runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2025-12-10:
Vi lever jo i mærkelige tider, hvor det kan være svært at kende forskel på partier, der kalder sig blå, og partier, der kalder sig røde.
Men der var dog engang, hvor man sagde: De røde er dem, der sørger for, at den offentlige sektor kommer til at fylde mere i Danmark, og de blå sørger for, at den offentlige sektors vækst holdes i ro, så den ikke kommer til at fylde mere og måske endda også kunne komme til at fylde lidt mindre, sådan at borgernes privatforbrug kunne fylde lidt mere.
Det, der sker i de her år, er jo, at den offentlige forbrugsvækst er større end væksten i samfundet som sådan, og det vil sige, at den offentlige sektor hvert år under Venstres regeringsledelse kommer til at fylde mere.
I 2025 vokser den danske økonomi med 2,6 pct., men den offentlige sektor vokser med 3,5 pct.
Med det finanslovsforslag, vi taler om nu, vokser økonomien i 2026 med 2,2 pct., men den offentlige sektor vokser med 2,8 pct. Så den offentlige sektor kommer til at fylde mere i disse år.
Er det en succes for Venstre, Danmarks Liberale Parti?
Louise Elholm (V), 2025-12-10:
Man kan sige, at vi har valgt nogle helt klare prioriteringer.
Vi vil gerne passe godt på Danmark, så noget af det, vi gør, er jo, at vi opruster.
Det koster at opruste.
Vi har også valgt at prioritere, at vi skal have en bedre sundhedsbehandling.
Det koster også at få en bedre sundhedsbehandling.
Synes jeg, det er liberalt?
Ja, jeg synes, det er liberalt, at vi kan være frie og leve som frie mennesker.
Jeg synes faktisk også, det er liberalt, at alle har ret til en sundhedsbehandling uanset deres pengepung.
Så jeg synes egentlig, at det er nogle gode investeringer, vi laver.
Jeg tror, man skal passe på med bare at tegne tingene sort-hvidt op på den måde, som hr. Ole Birk Olesen gør.
Der er 12 partier i Folketinget, og jeg tror, det er svært at sige, at der nødvendigvis er noget, der er fuldstændig det samme for en gruppe af dem.
Jeg tror, der er mange nuancer i politik, og der kommer kun flere, i takt med at vi bliver flere og flere partier.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-12-10:
Fru Louise Elholm synes, det er gode investeringer, vi laver, men jeg talte jo om forbrug.
Fru Louise Elholm er jo uddannet i økonomi.
Det er jeg ikke engang, og alligevel skal jeg nu fortælle, at når man forbruger mere, investerer man ikke; det er bare løbende forbrug.
Det her, jeg taler om, er forbrug.
Og der har det jo tidligere været sådan, at man som borgerlig godt nogle gange kunne ønske et højere forbrug ét sted, men så kunne man finde pengene et andet sted, hvor man syntes at forbruget var for stort.
Det, der sker i de her år, er, at det samlede forbrug øges – ikke investeringer, men forbrug øges, sådan at det offentlige forbrug kommer til at fylde mere i samfundsøkonomien.
Er det god politik for Venstre, Danmarks Liberale Parti?
Louise Elholm (V), 2025-12-10:
Det er klart, at noget af det, som jeg kalder investeringer, også rent økonomisk eller statistisk vil betegnes som forbrug, f.eks. krudt og kugler.
At købe krudt og kugler og lægge dem på en hylde i forsvaret er forbrug.
Men jeg ser det som en investering i vores sikkerhed.
Det er jo ikke ensbetydende med, at det skal kategoriseres som en investering, når du går ned og kigger på tallene, men ikke desto mindre mener jeg, det er ansvarligt at sørge for, at vi er i stand til at forsvare os selv.
Betyder det så, jeg synes, at vi ikke skal sikre, at vi får en ordentlig sundhedsbehandling?
Nej, det betyder det ikke, for vi har faktisk råd til det.
Vi har en stigende velstand, og det gør, at vi har råd til det, og vi skal jo hele tiden blive ved med at sikre, at vi har den vækst, der gør, at vi har råd både til velstand og til skattelettelser.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-12-10:
Vi er enige om, at fiskerne selvfølgelig er glade for, at de lige om lidt får 2-3 år mere uden en afgift.
Men der er ingen fiskere, der går rundt og er glade for og tilfredse med, at man skal lege bank for staten og kun får refunderet 53 pct. af en afgift, når man har fået lovning på at få refunderet 100 pct.
