runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mohammad Rona (M), 2023-05-03:
Jo, det kunne det sådan set godt, og jeg tror også, at hr. Jan E. Jørgensen faktisk sagde, at det der med at hæve bagatelgrænsen jo ikke løser alle problemer.
Det kan jeg høre på Danmarksdemokraterne at I sådan set også er enige i, og det er vi sådan set også, så derfor er det jo vigtigt, at vi i aftalekredsen finder nogle initiativer og løsninger, som gør, at folk ikke skal vente 10, 20, 30, 40 år på at få inddrevet deres gæld.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-05-03:
Tak for ordet, formand.
Jeg vil starte med at takke hr. Dennis Flydtkjær og Danmarksdemokraterne for et rigtig godt beslutningsforslag; det er relevant, det er veltimet, det er velargumenteret, og det er et af dem, man også gerne selv ville have fremsat.
Når 145.000 danskere har forsøgt at betale deres gæld til det offentlige, men har fået pengene ført tilbage til deres konto – ofte tilmed uden en forklaring – men stadig væk står som skyldnere, har vi et meget stort forklaringsproblem.
Det er tæt på helt umuligt at forstå.
Man har gæld til det offentlige, som man gerne vil afvikle, men det kan man ikke få lov til.
Til gengæld kan man stadig væk i mange tilfælde få lov til at have en gæld, der står og bliver tilskrevet renter; den vokser, men man kan ikke afvikle den.
Det er helt urimeligt, og det er ikke noget, der er acceptabelt inden for vores samlede skattesystem.
Det er folk med ikkebetalte togbøder, med en afgift til biblioteket, eller det er folk, som skylder småbeløb i skat.
I langt de fleste tilfælde er det her jo ikke store gældsposter, som det også har været oppe i debatten.
Størstedelen af de 145.000 danskere – langt størstedelen – har forsøgt at indbetale mindre end 1.000 kr.
Det er småskyldnere.
Ikke nok med, at der bliver tilskrevet renter, det har også konsekvenser, hvis man skal have et lån i banken, som det også har været oppe i debatten.
Helt simpelt sagt er det uacceptabelt, og det mener vi i SF – ligesom alle andre, jeg har hørt i debatten – at det er.
Det er jo også noget, Folketingets Ombudsmand har italesat ret direkte, altså at det er en lidt speciel retsstilling for borgerne og der er problemer med kommunikationen.
Så det er afgørende for os, at vi får rettet op på det, så vi sikrer, at langt færre borgere står med gæld, som de ikke kan få lov at afdrage, og at det sker langt hurtigere, og derfor er vi også sympatisk indstillet over for Danmarksdemokraternes forslag.
Det seneste tal, jeg har kunnet læse, er 15 millioner fejlramte gældsposter, og det viser jo, i hvert fald hvis det er udtryk for udvikling, at vi ikke bevæger os den rigtige vej, men den forkerte vej.
Vi synes som sagt, at det her er et sympatisk forslag.
Om det er muligt juridisk, er uklart for mig, men det er sympatisk, og vi vil gerne afklare det i den videre proces, ligesom vi – som de andre partier, der tidligere har været på talerstolen – er indstillet på at kigge på andre løsninger.
Tak for ordet.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-05-03:
Tak for det, formand.
Det snyder lidt med talerrækken, når forslagsstillerne er fra Danmarksdemokraterne og jeg altid sidder og venter på, at det er Danmarksdemokraterne, der skal sige noget før mig.
Så jeg beklager, at det tog en lille løbetur herop.
Tak til hr. Dennis Flydtkjær og Danmarksdemokraterne for forslaget, og tak til ministeren for tilkendegivelsen af at dele bekymringerne her.
I Liberal Alliance synes vi også, det er helt urimeligt for de klemte borgere, og arbejder også aktivt i den her aftalekreds for at afhjælpe problemerne, så godt vi kan.
Vi værdsætter de mange gode kræfters arbejde for at gøre gælden inddrivelsesparat, som vi ved pågår, og vi værdsætter også de politiske tiltag såsom rentesænkningen og bagatelgrænserne, som mindsker gældsbunken alt i alt.
Og som ministeren er inde på, kan vi se ind i, at den samlede statsgæld via misligholdt gæld her falder på sigt.
Vi synes, at forslaget er superfint.
Hvis folk selv vedkender sig gælden, kunne man jo sige, at de så også vedkender sig, at den er inddrivelsesparat, og det synes jeg egentlig er et sundt nok princip, som vi ser andre steder.
