runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Langballe (DF), 2018-03-01:
Jeg vil også sige, at jeg faktisk synes, at det er uhensigtsmæssigt, at man kan have begået uagtsomt manddrab, at man har kunnet begå pædofili og voldtægt og alligevel få statsborgerskab, fordi det hele bare kræver, at man ikke kravler over strafferammen på 5 år.
Det synes jeg simpelt hen er stærkt utilfredsstillende, og der mener jeg simpelt hen at konventionen strider mod sund fornuft, og det bør jo være sådan, at politiske dokumenter, aftaledokumenter, bør kunne laves om, hvis virkeligheden laves om.
Det er bare en markering af, at det jo også er der, hvor vi måske er uenige lige præcis i det her spørgsmål.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-03-01:
Jeg ville også blive overrasket, hvis Dansk Folkeparti fortrød noget som helst på noget tidspunkt.
Når det så er sagt, tror jeg også, at hr. Christian Langballe ville synes, det var mærkeligt at stå på en liste og med navns nævnelse blive beskyldt for et eller andet, velvidende at han ikke havde gjort noget.
Stine Brix (EL), 2018-03-01:
Hvis der er en tilstrækkelig stærk mistanke, mener jeg, at så må PET jo rejse en sigtelse og en sag ved en domstol.
Men så længe man ikke har en stærk nok mistanke, som kan holde i retten, så mener vi ikke, at der er et grundlag for, at der ikke gives statsborgerskab.
Som jeg sagde i min ordførertale, diskuterer vi gerne, hvordan man kan sikre en bedre retssikkerhed i forbindelse med PET-procedurerne.
Martin Henriksen (DF), 2018-03-01:
Men det er jo ikke sådan, at efterretningstjenesten bare sådan for sjov render rundt og peger fingre ad folk og siger: Du er nok til fare for rigets sikkerhed.
Der er jo en grund til det.
Det er jo, fordi de har holdt øje med en person og har modtaget forskellige oplysninger om en person.
Så har vi en rigtig, rigtig god procedure, hvor PET kan orientere det relevante udvalg i Folketinget, og så har man mulighed for at tage en person af lovforslaget.
Henrik Dahl (LA), 2018-03-01:
Men jeg hører ikke, at hr. Christian Langballe og jeg intellektuelt set er uenige.
Der er måske snarere en diskussion om den politiske vej fremad, og det vil jeg meget, meget gerne diskutere.
Tiden og stedet er nok ikke det rigtige, men rent intellektuelt tror jeg at vi er tæt på at være enige.
Christian Langballe (DF), 2018-03-01:
Jeg har bare det enkle og, vil jeg sige, rationelle og oplyste synspunkt, at hvis konventioner, som man i det der system betragter som evige, ikke er på omgangshøjde med den almindelige virkelighed, så afskaffer de jo sig selv; for alle kan se, at det er absurd, at man har en konvention i dag, der bl.a. giver statsborgerskab til folk, der er under mistanke af PET for at være til fare for rigets sikkerhed.
Så det er egentlig sådan en generel betragtning, for jeg mener faktisk, at vi i Danmark og andre steder i Vesten kan se rationelt på tingene og diskutere tingene rationelt og lade os lede af vores fornuft.
Henrik Dahl (LA), 2018-03-01:
Jeg noterede mig under ordførerens indlæg, at statsløsekonventionen er fra samme dag, som Berlinmuren blev bygget, så det var måske bare en dårlig dag, den dag i 1961.
Men der er jo både en politisk og en mere principiel diskussion i spørgsmålet om konventionerne.
Derfor er det selvfølgelig ikke noget, man skal betragte som stentavler, der er båret ned fra bjerget.
Så er spørgsmålet, hvordan man politisk forholder sig til det,
og der tror jeg bare at en helt uforberedt enegang ikke er nogen god strategi.
Altså, der tror jeg at man må alliere sig med nogle ligesindede lande, som vil samme vej, og så prøve at få ændret konventionen i en mere fornuftig retning.
Så jeg er overbevist om, at om 10 år vil mange konventioner se anderledes ud, men jeg tror bare, at mekanikken i at ændre dem er at bruge alliancer.
Tak for det.
