runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frederik Vad (S), 2025-05-21:
Hvis nu vi forestiller os, at Danmark i morgen trækker sig fra alle internationale konventioner – uden overhovedet at have prøvet på, ligesom statsministeren forsøger, at forhandle noget af det om og sætte grænser for Domstolen, men bare trækker sig fra det hele –
er problemet bare lidt, at vi skal ud lige bagefter og prøve at lave aftaler med lande om, at de skal tage imod deres egne kriminelle statsborgere.
Det er der, hvor det går lidt galt, hr. Lars Boje Mathiesen, for flyene skal jo lande et sted.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-21:
Hvorfor skal danskere finde sig i, at der går kriminelle udviste udlændinge rundt?
Hvis vi er enige om det, sætter vi de mennesker bag lås og slå, indtil der kun er én vej ud.
Hvor lang tid de skal sidde der, er teknikaliteter.
Mit ansvar er først og fremmest den danske befolkning.
Det er først og fremmest de unge kvinder, som ikke skal opleve at møde deres udenlandske voldtægtsforbryder ude på gaden.
Det er det, jeg sætter fokus på.
Det er deres rettigheder, jeg sætter først.
Så kan vi løse de andre ting hen ad vejen, men lad os nu sætte det i den rigtige prioriterede rækkefølge.
Jeg vil gerne, hvis jeg får muligheden for det, svare på, hvilke tiltag jeg synes vi helt konkret skal lave.
Frederik Vad (S), 2025-05-21:
Tak for det.
Det er fuldstændig rigtigt, at vi skal tage det her meget mere alvorligt, end vi gør.
Jeg ville ønske, at der var langt flere nationale medier, der skrev om, hvad der egentlig foregår rundtomkring.
Hvis man læser lokalaviser, kan man få et lidt større billede.
Men hvis ikke man gør det, ved man faktisk ikke så meget om, hvad der foregår rundtomkring.
Jeg var til et møde i Slagelse så sent som i går, hvor jeg hørte på en mormor, hvis børnehavebarnebarn er blevet overfaldet inden for de sidste 14 dage i sin institution med henvisning til den her kultur.
Så der er kæmpe problemer her.
Jeg er så også enig med hr. Lars Boje Mathiesen i, at vi skal prøve at blive konkrete på, hvad vi skal gøre ved det.
Det er jeg sådan set enig med ordføreren i, men jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, hvordan ordføreren vil udvise flere.
Hvor skal flyene lande?
Hvis ikke man får lavet aftaler med de lande, der skal tage imod deres egne statsborgere, kan vi jo ikke få flyene til at lande et sted.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-21:
Det her bliver muligvis ikke sjovt for folk i salen at høre, men det skal siges; nogen skal foreholde politikerne herinde konsekvenserne af den førte politik.
Jeg ville ønske, at der var en storskærm herinde, så der kunne køre en film med billeder af og navnene på nogle af de mange danskere, som er ofre for det svigt, som foregår.
Jeg kan f.eks. nævne Beate, den 55-årige kvinde, som på brutal vis blev dræbt af en udvist asylansøger fra Afghanistan tæt på Kærshovedgård.
Jeg kan også nævne Katrine, en 23-årig kvinde, som blev kørt ned og dræbt i Aarhus, eller de tre ældre, der for nylig blev dræbt syd for Aarhus.
Vi kunne også have et billede kørende af den unge kvinde, som for nylig blev holdt fanget og gruppevoldtaget i flere timer i Aarhus.
Vi kunne have billeder af unge drenge og piger, som bliver overfaldet af flokke, billeder af mobning og trusler i skolen, så unge danskere bliver hjemme af frygt.
Og Folketinget har også brug for at se et billede af Lauritz, den unge mand, som blev tæsket halvt til døde; mens han lå på jorden, trampede overfaldsmændene på hans hoved.
For rundtom i landet sidder der danske familier, nu uden deres kære, uden deres mor, deres far, deres søn; der sidder nu folk med ar på sjælen for livet.
Skiftende flertal herinde
har i årevis tilladt en fuldstændig samfundsødelæggende indvandring, som skader landet økonomisk, retsmæssigt og kulturelt.
Man har tilmed kombineret det med en lalleglad og ubrugelig rundkredssocialpolitik og et retssystem blottet for konsekvens, rimelighed og retfærdighed.
Den hårdeste straf, som Lauritz' overfaldsmænd fik, var 6 måneders fængsel.