Jeg vedkender mig også, at jeg ikke er nok inde i de juridiske detaljer til at sige, om der er nogen andre stopklodser, der kunne gøre det, men så længe de ikke er kendte, vil Liberal Alliance stille sig positivt over for forslaget.
Mohammad Rona (M), 2023-05-03:
Tak for ordet.
Med dette beslutningsforslag ønsker Danmarksdemokraterne at hjælpe de mange danskere, der er endt i en uhensigtsmæssig situation, hvor de ganske enkelt ikke kan få lov til at afdrage på deres gæld til det offentlige.
Men grunden til, at gælden ikke er inddrivelsesparat, er ikke ubetydelig.
Det er for at sikre, at det har retskraft, så folk ikke indbetaler penge, de ikke skal.
Det siger sig selv, at Gældsstyrelsen ikke kan inddrive gæld, hvis der er tvivl om, om skyldneren rent faktisk skylder penge.
Men jeg anerkender, at der er et problem og en udfordring, som skal løses.
Derfor vil vi i Moderaterne forholde os til de kommende initiativer i aftalekredsen, og vi vil derfor være opmærksomme på, om initiativerne har den ønskede effekt.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-05-03:
Tak for talen og for erkendelsen af, at man er en skyldner.
Det er ikke så tit, man hører det fra talerstolen.
Jeg synes faktisk, det er et godt forslag, Det Konservative Folkeparti er kommet med i dag, og som vi om ikke andet bør kigge mere på, altså at man i hvert fald kan stoppe med at give oplysningerne videre, hvis man ikke er klar over, om det er en gældspost, folk har, eller ej.
Det synes jeg da i hvert fald var en del af en løsning, man godt kunne kigge videre på.
Så tak for det forslag.
Jeg vil høre, om hr. Rasmus Jarlov er klar over, at der faktisk hele tiden kommer nye gældsposter til.
Altså, hvis man bare fortsætter med det, der er i dag, uden en højere bagatelgrænse, så går der jo, som jeg sagde, op imod 34 år, men posterne kommer jo løbende ind hele tiden.
Er det ikke lidt ulogisk?
Altså, hvis man har en vandskade derhjemme, så begynder man jo ikke med at udskifte gulvtæppet og stå og skovle vand ud og sætte et nyt køkken op; så starter man jo med at slukke for vandet.
Det gør vi jo ikke her; her bygger vi et nyt it-system og ansætter 320 mand til at skovle vand ud eller finde fejlbehæftede poster, men vi har aldrig fået slukket for vandet.
Så skulle vi ikke også som en del af den her øvelse prøve at få stoppet tilgangen af fejlbehæftede poster?
For ellers kommer vi jo aldrig videre.
Så bliver sagsbehandlingen jo bare længere og længere, og flere og flere mennesker kommer i klemme på en ganske urimelig måde.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-05-03:
Jo, det er jeg klar over, bl.a. fordi jeg jo selv er skyld i, at der er en gældspost mere, i og med at jeg skylder de her 13 kr.
Så jo, selvfølgelig opstår der hele tiden nye poster, især når regler og skyldige beløb bliver behandlet med den ekstreme nidkærhed, som skattevæsenet er blevet pålagt at behandle dem med.
Det er vel at mærke ikke skattevæsenets skyld; det er jo, fordi de skal gøre det, altså fordi Gældsstyrelsen skal behandle tingene på den måde, som de gør.
Så den der smålighed og nidkærhed skal vi væk fra, så der ikke kommer så mange nye poster, og så kan vi selvfølgelig bagefter kigge på, hvordan vi kommer af med posterne.
Men det er jo en helt rigtig analyse, at det vigtigste må være at sørge for, at der ikke er en konstant tilgang af nye småbeløb, som der er usikkerhed om.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-05-03:
Min pointe var sådan set ikke det, at der kommer nye poster til, for det gør der jo løbende, hele tiden.
Det handler om de her poster, som man ikke ved om er inddrivelsesparate, altså om de er lovlige; det er dem, der bliver ved med at komme nye ind af.
Det kan vi selvfølgelig prøve at tage andre initiativer for at nedbringe, men det, der er det primære, er alle dem, som er potentielt fejlbehæftede, for der bliver der ved med at strømme nye poster til.
Mit billede på det er, at det jo svarer til, at man ikke får slukket for vandet, når der er en vandskade, altså når der bliver ved med at fosse nye poster ind i systemet, hvilket gør, at det ikke kommer til at virke.
