runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-04-19:
Det vil jeg gerne kvittere for at ministeren har gjort, men siden mødet med den russiske udenrigsminister er det jo kommet frem, at der er koncentrationslejre i Tjetjenien for homoseksuelle.
Ville det ikke være en god idé at handle med det samme, selv om man har nogle andre fora, og så indkalde den russiske ambassadør til en alvorlig samtale om, hvordan Danmark ser på, at homoseksuelle torteres og myrdes i Tjetjenien?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-04-19:
Tak igen til udenrigsministeren.
Jeg føler mig sådan set dækket meget godt ind i forhold til specifikt Libyen.
Det næste jeg måske bare lige kunne tænke mig at få uddybet er, om indenrigsministeren kan forestille sig – lige nu er der jo mange ruter, der udgår fra Libyen, og der har været påbegyndt ruter fra Egypten, også fra Tunesien – at EU laver lignende aftaler både med regeringer i de øvrige nordafrikanske lande, men måske også om nødvendigt med underfraktioner og lignende, og at EU udvider den her model til andre områder?
Anders Samuelsen (LA), 2017-04-19:
Jeg vil bestemt ikke afvise, at det kan komme dertil, at vi rykker, hvad kan man sige, den brik ind på banen også, men foreløbig er det vores vurdering, at den måde, vi gør bedst og størst gavn på, er ved i samarbejde med andre at tage sagen op, så vi ikke står alene med det, men gør det i samarbejde med andre i de fora, hvor vi møder russerne.
Merete Riisager (LA), 2017-04-19:
Nu ved jeg ikke, hvor meget man i Socialdemokratiet tror på tvang som værktøj, men i regeringen mener vi, at vi har nogle professionelle ansat ude på skolerne – det er skoleledere, det er lærere, det er pædagoger – og at det er deres opgave at leve op til loven og gøre det på en måde, der er til størst mulig gavn for eleverne.
Det er skoleledernes ansvar at tilrettelægge opgaverne og sætte de lærere eller pædagoger til de forskellige opgaver, som de mener bedst varetager de opgaver.
Og det skal de gøre ved at efterleve loven, det skal de gøre ved hjælp af efteruddannelse, og det skal de gøre ved at tilrettelægge arbejdet i forhold til de elever, der er på den pågældende skole.
Annette Lind (S), 2017-04-19:
Ministeren sagde i sit første svar, at der er nogle, der skal gå forrest, og så er der nogle, der skal koncentrere sig om det faglige.
Det var i svaret til det første spørgsmål, jeg stillede ministeren.
Er det sådan, at ministeren synes, at der er nogle faglige lærere, og at der så er nogle, der skal være bevægelseslærere?
Merete Riisager (LA), 2017-04-19:
Jamen ligesom der er nogle lærere, der er særlig dygtige til fysik, nogle lærere, der er særlig dygtige til matematik og til dansk, så er der også nogle lærere, der er dygtigere til bevægelse end andre.
Der er også nogle pædagoger, som er særlig dygtige til at få børnene til at bevæge sig på en måde, som eleverne opfatter som motiverende.
Når man er leder, er det ens opgave at sætte ens medarbejdere i gang i forhold til den opgave, der skal løses, men også at se på, hvilke kompetencer de har.
Og man ved, hvis man har været leder – det har ordføreren jo også selv – at man skal bruge de kompetencer, som ens medarbejdere har.
Og det handler om ikke at gøre det for rigidt for de ledere, der skal løse en opgave, men sørge for, at de faktisk kan løse deres opgave.
For det er jo eleverne, der skal opleve bevægelse – det er det, der er det vigtige.
Annette Lind (S), 2017-04-19:
Jeg synes, der sådan lidt ligger en undertone af, at bevægelse ikke er faglighed.
Det vil jeg gerne mane fuldstændig i jorden.
I mine øjne er bevægelse også faglighed.
Der står også i artiklen, at det gælder alt fra snobrødsbagning til noget helt andet – snobrødsbagning kan i mine øjne også være faglighed.
Er det sådan i ministerens øjne – for det lyder jo lidt, som om der er nogle lærere, som er for fine til at skulle klare den her faglighed, selv om bevægelse egentlig efter det, vi har bestemt, skal foregå i alle fag i løbet af hele dagen – at der er nogle lærere, der er undtaget fra det med bevægelse i folkeskolen?
