runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Dahlin (V), 2022-06-07:
Venstre har ikke ændret holdning.
Men jeg må også bare anholde en ting, den radikale ordfører siger, nemlig at vi bare skal gøre gymnasierne mere attraktive.
Altså, Venstre har aldrig nogen sinde sagt, at man bare skulle gøre noget mere attraktivt.
Jeg tror faktisk, at det er en ganske svær opgave.
Jeg tror ikke, at det er noget, man bare sådan lige løser.
Jeg tror faktisk, det er noget, der kræver seriøse politiske overvejelser og seriøse politiske forhandlinger.
F.eks. sagde Venstre jo, da man ville forhandle elevfordelingsaftalen, at man skulle have sammenkoblet den med taxameterreformen, for vi kommer bare ikke uden om, at noget af det her altså også kræver nogle penge, det kræver nogle økonomiske muskler.
Det nægtede man desværre fra regeringens side.
Katrine Robsøe (RV), 2022-06-07:
Tak for det.
Det har jeg heller ikke hørt nogen andre sige de ikke ønsker at kigge på.
Men uanset hvor attraktive – og det håber jeg egentlig Venstre vil anerkende – vi gør forskellige gymnasier, vil der jo altid være nogle gymnasier, der nok vil være mere søgt end andre, hvor der simpelt hen ikke er plads til alle dem, der søger ind, og så vil der være andre gymnasier, hvor der er nogle frie pladser.
Hvordan ønsker Venstre at fordele de unge mennesker i byerne?
Britt Bager (KF), 2022-06-07:
Tak for det, og tak til SF's ordfører for talen.
Jeg bemærkede, at ordføreren sagde, at elevorganisationer, lærere og rektorer i årevis har efterspurgt en ny model, og så vil jeg bare spørge ordføreren: Har aftalepartierne, efter at man har lavet ændringen, og efter at det er kommet frem, at gymnasierne skal finansiere dele af den her aftale, haft sendt det her forslag med ændringen i høring og spurgt de her organisationer igen?
Tak for det.
Det her forslag er jo helt, helt principielt.
Det handler om, om mennesket kommer før systemet, eller om systemet kommer før mennesket.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-06-07:
I Radikale Venstre rangordner vi ikke mennesker efter deres baggrund, og det er jo derfor, at spørgsmålet ikke handler om system over for individ, for også i dag er der fordelingsregler.
Spørgsmålet er, hvad det egentlig er for nogle mennesker, man tager hensyn til, og der tager vi bare også et meget, meget stort hensyn til de mennesker, som bor i udkantsområder, og til de unge, som bor på den københavnske vestegn og i Aarhus Vest, og som lige nu buldrer ind på gymnasierne, og som også i fremtiden skal have uddannelsesmuligheder.
Det er jo lidt en misforstået kritik, men det undrer mig også lidt, for det, jeg ellers har hørt De Konservative foreslå, er jo, at det netop var de tosprogede elever, der godt kunne have en lang transporttid.
det er lige præcis det, vi mener i Radikale Venstre ikke er løsningen.
Løsningen er ikke, at man bare flytter på nogle elever; løsningen er, at vi får en aftale, som grundlæggende sikrer, at der er uddannelsesmuligheder for alle elever, også i fremtiden.
Britt Bager (KF), 2022-06-07:
Jeg ved simpelt hen ikke, hvad ordføreren har lyttet til, for Det Konservative Folkeparti har aldrig skelnet, i forhold til hvem der skulle sidde i en bus.
Vi har aldrig nogen sinde sagt, at dem på Vestegnen kunne sidde i en bus i længere tid end andre børn, aldrig – bare for at få slået det fast – men vi har sat spørgsmålstegn ved, om det giver en bedre integration at busse børn, og det har vi gjort baseret på de studier, der er, baseret på ekspertudtalelser og på de møder, som ordføreren selv har været med til, hvor eksperter har udtalt, at det her ingenting nytter.
Anerkender ordføreren det?
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-06-07:
Nej, jeg anerkender for det første ikke, at det er sådan, modellen fungerer.
Jeg tror, det er blevet sagt ret tidligt, at det ikke handler om at busse nogen rundt, men om, at eleverne skal gå der, hvor de bor.
Det ville jeg have det dårligt med at sige.
Det er heller ikke det, vi siger.
Vi siger: Desværre kan alle unge ikke gå lige præcis der, hvor de helst vil.
Det kan de heller ikke i dag.
