runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Villadsen (EL), 2021-03-16:
De ansatte inden for vores velfærd og vores sundhedsvæsen har slidt og slæbt under coronakrisen.
Det har fået flere partier til at tale om, hvor dejligt det er, at de ansatte er så ultrafleksible, og at det skal vi have noget mere af.
Det mener jeg er en forkert konklusion.
Jeg mener, at vi igennem det sidste år har lært, at der inden for vores velfærd i det hele taget er ansatte, som har alt for mange opgaver, i forhold til hvad der er tid til.
Den fleksibilitet, som mange partier nu øjner at der skal være mere af, dækker jo i virkeligheden over, at mange sygeplejersker og sosu'er og andre har fået ændret vagtplaner i sidste øjeblik, at folk med ekstremt kort varsel er blevet sat til opgaver, som de ikke føler at de kan eller ikke føler sig trygge i, og at der har været underbemanding rigtig, rigtig mange steder.
Og i stedet for måske noget mere i lønningsposen som tak har nogle af dem fået honninghjerter.
Frontpersonalet inden for vores velfærd var allerede før coronakrisen, mener jeg, strakt rigtig langt ud og mange steder tyndslidt.
Det kommer til udtryk i, at vi har rigtig svært ved at rekruttere sygeplejersker, sosu'er, jordemødre og mange andre faggrupper, og det er et problem for os alle sammen.
Vi bliver nødt til at få skabt bedre arbejdsvilkår for de ansatte inden for velfærden, og de skal kunne stole på, at vi som politikere gør, hvad vi kan, for at der er hænder nok til at løse opgaverne.
Og jeg mener også, at der skal være bedre vilkår og en ordentlig løn til stede til de lavestlønnede.
Derfor vil jeg gerne høre, hvad statsministeren vil gøre for at give sygeplejersker, sosu'er og andre dygtige ansatte inden for vores velfærd bedre arbejdsvilkår og ordentlig anerkendelse, så vi ikke risikerer, ja, at stå uden ordentlige ansatte inden for vores velfærd i fremtiden, og så vi kan få flere til at arbejde der.
Mette Frederiksen (S), 2021-03-16:
Det gælder jo herhjemme, hvor der er forældre, der ikke behandler deres børn ordentligt, og det gælder ude, og det lever vi jo så, alle 179 medlemmer, med hver eneste dag.
Der er f.eks. børn, der ikke bliver anbragt, og som burde blive anbragt.
Der er også nogle af dem, der ikke kommer levende igennem den barndom, og der er danske børn, der lever med alvorlige, alvorlige , følger af, at samfundet ikke har grebet ind på et tidligere tidspunkt – og det lever alle 179 med.
Jeg vil gerne gentage, hvad jeg sagde før: Der er masser af dilemmaer i det her, og man kommer ikke til at høre mig sige, at det er uproblematisk, at de børn er i de lejre, men det gælder jo så også for alle de andre børn, der er der.
Det skulle forældrene jo altså også have tænkt over, inden de drog i krig for Islamisk Stat og vendte Danmark ryggen.
Det er ikke mig, det er ikke nogen her i Folketinget, det er ikke Danmarks befolkning, der har bedt de her kvinder og mænd om at vende Danmark ryggen.
Det har de selv gjort, og de lader deres børn betale en pris for det.
Det er helt uforståeligt for mig.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-03-16:
Men det er jo der, at man så er nødt til at stå til ansvar for det dilemma.
Den norske borgerlige statsminister, Erna Solberg, har taget et barn og en mor hjem og har – helt som statsministeren – sagt, at hun ønsker ingen af de mennesker hjem, men også udtalt, at hun ikke moralsk kan have det siddende på sig, hvis der skete noget med de norske børn i Syrien, og derfor har hun taget en mor og et barn hjem.
Og moren bliver jo retsforfulgt nu i Norge.
Derfor er mit spørgsmål til statsministeren igen: Kan statsministeren leve med det, hvis der sker noget med et dansk barn?
Mette Frederiksen (S), 2021-03-16:
Nej, det har jeg da ikke noget som helst ønske om at der er nogen børn der skal.
Jeg kan ikke gå yderligere ind i en diskussion om, hvad der eventuelt måtte være af klassificeret materiale på det her område, men selvfølgelig har jeg ikke noget ønske om, at der er børn, der skal det.
