningsforslag om at gøre akutberedskabet med ansvaret for det præhospitale område nationalt.
Det præhospitale område drives i dag af regionerne.
Forslagsstilleren lægger til grund for forslaget, at regionale forskelligheder skaber ulighed i sundhed, mens en national struktur vil minimere den ulighed og sikre, at borgere i hele landet vil opleve samme kvalitet i det præhospitale serviceniveau og behandling.
Danmarksdemokraterne deler sådan set ambitionen om, at alle danskere skal opleve lighed i sundhed på det præhospitale område, hvad jeg også hører fra de øvrige ordførere i salen i dag, og jeg går ud fra, at resten af ordførerne sikkert også er enige i det mål.
I dag er der uhensigtsmæssige forskelle i akutberedskabets responstider og i kvaliteten på tværs af landet, og det skal vi gøre noget ved.
Derfor er vi i Danmarksdemokraterne også med i aftalen om en sundhedsreform, hvor det fremgår, at regionerne vil blive forpligtet til at efterleve mål for den akutte sundhedsindsats, med henblik på at patienterne oplever ensartet kvalitet på tværs af landet.
Herudover har regionerne allerede på udvalgte dele af det præhospitale område etableret fællesregional og national koordinering, og jeg er ikke sikker på, at den rigtige løsning er et nationalt system på det præhospitale akutberedskab.
Jeg tror faktisk, at vi med den nye struktur, hvor regioner og sundhedsråd kan finde bedre, lokale løsninger i sammenhæng med nationale retningslinjer for niveau og kvalitet, herunder også for brugen af teknologi, er den rigtige vej til at sikre samme høje kvalitet for borgerne over hele landet.
Derfor kan Danmarksdemokraterne desværre ikke bakke op om det her beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-02-28:
Jeg tænker bare, jeg vil give lidt tid til, at vi får hele tolkningen med.
Jeg synes egentlig, at jeg har forholdt mig til den del, der handler om definitionen, og til FN-spørgsmålet.
Det, jeg tror der er vigtigt, er, at vi også kommer ind i et arbejdsspor, hvor vi er nødt til at være meget opmærksomme på alle de små detaljer, der kan være i det her lovforslag, fordi vi sidder med et kæmpekæmpestort ansvar på vegne af de børn, på vegne af de familier, som er dybt berørt af den her sag.
Derfor tænker jeg, at det her først lige er gået gang, og så må vi jo kigge på de spidsfindigheder og detaljer, der kan være i det.
Qujanaq.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-02-28:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne starte med at kvittere for modtagelsen af lovforslaget og for den meget konstruktive debat, som jeg mener vi har haft i salen i dag.
Det er afgørende, at retssikkerheden er i orden i sager, hvor der træffes indgribende afgørelser om anbringelse af et barn eller en ung uden for hjemmet.
I anbringelsessager med grønlandske familier i Danmark er det derfor helt centralt, at der i oplysningsgrundlaget tages de nødvendige hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende i forhold til sprog og kultur.
Dertil har Danmark en særlig forpligtelse efter ILO-konventionen til at beskytte herboende grønlændere.
Derfor er jeg også glad for, at der er opbakning til at oprette en særlig enhed med ekspertise i grønlandske forhold, som skal anvendes i sager, hvor der er overvejelser om at anbringe et barn eller en ung i en familie med grønlandsk baggrund.
Jeg er også glad for, at der er opbakning til, at den særlige enhed skal gennemgå igangværende anbringelser, hvor der er eller kan have været anvendt standardiserede psykologiske test, som ikke er tilpasset grønlandsk sprog og kultur.
Jeg står naturligvis til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, som udvalget måtte ønske at få nærmere belyst under udvalgsbehandlingen.
Det måtte som den ene ting være omkring antallet af medarbejdere i enheden, så vi er sikre på, at der er de rigtige ressourcer til stede.
Der er blevet nævnt tallet tre-fire medarbejdere, men vi er meget villige til, at vi også under udvalgsbehandlingen borer lidt mere ud, både hvad det er, enheden består af, og hvem det er, der skal være med i den, således at vi er sikre på, at det også er mennesker med kendskab til Grønland eller grønlændere selv.
Det er det, der er målet, og det er også det, der skal med i den bekendtgørelse, vi har tænkt os at lave omkring VISO.
Vi er også i dialog med den grønlandske socialstyrelse lige præcis om det spørgsmål.
Det bygger jo på FN's selvidentitetsmarkør.