Vi er nødt til at finde nogle regler, som fordeler eleverne, for vi kan ikke bare bygge otte etager oven på Gefion Gymnasium.
Det gør vi på den her måde.
Det gør vi ved at have en aftale, som sikrer, at der er lokale uddannelsesmuligheder i fremtiden.
Morten Dahlin (V), 2022-06-07:
Tak for talen, der handlede mere om Venstre end om tvangsfordeling baseret på forældres indkomst.
Ordføreren er ikke overbevist om, at Venstre vil komme med en model, der reelt løser de udfordringer, der er.
Mener ordføreren i al seriøsitet, at den oprindelige aftale plus tillægsaftalen, man har indgået, helt reelt vil løse de udfordringer, som regeringen har været åben omkring er årsagen til, at man laver den her aftale, nemlig de gymnasier, hvor der er en for høj andel af elever med ikkevestlig baggrund?
Er Enhedslisten overbevist om, at den her aftale plus tillægsaftalen reelt løser de udfordringer?
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-06-07:
Jeg tror bestemt, at vi får en væsentlig bedre fordeling.
Om den vil vise sig at ramme fuldstændig plet, er jeg ikke sikker på, og det er vi, der har indgået aftalen, jo ikke sikre på.
Så jo, jeg tror bestemt, vi har fundet en bedre model, men vi er også indstillet på at justere den, hvis den ikke virker tilstrækkelig godt efter den hensigt, vi har haft.
Morten Dahlin (V), 2022-06-07:
Og i den vurdering, som Enhedslisten så siger at man vil lave, efter man har haft det første optag – som jeg hørte ordføreren sige det – kan der så også ligge, at man helt vil fjerne elementet om at fordele på baggrund af forældres indkomst?
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-06-07:
Alt er jo i princippet muligt, og i og med at jeg jo ikke på noget tidspunkt har lagt skjul på, heller ikke i dag, at vi havde syntes, at en distriktsmodel havde været fornuftigt, vil jeg sige, at tilbagefald til den model jo altid vil kunne opmuntre Enhedslistens ordfører.
Men altså, umiddelbart har jeg hørt det sådan, at det ikke er et forslag, der har haft nogen gang på jord.
Men det er der jo åbenlyst ikke et flertal for i Folketinget, så derfor tror jeg, at vi er havnet på den bedst mulige model.
Morten Dahlin (V), 2022-06-07:
Men det med, at der skulle være et mere frit valg i fordelingszonerne, er jo grundlæggende forkert.
Astrid Carøe (SF), 2022-06-07:
Det er rigtigt nok, at det koster noget at lave sådan en aftale, og de penge har vi desværre ikke kunnet finde andre steder, bl.a. fordi Venstre og Konservative sagde, at vi ikke kunne bruge de uforbrugte midler, der lå ovre i gymnasieforligskredsen, og så måtte vi finde midlerne her, men vores klare vision er, at vi skal investere mere i gymnasierne fremadrettet, og vi så også gerne, at det, når vi skal have en taxameterforhandling, så ikke bliver et nulsumsspil, og at der kommer flere penge ind på gymnasieområdet.
Jeg ved godt, at de er rigtig trætte af, at de selv har skullet finansiere det.
Det er vi også.
Det er jo sådan, løsningen blev, og så skal vi have sikret flere penge, når vi skal have den her taxameterordning, men det, jeg hører fra gymnasierektorerne og fra Danske Gymnasier og Danske Gymnasieelevers Sammenslutning, er sådan set ikke, at de ville have været den foruden, men at ja, de er trætte af, at de selv har skullet finansiere den.
Britt Bager (KF), 2022-06-07:
Men ordføreren svarede jo ikke på mit spørgsmål; så kan jeg svare selv.
De har ikke været hørt efter ændringen.
Ændringsforslaget har ikke været sendt ud til høring til de relevante parter, og nu kan jeg læse op, hvad en af dem siger: Finansieringen af elevfordelingsaftalen betyder i realiteten, at man flytter penge fra undervisning til administration.
Helt generelt er det superærgerligt, at det bliver skolerne, som kommer til at finansiere aftalen.
Det betyder dybest set, at undervisningspenge kommer til at gå til et it-system, og det synes vi naturligvis ikke er fornuftigt.
Det siger Birgitte Vedersø, der er formand for Danske Gymnasier.
Burde det her ændringsforslag ikke have været i høring, fru Astrid Carøe?
Astrid Carøe (SF), 2022-06-07:
Jo, det burde det nok, men vi har haft virkelig travlt med det her.
