runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2021-03-11:
Tak, formand.
Inden Folketinget i foråret 2015 behandlede og vedtog anlægs- og driftsloven for Femern Bælt-projektet, havde Transportministeriet notificeret finansieringen over for Europa-Kommissionen, og den 23. juli 2015 traf Kommissionen en statsstøtteafgørelse om finansieringen, og med afgørelsen godkendte Kommissionen finansieringen, men rederierne Scandlines og Stena Line klagede som bekendt over godkendelsen og indbragte den for retten ved EU-Domstolen.
Retten annullerede den 13. december 2018 Kommissionens afgørelse, for så vidt angår finansieringen af kyst til kyst-forbindelsen.
Det var primært begrundet i processen, da Kommissionen ikke havde igangsat en formel undersøgelsesprocedure i forbindelse med godkendelsen fra 2015.
En sådan formel undersøgelsesprocedure blev igangsat i juni 2019, og i marts 2020 traf Kommissionen en ny statsstøtteafgørelse.
Herved godkendte Kommissionen finansieringen af kyst til kyst-forbindelsen, men der blev stillet en række nye betingelser for godkendelsen.
Og lovforslaget, vi står med her, skal implementere de betingelser, som Kommissionen har fastsat for sin godkendelse, og som vi ikke uden videre kan implementere med den gældende lovgivning.
Hovedindholdet i lovforslaget er så for det første, at der skal sættes begrænsninger i beløb og varighed af statslån og lån med statsgaranti til Femern A/S. Konkret må Femern A/S maksimalt have statslån og lån med statsgaranti for 69,3 mia. kr. i løbende priser.
Femern A/S skal have tilbagebetalt sin gæld eller afviklet al statsstøtte i form af lån med statsgaranti og statslig genudlån senest 16 år efter driftsstart.
For det andet skal der opkræves en samlet provision fra Femern A/S på i alt 2 pct. for lån med statsgaranti og for statslig genudlån.
Den forhøjede provision har virkning fra og med den 1. januar 2019.
Det betyder, at Femern A/S tidligst kan udlodde udbytte til A/S Femern Landanlæg fra det tidspunkt, hvor Femern A/S har tilbagebetalt sin gæld eller på anden måde afviklet statsstøtten.
Med lovforslaget gives der hjemmel til, at A/S Femern Landanlæg, der er moderselskab for Femern A/S, og som står for etableringen af de offentlige landanlæg, kan videreudlåne statsgaranterede lån og statslån til Femern A/S.
Lovforslaget giver endvidere hjemmel til, at A/S Femern Landanlæg kan opkræve provisionen på 2 pct. fra Femern A/S.
A/S Femern Landanlæg vil fortsat betale den almindeligt gældende provision på 0,15 pct.
Formålet er at lade provenuet fra den ekstra provision forblive i Femern Bælt-projektet med henblik på at sikre, at de offentlige landanlæg fortsat kan finansieres af kyst til kyst-forbindelsen.
Hvor finansieringen tidligere var forudsat at ske med udbytte fra Femern A/S, vil den nu ske med den forhøjede garantiprovision, som opkræves fra Femern A/S.
Med alle de her meget, meget tekniske tilretninger, kan Socialdemokratiet støtte forslaget, sådan at vi kan realisere Femern Bælt-forbindelsen.
Og jeg skulle hilse fra Radikales ordfører, som skulle skynde sig til et udvalgsmøde i andet regi end transport, og sige, at Radikale Venstre også støtter lovforslaget.
Benny Engelbrecht (S), 2021-03-11:
Jeg tror måske lige, at jeg har brug for at forstå spørgsmålet.
Det ved jeg ikke om formanden vil tillade.
Er spørgsmålet, om man skal tvinge dem, der tilbyder gratis opladning, til også at skilte?
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-03-11:
Tak, hr. formand.
Det er sådan set bare et kort supplerende spørgsmål i forhold til den situation, som der allerede er i dag.
Men vi ved allerede nu, at der er private virksomheder, som vel bruger el som et konkurrenceparameter for at få kunder i butikken.
