runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-22:
Jamen vi vil ikke sætte sådan en konkret rød linje over for noget.
Det synes vi at vi har dårlige erfaringer med.
I det øjeblik man sætter en rød linje, går der en sport i det for de andre for at få en til at overtræde den røde linje, og det gider vi ikke en gang mere.
Vi har en ambition om, at vi helt klart skal have en lavere offentlig forbrugsvækst end det, som den socialdemokratiske regering for øjeblikket præsterer.
Men præcis hvor den ligger, kan jeg ikke sige.
Det er læren: Man skal slå til der, hvor man kan få noget, og så skal man gå mindre op i det der, hvor man ikke kan få noget.
Thomas Jensen (S), 2020-12-22:
Det lyder som Liberal Alliances politik.
Hvis nu Liberal Alliances syndere skal se på det hele ud fra en pragmatisk betragtning af, at Liberal Alliance måske kommer i Folketinget efter næste valg – måske går det så galt, at vi får et blåt flertal i Folketinget, hvor Liberal Alliance kan blive enten en del af en blå regering eller en del af det parlamentariske grundlag for en blå regering – hvor går den røde linje så for Liberal Alliance i forhold til væksten i det offentlige forbrug?
Eller hvor præcis går den røde linje for Liberal Alliance, hvis man pragmatisk skal indgå i et blåt samarbejde?
Tak til hr. Ole Birk Olesen for en god tale.
På et tidspunkt var jeg ved at blive lidt forvirret over, om blå politikere var sådan nogle, der alle sammen havde elskerinder og elskere, og om røde politikere bare var sådan nogle, der ragede til sig – og hævet over alt var Liberal Alliances politikere.
Liberal Alliance og hr. Ole Birk Olesen er ren, når det kommer til at tale om egen politik og tale om ideologi og sige, hvad det er, partiet gerne vil.
Det tager jeg hatten af for, og derfor går mit spørgsmål i dag også på det offentlige forbrug.
Hvis nu Liberal Alliance selv kunne bestemme det hele, hvad ville niveauet for det offentlige forbrug så være i Danmark næste år og de kommende år?
For det finanslovsforslag, vi behandler nu, lægger jo op til, inklusive de covid-19-udgifter, der er, at der vil være en vækst i det offentlige forbrug på 2,2 pct.
Men hvis hr. Ole Birk Olesen og Liberal Alliances folketingsgruppe helt alene kunne bestemme, hvad ville vækstraten så være det kommende år i det offentlige forbrug?
Malte Larsen (S), 2020-12-22:
Mange tak – det gik hurtigere, end jeg havde regnet med.
Jeg vil starte et lidt andet sted, end jeg egentlig havde tænkt mig.
Jeg vil gerne rose LA for deres almindeligvis klare udlægning af egen politik, men jeg blev nu alligevel en lille smule forundret.
Jeg havde en far, der efter 48 år på arbejdsmarkedet, kunne trække sig tilbage som 61-årig på det, der dengang hed efterløn.
Så jeg vil omvendt også skose jer for ikke at vise en lille smule empati eller forståelse for folk, der har været på arbejdsmarkedet i rigtig mange år, i forhold til at de har en værdig mulighed for at gå fra arbejdsmarkedet.
Men som sagt vil jeg rose jer for almindeligvis at lægge jeres politik klart frem.
I går i LA ind for en skattesænkning.
LA opererer jo ikke med et skattestop, men kan jeg alligevel lokke ordføreren til at give sit bud på en definition af ordet skattestop?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-22:
Nej, det er jo en af de ting, som vi beder Finansministeriet om at komme med opdaterede tal på.
For siden vi lavede den seneste opgørelse tilbage i 2016, er der jo gået 4 år.
Derfor skal vi jo have opdateret tallene, i forhold til hvad Finansministeriet vurderer at man kan hente på de tiltag, som vi ønsker at lave.
Bruno Jerup (EL), 2020-12-22:
Kan ordføreren så ikke løfte sløret for, hvor meget man fra Nye Borgerliges side faktisk forventer at kunne hente?
Eller er det også bare fuldstændig et lufttal?
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-01-12:
Nu skal ordføreren jo måske mindes om, at vi faktisk er med i de forlig, der ligger på det her område, og jeg har ikke en intention om at gå ud og gå imod det forlig, som Dansk Folkeparti er gået med ind i for at få nogle af vores egne ting med.
