runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2020-12-03:
Nu har ministeren jo været på talerstolen og besvaret forespørgslen, og vi har jo faktisk også haft en del af den her diskussion et par forslag tilbage.
For det, der er det centrale set med socialdemokratiske briller, i forhold til at vi ønsker blandede uddannelsesinstitutioner, blandede daginstitutioner, blandede ungdomsuddannelser og blandede skoler, er jo, at vi tror på, at man i skolen og i daginstitutionen ikke bare skal lave faglige ting eller blive klædt på til at mestre faglige udfordringer senere i livet.
Man skal jo også blive klædt på til at mestre sociale udfordringer og i øvrigt at være en del af det samfund, som man vokser op i.
Ministeren har jo diskuteret forskellige af de undersøgelser, der viser det ene og det andet, og nu går fru Mette Thiesen meget direkte efter at vurdere.
Jeg tror, at det var Kraka, der på et tidspunkt sagde, at den samlede gevinst for samfundet var i milliardklassen, hvis man sikrede, at vi faktisk havde blandede uddannelser og skoler.
Men man kan sige, at det for os ikke kun handler om det, man kan kalde klassekammerateffekten, eller det, at vi spiller godt med hinanden, eller det, at forskellige talenter supplerer hinanden.
Det handler også om, at vi, uanset hvor gode vi bliver til det faglige, også skal kunne begå os i et samfund.
Derfor er det problematisk, hvis vi ender med at bo i et boligområde, hvor vi ikke har noget med hinanden at gøre, og hvor der i nogle boligområder kun er meget dyre ejerlejligheder eller store villaer, og hvor der i andre boligområder kun er alment byggeri, og hvis vi går i skole i forskellige skoler og ikke mødes på tværs.
Og det er med både etniske, kulturelle og sociale baggrunde, vi synes, man skal blandes.
Det er den politiske baggrund for ønsket om en blandet sammensætning, som vi lige nu forhandler om på gymnasieområdet.
Men vi diskuterer jo selvfølgelig også, hvordan vi undgår den opsplitning, vi ser på skoleområdet og på daginstitutionsområdet, og det er jo i øvrigt også tænkningen bag nogle af de parallelsamfundsaftaler, som vi har lavet med den tidligere regering.
Vi vil sikre, at man også, selv om man er vokset op i et udsat boligområde, bliver mødt af og mødes med andre folk og andre børn med andre baggrunde end dem, man selv har.
»En stærk sammenhængskraft, tillid og forståelse på tværs af forskellige befolkningsgrupper er fundamentet for den danske samfundsmodel.
Vi kender alle sammen de fælles normer og værdier, som det danske samfund bygger på.
Vores daginstitutioner og uddannelser spiller en central og vigtig rolle, fordi de udgør et fælles dannelsesgrundlag og danner bro mellem forskellige sociale og etniske grupper.
Hvis vi bor, arbejder og uddanner os hver for sig, risikerer vi, at der opstår parallelsamfund.
Det er ikke en hypotetisk risiko, og allerede i dag oplever vi polarisering og områder, hvor flertallet lever fysisk eller mentalt adskilt fra de øvrige samfund.
Vi ønsker, at vi lever og bor sammen i Danmark, så vi udvikler en fælles forståelse og tolerance.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Tusind tak.
Jeg kan jo ikke sige, at ordførerens holdning kommer som en overraskelse for mig.
Jeg kunne bare tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren mener, at det virkelig er retfærdigt, at den regning, der er, på grund af at der er ført en fuldstændig forfejlet udlændingepolitik igennem årtier, nu efterlades i børneværelset.
Jens Joel (S), 2020-12-03:
Jeg har jo hørt den sætning fra fru Mette Thiesen mange gange, og jeg er med på, at fru Mette Thiesen gerne vil have det til at handle om det.
Altså, jeg synes i virkeligheden, at fundamentet under den tillid, vi har på tværs, den samhørighed, vi har i det danske samfund, den opbakning til den universelle velfærdsmodel eller samfundsmodel, kan man sige, som jo virkelig går ud på, at vi hjælper hinanden og forsikrer hinanden mod, at noget kan gå galt – fordi det lige så godt kunne ramme os selv, og at vi gerne vil bidrage til hinanden, fordi vi opfatter det som en selvfølge, at de andre i samfundet vil gøre det samme for os – hviler på et fundament af, at vi har forståelse for hinanden på tværs af forskellige grupper.