Vi har jo senest set Lidlsupermarkederne, som tilbyder gratis opladning, mens du handler, og hvis det er ligesom ovre i Fakta, hvor du skal blive 5 minutter længere, så kan det godt være, at de bliver lidt længere i Lidl og køber lidt mere.
Så nogle kan måske godt ud fra et eller andet forbrugerhensyn se en fordel i at konkurrere omkring levering af gratis el.
Der vil jeg bare spørge, om det er noget, som ministeren vurderer også vil blive præsenteret på samme måde i en given by, hvor man ved, at der er gratis el ovre ved Lidl, hvis man går ind og handler, men at man skal give x antal kroner og øre for det f.eks. ovre ved en tankstation.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-03-11:
Tak for det.
Det er et lidt underligt lovforslag, synes jeg.
Men jeg har svært ved at forstå den der tanke om, at når man har et godt produkt, i det her tilfælde, at man kan køre langt på 1 kWh i en elbil, så er det alle mulige andres pligt at oplyse om det, og man skal fastsætte i lovgivningen, hvor henne der skal oplyses om det.
Netto kan godt finde ud af at oplyse om, at det er billigere at handle i Netto end i SuperBrugsen, og Wakeup Copenhagen eller CABINN Hotel kan godt finde ud af at oplyse om, at det er billigere at sove hos dem end på Marriott.
Så ønsker man så at drive den her forbrugeroplysning ud til folk med politiske beslutninger, men jeg tror ikke, at det, der kommer til at batte noget, er de politiske beslutninger, som vi træffer her, omkring det her.
Det, der kommer til at batte noget, er, at dem, der sælger produktet, gerne vil oplyse forbrugerne om, at det er et godt produkt til en god pris.
Derfor virker det sådan lidt som noget, vi ofte ser: at der er en udvikling i gang, og politikerne vil også gerne lige sige, at de også gør et eller andet i den her sammenhæng.
Nogle gange leder EU også efter områder, hvor man kan gøre sig selv relevant for borgerne, og så er det så vores opgave her i Folketinget at føre det videre ind i lovgivningen.
Vi er noget skeptiske over for det her.
Så udgangspunktet er, at vi er skeptiske over for det her.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-03-11:
Jeg glæder mig, til det bliver forår, så plejer jeg at blive lidt mere glad og frisk.
Men ellers er jeg nu i et fornuftigt humør.
Man kan sige: Vi kan jo vælge at prioritere penge på at bygge flere motorveje, lave sænketunneller, Kattegatforbindelser, hærvejsmotorveje og alt muligt andet, eller vi kan vælge at bruge pengene på at prioritere kollektive løsninger, som både er fornuftige for naturen og for klimaet, og som faktisk har en reel effekt på trængsel.
Det er den vej, som Enhedslisten gerne vil, og det er den position, vi har stået på hele tiden.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-03-11:
Tak for det, formand.
Det her handler jo om et af Danmarks absolut største infrastrukturprojekter, som vil øge mobiliteten på tværs af landegrænser og skabe en helt ny sammenhæng mellem Skandinavien og EU's kontinent.
Den konkrete anledning til lovforslaget er jo Europa-Kommissionens statsstøtteafgørelse fra marts sidste år.
Den skal vi have implementeret og rette ind efter.
Min socialdemokratiske kollega har jo på glimrende vis redegjort for teknikken i den afgørelse, så det vil jeg ikke trætte folk med.
Men jeg vil bare konstatere, at med de ændringer, vi gennemfører med loven her, retter vi ind efter Europa-Kommissionens afgørelse, så der ikke er noget at komme efter, om jeg så må sige.
For det skal der jo selvfølgelig ikke være i sådan nogle projekter.
Det er værd at notere sig, at det her jo er et af de infrastrukturprojekter, som for alvor er lykkedes med at åbne EU's kasse, når det gælder støtte til infrastruktur, og det er selvfølgelig, fordi det er noget, der betyder meget, ikke kun for Danmark, men for hele Europa.
Omvendt skal vi selvfølgelig også rette ind efter de spilleregler, som fastsættes af Det Europæiske Fællesskab.
Betyder de her ændringer så noget for økonomien i projektet?