Men jeg er helt enig i, at hvis der er behov for, at vi går lidt mere i dybden med, hvordan man gør det, så skal vi tage det med i udvalgsbehandlingen.
Som udgangspunkt er det jo kommunen, der skal vurdere den selvidentitet, man måtte have som grønlænder, men det kan kommunen jo ikke gøre uden at inddrage familien og barnet og den familie, det handler om.
Det andet spørgsmål, der blev stillet, var jo om hvordan vi sikrer, at Socialudvalgets viden om området også bliver inddraget, og derfor kan jeg også sige, at det er aftalt imellem de to udvalgsformænd, at vi sikrer, at både Socialudvalget og Grønlandsudvalget løbende er inddraget i selve udvalgsarbejdet, så socialordførerne også på den måde er medvidende og har kendskab til, hvad det er for forskellige spørgsmål, der bliver taget op under udvalgsbehandlingen.
Så med det vil jeg bare sige, at jeg glæder mig til, at vi kommer videre med lovforslaget og også får afdækket de forskellige spørgsmål, der har været her i salen i dag.
Aki-Matilda Høegh-Dam (N), 2025-02-28:
»Aap qujanaq, qujanarlu Ministeriusumut, eh suleqatigiilluarsimanitsinnut pingaaruteqarsoraara aamma ehh Ministeriusut taarseraattarsimanerisa akornanni aamma sulerusussuseqartut kalaallit pillugit nutserilaartarnissaat, tassuuna qujanaq.
Uani eh aamma tusarniaanermi allaqqavoq ilaatigut ernummatigineqarsinnaasoq inatsisitigut ilumut illersorneqassanersut , taamaammat aningaasaqarnermut inatsimmi eh isumaqatigiinniaratta, qallunaatut taaneqartoq rejsehold, tassa angalasussaq Danmarkimi qulakkeerinnilluni inatsisitigut kalaallit illersorneqarnissaat.
Tassunga suliamut tunngatillugu suli tusagaqaqqinnginnatta naatsorsuutigaara siunnersuuteqartuugama aningaasaliisuullungalu peqataatinneqassallunga, suliaq tassunga sumut killippa?«
[Ovenstående er en helt uredigeret gengivelse af talerens eget manuskript som modtaget af Folketingets Administration tirsdag den 18. marts 2025.
Der tages således forbehold for mulige fejl og mangler].
»Ja, tak og tak til Ministeren for godt samarbejde, det er vigtigt for mig at pointere at der i de skiftende ministre har været nogen som også var samarbejdsvillige og villige til at oversætte for grønlændere, tak for dette.
Der står også i denne høring at det kan være bekymrende om det kan beskyttes i loven, derfor har vi under finanslovsforhandlingerne sikret at der etableres en rejsehold som sikrer beskyttelse af grønlænderne.
Som forslagsstiller regner jeg mig at jeg tages med i selve arbejdet, hvor langt er man henne i dette?«
[Ovenstående er en helt uredigeret gengivelse af talerens eget manuskript som modtaget af Folketingets Administration tirsdag den 18. marts 2025.
Der tages således forbehold for mulige fejl og mangler].
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-02-28:
I spørgsmålet om den særlige enhed i VISO er det sådan, at det ikke er idéen, at de kun skal sidde i Odense, hvor VISO er placeret.
De skal jo netop også fungere som et rejsehold ude rundtomkring i landets kommuner.
Derfor vil jeg selvfølgelig også gerne vende tilbage med et skriftlig svar på, hvordan vi kommer videre med de idéer, der er blevet rejst, også forslaget omkring rejsehold, og hvordan det indgår i enhedens arbejde.
Aki-Matilda Høegh-Dam (N), 2025-02-28:
»Qujanarlu aamma suleqatigiikkusukkavit eh erseqqittumik inatsisitigut inuiaat kalaallit illersorneqarnissaat pillugu.
Tassani aamma pingaaruteqarpoq eqqaassallugu nunap inoqqaavi namminneq aamma aalajangissagamikku eh kikkut eqimattamut aamma taakkununnga peqataasinnaanersut.
Tassa imak paasillugu nunatsinninngaaniit aamma peqataatinneqartariaqarput taamak apeqqut annertutigisoq qaqissagutsigu.
Takorloorpisiuk peqataatitsinissarsi nunatsinninngaaniit apeqqut taama annertutigisoq qaqinneqassappat Folketingiminngaaniit qulaatiinnassanngikkutsigit inuiaat kalaallit nunatsinniittut.«
[Ovenstående er en helt uredigeret gengivelse af talerens eget manuskript som modtaget af Folketingets Administration tirsdag den 18. marts 2025.