Og det handler ikke kun om etniske skel.
Det handler også om sociale skel.
Det handler om, at det altid har været en kvalitet i Danmark, at man mødtes på tværs: direktørens søn og den ufaglærtes datter i samme skole.
Derfor er det her bredere end et spørgsmål om udlændingepolitik.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Jeg ved godt, at det er sådan en socialdemokratisk kongstanke, og man kan også fristes lidt til at sige, at det simpelt hen er så god en idé, at man er nødt til at bruge tvang for at indføre den.
For det er jo det, ordføreren vil med det her.
Det er jo det, Socialdemokratiet vil med det her.
Mener ordføreren reelt set, at man vil løse de her problemer ved at tvangsfordele elever?
Stén Knuth (V), 2020-12-03:
Tak for ordet, og også tak til Nye Borgerlige, som rejser debatten her, som jeg synes er vigtig og også rigtig.
Altså, jeg kommer fra praktikken, jeg er ikke lærd på nogen måde, men jeg har haft fornøjelsen af at være viceborgmester og udvalgsformand i Slagelse Kommune.
Jeg har også været borgmester, men det var ikke i forhold til det, at jeg fik de praktiske erfaringer omkring det her.
Da jeg voksede op, gik jeg på Nørrevangsskolen, og på det tidspunkt var der 1.000 elever.
Og det endte med, at Nørrevangsskolen jo havde 200 elever, som ikke var etnisk danske, og som kom fra ghettoområdet.
Det var de 200, som ikke kunne finde vej ud af ghettoområdet.
Så vi gjorde det som kommune, at vi nedlagde skolen, for vi kunne se, at der var et problem.
Så på det tidspunkt tog vi som kommune, hvad skal man sige, konsekvensen af det frie valg.
Det frie valg har nemlig gjort, at vi var endt i et ghettoområde med en skole, som ikke kunne løfte de elever, som var på skolen.
Så derfor nedlagde vi skolen og tvang dem ud på tre skoler, der lå i nærheden.
Det er 7 eller 8 år siden, og eleverne har det godt.
Der er stadig væk problemer.
Det vil der være i lang tid, når man laver sådan en øvelse som den.
Men det er et eksempel på, at det frie valg jo netop gjorde, at vi endte i en ghetto.
Men noget af det, forskningen i hvert fald viser, er, at når vi når over 30 pct. af ikkevestlige børn eller unge, der går på en skole, så begynder man som vestlig at rykke væk.
Så det er sådan et praktisk eksempel på, at vi bliver nødt til som samfund at gå ind og gøre noget.
Og det har vi gjort med ghettopakken, som jo blev vedtaget i 2018, hvor Venstre var i regering og gjorde det sammen med et bredt udsnit af Folketingets partier.
I den ligger jo også, at vi skal fordele børn helt ned i børnehaven, sådan at det ikke er sådan, at 30 pct. af dem, der kommer fra et ghettoområde, kan gå i den samme børnehave.
Det handler netop om – som den sidste ordfører også sagde – at vi også gerne vil være med til at bygge et samfund op, hvor man mødes på kryds og på tværs, både socialt og etnisk, og ikke kun isolerer sig i ét område.
»Folketinget konstaterer, at dårlig integration ikke er en hypotetisk risiko, for vi ser allerede i dagens Danmark, at der er huller i landkortet.
Hvor der hersker en anden retsorden og andre grundlæggende værdier, som er uforenelige med det danske samfund.
Opgøret med ghettoer og parallelsamfund er vigtigt, og vi kan bl.a. bidrage ved at sikre bedre fordeling på tværs af sociale og etniske skel som aftalt i ghettopakken 2018.
Opgøret med parallelsamfund er ikke en modsætning til det frie uddannelsesvalg på børne-, skole- og uddannelsesområdet i Danmark og dermed til friheden til, at familier selv kan vælge det tilbud, der er bedst for dem.
Bedre fordelingsregler på ungdomsuddannelserne er også nødvendige for at sikre, at landdistriktsgymnasierne kan overleve og vi kan opretholde friheden til at vælge gymnasiale uddannelser i landdistrikterne.«
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Tusind tak.
Tak for talen, og tak for eksemplet.
Jeg kan også konstatere, at ordføreren siger, at ja, der er jo stadig problemer, og nu er de så bare fordelt ud på endnu flere skoler, i stedet for at man bare kunne fravælge dem.