Jeg har jo en vis sympati for fru Stine Brix, når hun udtrykker, at hun har problemer med at komme på efter en meget høj person, idet jeg ofte kommer på efter hr. Rune Lund, og så skal jeg også skrue mikrofonen meget ned.
Men nok om det.
Det er ulogisk, men endnu værre, end at det er ulogisk, er jo også, at det er absurd.
Det er fuldkommen absurd at give et statsborgerskab til en person, der er imod den stat, som den pågældende person gerne vil være borger i.
Det tror jeg faktisk at vi skal tage alvorligt.
Det er egnet til at nedsætte politikeres og Folketingets anseelse at foretage sig absurde og Monty Python-agtige ting.
Så i LA ønsker vi naturligvis ikke, at personer, der kan være til fare for statens sikkerhed, får dansk statsborgerskab, og derfor er vi selvfølgelig glade for, at danske embedsmænd – som vi har hørt – nu er i kontakt med FN's Flygtningehøjkommissariat, og at det ser ud, som om der er fremdrift og fremskridt i sagen.
Vi må jo se, hvordan det ender.
Jeg er optimist.
Men det glæder mig i hvert fald, at debatten er blevet rejst, så vi kan få spørgsmålet belyst, og jeg er også glad for, at vi er nået frem til et forslag til vedtagelse, som ser ud til at kunne blive vedtaget med et robust flertal.
Tak for det.
Stine Brix (EL), 2018-03-01:
Det tror jeg er en misforståelse fra hr. Christian Langballes side.
Det er ikke et spørgsmål om tillid, det er et spørgsmål om nogle grundlæggende principper i en retsstat, at det ikke er op til PET eller til politiet at dømme, men til domstolene.
Og det er jo det, der er tale om her, hvis man uden at kende mistanken, uden at den er blevet prøvet ved en domstol, alligevel drager den konsekvens, at en person ikke kan få et statsborgerskab.
Christian Langballe (DF), 2018-03-01:
Jo, men jeg spørger jo selvfølgelig, fordi jeg ikke rigtig forstår synspunktet, og også, fordi dengang vi diskuterede det i sin tid, i 2011 eller hvornår det nu var, de her tre gange, var Enhedslistens udgangspunkt hele tiden, at det måtte være PET, der var noget galt med, og at de derfor skulle kontrolleres på alle mulige måder, for at man sikrede, at der også var hold i anklagen.
Det mener jeg simpelt hen er at vende tingene på hovedet.
Jeg mener godt, at man kan sige, at hvis PET advarer mod en person, så bør man have tillid til det og tage advarslen alvorligt.
Det kan jeg bare ikke forstå at Enhedslisten ikke gør.
Stine Brix (EL), 2018-03-01:
Hr. Christian Langballe ved jo godt, hvordan vi stiller os til det.
Vi stemmer ja til det, og det gør vi jo, fordi der alene er tale om en mistanke, som PET ikke har vurderet stærk nok til at prøve ved en domstol.
Og vi mener jo, at det grundlæggende er domstolenes opgave at fælde en dom, ikke PET's opgave.
Tilsvarende mener vi, at det er et ret stort problem, at vi ikke kender grundlaget for PET's mistanke, og at der ikke er nogen mulighed for for den, det handler om, at få en begrundelse eller klage.
Der kunne jo også være tale om, at der var sket en fejl, altså en simpel navneforveksling eller andet, og derfor er det ret vigtigt, at der også er en retssikkerhed forbundet med det her forhold, at man kan blive pillet af et lovforslag om indfødsrets meddelelse.
Christian Langballe (DF), 2018-03-01:
Altså, sådan som systemet er indrettet med hensyn til statsborgerskab, så er det sådan, at først kommer der hele den her procedure op til det, at man laver en lov om statsborgerskab, hvor man behandler dispensationssager, og til sidst kommer de personer så på loven.
Så gør man så det til allerallersidst, at man spørger PET, om der er personer på den her liste over de mennesker, man er ved at give statsborgerskab, der er vurderet til at kunne være til fare for rigets sikkerhed.
Så sender de et brev over og siger, hvis det er tilfældet, at der er en sådan person.
Så er mit spørgsmål: Hvis det er sådan, at Enhedslisten modtager sådan et brev, ikke kun i forhold til folk, der er statsløse, men helt generelt, vil Enhedslisten så stemme ja eller nej til, at de personer skal have statsborgerskab?