Skabes der usikkerhed om økonomien?
Vi er stadig væk i det, vi kalder grønt område, med hensyn til tilbagebetalingstid.
Og bare lige for at slå det fast en gang til – for der er nogle gange nogle, der misforstår det og siger, at nu er det skatteyderne, der skal betale det her; specielt ovre i Jylland hører jeg en gang imellem, at det også er jyder, der kommer til at betale for det her projekt, som de ikke kommer til at bruge ret meget – at nej, det er ikke jyderne, der kommer til at betale.
Det er heller ikke skatteyderne.
Det gør brugerne.
Nu er jeg jo selv jyde, og jeg glæder mig da meget til at tage en tur ned igennem tunnellen, når den engang åbner, og jeg betaler med glæde for det.
Men det er altså som bruger.
Det er ikke skatteyderne, der skal betale, heller ikke med de her ændringer.
I Venstre glæder vi os over, at der lige nu er meget stor byggeaktivitet nede ved Rødby på den danske side.
Vi glæder os meget til den dag om godt 8 år, hvor tunnellen kan åbnes for trafik på både vej og bane til stor gavn for det danske samfund og for resten af Europa.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-03-11:
Det lovforslag, som vi behandler i dag, er jo nødvendigt og også logisk, ikke mindst i forhold til at vi har påbegyndt etableringen af projektet.
Spaden er sat i jorden, og vi er, man kan måske ikke sige godt i gang, men vi er i gang – vi er i hvert fald så meget i gang, at der er blevet anholdt 28 russiske medarbejdere dernede, som er mistænkt for, at man ikke overholder dansk arbejdsmiljølovgivning og løn- og arbejdsforhold i Danmark osv.
Det er sådan lidt en træls sag, kan man sige, og det skal selvfølgelig undersøges.
Så derfor er det måske godt, at vi trods alt også kan hejse flaget i sådan en positiv vind i forhold til Femern Bælt-projektet, som vi gør her i dag.
Men det ændrer ikke på, at vi selvfølgelig i Dansk Folkeparti er indforstået med, at det her er helt, som det skal være.
Det er noget, der gennemføres, sådan som vi er nødt til at gøre det.
Og vi er også udmærket klar over, at der i forbindelse med så store projekter – det her runder jo nærmest 60 mia. kr., når det er færdigt – hen ad vejen, også i projekteringsfasen osv., vil opstå nogle uklarheder, og at der jo så skal rettes ind i forhold til forskellige situationer.
Den retssag, som også Venstres ordfører var inde på, har jo kørt længe, og der har også været en betydelig interesse for at undersøge, hvad det så er for en aftale, der blev konklusionen på det.
Vi skal jo mange år tilbage, siden Femern Bælt første gang blev diskuteret som en håndgribelig idé – helt tilbage i 1936.
Det var en broforbindelse, og da anslog man, at det måske ville koste 0,5 mia. kr. at bygge den.
Og der kan man så sige, at tidens gang har gjort, at det bliver betydelig dyrere, men det bliver også mere miljømæssigt sikkert med en fornuftig løsning med en tunnelløsning, som vi er inde på nu.
Vi er nødt til at se fremad, og vi er også nødt til at følge projektet i de år, der vil gå – der er godt og vel 8 år tilbage.
Det skal vi selvfølgelig følge fra politisk hold, ikke mindst af den til enhver tid siddende minister.
Opstår der yderligere spørgsmål og ting, der skal afklares osv., både omkring finansieringen og arbejdsforhold og alt muligt andet, skal vi selvfølgelig også fra politisk side tage hånd om de bekymringer, og hvad der ellers måtte komme.
Men finansieringsdelen her ser fornuftig ud.
Vi deler sådan set den melding, som var i den skriftlige vurdering, som transportministeren fik udarbejdet efter Europa-Kommissionens statsstøtteafgørelse tilbage i 2020, så vidt jeg husker.
Vi støtter lovforslaget.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-03-11:
Tak for det.
Jeg skal gøre det kort.
Jeg har egentlig ikke yderligere bemærkninger.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-03-11:
Femern Bælt bliver verdens længste sænketunnel til den nette sum af 52 mia. kr.