Og nu varsler man endnu en pakke, endnu en stramning.
Måske fordobler man straffen.
Måske er det det, man går ud med nu: Vi går hårdt til den, vi fordobler straffen.
Det vil så betyde, at de mennesker, som næsten dræbte Lauritz, trampede på ham, smed ham ud foran en bil, vil få 12 måneders fængsel i stedet for 6 måneders fængsel.
Hvis der skulle være nogen som helst rimelighed og retfærdighed i det, skulle vi sætte år bag det tal, og så skulle de, hvis de kunne, udvises fuldstændig fra Danmark.
Men vi taler om 6 måneders fængsel for at trampe en mand halvt ihjel.
Hvordan kan vi sige til danskerne, ofrene derude, familierne, at de må leve med sådan en konsekvens?
Jeg kan ikke, og jeg vil ikke, og jeg håber, at Folketinget vågner op.
Der går nærmest inflation i det, når vi kommer tæt på et valg.
Alle fører sig frem med en stram udlændingepolitik – det er nærmest blevet sådan en tradition – men når alt kommer til alt, er det, når der stemmes i Folketingssalen, en anden fortælling.
Vi har ikke løst den her problematik, før vi samtidig løser det med andelen af folk, som kommer hertil fra MENAPT-landene, altså at den kurve knækker.
Der findes ikke et status quo omkring islam.
Enten får vi mere islam i Danmark, eller også får vi mindre islam i Danmark.
Der er kun de to muligheder.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Jeg synes ikke, at vi skal blande religion og kultur sammen.
Som sagt kommer muslimer fra mange forskellige lande og mange forskellige kulturer, men det er da klart, at det, hvis der i nogle statistikker er en overrepræsentation, så er interessant at gå ind og kigge på det.
Men noget af det her, tænker jeg, handler rigtig meget om, at vi skal demokratisere det, og at vi netop skal lade skoledebatterne foregå på en måde, hvor vi diskuterer de vigtige ting, som ordføreren også er inde på, altså om det eksempelvis er Palæstinas ret til at være en stat.
Alle de ting, som er oppe i debatten, skal vi også få børnene til at snakke om.
For jeg tror faktisk, det hjælper, at vi i langt højere grad demokratiserer de her emner, og at vi taler om, hvad det vil sige at være et demokrati.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-21:
Ville ordføreren heller ikke afmontere en bombe, hvis reglerne sagde, at man ikke kunne gøre det?
Jo, det ville man.
Lad os nu få prioriteterne i orden og så sikre Danmark tryghed, og så løser vi det andet.
Jeg kan lige så godt sige det: Jeg er flintrende ligeglad med, om udenlandske voldtægtsforbrydere sidder på Kærshovedgård eller et andet sted, der er låst, i 12 år eller i 20 år, indtil de kan tage sig sammen til at rejse ud.
Jeg er flintrende ligeglad.
Louise Elholm (V), 2025-05-21:
Tak for en rigtig visionær og konstruktiv tale, og tak for et rigtig godt samarbejde, som jeg sætter rigtig stor pris på.
Mit spørgsmål går lidt på det her med investeringer.
Jeg synes, ordføreren har fat i noget rigtig spændende, for for at opretholde et godt velfærdssamfund skal man også sikre, at der er et økonomisk fundament at stå på, og det er det, som jeg hører ordføreren er optaget af at Grønland også har.
Nu taler ordføreren om de her infrastrukturinvesteringer, som er noget af det, vi i Grønlandsudvalget skal op og se på på vores næste tur til Grønland.
Den glæder jeg mig meget tæt.
Mener ordføreren, at der er flere områder, vi er nødt til at se på i forhold til at støtte Grønland i at skabe en stærkere økonomisk udvikling?
Sascha Faxe (ALT), 2025-05-21:
Tak for den forklaring.
Så må jeg så konstatere, at ordføreren hermed siger, at TV 2 ikke har citeret ordføreren korrekt tilbage i 2021.
Så vil ordføreren dermed også sige, at når menstruationsbind ikke skal være gratis, kan vi heller ikke lave ordninger med gratis underbukser?
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-21:
Jamen jeg synes, det er relevant at spørge, hvor grænsen går for, hvad staten skal blande sig i.
Det synes jeg er en fuldstændig væsentlig debat.
Derfor opstillede vi en lang række hypotetiske ting, som staten ikke skulle blande sig i.