Så det vil sige, at der nu er endnu flere, der bliver konfronteret med de her udlændingeproblemer.
Så helt ærligt: Skulle vi ikke lade være med at lave sådan noget som det her, hvor vi efterlader regningen i børneværelset for årtiers forfejlede udlændingepolitik, og så bare løse udlændingepolitikken fra bunden?
Vil Venstre ikke bare være med til det?
For det er jo det, det her i bund og grund handler om, altså at vi får løst problemerne i stedet for at blive ved og ved med at lave lappeløsninger.
Stén Knuth (V), 2020-12-03:
Men vi løser også problemerne med ghettopakken, som vi vedtog i 2018.
Og vi er godt på vej med det.
I forhold til det, jeg siger med, at der stadig væk er problemer, kunne jeg også have sagt, at det faktisk går rigtig godt.
Og det gør det også, men det ville også være at stikke blår i øjnene at sige, at der ikke er problemer, for det vil der altid være, når man laver de øvelser.
Men de bliver mindre og mindre, og sådan er det jo, når vi kommer sammen på kryds og tværs af sociale og etniske skel.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Ja, det siger ordføreren jo så.
Jeg konstaterer bare, at ordføreren selv sagde, at der stadig var problemer, og at de nu så bare er fordelt ud på endnu flere skoler.
Det synes jeg da er sørgeligt.
Vi kan tage en lang snak om det her med at rive bygninger ned.
Er det bygningerne, der er noget galt med, eller er det i bund og grund dem, der bor der, der er problemet?
Altså, vi vil hellere løse problemerne fra bunden.
Så nu spørger jeg bare igen: Vil Venstre være med til at få løst udlændingepolitikken fra bunden – ja eller nej?
Stén Knuth (V), 2020-12-03:
Ja, det vil vi gerne.
Og vi er i gang med det.
Lotte Rod (RV), 2020-12-03:
Jeg fik bare lyst til at tage ordet for at sige tusind tak for en virkelig god tale.
Og jeg har nogle gange ærgret mig lidt over – og jeg kunne høre, at Venstre også havde skrevet det lidt i teksten – det her med, at man har meget brug for at sige, at det at fordele ikke er i modsætning til det frie valg.
Men jeg synes i virkeligheden, at ordføreren meget præcist redegjorde for, hvad problemerne med det frie valg har været, og hvorfor det er nødvendigt, at der bliver taget politisk ansvar.
Så tak for det.
Stén Knuth (V), 2020-12-03:
Tak for det.
Jens Joel (S), 2020-12-03:
Det er jo en diskussion af, om vi, om man så må sige, skal imødegå de tendenser, der er til polarisering, altså om vi synes, det er en kvalitet.
Altså, vi understøtter jo i vores daginstitutioner og i vores skolevæsen fra samfundets side rigtig mange funktioner, og der må vi jo godt, synes jeg som politiker, diskutere, om der er faresignaler i den opsplitning, der sker.
Og det kunne være i forhold til etniske grupperinger og parallelsamfund i muslimske miljøer, men det kunne også være i forhold til rig og fattig herhjemme.
Der mener jeg, at vi bevæger os i den forkerte retning på nuværende tidspunkt.
Kristian Jensen (V), 2020-12-03:
Når man har hænderne oppe over hovedet, kan det være to ting: Det kan være jubel, eller det kan være overgivelse.
Jeg synes desværre, det er det sidste, vi har talt om her.
Men når jeg beder om ordet, er det, fordi fru Katrine Robsøe sagde, at det her også kunne være god arbejdskraft.
Jeg vil bare spørge, om Det Radikale Venstre mener, at det her er den bedste måde at få udenlandsk arbejdskraft til Danmark på.
Jeg ville jo synes, at når der i Danmark er brug for flere kvalificerede hænder, ville det være en langt mere effektiv måde at kigge på reglerne for udenlandsk arbejdskraft end at kigge på det her.
Jeg skal bare høre, om Det Radikale Venstre er enige.
Katrine Robsøe (RV), 2020-12-03:
Vi vil jo altid gerne kigge på muligheden for at få kvalificeret udenlandsk arbejdskraft, efterspurgte medarbejdere, til Danmark.
Det er jo megavigtigt for vores virksomheder.
Jeg mener også bare, at når vi har nogle mennesker i Danmark, som kan bidrage ved at tage en uddannelse, så synes jeg faktisk, det er en rigtig god investering i de mennesker, og den vil jeg gerne være med til at sørge for kommer til at ske.