Den har vi i Enhedslisten hele vejen igennem været modstandere af.
Det har vi af en række grunde, som tidligere er blevet nævnt her i Folketingssalen, bl.a. økonomien i projektet.
Nu står vi så med et lovforslag, som igen skal forsøge at sikre, at økonomien i projektet holder, efter en afgørelse om statsstøtte fra Europa-Kommissionen.
I forvejen har trafikberegningerne bag Femernprojektet været omgærdet af hemmelighedskræmmeri og været kraftigt kritiseret for ikke at være retvisende.
Ligeledes har trafikforskere anfægtet økonomien i projektet og ment, at tilbagebetalingstiden langt overskred den grænse på 36 år, som forligspartierne har sat.
Smertegrænsen på 36 år er sat, for at projektet ikke skulle lide det, man kalder rentedøden, altså at Femernforbindelsen ikke ville kunne betale sig selv hjem i billetindtægter.
Derudover er der i forbindelse med Femernforbindelsen en række miljømæssige problemstillinger, bl.a. påvirkningen af havbunden.
Dertil kan man lægge, at der har været en massiv modstand blandt en del tyske venner.
Enhedslisten støttede ikke Femernforbindelsen, da den blev besluttet.
Det gør vi fortsat ikke.
Men det er selvfølgelig klart, at Folketinget skal følge en afgørelse, som er kommet fra Europa-Kommissionen, og på den baggrund kan Enhedslisten hverken støtte eller stemme imod forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-03-11:
Det er mere et spørgsmål til den generelle modstand fra Enhedslisten mod at bygge.
Altså, hvorfor er Enhedslisten egentlig imod alt i den her verden?
Femernforbindelsen sikrer, at jernbanenettet i Europa bliver betragtelig bedre.
Gods kan puttes på tog og fragtes fra Sydeuropa til det nordligste Nordeuropa via Femernforbindelsen.
Det er altså nogle hensyn, som man skulle tro Enhedslisten kunne bakke op om, men når det kommer til stykket, er der altid en eller anden grund til, at Enhedslisten er imod.
Man er imod, at der kommer metro i København, fordi man har fundet en eller anden grund til det, selv om det jo burde ligge lige til højrebenet for Enhedslisten, at vi skulle have et så fint offentligt transportmiddel i København.
Og det er man så også, når det handler om transport på skinner i Europa; der har man også fundet en grund til at være imod.
Stopper det aldrig?
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-03-11:
Enhedslisten er skam ikke altid imod, og hvis ordføreren for Liberal Alliance hørte efter, når ordførerne fra Enhedslisten stod på Folketingets talerstol, ville han vide, at vi jo altid kommer med et alternativ til, hvad man skulle gøre.
Det er da klart, at hvis vi nu kiggede på et projekt, hvor det handlede om, at der kun skulle være tog på Femernforbindelsen, var det da noget andet, og hvis vi kunne finde en billigere måde at sikre transport på i København på en kollektiv måde, ville det da være yderst fornuftigt.
Så jeg ved simpelt hen ikke, hvad det er for noget sludder, ordføreren kommer med.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-03-11:
Man lever i den virkelige verden, og man må jo tage stilling til de fremskridt og de forslag om fremskridt, som kommer på bordet, og der er det bare, som om man, uanset hvor store fremskridtene er i forhold til hensyn, som Enhedslisten påstår at man varetager, altid finder en eller anden detalje, som gør, at man kan sige: Arh, det vi er imod.
Man er imod, selv om det, der gøres, tager store hensyn til noget, som Enhedslisten går op i.
Jeg tænker: Bliver man aldrig træt af bare at være imod hele tiden?
Merete Scheelsbeck (KF), 2021-03-11:
Jeg skal på vegne af vores ordfører, hr. Niels Flemming Hansen, tilkendegive Det Konservative Folkepartis holdning til lovforslag nr. 167.
Det indebærer også, at man på tankstationer skal skilte med priserne på 100 kørte kilometer med de forskellige brændstoffer og drivmidler.