Men det ændrer ikke på, at hvis man skal have en sikker hånd i forhold til at give lokale tilladelser, så er man også nødt til at vise et skyldigt hensyn til de lokalvalgte, som sidder i de pågældende kommuner.
Det må være ganske logisk at have den tilgang til det.
Hvis man alene overflytter hele kompetencen til den enkelte jordejer, som tilfældigvis ejer en campingplads, og det så skulle være wild west og fri leg, så tror jeg altså ikke, at det ville være nogen succes, heller ikke for at tiltrække kommende turister til det lokale område, hvilket det drejer sig om.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-01-12:
Tak for sympatien for forslagene, og det manglede jo bare, når nu det er noget, som Socialdemokratiet har arbejdet for inden folketingsvalget, og når nu det også er med i vores fælles regeringsforståelse, altså at vi skal op på de 33 pct. i forhold til nye lokalplansområder.
Nu har ministeren så også lavet et forarbejde og spurgt forligsparterne, om de er med på det her på nuværende tidspunkt.
Og det er jo ærgerligt, at de ikke er det, for jeg betragter det sådan, at der er flere og flere, der synes, at blandede byer er en god idé.
Derfor ser jeg jo også frem til, at der kommer den evaluering af det sidste planlovsforlig, og der refererer ministeren nu til, at det først vil ske i foråret 2021.
Så jeg synes jo, det er en skam, at det åbenbart er forsinket.
Nu er det ikke, fordi jeg forventer, at ministeren, som nu i dagens anledning har arvet planloven, skal gå ned i detaljen med det, men jeg synes faktisk, at når vi arbejder med det her med blandede byer, skal vi sådan set se på, hvad redskaberne er.
Jeg håber, ministeren kan se, at det er noget, der er vigtigt at gå videre med.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-12:
Campingpladsejere er meget forskellige, men det er politikere godt nok også, og jeg har også set mange sjove lokalpolitikere derude, som har alle mulige forskellige holdninger.
Så om man lægger det det ene sted eller det andet sted, det går nok.
Der er forskel.
Kan vi så ikke bare sige, at inden for den her for dispensationsret har de campingpladsejere mulighed for at gøre det?
Kan vi ikke have tiltroen til, at de faktisk gerne vil det bedste for deres campingplads, og at de ikke vil gøre noget, som bare ødelægger værdien af deres -plads, men rent faktisk vil gøre noget, der gavner deres forretning?
Er der virkelig brug for, at der skal sidde nogle lokalpolitikere og detailstyre det her?
Kan man ikke også vise tillid til de her campingpladsejere?
Det er bare, fordi jeg godt lige vil give en kommentar til det om campingvognene.
Der er moderne campingvogne i dag.
Der findes simpelt hen vintercampingvogne, som er isoleret.
Svenskerne er eksperter i at lave campingvogne, så der kan være minus 10-15 grader.
De er væsentlig bedre isoleret end nogle af de gamle sommerhuse, vi har, eller også nogle af de helårsboliger, som vi har rundtomkring i landet.
Så det er altså ikke der, problematikken ligger.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om noget.
Nu siger han det der med at give kompetencerne videre ud til kommunalpolitikerne.
Så er det ikke lokalpolitikerne, der skal bestemme det, for så bytter man bare nogle politikere ud med nogle andre.
Hvorfor skal det ikke være civilsamfundet, der bestemmer det her på en campingplads?
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-01-12:
Det kan man jo sige, men det er nu ikke vores tilgang til det.
Vi mener stadig væk, at det giver god mening, at tingene bliver belyst.
Det gør de bl.a. i en politisk udredning i kommunerne.
Hvis man lægger kompetencen hos den enkelte campingpladsejer, så kan det jo blive meget vidtløftigt, i forhold til hvad det eksempelvis er for en ejer, der er på den pågældende campingplads.
Jeg kender ikke alle campingpladsejere i Danmark, men jeg kender nogle af dem.
Derfor kan vi ikke have en model, hvor der ikke er en form for kommunal sagsbehandling med.
Der er nogle krav, der skal stilles, og dem har vi også prøvet at hegne ind i det beslutningsforslag, som der ligger her til forhandling.
Dan Jørgensen (S), 2021-01-12:
Det må vi lige vende tilbage til.
Vi synes jo fuldstændig som forslagsstilleren, at det er enormt vigtigt, at kommunerne har det her redskab, og derfor har vi ikke bare sympati med det, vi støtter sådan set op om målsætningen.