Altså, systemet bliver jo aldrig bedre end de data, der er inde i det, og hvis vi ikke får lukket ned for, at der kommer nye fejlbehæftede poster ind, så bliver det område jo aldrig godt.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-05-03:
Ja, det er jo også åbenlyst rigtigt.
Jeg ved ikke lige, hvordan man gør det, for det bliver svært at undgå, at der kan være noget tvivl om nogle gældsposter.
Altså, jeg har jo haft mange historier med penge, jeg skylder.
Bl.a. fik jeg på et tidspunkt tilsendt en gældspost, fordi en genbrugsstation mente, at jeg skyldte nogle penge for at være kørt derind med papegøjeplader på.
Den post stod så pludselig på min gældsliste, indtil jeg gjorde indsigelse mod det, og så fik jeg den slettet.
Der havde jeg jo ret, og der ville det være ærgerligt, hvis man bare sådan med det samme sagde: De penge skylder du.
Så der er jo nødt til at være en proces for at finde ud af, om man skylder penge eller ej.
Peter Kofod (DF), 2023-05-03:
Tak for det, og tak til Danmarksdemokraterne for at have fremsat det her beslutningsforslag.
Helt generelt har vi i Dansk Folkeparti, ligesom jeg tror, det er tilfældet i alle andre partier, en dyb bekymring over vores skattevæsens forfatning og de, det vil jeg gerne sige, skandalesager, der har kørt om skatteforvaltningen i efterhånden rigtig, rigtig mange år, og som er til dyb frustration for alle.
Jeg tror også, det er noget af det, der er med til at minimere danskernes tillid til hele vores system og måden, det fungerer på, fordi skandalerne jo mildest talt er væltet ud de seneste mange år.
Jeg synes, det, som Danmarksdemokraterne lægger op til her, er helt fint.
Jeg tror, vi kommer til at snakke med Danmarksdemokraterne om, hvordan man praktisk vil kunne gøre det, i udvalget, inden det her går til afstemning, men jeg er meget, meget positiv over for det.
Så det regner vi med at støtte.
Tak for ordet.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-05-03:
Først tak til Folketingets partier, der er mødt op til debatten i dag.
Jeg synes, det har været en god og konstruktiv og løsningsorienteret debat, hvor alle sådan set er med på problemstillingen, at det selvfølgelig ikke er rimeligt, at folk kan komme til at vente i rigtig mange år for at få afklaret, om de skylder penge eller ej, og heller ikke kan få lov til at komme af med dem, hvis de trods alt gerne vil betale dem.
Så jeg synes, det har været positivt.
Også tak til skatteministeren for, at man faktisk ser positivt på den her problemstilling.
Jeg tror, man bliver nødt til at kigge bredt på det, for som jeg også nævnte i et af mine spørgsmål, har Gældsstyrelsen oplyst, at det i gennemsnit tager ca. 90 minutter for dem at behandle en sag, og hvis der er omkring 14 millioner fejlbehæftede poster, vil det tage 21 millioner timer eller 11.000 fuldtidsansatte i et helt år at komme til bunds i de her bunker.
Og som jeg nævnte, vil der med ca. 320 ansatte, der sidder og kigger på det her, gå 34 år, inden man kommer til bunds.
Når vi så samtidig ved, at der hele tiden og løbende kommer nye fejlbehæftede poster ind, hvor man ikke ved, om der er dobbeltposteringer af dem, forkerte renteberegninger eller en stiftelsesdato, der er forkert, har vi bare en uendelig problemstilling, som vi simpelt hen ikke kan være bekendt at byde borgerne.
Som det også er blevet nævnt af en ordfører, er det også noget, Ombudsmanden har været ret kritisk over for, og han har sagt, at det simpelt hen ikke er rimeligt over for borgerne, at man ikke kan få lov til at komme af med sin gæld, hvis man står og skal videre med sit liv.
F.eks. kan man bliver forhindret i eller opleve problemer med at kunne låne til et hus, købe en bil eller andre sager.
Så det synes jeg er vigtigt vi som Folketing får rettet op på, og jeg håber også meget på og vil appellere til, at den aftalekreds, der er der, tænker lidt bredere og måske inviterer Folketingets partier bredt ind.
For det er trods alt ikke en forligskreds, det er en aftalekreds, og den kan man jo godt bygge ovenpå, for det lyder til, at der er en ret bred enighed i Folketinget om at kigge på de her problemstillinger.
Så det er bare en opfordring til, at vi andre partier kan få lov til at komme med.