Merete Riisager (LA), 2017-04-19:
Alting er ikke det samme.
Fysik er ikke kemi, kemi er ikke dansk, dansk er ikke nødvendigvis bevægelse.
Der kan godt være bevægelse i en dansktime, men det er ikke det samme – alt er ikke det samme.
Der er også medarbejdere, der har forskellige kompetencer, og det er lederens opgave at sørge for, at de kompetencer kommer i spil, sådan at eleverne både bliver dygtige til fysik, kemi, dansk, og at de får bevæget sig i løbet af skoledagen.
Det er det, der er det vigtige.
Annette Lind (S), 2017-04-19:
Tak for det.
Nu er det jo sådan, at der står i folkeskoleloven, at alle elever på alle klassetrin skal bevæge sig 45 minutter om dagen.
Det er skolelederen, som har ansvaret for, at det sker.
For nylig har ministeren udtalt sig til Berlingske, og jeg citerer, hvad der står i Berlingske
: Der er f.eks. ikke noget i vejen for, at man skal bevæge sig i løbet af skoledagen, når bare man får det til at fungere i forhold til de fag, der er i skolen. Så kan det faktisk være rigtig nyttigt, siger hun, altså ministeren, og hun uddyber, at det heller ikke er noget, hun vil tvinge ned over skoler og lærere fra centralt hold. Ministeren vil ikke tvinge bevægelse ned over skoler fra centralt hold.
Efter min mening er det direkte lovbrud – det står i folkeskoleloven, at man skal bevæge sig 45 minutter om dagen.
Det er ministerens ansvar, at det sker.
Hvad er ministerens kommentar til den udtalelse?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-04-19:
Tak for det.
Mener ministeren, at der efter TV 2’s afsløringer af brug af illegal og underbetalt arbejdskraft i varebilsbranchen, jf. bl.a. artiklen »Chauffør hyrede illegal muldvarp – nu bringer han igen varer ud for nemlig.com« på TV 2's hjemmeside den 6. april 2017, er behov for at intensivere arbejdet med at få gennemført beslutningsforslag nr. B 165, som et flertal i Folketinget står bag?
Tak for det.
Jeg kan forstå, at ministeren mener, at det er vigtigt med nøje analyser, før den beslutning, som et flertal i Folketinget har truffet, kan føres ud i livet.
Men synes ministeren også, at det er vigtigt at gøre noget ved social dumping?
Synes ministeren også, det er vigtigt at gøre noget ved det, når TV 2 dokumenterer, at en illegal indvandrer bliver ved med at køre som chauffør i nemlig.com?
For det beslutningsforslag, som et flertal står bag – og det er lidt relevant, at et flertal i Folketinget står bag at stille krav til en branche og at bekæmpe social dumping og brugen af illegal arbejdskraft – indeholder jo krav om uddannelse, krav om kapital og krav om, at man ikke må have gæld til det offentlige.
Og man kan altså ikke tage en uddannelse i det her land, hvis ikke man findes, altså hvis man er illegal, så det her værktøj, som Folketinget står bag at bruge, ville være et meget stærkt værktøj i kampen mod brugen af illegal arbejdskraft.
Mener ministeren, at det er vigtigt at bekæmpe brugen af illegal arbejdskraft, og er ministeren ikke enig med et flertal i Folketinget i, at det her forslag – B 165 – ville være et meget effektivt redskab lige præcis mod brugen af illegal arbejdskraft, som TV 2 har dokumenteret over flere uger?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-19:
Sådan som jeg er orienteret, endte beslutningsforslaget ikke med at komme til afstemning i salen, men blev afsluttet med en betænkning, og det blev som en del i betænkningen fastsat, at regeringen skulle nedsætte et udvalg og undersøge tingene.
Det var ligesom et produkt af det arbejde med beslutningsforslaget, at udvalget overhovedet blev nedsat, nemlig for at give svar på, hvordan man ville kunne imødekomme de hensyn, som beslutningsforslaget omtaler.
Det er så det arbejde, der er i gang, og jeg synes sagtens, man kan vente på, at anbefalingerne fra udvalget kommer her senere på foråret i stedet for allerede nu at slå fast, hvad konklusionen på udvalgets arbejde skal være.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-04-19:
Det folketingsarbejde, der er lavet i relation til B 165, er jo fuldstændig klart: Et bredt flertal i Folketinget mener, at man bør stille krav til branchen.
