runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2023-10-05:
Tak for det.
Jeg tror, Niels Hausgaard kalder Susanne i serien for et rigtigt jern, altså sådan en, der får tingene til at ske, og det er jo også sådan nogle, som er med til at skabe vores samfund.
Nogle andre rigtige jern er jo nogle af dem, der arbejder i vores sundhedsvæsen, og jeg vil egentlig gerne læse et citat op for formanden, som handler om udfordringer i sundhedsvæsenet og løn- og arbejdsvilkår, og det lyder sådan her: Det er svært at løse, fordi det ikke bare handler om penge, men det er også et spørgsmål om at finde de hænder; det at få uddannet flere og at sørge for løn- og arbejdsvilkår er helt sikkert en del af løsningen.
Har ordføreren og formanden for De Konservative et bud på, hvem der klogt anerkender, at løn- og arbejdsvilkår her spiller en afgørende rolle?
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-10-05:
Ja, det kan man i hvert fald.
Det var også derfor, vi gik ud og meddelte, at vi synes, at der skal være et nationalt forbud mod PFAS i forbrugerprodukter.
Det er jo også derfor, vi har sagt, at vi skal have en biodiversitetslov, der sikrer opfyldelsen af EU's målsætning.
Vi skal beskytte vores rene drikkevand ved bl.a. også at rydde op ved giftgrunde.
Så kan jeg lige så godt være ærlig og sige, at den specifikke ting, der bliver spurgt til her, har jeg simpelt hen ikke været nede i.
Jeg kan nok ikke bede om en livline fra ordføreren, i forhold til hvad den ene og den anden årsag var.
Det kan jeg simpelt ikke forklare, eller jeg kan ikke huske det.
Marianne Bigum (SF), 2023-10-05:
Mange tak.
Det er desværre blevet uhyggelig tydeligt, at vi har en massiv natur- og biodiversitetskrise både til lands og til vands, og jeg vil oprigtigt gerne takke De Konservative for et godt samarbejde på naturområdet, i forhold til natur på Forsvarets arealer, havplan, havmiljø og en naturgenopretningsforordning.
Da vi behandlede sagen om naturgenopretningsforordningen, opstod der efterfølgende lidt tvivl i pressen om, hvor De Konservative egentlig stod i forhold til naturgenopretningsforordningen.
Stemte man imod regeringsmandatet, fordi man ligesom SF fandt, at regeringens holdning var for uambitiøs?
Eller var det omvendt?
Så mit spørgsmål til hr. Søren Pape Poulsen er: Hvor står De Konservative egentlig i forhold til den europæiske naturgenopretningsforordning?
Og kan SF stadig regne med De Konservative som en af vores gode samarbejdspartnere, når det kommer til en mere ambitiøs naturpolitik?
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-10-05:
Jeg har det sådan, at det må være det enkelte menneske, der prioriterer, hvordan vedkommende skal leve sit liv.
Så har vi alle sammen nogle forpligtelser, for med friheden kommer også ansvaret, og der har jeg det sådan, at hvis man i sin familie vælger at sige, at vi vælger at tjene noget mindre og vælger at have et mindre forbrug, fordi vi vil leve på en anden måde, er det det.
Altså, jeg taler jo ikke for, at man ikke skal arbejde, og at så skal man i øvrigt have pengene fra det offentlige.
Det taler jeg ikke for.
Jeg taler for, at man skal forsørge sig selv.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-10-05:
Jeg er lidt mere fortrøstningsfuld nu, og tak for det svar.
Jeg er glad for at høre, at vores værdier på det punkt er ens.
Grunden til, at jeg spørger, er jo, at jeg synes, vi ser en glidebane og en dårlig tendens i vores samfund, hvor den ene forælder og i nogle tilfælde begge forældre i store perioder søger væk fra arbejdsmarkedet.
