runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dan Jørgensen (S), 2021-12-21:
Det kommer jo meget an på, hvad bl.a. spørgerens parti forlanger, men det er klart, at det håber vi selvfølgelig.
Der er jo allerede en bred aftale om de første dele af det.
Men det er jo lige så klart, tror jeg, at det vil vise sig, når vi begynder at forhandle og der begynder at komme tal på bordet, at den der enighed, der måske er på overfladen mellem det yderste højre og det yderste venstre, nok vil forsvinde.
Jeg tror dog, at vi alle sammen er enige om, at vi skal have en effektiv skattereform i det her land, som netop betyder, at det bliver dyrere at producere sort, og at det bliver billigere at producere grønt.
Men altså, hvis det der motiv, man har, er, at man fra nogle partier i højre side af Folketingssalen måske vil benytte det her til også at lave en fordelingspolitik, som vil føre til markant mere ulighed i samfundet – som man nogle gange godt kan have mistanke om, desværre – så skal man nok ikke regne med det.
Derimod vil det være utrolig vigtigt for os, at også den her reform kommer til at leve op til de principper, som står i klimaloven.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-12-21:
Jeg deler sådan set det positive blik på, at der er taget mange vigtige og rigtige skridt, men der er jo også kommet nogle rapporter i år, som bare har sat tykke streger under, hvor alvorlig en situation vi står i, hvilket jo også gør, at vi hele tiden bliver nødt til at se frem.
Altså, vi bliver nødt til hele tiden at se på, hvad vi har nået, hvad vi allerede har aftalt, og hvor vi så skal ende henne.
Jeg kunne i den forbindelse godt tænke mig at høre ministeren, om FN's rapporter fra i år, der kom frem mod COP26, har gjort, at man fra regeringens side også overvejer, at klimaneutraliteten ikke længere bare skal være ude i fremtiden, i 2050, men skal rykkes tættere på, til 2040.
En af grundene til, at vi jo fik skrevet senest 2050 i klimaloven, er jo netop, at vi godt kunne stoppe op og finde på at lave lidt om på noget af det her.
Er ministeren enig i det?
Dan Jørgensen (S), 2021-12-21:
Jeg tror altså, at vi skal passe lidt på med, at politik ikke kun bliver sådan noget med at tænke på et tal, og så må vi have et nyt tal, når man er ved at nærme sig det tal.
Jeg er udmærket klar over, at hr. Rasmus Nordqvist ikke har den tilgang til tingene, men nu siger jeg det bare alligevel, fordi jeg jo ganske ofte kan se, når jeg åbner en avis, at så vil Dansk Folkeparti have 65 pct. i stedet for 70 pct., at så vil Radikale have 80 pct. i stedet for 70 pct., osv.
Det er jo sådan set fair nok, men vi må vel alligevel også lige hvile i, at grunden til, at vi står her i dag, er, at vi har lavet verdens formentlig mest ambitiøse klimalov, som siger 70 pct.
Da vi lavede den aftale, var der ingen, der kunne pege på, hvordan vi skulle nå det – ikke engang Klimarådet, som sagde, at det bliver meget, meget svært at nå de sidste 10 procentpoint.
Vi ved ikke præcis hvordan – der er stadig væk vigtige valg, der skal tages – men der er vel ikke rigtig nogen, der længere er i tvivl om, at hvis vi vil, så kan vi nå det.
Det er da et enormt fremskridt på 2 år.
Jeg tror, vi skal passe på med at begynde at flytte hegnspælene for os selv igen, inden vi faktisk har leveret.
Og så har vi ovenikøbet også lavet en aftale om, at vi i 2025 skal se på, hvad 2035-målet skal være – og det vil vi selvfølgelig leve op til.
Marie Bjerre (V), 2021-12-21:
Tak for det.
Og tak for redegørelsen.
Jeg vil gerne spørge ind til vedvarende energi.
Ministeren nævner, at vi har brug for mere el, og det er vi sådan set enige i.
Den grønne omstilling afhænger af, at vi får elektrificeret langt mere i vores samfund, at vi får elbiler og varmepumper, at vi får elektrificeret industrien osv.
Men Klimarådet vurderer, at vi allerede frem mod 2030 står i en situation, hvor vi formentlig kommer til at mangle vedvarende energi.
Derfor vil jeg gerne høre ministeren: Hvordan vil man sikre, at vi har nok vedvarende energi, også sådan på den korte bane?
