runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Kvist Hansen (DF), 2019-02-08:
Jamen jeg da i hvert fald enig i, at der er et behov.
Jeg vil lige nævne noget helt kort: På et tidspunkt var der en sag med brødrene Price, som brugte halalkød i en af deres tv-udsendelser, hvilket jeg problematiserede.
Det endte så med en Ekstra Bladet-artikel, og på det tidspunkt var det den næstmest kommenterede artikel hos Ekstra Bladet overhovedet.
Folk var rasende.
Hver eneste gang der har været sådan nogle voxpops eller muligheder for, at folk har kunnet kommentere – altså sådan fra det folkelige grundlag – spørgsmålet om rituelt slagtet kød, så har de været rasende.
De vil gerne være fri for det.
Der er da en masse mennesker, som ordføreren lader i stikken, fordi han tror, at derude foregår det frie valg, og der foregår tingene pragmatisk.
Der er mange, der bliver ladt i stikken.
Betyder det ikke noget for ordføreren?
Tak for det, og tak til ordføreren.
Altså, jeg synes, det lyder meget flot, når man siger, at der ikke bør være særkrav til kosten ude i vores institutioner.
Men det er der, og de bliver rask væk efterkommet.
Den gælder kun i den retning, der går: Kræver du halal, får du det.
Synes ordføreren ikke, at det er uliberalt eller illiberalt, eller hvad man nu skal kalde det, at den tilsvarende frihed så ikke gælder sådan nogle som mig, som gerne vil være fri for religion?
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-08:
Jamen jeg kan måske bedst beskrive det ved at fortælle, hvordan jeg selv synes det er at arrangere en børnefødselsdag, hvor jeg ved der kommer børn med behov for mange forskellige hensyn.
Så laver vi en pizza med skinke, pepperoni, kød og en anden med oksekød.
Og når der er forældre til mine børns legekammerater, der spørger, om der nu er det ene eller det andet i vingummiet, eller hvad det er, så siger jeg bare, at jeg har været i Kvickly, og at de kan spise, hvad vi har købt, og hvis de ikke har lyst til at spise det, kan de jo bare lade være.
Altså, jeg kan ikke rende rundt i 5, 6 eller 7 forskellige butikker og kigge på e-numre bag på poserne for at se, hvad det er, og hvis kommunalbestyrelser træffer lignende beslutninger, vil jeg bakke dem op i det.
Karina Due (DF), 2019-02-08:
Så vil jeg gerne stille ordføreren et spørgsmål: Er ordføreren klar over, at halal ikke kun drejer sig om kød?
Det drejer sig om drikkevarer, is, chokolade, kage og en masse andre ting, som vi slet ikke er klar over, fordi det her kun er de produkter, hvor vi kan se en mærkning.
Og mærkningen er jo i dag ganske frivillig.
Hvad siger ordføreren til, at vi som danskere ikke har mulighed for at fravælge noget, vi ikke ønsker at støtte?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-02-08:
Når jeg siger, at der er udfordringer i den eksisterende ordning, så handler det jo bl.a. om de arbejdsmarkedsudfordringer, der er, i forhold til det, som SF kalder social dumping.
Jeg er interesseret i, at vi finder en ordning, hvor man netop ikke går ud og dumper på det danske arbejdsmarked, men hvor vi faktisk stadig væk kan få den her kulturelle udveksling, som jo hele tiden har været formålet med au pair-ordningen.
Så det er en af udfordringerne.
Den anden udfordring er jo, at de her au pairer sådan set ikke har nogen ordentlige rettigheder.
Det er de to udfordringer, som vi ser, og som vi gerne vil justere på.
Men igen: Det synes jeg vi skal gøre, når vi har en evaluering af au pair-ordningen, så vi kan gøre det samlet i Folketinget.
Mads Fuglede (V), 2019-02-08:
Jamen jeg håber jo, at den frihed kan opstå, ved at man er bevidst, når man interagerer med sine institutioner og siger, som ordføreren selv sagde i sin tale: Jeg ønsker, at mine børn skal have mulighed for at få et måltid, som der ikke er blandet religion ind i.