Det synes jeg bare er en uheldig udvikling, og jeg vil bare gerne spørge hr. Søren Pape Poulsen, om hr. Søren Pape Poulsen ikke synes, at det er en uheldig udvikling.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-10-05:
Jeg synes, det er sundt for børn at se, at far og mor går på arbejde.
Det er jo en værdi, for penge kommer ikke fra himlen; de kommer, ved at man arbejder.
Jeg synes, at folk skal arbejde alt det, de vil.
Den debat, jeg har interesseret mig lidt for, er, at man som familie jo selvfølgelig ikke skal slås i hovedet, fordi man siger, at der kan være nogle år i ens liv, hvor den ene vælger at gå lidt ned i tid, fordi det passer bedst hjemme i familien.
Der mener jeg bare, at det er sundt og godt.
Jeg er også opdraget til, fra jeg var helt lille, at man arbejder.
Man arbejder og tager fingrene op af lommen, før man beder andre om hjælp.
Altså, man arbejder ikke af hensyn til velfærdsstaten.
Man arbejder først og fremmest for at forsørge sin familie og sig selv og for at udvikle sig.
At vi så også skal have et fællesskab, hvor vi betaler skat og har sygehuse, skoler osv., går jeg selvfølgelig ind for.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-10-05:
Jeg synes, det var enormt interessant.
Kæden knækkede en lille smule for mit vedkommende, da vi nåede til spørgsmålene, og det gjorde den sådan lidt mere konkret, da der blev stillet et spørgsmål fra Alternativet.
Jeg synes, der må være grænser for, hvor langt man skal rykke sig væk fra nogle vigtige værdier i vores samfund for at lægge afstand til en regering.
For mig er det en vigtig værdi i en familie, at forældre går på arbejde.
Det er vigtigt for vores samfund, at vi har to forældre, der begge to bidrager.
Det er et vigtigt signal at sende til vores børn.
Jeg synes, at hr. Søren Pape Poulsen svarede rigtig, rigtig vævende på, om han mener, det er vigtigt, at begge forældre står op og går på arbejde, bidrager til vores samfund og sender et signal til vores børn, og derfor vil jeg bare give ham muligheden for at fortælle mig, at jeg har hørt det forkert.
Det håber jeg.
Maria Durhuus (S), 2023-10-05:
Jeg har ikke yderligere bemærkninger, tak.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-10-05:
Jeg tror, jeg fik det samme spørgsmål, da vi diskuterede ved sådan den nye åbningsdebat i januar.
Jeg tror, det var hr. Benny Engelbrecht, der stillede mig det samme spørgsmål – jeg tror , det var hr. Benny Engelbrecht – hvor jeg sagde, at vi nok lige var hurtige nok på aftrækkeren.
Om vi så skulle have været med eller ej, kan man nok bedre tage stilling til, når man kan se, hvad forhandlingsresultatet bliver.
Vi tænkte, at reserven var meget lille, og vi var nok meget hurtige til at sige: Der er simpelt hen for mange ting, vi ikke bryder os om.
Men som jeg sagde i januar, og som jeg gerne gør til mine ord i dag, for nu skal vi jo til at forhandle finanslov lige om lidt
: Altså, vi kommer til at sætte os til det bord, og vi skal ikke bare smides ud, men bæres ud derfra, før vi går.
Om vi så kan blive enige, må vi jo se, men vi kommer selv med et forslag, og så håber jeg selvfølgelig, at der også vil blive plads til vores prioriteter.
Det er selvfølgelig en forudsætning, at alle jo skal have noget, for at det er en god aftale.
Det tror jeg også spørgeren erkender.
Maria Durhuus (S), 2023-10-05:
Tak for en god tale.
Der er uendelig mange gode takter i hr. Søren Pape Poulsens ordførertale.
Der er både resocialisering og en folkeskole osv. osv.