Dan Jørgensen (S), 2021-12-21:
Hvis der med den korte bane menes frem mod 2030, var det jo netop det, der var årsagen til, at vi lavede den lidt atypiske aftale her i vores finanslovsforhandlinger.
Normalt er så store udbygninger af vedvarende energi jo ikke noget, der hører hjemme i en finanslov; når vi alligevel gjorde det, er det, fordi vi har ganske travlt, og fordi vi godt ved, at vi skal have udvidet massivt.
Hvis man sammenligner med spørgerens parti, da de havde regeringsmagten, så har vi jo, siden de overgav den magt til os, truffet beslutninger, som samlet set vil omkring firedoble vores havvindkapacitet frem mod 2030.
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-21:
Tak, og tak for redegørelsen.
Der er mange store danske virksomheder, der efterspørger en ensartet CO 2 -afgift, altså de efterspørger, om vi kan lave den, så de ved, hvad de har at rette sig efter, også i forhold til et konkurrenceparameter i fremtiden.
Det er Mærsk, det er Novo Nordisk, det er mange virksomheder under Dansk Erhverv og under Dansk Industri.
Nu forstår jeg, at den første del af redegørelsen fra Skattekommissionen, altså den her kommission, der er nedsat for at finde grønne afgifter, er forsinket fra nu, hvor den egentlig skulle have været færdig, og helt frem til juni, eller hvornår det nu er – ret mig endelig.
Hvad er klimaministerens svar til de virksomheder, der virkelig, virkelig efterlyser nogle tørre tal for en CO 2 -afgift, sådan at de ved, hvordan de skal indrette sig konkurrencemæssigt i fremtiden?
Dan Jørgensen (S), 2021-12-21:
Spørgsmålet illustrerer sådan set meget godt, hvorfor det nok er sådan rimelig fornuftigt, at vi har nedsat et ekspertudvalg.
For når man nævner Dansk Erhverv og Dansk Industri og Mærsk og alt muligt i én pærevælling, dækker det jo over nogle fuldstændig forskellige forslag.
Der er f.eks. meget stor forskel på, hvad Dansk Industri og Dansk Erhverv har foreslået.
Så til det der med at give et indtryk af, at alle bare gerne vil have en fælles bred skat, vil jeg sige, at det simpelt hen ikke er tilfældet, og det er jo også, fordi det vil have meget forskellige konsekvenser for forskellige dele af vores samfund, hvis man bare indførte det.
Så derfor skal man jo se på tingene i sammenhæng med, hvad der f.eks. er af muligheder for at kompensere, og i sammenhæng med, hvad der er af påvirkning fra de virksomheder, som jo er underlagt EU's kvotehandelssystem, over for de virksomheder, der ikke er det, osv.
Det er ganske komplekst.
Det skal den her ekspertgruppe jo nu hjælpe os med at få belyst.
Det er ikke først til sommer – jeg kan ikke lige huske den dato, de skrev – men de skulle jo have fremlagt det her inden jul.
Men vi fik et brev fra formanden, Michael Svarer, her for nylig om, at de altså havde brug for lidt mere tid, jo primært fordi det er så komplekst, selv for de bedste eksperter, vi har i landet.
Så vi skal lige vente nogle uger, men det er altså ikke indtil sommer.
Sikandar Siddique (FG), 2021-12-21:
Tak for ordet, formand.
Tak for redegørelsen, minister.
Jeg troede, at hockeystaven var lagt tilbage i skabet, men med de seneste ugers aftaler om CO 2 -fangst og grønne brændsler og power-to-x må vi bare konstatere, at regeringens klimapolitik stadig i høj grad desværre dikteres af teknologier, som vi ikke kan regne med.
Altså, grønne eksperter, forskere, har netop været ude at sige, at vi ikke kan regne med, at de her teknologier, fremtidens teknologier, leverer de reduktioner, vi har brug for, i tide.
Kan ministeren garantere, at de her teknologier vil levere de reduktioner, vi har brug for, til tiden?
Der er kamera på, og det bliver husket.
Nu til spørgsmålet til ministeren, og jeg har jo kun én kort bemærkning.
Holland har netop besluttet at reducere dyreproduktionen med 30 pct., hvilket er fuldstændig fantastisk, og eksperter siger også, at vi bliver nødt til også at gøre det her i Danmark.
Nu har man lige indgået en landbrugsaftale, som reducering af dyreproduktion ikke var en del af.
Er det noget, ministeren vil tage fat i i tide?