Ud fra almindelig forbrugeroplysning er det vigtigt, at angivelsen af prissammenligningsskiltene ikke må vildlede eller forvirre, og det skal selvfølgelig være gennemskueligt for forbrugerne.
Vi ser frem til et grundigt udvalgsarbejde, og jeg synes, at især fru Anne Valentina Berthelsen fra SF stillede nogle interessante og relevante spørgsmål, som vi også vil se frem til at se svarene på.
Med de ord kan Det Konservative Folkeparti støtte forslaget.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-03-11:
Det lovforslag, som vi nu behandler, skal gøre det nemmere for forbrugerne at gennemskue priserne på fossile brændstoffer og alternative drivmidler.
Det er vi i Enhedslisten positivt stemt over for, og vi ser det som helt nødvendigt at anskueliggøre den store fordel, som der bl.a. er ved at vælge en elbil, nemlig at strømmen er et langt billigere drivmiddel.
Når det er sagt, er der selvfølgelig også udfordringer gemt i lovforslaget, hvilket bl.a. Dansk Elbil Alliance også gør opmærksom på, for hvordan udregner man prisen pr. 100 km, når en stor del af kunderne benytter sig af flatrateabonnementsløsninger?
Det er, som det fremgår af høringsnotatet, en problemstilling, som Transportministeriet er opmærksom på, og man lægger op til, at der for offentligt tilgængelige ladestandere tages udgangspunkt i prisen uden abonnement.
Her vil fordelene ved et abonnement så ikke fremgå i forhold til at kunne give et fuldstændigt billede.
Helt grundlæggende har elbiler en væsentlig fordel i forhold til de sorte biler, når vi ser på de totale omkostninger.
Jeg er selvfølgelig opmærksom på, at omkostningerne til drivmidler kun udgør en del af de samlede omkostninger ved at eje en elbil, og derfor er det også vigtigt, at der fremadrettet lægges et arbejde i generelt at øge informationerne om fordelene ved at vælge det grønne valg.
Susan Kronborg (RV), 2021-03-11:
Tak for ordet, formand.
Radikale Venstre er glade for lovforslaget.
Det, jeg vil fremhæve, er implementeringen af EU-retten, sådan at der kommer en ens tilgang, ens regler, for danske statsborgere og EØS-statsborgere i forbindelse med retten til at blive registreret som erhvervsfisker.
I den forbindelse vil jeg også lige nævne, at der ikke kun er tale om, at man ligestiller de to grupper, men at der også i den del af lovforslaget er den vigtige del omkring, at man skal sørge for at bekæmpe kvotekongesymptomet.
Det næste, som Radikale Venstre synes er meget interessant, handler om spøgelsesnet, og vi synes, det er rigtig fint, at den indberetning, der skal være omkring spøgelsesnet, også bliver udvidet til fritidsfiskere.
Men Radikale Venstre vil også i forbindelse med udvalgsarbejdet opfordre til, at man sætter kadencen op i forbindelse med spøgelsesnet, og at der eventuelt kan komme yderligere tiltag.
Alt i alt ser Radikale Venstre frem til udvalgsarbejdet og støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-03-11:
Det er jo en god samling af forskellige tiltag, der ligger i det her forslag.
Nu har der været tre ordførere oppe at gennemgå de forskellige elementer, så jeg skal nøjes med at gå ned i de elementer, som jeg synes er vigtige at forholde sig til.
Og i lighed med den tidligere ordfører synes jeg, at specielt i forhold til det her med spøgelsesnet er det vigtigt også at bruge de muligheder, der kommer med det her, og det kunne jeg egentlig også godt tænke mig ministerens kommentar til.
Overalt, også i forhold til fritidsfiskere, skal vi gøre meget mere i forhold til producentansvar, og vi skal gøre mere i forhold til erhvervsfiskerne.
Vi skal hele tiden se på, hvordan vi går grundigt til værks i forhold til de her spøgelsesnet, og der er det her med at skulle indmelde, hvor man har tabt og når man har tabt noget, jo rigtig vigtigt.
Så er vi også glade for de kontrolmuligheder, der ligger i det her, og som ville være gode at få ind, selvfølgelig også i forhold til den digitale kommunikation, og alt i alt kan vi støtte lovforslaget, som det ligger.