Ordføreren sidder dernede og taler om gratis menstruationbind, men jeg har ikke hørt, at der er nogen fabrikanter, som er villige til at stille de her ting til rådighed.
Det vil sige, at det er skattefinansieret.
Så debatten går jo på, om det er noget, man skal løfte som privatperson – noget, der hører til dig i din privatsfære – eller noget, der skal være statens opgave.
Det synes jeg er en fuldstændig relevant debat at tage, og den tog vi også den dag.
Louise Elholm (V), 2025-05-21:
Jeg forstår godt ønsket.
I Venstre har vi også altid sat pris på lokal involvering i de forskellige ting.
Men ville det ikke i højere grad være det grønlandske selvstyre, der tog sig af den lokale involvering?
Det er vel ikke noget, som vi fra dansk side skal blande os i hvordan man præcis gør, eller hvad tænker ordføreren i den sammenhæng?
Aki-Matilda Høegh-Dam (N), 2025-05-21:
Qujanaq, qujanaq aamma apeqqutinnut suleqatigiittarsimanitsinnut.
Tassa ineriartortitassat amerlasooru-jussuupput, ilaatigut aamma pulaffigillatsiarpatit.
Uani kisianni aamma pingaaruteqarsoraara eqqum-maariffiginissaa, ikiuiniaraanni aamma maniguussinnaanissaq.
Ilisimasaqarluartuupput aamma tassan-ngaaniit nunaqarfimmeersut illoqarfimmeersullu.
Tapiissagaluaraanniluunniit peqqinnissaqarfimmut tun-ngasut, pingaaruteqarpoq ilisimasaqarluarneri aallaavigalugit aamma ineriartornerup malinnaatittarnissaa, qulaaninngaaniit naalakkiinnarnagit.
Taanna immaqa aamma peqataatissinnaasuugaanni tapersiiniarnermi, pitsaanerusumik aamma ineriartorneq ingerlassinnaagaluarparput.
[Den grønlandske tekst oversat til dansk:]
[Tak, også tak for dit spørgsmål og vores samarbejde.
Ja, der er mange områder, som trænger til at blive udviklet, og nogle af dem har du allerede nævnt.
Men jeg synes også, at det er vigtigt i den sammenhæng at være opmærksom på, at man bør have en lidt mere ydmyg tilgang og ikke pådutte noget, når man tilbyder hjælp.
Borgerne i bygder og byer har en viden, som også bør respekteres.
Selvom man ønsker at yde tilskud til udbygning af sundhedssektoren, bør man inddrage lokalbefolkningerne og inddrage deres viden og behov og således basere udviklingen på inddragelse af borgerne i stedet for at diktere oven fra.
Hvis man kunne være mere opmærksom på dette område i forbindelse med ønsket om at yde tilskud, så tror jeg, at udviklingen kan føres på et bedre grundlag.]
Louise Elholm (V), 2025-05-21:
Jeg vil også sige tak for et godt samarbejde, som vi plejer at have.
Gennem længere tid har jeg brændt rigtig meget for Grønland, og jeg har også gennem længere tid arbejdet for bedre forhold på Grønland.
Jeg er rigtig glad for, at der med finansloven for i år også blev givet ekstra penge til sundhedsvæsenet i Grønland.
Jeg tænker, at det måske også kan være en af de ting, der hjælper ude i bygderne rundtomkring lokalt, altså det, at man får løftet velfærden i højere grad.
Aki-Matilda Høegh-Dam (N), 2025-05-21:
Qujanaq.
Qujanaq aamma apeqqutinnut.
Pingaaruteqartorujussuugami aamma uummateqarfigigatsigut, sulisartuungaluarpata, aalisartuungaluarpata, piniartuungaluarpata, sinerissatsinni periarfissat aamma naligiinnerulernissaat.
Tassani ilaatigut aamma immaqa inunnut qaninnerusunut tunngavoq, oqartussaaffiillu annertuut Nunatsinneereertuniilluni.
Kisianni aamma Danmarkiminngaaniit akisussaaffimmik aamma nammassisoqarsinnaavoq ineriartortitsinissamik aamma aningaasaliisoqangaatsiarsinnaagami tassani ilaatigut.
[Den grønlandske tekst oversat til dansk:]
Også tak til dit spørgsmål.
Tak det er meget vigtigt, fordi du har et stort hjerte for os, om det er arbejdere, fiskere, fangere, og at der kommer mere ligelige muligheder på kysten.