Der synes jeg, at jeg på vegne af danskerne bliver nødt til at sige, at når man gør det, altså når man går hen over vores grænse og aktivt tilslutter sig vel det værste terrorregime, vi har set i mange, mange år, så kan man ikke vende tilbage.
Så er der nogle udfordringer omkring børnene, og vi har jo fra regeringens side sagt, at der kan være humanitære forhold, der gør, at vi hjælper nogle børn.
Men man kan sige, at modsat Det Radikale Venstre har vi ikke et ønske om, at der er familier, der skal kunne komme tilbage via deres børn, hvis vi overhovedet kan undgå det.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-03-16:
Nu går jeg jo ikke og putter med det.
Jeg har sådan set givet interview om, at forældrene skal retsforfølges.
Det er jo mødrene, der skal hjem her.
Så jeg spørger igen: Kan statsministeren leve med, at danske børn bliver kidnappet af IS?
Mette Frederiksen (S), 2021-03-16:
Hvad der måtte være af eventuelt klassificeret materiale på det her område, kan jeg selvfølgelig ikke udtale mig om, og jeg udtaler mig heller ikke om enkeltsager i det hele taget.
Jeg er sådan set enig i store dele af indlægget her: foragten over for de mennesker, der har tilsluttet sig Islamisk Stat, bekymringen for børnene og den risiko, der er, ved at børnene er i lejrene, men jo givet så også den risiko, der kan være, ved at børnene er andre steder.
Meget store dele af den analyse er jeg sådan set enig i.
Men jeg bliver nødt til at stille samme spørgsmål, nemlig om det her betyder, at Radikale Venstre ønsker, at familierne skal til Danmark.
For hvis vi skal have den her diskussion med hinanden, kan det ikke nytte noget, at man foregiver noget.
Der er masser af ting, der er uafklarede, og vi ved ikke engang, om man så at sige bare kan tage nogle børn, og jeg må antage, at det både er børn, der er født i Danmark, men også børn, der ikke er født i Danmark, og som aldrig har været her.
Man må ikke, synes jeg, foregive, at man kan garantere danskerne, at det ikke betyder, at familierne følger med.
Så jeg bliver simpelt hen nødt til at spørge den anden vej også, for jeg vil egentlig gerne hjælpe børnene.
Jeg mener slet ikke, vi skal lade dem sætte deres fødder på dansk jord, hvis vi overhovedet kan undgå det.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-03-16:
Tak, formand.
Jeg vil gerne følge op der, hvor fru Pia Olsen Dyhr slap, for lige nu sidder der danske børn i en lejr, der jo, tror jeg vi alle sammen mener, minder mest om helvedes forgård.
Det er mennesker, som har forrådt Danmark og er draget i krig for islamister.
Og jeg er helt uforstående over for, hvordan man som forældre kan udsætte sine børn for den slags.
Det gør mig i det hele taget grundvred, at der findes mennesker, som kun vil vores land det ondt, men samtidig vil jeg insistere på, at vi sætter børnene først, altid.
Derfor håber jeg egentlig, at vi på tværs af vores uenigheder og partifarver i hvert fald kan blive enige om, for det første, at børn er børn, at de er uskyldige uanset deres forældres gerninger, og at danske børn er Danmarks ansvar.
Lader vi børnene blive, som det også blev sagt, er der en reel risiko for, at de ender som morgendagens terrorister.
Det vurderer vores egen efterretningstjeneste.
Og jeg håber, at vi for det andet kan blive enige om, at terrorisme og forræderi mod vores land skal for en domstol, og at det er farligere, at vi har terrorister i usikre lejre, hvor de kan rekrutteres til ny vold.
De skal straffes.
Det handler om vores alle sammens sikkerhed.
Der er jo også en ny udvikling, for fra hele Europa lyder det nu: Stå ved jeres ansvar.
Der er en række andre lande, der ser virkeligheden i øjnene og henter deres børn hjem og retsforfølger forældrene netop for landsforræderi.
Det gør den norske centrum-højre-regering, og hvis de kan, kan en dansk regering også, ikke mindst nu, hvor det netop bliver berettet, at PET i september advarede fire ministerier om, at børnene i de kurdiske lejre bliver kidnappet af IS.
Derfor er mit spørgsmål: Har statsministeren viden om, at danske børn er i risiko for at blive kidnappet af Islamisk Stat?