Der er ingen udenlandske fiskere, der er glade for, at vi har en afgift i Danmark.
Så vælger de et andet sted, og det får indflydelse på fødevarepriserne.
Det er faktum.
Benny Engelbrecht (S), 2025-12-10:
Der har været et langt forløb omkring fiskeriområdet; det må man sige.
Og der er også kommet en løsning, som, så vidt jeg forstår det, er blevet taget positivt ned af fiskerierhvervet.
For at gentage mig selv vil jeg sige, at det jo faktisk er lykkedes at finde også ganske pæne summer i de forgangne år.
Det tror jeg også man kan gøre fremadrettet.
Hvis det er noget, man har et ønske om, kan man jo altid tage det med til konkrete forhandlinger med regeringen.
Karina Adsbøl (DD), 2025-12-10:
Tak for det, og tak for ordførerens tale.
Ordføreren taler meget om velfærd i sin tale, og så vil jeg høre, om ordføreren mener, at det er sådan et velfærdssamfund, man gerne vil have, i forhold til at man først giver en undskyldning til Regine på 95 år, som er den sidste nulevende sprogøpige, og hun får så en erstatning i byretten på 50.000 kr.
Det var faktisk ordførerens tidligere kollega Pernille Rosenkrantz-Theil, der gav den undskyldning.
Men nu er det så sådan, at den nuværende socialminister har søgt om at få Procesbevillingsnævnet til at anke den her sag mod den 95-årige Regine, altså den sidste nulevende sprogøpige.
Man vil simpelt hen fra statens side lægge en sag an mod hende og fratage hende den erstatning, hun kunne have fået, på 50.000 kr.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om den socialdemokratiske finansordfører mener, at det er sådan, man skal bruge midlerne, altså at det simpelt hen er ved først at give en undskyldning og så bagefter køre en sag mod en 95-årig, som har fået en erstatning.
Benny Engelbrecht (S), 2025-12-10:
Der er ingen tvivl om, at de mange, der har været omfattet af omsorgssvigt – det handler ikke kun om sprogøpigerne; det handler også om godhavnsbørnene og mange andre – har fortjent deres undskyldning fuldt og helt.
Det gælder i øvrigt også de undskyldninger, der er givet i forhold til grønlandske kvinder.
Jeg kender ikke den konkrete sag godt nok til at kunne forholde mig til den.
Jeg skal indrømme, at der er mange ting, jeg har læst op på forud for finanslovsdebatten, men ikke konkrete enkeltsager og erstatningssager.
Det beklager jeg.
Karina Adsbøl (DD), 2025-12-10:
Så lad os holde det generelt, i forhold til at man giver en undskyldning fra statens side.
Der er rigtig mange, der fortjener den undskyldning.
Men hvad mener man så med den undskyldning?
Altså, mener man den undskyldning, når man hiver dem, man har givet en undskyldning, i retten?
Og der kan vi snakke om Regine her, hvor man nu har ansøgt Procesbevillingsnævnet om at anke sagen til landsretten, men der er jo også andre, der skal kæmpe for at få erstatning for de omsorgssvigt, de har været udsat for.
Er det simpelt hen velfærd i finansordførerens politik?
Benny Engelbrecht (S), 2025-12-10:
Erstatningssager er kompliceret stof, og jeg kan ikke gå ind i enkeltsager.
Det, jeg erindrer ret tydeligt, er godhavnssagen, hvor jeg også erindrer, at det var meget magtpåliggende for dem, der var ramt af den sag, at de fik en undskyldning, og de gjorde også meget tydeligt opmærksom på, at for dem var det egentlig ikke erstatningen, der var det afgørende, men selve undskyldningen.
Men i forhold til hvordan sådan en sag skal føres, kan jeg ikke gå ind i den konkrete sagsbehandling.
Claus Jørgensen (SF), 2025-12-10:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til de grønne visioner i finansloven og i regeringens politik.
Forleden kom det frem, at Statsrevisorerne er meget kritisk over for den måde, man ikke får fornyet de mest forurenende virksomheders miljøgodkendelser.
Det er ikke noget nyt, det er noget, man igen og igen har oplevet, altså at de her godkendelser udløber og ikke bliver fornyet, og derfor er det så det, der er gældende.
Det betyder så, at de får lov til måske at forurene, fordi vi er blevet klogere siden det.
