Jakob Sølvhøj (EL), 2022-05-03:
I den lange periode, hvor coronaen har påvirket organiseringen af undervisningen i folkeskolen og andre dele af undervisningssektoren, så har vi indhøstet mange erfaringer med frisættelse fra de eksisterende regler.
Jeg tænker, at det i sagens natur er erfaringer, vi sådan set godt kunne have været foruden, men til gengæld er det rigtig fornuftigt, når vi nu var tvunget til at organisere tingene på en anden måde og har indhøstet nogle positive erfaringer med det, så selvfølgelig også at gøre brug af det.
Med forslaget her lægges der op til at forlænge frihedsgraderne på tre forskellige områder, og vi kan i Enhedslisten bakke op om hovedlinjerne, selv om jeg også vil nævne et par steder, hvor vi ikke kan sige, at vi ryster på hånden, men hvor vi synes, at der i hvert fald er grund til at træde varsomt.
Jeg har hæftet mig ved, at flere af høringsparterne meget rigtigt, synes jeg, betoner, hvor vigtigt det er, at undervisningen sker i fællesskaber, og at det fysiske samvær faktisk har en meget stor betydning, især når det gælder undervisningen af børn, og det er jo det, vi taler om her.
Det er klart, at når man i voksenundervisningen giver den mulighed til mennesker, der er i job og måske også skal rejse langt til deres uddannelse, så har det et andet perspektiv, men i forhold til undervisningen af børn har det fysiske samvær rigtig stor betydning.
Og jeg har også bemærket, at f.eks. en organisation som Dansk Psykolog Forening påpeger, at der, hvor det kan have negative konsekvenser, vil det i særlig grad have det for elever, der kommer fra familier med et lavt uddannelsesniveau eller er socialt marginaliserede.
Så derfor synes jeg, det er rigtig vigtigt – det, der også står i lovforslaget – at udgangspunktet for den almindelige undervisning er, at eleverne skal være fysisk til stede.
Jeg synes så, det er rigtig fornuftigt, at der især tænkes på organisering af undervisningen digitalt i forbindelse med projektforløb, temauger osv., sådan som der også lægges op til i forslaget.
Og så synes jeg nok, at de 20 pct. er lidt vel højt sat.
Der er også her gjort vigtige erfaringer, og der er et meget stærkt fokus.
F.eks. fylder det rigtig meget for en forening som Muskelsvindfonden.
Så vi skal bestemt arbejde videre med det.
I forhold til at konvertere den understøttende undervisning er det rigtig fornuftigt, at vi forlænger muligheden.
Jeg vil heller ikke forsømme denne lejlighed til at sige, at vi har et problem i forhold til fritidsordningerne med den konstruktion, der er, men også sige, at den jo ikke er ny, for det har jo hele tiden været problemet i forhold til § 16 b, og det blev det vel også i forhold til § 16 d.
Altså, hvad angår konverteringsmuligheden, er det på den ene side rigtig positivt, at midlerne er bundet til undervisningen, men på den anden side er der, når de yngste elever får kortere undervisningstid og der er brug for et fritidstilbud, simpelt hen et problem med finansieringen af behovet for ekstra personale i skolefritidsordninger og for de lidt ældre børn i klubberne.
Det er et dilemma ved det her forslag.
Vi støtter det, for vi tror ikke, at vi kan løse problemet her, men det er endnu en anledning til at sige, at vi simpelt hen er nødt til at kigge noget på, hvordan vi får lavet nogle bedre rammer for den måde, som vi normerer vores fritidsordninger på.
Så sammenfattende vil jeg sige, at der var ting, som vi godt kunne have tænkt os var lidt anderledes end det, der ligger her, men samlet set synes vi, det er et rigtig fornuftigt forslag.
Det er godt, at frihedsgraderne forlænges, og vi kan støtte lovforslaget.