Der tages således forbehold for mulige fejl og mangler].
»Tak for din samarbejdsvilje på hvordan grønlændere tydeligt kan beskyttes igennem lovgivningen.
Det er også vigtigt at huske at det oprindelige folk skal beslutte hvem der skal være med i disse grupper.
Forstået på den måde at der skal deltage folk fra Grønland når så vigtige spørgsmål tages op, hvis vi ikke skal beslutte henover hovedet på befolkningen i Grønland.«
[Ovenstående er en helt uredigeret gengivelse af talerens eget manuskript som modtaget af Folketingets Administration tirsdag den 18. marts 2025.
Der tages således forbehold for mulige fejl og mangler].
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-02-28:
Tak for de gode input.
Dem vil jeg selvfølgelig tage med, når vi skal se på den bekendtgørelse, der skal sikre, at den her enhed kommer til at fungere i praksis, både med deltagelse af mennesker, som har kendskab til grønlandsk kultur og sprog, men også grønlændere selv.
Jeg er helt enig i, at det skal ske i et tæt samarbejde.
Når vi laver den bekendtgørelse, vil den selvfølgelig også blive sendt i høring, og jeg ser frem til, at vi selvfølgelig gør det i samarbejde med de mange, der har viden om og indblik i området.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-02-28:
Det er rigtig godt.
Bedre sent end aldrig
, tror jeg er blevet sagt mange gange i dag.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål omkring det her med ressourcer.
For hvis vi antager, at det er ca. 80 pct. af de her 460 sager, der skal genvurderes, så er det selvfølgelig også vigtigt at kigge på de vejledende sagstal, som Socialrådgiverforeningen f.eks. kommer med, som lyder på 20-30 sager pr. sagsbehandler.
Men hvis man har tre-fire sagsbehandlere og de skal sidde med 300-400 sager, er det jo noget, der ligner 100 sager pr. sagsbehandler.
Så det kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren ind til.
Er ministeren, regeringen, villig til at investere noget mere i at sikre de rette ressourcer?
For jeg kunne forestille mig, at der kommer til at være en ret stor utålmodighed, også fra mange af de her familier, der vil presse på for at få sagerne behandlet.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-02-28:
Allerførst vil jeg gerne betrygge ordføreren i, at der er tale om flere mennesker end de tre-fire, der er blevet nævnt her i salen i dag.
For vi skal selvfølgelig sikre, at der er ressourcer nok til både det fremadrettede arbejde, men også til at kigge tilbage på de sager, hvor det er sådan, at standardiserede psykologiske test kan have gjort, at man bliver nødt til at kigge på sagen igen og indstille til kommunen, at den bliver taget op igen.
Så det er blot en bekræftelse af, at ja, ressourcer er noget af det, vi kigger på og også skal sikre.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-02-28:
Mange tak.
Kan man forvente, at der er en form for tidshorisont, i forhold til hvor lang tid det vil tage at få genvurderet de her sager?
Det er det første spørgsmål.
Det andet spørgsmål er i forhold til det her med familieanbringelserne og grønlandske plejefamilier, som også blev bragt op tidligere i dag.
Hvordan forholder regeringen sig til den del?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-02-28:
Jeg vil gerne sige det helt kort.
VISO er i gang med at oprette enheden og er også i gang med at ansætte.
Det er også derfor, vi har en forventning om, at enheden kan træde fuldt ud i kraft den 1. maj, sådan som det ligger her i lovforslaget.
Så er det jo spørgsmålet, hvor lang tid det tager at gennemgå de sager.
Det bliver jeg nødt til at vende tilbage til skriftligt.
Så spørger ordføreren til, hvordan vi stiller os i forhold til spørgsmålet omkring grønlandske plejefamilier.
Det er også noget, jeg meget gerne ser på i udvalgsbehandlingen, fordi vi selvfølgelig også ønsker flere plejefamilier med grønlandsk baggrund.
Birgitte Bergman (KF), 2025-02-28:
Når jeg tager ordet, er det, fordi det er et rigtig godt lovforslag, der kommer nu, som vi bakker fuldt og helhjertet op om.
Men jeg har også læst høringssvarene, og det, der bekymrer mig, som jeg også nævnte i min ordførertale, er netop KL's høringssvar.