Mette Frederiksen (S), 2021-03-16:
Vi har jo diskuteret den her gruppe af Islamisk Stat-støtter og -krigere og deres børn mange gange.
Men bliver vi ikke nødt til at have med i diskussionen – hvis det er det, SF foreslår – at alle forældrene også skal med hjem?
Men er det ikke rigtigt, at det, der i virkeligheden ligger i SF's forslag, er, at hvis forudsætningen for at kunne gøre det er, at deres forældre skal med, så er man også villig til det?
Det synes jeg måske hører med til diskussionen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-03-16:
Jeg synes jo ikke, at børn skal holdes ansvarlige for forældrenes handlinger, og derfor synes jeg, at vi bør tage dem hjem.
Men hvis man så kigger på den anden side af det, som statsministeren også taler om, altså det her med sikkerhed og terror, så siger PET's seneste vurdering, at den fremtidige terrortrussel mod Danmark er forøget ved at lade de her børn vokse op under vanrøgt og radikalisering – og det samme mener Center for Terroranalyse.
I lørdags kunne man læse i Ekstra Bladet, at Islamisk Stat er begyndt at kidnappe og rekruttere børn fra de syriske lejre.
Så hvis vi ikke nødvendigvis snakker om børnene, skal vi så ikke være enige om at sætte Danmarks sikkerhed først og derfor få børnene hjem?
Mette Frederiksen (S), 2021-03-16:
Jeg mener ikke, at der er børn, der skal betale prisen, og her har vi jo at gøre med nogle forældre, som har truffet et meget aktivt valg og rejst fra Danmark imod Danmarks ønske og tilsluttet sig Islamisk Stat.
Derfor hører de voksne jo ikke til i Danmark.
Der er ikke et hjem for dem at vende tilbage til.
De har i mine øjne ikke noget med Danmark at gøre.
Dermed har de jo placeret deres børn i et helt ganske frygteligt, ikke alene dilemma, men jo også et sted i livet, hvor ingen børn bør være.
Som fru Pia Olesen Dyhr ved, har vi sagt, at der kan være nogle humanitære forhold, der gør, at vi ønsker at hjælpe et barn, men vi ønsker altså ikke at hjælpe krigere af Islamisk Stat.
Vi ønsker ikke at hjælpe mennesker, der potentielt har begået terrorisme i Islamisk Stats navn.
Jeg vil gerne i situationer, hvor det er nødvendigt at hjælpe børnene, men jeg kan simpelt ikke se det rigtige i, at mennesker, der er så meget imod Danmark, og som har forladt Danmark, skal tilbage hertil.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-03-16:
Det er jeg glad for at høre, og jeg er også glad for at høre, at statsministeren har samme bekymringer, fordi det jo er reelle bekymringer, som er med til i virkeligheden at erodere vores demokrati.
Det er jo enormt farligt, når vi ikke kan have en samtale på faktuelle vilkår.
Vi har set det i USA, hvor det gik helt galt.
Vi ser det også andre steder, bl.a. i Europa.
Vi ser det faktisk også nogle gange i Danmark.
Jeg er gerne med til at lave en eller anden fælles forpligtelse med hinanden om, at vi vil have en anden politisk dialog.
Det tror jeg er rigtig vigtigt.
Jeg er også glad for, at statsministeren er åben over for at diskutere løsninger på det her problem.
Mit næste spørgsmål er langtfra om fredagsunderholdning – det var det første jo faktisk heller ikke – og det handler om børnene i Syrien.
Jeg tror ikke, jeg behøver at bruge nogen maleriske beskrivelser for at fortælle, hvordan de her børn har det lige nu.
De befinder sig i en hverdag med vold, med psykisk overlast, som mærker dem for livet.
Mange siger, at forældrene har truffet et valg, og det har de ret i.
Forældrene har meldt sig ind i en dødskult, der holdt slaver.
Det har kvinderne også, så jeg kan sagtens se dilemmaerne, men skal børnene betale prisen?
Det mener jeg ikke.
Jeg synes, vi har en stolt tradition for ikke at lade børnene betale for forældrenes handlinger.
Mette Frederiksen (S), 2021-03-16:
Det er en ualmindelig vigtig diskussion, og jeg sad også i fredags og så med på i hvert fald dele af »X Factor« og så, kan man sige, både den diskussion, der har været omkring programmet, men også afslutningen, og det gør lige så ondt på mig, og jeg mener, at det har taget overhånd.