Men som spørgeren jo vil vide, er der et forlig, og det respekterer vi selvfølgelig.
Heidi Bank (V), 2021-01-12:
Jeg synes jo, det er vigtigt, at vi har den her blandede boligmasse, og jeg synes også, det er vigtigt, at vi sikrer, at dem, der gerne vil købe en bolig, også kan få en bolig til rimelige penge, også inde i de store byer.
Og det giver bare nogle udfordringer, hvis man vælger at sige, at en alt for stor del skal være lejeboliger – om det så er privat udlejning eller almen udlejning.
Så vi vil bare gerne have, at der bliver lagt større vægt på, at ordet blandet også tilgodeser, at der altså også er noget, der hedder ejerboliger.
Det kunne være godt også at få sat fokus på det.
Men jeg tror ikke, at man, når man som lejer står og skal finde en bolig, sådan en til en kan sammenligne med det, som hr. Søren Egge Rasmussen kommer med her, for det er jo altså også et spørgsmål om kvaliteten af de her boliger.
Jeg er ikke sikker på, at det, når du sammenligner den ene med den anden i forhold til kvadratmeter, så er den samme kvalitet, som de beboere får i de to boliger, men det kan være, at hr. Søren Egge Rasmussen kan svare på det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-01-12:
Jamen jeg betragter det som et tilsagn fra ministeren om at tage det her med tilbage i Erhvervsministeriet og sige: Der står faktisk et andet evalueringstidspunkt i den forligstekst, som ministeren gerne vil lægge op til man skal være loyal over for.
Så jeg ser frem til, at man tager det med tilbage til Erhvervsministeriet.
Jeg ved godt, de har haft travlt med lidt mink, men der er jo også andre vigtige opgaver, som man skal forholde sig til.
Så tak for det.
Jamen jeg troede egentlig, at det her forslag drejede sig om, at kommunerne skulle have lov til at give en dispensation, og ikke var en stor Christianiadebat.
Vi synes ikke, at kommunerne skal have en mulighed for at give dispensationer til, at folk kan bo hele året på en campingplads.
Det synes vi som udgangspunkt er en dårlig løsning.
Nu kommer jeg selv fra Aarhus, og der bruger man campingpladserne ved studiestart til, at nogle studerende lejer sig ind i campinghytter og deslige, og det er sådan set om sommeren en udmærket midlertidig løsning på et akut boligproblem, men jeg synes ikke, at det her med at åbne op for, at man kan bo på campingpladser hele året, er en god løsning.
Tanja Larsson (S), 2021-01-12:
Lige nu er der meget fokus på at eje sin bolig, og ordføreren ønsker, at man ligesom sikrer muligheden for at eje.
Sidst jeg kiggede på nettet i forhold til at leje, så var markedet langt fra mættet, både i de større byer, men ligeledes i provinsen og ude på landet, hvor jeg selv kommer fra.
Der mangler der i den grad også lejemål.
Så derfor er jeg lidt interesseret i to ting.
Den ene ting er, om ordføreren ikke anerkender, at der er et behov for at leje, altså ligesom ordføreren siger, at vi er forskellige.
Der er nogle mennesker, som ikke ønsker at eje, men som egentlig kan lide det at leje og ikke være forpligtet.
Så spørgsmålet går på anerkendelsen af det.
Den anden ting, jeg vil spørge om, er i forhold til den private udlejning.
Vi sidder lige nu med noget sammenskrivning af noget lovgivning.
Umiddelbart er min opfattelse, altså der, hvor jeg selv kommer fra, og også da jeg boede i København, at de fleste egentlig ønsker at bo til leje alment, hvor de har nogle rettigheder og er sikret en lav husleje.
Heidi Bank (V), 2021-01-12:
Jamen jeg synes ikke, jeg skal gøre mig til dommer over, om det er den ene eller den anden type, der er bedst for den enkelte borger.
Det tror vi jo sådan set på i Venstre at borgeren selv er i stand til at gøre.
Jeg skal ikke bestemme, om nogen skal bo i ejerbolig, eller om de skal bo i lejebolig.
Det tror jeg da de ved bedst selv.
Men i forhold til det her med at sammenligne kvaliteter må jeg altså bare sige, at det skal man passe på med.
Det er jo ikke sådan, at hr. Søren Egge Rasmussen kan kigge ind i de boliger og se, hvilke køkkener og hvilke badeværelser der er proppet ind i dem.