Stine Brix (EL), 2018-03-01:
For mig er det ikke et spørgsmål om, om vi har tillid til PET.
Jeg tror, de gør et glimrende arbejde, og der er ingen tvivl om, at det er vigtigt, at vi har en sikkerhedstjeneste, som kan foretage de vurderinger af, om der er mennesker, som er til risiko for statens sikkerhed, med henblik på at forebygge, men selvfølgelig også på at kunne opklare.
Vi har jo grundlæggende et system, hvor det ikke er PET eller politiet for den sags skyld, men en domstol, der skal træffe afgørelsen, og derfor følger vi ikke bare automatisk den indstilling, PET kommer med på baggrund af en mistanke, som vi i øvrigt heller ikke kender indholdet af.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-03-01:
Tak for det, og tak til ordføreren for forslagsstillerne.
Jeg vil egentlig bare takke for, at I sætter fokus på det her problem, og egentlig også for at have modet til at sige, at kunsten skal fylde mere.
Det er også den, der præger os som samfund; det er den, som udvikler os som borgere i det her samfund.
Det er klart, at hvis de vilkår, der så er for de skabende og udøvende kunstnere, ikke er tilstrækkelige, til at kunsten får den position, den skal have, så må vi gøre noget.
Så jeg håber, at vi kan fortsætte med at sætte fokus på det her.
Tak for det.
Karsten Lauritzen (V), 2018-03-01:
Det beløb, jeg nævnte, er vedrørende de nye initiativer, der har med kultur at gøre, som vi politisk prioriterer på finansloven.
Så er det rigtig, at kulturområdet ligesom en række andre områder er påvirket af omprioriteringsbidraget, hvor man hele tiden skal finde 2 pct.
Hvad balancen er mellem de to tal, kan jeg ikke redegøre for her i dag, men det vil jeg meget gerne gøre i et skriftligt svar til hr. Søren Søndergaard.
Når vi har et omprioriteringsbidrag på kulturområdet og på en række andre områder, er det bl.a., fordi vi, når vi hele tiden skal se på, hvordan vi bruger pengene og omprioriterer, også understøtter det, at vi får brugt pengene effektivt.
På den måde kan vi på kulturområdet så vel som på en række andre områder forhåbentlig få en situation, hvor vi får mere kultur for pengene, når vi hele tiden kigger på, hvordan vores budgetter er sammensat, så det ikke bare er det samme beløb, der kører år efter år.
Det handler selvfølgelig om, hvor mange penge vi bruger på kultur, men det handler også om, hvordan vi bruger dem, og hvad vi bruger dem på.
Søren Søndergaard (EL), 2018-03-01:
Igen ligesom i tirsdags, tak for den positive holdning.
Kan vi finde ud af noget i forhold til finansloven, så gør vi gerne det.
Altså, den her måde at finansiere det på er ikke et kardinalpunkt for os, så hvis vi kan gøre det med en støtteordning i stedet for, så skal det ikke skille os ad.
Der var så bare i den forbindelse en ting, jeg ikke forstod, for det var, som om skatteministeren næsten fik sagt, at der var afsat flere penge på kulturområdet i den kommende finanslov.
Betyder det, at grønthøsteren ikke længere eksisterer?
Og hvis grønthøsteren eksisterer og der generelt skæres 2 pct. alle steder, kunne skatteministeren så ikke lige oplyse om den samlede nedskæring på kulturområdet for indeværende år?
Karsten Lauritzen (V), 2018-03-01:
Tak for ordet og muligheden for at redegøre for regeringens holdning til B 6, som jo er et af fire beslutningsforslag om indførelse af forskellige skattemæssige fradrag, der skal forbedre vilkårene for skabende og udøvende kunstnere i Danmark.
I tirsdags behandlede vi det første forslag, B 4, om at udvide fradragsmulighederne for rejseudgifter for udøvende kunstnere.
Der havde jeg desværre glemt mine papirer, det skal jeg beklage, men det lykkedes mig dog alligevel at redegøre for regeringens holdning til forslaget, som var, at vi ikke kunne støtte B 4. I dag skal vi så fortsætte debatten ved at behandle de næste tre forslag.