Det her handler også måske mere nære forhold til den enkelte borger og de ansvarsområder som allerede er i Grønland.
Men alligevel kan Danmark stadig være med til at bære og udvikle, samt investere på disse områder.
Jeg har ikke mere tid, men tak til dit spørgsmål.]
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-05-21:
Jeg synes virkelig også, at det bliver utrolig interessant med de næste 2 års tætte samarbejde i forhold til Arktisk Råd.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren til et andet tema, der også har fyldt rigtig meget i vores drøftelser i Grønlandsudvalget.
Vi har haft besøg af økonomiske vismænd for Grønland, som jo har været inde og ridse både aktuelle, men også fremtidige forudsigelige udfordringer op.
Der er en meget stor fraflytning fra Grønland, især fra bygderne og ude fra yderdistrikterne.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-21:
Jeg er udmærket godt klar over, at der er nogle, der ikke bryder sig om, at man rent faktisk stiller nogle krav, der fuldt og helt er bygget på ens værdier og hvad man tror på.
Jeg ved også godt, at det er unormalt i moderne dansk politik.
Det kan godt være, at folk siger, at så kan de ikke stemme på os, men jeg gør det her for mine børn, min nabos børn og kommende generationer, og jeg vil noget hellere dø på den bakke, end jeg vil trille ned ad den forkerte sti.
Jeg kan se mig selv i øjnene, og jeg er stolt af at stå på den her talerstol og sige, at det er det, vi kæmper for.
Så er det op til danskerne, om de mener, at vi skal have lov til at tage den kamp.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-05-21:
Jeg vil ikke sige så meget andet end at kvittere for det svar.
Jeg synes, det var dejligt klart – det syntes jeg ikke det var sidste gang.
Det er måske derfor, hr. Lars Boje Mathiesen ikke var inviteret med til familiefest i går aftes, altså fordi han er klar til at stille det som krav.
Jeg synes også, det er et alvorligt problem.
Tak for svaret.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-21:
Først vil jeg til det der med, om noget er ufravigeligt, ultimativt eller sådan noget,
sige, at det er sådan en politisk opfunden ting.
Jeg har ikke behov for at sætte yderligere tillægsord på det, men det er et krav, og jeg tror ikke, der er mange, der er i tvivl om, at jeg rent faktisk siger, hvad jeg mener.
Hvis jeg skal pege på en eller anden som statsminister, er det et krav, at de skal levere på, at kurven over andelen af folk fra MENAPT-lande skal knækkes.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-05-21:
Tak for det, og tillykke med fødselsdagen.
Jeg er fuldstændig enig i det, min kollega hr. Frederik Vad siger: Man kunne drømme om, at det ikke kun var os, der læser lokalaviser, men også nogle af dem, der primært læser nationale aviser eller ser nyhedsudsendelser, som kunne få lov til at høre om de her historier, for det er stort set fraværende, og det synes jeg er lidt et problem.
Vi havde også diskussionen ved åbningsdebatten, og hr. Lars Boje Mathiesen pegede jo på præcis det samme problem.
Så spurgte jeg, egentlig sådan ret uskyldigt, syntes jeg: Når det er så vigtigt – og det kan jeg jo forstå, når der nu er to hele taler næsten, der har handlet om det – er det så et ufravigeligt krav fra Borgernes Parti, hvis man efter et valg skal pege på en ny regering, som er borgerlig, at man skal løse det her?
Er det så vigtigt, at det er et ufravigeligt krav, for at hr. Lars Boje Mathiesen peger på en anden statsminister?
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-05-21:
Mange tak til ordføreren.
Tak for talen, og tak for et virkelig godt samarbejde igennem rigtig mange år.
Vi er jo alle sammen fyldt meget op af, at der sker rigtig meget i verden.
Nu her siden den 12. maj er der også sket en stor forandring, for de næste 2 år har Grønland og rigsfællesskabet formandskabet i Arktisk Råd.
Det er rigtig interessant, det er rigtig spændende, og det er en dejlig og god konstruktion, vi har fået i forhold til formandskabet.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig at høre, hvad ordføreren og partiet Naleraq tænker om, hvilke fokuspunkter der i den her periode kan være rigtig gode at fokusere på i forhold til oprindelige folk og samfund i Arktis.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-05-21:
Tak for spørgsmålet, og også tak for samarbejdet.
Jeg tænker, at vi i fællesskab er nødt til at have de her drøftelser og finde ud af, præcis hvad det er, vi ønsker, når vi snakker erhvervsudvikling.