Så det, jeg er lidt bekymret for, og det var ordføreren før jo også inde på, er, om der er tilstrækkelig kapacitet og ressourcer, og om vi kan være sikre på det.
Og ikke mindst kunne jeg også godt tænke mig at høre ministeren folde det lidt mere ud.
Der bør ifølge KL jo være klare retningslinjer for, hvornår og hvordan enhedens ekspertise skal inddrages i kommunale sager for at sikre kvaliteten i sagsbehandlingen.
Så der er sådan nogle bekymringsflag, som jeg egentlig godt kunne tænke mig ministeren foldede lidt mere ud.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-02-28:
Lovforslaget har jo netop til formål at styrke retssikkerheden for grønlandske familier i Danmark, ved at man sikrer et bedre oplysningsgrundlag i de sager, der er, og i anbringelsessager, og ved at man tager de fornødne hensyn til sprog og kultur.
Det gør man jo, ved at kommunen fremadrettet bliver forpligtet til at indhente den viden fra enheden i VISO frem for, som vi har set det tidligere, at lave f.eks. en psykologisk test som led i forældrekompetencevurderingen.
Birgitte Bergman (KF), 2025-02-28:
Det er jeg glad for at høre, for det er jo 98 kommuner og én enhed, og spørgsmålet går på kapaciteten og ressourcerne i det her.
Så forestiller ministeren sig så også, at der skal afsættes nogle midler til noget efteruddannelse af sagsbehandlerne i de enkelte kommuner, eller hvordan?
For hvor går grænsen?
Det er egentlig også det svar, jeg lidt søger, i forhold til hvor meget rådgivning man skal hente og hvor meget man selv skal kunne varetage hos kommunerne.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-02-28:
Som udgangspunkt er det sådan, at vi jo må forvente, at kommunerne i dag bliver nødt til at sætte sig ind i det, når man i det hele taget har med borgere grønlandsk baggrund at gøre.
Men der, hvor vi har set, og der, hvor der er blevet råbt op i flere år, er jo særlig i anbringelsessagerne, og det er derfor, at lovforslaget adresserer anbringelsessagerne, fordi en anbringelse af et barn er meget, meget gennemgribende.
Det er ikke det samme som at sige, at vi ikke også kommer til at kigge på det.
F.eks. har vi allerede nu har valgt at inddrage også børneundersøgelsessager, så jeg er meget åben over for, at vi prøver at kigge på det, hvis der er nogen steder, hvor vi mangler viden, og hvor kommunerne mangler yderligere viden.
Vi har også afsat midler på SSA-reserven til flere initiativer, der skal styrke viden om grønlandsk kultur og sprog.
Mette Thiesen (DF), 2025-02-28:
Det vil jeg glæde mig til.
Aki-Matilda Høegh-Dam (N), 2025-02-28:
»Eh qularinngilara massakkut oqaloqatigiinnerput aallaavigalugu eh isumaqatigiinnigut amerlanerupput isumaqatigiinngiffitsinninngaaniit, taamaammat naaperiaateqarsinnaaneq tamakkunuunatigut pingaaruteqarsoraara salliuttarnissaa.
Ukunani FNnip siunnersuutaani eqaartorneqarami aamma inuiaasugut taakku namminneq aamma namminneq aalajangersortassagaat eh peqataatitsineq, takorloorsinnaavarput Naalakkersuisunngortussat aamma peqataatinneqaqqaartariaqartut imaluunniit angumerisinnaavarpuut?«
Der tages således forbehold for mulige fejl og mangler].
»På baggrund af vores samtale nu, er jeg sikker på at vi er mere enige end uenige, derfor er det vigtigt at vi prioriterer på det vi kan være enige om.
Der nævnes også i disse forslag fra FN at vi selv som folk også selv kan lave beslutninger og selv beslutte inkludering, kan vi betragte at vi inddrager de kommende Naalakkersuisut, eller kan vi nå det?«
[Ovenstående er en helt uredigeret gengivelse af talerens eget manuskript som modtaget af Folketingets Administration tirsdag den 18. marts 2025.
Der tages således forbehold for mulige fejl og mangler].
Aaja Chemnitz (IA), 2025-02-28:
Tak for spørgsmålet, og også tak for samarbejdet.
Det her med at definere, hvem der er grønlænder, er altid et følsomt område, og jeg synes, det er ekstremt vigtigt, at man netop ikke, som man helt oprindelig har lagt op til i lovforslaget, definerer det for snævert.