Jeg mener, at det er kammet over med den måde, vi diskuterer med hinanden på de sociale medier i Danmark, og det er taget til og vokset gevaldigt frem her i den seneste tid, og det rammer rigtig mange mennesker.
Det rammer jo sundhedspersonale, som bliver udsat for spe og spot, fordi de forsøger at hjælpe samfundet igennem coronakrisen, og her har vi at gøre med helt unge mennesker, som ønsker at synge, og som bliver udsat for det ene og det andet og det tredje.
Det har taget overhånd, og vi bliver nødt til at diskutere, hvad vi gør ved det, og øjensynligt er det jo ikke nok at appellere til en god og ordentlig tone imellem os, hvad der jo egentlig burde være nok, og derfor synes jeg, at vi bliver nødt til at tage de næste skridt: Hvad med et udgiveransvar?
Det synes jeg er en vigtig diskussion, og så kunne vi jo her gå foran.
Vi kunne aftale med hinanden, at vi ikke videregiver oplysninger om hinanden, der er forkerte, at vi ikke bruger fake news, at vi ikke bruger ord, der er nedsættende eller på anden måde i virkeligheden ødelægger den politiske diskussion, vi skal have mellem hinanden her.
For jeg har været her i snart 20 år, og jeg har aldrig nogen sinde oplevet en politisk debat af den karakter, som jeg en gang imellem hører og kan se på de sociale medier, i salen.
Så vi kunne gå foran her i huset og vise det gode eksempel, altså at man kan være uenig, og at man kan være kritisk, men at man er det på et sagligt og på et ordentligt grundlag.
Omkring de unge vil jeg meget gerne være med til at diskutere, hvad vi konkret skal gøre, men vi bliver nødt til at få taget fat om det, der i hvert fald er en del af kernen i det her, nemlig at der i dag er mange muligheder for at ytre sig, uden at der er nogen, der siger, at det der er over stregen, og at det er forkert.
Mads Fuglede (V), 2021-03-16:
Tak for ordet.
L 185 har til formål at gennemføre de nødvendige ændringer af udlændingeloven, med henblik på at Danmark implementerer en række forordninger, der er vedtaget i Europa-Parlamentet, og som muliggør indførelse af flere nye fælles europæiske it-systemer, der skal kontrollere borgere uden for EU og Schengen.
Alle her i salen har sikkert prøvet ESTA, visumsystemet i USA.
Det er et rigtig smart system, der undersøger og forhåndsgodkender personer, før de indrejser i USA.
Det nye ETIAS-system er at sammenligne med det amerikanske.
Det er et system, der betyder, at myndigheder får adgang til de oplysninger, som de hidtil ikke har haft kendskab til, før personerne faktisk stod ved grænsen.
Det er meget vigtigt, at vi passer på vores land, og derfor giver det god mening at få et system svarende til det amerikanske i Schengensamarbejdet.
I betragtning af de presserende problemer, der følger af international kriminalitet, navnlig terrorisme og organiseret kriminalitet, giver det rigtig god mening, at vi får et EU-system, som vi har i fællesskab.
Det giver mulighed for at undersøge og forhåndsgodkende personer, før de rejser ind i et EU-land.
Schengensamarbejdet er fornuftigt på rigtig mange områder, og der er også brug for, at vi styrker det, og det gør vi med dette lovforslag.
Det giver politiet og udlændingemyndighederne et mere effektivt værktøj til at sætte ind over for ulovlig migration, terror og anden kriminalitet.
I Venstre mener vi, at det er vigtigt med et tæt samarbejde i EU og Schengenlandene i kampen mod forbryderne, og derfor er vi tilfredse med, at man nu får et system, der kan hjælpe med at holde styr på EU's ydre grænser og de problemer, der forekommer inden for de indre grænser.
Hertil er det vigtigt, at vi holder os for øje, at kriminelle bliver bedre og bedre til at snyde med deres rejsedokumenter.
Det stiller krav om, at vi også får bedre og mere effektive systemer til at fange personer, der forsøger at indrejse ved hjælp af falske rejsedokumenter.
Derfor er vi også glade for, at det nu bliver sværere for kriminelle at snyde sig til indrejse i Danmark.
Alt andet lige betyder lovforslaget bl.a., at der forhåbentlig kommer mere styr på ulovlig migration og kriminelle personer, ikke bare i Danmark, men også i resten af Europa.