Jeg tror meget på den politiske forbruger, og jeg er helt med på, at der ikke er nogen sådan certificering derude, der siger, at her er der nogle fødevarer, som man kan købe, og som ikke har været i berøring med en religiøs proces, hvis jeg må kalde det det.
Og måske er vi med til at skabe en forståelse for, at der også kan være et marked for det.
Der er jo tydeligvis et behov for det hos nogle.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-08:
Men når det nu er, at Alternativet siger, at man ikke vil have, at det kun skal være de mest velhavende, som har au pairer – det er jo det, der er i dag – hvordan kommer vi så hen i retning af, at det skal være alle mulige andre?
Jeg mener: Hvad er det, der skulle gøre det, at man nu skulle udbrede ordningen, så vi kan få endnu mere social dumping alle mulige andre steder i samfundet?
Eller hvad er det, Alternativet har som perspektiv på det her?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-02-08:
Enhedslisten har her fremsat et forslag om genanvendelse af bygge- og anlægsaffald i alment boligbyggeri.
Formålet med forslaget er at få indført en forsøgsbestemmelse i almenboligloven, og det er som sådan ikke en dårlig idé.
Vi har en forpligtigelse til at mindske vores nuværende forbrug, så vi også i fremtiden kan følge med.
SF er altså enige i, at genanvendelse skal fremmes, men vi mener, at det bør ske for alt byggeri, bl.a. for ikke at forværre konkurrencesituationen.
I SF mener vi desuden, at det vil være oplagt at indarbejde det i bygningsreglementet.
Vi tror ikke, at der er nogen stor markedsøkonomisk gevinst ved forslaget om øget genanvendelse, og slet ikke inden for en 30-årig periode, som Enhedslisten foreslår i deres beslutningsforslag.
Vi er derfor enige i forslaget om genanvendelse af byggematerialer, og at det skal fremmes, men som beslutningsforslaget er lige nu, kommer vi ikke til at stemme for det isoleret set i forhold den almene boligsektor, men vi så gerne et forslag, der måske rettede sig mod alt byggeri i almindelighed.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-02-08:
Tak for det.
Radikale Venstre er positivt indstillet over for forslaget.
Vi giver gerne kommunalbestyrelserne de beføjelser, der lægges op til i beslutningsforslaget.
Det er selvfølgelig vigtigt, at vi bevæger os hurtigt i retning af bæredygtighed, også i vores byggerier.
Så vi støtter forslaget.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-02-08:
Tak for det.
Forslaget er fint gennemgået af de tidligere ordførere.
Vi deler mange af de bekymringer, der også er blevet fremsat, men vi mener også, at det at mindske forbruget af nye ressourcer er en central målsætning både i forhold til FN's bæredygtighedsmål og i forhold til påvirkning af miljøet i Danmark og i verden generelt.
Både på nationalt og på EU-plan har vi en målsætning om at nedbringe mængden af bygge- og anlægsaffald, og det her er egentlig en fin diskussion at bringe ind, så tak til Enhedslisten for at gøre det, i forhold til det centrale princip i bæredygtigt byggeri.
Men at give hjemmel til, at der foretages nogle merinvesteringer, hvis det kan fremme genanvendelsen af bygge- og anlægsaffald i den danske byggesektor, er vi egentlig positive over for.
Så måske kunne en løsning også være at lande en beretning, hvor vi eftersøger mere information, som også ministeren omtalte, om området.
Det var det.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-08:
Tak for det.
Det er jo godt, hvis man i højere grad kan genanvende bygge- og anlægsaffald, men vi tror ikke på, at dette beslutningsforslag vil være løsningen.
Man vil nok kunne øge genanvendelsesgraden en smule, men vi er bange for, at det kun vil medføre dyrere boliger for beboerne i de almene boligforeninger.
Hvis der gives adgang til, at der kan foretages merinvesteringer ud over maksimumbeløbet, og der stilles krav til, at merinvesteringen skal være totaløkonomisk rentabel, så kan den ekstra regning jo kun ende ét sted, og det er hos lejerne, medmindre man altså forestiller sig, at en øget genanvendelse vil betyde en billigere drift af ejendommen efterfølgende, men det har vi lidt svært ved at se skulle kunne lade sig gøre.