Der er mange, der siger: Nogen må gøre noget.
Og så må jeg jo finde ud af, hvad »noget« er.
Det er jeg i gang med lige nu at prøve at blive ret konkret på.
Hvad er det egentlig, vi skal, i forhold til at skabe erhvervsudvikling?
Noget af det, jeg kan se i lidt mindre skala, er, at Vestnordenfonden faktisk gør en kæmpestor forskel for rigtig mange af de lokale virksomheder.
Der kunne jeg godt tænke mig at se, om vi kunne være med til understøtte det arbejde, de gør i forhold til at finansiere modne, solide og realistiske projekter.
Jeg oplever det som en blanding af, at der har været og til dels også er en meget stor utryghed, og at der også er overvejelser om, hvad vi gør, hvis det værste skulle ske.
Det spørgsmål skal vi politikere i hvert fald stille os selv.
Men det er jo ikke nødvendigvis noget, som befolkningen skal rende rundt og være optaget af.
Så jeg oplever også, at der er en hverdag, der går videre.
Derfor tror jeg også, det er ekstremt vigtigt, at vi gør, hvad vi kan, for jeg tror ikke, vi har hørt det sidste fra Donald Trump i forhold til den interesse, der er, for Grønland.
Jeg tror, det er et maraton; jeg tror ikke, det er en kort sprint, og derfor skal vi blive ved med at lægge planen i fællesskab, også på den lidt længere bane.
Men vi er også nødt til at vise nogle resultater relativt hurtigt, tror jeg, og måske tænke lidt mere kortsigtet, end vi normalt er vant til.
For jeg synes, at i år virkelig har vist os, at vi er blevet udfordret på både demokratiet og diplomatiet, og derfor har det været ekstremt vigtigt at have den tætte dialog, fordi vi kun kan finde løsningerne i fællesskab.
Karsten Hønge (SF), 2025-05-21:
Det er utrolig vigtigt at have fru Aaja Chemnitz' altid pragmatiske og konstruktive stemme i den danske debat, og som samtidig er villig til det, som ordføreren sagde: også at levere en ubekvem sandhed.
Jeg synes, at ordføreren satte fingrene ned på de rigtige steder i forhold til det, som ordføreren selv kaldte en skæv udvikling i Grønland, men til gengæld også mødte med en række forslag til hvad man kunne gøre ved.
Jeg vil også bare sige, at der i den grad er brug for det, som ordføreren selv kaldte en forsoning, og som ordføreren rigtigt nok slog fast, kan man jo ikke forsone sig med sig selv.
Der er brug for en anden part, og her er der brug for, at Danmark ser kritisk og reflekterende på sin egen rolle.
Så der er jo sådan set nok af ting, jeg kunne spørge ind til, af det, som ordføreren har bragt frem, og jeg vil alligevel spørge om noget andet.
Hvordan påvirker det livet i Grønland blandt almindelige mennesker med det massive pres, som man er udsat for fra USA's side og nu også med spionage?
Hvordan påvirker det dagligdagslivet?
Aaja Chemnitz (IA), 2025-05-21:
I forhold til de grønlandske studerende fik vi jo fulgt op med en liste med 15 punkter.
6 af dem var noget, som vi i IA i Folketinget skulle arbejde videre med, og det er vi faktisk nået i mål med.
Så det viser jo, at det gør en forskel, når vi samler de unge.
Det lyder også, som om det godt kunne være noget, regeringen kunne bakke op om.
Jeg tror, det er vigtigt at kigge på de puljer, vi har afsat til undervisning om Grønland og Færøerne, og både de gode og de dårlige erfaringer og se, om vi ikke skulle videreføre noget af det i de kommende forhandlinger.
Anna Falkenberg (SP), 2025-05-21:
Det synes jeg også lyder rigtig spændende, og jeg ved, at der har været rigtig gode erfaringer fra det arrangement, som blev holdt for grønlandske unge.
Jeg har en meget stor interesse for, at vi forsøger at få løftet vidensniveauet, når vi nu taler om ligeværdighed og respekt i rigsfællesskabet.
Rigtig meget af det kommer jo af uvidenhed forskellige steder fra, og jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren måske har andre idéer eller ting, ordføreren gerne vil udbrede, i forhold til at få løftet vidensniveauet generelt, særlig måske i Danmark?