Det er eksempelvis krav om uddannelse og et krav om, at man ikke må have gæld til det offentlige, hvis man starter en virksomhed.
Det er krav, som meget effektivt vil bekæmpe brugen af illegal arbejdskraft i den branche, som ministeren har ansvaret for.
Er ministeren ikke enig i, at det tiltag vil være et effektivt redskab i kampen mod brugen af illegal arbejdskraft?
Eller er ministeren ligeglad med det problem?
Mener ministeren, at der efter TV 2’s afsløringer af brug af illegal og underbetalt arbejdskraft i varebilsbranchen, jf. bl.a. artiklen »Chauffør hyrede illegal muldvarp – nu bringer han igen varer ud for nemlig.com« på TV 2's hjemmeside den 6. april 2017, er behov for at intensivere arbejdet med at få gennemført beslutningsforslag nr. B 165, som et flertal i Folketinget står bag?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-19:
Tak for spørgsmålet.
Regeringen fortsætter arbejdet med det varebiludvalg, som min forgænger nedsatte i november sidste år.
Arbejdet i udvalget er i fuld gang.
Første møde i udvalget blev holdt den 1. marts, det andet møde blev holdt den 4. april, og næste møde er fastlagt til den 8. maj.
Ligesom min forgænger mener jeg, det er vigtigt, at vi får lavet en nøje analyse af konsekvenserne ved at lave særlovgivning på dette område.
Vi skal have klarhed over den virkning, en sådan lovgivning vil have for danske virksomheder.
Godskørsel med varebiler er et område, som ikke er tilstrækkeligt belyst.
Derfor synes jeg, det er vigtigt, at varebiludvalget får mulighed for at undersøge, hvordan tingene hænger sammen.
Det fremgik af beslutningsforslag B 165, at formålet er at bekæmpe sort arbejde, socialt bedrageri og illegal arbejdskraft samt at øge trafiksikkerheden.
Der er i vidt omfang tale om områder, som er reguleret andre steder end i lovgivningen på Transport-, Bygnings- og Boligministeriets område.
Jeg synes derfor, det er relevant, at udvalget nu undersøger, om der med ændringer af godskørselsloven kan opnås det ønskede formål.
Jeg kan oplyse, at både Beskæftigelsesministeriet, Skatteministeriet og Rigspolitiet deltager i arbejdet i varebiludvalget.
Om godskørselsloven er det rette redskab til at opnå det ønskede formål, herunder at bekæmpe illegal arbejdskraft, som TV 2's artikel handler om, er uklart.
Men det er jo også netop det, som udvalget skal være med til at klarlægge.
Jeg ved, at udvalget knokler på med at få belyst alle relevante problemstillinger, så der arbejdes intensivt i udvalget.
Det fremgår af varebiludvalgets kommissorium, at udvalget vil præsentere sine anbefalinger i foråret 2017.
Herefter vil jeg så tage stilling til sagen.
Merete Riisager (LA), 2017-04-19:
Kravet om 45 minutters bevægelse i løbet af skoledagen har været et af de elementer i folkeskolereformen, som lærere og skoler har haft svært ved at udfolde, selv om interessen har været stor.
Bevægelse kan, hvis den udføres rigtigt, understøtte elevers faglige udvikling og trivsel.
Men vi skal holde fast i, at skolens kerneopgave er den gode undervisning, som bidrager til at give eleverne faglige kundskaber og dannelse.
Derfor er det afgørende, at bevægelse er med til at styrke denne kerneopgave.
Der er indikationer fra de foreløbige evalueringer af folkeskolereformen på, at de skoler, for hvem det lykkes at integrere bevægelse i skoledagen, høster gevinster i form af elevers trivsel og læring.
Det glæder mig meget.
Der er dog også et ønske fra lærerne om mere viden om, hvordan bevægelse kan integreres i fagene på en hensigtsmæssig måde.
Det er især i indskolingen, at koblingen mellem læring og bevægelse ser ud til at lykkes, men det er vanskeligere i udskolingen at få bevægelse ind på en faglig relevant måde.
Vi skal også være pragmatiske.
Det er vigtigt, at det er de lærere eller pædagoger, der er motiverede og klædt på til opgaven med bevægelse i undervisningen, som går forrest og finder de gode løsninger, så eleverne oplever at få mere og inspirerende bevægelse i skolen.