Dan Jørgensen (S), 2021-12-21:
De har ikke besluttet at reducere med det, der svarer til deres 30 pct., globalt, for det kan de i sagens natur ikke.
Men det, man jo skal huske i forbindelse med sådan en beslutning – det kan sagtens være, at der er fornuftige ting i den; det ved jeg ikke, jeg kender den ikke i detaljer – er, at spørge, om der kommer til at blive spist færre koteletter i Europa eller i verden på grund af den beslutning?
Ja, hvis der gør det, er det jo fint; så er det godt for klimaet.
Jeg vil bare tillade mig at betvivle det.
Derfor gør vi det lidt smartere i Danmark.
Faktisk ville det være godt, hvis den kunne producere mere for mindre udledninger.
Derfor har vi i stedet for lavet noget, som jeg ikke tror Holland eller i øvrigt andre lande har, nemlig nogle meget ambitiøse bindende mål for landbrugssektoren.
Det synes vi er langt mere ambitiøst, al den stund at den her planet nok også kommer til at efterspørge mad, herunder også animalske proteiner, i fremtiden.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-12-21:
Tak for det, og tak for redegørelsen.
Jeg genkender jo fra ministerens oplæg billedet af, at vi faktisk har haft et højt tempo og har en ambitiøs klimalov.
Jeg er meget glad for klimaloven, som jo er basis for de her ting, vi ser.
Det er også rigtigt, at jeg gerne så endnu mere ambitiøse mål, og jeg mener også, at arbejdet frem mod de 70 pct. har bevist, at vi ville kunne nå 80 pct. og også 100 pct.
Men undervejs oplever jeg også de her målsætninger som en blokering, og flere gange i de forhandlinger, vi har haft her i det sidste halve år, har jeg oplevet ministeriet svare på spørgsmål, der bliver stillet, at det ikke kan lade sig gøre at lave den og den tekniske løsning, for det vil ikke tælle med i det danske 70-procentsmål, men i et globalt klimamål.
Det er egentlig ikke noget, jeg synes vi skal fortsætte med, og jeg ville ønske, at vi kunne komme ud af den spændetrøje, hvor vi tager beslutninger, som er suboptimale for klimaet, fordi vi skal leve op til et regneark.
Det ville man kunne gøre ved at sætte tempoet op, så man kom op over de 70 pct., eller eventuelt på andre måder.
Hvad siger ministeren til det?
Hvordan skal vi gribe det her ordentligt an?
For vi bliver nødt til at tage fat på den problemstilling.
Dan Jørgensen (S), 2021-12-21:
Jeg anerkender, at det er et vedvarende dilemma.
Nu har jeg jo faktisk lige foreslået noget, der gik den stik modsatte vej.
I forhold til ptx-strategien har jeg foreslået, at vi binder støtten op på selve produktionen og ikke på forbruget.
Havde jeg foreslået det på forbruget, ville det tælle med i 70-procentsmålsætningen, men når jeg valgte ikke at gøre det, var det netop, fordi det nok var bedre for klimaet at binde støtten op på produktionen.
Så det er et eksempel på, at det går den modsatte vej af den, hr. Rasmus Helveg Petersen refererede til.
Men jeg anerkender, at det jo er paradoksalt, hvis vi er i en situation, hvor vi stirrer os så blinde på 70-procentsmålsætningen, at vi, fordi der er nogle løsninger, der passer bedre til den end til, hvad der egentlig er mere optimalt for klimaet, så vælger dem.
Det synes jeg vi skal være meget forsigtige med.
Jeg vil nu sige, at det mener jeg heller ikke vi har gjort, men vi sidder tit i dilemmaet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-21:
Tak, formand.
Nu nævnte ministeren lige før sådan en passant Dansk Folkepartis position i forhold til klimamålet, som er sådan i den lettere obskure ende, kan jeg forstå.
Det giver mig anledning til at bede om ministerens refleksioner over det problem, der må komme i forhold til den ptx-strategi, som regeringen har fremlagt, og som flere også har været inde på, nemlig at vi for store investeringer ender med at fremstille nogle brændstoffer, der så ikke bliver brugt i Danmark og således ikke tæller med i de 70 pct.
Er det så egentlig så vanvittigt, som ministeren gav indtryk af, at sige, at vi måske lige skal se på, om det der 70-procentsmål ideelt set er det helt rigtige mål?
