Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-06:
Mange tak, formand.
Det er så rigtigt, når statsministeren siger, at rigsfællesskabet er unikt og noget særligt.
Derfor vil jeg starte med at kvittere for det gode folketingsår, vi har haft.
Rigsfællesskabet er for første gang med i regeringsgrundlaget, debatten om rigsfællesskabet var den længste nogen sinde, der er kommet flere meget vigtige rapporter, og vi er den her gang blevet inviteret til finanslovsforhandlingerne.
Det er skridt i den rigtige retning.
Det er godt at høre, at statsministeren finder vores børns og unges vilkår derhjemme vigtigt, og at hans regering gerne bidrager med noget godt til vores bestræbelser på at skabe bedre rammer for alle vores børn og unge.
De grønlandske studerendes forringede kår på grund af fremdriftsreformen, den grønlandske menighed og den præstelige betjening, den særlige indsats for de socialt udsatte grønlændere i Danmark, et styrket retsområde i Grønland er blandt de emner, jeg har taget op i finanslovsforhandlingerne.
Jeg har gode forhåbninger om, at de bliver hørt og taget med i de videre betragtninger i forløbet.
Igen tak for invitationen.
Jeg glæder mig allerede til det næste møde.
Rigsfællesskabet er dog så meget mere end børn og unge i Grønland samt udsatte grønlændere i Danmark.
Danmark har det fulde ansvar for 32 sagsområder i Grønland.
Det vil være for omfattende for mig at nævne udfordringerne på alle de 32 sagsområder, men jeg vil lige highlighte et par områder på retsområdet, for jeg synes, at de fortjener en grundig gennemgang – på samme måde, som forsvaret har fået sin analyse af dets fremtidige opgaveløsning – så køen for at afsone en dom ikke igen vokser, så sagsbehandlingstiderne vedbliver med at være rimelige, så dømte afsoner under menneskelige forhold, så de ansatte på anstalterne får en god uddannelse og en ordentlig løn, så politiet har det nødvendige udstyr, og så kommunerne og kommunefogederne får ordentlige arbejdsvilkår.
Rigsfællesskabet er unikt, som statsministeren selv siger det.
Ja, Grønland har også en unik rolle i rigsfællesskabet, og Danmark har også en unik rolle over for amerikanerne på grund af amerikanernes tilstedeværelse i Grønland.
Der er igangværende vigtige sager, der har høj politisk prioritet for at bibeholde de gode relationer mellem Grønland og Danmark.
Amerikanernes tilstedeværelse igennem rigtig mange år, fra anden verdenskrig til i dag, har, hvad angår Grønland, bragt mange gode ting med sig, men også mindre gode ting.
I løbet af sommeren blev en international meget citeret rapport med titlen »The abandoned ice sheet base at Camp Century, Greenland, in a warming climate« offentliggjort i det videnskabelige tidsskrift Geophysical Research Letters.
Rapporten dokumenterer, hvorledes der ved et enkelt af de efterladte amerikanske anlæg i Grønland ligger mere end 9.200 t fysisk affald, såsom bygninger og jernbanemateriel, 200.000 l dieselolie og pcb'er, over 24 mio. l kloakvand og lavradioaktivt spildevand opbevaret i ubeskyttede sumpe.
Rapporten dokumenterer også, at der ved afsmeltning af indlandsisen i Grønland er risiko for udsivning og forurening, og som forskerne gør opmærksom på i deres rapport, er hverken affaldsdeponering eller den radioaktive forurening af området desværre noget bemærkelsesværdigt i grønlandsk sammenhæng.
Imens bliver der andre steder i den arktiske verden på andre 63 forhenværende amerikanske flyvestationer foretaget indsatser for oprydningen af pcb'er og andre miljøskadelige stoffer.
Det er overalt i hele den arktiske cirkel, i Alaska og Canada, men der sker desværre intet fra dansk side.
Camp Century-spørgsmålet har stor politisk opmærksomhed fra Grønlands side, men det virker, som om det ikke har større betydning og er vigtigt for Danmark, desværre.
Camp Century er bare et af de mange områder i Grønland, hvor amerikanerne har efterladt sig en stor skade på miljøet.
Miljø- og fødevareministeren besøgte Ikkatseq i Østgrønland i august og så en efterladt base med meget miljøfarligt materiale, der bare fik lov til at ligge og flyde.
Det har det fået lov til siden 1947.
Det er brændstof, asbest, tungmetaller og ifølge visse amerikanske kilder også udetoneret sprængstof.
Men det virker, som om Danmark ikke har den store interesse og det store engagement i at gøre noget ved sagen.
Her vil jeg gerne direkte spørge statsministeren, hvad hans regering mener om Camp Century, og om statsministeren mener, at man absolut uden tøven skal bede amerikanerne om at rydde op efter sig, og at dette skal koordineres med myndighederne i Grønland, således at vi har forhold, som begge lande i rigsfællesskabet kan leve med.
Når Danmark giver amerikanerne lov til at være i Grønland, er det vigtigt, at man ikke bruger Grønland som et affaldssted, og at Danmark bare høster godt af de gode relationer, de har med amerikanerne, mens grønlænderne skal kæmpe for at få lidt gavn af deres tilstedeværelse.