For jeg tror, det er til gavn for hele vores samfund, og samtidig er det til gavn for det enkelte menneske.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-03:
Tak for det.
I SF er vi også rigtig glade for det her forslag.
Vi synes, det giver rigtig god mening at give flygtninge med opholdstilladelse efter § 7, stk. 3, muligheder for at bidrage og tage en uddannelse eller tage et job, mens de er her i Danmark og får beskyttelse.
Derfor er vi også rigtig glade for, at der på Uddannelses- og Forskningsministeriets område er gennemført de nødvendige ændringer, sådan at flygtninge ikke skal betale for videregående uddannelser, og at vi nu får gjort det samme på Børne- og Undervisningsministeriets område på erhvervsuddannelserne.
Vi er også rigtig glade for, at det her forslag særlig vil gøre noget godt for ligestillingen; at det fremmer ligestillingen mellem kønnene, fordi vi først og fremmest sikrer de kvindelige flygtninges adgang til uddannelse og øger deres videre beskæftigelsesmuligheder.
Det er da godt, må man sige.
Det er det både for den enkelte kvinde og familien og for samfundet.
Det kan hjælpe den gruppe af kvinder, der udsættes for negativ social kontrol fra deres ægtefælle eller familie, fordi de med gratis uddannelse får bedre muligheder for at komme ud på arbejdsmarkedet og dermed blive mere selvstændige.
Samtidig kan det afhjælpe relativ fattigdom hos særlig børnefamilier, fordi en udgift til uddannelse kan være så stor, at økonomien bliver for presset.
Vi synes langt hen ad vejen, at det her forslag er rigtig godt.
Der er et ønske fra flere høringsparter om, at Børne- og Undervisningsministeriet skal gøre en ekstra indsats for at sikre sig, at relevant information om de ændrede regler på området når bredt ud til de relevante uddannelsesinstitutioner, og det synes vi er en rigtig god idé.
Så den vil jeg også bare lige nævne herfra og så sige, at vi selvfølgelig også gerne ser, at vi får de sidste med på de kulturelle uddannelser.
SF støtter forslaget.
Jakob Sølvhøj (EL), 2020-12-03:
Da Enhedslisten sammen med Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og SF sidste sommer fandt sammen om et fælles forståelsespapir, var vi i Enhedslisten glade for at konstatere, at vi – selv om der er rigtig meget, der skiller de fire partier ad i synet på, hvilken flygtningepolitik der skal føres her i landet – faktisk var enige om, at vi skal give de flygtninge, der opholder sig i landet, gode muligheder for at uddanne sig, så de i kraft af det også har mulighed for beskæftigelse i Danmark.
Vi havde i aftalen især fokus på de uddannelser, der ligger efter ungdomsuddannelserne, altså de videregående uddannelser, og jeg ved egentlig ikke, hvorfor vi ikke fik præciseret det dengang og også dykkede ned i erhvervsuddannelserne, men der var meget, der skulle gøres.
Men i hvert fald har regeringen jo sørget for, at det, vi aftalte sidste sommer i forhold til de videregående uddannelser, allerede er blevet gennemført.
Det ligger så i forslaget her, at vi derudover sikrer, at § 7, stk. 3-flygtningene og de familiesammenførte får mulighed for at blive optaget på erhvervsuddannelserne uden egenbetaling, at de bliver ligestillet med hensyn til skolepraktikydelse og med hensyn til indkvartering på kostafdelinger, og endelig at de får adgang til at modtage su på erhvervsuddannelsernes grundforløb.
Vi synes, at det er rigtig godt, at der åbner sig nye uddannelsesmuligheder.
Jeg synes, at der, selv om man ikke kan sige, at de høringssvar, vi har modtaget, er overdrevet lange, dog er det interessante ved det, at de alle bakker op om forslaget her.
Det spænder lige fra Dansk Arbejdsgiverforening til Dansk Flygtningehjælp.
Det sidste er måske ikke så overraskende, og det første er det måske i virkeligheden heller ikke, fordi de danske arbejdsgivere på mange måder har en pragmatisk tilgang til, at når mennesker opholder sig her i landet, er det gavnligt, at de får mulighed for at uddannelse sig og at bidrage til virksomheder og den offentlige sektor herhjemme.