Jeg undrer mig derfor over, at da finanslovsforslaget for 2023 skulle fremlægges, var blækket knap nok tørt, før hr. Søren Pape Poulsen havde meldt ud, at Konservative var ude.
Senere har vi hørt fra den politiske ordfører, at I nok skulle have været med i forbindelse med det forslag.
Er du enig med din politiske ordfører i, at I skulle have været med i forbindelse med finanslovsforslaget, som I ret hurtigt meldte jer ud af, nu der er så gode takter i ordførerens tale?
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-10-05:
I øvrigt er jeg glad for, at det er en konservativ, der har sagt det der.
Men jeg tænkte det nok.
Jeg kunne godt høre, at det var et klogt citat.
Der er jo mange, der siger noget i den her debat, og vi kan næsten vælge dem, vi er mest enige med, men der er også mange, der siger, at det, der virkelig betyder noget for dem, er, at de har indflydelse på deres arbejdsdag og på, hvordan arbejdet tilrettelægges, og hvor mange vagter man skal have, f.eks. på et sygehus.
Det er en del af det.
Så synes jeg også, vi bør få sat skub i det i forhold til de sygeplejersker, der faktisk er kommet til Danmark fra udlandet.
De venter 2-3 år på at få en autorisation, og det kunne vi også gøre noget ved.
Jeg er enig i, at det hele har en betydning; selvfølgelig har det det.
Jens Joel (S), 2023-10-05:
Det er faktisk ikke hr. Søren Pape Poulsen selv, men en anden konservativ, der har sagt det.
Men det er jo også humlen her, at løn- og arbejdsvilkår spiller en rolle.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-10-05:
Jeg kunne i hvert fald sagtens have fundet på at sige det.
Jeg ved ikke, om det var mig, der sagde det, men det der kunne godt have været mig.
For det gør de da.
Løn betyder noget for alle mennesker, og arbejdsvilkår betyder noget for alle mennesker.
Hvis vi kommer til at tale om de der fire grupper – og måske bliver der nogle flere; jeg har ikke helt forstået det – der nu sådan særlig skal tilgodeses, så har jeg det bare sådan, og det mener jeg af et helt ærligt sind, at jeg er bange for, at det, at man nu laver en forhandling med nogle særlige grupper, som man hiver frem, kommer til at trække et spor efter sig, som får nogle konsekvenser for den danske model, jeg er bekymret for.
Jeg kan jo ikke vide, om det sker, og jeg håber ikke, at det sker, men jeg tænker lidt på, hvad det får af betydning, når man skal forhandle de næste offentlige overenskomster, hvis man så laver en forhandling nu.
Altså, mon ikke man vil kigge til det?
Og kan vi så overhovedet håndtere det pres, der kommer?
Jeg kan unde alle mennesker noget mere i løn, men vi er jo bare nødt til at se på, hvad det er for en ramme, vi forhandler, og hvem der så skal have det.
Og det synes jeg man skal afgøre ved et forhandlingsbord, og ikke fordi man politisk har udvalgt nogle særlige grupper på forhånd.
Martin Lidegaard (RV), 2023-10-05:
Tak for svaret, for det hører jeg sådan set som en lille åbning.
Vi vil da også gerne være med til at lette nogle skatter for det øgede økonomiske råderum; det er slet ikke det.
Jeg er helt enig i, at penge ikke er alt, men det, der bekymrer mig med den øvelse, som Liberal Alliance nu indgår i, er jo, at den ligesom gør det modsatte.
Den går imod alle faglige anbefalinger og imod erhvervslivets ønsker uden at have nogen som helst garanti for, at vi får løftet kvaliteten.
Jeg tror, at en af vejene frem ud over øgede ressourcer til at løfte kvaliteten er større frisættelse af universiteterne med langt færre regler og langt større selvstyre, hvis jeg skal sige det kort og hurtigt.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-10-05:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi gerne ser, at når man laver nogle reformer, der øger det økonomiske råderum, så bruger man en stor del af de penge på at lempe skatten, for så er man da helt sikker på, at de penge ikke er spildt.