Eller er vi nødt til at have i hvert fald en eller anden form for fleksibilitet, når vi ikke kan tælle de ting med, som vi bruger rigtig, rigtig mange penge på, i forhold til nye brændstoffer inden for ptx-strategier?
Karsten Hønge (SF), 2021-12-21:
Jeg tror, jeg må fremsende min ordførertale til hr. Alex Ahrendtsen, for jeg synes, jeg gjorde rede for det, så godt det nu kunne lade sig gøre.
Pointen er: Alle veje fører til Rom; mange forskellige veje fører til Muhammed.
Altså, jeg ved godt, at højrefløjen har sat deres politiske gps på, at der er én bestemt rute, der skal følges i den her sag, og det er at bringe regeringen i mindretal.
Vi har det anderledes i SF, hvor det er substansen, der er det vigtigste.
Vi giver regeringen en mulighed for at vise, at den støtter lærernes frihed og bakker op om de modige lærere, og at man selvfølgelig ikke kommer uden om, at der skal undervises i en så afgørende periode i Danmarks historie.
Jeg synes bare, at vi har en fælles interesse, også med højrefløjen, i, at det skal være så massivt et flertal herinde i Folketinget, der siger det her til skolerne, at man slipper for de der diskussioner derude mellem lærerne indbyrdes, med ledelsen og med forældregruppen om, at der var et lille, snævert flertal i Folketinget, der mente det.
Nej, der er forskellige veje frem til det, men vi ender det samme sted.
Og jeg synes, at tiden er godt givet ud på at give det et afbræk på et par måneder.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-12-21:
Nu vil jeg ikke ødelægge stemningen på sådan en dag, hvor vi siden kl. 16.59 er gået mod lysere tider.
Ministeren nævnte, at vi skal genbesøge aftaler, og ministeren kiggede også helt frem til, at vi skulle være klimaneutrale.
Jeg kan ikke lade være med at gøre opmærksom på, at der jo er nogle klimaeksperter, som siger, at 70-procentsmålet ikke er nok til at leve op til Parisaftalen.
Det er jo bl.a. Sebastian Merrild, som har skrevet en artikel om det, hvor han påpeger, at det nok er 78 pct., vi skal op på i Danmark for ligesom at bidrage til det, vi har tilbage, og at der, hvis vi ligesom skal tage det alvorligt, er grænser for, hvor meget CO 2 vi kan udlede globalt, og at Danmark kun har en lille del af det.
Så vil jeg godt høre, om ministeren har gjort sig nogle overvejelser om, at vi skal genåbne klimaaftalen for at sætte ambitionerne op til mere end 70 pct.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-12-21:
Stadig væk, hr. Karsten Hønge: Hvis SF holder fast, er der flertal, og så skal regeringen gøre noget og dermed også indkalde til forhandlinger på et eller andet tidspunkt, når regeringen så har tænkt sig at følge op.
Så hvorfor ikke bare holde fast?
Jeg forstår simpelt hen ikke logikken.
Er det sådan, at SF bare er blevet slæbt ned i kælderen og har fået en masse tæsk?
Jeg forstår ikke logikken.
Der er et flertal, og så skal regeringen da gå i gang.
Hvorfor bakke på det?
Pause Pause (Pause), 2021-12-21:
Mødet er udsat.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-12-21:
Tak for det.
Lovforslaget, vi behandler i dag, skal tilpasse dansk lovgivning til EU-forordningen om kliniske forsøg med lægemidler.
Målet med ordningen er at fremme både antallet af og kvaliteten af forsøg med lægemidler og dermed sikre flere og bedre lægemidler til gavn for patienterne.
Det, vi skal behandle i dag, har også været længe undervejs.
Helt tilbage i 2016 vedtog Folketinget loven om kliniske forsøg, og vi har siden afventet, at EU-forordningen skulle træde i kraft.
Forordningen står nu til at træde i kraft fra den 31. januar 2022.
Der er som bekendt primært tale om en lovteknisk tilpasning.
Så derfor kan jeg uden problemer sige, at Socialdemokratiet bakker op om den foreslåede lovændring.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-12-21:
Tak for det.
Det forpligter, når vi er medlem af EU, sådan er det.
Heldigvis er dette forslag endda også fornuftigt.
Derfor ser Venstre positivt på forslaget samt den lovtekniske opdatering, sådan at kliniske forsøg med lægemidler henholder sig til europæisk lovgivning, når denne træder i kraft næste år.
Jeg blev helt forpustet af at gå herop.