Men det er fair nok at prøve at lave sådan en betragtning.
Jeg tror bare, man skal passe lidt på med det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-01-12:
Så det er sådan set
to sammenlignelige boliger, hvor der bare er den forskel, at i forhold til den ene bolig skal boligforeningen ikke tjene på det, og i forhold til den anden bolig er der så en ejer, som skal tjene på det.
Jeg synes, vi skal være meget mere obs på de her flyttemønstre, som vi har behov for gennem livet, når vores boligsituation ændrer sig, altså så man dér har mulighed for at flytte, i stedet for at man er låst i forhold til en ejerbolig, som man måske ikke kan sælge.
Der er faktisk mennesker, som køber en ejerbolig, og som ikke kan sælge den, fordi prisen har været for høj.
Kan ordføreren ikke se, at der også er ulemper ved ejerboliger?
Jeg lyttede mig til, at der var sådan en lidt positiv holdning til blandede byer.
Der noterer jeg mig bare: Hvis man tager til Aarhus og kigger på, i hvilket omfang man bruger den delegerede bygherremodel og får sikret, at der kommer almene boliger i nye byvækstområder – f.eks. et industriområde, som bliver lavet om til boligområde – og kommunen, byrådet, som Heidi Bank sidder i, sådan set kræver, at der også skal være almene boliger, så synes jeg, hvis man så ser på huslejen bagefter, at det er tankevækkende.
Hvis man ser på et af nybyggerierne i Aarhus, hvor der bliver opført nogle karréer, hvor man ikke udefra kan se, hvad der er almene boliger, og hvad der er ejerboliger, og de ejerboliger så bliver lejet ud som privat udlejning, så synes jeg, hvis man ser på huslejeniveauet, at det er meget tankevækkende, at man dér kan få en almen bolig på 60 m² til 5.512 kr., mens den samme bolig, hvis man skal ind og leje den som privat udlejning, koster 8.200 kr.
Kan ordføreren ikke se, at der er nogen, der godt kan se en fordel i at bo alment?
Tanja Larsson (S), 2021-01-12:
Jo, det kan jeg udmærket forstå ordførerens holdning til.
Jeg må også bare sige, at jeg mest tror, at man har den opfattelse, hvis ikke man er en del af forliget, eller hvis ikke lige forliget går i den retning, man selv gerne vil.
Jeg synes også, det er vigtigt, at vi giver hinanden håndslag på, at når vi har en aftale, så har vi en aftale.
Men jeg synes, det lyder rigtig spændende, at ordføreren tager det med ind i udvalgsarbejdet, så vi ligesom får kigget nærmere på det, for jeg skal ikke her kunne afvise – så godt kender jeg ikke planloven – at der kan være nogle muligheder i planloven, som jeg ikke er bekendt med i dag.
Så jeg forstår udmærket frustrationen.
Vi ønsker jo også selv i Socialdemokratiet at have fokus på området for almene boliger og på at skabe – hvad kan man sige – et bedre grundlag for at få flere almennyttige boligområder i Danmark, hvor man kan bo blandet, og hvor mennesker med forskellige behov, unge, gamle, familier osv., kan bo blandet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-01-12:
Tak, og tak for modtagelsen.
Men jeg synes godt, at man kan læse den på en anden måde.
Altså, når man forholder sig til – hvad skal man sige – lokalplaner med eksisterende byggeri, hvor kommunen ønsker en fortætning, så kan man spørge: Hvorfor skal det været forligsbundet?
Det er jo ikke et emne, som er omhandlet i forliget.
Så jeg vil egentlig godt i udvalgsbehandlingen udfordre, om det er samtlige ændringer af planloven, som man ligesom kan binde op på en aftale fra 2016, som jo mere havde fokus på byggeri ved kysterne og den slags.
Skal det så låse et flertal i Folketinget fra at kunne lave fornuftige ting, hvor man ændrer på et hjørne af planloven?
Det synes jeg ikke er rimeligt.
Altså, jeg synes nogle gange, det der regime med, at så mange ting er bundet af forliget, er begrænsende for folketingsarbejdet.
Kan ordføreren ikke se det?
Tanja Larsson (S), 2021-01-12:
I Socialdemokratiet mener vi, at kommunerne skal have mulighed for at stille krav om, at op til hver tredje bolig i nye boligområder skal være almene.