Jeg vil sige, at jeg har snakket med organisationerne.
Jeg var ikke klar over, at de ikke var blevet hørt, men jeg kan godt forstå, at det er træls.
Jeg kan godt forstå det, og jeg ville ønske, at vi i gymnasieforligskredsen kunne have fundet de penge, men det satte Venstre og Konservative jo en stopper for.
Morten Dahlin (V), 2022-06-07:
Man skal høre meget vrøvl, før ørerne falder af, som jeg tror undervisningsministeren fik sagt i starten.
At SF nu beskylder Venstre og Konservative for, at man vil bruge næsten 200 mio. kr. på administration og it-udgifter til en model, vi grundlæggende er imod, må vist karakteriseres som vrøvl.
Jeg vil gå videre til mit spørgsmål.
Jeg spurgte under førstebehandlingen af lovforslaget SF's ordfører – som desværre ikke var den ordfører, der står på talerstolen nu – til unges trivsel.
For SF slår sig jo rigtig meget op på, at unge mistrives i dag, og at man skal gøre noget, for at de kan trives bedre.
Og samtidig oplever jeg faktisk SF gå op i og anerkende, at vi har en historisk ansvarlig ungdom, der grundlæggende træffer ret fornuftige valg.
Derfor er mit spørgsmål todelt: Hvad mener SF grundlæggende at der er galt med de valg, som eleverne træffer i dag, i forhold til hvilket gymnasie de vil gå på?
Det var det første spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvad regner SF's ordfører med at konsekvenserne for trivslen vil være i forbindelse med det her lovforslag, som man insisterer på at stemme igennem med et smalt flertal her i Folketinget?
Astrid Carøe (SF), 2022-06-07:
Først og fremmest tror jeg gerne jeg vil starte med at beklage, at jeg ikke var her til førstebehandlingen af lovforslaget – nu er det jo ikke det, vi behandler i dag – men man kan ikke være to steder på en gang, og jeg er også uddannelsesordfører, og Reformkommissionen kom med sine ting den dag.
Men nu behandler vi det her borgerforslag.
I forhold til det her med unges trivsel er det rigtigt – som jeg også sagde i min tale – at der er 3 pct., der med den her nye aftale ikke kommer til at få en af deres prioriteter, og for dem handler det jo om 100 pct. af deres gymnasietid.
Jeg underkender ikke, at det er rigtig træls ikke at komme ind på den uddannelsesinstitution, man har ønsket, og derfor skal vi understøtte, at det f.eks. bliver den uddannelsesinstitution, der er tættest på elevens hjem, og det er det, vi har gjort med den her tillægsaftale.
Jeg vil bare sige, at jeg ikke tror, at den her aftale gør hverken fra eller til for de unges trivsel.
Det, der gør fra eller til, er, at vi sikrer, at der er ro på, at de unge ikke bliver skubbet igennem uddannelsessystemet – som Venstre jo desværre har været fortalere for i mange år – og at vi ikke har det her sindssyge fokus på karakterer, som vi oplever.
Det er det, eleverne i både folkeskolen og i gymnasiet siger presser dem allermest.
Morten Dahlin (V), 2022-06-07:
Skal jeg forstå SF's ordfører sådan, at SF ikke mener, at det har en indvirkning på den enkelte elevs trivsel, hvis man bliver tvunget til at skulle transportere sig fra Herlev til Birkerød eller fra Greve til Høje Taastrup eller fra Vangede til Herlev?
Kan ordføreren ikke godt se, at det altså ikke stemmer overens med virkeligheden?
Man bliver fjernet fra sit lokalmiljø, man bliver fjernet fra sine venner, og man bliver fjernet fra sine fritidsaktiviteter.
Har SF ikke måske bare en lille bekymring for, at det kan gå ud over de unges trivsel?
Astrid Carøe (SF), 2022-06-07:
Jeg er simpelt hen rigtig ærgerlig over, at ordføreren ikke hørte hverken min tale eller det, jeg lige svarede, nemlig at jo, hvad angår de 3 pct., som ikke får en af deres prioriteter – det er 3 pct. i dag, og det bliver det også fremadrettet; og ordføreren kan ryste nok så meget på hovedet, men det er 3 pct., der står nævnt i tallene, og hvis det bliver meget mere, synes jeg også, vi skal gå tilbage og kigge på det, men det ser ud til, at det bliver 3 pct. – så er det rigtig ærgerligt, at de ikke får det uddannelsessted, de har søgt, og derfor skal vi hjælpe dem, f.eks. med at sikre, at de kommer ind på det gymnasium, der er tættest på, hvor de bor, hvis de ikke får en af deres prioriteter.