Vi undrer os også over, at et parti som Enhedslisten ønsker at ofre beboerne i de almene boliger i jagten på at øge genanvendelsen af bygge- og anlægsaffald.
Det mener vi i Liberal Alliance ikke at vi skal, og derfor kan vi ikke støtte det her beslutningsforslag.
Thomas Danielsen (V), 2019-02-08:
Tak for det, formand.
Jeg vil starte med at sige, som ministeren oplyste, at er det et krav, at merinvesteringen er totaløkonomisk rentabel, betyder det, at en højere anskaffelsessum modsvares af lavere driftsudgifter, og det var det, som ministeren også gjorde opmærksom på at vi kender fra Energiramme 2020.
Problemet med beslutningsforslaget her er, at det ikke er det, som beslutningsforslaget lægger op til.
Derimod strider forslaget mod formålet med almennyttige boliger, netop det at sikre en lavere husleje, end markedet tilsiger.
Genanvendelse kender vi jo fra en lang række områder i dag.
Vi kender det f.eks. fra etageadskillelser, hvor man blander genbrugsflamingo i betonen, vi kender det fra tekstiler, som anvendes til at skabe rum, og meget, meget andet.
Det er selvfølgelig, fordi vi har et stort fokus på den cirkulære økonomi, og det har vi også fra regeringens side, hvorfor jeg jo også glæder mig over, at vi fik lanceret en strategi for cirkulær økonomi for ikke så lang tid siden, hvor vi bl.a. sikrede én indgang til det offentlige vedrørende cirkulær økonomi og udvikling af en bæredygtighedsklasse for bygninger og vi fik taget initiativer i forhold til at sikre en selektiv nedbrydning og dermed også uddannelse med genanvendelse for øje – alt sammen noget, der bl.a. også er i tråd med FN's verdensmål og de tendenser, som vi allerede ser i dag.
Mange initiativer inden for det her område er ikke mere omkostningstunge end at bruge nye materialer, men der er selvfølgelig nogle udfordringer ved at tillade, at man skal kunne bruge flere penge på et almennyttigt byggeri, end det er hensigtsmæssigt.
Så vi bestræber os på, at genanvendelse i byggeriet selvfølgelig skal fremmes, og det gør vi med en lang række konkrete initiativer.
Men det her forslag strider mod bæredygtighedsprincipperne, alene af den årsag, at det simpelt hen ikke er det papir værd, som det er skrevet på.
Venstre stemmer imod forslaget.
Merete Dea Larsen (DF), 2019-02-08:
I forhold til genanvendelsen er det jo sådan, at rigtig meget af byggeriet i dag allerede genanvendes.
Det genanvendes nemlig, når vi bygger veje og til byggerier generelt.
Så går vi ind og genanvender i højere grad, skal vi bare være opmærksomme på, at der skal graves endnu mere grus i vores grusgrave til at bruge, når der skal etableres nyt.
Så man skal altid lige overveje, hvordan man gør det.
Den anden del, der vedrører design med henblik på adskillelse, kan absolut godt give rigtig god mening – igen i begrænset omfang.
Mit udgangspunkt er det, at det altid skal sådan, at vi først og fremmest skal bygge, så vores boliger og byggerier kan stå i årtier, som de jo også gør i dag, fordi man har lavet noget godt byggeri, i hvert fald i nogle generationer.
Jeg synes faktisk, det er rigtig vigtigt, at vi bygger til fremtiden, og at vi også bygger fleksibelt.
Dermed jo også sagt, at når man så endelig river ned, giver det mening, at der ikke er brugt for meget fugestof og andre ting, som besværliggør adskillelsen og dermed genanvendelsen.
Men for Dansk Folkeparti handler det faktisk i endnu højere grad om at gøre noget, der virkelig batter, og det er jo at gå ind og kigge mere på, hvordan vi bygger, ikke nødvendigvis med genanvendelige materialer, men kunne man i højere grad anvende f.eks. træ i byggeriet, som jo samtidig også bidrager til et positivt CO 2 -regnskab?
Der tror vi faktisk på, at der er noget at hente, som reelt bidrager gevaldigt til at imødegå klimaændringer.
