Alex Ahrendtsen (DF), 2017-01-10:
Tak, formand.
Det gik lidt hurtigt med Socialdemokratiet.
Det er jo alt godt fra skolehavet, der er i dette lovforslag.
Jeg vil ikke komme ind på det hele, men en del af det.
Inklusion er jo som udgangspunkt grunden til, at vi overhovedet har de her justeringer.
Og der var en ekspertgruppe tilbage i maj 2016 med en lang række anbefalinger, hvor de fleste kunne føres ud i livet uden lovændringer.
Det her er bare en lille lovændring, så man i dag siger, at det er skolelederens ansvar at sikre, at alle elever trives og har det godt.
For Dansk Folkeparti er det selvfølgelig vigtigt, og det kan vi sagtens tilslutte os.
Vi synes også, det er glimrende, at skolebestyrelsen får lidt flere muskler, så den bliver inddraget ved skemaplanlægning.
Det har jo været et kæmpe problem med de lange skoledage, hvilket Dansk Folkeparti har været med til at løfte i den politiske diskussion.
Skolelederen skal selvfølgelig lytte, men behøver ikke at gøre, som skolebestyrelsen siger, men vi forventer, at de selvfølgelig lytter til skolebestyrelserne ude på skolerne.
Så er der selvfølgelig også nogle øgede muligheder for eksterne undervisere, hvilket også er godt, i nogle afgrænsede forløb.
Vi har tilbud om ordblindetest fra 3. klasse, og forældrene får et retskrav fra 4. klasse, og det synes vi er glimrende.
Derimod er der nogle problemer i afsnittet om vikarer uden lærer- eller pædagoguddannelse.
Grunden til, det er kommet med, er jo, at Ombudsmanden i sin tid henstillede til, at man gjorde gældende praksis lovlig.
Det er nok den mest kontroversielle del.
Det, vi i Dansk Folkeparti frygter og har frygtet gennem hele forløbet, er, at man pludselig gør det her til en ladeport for kommunerne, så man kan ansætte endnu flere uden en læreruddannelse eller en pædagoguddannelse som baggrund.
Vi har selvfølgelig forståelse for, at man ude i kommunerne kan have rekrutteringsproblemer.
Vi ved, at det er et problem, og det er en af grundene til, at man har ansatte i skolen uden en relevant uddannelse.
Derfor vil vi egentlig foreslå, og jeg håber, ministeren lytter, at der bliver en opfølgning af lovens konsekvenser.
Man kunne gøre det årligt, men det vil jeg egentlig lade være op til ministeren.
Vi vil i hvert fald bede ministeren om at forholde sig til, om hun synes, det er en god idé.
Det andet, som – måske – er kontroversielt, er selvfølgelig anerkendelse af udenlandske pædagoguddannelser.
Vi er klar over, at anerkendelsen allerede sker på lærerområdet, og derfor giver det selvfølgelig også god mening, at man gør det på pædagogområdet.
Det, vi hæfter os ved, er, at Styrelsen for Forskning og Uddannelse kan forlange en prøvetid eller egnethedsprøver for ansøgere til skoler med udenlandsk baggrund.
I forhold til de prøver og den prøvetid kunne vi egentlig godt tænke os at vide, hvor tit og ofte det sker.
Altså, hvor tit får styrelsen lejlighed til at give kandidaten en prøvetid eller at bede om en egnethedsprøve?
Jeg er ikke klar over, om ministeren overhovedet har svar på dette.
Hvis ikke må ministeren jo så skaffe de svar på et tidspunkt.
Vi er også lidt i tvivl om, hvad skal man sige, omfanget af det.
Der kunne vi egentlig godt tænke os lige at få beskrevet nærmere, hvilke lande det kunne være – altså, hvad menes der med tredjelande?
Og hvis ministeren ikke kan svare fra talerstolen, går jeg ud fra, at ministeriet vil være behjælpelig.
Der var i høringssvarene forskellige krav om, at den mulighed skulle udbredes til andre faggrupper.
Der foreslog Danmarks Lærerforening jo at ophæve den regel, og det støtter vi i Dansk Folkeparti.
Og så er der selvfølgelig lige nogle frikommuneforsøg, der bliver fortsat med dette lovforslag.
Så vi har lige behov for, at ministeren svarer på nogle spørgsmål, inden vi tager endelig stilling til lovforslaget.