Nu sagde jeg det for tredje gang, og så håber jeg, at ordføreren har hørt det.
Morten Dahlin (V), 2022-06-07:
Tak til ordføreren for talen.
Mit spørgsmål er egentlig sådan rimelig kort og simpelt.
Hvis vi kigger på fordelingszonerne, altså i og omkring de større byer, som er der, hvor den politiske tvist ligger, hvordan har Radikale Venstre det så helt grundlæggende inde i det radikale, socialliberale hjerte med, at man er med til at beskære rigtig mange unge menneskers frie skolevalg?
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-06-07:
Jeg har det sådan med det, at det her er en aftale, som er nødvendig, for at vi også har gymnasier i fremtiden.
Det var det, jeg sagde.
Og som SF's ordfører også sagde, vil jeg sige, at jeg godt kan forstå, at man bliver skuffet, når man ikke kommer ind på sin førsteprioritet, men det er der også rigtig mange unge der ikke gør i dag.
En del af dem får jo så mulighed for faktisk at få deres førsteprioritet opfyldt.
Så der er også nogle unge, der får mere frit valg end i dag, og så er der nogle andre, som ikke gør, og det handler jo grundlæggende om, at der også skal være et frit valg, et uddannelsesvalg og en uddannelsesmulighed for unge i fremtiden.
Morten Dahlin (V), 2022-06-07:
Jamen jeg synes jo, at det spørgsmål, som Socialdemokratiet stiller, afslører den forskel, der er i dansk politik, og jeg håber, at danskerne snart kan få lov til at bestemme, i hvilken retning de vi gå, ved stemmeurnerne – nemlig om måden, man løser samfundsudfordringer på, er ved at tvinge og særlig tvinge de unge til at gøre nogle ting, de dybest set ikke har lyst til, eller ved f.eks. at sige: Hey, hvordan gør vi det her gymnasium mere attraktivt?
Hvordan får vi rent faktisk nogle til at vælge det til?
Der vælger Socialdemokratiet bare mistillid og tvang, og der vil vi gerne en anden vej.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-07:
Det er jeg da helt enig i.
Nu har vi jo fremlagt en model, hvor der er flere, der kommer på deres ønskegymnasium.
Det vil sige, at der i højere grad bliver taget hensyn til elevernes frie valg, end der gjorde med det gamle regelsæt, som har gjaldt de sidste mange år.
Så den betragtning er jeg helt enig i.
Så vil jeg sige i forhold til det der med at fordele og tage udgangspunkt i indkomst, at det jo simpelt hen ikke passer, at det er udansk.
Det, man gør i kommunalbestyrelserne hvert eneste år, man sidder og lægger skoledistrikter, er, at man sidder og skotter til, hvor meget der er socialt boligbyggeri, hvor meget der er ejerlejligheder, hvordan man får den bedste sammenblanding, og så skærer man skoledistriktet til ud fra det.
Det er en fuldstændig solid og integreret del af dansk skolehistorie.
Jens Joel (S), 2022-06-07:
Men det, der er lidt fiffigt her, er, at det nu faktisk er ordføreren, der står på talerstolen, og derfor er det faktisk os, der har mulighed for at stille spørgsmål: Hvad er det, Venstre vil fordele efter?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-07:
Men det gør de jo heller ikke.
Morten Dahlin (V), 2022-06-07:
Ministeren talte tidligere om spin.
Jeg skal ikke være ministerens spindoktor, men hvis jeg nu alligevel var, ville jeg måske råde til at droppe den der sådan lidt arrogante og bedrevidende attitude, for man opdeler jo netop unge mennesker i A-, B- og C-hold, alt efter hvad deres forældre tjener.
Derfor spørger jeg bare igen: Hvad tror ministeren det gør de unge mennesker, der bliver fordelt rundt og indsat i bestemte kategorier og derefter placeret på bestemte gymnasier, ud fra hvor meget deres mor og far tjener?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-07:
Det var jo ikke det, der lå i det første spørgsmål.
I det første spørgsmål tilkendegav ordføreren, at det skulle være noget, som de vidste om hinanden.
Det er det ikke.
Det ville jeg faktisk synes var ret principielt, altså at man selvfølgelig ikke fremlægger elevernes forældres forskellige indkomster over for hinanden.