Derfor er jeg meget optaget af at imødekomme lærernes efterspørgsel efter mere inspiration til at få gang i bevægelse i udskolingen, og derfor kigger vi også på mulige initiativer, som kan tilgodese læreres og pædagogers ønsker om at blive klogere på området.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-19:
Med tanke på ministerens egen fortid som SSP-medarbejder i Viborg Kommune og tidligere udtalelser om virkningen af forebyggende indsatser vil ministeren så forklare, hvorfor den nye rocker-bande-pakke ikke indeholder nogle forebyggende elementer, der kunne hjælpe med at bryde fødekæden til rocker-bande-miljøet?
Med tanke på ministerens egen fortid som SSP-medarbejder i Viborg Kommune og tidligere udtalelser om virkningen af forebyggende indsatser vil ministeren så forklare, hvorfor den nye rocker-bande-pakke ikke indeholder nogle forebyggende elementer, der kunne hjælpe med at bryde fødekæden til rocker-bande-miljøet?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Ny Partileder fik gode råd af to unge« bragt i SorøAvis, den 16. september 2014.
Tak for besvarelsen.
Det er jo ikke første gang, vi har diskussionen, og derfor ved justitsministeren også godt, at når jeg taler om at bryde fødekæden, er det ikke den person med rygmærke, som har været i miljøet i 30 år og er fuldstændig forhærdet, jeg taler om, men det er fødekæden ind, hvor der er nogle unge mennesker, der er kommet på afveje.
De starter med at være stik-i-rend-drenge eller hashvagter, eller hvad det nu kan være, og skal tjene nogle stjerner på skulderen, før de rigtig kommer ind i miljøet.
Det ved ministeren godt, for vi har haft den her snak mange gange.
Så det er netop dem, jeg taler om, og jeg glæder mig meget til, at vi skal forhandle om ungdomskriminalitet.
Men når jeg synes, det var passende at bringe det ind i den her pakke, så var det netop for at vise helhedsindsatsen, og at der altså er nogle unge mennesker, der skal igennem et eller andet system for at blive det, vi ønsker at de ikke bliver, nemlig fuldbyrdede rockere og bandemedlemmer.
Der var et spændende interview med ministeren tilbage i 2014, da han var nyvalgt partileder, hvor han mødtes med nogle unge, der havde været i fængsel og havde været tilknyttet rocker- eller bandemiljøet, og hvor han udtrykte forståelse over for netop det, de unge sagde, altså at hvis der havde været noget mere forebyggelse, kunne det være, at de ikke var endt det sted, de var.
I sidste ende er det jo folks eget ansvar, men der er jo også en stor samfundsgevinst ved, at vi hjælper dem på vej, og derfor vil jeg bare igen spørge ministeren, hvorfor det ikke var passende at have det i en rocker-bande-pakke.
For de ofre, der er kommet ud af rocker-bande-kriminaliteten, har jo lidt, selv om ministeren så vil sætte nogle personer længere tid i fængsel.
Og den lidelse kan man jo undgå, hvis man sikrer, at det slet ikke kommer så vidt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-19:
Jeg vil til enhver tid stå på mål for, at det er vigtigt at forebygge.
Det er altid vigtigt at forebygge, og jo tidligere man begynder på det, jo bedre er det efter min overbevisning, og derfor har vi en kæmpe opgave, og derfor glæder jeg mig sådan til, at vi skal snakke ungdomskriminalitet. For vi har jo alle sammen en fælles interesse i, at ingen ender dér.
Når det bare ikke har været i fokus i den her pakke, er det, fordi målet med den her pakke har været at lave en rendyrket rocker-bande-pakke til dem, der laver den her kriminalitet, og som skal mærke samfundets jernnæve mod sig, så de kommer i spjældet og de kommer til at sidde der længe.
Det er en ren kriminalitetsbekæmpende pakke, hvor vi sender de typer i fængsel.
Det var ideen med den pakke, og derfor er der ingen forebyggende initiativer.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-19:
Men jeg tror ikke, at det er gået justitsministerens næse forbi, at ret mange eksperter siger, at det ikke er et udtryk for forebyggelse, og der kommer ikke mindre kriminalitet af, at man sender folk i fængsel.