Det kan vi selvfølgelig støtte i Venstre, og vi ser frem til, at vi får bedre muligheder for at pågribe personer, der ikke har noget at gøre inden for Schengens grænser, og vise dem ud af området igen.
Tak for ordet.
Mai Villadsen (EL), 2021-03-16:
Det er relevant, og nu kommer vi jo til at have diskussionen her i Folketingssalen.
Jeg håber, at regeringen gør sin stilling op og synes, at den tjenestemandsreform skal væk.
Til sidst vil jeg gerne spørge om noget andet.
Som statsministeren jo udmærket ved, sidder der 19 danske børn nede i fangelejre i Syrien og lever under kummerlige forhold.
Det ene er en bare 4-årig pige, som nu har fået konstateret ptsd.
Regeringen siger jo igen og igen – det kan vi også høre her i Folketingssalen – at det er forældrenes ansvar.
Det er mig simpelt hen fuldstændig ubegribeligt, at regeringen vil straffe børnene for forældrenes handlinger.
Jeg synes også, det er ubegribeligt, at regeringen ikke vælger at handle på det her, når der fra PET ligger en vurdering af, at børnene udgør en større sikkerhedsrisiko for os alle sammen ved at blive dernede.
Jeg ved, at statsministeren er blevet spurgt mange gange før, men vi bliver ved i Enhedslisten med at spørge og presse på, for de her børn skal hjem.
Så derfor vil jeg gerne høre: Når statsministren jo kalder sig selv for børnenes statsminister, hvorfor handler statsministeren så ikke og får de her børn hjem i stedet for at vende dem ryggen?
Mette Frederiksen (S), 2021-03-16:
Jeg vil ikke have siddende på mig, at jeg vender dem ryggen.
Jeg vil i det hele taget ikke have alle de påstande, der er i den politiske diskussion, siddende på mig.
Deres forældre har truffet et valg om at tilslutte sig Islamisk Stat – Islamisk Stat! – hvis hele fundament er at bekæmpe Danmark.
I øvrigt er nogle af dem mennesker, der er kommet hertil sammen med deres familie, og som vi har givet husly.
Og den måde, de så har vist deres taknemlighed over for Danmark på, er så ved at forsøge at bekæmpe os, og jo ikke bare med ord og med tanker og filosofi, men med terror.
Det er det, vi taler om, og vi bliver nødt til at være ærlige over for danskerne og sige, at hvis der er en risiko for, at familierne kommer til Danmark – hvad jeg ikke mener de skal – fordi deres børn eventuelt skal til Danmark, så bliver vi nødt til at have en samlet diskussion omkring det her.
For jeg vil gerne være med til at hjælpe de børn på den ene eller på den anden måde, og vi har jo også hjulpet.
Vi hjælper i lejrene allerede, og vi har også hjulpet nogle børn helt konkret.
Og det er det, der er dilemmaet, ikke vores lyst til at hjælpe de børn, for de børn skal have hjælp.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-16:
Men nu er regeringen jo ved at lave en stor infrastrukturplan – den er på vej.
Må man spørge, om det er sådan, at Lynetteholmprojektet er en del af den, og hvis nu det er det og regeringen matcher den prislap på 112 mia. kr., som den borgerlige regering satte på infrastrukturplanen, så vil København jo let komme til at æde en tredjedel af den samlede plan.
Altså, det er jo interessant for hele landet, det er jo en national politik.
Mette Frederiksen (S), 2021-03-16:
Jeg har alene udtalt mig om det helt overordnede og det i mine øjne visionære ved Lynetteholmen.
Jeg har ingen forudsætninger for at gå ind i en detaljeret diskussion om det anlægsprojekt.
Der må jeg henvise til de ansvarlige ministre.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-16:
Tak, formand.
Vi har hver gang et spørgsmål fra et af vores medlemmer, og det starter jeg med i dag.
Han refererer til, at jeg i sidste spørgetime spurgte statsministeren om de klimamæssige og miljømæssige udfordringer, der er ved det store projekt i København, som vi kalder Lynetteholmen.
Det fik jeg ikke svar på, men jeg kunne forstå, at statsministeren er ovenud begejstret for Lynetteholmprojektet.
Projektet handler om anlæggelse af øen Lynetteholm, anlæggelse af en østlig ringvej, en havnetunnel, en ny metro, flytning af et rensningsanlæg m.m.