Jeg ville jo gerne være med til at give også uddannelsessystemet et kvalitetsløft, men det, vi drøfter nu, er jo egentlig ikke, hvordan man får mere kvalitet ind.
Vi snakker bare om, om vi ikke bare kan gøre det dyrere, om vi ikke bare kan bruge nogle flere penge, investere i noget mere.
Der tror jeg bare, at vi snart skal til at have en ærlig snak i Folketinget om det.
Skal vi ikke til at bevæge os væk fra den her tankegang om, at hvis vi bare bruger penge nok, er vores ryg som politikere fri, og at så har vi gjort det, vi skal, og i stedet begynde at snakke om, hvordan vi skal bruge pengene, og hvordan vi skal bruge dem anderledes?
Der kunne jeg da også godt tænke mig at høre
Radikale Venstres bud på, hvordan vi sikrer højere kvalitet i uddannelserne
Statsministeren nævnte i sin åbningstale, som jo på nogle punkter var ganske glimrende, at vi aldrig har brugt så mange penge pr. elev i den danske folkeskole, og alligevel er de faglige resultater jo ringere end nogen sinde før.
Så penge er jo ikke alt.
Signe Munk (SF), 2023-10-05:
Seniorpensionen er jo netop henvendt til de danskere, som er nedslidte, og derfor er vi i SF også meget optagede af, at vi gør noget for netop den gruppe meget hurtigt.
Ved finanslovsforhandlingerne har Dansk Folkeparti og SF meldt meget klart ud, at vi vil kæmpe for at få hævet arbejdsevnekravet til 18 timer.
Skal vi så forstå det sådan på Danmarksdemokraterne, at man ikke er nedslidt, og at man ikke skal være berettiget til en seniorpension, når man kun kan arbejde 18 timer om ugen?
Inger Støjberg (DD), 2023-10-05:
Jeg vil sige det sådan, at jeg synes, det er lidt mere komplekst end som så.
Helt grundlæggende må det være sådan, at er man nedslidt, skal man ikke være på arbejdsmarkedet.
Og så vil jeg også sådan helt grundlæggende sige, at jeg synes, vi har mange ordninger.
Vi vil gerne være med til at kigge på, om man kan slå nogle af ordningerne sammen, om man kan kigge på bureaukrati, og om man kan kigge på alle de ting.
Det vil vi meget gerne være med til.
Men jeg kan garantere for, at vores helt klare krav er, at er man nedslidt, skal man ikke være på arbejdsmarkedet, og det tror jeg at vi kan samles om.
Hvordan ordningerne så skal skrues sammen, vil vi gerne være med til at kigge på, og vi vil også gå meget konstruktivt ind i det.
Men endemålet må være, at er man nedslidt, skal man ikke være på arbejdsmarkedet længere.
Så skal man være på en eller anden form for ydelse, der gør, at man kan komme væk fra arbejdsmarkedet.
Signe Munk (SF), 2023-10-05:
Og så er det bare, jeg siger: Ja, det skal vi, ordfører.
Så det er derfor, jeg lige deklarerer, at jeg faktisk godt kan huske det.
Men nu er Socialdemokratiet jo løbet fra den aftale med den samlede regering.
Så er Danmarksdemokraterne klar til at kæmpe for seniorpensionen nok en gang?
Inger Støjberg (DD), 2023-10-05:
Ja, der er meget.
Og jeg kan sige, at vi ikke går ind for, at regionerne skal afskaffes.
Men når det er sagt, er der ingen tvivl om, at man skal kigge på indholdet i regionerne, for der er nogle ting, der ikke spiller i dag.
F.eks. undrer det også mig, at vi har forskellige patientjournalsystemer i hele landet.
Jeg tror, at vi kommer til at tilføre flere midler, også til det her område.