Samtidig har Det Økonomiske Råd også været ude at sige noget om PFAS i vores miljø, i vores drikkevand.
For når miljømyndighederne ikke kan følge med og ikke kan få lavet vurderinger og få fornyet de her godkendelser, skal der så ikke gøres noget ekstra for at få det her sat på plads?
Benny Engelbrecht (S), 2025-12-10:
Jeg har godt noteret mig Statsrevisorernes kritik af Rigsrevisionens rapport.
Vi har den på på et kommende møde i Finansudvalget, og der synes jeg da, at det er helt naturligt at dykke ned i det.
Præcis hvor mange penge der skal sættes af til den statslige administration på det her område, kan jeg ikke vurdere endnu, for jeg ikke sat mig dybt ned i Statsrevisorernes kritik på det her punkt.
Men det er klart, at det skal den ansvarlige minister selvfølgelig også svare på.
Hvis det sådan, at der er et ressourcebehov, må man jo kigge på det ved fremtidige finanslovsforslag.
Men det er i hvert fald ikke noget, der er indgået i arbejdet op til den her finanslovsvedtagelse.
Claus Jørgensen (SF), 2025-12-10:
Det er noget, som også spørgerens eget parti har ønsket vi kigger på, altså at gøre den statslige administration slankere.
Det skal ses i lyset af, at kommuner og regioner over årene har gennemført ret omfattende effektiviseringer og slanket deres administration ret betydeligt, og derfor har det været et naturligt krav, også for kommuner og regioner, at staten også, om jeg så må sige, spiser sin egen medicin og gør tingene mere effektivt.
Men derfor skal vi selvfølgelig stadig væk kunne sagsbehandle.
Nu tror jeg ikke, at der er nogen sammenhæng mellem Energistyrelsen og miljøgodkendelser, men jeg forstår godt, hvad det er, spørgeren tænker på.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-10:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Ordføreren bliver nødt til sådan at give mig noget venlighed, for nu er jeg jo en simpel nordjyde.
Sådan som jeg hørte ordføreren, stod ordføreren og sagde, at fødevarepriserne ikke var noget, som regeringen havde med.
Benny Engelbrecht (S), 2025-12-10:
Hvis hr. Kim Edberg Andersen tænker på en afgift på CO 2 i landbruget, som kommer i det næste årti som følge af den aftale, trepartsaftalen, som er lavet inden for landbruget, så er det jo rigtigt, at der på sigt vil komme en afgift, og at den også kan have en betydning dér.
Men her må jeg lige minde om, at den ikke er indført endnu, og at derfor har den heller ikke nogen effekt.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-10:
Det er alligevel en socialdemokrat, der er bange for at stå ved sine egne handlinger, kan man sige, for vi er meget tæt på den 1. januar.
Det bliver dyrere at købe fødevarer fremadrettet.
Det ved vi jo alle sammen, og nu har I så smidt en kvælstofafgift oveni.
Det gør det endnu dyrere.
Samtidig har man så en regering, som ikke vil ændre på fødevaremomsen, så danskerne kan få billigere mad.
Det er da noget af en erkendelse.
Er det ikke bare korrekt?
Benny Engelbrecht (S), 2025-12-10:
Her bliver jeg nødt til at korrigere hr. Kim Edberg Andersen; jeg er ked af det.
Men når hr. Kim Edberg Andersen antyder, at den klimaafgift, som er besluttet af et bredt flertal i Folketinget, skulle træde i kraft den 1. januar 2026, er det ikke korrekt.
Det bliver i næste årti, det kommer til at ske, altså ikke næste år, men næste årti.
Det er det ikke.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-12-10:
Jeg er nødt til at gå lidt videre med de her afgifter, for der er flere forskellige afgifter, der har indvirkninger; det er ikke kun i forhold til landbruget.
Der er også kommet en CO 2 -afgift på fiskeriet.
Så er jeg med på, at de har fået lovning på at få refunderet 100 pct. i år og så blive fritaget i 2-3 år, inden den så kommer igen.
Men faktum er bare, at de stadig væk den dag i dag kun får 53 pct. af deres afgift, selv om de har fået lovning på 100 pct.
Det her har indflydelse på udenlandske fiskere, der fravælger danske havne, der ikke lander deres fisk der, der bonker i udlandet.
Vi har danske fiskere, der lander fisk i udenlandske havne.
Det har en indflydelse på priserne.