Som jeg sagde under behandlingen i tirsdags, støtter regeringen et rigt og mangfoldigt kulturliv og kultur i hele Danmark, og jeg finder som en række andre ordførere det forfriskende, når Enhedslisten blander sig i skattedebatten og kommer med forslag til nye fradrag.
Jeg vil godt rose og anerkende, at Enhedslisten kaster sig ind i kampen for kreative skattefradrag.
Skabende kunstnere har dog allerede i dag nogle helt særlige muligheder for at få økonomisk støtte til deres kunstneriske virke.
De kan søge støtte hos Statens Kunstfond, som i 2018 udloddede mere end 0,5 mia. kr., hvoraf knap 100 mio. kr. blev uddelt som stipendier og arbejdslegater.
Og hvis der tilføres yderligere statslige midler til kunstnerne, er det min og regeringens holdning, at det bør ske i forbindelse med forhandlinger om finansloven.
Regeringens holdning er, at vi ikke skal støtte kulturlivet via yderligere særfradrag, men over finansloven og i en prioritering på linje med en række andre ting – sundhed, ældre, folkeskole.
Det er en af regeringens mærkesager at nedsætte skatten for alle i beskæftigelse og sikre sig, at det bedre kan betale sig at arbejde, uanset hvad man arbejder med.
Det har vi så også taget skridt til i forbindelse med den skatteaftale, der er indgået mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Men det indgår ikke i den aftale at lave det her særlige fradrag til kunstnere, som Enhedslisten foreslår.
Og i lyset af at vi ikke mener, at det er den bedste måde at støtte de udøvende kunstnere på, men ønsker at gøre det over finansloven og vores øvrige støttesystem, Statens Kunstfond, skal jeg meddele, at regeringen ikke kan støtte forslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2018-03-01:
Det er klart, at det behov, der nævnes i det her og i de kommende forslag, om at støtte kunst og kultur naturligvis ikke kan forenes med en generel nedskæring på området.
Det siger sig selv.
Man kan jo ikke få en skuespiller til at løbe stærkere, vel, eller en sanger til at synge hurtigere – jo, det kan man muligvis godt, men det lyder ikke så godt.
Så derfor er det jo lidt vigtigt, hvor meget den her regering står for at nedskære på kulturens område i det her år.
Der skal vi jo være her et par timer, formentlig hen over frokosten, så under et senere punkt ser jeg frem til, at ministeren lige oplyser om, hvor meget den her regering egentlig har skåret ned på kulturområdet i 2018.
Anders Johansson (KF), 2018-03-01:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler, har, som flere tidligere ordførere har nævnt, til formål at implementere NIS-direktivet på Erhvervsministeriets områder, og formålet med NIS-direktivet er jo at styrke it-sikkerheden i hele EU, så landene bliver mindre sårbare over for cyberangreb og nedbrud af it-systemer.
Med lovforslaget sikres et højt niveau at net- og informationssikkerhed inden for det digitale område og de digitale tjenester, så man skaber nogle mere robuste digitale systemer.
I Det Konservative Folkeparti er vi meget positive over for digitaliseringen af vores samfund.
Digitaliseringen er med til at skabe et mere effektivt samfund, mere konkurrencedygtigt og dermed også et rigere samfund.
Den teknologiske udvikling er kommet for at blive, og derfor mener vi, det er vigtigt, at det danske samfund bliver så godt, som det overhovedet er muligt, til at gribe de muligheder og udnytte de muligheder, som digitaliseringen giver os.
Det er godt for samfundet og dermed også godt for den enkelte dansker.
Den øgede afhængighed af digitale løsninger og øgede mængde af data fra både private og vigtige samfundsaktører betyder selvfølgelig også, at vi bliver mere sårbare over for systembrud og cyberangreb.
Derfor er det også rigtig vigtigt, at vi har fokus på, hvordan vi gør vores it-systemer så sikre som overhovedet muligt.
It-systemerne operere internationalt, og derfor er der også behov for en ensartet lovgivning på tværs af landegrænser, også for udveksling af oplysninger mellem efterretningstjenester og myndigheder, sådan at it-kriminelle eller andre ikke kan spekulere i angreb mod det svageste led i kæden.