Det handler om bureaukratiet.
Man kunne se i coronatiden, hvordan det jo rent faktisk betød, at man, når man selv kunne tilrettelægge sit arbejde, også fik mere fra hånden.
Monika Rubin (M), 2023-10-05:
Mange tak for svaret.
Men jeg synes egentlig ikke, at jeg fik svar på det helt konkrete: Hvad er det, vi skal gøre for at bedre det her?
Moderaternes analyse var, at hvis det var sådan, at vi nedlagde regionerne og skabte ét sygehusvæsen, så ville man i hvert fald ikke få de her siloer, som vi har i regionerne.
Vi anerkender også fuldt ud, at vi ikke har haft de ressourcer til at lave de analyser, som Sundhedsstrukturkommissionen har, så derfor er vi fuldt ud åbne for at lytte til, hvad de kommer med.
Så jeg vil egentlig bare gerne spørge ordføreren: Når nu Sundhedsstrukturkommissionen kommer med nogle anbefalinger, er der så noget specifikt, som Danmarksdemokraterne vil lægge mærke til?
Inger Støjberg (DD), 2023-10-05:
Vi kommer ikke til at løse det her i morgen.
Jeg ved godt, at det var sådan noget, som Lars Løkke Rasmussen, der nu er udenrigsminister, sagde i valgkampen, altså at det var noget, han kunne løse i morgen, hvis han kom til – jeg stod selv i partilederdebatter – og hvis hr. Lars Løkke Rasmussen kom i regering, var det tiptop, og alting kunne lige blive løst i morgen.
Det var i øvrigt også ham selv, der havde lavet den tidligere reform, som var, undskyld udtrykket, helt plim, og det måtte enhver da kunne se, så nu skulle vi lige have det ændret, og det ville ske i morgen.
Der er så ikke sket noget siden da – jo, der er sket én ting, og det er, at sundhedsvæsenet i højere grad, efter min mening, er ved at bryde sammen.
Kig på Region Midtjylland, hvor man jo kan se, hvordan patienter i værste fald dør på sygehusene, fordi behandlingen ikke er i orden.
Vi skal have kigget på strukturen; vi skal have kigget på sammenhængen mellem behandlingerne.
Jeg har ligesom stort set alle andre, tror jeg, jo også haft et nært indblik i sundhedsvæsenet på et tidspunkt i mit liv, og det, jeg kunne se, var, at der er ekstremt mange dygtige mennesker i sundhedsvæsenet, men at det tværgående forløb mangler, og jo mere komplekse sygdomsforløbene bliver – de bliver mere komplekse – jo mere er der brug for en mere tværgående faglig indsats.
Monika Rubin (M), 2023-10-05:
Tak for talen.
Ordføreren sagde: Sundhedsvæsenet er i dyb krise og er en bunden opgave, men der er ikke tid til det, så jeg glæder mig til debatten.
Og den mulighed får ordføreren så nu.
Jeg vil rigtig gerne spørge ind til, hvad det egentlig er, Danmarksdemokraterne tænker i forhold til vores sundhedsvæsen.
Jeg synes, at Danmarksdemokraterne er forbavsende tavse i den her debat.
Hvordan sikrer vi mere sammenhæng på tværs af de forskellige sektorer, altså i den her bermudatrekant, der bliver talt om?
Jeg kan forstå, at Sundhedsstrukturkommissionen i hvert fald ikke er en god idé.
Så hvad er det konkret, vi skal løse, hvis vi skal løse det f.eks. i morgen?
Inger Støjberg (DD), 2023-10-05:
Jeg kan med sikkerhed sige, at vi hele tiden har haft lige præcis den her tilgang til topskat med at flytte grænsen.
Det havde vi også i valgkampen, hvor det i øvrigt blev diskuteret flittigt, så jeg tror, at kovendinger vist primært er noget inden for Venstre – CO 2 og landbrug.