Alle, der har afgivet høringssvar til dette forslag, har bakket op om forslaget, og vi synes i Enhedslisten, at det er dejligt, at regeringen udbygger det, som vi konkret var enige om i det fælles forståelsespapir.
Det er vi glade for.
Vi synes, at det et rigtig fornuftigt forslag, og vi stemmer naturligvis for det.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-12-03:
Man kan sige, at i en drømmeverden kunne det her være et godt forslag: Lad os redde alle, lad os bare give uddannelser til alle, og lad bare alle komme hertil.
Men det her forslag bygger simpelt hen på nogle urealistiske forudsætninger.
Dengang vi tog imod syriske flygtninge, troede vi også, at de kom med kvalifikationer, og vi troede, det var arbejdskraft.
Det var det jo ikke.
Hvis man så også skulle tro, at vores eud-system bare kan absorbere en masse flygtninge, som hverken kan sproget eller har de faglige forudsætninger, synes jeg, man må tro om igen.
Vores eud-system har i forvejen kæmpe udfordringer med kæmpe frafald.
Jeg tror, at det ville gøre det endnu sværere, også bare at få dem igennem vores erhvervsuddannelsessystem.
Der er her tale om flygtninge, som er på midlertidigt ophold, og midlertidigt ophold betyder også, at der ikke er interesse i, at det skal blive en investering og et langvarigt ophold.
Der er det også vigtigt at skelne mellem det.
Vi har brug for arbejdskraft – det er rigtigt – og vi har brug for faglærte, men det kunne være, at vi også skulle se på de over 150.000 unge mennesker, som ikke er i gang med nogen som helst ungdomsuddannelse.
Jeg synes, det er der, vi skal fokusere, altså på at få dem ind på vores erhvervsuddannelser først og fremmest.
Vi vil ikke gå med til det her forslag.
Vi synes ikke, at vi skal give gratis uddannelse til flygtninge, som er her på en midlertidig opholdstilladelse.
De her grunde, som Enhedslisten, SF og Radikale Venstre giver, om, at det giver arbejdskraft og muligheder og andet, tror jeg simpelt hen ikke på.
Vi tror ikke på, at det bare kan lade sig gøre sådan her alligevel.
Det er jo en kæmpe investering, der skal til, hvis man skal løfte de flygtninge og få dem igennem vores uddannelsessystem, men vi synes heller ikke, at vi skal give gratis uddannelse til folk på midlertidigt ophold.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Med det her forslag foreslår man, at visse, der har fået flygtningestatus, og deres familiesammenførte familiemedlemmer skal kunne tage en erhvervsuddannelse betalingsfrit.
Og så har man også ret til su, og der er nærmest ingen grænser – og det er vi selvfølgelig imod.
Der er tilsyneladende ikke grænser for, hvor mange penge den røde regering og dens støtter vil bruge på mennesker, der et kommet hertil, og som ikke bidrager til samfundet.
Det bakker vi selvfølgelig ikke op i Nye Borgerlige.
Vi vil derimod have et fuldt asylstop.
Udlændinge skal forsørge sig selv.
Integration er et personligt ansvar, ikke en offentlig opgave.
Og su skal selvfølgelig forbeholdes danske statsborgere.
Se, det er ganske almindelig sund fornuft.
Og derfor bakker vi selvfølgelig heller ikke op om det her lovforslag.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-03:
Jeg vil gerne starte med at sige tak til de partier, der bakker op om det her lovforslag.
Det her lovforslag går ud på, at der er en lille gruppe flygtninge, som får adgang til at være omfattet af gratis uddannelse på erhvervsuddannelserne, ligesom det gælder for resten af ungdomsuddannelserne.
Jeg kan ikke lade være med at more mig lidt over, at hr. Kristian Jensen så ikke mener, at det er nok, at man har haft regeringsmagten i sådan noget som 14 ud af de sidste 20 år, altså i forhold til at man står heroppe og taler med stor forargelse om, at den her gruppe nu får adgang til gratis uddannelse, når det samme er tilfældet på de gymnasiale uddannelser, hvilket man jo så kunne have afskaffet, hvis man syntes, det var så stort et problem.
Det duer ikke at have folk gående ledige rundt.
Og der har været en dyb ulogik i den måde, systemet har været indrettet på i forhold til de forskellige niveauer af uddannelse.