Så det er noget, vi i hvert fald gerne tager teten på i forhold til udfordringerne med klimaet og hele den her dagsorden, som jo absolut er relevant at tage, og jeg indgår i øvrigt gerne i den dialog, som ministeren og Socialdemokratiet også lægger op til: Hvordan kan vi se på bygningsreglementet for måske i højere grad at tilgodese det her område?
Kaare Dybvad (S), 2019-02-08:
Tak for det, formand.
I Socialdemokratiet er vi sådan set enige med Enhedslistens ambition i forhold til det problem, som man peger på her, altså at bygge- og anlægsaffaldet udgør en meget stor del af det affald, vi genererer.
Og hvis man ser på det globalt, bliver der jo forbrugt for meget – jeg tror, det er 1,7 jordkloder, som vi bruger, og det er jo for mange ressourcer, der bliver brugt.
Det er ikke holdbart i længden, og den cirkulære økonomi er jo åbenlyst en del af løsningen, hvis vi vil forbruge mindre og smartere og i virkeligheden have mere respekt for de begrænsede ressourcer, som vi har til rådighed.
Det har vi også selv adresseret tidligere i det grønne udspil, vi har lavet.
Og vi vil gerne kigge på at opdatere bygningsreglementet, så vi får mere bæredygtigt byggeri og mindre affald fra byggeriet.
Men når man ser på den her løsning, kan jeg godt blive i tvivl, for i gamle dage havde Enhedslisten et logo, som var sådan et stort Ø, der var rødt på den ene side og grønt på den anden side, og her virker det altså, som om det røde ikke fylder så meget.
For et af de store problemer, vi har i den almene boligsektor, er, at det almene byggeri er dyrt.
Fordi vi fra politisk side stiller ekstra krav til de almene boliger i forhold til andre boliger, er det almene boligbyggeri typisk 16 pct. dyrere end øvrige byggerier, og den regning er der jo kun én gruppe, der kan betale, og det er dem, som flytter ind i det almene byggeri, altså lejerne.
Så når man siger, at det er totaløkonomisk rentabelt, kan det være rigtigt nok, men problemet med de almene boliger, specielt de nybyggede almene boliger, er, sådan som vi ser det fra Socialdemokratiets side, at for stor en del af omkostningerne ligger tidligt i den periode, boligen bliver lejet ud.
Så en almen bolig, der er opført i 1930'erne, eller en almen bolig, der er opført i 1950'erne, vil i dag være billig, hvorimod en almen bolig, som er opført i 2010'erne, vil være dyr.
Som vi ser det, vil det her forslag i virkeligheden gøre det, at man skævvrider den i øvrigt skæve huslejeprofil endnu mere, sådan at det bliver endnu dyrere i starten, og at det til allersidst, lad os sige om 50 år, bliver endnu billigere, end det så er nu.
Og det er vi egentlig ikke interesseret i.
Vi ser det sådan, og det ved jeg også at Enhedslisten er enige med os i, at det er en afgørende opgave for os inden for boligpolitikken at sørge for lave huslejer, fordi dem, der bor i de almene boliger, i hvert fald en del af dem, ikke har råd til at betale en særlig høj husleje.
Nu kan jeg se, at der er beboerrepræsentanter til stede fra Brøndby Strand, og hvis man tager ud i de almene boliger i Brøndby Strand, vil man jo se, at der bor en blandet gruppe, hvoraf mange kæmper med de huslejer, som allerede er der for boliger, som er opført i 1960'erne.
Så til dem vil jeg da sige: Vi er ikke interesseret i at ændre det på den her måde, hvor vi lægger en meget stram ramme ned over det, som gør, at starthuslejerne vil være højere.
Men vi er enige med Enhedslisten i, at vi skal gøre meget mere generelt i byggebranchen, generelt i forhold til byggereguleringen for at sikre en mere cirkulær økonomi.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-08:
Nu er det jo en byggebranche, der har henvendt sig, og vi har det helt fint med, at der er lobbyister.
De kom faktisk med tre lovforslag, og vi har kun taget to af dem med videre som beslutningsforslag.
Så vi har sorteret i det, og det er jo ikke et spørgsmål om, at der er, hvad skal man sige, en driftsudgift på en almen bolig om 100-200 år.
Der kan være en vinduesudskiftning efter 20-30 år, som man skal forholde sig til.