Jeg har fået at vide, at jeg har travlt, så jeg må hellere skynde mig videre.
Vi har i det seneste år set, hvordan en større deling af sundhedsvidenskabelig information kan komme os alle til gavn, og det er derfor også mere relevant end nogen sinde, at vi støtter op om bedre vidensdeling, hvilket implementeringen af dette også vil tilgodese.
Forslaget har også en 1-årig overgangsperiode, hvilket ligeledes er fornuftigt og er udtryk for rettidig omhu i forhold til dem, der i perioden kan blive påvirket af ændringen.
Venstre anerkender naturligvis den forpligtelse, som EU-medlemskabet giver, foruden de åbenlyse positive forandringer, som forordningen også afstedkommer.
Og Venstre støtter derfor lovforslaget.
Tak for ordet.
Liselott Blixt (DF), 2021-12-21:
Mange tak.
Det er rigtig vigtigt, at vi får forsket, og at der er forsøgspersoner, der stiller sig til rådighed.
Det kunne vi nok også have gjort på andre måder.
Det var bare, fordi jeg lige fik et chok, da Venstres ordfører sagde, at vi var forpligtet til det.
Men det gør jeg ikke, for selvfølgelig skal vi have et samarbejde på de her områder.
Men det, jeg vil stille et spørgsmål til, når vi behandler sagen, er til artikel 2.
Men jeg mener, at der lige mangler et svar på, om man sikrer den grundige information om, hvad man gør med data, hvis forsøgspersonen trækker sit samtykke tilbage.
Det vil jeg gerne spørge ministeren om, når vi udvalgsbehandler.
For det er rigtig vigtigt, at man som forsøgsperson får de her info.
Jeg kan se, at ministeriet svarer på nogle af de spørgsmål i høringssvarene, at man sikrer, at man får en ordentlig samtale med forsøgspersonen.
Men der står ikke, hvad man gør med data, hvis forsøgspersonen trækker samtykket tilbage.
Så kan jeg se, at Danske Regioner også påpeger, at de efterhånden har rigtig meget tidsforbrug på grund af klager over opslag i patientjournaler, og de vil gerne have, at man kigger på det, så sponsorer også kan skrive noget ned i aftalen med forsøgspersoner, i forhold til hvordan det er at slå op og sådan noget.
Der er nogle besvarelser i høringssvarene, men jeg synes ikke, at det er fyldestgørende.
Så det vil jeg godt lige spørge ind til.
Men altså, vi støtter det, for det er vigtigt.
Men vi har altid ment, at det har været vigtigt at sørge for tingene i forhold til den data, som man giver, altså hvad den bliver brugt til, og hvem den videregives til.
Det er sådan noget, vi skal sikre ikke kan blive tilfældet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-12-21:
Tak for det.
Lovforslaget har, som det allerede er blevet sagt, til formål at foretage nødvendige lovtekniske opdateringer for at bringe loven i overensstemmelse med anden national lovgivning og med EU-forordningen om kliniske forsøg med humanmedicinske lægemidler.
Det har i hvert fald Socialdemokratiets ordfører allerede gennemgået rigtig fint, så det vil jeg ikke stå her og gentage.
Jeg synes også, det er en af de fornuftige EU-forordninger, og vi vil gerne tilslutte os forslaget.
Jeg vil også gerne tilslutte mig de spørgsmål, som fru Liselott Blixt har stillet her fra talerstolen – det er spørgsmål, som også tidligere har interesseret Sundhedsudvalget.
Så jeg synes, det giver rigtig god mening at sikre, at borgerne også kan have tillid til, at deres egne data er deres egne data.
Tak for ordet.
Christina Thorholm (RV), 2021-12-21:
Jeg vil gøre det kort, for det er jo et lovteknisk forslag.
Jeg synes, det var nogle gode spørgsmål, Liselott Blixt stillede, og det er jo rigtig vigtigt med de data, vi har, at vi passer på dem, for det ses jo gang på gang, at der sker nogle datalæk.
Så det er et element, som vi også gerne vil forfølge.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-12-21:
Jeg skulle hilse fra vores sundhedsordfører og meddele, at Enhedslisten er positive over for forslaget om at implementere en EU-forordning om kliniske forsøg med humanmedicinske lægemidler.
Vi er helt enige i bemærkningerne i høringssvaret fra Dansk Selskab for Almen Medicin om data og samtykke.
Det har ministeren i høringsnotatet tilkendegivet vil blive imødekommet, og det vil Enhedslistens sundhedsordfører naturligvis følge videre op på i udvalgsarbejdet.