Det er bare lige for at få det på plads.
Og er der også noget andet i det?
Ja, det er der, for vi vil gerne gøre det nemmere for flere at komme til at arbejde.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-10-05:
Jeg er glad for den kovending i forhold til valgkampen.
For der husker jeg fru Inger Støjberg og Danmarksdemokraterne være meget kategoriske i en afvisning af topskattelettelser, men det glæder mig, at Danmarksdemokraterne godt kan se fornuften i at gøre det mere attraktivt at yde en ekstra indsats.
Så har Danmarksdemokraterne et ønske om at ændre grænsen, mens vores forslag er at halvere topskattesatsen for 250.000 hårdtarbejdende danskere.
Vil Danmarksdemokraterne anerkende, at en sådan øvelse er med til at øge arbejdsudbud og er med til at øge velstanden i Danmark?
Inger Støjberg (DD), 2023-10-05:
Der er jo ingen tvivl om, og det har jeg også sagt, helt fra partiet blev stiftet, at vores sigte først og fremmest er at få skatten ned for dem med de laveste indkomster, så det bedre kan betale sig at arbejde, og det tror jeg i øvrigt også er noget af det, der kan samle Venstre og os.
Og der er et meget stort behov.
Når det så kommer til topskatten, vil vi godt kigge på, om man kan flytte topskattegrænsen, så færre kommer til at betale topskat, fordi det også vil øge arbejdsudbuddet.
Og jeg tror, det vil være fornuftigt at se på det, men vores sigte og hovedprioritet ligger i bunden.
Er der penge til det, kan vi godt diskutere det andet, men jeg håber meget, at vi kommer til at diskutere det i forbindelse med en kommende skattereform.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-10-05:
Nu taler ordføreren varmt om erhvervsskolerne og de dygtige unge mennesker, der går dér.
Hvordan stiller Danmarksdemokraterne sig til forslaget om at halvere topskatten for 250.000 hårdtarbejdende danskere, herunder metalarbejdere og anden faglært arbejdskraft?
Inger Støjberg (DD), 2023-10-05:
Det, jeg siger, er, at jeg synes, vi skal kigge på det i lidt bredere forstand, så vi kan kigge på de ordninger, der er.
Der er mange ordninger i dag, og der er et vist overlap i nogle af ordningerne.
Men helt grundlæggende set
skal man selvfølgelig ikke være på arbejdsmarkedet, hvis man er nedslidt.
Så jeg vil egentlig hellere svare sådan på det, at vi vil gå meget konstruktivt ind i det her, men at vi sådan set har det ene krav, som er, at er man nedslidt, skal man ikke være på arbejdsmarkedet.
Så vil vi gerne være med til at kigge på ordningerne og på, om de kan moderniseres, og om det kan gøres bedre, så vi sikrer, at det er de rigtige, der ikke er på arbejdsmarkedet længere.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-10-05:
Jeg er egentlig blevet lidt inspireret af ordføreren, for fru Inger Støjberg har jo på det seneste spurgt en del Venstrepolitikere om, hvilket hold de er på i forhold til CO 2 -afgiften
: Er de på Asger Christensens hold eller bælgfrugtholdet?
Men jeg kunne egentlig også godt tænke mig at spørge på et andet område, hvilket hold fru Inger Støjberg er på, nemlig når det kommer til diskussionen om en toptopskat.
Der er jo det hold i Venstre bestående af gamle koryfæer som Carl Holst og Thor Pedersen, som mener, at topskatten er en fjollet og tåbelig symbolpolitisk idé, og så er der det øvrige Venstrehold, der mener, at det jo ikke er så galt.
Hvilket af Venstreholdene er fru Inger Støjberg egentlig på i den forbindelse?
Martin Lidegaard (RV), 2023-10-05:
Det kommer jo næppe bag på nogen, at der er en hel del spørgsmål, som Inger Støjberg og jeg ser forskelligt på, herunder CO 2 -afgiften på landbruget.