Så selvfølgelig er det ikke tilgængeligt for dem hver især.
Så vil jeg sige det på den måde, at nu bor jeg selv i et område af København, hvor man jo med skoledistrikterne fordeler eleverne og altid har gjort det – meget skottende til, om vi taler om villakvartererne eller de sociale boligområder.
Jeg synes, man har rigtig gode klassefællesskaber også i de områder, hvor indkomstforskellene er store, og hvor man bliver blandet på baggrund af skoledistrikter.
Det er jeg overbevist om også bliver det samme her.
Det er jo den måde, vi har været vant til at gå i folkeskolen på, så mon ikke også det går i gymnasiet?
Birgitte Bergman (KF), 2022-06-07:
Tak for det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-07:
Formålet med den her aftale går på flere ben, men de kan alle sammen særlig udkrystalliseres i gymnasielovens formålsparagraf stk. 2 og 3.
Det ene er, at man skal lære nogle faglige ting, altså noget studieforberedende, når vi taler om gymnasieskolen, og det andet er, at man skal lære at begå sig i vores samfund.
Hvis man skal lære at begå sig i vores samfund, er det selvfølgelig vigtigt, at vi lærer hinanden at kende på kryds og tværs, for ellers kan man jo kun begå sig i det ekkokammer, man kommer fra.
Det er jo den hårdeste og den værste variant af det.
Men det samme gælder jo for alle andre; hvis ikke vi lærer hinanden at kende, hvordan skulle vi så lære at begå os i det samfund, vi bor i?
Så man kan sige, at hvis vi skal leve op til de dele af formålsparagraffen – og dem har jeg sådan set ikke hørt hverken Venstre eller Konservative ønsker at ændre på – bliver man nødt til at komme med et bud på, hvordan man har tænkt sig at gøre det.
Birgitte Bergman (KF), 2022-06-07:
Helt ærligt, det er jo de færreste, der vælger et gymnasie, som ligger en time væk fra, hvor de bor, hvor de har deres venner, hvor de har deres fritidsjob, hvor de skal have deres hverdag til at hænge sammen.
Så nu vil man gå ind og tvangsfordele de her børn, og det kommer alt andet lige til højst sandsynligt at skabe en stor mistrivsel.
Jeg kan simpelt ikke forstå, at ministeren ikke anerkender de mange hundredvis af børn og forældre, der har stået hernede på pladsen til formiddag – der var rigtig mange – og ikke anerkender, at det er et kæmpeproblem, at man nu fratager dem det valg og indfører en kæmpestor afstand for de elever, som nu skal tvangsflyttes til et andet gymnasium, altså en times kørsel væk.
Det er altså lang tid for et ungt menneske.
Jeg har selv to døtre, der har gået i gymnasiet, så jeg ved, hvad jeg taler om.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-07:
Jeg kan anbefale, at man læser tillægsaftalen til den aftale, vi har indgået, for det er jo bl.a. på grund af de borgerhenvendelser, vi har fået, ikke mindst fra nogle af dem, der også har deltaget i dagens aktiviteter, at vi har valgt at ændre, så vi har taget det element, der handler om lodtrækning, ud af aftalen og erstattet det med et transportkriterie.
Det har den konsekvens, at antallet af elever, der skal transportere sig langt, falder, også ret drastisk, både i forhold til den gamle aftale, men faktisk også i forhold til de gamle regler, og det vil sige, at der er færre elever, end der har været de sidste mange år, der kommer til at skulle transportere sig så langt, og det er jo, fordi vi har lyttet til bl.a. de input, vi har fået fra dem, der har deltaget i dagens begivenheder.
Gitte Willumsen (KF), 2022-06-07:
Tak for det, formand.
Tidligere i debatten sagde ministeren, at der ikke var nogen, der skulle busses rundt.
Det forstår jeg simpelt hen ikke, når man i forslaget taler om transporttid.
Hvem er det så, der skal rundt i de busser, hvis det ikke er eleverne, når ministeren tidligere sagde, at der ikke var nogen, der skulle busses rundt?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-07:
Det, jeg siger, er, at der er færre, der skal transporteres langt, end i dag, både i forhold til den gamle aftale, men også i forhold til de gamle regler.
I fordelingszonerne falder antallet af elever, der skal transportere sig langt, med mere end 20 pct.
De unge, der bor i Hvidovre og Herlev – nu tager jeg hovedstadsområdet som udgangspunkt – søger, sådan som det er i dag, væk fra Hvidovre og Herlev Gymnasium, fordi de ikke har et ønske om at gå på et gymnasium, hvor ingen ligner dem selv.