Med NIS-direktivet indfører vi en fælles standard for EU-landene, og i den forbindelse synes jeg også at det er værd at bemærke, at den danske udmøntning ligger så direktivnært som muligt.
Med de bemærkninger vil jeg egentlig bare meddele, at Det Konservative Folkeparti bakker lovforslaget op.
Ida Auken (RV), 2018-03-01:
Tak for det.
En af de største trusler mod vores tid og mod vores samfund er cybertruslen, og den er anderledes end alle mulige andre trusler udefra, fordi dem kan vi tænke på meget territorielt.
Vi kan tænke, at her er en grænse, og her er noget, vi kan forsvare.
Vi kan også være sårbare nogle helt andre steder, end vi tidligere har været.
Kriminalitet bliver noget andet i dag.
Man kan stjæle penge fra folk, man kan stjæle oplysninger, man kan afpresse folk på en helt anden måde, fordi vi er gået hen og er blevet et digitalt samfund.
Og samtidig med at vi høster en masse fordele af at have fået de nye teknologier, har vi altså gjort os meget sårbare på hele cyberområdet.
Derfor er der også et behov for, at regeringen gør tingene i den rigtige rækkefølge, altså kommer frem med sin strategi mod cyberkriminalitet og for cybersikkerhed, får en overordnet koordinering af, hvad de forskellige ministerier skal gøre og får et samlet billede, sådan at man ikke får en drypvis tilgang.
Hvis vi får sådan en samlet strategi, kan vi netop også få taget sådan en vigtig diskussion, som flere af ordførerne rejser i debatten i dag: Hvor skal Center for Cybersikkerhed, der skal samle mange af de her oplysninger, ligge; skal det være under efterretningstjenesterne med deres rettigheder?
Det kan have nogle fordele, i form af at man kan dele fortrolige oplysninger med efterretningstjenesterne, og man vil kunne gøre mere simpelt hen hurtigere og mere sikkert, men det har også en kæmpe ulempe, som er, at man ikke kan dele det med resten af samfundet, og at vi ikke kan få indsigt i det som borgere.
Jeg tror, det er meget, meget vigtigt, at befolkningen får en klarhed over, hvad det er, der foregår i øjeblikket, og får lov at være med inde at diskutere – hvor er mine oplysninger; hvad er det for en trussel, jeg er udsat for?
Så man får en forståelse for det her.
Så fra Radikale Venstres side har vi i lang tid presset på for, at vi nu fik den her samlede strategi frem fra regeringens side.
Jeg har selv haft forsvarsministeren i samråd om at få en samlet strategi, sådan at man kan tænke tingene sammen, inden man begynder at implementere de her direktiver.
Det kan vi i princippet godt støtte fra Radikale Venstres side, men vi vil gerne fortsætte diskussionen, som også flere ordførere har gjort i dag, om, hvor Center for Cybersikkerhed så skal ligge.
Man kunne overveje – det har vores forsvarsordfører hr. Martin Lidegaard forleden foreslået – at man lægger Center for Cybersikkerhed som en civil enhed under FE, hvor der simpelt hen er en anden form for indsigt i det.
Det er et forslag, vi gerne vil høre regeringens holdninger til.
Så vi synes, at den diskussion, der er blevet rejst af flere ordførere i dag, er helt relevant.
Vi synes, det ville være godt, at vi kunne få taget nogle skridt dybere ned i den, men vi stiller os naturligvis positive over for at få implementeret et vigtigt direktiv fra EU om at få sikret de her oplysninger på også erhvervsområdet.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-03-01:
Jeg synes, at selve lovforslaget allerede er blevet godt gennemgået, herunder de bekymringer, der er i forbindelse med det.
Som tidligere ordførere har sagt, er det jo et direktiv, som netop omhandler den her nye trussel, altså truslen om cyberangreb, og man har været så klog at se på det på tværs i EU og har sagt, at vi bliver nødt til at få arbejdet med den her sikkerhed.
Det er rigtig fornuftigt.
Det er rigtig fornuftigt at gøre inden for det område, vi står med nu, og de fire andre områder, hvor man implementerer det her.
Problemet ligger jo i, når vi laver den her slags ting, hvordan vi sikrer en databeskyttelse.
Det er det, der ligesom er det stående spørgsmål i det her og grunden til, at vi heller ikke kan tilkendegive, om vi vil stemme ja eller nej til det.