Derudover er vi i Socialdemokratiet ikke kun interesseret i, at en større andel af nye boligområder skal være almene.
Derfor har regeringen også fremsat et lovforslag, som vi førstebehandlede her i december måned.
Lovforslaget har til formål at styrke almene boligafdelingers muligheder for at bygge flere billige boliger i eksisterende almene boligområder.
Det vil ikke alene sikre flere billige boliger til danskere med almindelige indkomster, men også sikre mere blandede boligområder.
Derfor vil vi gerne takke Enhedslisten for at sætte fokus på målsætningerne her.
Det er nemlig helt afgørende for sammenhængskraften i vores samfund og for kampen mod ulighed, at vi bor sammen på tværs af sociale, økonomiske og etniske skel.
Enhedslistens beslutningsforslag kræver dog en ændring af planloven, som ministeren også lige var inde på, og det er omfattet af et forlig.
Derfor kan vi kun ændre planloven, hvis forligsparterne er enige om en sådan ændring.
Som ministeren også oplyste lige før, kommer der en evaluering af planloven til foråret, og denne evaluering vil se på, hvordan vi i højere grad kan understøtte vores målsætning om at bygge flere billige boliger og sikre mere blandede boligområder.
Socialdemokratiet støtter ikke beslutningsforslagene, men der skal lyde en stor tak til Enhedslisten for at sætte fokus på Socialdemokratiets vigtigste målsætninger på boligområdet.
Dan Jørgensen (S), 2021-01-12:
Ja, jeg er som sagt ikke helt bekendt med historikken, men i regeringen går vi altid ind for at holde det, vi lover, så det kigger vi på.
Heidi Bank (V), 2021-01-12:
Tak for det – det var grundig og effektiv rengøring heroppe på talerstolen.
I Venstre mener vi, at der er mange fordele for os som samfund, ved at vi mødes på tværs af opvækst, alder, uddannelse, ja, løncheckens størrelse.
Det er en fordel, at vi bor mere blandet, så vi undgår unødvendige fordomme og sørger for, at mennesker med små og almindelige indkomster, f.eks. studerende, unge, børnefamilier og ældre, kan have råd til at bo i og omkring de større byer.
Det handler om at sikre et Danmark i balance.
Det handler om, at boligen ses i forhold til en livscyklus, hvor menneskers behov ændrer sig fra vugge til grav.
Venstre står selvfølgelig ved aftalen fra 2016.
Men det er også vigtigt for mig at understrege, at vi politikere skal passe på med at kloge os på, hvordan danskerne skal bo; det kan danskerne godt selv finde ud af.
Og for at være helt ærlig tror jeg, at lige så vel som mange drømmer om en bolig, der er til at betale, så der kan være råd til andre ting, lige så vel ved jeg, at mange drømmer om selv at kunne købe en bolig, en ejerbolig, der er til at betale.
Priserne på ejerboliger er eksploderet i de større byer.
Det er ikke holdbart.
Det er ikke nok at have fokus på det almene – der skal også være opmærksomhed på andre boligtyper, hvis vi ønsker den blandede by.
Derudover bør vi være optaget af kvaliteten i byggeriet, hvis vi presser 33 pct. alment byggeri ind.
Her er maksimumsbeløbet en udfordring, som jeg hører det.
I Venstre mener vi, at vi gør klogt i at sikre kvaliteten, den gode vedligeholdelse, den lave husleje i det almene byggeri.
Alment byggeri skal være fornuftigt, attraktivt byggeri.
Samtidig skulle vi måske også begynde at tænke lidt mere ud af boksen – det ved de allerede i mange kommuner, hvor kommunerne arbejder for at gøre forstadsområderne mere attraktive – og få talt om, hvad de områder kan og giver de mange, som er glade for at bo dér.
Vi kan ikke støtte Enhedslistens forslag.
Det var bemærkningerne herfra.
Anni Matthiesen (V), 2021-01-12:
Tak for det.
I dag behandler vi et beslutningsforslag, hvor det er foreslået at indføre mulighed for dispensation fra reglerne om ophold på campingpladser i vinterperioden, som jo lige nu kun må vare i 15-20 dage.
Man kan sige, at camping- og indenlandsferie måske især er et oplagt emne at diskutere i de her tider.
Jeg tror, at vi alle har mærket hen over sommeren, hvordan der har været trængsel, måske især i det jyske, både på campingpladser og i sommerhusene, altså jo især i 2020, hvor man ikke havde muligheden for at tage på besøg udenlands.