Så det er ikke et spørgsmål om at se på det over sådan et 100-årsperspektiv.
Der kunne sådan set godt være en drift, der kunne blive billigere, hvis man i højere grad kunne genanvende på den korte bane også, og det er jo sådan set derfor, vi har valgt at fremsætte det her beslutningsforslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-08:
Jamen det er da ærligt at indrømme, at man har fremsat et beslutningsforslag, fordi nogle lobbyister har bedt en om det.
For der er jo tale om et firma, som gerne vil tjene nogle penge, og det skal man altid være kritisk over for om også er i samfundets interesse.
Og i det her tilfælde skal Enhedslisten jo spørge sig selv: Hvis byggeriet bliver dyrere af, at man bruger genanvendelige eller genanvendte materialer, og hvis den økonomiske fordel, der er ved det, først kommer om 100 år eller 200 år, når byggeriet skal nedrives, hvordan kan man så indregne den gevinst om 100 år eller 200 år i driftsomkostningen, som lejerne skal betale?
Og hvis Enhedslisten med anvendelse af kritisk sans finder frem til, at det er meget svært, så skulle Enhedslisten nok overveje, om man skal fremsætte det her beslutningsforslag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-08:
Man kunne jo også lande dér, hvor man siger, at der var nogle ting, der skulle undersøges nærmere, altså hvordan man kan se, at nogle byggematerialer, som fra starten af bliver tænkt på skal genanvendes, kunne være med til at gøre driften af en almen bebyggelse billigere.
Jeg kan godt forstå ministerens anke mod det, altså at det her nødig skulle føre til, at et byggeri bliver dyrere.
Det her forslag er jo ikke noget, som Enhedslisten har udviklet selv.
Det er sådan set en henvendelse udefra, fra 40 firmaer, som er med til at arbejde med Circle House i Aarhus, hvor ministeren jo har givet et tilskud på, jeg tror det er 3 eller 4 mio. kr., for at Circle House ligesom kan realiseres og have det princip om, at de byggematerialer, man anvender dér, kan genanvendes.
Og det her forslag er jo så et forsøg på at brede det ud til noget, som kan anvendes af flere.
Kan ministeren ikke se, at der et potentiale i det her?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-02-08:
Jamen jeg mener, vi skal gøre begge dele, og hvis det var sådan, at regeringen ikke havde gjort noget vedrørende den globale dagsorden eller ikke havde gjort noget vedrørende oplysning, så kunne jeg forstå kritikken, men det har vi sådan set.
Men vi siger samtidig, at for at sikre, at den enkelte kvinde får nogle andre valgmuligheder end det at underlægge sig et kirurgisk indgreb, skal vi også som samfund klart og tydeligt sige, at det ikke er en valgmulighed, som vi synes er acceptabel.
For ellers bliver det den enkelte kvinde, der skal tage opgøret hver gang, i stedet for at vi også sætter nogle grænser og siger, at den her myte vil vi ikke være med til at blive ved med at reproducere, sådan at der kan være nogle andre valgmuligheder end det at få foretaget en rekonstruktion af hymen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-08:
Tak for det.
Hvis der er nogen, der undrer sig over, hvorfor jeg ikke spørger en masse, så er det, fordi der er et samråd, der starter om 5 minutter.
Så jeg vil forsøge at fatte mig i korthed.
Det her forslag bygger jo på, at man kun skal fremme den her genanvendelse i et nyopført byggeri, såfremt merinvestering er totaløkonomisk rentabel og man sådan set har kommunen inde til at vurdere det i forbindelse med sin sagsbehandling.
Og så er det her
jo også et forslag om at give mere magt til ministeren.
Det er jo helt usædvanligt, at Enhedslisten kommer med den slags forslag, men det gør vi sådan set, så ministeren også har en mulighed for at vurdere de her sager, hvor man kan planlægge ud fra at fremme mere genanvendelse.
Forhistorien for det her forslag er, at vi i Aarhus er ved at få opført Circle House, hvor man fra bunden indtænker, at byggeelementer i det byggeri skal kunne genbruges.
Det er et projekt, som har fået støtte fra transport-, bygnings- og boligministeren.
Så det her forslag går jo mere i retning af, hvordan vi så kan fremme, at det bliver gængs i et nyopført byggeri, at man i højere grad tænker genanvendelse ind.
