runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-02-07:
Jeg tror såmænd nok, at vi skal støtte forslaget her i Folketingssalen.
Når jeg nævner det, er det jo blot, fordi det er – og det ved hr. Nikolaj Villumsen godt – meget vigtigt for Dansk Folkeparti at understrege den nationale suverænitet, og jeg syntes også, det var fint, at hr. Nikolaj Villumsen fik klarificeret, hvad det er, Enhedslisten forestiller sig.
Det er jo klart, at man godt kan indgå sådan en aftale, men man skal nok også regne med, at de lande, som så ikke ønsker at leve op til den, ikke kommer til at være en del af det, altså Antigua, Barbados, og hvad de alle sammen hedder.
De kommer jo til at være udenfor.
Så det er fint.
Det er nok ikke noget, der kommer i morgen, og derfor synes jeg også, det er vigtigt at tage det her skridt med den her nationale sortliste fra dansk side, og det er også interessant at høre om, hvad Rutteregeringen har gjort i Holland.
Det kan vi kun være enige om.
Altså, den er intet værd med de der fem-seks lande, der står tilbage på den, anført af Dansk Vestindien, vores gode, gamle koloni.
Jeg ved ikke, hvad det er, de har gjort, der er så forfærdeligt.
Det kan godt være, at de skal give dem et mindeligt råd om, hvordan de kommer af med dem.
Det er vist bare noget med, at man skal have nogle symbolske tanker om, hvad man måske kunne finde på at gøre.
Så det kan være, at de også ryger af den på et tidspunkt.
Carsten Bach (LA), 2019-02-07:
Tak for det.
Beslutningsforslag B 34 om indsatsen mod skatteundgåelse er noget, som optager rigtig, rigtig mange, og det optager også Liberal Alliance, og derfor var vi også med i aftalen, der skal styrke indsatsen mod international skatteunddragelse, tilbage i 2017.
Vi tilslutter os indsatsen mod skattely, men når vi i Liberal Alliance desværre ikke kan støtte dette beslutningsforslag, skyldes det, at vi ikke mener, forslaget indeholder det effektive element i indsatsen mod skattely.
For skattely er jo helt uomtvisteligt et internationalt problem, og derfor mener vi selvfølgelig også, at det er en samlet international indsats, der er at foretrække.
Forslaget her pålægger tværtimod regeringen at udarbejde en national sortliste over skattely i tredjelande, men også i EU-lande, der jo allerede er underlagt strengere regler, som effektivt modvirker skattely i EU-lande bedre end en national sortliste over skattely i EU-lande ville kunne gøre.
Vi mener, at EU's sortliste allerede fungerer som et effektivt værktøj mod skattely, og hvis vi skal intensivere indsatsen mod skattely, er det Liberal Alliances opfattelse, at det bør gøres ved at styrke den internationale indsats via EU's sortliste.
Og derfor kan Liberal Alliance som sagt ikke støtte beslutningsforslaget.
Louise Schack Elholm (V), 2019-02-07:
Altså, mange af de her lande har ikke engang altid selv styr på, hvordan de gør tingene, og derfor er der tit også andre samarbejder inde over det her, f.eks. hjælper Verdensbanken dem med at få styr på, hvordan man gør tingene.
Der kan det her også blive brugt som et redskab til at gøre opmærksom på, hvilken vej man skal gå.
Men det kan også være et slag i ansigtet.
Og der skal vi være sikre på, at det, vi arbejder hen imod, ikke er, at de bare giver op, men at de arbejder hen imod at have en god skattepraksis, så vi undgår at have skattelylande i fremtiden.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-02-07:
Og så er spørgsmålet bare: Kan man stole på, at et land, som i årevis har opereret som skattelyland, bare sådan lige ændrer ved det?
Det kan man formentlig ikke.
Så mon ikke den rigtige fremgangsmåde som minimum ville være at afvente, at der rent faktisk skete noget, før man fjernede de der lande fra sortlisten?
Louise Schack Elholm (V), 2019-02-07:
Der er ingen tvivl om, at det for Venstre er vigtigt, at landene bevæger sig i den rigtige retning, og det er også min klare opfattelse, at det er det, de her lande arbejder på.