Men der er jo altså også ting, vi ser ens på, og jeg vil gerne takke for den virkelig gode tur, vi havde sammen til Lemvig i sidste uge, hvor vi jo besluttede os for at stå sammen mod de nedskæringer, som regeringen lægger op til på de gymnasier, der ligger i yderområderne, hvor vi jo tværtimod gerne vil understøtte uddannelsesinstitutionerne.
Jeg har været helt overvældet over den reaktion, vi har fået.
Der er i hvert fald kommet reaktioner i min indbakke fra en lang række gymnasier, der ligger i yderområderne.
Så det tror jeg der er perspektiv i, og jeg tror også, vi kan vinde den.
Men det, jeg så vil spørge fru Inger Støjberg om, er: Kunne man forestille sig, at vi ligesom udvider det samarbejde til også kigge på andre uddannelsesinstitutioner end gymnasierne i yderområderne?
Jeg tænker f.eks. på velfærdsuddannelserne, hvor man jo forsøgte sig med en udflytningsplan, som vi var imod, og som nu er trukket tilbage, men derfor er der jo stadig brug for velfærdsuddannelser i Udkantsdanmark.
Inger Støjberg (DD), 2023-10-05:
Jeg tror simpelt hen også, at det handler om den indsats, der er i arbejdsmarkedssystemet, for dem, der nu står uden for arbejdsmarkedet, altså er arbejdsløse.
Det er jo blevet enormt rigidt, og det er efterhånden blevet systemet, man tager mere hensyn til, end de mennesker, der er der.
Derfor skal vi også have kigget på hele jobcenterområdet og have det forenklet.
Så jeg er faktisk meget lidt enig med spørgeren i, at hvis man får en højere overførselsindkomst, vil det også gøre, at man har lettere adgang til at komme ud på arbejdsmarkedet.
Jeg mener, at en aktiv arbejdsmarkedspolitik med et ydelsessystem, der gør, at det altid kan betale sig at arbejde, og så skattelettelser i bunden vil gøre det.
Victoria Velasquez (EL), 2023-10-05:
Tak for svaret.
Den del om skattelettelser i bunden er vi fuldstændig med på.
Jeg synes dog, at der mangler noget i forhold til det her med, om det kan betale sig at arbejde.
Selv da vi sikrede tilskuddet til nogle af de fattigste børnefamilier i Danmark, kunne det stadig betale sig at arbejde, men endnu bedre var det, at vi faktisk kunne se, at det havde en positiv betydning.
Det at få flere penge mellem hænderne gav overskud til at kunne søge flere jobs.
På en eller anden måde giver det jo sig selv, at hvis man ikke skal bekymre sig om, at køleskabet er tomt i slutningen af måneden, at barnet ikke kan gå til fodbold, og andre ting, så giver det overskud.
Skal vi ikke sikre, at vi holder hånden under de fattigste børn i Danmark?
Inger Støjberg (DD), 2023-10-05:
Jeg vil først og fremmest sige det sådan, at den bedste vej ud af at være i en indkomstgruppe, der er meget lav, altså hvor man har en meget lav indkomst, er jo at få sig et arbejde og komme ud på arbejdsmarkedet.
Jeg ved jo, at der i hvert fald er ligesom to elementer, der kan spille ind i det: Det ene er, at vi får skruet et ydelsessystem sammen, så det altid kan betale sig at arbejde, og det andet element er jo – jeg ved, at det er noget af det, regeringen også kigger på i øjeblikket – at sikre, at man får mest muligt ud af at arbejde, ved at der også bliver kigget på skatten i bunden, så det er der, skattelettelser bliver prioriteret.
De to ting synes jeg er helt afgørende for at sikre, at færrest mulige vokser op i et miljø, hvor der er meget få penge at gøre med.
Det handler om at komme ud på arbejdsmarkedet.