Jeg synes, det er vigtigt, at man tager udgangspunkt i FN's selvindentifikationsmarkør, og det tænker jeg også at der kommer et lovforslag om, som vi skal forholde os til.
Men når man definerer det, kan man nemt komme til at udelukke nogle i hele den proces, og der synes jeg, det er ekstremt vigtigt, at vi gør det her på en måde, hvor vi er følsomme, i forhold til at vi får indrammet det.
Så er der jo ILO's konvention, som det også er ekstremt vigtigt at være opmærksom på, og jeg føler, det er første gang, at staten med det her lovforslag og med de ændringer, der lægges op til, anerkender de sproglige og kulturelle rettigheder, som vi har internationalt, og som Danmark også har forpligtet sig til.
Katrine Daugaard (LA), 2025-02-28:
Tak, og tak for det i øvrigt rigtig gode samarbejde.
Jeg synes jo, det er lige så vigtigt at kæmpe for børns rettigheder og for en sikring af, at når vi anbringer, er det selvfølgelig sådan, at det sker på et lovmedholdeligt og ordentligt oplyst grundlag.
Det er på høje tid, at vi gør det bedre.
Også tak for, at ordføreren vil sørge for at få socialordførerne med ind over det arbejde, der foregår i Grønlandsudvalget.
Det mener jeg er meget, meget vigtigt, da vi netop sidder med en mere faglig viden på området, som jeg synes er meget vigtig at få med også.
Rosa Eriksen (M), 2025-02-28:
Tak for ordet.
I Danmark skal vi sikre en retfærdig og lige behandling af alle borgere, også vores grønlandske medborgere.
Når grønlandske familier i Danmark møder systemet, skal de opleve, at deres sprog og kultur bliver forstået og respekteret.
Det gælder især i børnesager, når myndighederne skal lave konkrete og individuelle vurderinger.
Derfor bakker Moderaterne op om lovforslaget, der styrker retssikkerheden for grønlændere i børnesager.
Det er et forslag, der erstatter brugen af standardiserede psykologiske test med vurderinger foretaget af en særlig enhed, der har ekspertise i grønlandsk sprog og kultur.
Med forslaget oprettes en særlig enhed under VISO, som kommunerne skal anvende i sager, hvor man overvejer anbringelse.
Med lovændringen sikrer vi hermed, at der i disse sager tages højde for grønlandsk sprog og kultur.
Det er et nødvendigt skridt for at forhindre misforståelser og fejlvurderinger i sager, der kan have livsændrende konsekvenser for børn og forældre.
Vi støtter, at kommunerne nu forpligtes til bruge den ekspertise, og vi støtter, at enheden skal gennemgå igangværende anbringelser, hvor det formodes der har været anvendt disse standardiserede psykologiske test.
Danmark er et samfund, der bygger på stærk retssikkerhed for borgerne.
Det skal selvfølgelig også gælde i sager om grønlandske familier i Danmark.
Dette lovforslag er et vigtigt skridt mod mere retfærdige beslutninger her anbringelsessager, der involverer grønlandske familier.
I Moderaterne stemmer vi for lovforslag.
Tak for ordet.
Birgitte Bergman (KF), 2025-02-28:
Tak, formand.
Det er vores ansvar at sikre, at ingen børn svigtes af systemet, og at de får den nødvendige støtte og den omsorg, de har brug for.
Særlig når det gælder grønlandske børn, er det essentielt, at vi anerkender deres sproglige og kulturelle baggrund og sikrer, at dette bliver en integreret del af deres anbringelses- og støtteforløb.
Det handler om børns trivsel og retssikkerhed.
Det handler om hele familien.
Anbringelsessager skal ske på et oplyst grundlag, og retssikkerheden skal naturligvis være i orden.
En væsentlig udfordring i disse sager er nemlig brugen af de standardiserede psykologiske test, som bestemt ikke har taget højde for Grønlands sprog og kultur.
Dette har ført til misvisende vurderinger af forældreansvar eller -evner og dermed påvirket beslutninger om anbringelse.
Det er jo helt forfærdeligt, og det er også derfor, at det er på tide, at vi handler.
Det her lovforslag afskaffer brug af standardiserede psykologiske test i sager om grønlandske familier og børn.
I stedet skal vi have en særlig enhed under VISO med ekspertise i grønlandsk sprog og kultur, der kan bistå kommunerne i vurderingen af forældrekompetencer.