Meget lavpraktisk har mit parti jo det problem, at vi ikke fandtes på det tidspunkt, man lavede aftalen, så derfor havde vi heller ikke mulighed for at tilslutte os på det tidspunkt.
Så jeg vil håbe på, at der er velvillighed til, at vi kigger bredt på det i Folketinget.
Men tak for en god og løsningsorienteret debat.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-05-03:
Tak for det svar, og det er også helt fair, at man er nødt til at spørge de andre aftalepartier, om man vil have andre partier med.
Så tak for, at man i hvert fald vil overveje det.
Kan ministeren bekræfte, at det her er en af mulighederne, man så trods alt kigger på?
Jeg er med på, at der også kan være andre.
Og der kan være gode embedsfolk i Gældsstyrelsen, som har nogle andre løsninger.
Men er den her konkrete mulighed en af dem, man kigger på, altså hvor man kan frasige sig den her ret?
Om ikke andet kunne man i hvert fald lave sådan et vindue, ikke permanent, men måske 1 år f.eks., hvor man kunne få lov til at betale sin gæld, hvis man gerne vil af med den.
Så er det her en af mulighederne, man opererer med?
Jeppe Bruus (S), 2023-05-03:
Vi har faktisk et katalog af muligheder, der samlet set gerne skulle løse det her problem.
Det at frasige sig gælden er ikke en af dem.
Vi har overvejet det, men det giver nogle andre problemstillinger, i forhold til at hvis du har noget gæld til det offentlige, skal det være lovligt at indkræve den.
Men kan man frasige sig den?
Kan man sige: Hvis det er en gæld på 4.000 kr., så betaler jeg 4.500 kr., og så er det ude af verden?
Det kan vi heller ikke.
Det ville simpelt hen ikke være rigtigt, heller ikke juridisk, at staten på den måde kunne sige: Så er vi det kvit.
For hvis du så ikke skyldte de penge, så har vi sådan set fået 4.500 kr., vi ikke var berettiget til som stat.
Nu taler jeg meget som stat.
Det er jo lidt mærkeligt at stå her som politiker og på den måde tale som stat.
Der er jo noget helt grundlæggende retssikkerhedsmæssigt på spil her.
Men det at løse det her vil jeg i hvert fald gerne give håndslag på at jeg arbejder meget intensivt på.
Per Husted (S), 2023-05-03:
Tak, formand.
Når man stiller sig herop på talerstolen, er der somme tider sager, der er sjovere at forklare og diskutere end den, vi har lige her, synes jeg.
Forslagsstillerne er kommet med en meget konkret problemstilling, og jeg synes, at den dialog, vi lige har haft mellem skatteministeren og ordføreren for forslagsstillerne, jo præcis viser, at der nok ikke er så langt imellem os.
Så jeg har en ordførertale her, og jeg kunne godt holde en fin ordførertale og egentlig gentage mange af de argumenter, som skatteministeren er kommet med.
Det tror jeg egentlig at jeg vil undlade og i stedet for erkende, at der er de udfordringer her.
Det er selvfølgelig utilfredsstillende, at man ikke betale sin gæld.
Jeg tror, at mange har det godt med at kunne lægge sig til at sove om aftenen og vide, at de har betalt deres gæld.
Så derfor kan jeg godt forstå, at der er mange, der undrer sig over det her og synes, at det er ulogisk, at man ikke kan.
Der arbejdes meget seriøst på det, og dialogen, vi lige har været vidne til, viser jo, at der fuldt fokus på det, og der er, som jeg hørte det, ikke de store uenigheder om det.
Men det ændrer jo ikke ved, at det er vigtigt for en opposition at påpege det, når der er nogle problemstillinger som det her.
Det er jo en vigtig del af opgaven i et demokrati.
Socialdemokratiet støtter ikke beslutningsforslaget, men vi lytter meget til, hvad der er blevet sagt.
Begrundelsen for ikke at støtte det er primært, at det skal indgå i forligsparternes dialog, når vi kommer videre.
Så Socialdemokratiet støtter det ikke, men glæder sig til, at vi får ordnet de her problemer.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-05-03:
Jeg ved godt, at det er det samme parti som ministerens, men det er trods alt to forskellige ting i den sammenhæng.
Ministeren taler jo bredt for regeringen.
Men tak for, trods alt, at være villig til at kigge på det.
Jeg vil egentlig også bare høre Socialdemokratiet, om de som et af partierne i aftalekredsen vil være indstillet på, at man fra Danmarksdemokraternes side kan få lov til at være med til i hvert fald bare at kigge på den her konkrete problemstilling om ikke andet.