Anerkender ordføreren slet ikke det?
Claus Jørgensen (SF), 2025-12-10:
Men noget af det, der er indgået er, at der skal ske besparelser på de forskellige områder.
Der er bl.a. blevet nedlagt en masse stillinger i Energistyrelsen, og der er også blevet nedlagt en masse stillinger i Styrelsen for Grøn Arealomlægning og Vandmiljø.
Det betyder noget for det arbejde, der skal udføres, bl.a. har vi jo vedtaget en aftale om, at der skal mere vedvarende energi ud på vores land her i Danmark.
Hvordan hænger det sammen, at vi skærer i styrelserne og så samtidig vil en hel masse på det grønne område?
Peder Hvelplund (EL), 2025-12-10:
Ordføreren nævnte i talen, at man var meget optaget af, at det var blevet dyrere for børnefamilier at købe ind, og at man skulle sikre at styrke deres hverdagsøkonomi.
Nu står vi jo i den paradoksale situation, at der er en stor gruppe borgere i Danmark, også børnefamilier, som får forringet deres hverdagsøkonomi markant, ved at man har et fritidstillæg, som mange kontanthjælpsfamilier nu mister.
Det betyder jo helt konkret, at de får sværere ved at få hverdagsøkonomien til at hænge sammen, og det betyder, at der er børn, der ikke længere kan gå til fritidstilbud, fordi der nu ligger et dokumentationskrav.
Synes fru Louise Elholm, at det er ansvarlig økonomisk politik, at man brænder penge af på ufinansierede skattelettelser til dem, der i forvejen har mest, samtidig med at der er børnefamilier og børn, som ikke kan opretholde en hverdag, hvor det også er legitimt at kunne gå til fritidsaktiviteter?
Louise Elholm (V), 2025-12-10:
Jeg går sådan set op i, at vi hjælper så mange som muligt.
Man kan i hvert fald sige, at elafgiften jo hjælper os alle, og de afgiftslempelser, vi har, er faktisk rimelig ligeligt fordelt over indkomstgrupper, og derfor vil det sådan set også hjælpe de økonomisk svage.
Men jeg tror, det er kontanthjælpsreformen, som ordføreren refererer til.
Der synes jeg, det er vigtigt, at vi har lyttet til dem, som peger på, at reformen rammer nogle særlig hårdt, og derfor er jeg også glad for, at vi giver tilskud til kommunerne i hele 2026, så de kan give en hjælp.
Jeg er klar over, at ordføreren spørger mig til fritidspas, men det er bare for at sige, at vi jo både skal prøve på at sikre, at vi tager hånd om dem, der er svage, og det gør vi bl.a. med afgiftslempelserne, men samtidig skal vi også sikre, at der er et incitament til at fortsætte med at kunne tage et arbejde.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-10:
Nej, det er nok lidt en overfortolkning, og tak for spørgsmålet.
Jeg synes jo klart, der er et Borgerligt fundament og en klar anden retning.
Vi har lavet en plan for, hvad vi vil gennemføre i de første 100 dage, som er ret ambitiøs.
Det er jo noget, alle vi fire partier kommer til at gå til valg på.
Men at man så ikke laver et fælles udspil til én forhandling, er ikke det, der er afgørende for, om man har et fælles fundament fremadrettet.
Der er også løbende kommunikation stort set på daglig basis blandt os partier, men der kan være masser af forhandlinger, hvor vi kommer samlet.
Til nogle laver vi noget samlet, og til andre kommer vi enkeltvis, og sådan skal det også være i politik.
Benny Engelbrecht (S), 2025-12-10:
Men betyder det så, at når der er elementer i nogle af partiernes ændringsforslag til finanslovsforslaget, som der skal stemmes om senere i dag, som ikke indgår i det her Borgerligt fundament, så er det et udtryk for, at det helt sikkert ikke bliver en gennemført politik, hvis der skulle ske et regeringsskifte?
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-10:
Der er en klar ambition om, at vi skal have et andet borgerligt flertal i mange, mange år fremadrettet.
Så det her er, hvad vi har sagt at vi realistisk kan regne med at kunne gennemføre inden for 100 dage, og så kommer der jo masser af politik ud over det.
Jeg tror egentlig også, at hvis man kigger på det og har i mente, at de her 50 punkter er på 100 dage, så tror jeg også, danskerne faktisk vil synes, det er ret ambitiøst, hvis vi kan levere på det.