René Christensen (DF), 2021-03-11:
Tak for det, formand.
Så står vi her med forslag til lov om ændring af fiskeriloven.
Ordførerne før mig har været fint inde omkring de enkeltelementer, der er, og som det også blev sagt fra Venstres side, er det jo nogle fornuftige justeringer, der bliver lagt op til her.
Bl.a. er der jo en bemyndigelse igen, det er der næsten altid – det sker under skiftende regeringer, at der så altid er nogle bemyndigelser, for det er jo meget nemmere, når man kan være ovre i ministerierne og man ikke behøver at komme herover og spørge Folketinget, og det er de folkevalgte, der sidder herovre; ministrene behøver jo ikke at være folkevalgte – og det er lidt irriterende.
Men man må sige, at lige den bemyndigelse, der ligger her, i forhold til spøgelsesnet, hvor man nu kan gå ind at have mere fokus på, at også de her fritidsfiskere og det mere rekreative fiskeri bliver en del af det, vil jeg håbe ministeren så benytter sig af.
Det er den bemyndigelse, som ministeren får, når man siger ja til det her forslag om, at man også vil måle på det.
Vi har jo kunnet se nogle steder, at frivillige organisationer faktisk har været ude i vores nære farvande at lave nogle oprensninger, og der er det jo altså ikke de store industrinet, man finder.
Der er det de her åleruser og andre mindre garn, som man finder, og der skal man jo bare huske, at sådan en åleruse, der bliver ved med at være ude i vandet, bliver ved med at fange fisk, indtil der ikke kan være flere i den.
Fiskene kan ikke komme ud igen, og dermed dør de.
Så jeg håber, at den bemyndigelse, som ministeren får, og den kommer vi jo også til at stemme for, selv om vi synes, det er irriterende med bemyndigelser, vil ministeren gør brug af.
Som Venstres ordfører også nævnte, er der en ting, som vi også lige vil spørge ind til.
Vi opfatter det ikke som et konfliktpunkt.
Det er i forhold til høringssvarene, også fra Danmarks Fiskeriforening, omkring det her med udenlandske opkøb af kvoter.
Når man ser baggrundsmaterialet, kan man se, at ministeren og ministeriet egentlig har prøvet at svare fornuftigt på det, synes jeg, men det kan godt være, at det alligevel bliver nødvendigt, at vi lige får hegnet det lidt mere ind end det, der er lagt op til.
Det er jeg sikker på vi kan finde ud af i forbindelse med udvalgsbehandlingen og i et godt samarbejde med ministeren og ministeriet.
Så hvis vi får rettet de små ting og ministeren også vil benytte sig af sin bemyndigelse – det vil jeg selvfølgelig spørge om ministeren vil; det er jeg sikker på ministeren vil gøre – så er jeg sikker på, at Dansk Folkeparti også kan stemme for det her lovforslag, når det kommer til tredjebehandling.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-03-11:
Frie Grønne har overhovedet ikke nogen tanker om at forbyde det på nuværende tidspunkt.
Så vi holder os til brændeovne og ikke de andre ting.
René Christensen (DF), 2021-03-11:
Så det vil sige, at Frie Grønne ikke er afvisende over for, at det skal være forbudt at have sankthansbål, Frie Grønne er ikke afvisende over for, at det skal være forbudt at lave bål, når man eksempelvis går til spejder.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-03-11:
Tak for det.
Vi støtter fra Enhedslistens side de her relativt små justeringer af fiskeriloven, og vi synes, det er rigtig godt, at man også har haft øje for, at bierhvervsfiskernes spøgelsesnet nu også skal indberettes, og at man tager det med i lovforslaget.
Så Enhedslisten støtter lovforslaget.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-03-11:
Tak for det.
Radikale Venstre tilslutter sig selvfølgelig dette forslag.
Heldigvis har elbilerne jo en konkurrencefordel, når det gælder den rene pris pr. kørte kilometer, og det vil nu blive tydeliggjort for enhver, og det håber vi kan være med til at presse folk over i nogle andre drivmidler.
Så vi støtter varmt forslaget.