Og det er jo derfor, de arbejder sig af listen – og der skal de leve op til de standarder, som vi har gennemført, bl.a. i EU-regi og i OECD-regi, hvor vi har lavet nogle regler om, hvordan man skal oplyse om pengestrømme, der går mellem virksomheder mellem lande og deslige.
Og det er sådan nogle ting, som vi har brug for at få oplysninger om, sådan at vi kan se, om nogle virksomheder snyder med at putte for mange penge i et andet land.
Det er nogle af de regler, som man skal leve op til for at ryge af den skattelyliste, eller sortliste, som det jo i virkeligheden er.
Jeg synes egentlig, det er rigtig positivt, hvis de her lande i højere grad vil leve op til de regler.
Og der tror jeg ikke, man kan regne med, at de lever op til det fra den ene dag til den anden.
Det tager noget tid at implementere, også fordi mange af de lande, der er på listen, er relativt små lande med små administrationer, og der må man jo også ligesom give dem lov til at arbejde det her igennem og komme videre med det.
Men det vigtige er, at der hele tiden sker fremskridt, og at vi kan se, at de bevæger sig væk fra at være et skattelyland.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-02-07:
Tak for det.
Og tak til fru Louise Schack Elholm for at træde i hr. Jan E. Jørgensens sted – det er godt.
Men man kan sige, at resultatet jo var det samme, altså at Venstre ikke støttede det her forslag, og det kan vi jo kun begræde i Dansk Folkeparti.
Jeg vil bare spørge Venstre, om Venstre virkelig kan være tilfreds med, at en tilkendegivelse fra et land, der står på sortlisten, om at ville foretage sig noget er tilstrækkeligt til at komme af sortlisten.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-02-07:
Tak, og tak til skatteministeren for at stille op og kommentere det her.
Det er jo positivt, at der netop også er et bredt samarbejde her i Danmark om det her arbejde.
Når nu ministeren er ekspert på området, kunne jeg godt tænke mig, at ministeren måske kunne uddybe for mig, hvad det er, ministeren mener er begrundelsen for, at det kun har symbolsk og ringe effekt med sådan en national liste her, og hvorfor vi ikke kan gå foran i Danmark og netop rette op på nogle af de ting i mellemtiden, mens vi arbejder i EU-regi.
Hvad er det, der gør, at sådan en liste vil have symbolsk og ringe effekt, som jeg hører ministeren sige?
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-02-07:
Jamen altså, jeg siger ikke, at man ikke skal prøve på at kæmpe for at få en strammere sortlistning i EU, tværtimod.
Det så vi meget gerne fra Enhedslistens side.
Virkeligheden er jo bare, at det har man ikke kunnet komme frem til i EU-kredsen.
Når Venstres argument mod at tage et dansk initiativ til at lave en effektiv, ambitiøs sortlistning af skattely er, at man vil gøre det i EU, så synes jeg, det er vigtigt, at man kan påvise, hvordan man har tænkt sig at gøre det i EU.
For ellers er det bare en sovepude, hvor tiden vil gå og gå og milliarderne fosse ud af hullet, som skattely desværre er for vores fælles velfærdssamfund.
Louise Schack Elholm (V), 2019-02-07:
EU er jo et demokrati, og det fungerer på forskellige måder, afhængigt af om det er Parlamentet, eller om det er regeringer, der arbejder, og den danske regering arbejder helt klart for, at vi får strammere regler for sortlistning.
Det er der ingen tvivl om.
Vi kæmper for det inden for alle områder, både i EU og i OECD, hvor der er BEPS-regler.
Vi har også i Danmark lavet en indsats mod, at folk placerer pengene i skattely.
Vi har valgt at købe Panama Papers.
Så vi har lavet en række forskellige tiltag for netop at sætte ekstra fokus på det her med skattely.
Men vi mener helt klart, at det bedste at gøre her er, at vi samarbejder med de andre EU-lande, og der er vi et af de lande, der kæmper for, at der skal være stramme regler, end der er på nuværende tidspunkt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-02-07:
Tak for det.
Jeg synes selvfølgelig, det er dybt beklageligt, at Venstre afviser at bruge muligheden for at lave en ambitiøs og effektiv sortlistning af skattely her i Danmark.
Jeg kan så forstå på både ordføreren og skatteministeren, som jo også er fra Venstre, at det, man gerne vil lave, er en opstrammet liste i EU-regi.