Louise Elholm (V), 2025-12-10:
Jeg glæder mig også til samarbejdet med ordføreren her, nu hvor vi begge er på finansområdet, og hvor vi tidligere var på skatteområdet, så det bliver rigtig hyggeligt.
Jeg vil også lige rose Danmarksdemokraterne for et ret gennemarbejdet udspil her med ændringsforslag.
Jeg synes, at Danmarksdemokraterne er gået meget grundigt til værks.
Det er meget forskelligt, hvordan partierne har grebet det an, men her synes jeg, at Danmarksdemokraterne er gået grundigt til værks.
Jeg vil så stille et spørgsmål på baggrund af de ændringsforslag, som Danmarksdemokraterne har stillet.
Det er nemlig ændringsforslag nr. 680, hvor Danmarksdemokraterne vil spare 3,2 mia. kr. ved at reducere antallet af statslige ansatte til niveauet før SVM-regeringen.
For det jo kommer givetvis til at have en betydning for trygheden, hvis det er, at man skærer ned både på forsvaret og politiet.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-10:
Nu er det jo sådan, at siden Venstre kom i regering, er der kommet, jeg tror helt præcist, det er 5.202 flere i det administrative personale i staten, altså ikke folk, der kører rundt i politibil eller andre ting; det er administrativt personale.
Jeg tror ikke, at der er nogen partier herinde, der kan, men det kan være, at Venstre kan forklare, hvad alle de ekstra administrative ansatte laver.
Altså, hvad er det, der gør, at vi ikke kan klare os for mindre?
Og det, mens vi i øvrigt pumper milliarder af kroner i digitalisering, som skulle skabe mindre administration rent lønkronemæssigt, men alligevel er der kommet ca. 5.206 flere siden valget.
Der er det blot, at vi siger: Skulle vi ikke rulle det tilbage til det, som måske godt kunne lade sig gøre i f.eks. 2019, som jo er et endnu højere tal.
Altså, er det så urealistisk?
Det synes vi altså ikke i Danmarksdemokraterne.
Jeg synes tværtimod, at det er ærgerligt, at Venstre som et borgerligt parti er med i en regering, hvor man jo blåstempler, at der, bare siden de selv kom i regering, er kommet over 5.200 flere til administrationen i staten.
Det plejer da at være et fælles borgerligt standpunkt, at vi ikke skal have folk til at sidde og lave papirnusseri, men at vi skal have dem ud og gå på sygehusene eller i politiet eller i forsvaret eller andet og ikke sidde og lave papirarbejde.
Louise Elholm (V), 2025-12-10:
Men nu foreslår Danmarksdemokraterne jo ikke kun, at det skal være det administrativt personale, der skal fyres.
Det er jo alt det ekstra statslige personale, der er blevet ansat siden sidste valg.
Det er det, der står i ændringsforslaget.
Det er jo derfor, at jeg spørger til, hvordan man konkret vil gøre det.
Vil man så bare sige, at alt, hvad der er blevet ansat i administration siden – også de der politiefterforskere, som kaldes administrativt personale – skal fyres?
Hvilke af de her er det helt konkret, man her vælger at man gerne vil fyre?
Er der noget, man har prioriteret frem for noget andet?
For der står bare statsligt ansatte; der står ikke statsligt administrativt personale.
Så hvordan har man tænkt sig at gøre det helt konkret?
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-10:
Det kommer jo faktisk fra en CEPOS-rapport, hvor man har kigget på, hvor mange statslige ansatte til administration der er kommet, mens Venstre har siddet i regering.
Der er så ca. 5.200.
Kigger man længere tilbage og kigger på tiden, hvor Mette Frederiksen har været statsminister, så er man oppe på 18.000.
Man kunne måske også godt kigge på de 18.000, men det er måske ikke realistisk at nå allerede næste år.
Men det, der er meningen med ændringsforslaget, er altså at rulle de administrative medarbejdere tilbage til niveauet, før Venstre kom i regering.
Det burde Venstre sådan set være med på at kunne se fornuften i.
Claus Jørgensen (SF), 2025-12-10:
Tak for det.
Jeg kan se, at Danmarksdemokraterne har foreslået, at vi fjerner afgiften på pvc og ftalater.
Det skal indbringe nogle ekstra midler i statskassen.
Men lige præcis pvc og ftalater er meget miljøbelastende, og ftalaterne er også meget hormonforstyrrende.