Så Enhedslisten kan støtte lovforslaget.
Per Larsen (KF), 2021-12-21:
Tak for det, formand.
Man kan jo ikke sige, at det her er gået specielt hurtigt, for det rækker jo tilbage til 2014, hvor man havde en ambition om, at det skulle træde i kraft i 2016.
Der har man så åbenbart haft vanskeligheder ved at få EU's database til at virke.
Der er meget teknik i det, men når man nu skal til at kigge på det, kan man selvfølgelig lige så godt gå grundigt til værks, hvad jeg forstår fru Liselott Blixt har intentioner om, og det må vi jo prøve at kigge på i udvalget.
Men som udgangspunkt støtter vi fra Det Konservative Folkepartis side lovforslaget.
Sikandar Siddique (FG), 2021-12-21:
Tak for ordet.
Jeg vil gøre det kort.
Jeg vil på vegne af vores sundhedsordfører, fru Susanne Zimmer, tilkendegive, at vi også kan bakke op om forslaget.
Magnus Heunicke (S), 2021-12-21:
Mange tak for det, og mange tak til alle for bemærkningerne.
Det er rigtigt, at vi har haft en temmelig dramatisk dag her i Folketinget, og nu er vi altså nået til afdelingen for helt tekniske lovforslag.
Det er en lovteknisk opdatering af en lov, som egentlig blev vedtaget tilbage i 2016.
Men fordi, og det var der også flere ordførere, der var inde på, it-systemet uden for Danmark har vist sig at være mere tidskrævende end først antaget – det har man nu også erfaring med her i landet, men nu er det altså nogle uden for Danmark – så er det først nu, det kan træde i kraft.
Og siden 2016, hvor lov om kliniske forsøg med lægemidler blev vedtaget, er der sket nogle ændringer, som vil gøre, at den ville være forældet, hvis den bare trådte i kraft, så derfor er der de her rent tekniske opdateringer.
Derudover er der så også nogle mindre præciseringer i lov om kliniske forsøg med lægemidler, bl.a. sådan noget, som at navnet på videnskabsetiske lægemiddelkomitéer rettes til videnskabsetiske medicinske komitéer.
Men jeg har godt noteret mig her under førstebehandlingen de måske lidt større principielle spørgsmål, der er blevet rejst, og dem ser jeg frem til at besvare grundigt i udvalgsbehandlingen.
Tak, formand.
Anne Paulin (S), 2021-12-21:
Tusind tak for det.
Klimaordførerne i Klima-, Energi- og Forsyningsudvalget har valgt at indbyde klima-, energi- og forsyningsministeren til en forespørgselsdebat i tilknytning til redegørelsen om klimaeffekter.
Redegørelsen samler op på endnu et spændende klimapolitisk år, og vi glæder os til debatten.
Jeg vil takke ministeren for at stille op i dag, og vi ser frem til en god diskussion.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-12-21:
Jamen altså, i vores optik ligger problemet måske i, at Radikale Venstre tilsyneladende ønsker at ændre i forhold til grundlovens præmisser om, at det er en lovbehandling, der skal til.
Susan Kronborg (RV), 2021-12-21:
Mange tak for et rigtig, rigtig relevant spørgsmål.
Det er nemlig sådan, at når vi har en aftale og vi ikke har en lov, så kan man ikke lave en retlig subsumption i Indfødsretskontoret, som ligger i ministeriet.
Og det betyder simpelt hen, at man, hvis kravet om danskprøve 3 skal opfyldes, ikke kan lave en retlig subsumption, hvor man sidestiller uddannelser med danskprøve 3, andet end hvis de står på en liste.
Det er et kæmpeproblem.
Og det betyder så, at man sparker en masse sager ind i udvalget, hvor man så kan sidde og vurdere sagerne.
Som sagt kan jeg stemme imod alle, som hedder Kurt, og der er nogle andre medlemmer, som kan stemme imod dem, der er muslimer.
Så til det her med, om ens uddannelse kan sidestilles med danskprøve 3, vil jeg sige, at det ender med at blive sådan lidt ligegyldigt, og det er jo der, problemet ligger.
Christian Juhl (EL), 2021-12-21:
Det mente jeg nok.
Jeg vil bare godt spørge: Hvis Socialdemokratiet bryder sådan en aftale, vil de borgerlige så ikke opsige den, sådan at den bliver fjernet?