Denne enhed vil også gennemgå tidligere anbringelsessager, og det synes vi er rigtig godt – i sager, hvor sådanne test nemlig er blevet anvendt for at sikre vurderingerne.
Det er afgørende, at kommunerne samarbejder tæt med den særlige enhed og sikrer, at sagsbehandlingen er sensitiv over for sproglige og kulturelle forskelle.
Dette vil bidrage til en mere retfærdig og præcis vurdering i anbringelsessager vedrørende grønlandske børn og deres familier.
Vi skal sikre, at den her særlige enhed, der oprettes for grønlandske børn, har de nødvendige ressourcer og kompetencer, og at der bliver lyttet til de anbefalinger, der kommer fra fagfolk.
Enheden skal samarbejde tæt med kommunerne i et forpligtende samarbejde.
Med det her lovforslag tager vi et skridt i den rigtige retning, men det er afgørende, at vi lytter til de bekymringsflag, der er blevet hejst.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2025-02-28:
Tak, formand.
Enhedslisten er lidt til stede, for de er så at sige inde i mig i dag, og de stemmer ja til forslaget.
Det skulle jeg hilse og sige fra dem.
Det gør vi selvfølgelig også i Alternativet, og vi har det sådan: Det manglede da bare, og det er godt nok på tide.
Men det er bedre sent end aldrig, at vi tager de sproglige og kulturelle udfordringer med i betragtning i forbindelse med anbringelser af grønlandske børn.
Nu har ret mange ordførere efterhånden fortalt i detaljer, hvad forslaget går ud på, og fortalt om den værdi, det skaber, og hvorfor vi skal stemme for – og alle stemmer for.
Så man kan egentlig opsummere det sådan, at det handler om at styrke retssikkerheden for grønlandske familier og grønlandske børn.
Og så kan man spørge: Ja, hvem er det?
Der synes jeg jo egentlig om fru Aaja Chemnitz' forslag om, at det er FN's identitetsmarkør, der kan bruges til at bestemme det.
Men jeg vil egentlig bare sige, at Alternativet stemmer for, og at det gør Enhedslisten også.
Karsten Hønge (SF), 2025-02-28:
Næh, jeg havde nu ikke bedt om ordet, men således opfordret formanden.
Jeg sad i hvert fald tænkte over, at når fru Aki-Matilda Høegh-Dam siger, at hun siden 2019 har talt for det som den eneste, erindrer jeg historien helt anderledes.
Jeg erindrer, at SF fra starten altid har støttet, at man kan se anderledes på det her område.
Så har fru Aki-Matilda Høegh-Dam noget at hænge den oplevelse op på?
Aki-Matilda Høegh-Dam (N), 2025-02-28:
»Qujanaqaaq taamannak misigisimasutit kisianni eqqaamaqqissaarpara kalaallit nunaat pillugu ataatsimiititaliami siulittaasunngorlaallunga ilaatigut aamma qaaqqusinikuusunga tamakkuninnga illersuinissamut siunnersuisoqarfik aallaavigalugit tusarniaatitsisullu.
Taassumallu akornanni ataasiinnarluunniit tapersuisuisoq tusaanngilara oqaatsit ullumi aamma atorneqartut tusarpakka ajornartorsiutinngooq Danmarkimit pisut allaanerunngillanngooq nunatsinni pisunik taanna uteqattaarneqarmat.
Taamaammat uanga qulakkeernikuuara aningaasalerneqassasoq misissuititsineq taamani upperineqannginnama aatsaat taanna misissuineq saqqummereernerata kingorna tapersiisalerneq tusaajartoraalerpara.«
[Ovenstående er en helt uredigeret gengivelse af talerens eget manuskript som modtaget af Folketingets Administration tirsdag den 18. marts 2025.
Der tages således forbehold for mulige fejl og mangler].
»Jeg er taknemmelig for at du har følt på den måde, men jeg husker tydeligt at jeg som nyudnævnt formand for Grønlandsudvalget bl.a. indkaldte for at forsvare udfra hvad rådet havde af høringer.
Derimellem hørte jeg ikke en eneste som støttede dette, jeg hører også gentagne gange, ordene der blev brugt i dag at problemerne i Danmark er identiske med forholdene i Grønland.
Ført efter denne undersøgelse begyndte jeg at høre tilkendegivelser af støtte.«
[Ovenstående er en helt uredigeret gengivelse af talerens eget manuskript som modtaget af Folketingets Administration tirsdag den 18. marts 2025.
Der tages således forbehold for mulige fejl og mangler].