Skatteministeren sagde her, og jeg er meget enig i det, at det er dybt problematisk, at vi har en række skattelylande inden for EU, som slet ikke er på listen, eksempelvis Luxembourg, Malta, Cypern.
Der kunne jeg så bare godt tænke mig at høre fra Venstres ordfører
: Hvad er den præcise plan, man fra Venstres side har tænkt sig at følge for at opnå, at EU får en strammere sortlistning?
I virkeligheden har EU jo lavet en liste; den er dybt uambitiøs, og der er intet EU-land på.
Hvordan vil man opnå, at den bliver strammere?
Louise Schack Elholm (V), 2019-02-07:
Tak for det.
Det er egentlig vores EU-ordfører, Jan E. Jørgensen, der har lovforslaget, men jeg har lovet at holde hans tale.
Jeg er dog skatteordfører og kan sagtens svare på spørgsmål alligevel.
Enhedslisten vil med beslutningsforslaget, vi i dag behandler, pålægge regeringen at udarbejde en national sortliste over skattely.
Listen skal ifølge forslagsstillerne fungere som supplement til EU's sortliste over skattely.
Disse tre punkter har ministeren allerede så fint redegjort for, så jeg vil ikke trætte ordførerne med en gengivelse heraf.
Formålet med beslutningsforslaget er at lave en effektiv sortliste over skattely.
Venstre ønsker helt i tråd med Enhedslisten en effektiv sortliste over skattely.
I Venstre mener vi bare, at en national sortliste ikke er det rette eller mest effektive værktøj, når det handler om at fremme god praksis på skatteområdet.
Her tror vi på, at den bedste indsats opnås i EU-regi, og vi mener faktisk, at EU's sortliste er ganske effektiv.
Det, at så få lande optræder på listen, er jo netop et udtryk for, at listen fungerer.
Målet er ikke, at så mange lande som muligt står på listen, men derimod at så mange lande som muligt ændrer praksis, således at de efterlever EU's kriterier på skatteområdet.
Vi vil derfor arbejde for at styrke EU's sortliste frem for at indføre et nationalt supplement, som beslutningsforslaget lægger op til.
Venstre kan hermed ikke støtte beslutningsforslaget, og jeg skal hilse fra De Konservative, da den konservative ordfører ikke havde mulighed for at være til stede, og sige, at de heller ikke støtter beslutningsforslaget.
Pause Pause (Pause), 2019-02-07:
Mødet er udsat.
Louise Schack Elholm (V), 2019-02-07:
Jamen altså, der er jo flere årsager til, at man ikke skal lave en national liste.
På den ene side kæmper vi for det i EU, og det gør vi jo gennem de forhandlinger, der er på området.
Der er forskellige forhandlinger, og jeg kan jo ikke referere fra forhandlinger generelt, og det tror jeg heller ikke at Enhedslistens ordfører beder mig om at gøre her.
Men jeg kan bare sige, at Venstre og regeringen lægger stor vægt på, at vi får så stramme regler som muligt, så vi er sikre på at få opfanget dem, der kan være skattelylande.
så tror jeg ikke, at det er noget, der betyder det helt store for ret mange lande, fordi vi ikke er tilstrækkelig store.
Men når EU gør det, er det et meget virkningsfuldt redskab.
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-02-07:
Det var godt, at vi fik den afklaring.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi sætter ind, hvor vi kan, og her er der en mulighed for at sætte ind og gøre noget.
Og jeg synes, det var rigtig ærgerligt, at vi tidligere hørte både fra regeringen og fra Socialdemokratiet, at EU bliver en sovepude.
For det er jo i virkeligheden det, der sker.
Vi står med et værktøj, vi kan bruge, og så taler man om, at der jo kunne ske noget på et tidspunkt bag lukkede døre i Bruxelles, og derfor vil man ikke handle i Danmark.
Anders Johansson (KF), 2019-02-07:
Jamen det kunne netop være det, som det er i dag, altså det med, at man dækker den faglige økonomiske interesse for lønmodtagerne.