Det er, fordi det er et reelt problem.
Der er blevet stillet spørgsmål, også i en række af de andre udvalg, der behandler det her, og nogle af dem kommer jo til ligesom at gælde på tværs af den her lovgivning.
Men jeg synes, det kunne være interessant at få at vide af ministeren, hvordan man har valgt at implementere det i de andre lande lige på det her område: Sker det hver gang under en efterretningstjeneste, som vi gør det i Danmark, og med de udfordringer, som det giver i forhold til databeskyttelsen?
Og så har vi jo stillet en række spørgsmål i forbindelse med elementerne under forsvarsministeren om netop Center for Cybersikkerhed, og om man kan udskille det eller elementer af det fra Forsvarets Efterretningstjeneste, så det er underlagt reglerne om databeskyttelse.
Det er jo noget, som også vil få stor betydning for behandlingen af det her lovforslag.
Så det er et vigtigt direktiv, vi arbejder med implementeringen af lige nu, men der er stadig væk nogle alvorlige spørgsmål og knaster, som der skal tages stilling til i udvalgsarbejdet.
Leif Mikkelsen (LA), 2018-03-01:
Tak for det, formand.
Liberal Alliances it-ordfører, hr. Joachim B. Olsen, har ikke mulighed for at være her i dag.
Nu vil jeg så sige, at man måske ikke behøver at være ordfører for at kunne mene noget om den digitalisering, der er sket af det danske samfund.
Med min alder og erfaring har jeg i hvert fald været vidne til en voldsom udvikling i hele digitaliseringen, som medfører en række risici.
Der er en række oplysninger, som pludselig er digitaliseret, og som vi ikke kendte for år tilbage.
Derfor er det naturligt at skærpe opmærksomheden og lovgivningen om, hvordan vi så sikrer, at samfundsmæssige og finansielle transaktioner og oplysninger om borgere og virksomheder osv. er sikre og beskyttede.
Det her er så et element i det, og der er flere elementer, og der bliver sikkert også behov for flere ting over tid.
Vi har jo også jævnligt vedtaget lovforslag i Folketinget, der har øget digitaliseringen mellem borgere og samfund og mellem borgere og kommuner osv.
Hele den udvikling, som vi selv er en del af, påkalder sig en skærpet opmærksomhed, og det her lovforslag er så udtryk for, at man har tænkt alvorligt over det, og implementerer de ting, der nu skal implementeres i det her lovforslag. Som andre ordførere har nævnt, er det sidste ord sikkert ikke sagt i den her sag, men vi kan støtte lovforslaget, som det ligger.
Pelle Dragsted (EL), 2018-03-01:
Jamen det er da klart spørgsmål, som kan rejses.
Så vidt jeg forstår – det kan være, at ministeren kan svare på det – er det i andre europæiske lande ikke sådan, at man alle steder har valgt at placere den her myndighed under efterretningstjenesterne.
Og hvis det kan lade sig gøre i andre lande, som måske også er betydelig mere truet af den her type nedbrud og angreb end os, så burde man også kunne finde en løsning på det i Danmark.
Men alt det håber jeg på vi kan få afklaret enten under udvalgsbehandlingen af det her lovforslag eller i den kommende proces, da det jo er en fire-fem lovforslag – jeg kan ikke huske, hvor mange – der skal behandles, og som alle sammen implementerer det her.
Men vi ser det som en samlet pakke, for det er sådan set det samme problem, uanset om det som i det her tilfælde drejer sig om virksomheder eller om noget af det, der behandles i de andre lovforslag.
Så vi kommer også til i vores eget parti at snakke sammen på tværs af de her forskellige lovforslag for at tage stilling til, om vi kan leve med den måde, det i sidste ende falder ud.
Karin Gaardsted (S), 2018-03-01:
Men hvis man nu tænker sig, at det bliver lagt ud i en civil myndighed, så vil den civile myndighed jo også have brug for at udveksle oplysninger med andre lande, og den civile myndighed vil så måske skulle gå videre til FE og så igen videre derfra, og det kunne jo være, at det ville mudre billedet så meget, at det kunne være svært at gennemskue, om man nu fik gjort det, man skulle, for det er ret alvorlige ting, som vi taler om her.