Der dukker konstant et nyt vækstlag op inden for de områder, specielt også, hvor der er penge at tjene, penge tjent ved kriminalitet, og derfor er det jo ikke noget, som sikrer fremtidige ofre, at de her kommer i fængsel.
Det er jo netop kun at forhindre, at nye kriminelle kommer til.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-19:
Med aftalen om den nye bandepakke »Bander bag tremmer« sætter vi jo en skarp kurs for rocker- og bandemedlemmer.
Jeg vil gerne minde om, at vi i 2016 havde 54 skudepisoder i det offentlige rum, som havde tilknytning til rocker-bande-konflikter, og det er altså lovlydige borgere, der har været i skudlinjen gentagne gange.
Det har aldrig nogen sinde været intentionen eller ambitionen med regeringens rocker-bande-pakke, at den skulle fokusere på en forebyggende indsats.
Det har på intet tidspunkt været ambitionen, tværtimod.
Rockere og bandemedlemmer skal sådan set bare mærke konsekvensen af deres hensynsløse kriminalitet.
Så hvis der er nogle, der sådan prøver at tegne et billede af, at regeringen er enøjet og ikke har opdaget, at kriminalitetsbekæmpelse også handler om forebyggelse, så er det forkert.
For vi tror simpelt hen ikke på, at man kan tage en meget grundlæggende hardcore kriminel rocker eller et bandemedlem og så med en masse bløde initiativer prøve at resocialisere vedkommende.
Det har vi meget svært ved at synes er rimeligt over for ofrene, og det fører jo ingen steder hen.
For de rockere og bandemedlemmer, der har vilje til at bryde med det miljø, har vi jo givet noget ekstra.
Vi har jo lavet nogle bedre exitprogrammer i den rocker-bande-pakke, som kommer, og har man motivationen for at komme ud af miljøet, kan man komme det.
For det handler om rockere og bander, og det handler om de dybt kriminelle.
Jeg mener, at det vil være spild af tid i en rocker-bande-pakke at bruge ret meget tid på forebyggelse.
Rasmus Prehn (S), 2017-04-19:
Hvordan vil ministeren sikre, at færre voldtægtssager fremover trækker i langdrag, eftersom kun 29 pct. af voldtægtssagerne i 2016 bliver behandlet til tiden, jf. indslaget »Voldtægtssag – Retssystemet er for langsomt« i TV AVISEN den 3. april 2017?
nr. S 1043
Annette Lind (S), 2017-04-19:
Mener ministeren at bevægelse og faglighed står i modsætning til hinanden, når ministeren udtaler, at nogle lærere skal »koncentrere sig om det faglige« i stedet for at inddrage bevægelse i undervisningen?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-19:
Nu skal man lytte til eksperter, men vi har folkestyre og ikke ekspertstyre i det her land, og derfor er det jo, at vi politisk tager nogle beslutninger, der handler om at komme efter de her typer, og i den her bandepakke har der ikke sådan været de store tanker om forebyggelse, men det har været at banke til dem, der er derude, og få flest mulige af dem sat i fængsel i lang tid, så de ikke skader andre, og så skal vi have lukket for hanerne til de her miljøer.
Annette Lind (S), 2017-04-19:
Tak for det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-19:
Jeg tror ikke, at ministeren og jeg ser forskelligt på folks følelse af retfærdighed, i forhold til at fængselsstraf og sanktioner er det, der skal til.
Men hvis vi skal se på, at folk ikke skal risikere at blive udsat for, at der bliver skudt i gaderne, så håber jeg også, ministeren anerkender, at det ikke er det, rocker-bande-pakken handler om.
Den handler om at straffe yderligere, og den handler ikke om at forhindre mere kriminalitet.
Jeg har ikke set en eneste forsker, der mener, at det er det, der vil blive konsekvensen af det her.
Men jeg glæder mig rigtig meget til, at vi skal forhandle ungdomskriminalitetspakken, og der tror jeg vi kan lave nogle gode ting i fællesskab.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-19:
Jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, at vi kommer til at presse og stresse de her typer, fordi vi jo kommer til at presse dem på deres indtægtsgrundlag, de steder, de bor og lever, f.eks. med opholdsforbud.
Det vil gøre det rigtig, rigtig svært for dem, og så skal vi foretage en masse forebyggelse.
