Lea Wermelin (S), 2020-03-11:
Tak for det.
2019 var et af de vådeste år i vejrmålingernes historie, og regnen er desværre fortsat ind i de første måneder af 2020 med det resultat, at vi i de seneste uger har været vidne til massive oversvømmelser mange steder i landet, f.eks. i Holstebro, Ribe og langs Gudenåen.
Vi har samtidig haft en situation, hvor en kraftig vind har øget presset på vores kyster – denne gang heldigvis uden at det har givet alvorlige problemer.
Regeringen har fra dag et taget udfordringerne med klimaforandringerne alvorligt og har sammen med et bredt flertal i Folketinget aftalt, at Danmark skal have en ambitiøs klimalov, og den danske klimalov bliver fulgt op af en klimahandlingsplan.
Konsekvenserne af klimaforandringerne tager regeringen lige så alvorligt.
Derfor ønsker vi at udarbejde en national plan for klimatilpasning – en plan, der skal sikre en sammenhængende og helhedsorienteret indsats mod konsekvenserne af klimaforandringerne, og en plan, der sikrer en bedre koordination af indsatsen i forhold til alle kommuners håndtering af stigende havniveau, grundvand og regnmængder.
Udfordringen er, hvor vi skal gøre af vandet, når det kommer til os i enorme og uventede mængder.
Løsningen på et afvandingsproblem et sted kan øge problemerne et andet sted, f.eks. for de byer og marker, der ligger længere nede i vandløbssystemerne og omvendt.
Når vi skal finde løsninger, er vi derfor nødt til at se på samlede vandløbssystemer, fra udspring til kyst.
Og det er helt afgørende, at kommunerne samarbejder, når der skal findes løsninger, der holder i længden.
Udfordringerne med en tilpasning til en ny, vådere virkelighed er et centralt punkt i regeringens kommende klimatilpasningsplan, som jeg vil vende tilbage til om lidt.
Regeringen vil sammen med et bredt flertal i Folketinget ændre kystbeskyttelsesloven, så kommuner i helt særlige tilfælde kan søge om lov til at fjerne klageadgangen.
Ændringen skal forhindre, at nødvendige kommunale kystbeskyttelsesprojekter kan trække i langdrag på grund af klagesager.
Senere i år introducerer regeringen et nyt værktøj til landets kystkommuner, der vil give dem et overblik over kommunens kyststrækninger til brug for risikostyring samt strategier til at håndtere risikoen.
Kystdirektoratet har udarbejdet en ny kortlægning, som særligt oversvømmelsestruede kommuner kan bruge i arbejdet med at forebygge skader, og udsatte kommuner kan bruge redskabet i fremtidens byplanlægning.
Endelig er der på finansloven afsat en årlig ramme på 184,6 mio. kr. til det statslige bidrag til kystbeskyttelsen på dele af den jyske vestkyst gennem fire fællesaftaler, ligesom der er afsat en pulje på i alt 80,6 mio. kr. til dige- og kystbeskyttelsesprojekter i 2020 og 2021.
På vandløbsområdet er nogle af de muligheder, som kommunerne allerede i dag kan gøre brug af, vådområder, vandløbsindsatser, pilotprojekter i klimafølsomme vandløbssystemer, grøn jordfordeling og udtagning af lavbundsjord.
Vi har med finansloven for i år styrket mulighederne for udtagning af jord med 200 mio. kr. årligt i de kommende 10 år, og her i foråret åbner den første ansøgningsrunde til den grønne jordfordeling.
Jeg har selv holdt møde med borgmestrene ved Gudenåen, og jeg bad dem om at sætte sig sammen og blive mere konkrete på mulige løsninger for det samlede system, og så opfordrede jeg dem samtidig til at gribe til de muligheder, der bliver spillet ind med fra statens side.
Initiativerne understøtter, at vi fører landskabet tilbage til, hvordan det så ud engang, og på den måde får vi genskabt de naturlige filtre og våde områder i landskabet, en form for naturlig vandparkering.
Det kan være med til at afbøde virkningerne af oversvømmelser og også af den tørke, som vi i stigende grad oplever.
Fra flere steder peges der på, at der er behov for at ændre vandløbsloven for at kunne klimatilpasse, men loven indeholder allerede i dag mulighed for det.
Dermed ikke sagt, at der ikke kan være behov for justeringer.
Det vil vi gerne se nærmere på i forbindelse med det kommende arbejde, ligesom vi bl.a. vil inddrage resultaterne fra en række udredningsprojekter om fremtidens vandløbsforvaltning.
Klimatilpasning planlægges af kommunerne, som alle har udarbejdet en klimatilpasningsplan, der er videreført i planloven.
Alle kommuner er på den måde forpligtet til at udpege områder, der kan blive udsat for oversvømmelse eller erosion, og for etablering af afværgeforanstaltninger ved nye byområder.