De har stigende medlemstal, og det er jo, fordi de skaber en værdi for lønmodtageren, og det synes jeg da er vigtigt, og så er det op til den enkelte at vurdere, hvor man får noget for pengene, og så kan man melde sig ind der, hvor det passer bedst ind i ens arbejdsliv.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-07:
Det er altså en interessant tankegang.
Mener Det Konservative Folkeparti nu pludselig, at det er sådan op til hver enkelt borger derude selv at finde ud af, hvilke foreninger de har tænkt sig at melde sig ind i – og så få skattefradragsret for det?
Det er jo fuldstændig håbløst, for hvor sætter man så grænserne for det?
Man bliver da nødt til at sætte nogle definitioner op for, hvornår man er berettiget til at kunne trække sit kontingent fra i skat.
Og jeg synes, det er ret oplagt, når vi taler om arbejdsmarkedet og om fagforeninger, at så kunne definitionen være: evnen til at tegne kollektive overenskomster.
Anders Johansson (KF), 2019-02-07:
Jeg tror bestemt, at jeg har forstået, hvad beslutningsforslaget går ud på.
Og derfor skal fradraget selvfølgelig følge den enkelte, sådan at man har det frie valg.
Det her med at forhøje et fradrag for de fagforeninger, som har et højere kontingent, vil bestemt ikke gavne forbrugerne, det vil bestemt ikke gavne lønmodtagerne.
Altså, jeg synes, det er vigtigt at holde fast i, at vi har en model nu, hvor der er et fradrag for at melde sig ind i en fagforening.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-07:
Jeg kunne forstå, at omdrejningspunktet for ordførerens tale var, at det her ville skade konkurrencen mellem fagforeninger – det er bare ikke det, det handler om.
Ordføreren nærer den illusion, at der er tale om fagforeninger, der konkurrerer med hinanden – det er der ikke.
Der er tale om, at nogle faglige organisationer faktisk tager slæbet ved at tegne kollektive overenskomster, og så er der andre, der vælger at lægge sig i læ af det arbejde, som nogle har udført, og derfor – selvfølgelig – kan slippe billigere af sted med tingene og lave nogle private forretninger, som man så oven i købet understøtter fra statens side.
Eller mere mener ordføreren bare, at man sådan bredt skal sprede skattefradragsret ud til alle mulige foreninger, der kan påstå, at de laver noget, som de her beviseligt ikke laver, altså de gule splittelsesorganisationer.
Anders Johansson (KF), 2019-02-07:
Tak for det.
SF foreslår med det her beslutningsforslag, at det kun skal være muligt at få fradrag for fagforeningskontingent for medlemmer af fagforeninger, som er medlem af en hovedorganisation, der samlet har indgået overenskomst for mindst 25 pct. af medlemmerne.
Det er ikke et beslutningsforslag, som vi fra konservativ side kan støtte.
Forslaget vil skade konkurrencen mellem fagforeningerne, og det vil også skade det frie valg af fagforening.
Hvis man følger forslaget, vil man også gøre det mere fordelagtigt at vælge en dyr fagforening.
Det vil skade konkurrencen og primært gavne de dyreste fagforeninger.
Alt andet lige
Vi vil ikke diskriminere mellem fagforeninger, og vi ønsker at bevare tilskyndelsen til, at man holder omkostningerne nede.
Til gengæld vil vi meget gerne arbejde for, at det bedre kan betale sig at arbejde – altså frem for at lave et fradrag kunne man jo øge beskæftigelsesfradraget, sådan at lønmodtagerne får flere penge til sig selv. Men vi synes bestemt ikke, at det her er den rigtige vej at gå, og vi kan selvfølgelig ikke støtte beslutningsforslaget.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-02-07:
Tak for det.
Den første halvdel af SF's forslag er, at man skal øge fradraget for faglige kontingenter for visse fagforeninger, og der må jeg sige, at jeg synes, at der er meget svagt argumenteret for det.
Jeg har ikke hørt begrundelsen fra hr. Karsten Hønge for, hvorfor man skal øge det her fradrag for visse fagforeninger.
Så kommer det næste.
Skal vi ændre definitionen på, hvem der kan modtage retten til, at man kan fradrage et kontingent?
Der er vi ikke af samme holdning som SF.
Folk, der melder sig ind, skal have ret til at fradrage deres kontingenter her, selv om der fra SF's side lægges op til en anden definition af, hvad der udgør en fagforening.