Det bliver spørgeren og jeg aldrig uenige om.
Så kan man altid diskutere og forske i det alt det, man vil – det kan man gøre 100 år og en sommerdag, altså om det hjælper at straffe – og ja, det hjælper lovlydige borgere, at de dybt kriminelle er væk fra gaden.
Når de sidder i fængsel i længere tid, kan de i hvert fald ikke gøre noget ved helt almindelige mennesker, som fortjener ro og fred.
Han glæder sig over, at han kunne tage så gruelig fejl.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-04-20:
Tak til ministeren.
Der har været et spørgsmål til bl.a. De Radikales ordfører om det her med en ny aftale, hvis der opstår nye muligheder.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-04-20:
Det er jeg rigtig glad for at få bekræftet.
Jeg synes jo, det er vigtigt, at der ikke ligesom hersker tvivl om, hvad det er, vi siger ja til i dag.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre justitsministerens vurdering af justitsministerens eget udsagn dagen inden folkeafstemningen den 3. december, nemlig den 2. december, hvor justitsministeren på Twitter skrev, at det ville tage 4-5 år at få en parallelaftale med Europol.
Hvilke tanker gør justitsministeren sig om, at han kunne tage så gruelig fejl og skrive sådan til den danske befolkning lige før en folkeafstemning?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-20:
Hvis vi står i den situation – hvis det er det, spørgeren tænker på – når nu teknologien udvikler sig, at dem, der er fulde og hele medlemmer, kan stå og søge i det med deres smartphone, så må vi sige, at det kan vi ikke med den her aftale.
Jeg vil meget gerne under udvalgsbehandlingen på et skriftligt spørgsmål svare præcist på, hvordan det bliver fremadrettet, for jeg står her og kan blive lidt usikker på, hvordan vores muligheder helt præcis bliver efterfølgende, hvis vi skal have nye aftaler ind over.
Det bliver jeg lige lidt usikker på, og så vil jeg hellere lade være med at stå og sige noget forkert.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-04-20:
Hvis vi lige pludselig står med nogle nye muligheder, eksempelvis teknologiske muligheder, skal de så forhandles under den gamle Europol-aftale eller under den nye, der ligger?
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-04-20:
Det lovforslag, som vi behandler her, er et lovforslag, som har til formål at gennemføre en række mindre ændringer på det finansielle område, som bl.a. skal sikre, at kreditinstitutter og kreditorer er de første til at bære de økonomiske tab, når instituttet er under afvikling.
Konkret er det jo sådan, som også Socialdemokratiets ordfører var inde på, at Finansiel Stabilitet A/S bl.a. får adgang til at tage højde for konkurrencemæssige principper om modregning og omstødelse i forbindelse med rekonstruktion og afvikling af institutter.
Lovforslaget betyder også, at vi nu får mulighed for at sikre, at de udbetalinger, der foregår, af en eventuel afviklingsformue fra et selskab, som skal lukke, kan foretages på et minimum og således, at dem, der bærer de økonomiske tab, fortrinsvis er dem, der også har haft ansvaret og drift osv. af den pågældende finansielle virksomhed.
Alt i alt er det et lovforslag, som er til gavn for danske interesser, og der er også tale om en minimumsimplementering i forhold til EU-direktivet.
På den baggrund kan Dansk Folkeparti støtte lovforslaget.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-20:
Hvis det ikke blev inden den 1. maj, skulle vi jo til at forhandle under helt andre rammer og regler, og det er selvfølgelig derfor, det har været vigtigt for os at få aftalen igennem inden den 1. maj.
Selv om jeg er meget, meget positiv, synes jeg bare, at vi skal minde hinanden om, at den jo ikke er kommet igennem endnu.
LIBE-udvalget har været utrolig engagerede og overordentlig positive, og de har virkelig været nogle, der har set nødvendigheden i det her for Danmark, og det synes jeg vi skal kvittere for.
Alle har ligesom prøvet at gøre det, de kunne, for at nå det, for ellers skulle vi jo have startet forfra på et helt andet grundlag, og så ville vi være ude i den periode, den nye proces ville vare.
Det kan vi fortsat deltage i.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-04-20:
Tak for det.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre fra justitsministeren, om justitsministeren kan bekræfte, at Danmark fortsat med den aftale, vi diskuterer her, vil kunne deltage i de to centres arbejde.