Det betyder jo så, at det udfordrer vores evne til at få børn – især ftalaterne.
Pvc er et problem i affaldsfasen, og det er noget, som vi så skal behandle senere.
Det har en udgift den vej.
Derfor er det jo meget godt med sådan en afgift.
Anerkender Danmarksdemokraterne, at vi har problemer med vores fertilitet her i Danmark, og at det derfor vil være et problem, hvis vi fjerner den her afgift, hvilket vil gøre, at man bruger flere ftalater, som kan udfordre vores fertilitet?
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-10:
Der har tidligere været store problemer med nogle af de ting, der indgik i pvc og de her ftalater, men alle dem, der er hormonforstyrrende og meget problematiske, er blevet forbudt af EU, så det er ikke dem, der er der mere.
Det betyder ikke, at man bare skal bruge løs, men man er også nødt til at kigge på, hvad vi bruger de her materialer til.
Det er bl.a. regntøj til vores børn.
Det kan være et rullegardin.
Det kan være ringbind.
Det kan være gulvet på hospitalet.
Jeg ved ikke, om det underforstået i spørgsmålet skal forstås sådan, at børn ikke skal have regntøj, at vi ikke skal have det her slidstærke gulv på hospitalet, eller at det nu skal være forbudt at bruge ringbind.
Jeg synes jo mere, at det er udtryk for en gakket afgift, hvis man lægger afgift på rullegardiner, ringbind, regntøj og den slags.
Det er det, der ligger i den her afgift.
Så jeg er med på, at det kan lyde rigtig negativt, at det er hormonforstyrrende, men de dele af det, der er hormonforstyrrende, er altså allerede blevet forbudt af EU.
Så det er alt det gakkede vi gerne vil have væk med den her afgift
Claus Jørgensen (SF), 2025-12-10:
Jeg vil så sige, at det er meget omdiskuteret, om de alle sammen er blevet forbudt.
Man kan sige, at de har forbudt dem, vi ved er klassificeret som f.eks. hormonforstyrrende, men der er rigtig mange af de her kemikalier, som er mistænkt for at være hormonforstyrrende.
Vi er bare ikke helt kommet i mål med klassificeringen, fordi EU nøler med det her.
Det er, fordi man kigger på enkeltstoffer i stedet for at kigge på grupper.
Når man kigger på grupper, viser det sig, at ftalater faktisk har de her hormonforstyrrende egenskaber.
Så at begynde at sige, at vi godt må bruge de her stoffer, som kan gå ind og påvirke vores hormoner, vil gå ud over vores fertilitet i sidste ende.
Det er vel også noget, som Danmarksdemokraterne vil gøre op med?
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-10:
Men det ligger så også i spørgsmålet, at SF synes, at de skal forbydes.
Men de er der jo i dag.
Man lægger bare en afgift på dem, men man må gerne bruge dem.
Det gør det bare lidt dyrere at købe regntøj, badeforhæng, ringbind og den slags.
Hvis man synes, de skal helt forbydes, skal man jo foreslå det i stedet for.
Det her handler jo om afgiften.
Vi synes, det er gakket at putte en afgift på sådan nogle basale ting som regntøj.
Det er klart, at finder man flere af dem, som er stærkt hormonforstyrrende, skal de jo forbydes i stedet for.
Så skal det jo ikke være afgiftsbelagt.
Så er det jo et helt andet sted, vi skal hen.
Det har man gjort rigtig meget ned igennem EU-systemet, fordi det er noget, der er et problem i hele EU.
Så de her produkter, som er skadelige, forbyder man i stedet for.
I forhold til dem, som så ikke er skadelige, og som bl.a. bruges i regntøj eller gulvet på et hospital, synes vi, at det er lidt skørt, at man har en afgift på dem.
Peder Hvelplund (EL), 2025-12-10:
Tak for det.
Jeg vil bare lige spørge lidt ind til det ændringsforslag, der ligger omkring at lave en screeningsmodel i forhold til statsborgerskab.
Jeg vil egentlig gerne høre, hvad det sådan helt konkret er, Danmarksdemokraterne har forestillet sig.
Altså, er det samtlige ansøgere om statsborgerskab, som skal screenes, og hvilke kriterier er det, der skal lægges ind?
Altså, hvilke holdninger er det, der skal kunne diskvalificere fra at få statsborgerskab?
Og hvem skal egentlig stå for at definere, hvilke holdninger det er, der vil være uacceptable?