Det er vi ikke enige i.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-07:
Jeg vil jo bede hr. Rasmus Helveg Petersen om at forholde sig til udgangspunktet for diskussionen.
Det er jo ikke, hvorvidt der er tale om udvalgte fagforeninger, som ordføreren siger.
Jeg mener, at hvad skulle argumentet dog være for at give fradragsret til medlemmer af foreninger, som ikke udfører det arbejde, som er forudsætningen for, at man har givet muligheden for skattefradrag?
Det er jo den præmis, som jeg beder ordføreren om at gå ind på.
For vi giver jo heller ikke fradragsret til alle mulige obskure foreninger ude i samfundet.
Vi giver jo heller ikke fradragsret til private forretninger.
Hvis man går ind til en advokat, får man ikke sådan fradragsret ved at gå ind til den her advokat.
Det må man jo selv betale.
Folk kan melde sig ind i alle de foreninger, de har lyst til, men der må da være en forskel på, hvem der har ret til at trække kontinentet fra, og hvem der ikke har.
Her beder jeg bare om, at ordføreren forholder sig til definitionen på en fagforening, nemlig evnen til at tegne kollektive overenskomster.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-02-07:
Tak for det.
For det første synes jeg altid, at der er tid til at snakke mere om De Radikale, så det skal endelig ikke afholde spørgeren fra at stille spørgsmål til radikal politik – jeg vil gerne svare.
Når vi for det andet snakker om snusfornuft og om, om man ikke skal belønne foreninger, der udfører et nyttigt stykke arbejde, så må jeg gentage det, jeg sagde i min ordførertale, nemlig at vi fra radikal side ikke er interesseret i at øge fradraget for faglige kontingenter for udvalgte fagforeninger.
Vi synes ikke, at fradraget lige nu er for lavt, så vi har ikke en intention om at gå ind og øge fradraget, hvilket er den ene halvdel af forslaget.
Skal vi ændre definitionerne, som vi i dag har, på, hvad der er en faglig organisation, og for hvilken der i dag gælder et skattemæssigt fradrag?
Nej, det er vi heller ikke interesseret i.
Så der er som sagt to dele af forslaget, og vi er imod dem begge.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-07:
Man kan sige meget om Radikale, vi har ikke tid til at nå omkring det hele nu, men jeg synes dog, at man har den der snusfornuftig tilgang til tingene.
Og er der ikke her tale om, at man må sige noget for noget?
Altså, en organisation, en forening, eller hvad det kan være, udfører en indsats, og det vil vi fra statens side godt understøtte.
Der er jo ikke noget for noget her, for der er jo de her gule organisationer eller forretninger, som ikke udfører det samfundsarbejde.
Så hvad skulle argumentet været for, at man holder hånden under dem økonomisk?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-02-07:
Jamen vi er fra Radikale Venstres side også glade for at tage den her diskussion.
Jeg må sige, at vi fra Radikale Venstres side ikke er interesseret i at øge fradraget for faglige kontingenter for udvalgte fagforeninger.
Den ene halvdel af det her forslag handler om, at man skal øge fradraget for faglige kontingenter, og det er vi ikke enige i.
Den anden halvdel af forslaget drejer sig om, om vi så skal ændre på definitionerne for, hvad der er en faglig organisation, sådan at der ikke længere er fradrag for medlemskab af udvalgte faglige organisationer.
Det er vi heller ikke interesseret i.
Så derfor er vi imod begge dele af forslaget, og vi vil stemme imod dette forslag.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-02-07:
Jeg kan godt se, at det er en omfordeling fra en type fagforening til en anden, men jeg kan ikke se, at det kommer ud fra, at vi skulle have et problem, i forhold til at folk ikke melder sig ind i de eksisterende store fagforeninger, rigtige fagforeninger, som Enhedslisten kalder dem.
Jeg har ikke forståelse for, at det er fradraget, som er problemet her, for at folk ikke melder sig ind.
Derfor synes jeg ikke, at det her løser det problem, vi har, med forskellen og med styrkelsen af de her fornuftige.
Karsten Lauritzen (V), 2019-02-07:
Ja, altså, jeg tror bestemt, det er en mulighed.
Skattedagsordenen flytter sig i EU-regi.