Og så er det jo dejligt, at der er en stor efterspørgsel på campingmulighederne, og at danskerne jo faktisk ønsker at gøre brug af dem, og at rigtig mange danskere faktisk nyder at tilbringe ferier og for den sags skyld også forlængede ferier på campingpladser.
Alt i alt er der rigtig mange danskere, som har taget campinglivet til sig.
Og jeg kan såmænd godt forstå, hvad det er, de tager til sig, for med den frihed, der også er ved at campere – uanset om man er fastligger på en campingplads eller for den sags skyld tager rundt fra sted til sted – så er det jo på en eller anden måde et afbræk i hverdagen og en mulighed for både at opleve landet på en god måde og ikke mindst at være tæt på naturen.
Jeg synes faktisk, at det her beslutningsforslag har nogle gode ting.
Og det er på den måde, at vi i Venstre er indstillet på at se, om der kunne være en god mulighed for at få lavet en fælles beretningstekst til det her beslutningsforslag, for jeg synes faktisk også, at man skulle gøre et forsøg på at åbne mere op.
Vi ved om nogen, at der er sket en udvikling, også hos danskerne, i forhold til at have lyst til at være mere ude i naturen.
Vi ved, at bl.a. sådan noget som vinterbadning er noget af det, som er i stigning.
Og jeg må sige, at jeg egentlig synes, at vi skal give mulighed for det her og for den sags skyld også forsøge at få lavet en fælles beretning, så vi kan komme videre.
Så tak til Dansk Folkeparti for at bringe debatten op her i dag.
Og jeg ser frem til, at vi kommer til at diskutere det her videre i udvalget.
Henrik Møller (S), 2021-01-12:
Altså, jeg vil sige, at det skal være nogle meget, meget moderne campingvogne, som jeg på en eller anden måde synes skal leve op til noget bygningsregulativ.
Jeg synes, der er rigtig mange kommuner, der har været gode til at tænke i skæve boliger, i fleksible boliger og i boliger til nogle, som har svært ved at blive rummet, kan man sige, i den traditionelle boligmasse, og jeg synes mere, det er den vej, vi skal gå.
For ellers bliver det jo deciderede trailerparks, og det synes jeg bare ikke er den vej vi fra Danmarks side af skal gå.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-12:
Jeg tror nu, at borgerne på et tidspunkt nok ville være stoppet med at skide i gården ligegyldigt hvad, om politikerne så havde bestemt det eller ej.
Men når det kommer til det her, er et aspekt jo arealet, altså campingarealet, og der kan være nogle områder nær kysten og nær noget natur, som man siger ikke skal være fuldtids.
Men hvad nu, hvis man lavede et område et andet sted, som der ikke var den beskyttelse på?
Kunne ordføreren så se, at hvis folk havde lyst til at bo i en campingvogn, kunne de bo der?
Man kunne lave en lokalplan over, hvor folk så kunne bo i campingvogne, ligesom vi har lokalplaner over, hvor der skal være alment boligbyggeri, hvor der skal være erhvervsbyggeri, og hvor der skal være parcelhuse eller andet – så udstykker man efter en lokalplan.
Henrik Møller (S), 2021-01-12:
Jeg kommer jo til at gentage mig selv i forhold til at sige, hvad der egentlig var udgangspunktet, da vi lavede campingpladser, hvad der var lovgrundlaget for det her, og hvad der var udgangspunktet, da vi lavede sommerhusområder.
Det var sådan set, at det ikke skulle bruges til helårsbeboelse, men af naturmæssige hensyn, af fritidsmæssige hensyn og af turistmæssige hensyn var udgangspunktet sådan set, at det var dét, man lavede de her arealer til.
Jeg tror bare, at vi grundlæggende har en forskellig tilgang til lige præcis det her spørgsmål.
Jeg er med på, at hr. Lars Boje Mathiesen mener, at det er formynderisk, at man på en eller anden måde stiller nogle begrænsninger for mulighederne for det her.
Jeg synes sådan set, det er meget fornuftigt.
Jeg nævnte i min indledning også det her med Vesterbro, hvor man lavede noget tvangssanering, og der var holdningen jo også: Hvorfor skal I blande jer i det her?
Jamen det var jo, fordi vi gerne ville have nogle ordentlige, moderne og fornuftige boliger til folk.