Det er et projekt, som samlet løber op i 50-72 mia. kr.
Det er således det største projekt, der nogen sinde er lavet i Danmark, kun overgået af den enorme energiø, som vi anlægger i Nordsøen, og som er færdig i 2033, tror jeg.
Så det er jo rigtig, rigtig mange penge at bruge bare på København.
Projektet blev fremlagt af Lars Løkke Rasmussen og Frank Jensen i oktober 2018.
Her sagde man, at det nogenlunde ville løbe rundt.
Nu er projektet blevet 50 pct. større i udgifter, og ud fra de tal, som vi indtil nu har fået fremlagt om udgifter og indtægter vedrørende det samlede projekt, kan vi se, at der let kommer til at mangle 30-50 mia. kr. i projektets økonomi.
Normalt plejer man at hævde, at den slags projekter løber rundt, og når det så går i gang, bliver det ofte meget dyrere end budgetteret.
Det har vi jo prøvet mange gange.
Her mangler projektet 30-50 mia. kr., allerede før det er sat i gang.
Kan statsministeren garantere, at Lynetteholmprojektet ikke også bliver – ud over at det selvfølgelig bliver en kæmpestor klima- og miljømæssig belastning – en stor økonomisk skandale, som fremtidige generationer skal betale af på resten af deres liv?
Mette Frederiksen (S), 2021-03-16:
Jeg kan ikke forholde mig til den konkrete sag, men det er jo en illustration af, at vi oplever, at de internationale spilleregler nogle gange beskytter gerningsmanden og ikke offeret.
Og det er jo ikke alene dilemmafyldt; det er forkert, når de internationale spilleregler gør det.
Jeg tror, at Nye Borgerlige står ret alene med sit ønske om at opsige de internationale konventioner med alle de konsekvenser, det har, så det gør vi selvfølgelig heller ikke fra dansk side.
Men det, vi kan gøre fra dansk side, er at gå så langt, som det overhovedet kan lade sig gøre, med hensyn til at få udvist så mange mennesker som overhovedet muligt, hvis der begås den her form for kriminalitet eller andre kriminalitetsformer, der også er af alvorlig karakter.
Og det vil den her regering også gøre.
Pernille Vermund (NB), 2021-03-16:
Jeg har tidligere fortalt om Cecilie.
Cecilie blev tævet, ydmyget og voldtaget af en 17-årig somalisk statsborger, da hun en sen forårsaften var på vej hjem.
Han blev dømt, men han blev ikke udvist, fordi det ville være i strid med vores internationale forpligtelser.
Derfor fik han sin fjerde advarsel.
Statsministeren sagde dengang, og jeg citerer: »Jeg har ingen forståelse for, at man veksler en dansk gæstfrihed med voldtægt, med bandekriminalitet eller med narkosalg.
Så vi vil også gerne udvise flere.«
Det fik mig til at sende spørgsmålet videre til udlændinge- og integrationsministeren, altså om, hvordan det så skulle ske.
Og udlændinge- og integrationsministeren svarede mig, at det sådan set godt kan lade sig gøre at udvise sådan en voldtægtsmand og at tage de forbehold i dansk lov for menneskerettighedskonventionen, som skal til.
Men det vil regeringen ikke, skrev ministeren.
Så hvad er det næste skridt?
Hvordan får vi flere udvist, som statsministeren sagde man ville?
For jeg må formode, at vi kan tage statsministerens ord for pålydende.
Mette Frederiksen (S), 2021-03-16:
Det efterlader os med nogle problemer, for jeg mener ikke, at der er noget, der i virkeligheden berettiger, at et menneske, der er dømt for en så alvorlig forbrydelse, overhovedet skulle kunne påkalde sig retten til at blive i Danmark.
Jeg er simpelt hen uenig i de internationale spilleregler, der er på det her område.
Der har vores holdning jo hidtil været, og det gælder stadig væk, at alt, hvad vi overhovedet kan gøre for at skærme den danske befolkning mod de pågældende personer, skal vi gøre, også med et udrejsecenter, som der jo allerede er.
Men hvis det, fru Pernille Vermund spørger til, er, om vi kan frihedsberøve et menneske, der ikke, kan man sige, kan frihedsberøves ved de danske domstole, så er svaret jo nej.
Det kan vi ikke.