Det er i øvrigt også klart – i forhold til på et tidspunkt at skulle vende hjem til sit hjemland igen, hvilket er meningen for den her gruppe – at i jo højere grad man er klædt på til det, eksempelvis ved at have fået noget erhvervserfaring eller ved at have været i uddannelse i stedet for ingenting at have lavet i den periode, man har været flygtning, jo større er sandsynligheden også for, at man kan se for sig, at man ikke skal flytte et andet sted hen, men kan forsøge at se, om man kan blive det sted, man er kommet hen.
Og derfor mener jeg, at man skal gøre, hvad man kan, for at sørge for, at de enten er i beskæftigelse eller under uddannelse, og det er det, som det her er et udtryk for.
Så er der i øvrigt – det var der andre der nævnte – en positiv ligestillingseffekt, fordi § 7, stk. 3-gruppen i høj grad udgøres af kvinder og det her så vil give flygtningekvinder bedre adgang til at få uddannelse og dermed også bedre adgang til arbejdsmarkedet, om end det for de flestes vedkommende jo bliver andre steder, fordi de skal tilbage igen, eftersom de kun har midlertidig beskyttelsesstatus.
Men vi må jo tage nogle af de spørgsmål, der er.
Jeg ved godt, at jeg har stået og sagt rigtig mange gange i dag, at der er mange ting, der ikke har kunnet gennemføres på grund af corona.
Men når man har haft regeringsmagten i 14 ud af de sidste 20 år, så tænker jeg, at man har haft en enkelt anledning eller to, hvor man havde kunnet afskaffe muligheden – det gælder i øvrigt også Dansk Folkeparti – for at få gratis gymnasial uddannelse i Danmark, når man er her som flygtning.
Det har man ikke gjort – og det kan jeg bare notere mig – med det flertal, man ellers har haft i alle de år.
Så dybere stikker den kritik, der har lydt heroppefra, muligvis ikke – og heldigvis for det.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Når jeg har foreslået den her forespørgselsdebat, er det jo, fordi ministeren har tilkendegivet – faktisk igen i dag her i salen – at vi i fremtiden vil se fordelingsregler for børn og unge i landets dagtilbud og uddannelsesinstitutioner.
Vi har allerede set det på gymnasieområdet, men ministeren vil ikke stoppe der.
I fremtiden skal alle institutioner tilsyneladende underlægges fordelingsregler.
I Socialdemokratiets integrationsplan »Retfærdig og realistisk – en udlændingepolitik der samler Danmark« kan man læse, at regeringen arbejder med en 10-årsplan frem mod 2030 om, at ingen skoler eller ungdomsuddannelser må have mere end 30 pct. ikkevestlige indvandrere og efterkommere.
Når man sætter den slags tiltag i værk, som både begrænser det frie valg og er stærkt indgribende over for familiernes frihed, må der som minimum fremlægges en klar evidens for, at det vil have en virkning.
Ellers er det bare indgriben i familiernes frihed uden nogen grund.
Jeg frygter, at der er tale om et ideologisk begrundet tiltag, der i virkeligheden vil have den stik modsatte virkning.
Men uanset hvad konsekvenserne bliver, skal der ikke være tvivl om, at jeg er dybt imod fordelingsregler, der bryder med det frie valg.
Men hvis vi skal have en ordentlig diskussion, må der som minimum også være et evidensbaseret grundlag for det, og jeg ser frem til, at vi i denne forespørgsel kan få diskuteret konsekvenserne af fordelingsregler for vores børn og unge, og hvilket vidensgrundlag ministeren baserer sine politiske tiltag på.
Jeg tror, det er sådan en helt særlig socialdemokratisk logik, at nogle, der skal være her midlertidigt, og som ikke bidrager, helt sikkert bliver folk, der kommer i gang med alt muligt, hvis man lige betaler dem for det med danskernes penge, inden de så i øvrigt skal rejse tilbage til deres eget land.
Det giver simpelt hen ikke nogen mening, ligesom det, som jeg startede med at sige, ikke giver nogen mening, at de får familiesammenføring, når de er her på et så midlertidigt ophold.
Det giver slet ikke nogen mening.
Men jeg tror virkelig, man skal have en helt speciel logik, hvis man mener, at danskerne skal betale for, at de tager sig en uddannelse.
Hvad er det, der før har stået i vejen for, at de selv af egen fri vilje f.eks. har taget sig et job?
Hvad er det, der har stået i vejen for det?
Det har de jo tilsyneladende ikke ønsket.