Det her forslag er blevet til, fordi der er 40 aktører inden for byggebranchen, der i forbindelse med Circle House har mødtes, haft processer og har kigget på, hvad det egentlig er, der skal til af rammevilkår, for at man kan fremme mere genanvendelse i byggeriet – vel at mærke den genanvendelse, hvor man gør det på en måde, så man genbruger materialerne og ikke bare smadrer det til små stykker og bruger det til vejfyld.
Og det er jo det potentiale, der er i byggesektoren, altså at man godt kan opføre bygninger på en anden måde, så genanvendelse er bygget ind som noget, der er gennemtænkt.
Jeg vil gerne sige tak for modtagelsen, og tak til De Radikale og Alternativet for støtten til forslaget.
Og så er der andre partier, som gerne vil fremme, at vi kommer frem til at have et byggeri, der er mere bæredygtigt, og det er vi i Enhedslisten meget enige i.
Jeg ved, at der er aktører, der gerne ser, at vi får mere træhusbyggeri i Danmark, og ser vi på, hvad der er af potentiale der, og hvad det er for en CO 2 -belastning, der er ved træbyggeri i forhold til betonbyggeri, jamen så er det noget, vi burde fremme.
Det er så ikke en del af det her forslag, men jeg ser frem til, at vi får en drøftelse i udvalget, hvor vi får vendt, om der kan skrives en beretning, som fremmer genbrug af materialer i vores nybyggeri i den almene sektor.
Tak for modtagelsen.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-08:
Jeg lytter også altid til lobbyister, for nogle gange har de ret.
Men man kan ikke som udgangspunkt sige, at fordi det kommer fra nogle, der har en interesse i at tjene nogle penge på det produkt, de sælger, så skal man fremsætte et beslutningsforslag om det i Folketingssalen.
Jeg siger, at man skal lytte til folk med interesse og viden på deres specialområde, og herefter skal man forholde sig kritisk.
Og jeg synes, at Enhedslisten i den her sag mangler at forholde sig kritisk.
Enhedslisten har ikke gjort sig umage med at finde ud af, hvordan det ville kunne lade sig gøre.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-02-08:
Tak for det.
I Alternativet kan vi ikke støtte det her forslag.
Da der sidst blev fremsat forslag om at afskaffe au pair-ordningen, stemte vi gult, og det gjorde vi sådan set ud fra den overvejelse eller præmis, at vi på linje med nogle af de andre ordførere, der har været heroppe, helt klart mener, at der er alvorlige problemer med au pair-ordningen, som den er i dag, fordi det grænser til udnyttelse af de unge piger, som det oftest er.
Så er der også det lille notabene, at der udestår en evaluering af au pair-ordningen, og den vil vi gerne afvente.
Og så synes jeg sådan set, at vi i Folketinget som helhed skulle tage en drøftelse af en fremtidig au pair-ordning, og hvordan den så kunne skrues sammen.
Det bliver så nok i det nye Folketing, men det vil vi hellere i stedet for at begynde at lave ændringer på den nuværende ordning nu.
Så vi støtter ikke forslaget.
Henrik Dahl (LA), 2019-02-08:
Tak for det, formand.
Først vil jeg sige, at det selvfølgelig glæder mig utrolig meget at høre Enhedslistens position, hvad angår brugerbetaling.
Jeg synes, det normalt har været meget svært at få Enhedslisten til at se den sammenhæng, der er mellem brugerbetaling og adfærdsregulering, men det ser ud, som om der er en ændring på vej, og det hilser vi selvfølgelig velkommen.
At lære andre kulturer at kende og være au pair betragter jeg som en positiv ting.
Det er noget, som man har benyttet sig af i min familie i min egen generation, og som mine børn har benyttet sig af, og det har givet dem gode sprogkundskaber og venskaber for livet.
Ganske vist er brugerbetaling et fornuftigt instrument, men det skal også anvendes uden at forskelsbehandle, og det vil ske med det her forslag.
Så fordi det er en urimelig forskelsbehandling i forbindelse med et ellers sundt princip, nemlig brugerbetaling, kan vi ikke støtte lovforslaget.
Tak for ordet.