Grønland mistede Thuleservicekontrakten; Grønlands gavn af amerikanernes tilstedeværelse kan ligge på et meget lille sted.
Jeg så gerne en unik relationen mellem Grønland og Danmark baseret på de unikke fællesskaber, vi har, og hvad angår de aftaler, Danmark har med andre lande, hvor Grønland og det grønlandske folk berøres.
Vi lever i høj grad af vores natur, enten i form af erhvervsfiskeri eller fangst af fødevarer.
Det er vigtigt, at vi ikke bare beskytter os mod forurening, men også at vi forvalter vores levende ressourcer bæredygtigt.
Derfor følger vi de videnskabeligt fastansatte kvoter for hvalfangst, som bliver fastsat af Den Internationale Hvalfangstkommission, IWC.
Det er et vigtigt forum for Grønland.
Grønland finder, at forvaltningen af vores storhvaler og vores medlemskab af IWC er meget vigtigt i det internationale samarbejde, vi har.
Ændringer i forhandlingsstrategi og ændringer i instruks og ændringer i arbejdsmetode er af stor, afgørende betydning for vores forhandlingsposition.
Vi er ikke altid enige med hinanden, men jeg mener, at vi skal udvise respekt for hinandens forskelligheder og anderledes synspunkter, hvis Grønland og Danmark fremover skal have et stærkt forhandlingsmandat i IWC.
Grønland er dog trods alt det eneste land i hele rigsfællesskabet, der så at sige er storhvalsnation.
Statsministeren nævnte ikke Arktis i sin tale.
Den arktiske del af rigsfællesskabet udgør 20 pct. af hele Arktis.
Den tidligere arktiske strategi, som er ved at være ved vejs ende, har ikke bragt særlig meget med sig.
Tværtimod har jeg svært ved at se væsentlige forbedringer, som tager udgangspunkt i selve strategien fra 2011, desværre.
Men der er udkommet to vigtige rapporter i den her regerings tid: Taksøerapporten og Forsvarets Arktisanalyse.
Jeg er rigtig glad for at læse, at statsministeren finder rigsfællesskabets indsats i de arktiske områder vigtig.
Hvad er statsministerens tanker om disse, og hvad kan man forvente af indsatser fra regeringens side i den nærmeste tid og for tiden fremover?
Jeg vil gerne benytte lejligheden til igen at sætte særligt fokus på vores unge studerendes forhold her i Danmark.
De unge flytter fra en anden kultur, så de skal vænne sig til det.
De er flyttet fra landet og familien til en dansk storby.
Ofte studerer de på engelsk, som er deres andet fremmedsprog.
Mange studerende klarer sig udmærket, men gennemsnitligt bruger grønlandske studerende længere tid på at studere end danske medstuderende.
Den danske folkekirke har mistet en del af sine medlemmer de senere år, men det kan ikke siges at være tilfældet for de grønlændere, der bor i Danmark.
Vi finder åndelig velfærd vigtigt.
Dog har den grønlandske menighed meget dårlige kår, trods det at vi betaler kirkeskat som alle andre her i samfundet.
At få lov til at høre sit eget sprog til bryllupper, barnedåb, konfirmationer og begravelser og i forbindelse med sjælesorg er vigtigt.
Vi har én grønlandsksproget præst til 18.000 grønlændere, der bor i Danmark.
Kirkeministeren meddelte mig sidste år, at der arbejdes på oprettelse af et grønlandsk menighedsråd i løbet af 2017 samt ansættelse af en grønlandsksproget præst for herboende grønlændere.
Jeg hilser initiativet velkommen, og jeg er glad for, at der på dette område lyttes til os, og jeg ser ikke mindst frem til at se resultatet på bordet.
Statsministeren siger, at de udsatte grønlændere i Danmark er et emne, som han finder vigtigt, og at man skal gøre noget ved det.
Det glæder mig rigtig meget at høre.
Der er jo to meget vigtige rapporter, som statsministeren selv står i spidsen for, og det er socialforskningsinstituttet SFI's rapport om socialt udsatte samt Institut for Menneskerettigheders rapport, som viser, at en meget stor andel af grønlændere bosiddende i Danmark bliver udsat for diskrimination af det danske system.
Det er klar tale i rapporterne, og der er en række anbefalinger til politiske initiativer, som er meget interessante.
Jeg hører gerne, hvad statsministerens mere konkrete tanker er om forbedringerne, når han nævner de socialt udsatte grønlændere specielt i sin tale.
Der er sagt og skrevet meget om Grønland i det forgangne folketingsår.
En række af de udfordringer og problemer, vi står over for, er blevet analyseret.
Nu skal vi holde fokus på at finde konstruktive løsninger.
Der er brug for en sammenhængende politik for hele rigsfællesskabet.
Jeg vil gerne love statsministeren, at hvis hans regering tager arbejdstøjet på i denne sag, vil jeg være en konstruktiv samarbejdspartner i det arbejde.
Mange tak for ordet.