På nogle områder flytter den sig i en forkert retning med fælles selskabsskattedatabase og andet.
Men skat er noget af det, hvor der er flere og flere europæiske politikere, der ser potentiale i et tættere og tættere samarbejde; det skal man også være en lillebitte smule bekymret for, skulle jeg hilse og sige.
Men på en række områder er det altså meget fornuftigt.
Så vi vil vurdere, at der i min levetid og i hr. Kenneth Kristensen Berths levetid – jeg tror, vi er nogenlunde jævnaldrende – er en god mulighed for, at det kommer til at ske.
Men jeg kan selvfølgelig ikke garantere det.
Så vil jeg sige til det med, hvorfor lande er røget af listen, at jeg naturligvis gerne vil svare på det.
Det er der forskellige årsager til; det er forskelligt, hvad de har gjort.
Og det redegør vi meget, meget gerne for skriftligt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-02-07:
Jamen der har vi så en klar uenighed mellem Enhedslisten og Alternativet.
Vi mener, at man skal styrke rigtige fagforeninger, der har overenskomst, fordi de gør en forskel for deres medlemmer.
Man skal ikke give fradrag til virksomheder, der påstår at være fagforeninger, men ikke har en overenskomst.
Så der er en klar forskel mellem vores to partier.
Men jeg vil bare gerne høre: Anerkender Alternativet ikke, at hvis man eksempelvis er sosu og har en lav løn og gerne vil sikre sig ordentlige arbejdsforhold og ordentlige lønninger, så spiller det en rolle, hvad man skal betale hver eneste måned i fagforeningskontingent, altså at man faktisk ville styrke de lavestlønnede i det her land og deres muligheder for at kræve ordentlige arbejdsvilkår og ordentlige lønforhold, hvis det var billigere for dem at være med i en fagforening med overenskomst?
Karsten Lauritzen (V), 2019-02-07:
Der skulle jo helst være sammenhæng mellem, hvad jeg siger i Europaudvalget, og hvad jeg siger hernede som skatteminister.
Altså, noget af arbejdet i Europaudvalget foregår i hvert fald også i offentligheden.
Det synspunkt, jeg står for hernede og i Europaudvalget, er, at det er et effektivt redskab.
At det kan være et endnu mere effektivt redskab, er jeg helt enig med Dansk Folkeparti i, og det skal vi kæmpe for i Danmark, og det skal vi bruge vores kræfter og ressourcer på.
Selv om man kunne ønske sig, at man kunne det hele, kan man altså ikke det hele.
Nogle gange må man vælge, hvor man tager sine kampe henne, og jeg synes, at vi skal tage den her kamp i EU-sammenhæng.
Og at vi kan gøre listen bedre, er jeg helt enig med Dansk Folkeparti i.
Generelt må jeg også sige, at jeg tror, at regeringen ser mere positivt på at have sådan en liste, end Dansk Folkeparti gør.
Men hvis jeg ikke har udtrykt tydeligt nok, at listen kunne være bedre, så vil jeg gerne beklage, for det kan den selvfølgelig, og det er også det, Danmark har argumenteret for gang på gang.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-02-07:
Jamen det kan jo ikke komme bag på nogen, at Venstre gerne vil gøre, hvad vi normalt gør i Danmark, når der er noget i EU, som vi er utilfredse med, nemlig at krybe ned under dynen og gemme os der og så have det lunt og hyggeligt, men der sker ikke rigtig noget.
Jeg ved ikke, om årsagen til, at skatteministeren er lidt mere positiv, end skatteministeren normalt er over for EU's skattelyliste, er, at debatten finder sted i det her lidt større forum i stedet for i Europaudvalget.
For der synes jeg sådan set nok, at regeringen har kritiseret og problematiseret det her forhold med, at de her lande tages af så hurtigt.
Men her i salen siger skatteministeren, at det her er et meget effektivt værn mod skattely, og det kan jeg simpelt hen ikke se.
Kunne skatteministeren ikke lige berige os alle sammen og fortælle, hvad det er, der lovmæssigt er blevet gjort af de lande, som er blevet taget af skattelylisten.
Hvad har de lovmæssigt gjort, hvad har de juridisk foretaget sig, så den her liste nu ikke omfatter andet end Dansk Vestindien og en fire-fem øvrige lande?