Med de fremtidige regler vil det være sådan, at flere af dem bliver holdt hjemme, så at sige.
Så hvis man skulle kritisere aftalen for noget, for vi kan jo godt være uenige om et eller andet, så er det, at den i højere grad holder eleverne hjemme.
Det vil sige, at elever, der kommer fra Hvidovre, i højere grad vil komme til at gå på Hvidovre Gymnasium, og at elever, der kommer fra Herlev, i højere grad vil komme til at gå på Herlev Gymnasium.
Det betyder så, at folk ikke skal busses, så dem, der ikke får deres førsteprioritering og ikke har valgt af egen fri vilje, vil i højere grad komme til at gå på deres lokale gymnasium.
Derfor falder transporttiden.
Gitte Willumsen (KF), 2022-06-07:
Tak for det.
For det, der her bunder i, er jo også noget om trivsel.
Når ministeren siger, at når de kommer til at gå på et nærliggende gymnasium, kommer de til at være sammen med nogen, der ikke ligner dem selv, så spørger jeg: Er det ikke lige præcis det, der er problemet: at man kommer til at føle sig ensom og mistrives, når man bliver tvunget ind et sted, hvor man ikke har lyst til at være, fordi man ikke kan spejle sig i dem, man kommer til at være sammen med?
Morten Dahlin (V), 2022-06-07:
Tak for det, formand.
Ministeren henviser flere gange til, at der i de her fordelingszoner åbenbart kun findes to typer af gymnasier: dem, hvor alle ligner en selv, og dem, hvor ingen ligner en selv.
Jeg er simpelt hen ikke er enig med ministeren i, at det er opfattelsen på f.eks. Greve Gymnasium eller Rødovre Gymnasium, at det er sådan en skole, man driver.
Og alligevel kommer regeringens tvangsfordelingsmodel på baggrund af indkomst til at gå rigtig hårdt ud over de to kommuner.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at stille ministeren et åbent spørgsmål: Når nu vi har set demonstrationer, når nu vi har set højlydte protester, når nu vi har set forsamlinger af både unge mennesker og forældre på Slotspladsen, og når vi nu også ser et borgerforslag med en rigtig stor modstand mod den her aftale, hvad tror ministeren så det gør ved unge mennesker, at de fra starten af deres gymnasietid får sådan et stempel i panden, hvor der står, hvad deres forældre tjener?
Marcus Knuth (KF), 2022-06-07:
Retorikken er sådan set meget simpel.
Regeringen forsøger at tvangsomfordele elever i visse gymnasieområder baseret på indkomst.
Altså, hvis det ikke er tudetosset at gå ind og pille ved unge menneskers drømme, så ved jeg ikke, hvad det er.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-07:
Okay, i forhold til et ungt menneske, der er bosat et eller andet sted i Jylland, siger man, at vi ikke piller ved vedkommendes drømme ved at sige til vedkommende: Du kommer ikke til at gå på det her ene gymnasium, men du kommer til at gå på det her andet gymnasium.
Men hvis man siger præcis det samme til en elev i hovedstaden, så siger man, at det er noget andet, at det så er tvang, og at det er det værste, der nogen sinde er sket.
Altså, der er simpelt hen så stor mangel på sammenhæng i det, der bliver sagt fra den blå lejrs side i forhold til det her spørgsmål, at jeg er bange for, at jeg simpelt hen ikke forstår præmissen, der er sat op for det spørgsmål.
Britt Bager (KF), 2022-06-07:
Der er også temmelig store udsving i det, ministeren står og siger her, må jeg bare sige.
Et studie fra Aarhus viser, at det med de busbørn, man transporterede fra det vestlige Aarhus og rundt til andre skoler for at få dem til at tale bedre dansk, skabte det modsatte resultat end det, man havde håbet på.
De mistede faglighed, de havde enormt dårlig trivsel, og de var ensomme.
Det samme studie har man lavet i Paris, og det viser samme resultat.
Vi har haft en forsker inde i udvalget i sidste uge, der sagde, at det er fuldstændig det samme, der kommer til at opstå her.
Man kan ikke integrere ved at tvangsflytte børn.
Det giver ikke en god integration.
Har ministeren slet ikke lyttet til nogen af de eksperter, der har udtalt sig om det her, og som siger, at den fejlslagne integration ikke kan løses, ved at man tvangsfordeler gymnasieelever?