Aaja Chemnitz (IA), 2025-05-21:
Der er jo blevet talt rigtig meget om Grønland, men jeg synes også, det er vigtigt, at vi internt i rigsfællesskabet har en tættere relation mellem de unge fra Færøerne og Grønland og Danmark.
Derfor synes jeg, at noget, der kunne være interessant, måske i virkeligheden var at samle nogle af de unge fra alle tre dele af rigsfællesskabet i Sjómaq-projektet, måske endda sammen med statsministeren, som vi også gjorde det med de grønlandske studerende på Marienborg, hvor man så havde en diskussion om, hvordan vi kan bringe det her videre, ikke kun mellem Grønland og Danmark, men mellem alle tre lande, og på den måde være med til at bære Sjómaq-projektet videre, hvor der jo både er lavet undersøgelser, og som sådan set viser, at der er en kæmpestor opbakning og rigtig meget søgning til de her puljer, som de udbyder til frivillige organisationer, der arbejder med ungdomsarbejde.
Karsten Hønge (SF), 2025-05-21:
Den her del af min bemærkning skal mest være en form for solidaritetserklæring med Grønland med håbet om, at man kan finde styrken internt i Grønland til at stå sammen, finde styrken sammen med Danmark, sammen med Europa, sammen med Canada og finde de alliancer, der gør, at Grønland, om jeg så må sige, kommer helskindet igennem den proces, man er i nu og med det voldsomme pres, der bliver lagt på Grønland og lagt på Danmark udefra.
Så selv om jeg skal lede lidt efter ordene, kan jeg måske sige: [Taleren talte grønlandsk] – tillykke til Grønland med den nye regering.
Anna Falkenberg (SP), 2025-05-21:
Tak til fru Aaja Chemnitz for en rigtig, rigtig fin og realistisk tale.
Også tak for det rigtig, rigtig gode samarbejde, vi har til daglig, og alle de mange gode råd, der er kommet min vej fra ordføreren.
Vi har jo rigtig mange forskellige projekter sammen og nogle, som vi også lidt kalder vores hjertebørn, bl.a. Sjómaq-projektet, som er et projekt, der skal forsøge at løfte vidensniveauet om rigsfællesskabet, måske særlig her i Danmark, men også på tværs af hele rigsfællesskabet.
Det er et projekt, der lever sit rigtig gode liv derude, og som vi rigtig gerne vil have noget opmærksomhed på at understøtte fra mange sider.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren har nogle idéer til, hvordan vi kan få det løftet mere op og understøtte det endnu bedre her fra politisk side.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-05-21:
Jeg har altid stået for den politik, som jeg stadig væk står for, og jeg er på mange måder rigtig glad for, at man har lavet den her brede koalition, hvor man også gerne vil samarbejdet med Danmark, og jeg synes, det er vigtigt at være meget konkret omkring det.
Derfor forstår jeg sådan set også godt det flertal af grønlandske vælgere, som tager udgangspunkt i den realisme og den virkelighed, som de oplever.
Derfor tror jeg, det er vigtigt, at det er det, man skal fokusere på.
Aki-Matilda Høegh-Dam (N), 2025-05-21:
… naavoq oqaaseqartartoq akinaveersaaraa ilumut suli naalagaaffinngorusuttoqarnersoq.
Kisianni uteqattaarnikuugami oqaaseqartartuminngaaniit, qinersinerup takutikkaa naalagaaffinngorusunneq ungasilliartorneqartoq, taavalu Danmarkimut qaninnerulerusuttugut.
Uani partii anginerpaanngortoq allassimavoq, issuarpara: »Namminiilivinnissamut alloriarneq maannakkut aallartipparput, sinnattuujunnaarpoq, namminiilivinnissaq pisariaqalerpoq, pifissanngorpoq Qallunaat Nunaat isumaqatiginninniarfiginissaa.«
Qineqqusaarutigineqartut tamakkua takutitsigamik Danmarkimut atanerulerniartugut?
[Den grønlandske tekst oversat til dansk:]
Men det er jo blevet gentaget flere gange af ordføreren, at valget viser, at der er kommet en afstandtagen til statsdannelse og at de ønsker at komme tættere til Danmark.
Her har det parti som nu er blevet det største skrevet således, jeg citerer: » Vi tager nu et skridt mod selvstændighed, den er ikke længer én utopi, selvstændighed er nødvendig, og det er på tide, at forhandle med Danmark. «
Lyder disse valgslogans som et ønske om et tættere samhørighed med Danmark?]