Så vil jeg også bare nævne, at der jo er 320 medarbejdere, der sidder i Gældsstyrelsen og kun rydder op i gamle gældsposter.
Hvis vi kunne få nogle af de her poster væk – jeg er med på, at det ikke er alle – ved at folk bare får lov til at betale deres ting, kunne det være, at vi kunne frigøre nogle af de medarbejdere til faktisk at lave noget andet skattekontrol eller bare noget andet offentlig service.
Det kunne måske også være et meget godt argument.
Ud over at hjælpe borgerne med at komme af med deres gæld kunne man måske også hjælpe Gældsstyrelsen, ved at de 320 medarbejdere kunne lave noget andet.
Per Husted (S), 2023-05-03:
Vi ser meget positivt på dialogen sammen med de øvrige parter i aftalen.
Så det er vi meget positive over for.
Med hensyn til de 320 medarbejdere vil jeg sige: Jeg kan ikke vurdere, om man lige kan omstille dem fra at lave det ene til det andet.
Men hvis det kan lade sig gøre, håber jeg faktisk på, at skattesystemet er så effektivt, at det er noget, man gør som en naturlig del af den daglige drift.
Jeg håber, at skatteministeren har hørt det, og så kan han jo vurdere, om man kan ændre i arbejdsgangene og på den måde få udnyttet de mange gode folk, der er i skattevæsenet.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-05-03:
Hvor høj skal bagatelgrænsen så være ifølge Venstre?
Er det 1.000 kr., eller er det 10.000 kr.?
Og bliver der så ikke alligevel samme forskelsbehandling?
For hvis grænsen nu er 10.000 kr. og der er en, der skylder 10.001 kr., så skal vedkommende betale sin gæld, men den, der har en gæld, der ligger lige under grænsen, skal så ikke betale.
Altså, det giver jo også nogle udfordringer, vil jeg bare sige.
Jeg er med på, at der er nogle dilemmaer i det her, og det er ikke rimeligt over for borgerne, men jeg kan bare ikke se, hvorfor det her er en dårlig løsning på det.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-05-03:
Jamen en bagatelgrænse løser heller ikke alle problemer, det gør den ikke.
Hvor høj den skal være, skal vi jo have afklaret i forhandlingerne.
Vi har fra Venstres side sagt, at vi gerne ser, at den bliver høj.
10.000 kr. er i overkanten, men den må gerne være over 1.000 kr.
Det tager lang tid at få gennemgået de her sager, og der er desværre rigtig, rigtig mange af dem.
Jeg så en beregning, der viste, at det ville kræve 11.000 medarbejdere, der ikke skulle arbejde med andet i et år, før man kunne komme nogenlunde ned i bunkerne.
Så vi er simpelt hen nødt til at få ryddet op i rigtig, rigtig mange af de her gældsposter, og der er den enkleste løsning at indføre en bagatelgrænse, og så får man ryddet rigtig meget til side, og så kan medarbejderne koncentrere sig om de sager, hvor det rent faktisk giver mening, hvor der er nogle penge at komme efter, og så få de sager løst hurtigst muligt.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-05-03:
Tak til, jeg havde nær sagt Socialdemokraterne for talen.
Jeg vil spørge Venstre om det forhold, at der er nogle borgere, der mener, at de ikke kan få et lån i banken, fordi der åbenbart er noget ikkeinddrivelsesparat gæld.
Det er jo reelt penge, som det ikke er afgjort at man skylder.
Jeg må indrømme, at jeg nok tænker, at det er oplysninger, som banker overhovedet ikke skal have adgang til.
Så længe der ikke er nogen gældspost, bør det jo ikke indgå i en vurdering af boliglån og andet.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-05-03:
Som jeg lige husker det – men nu bliver jeg lidt i tvivl – er det sådan, at når man vil låne penge, så giver man selv banken mulighed for at tjekke, hvad man har af gæld.
Når banken så henvender sig i Gældsstyrelsen, vil den få at vide, at man har en gældspost.
Men hvis den gældspost består i ikkeinddrivelsesparat gæld, medfører det ikke, at man ikke kan låne penge.
Det er aftalt med Finans Danmark.
Enten kan man, om jeg så må sige, springe køen over og få behandlet gældsposten, eller også kan man få dokumentation fra Gældsstyrelsen på, at gælden er ikkeinddrivelsesparat, og derfor kommer det ikke til at betyde noget, i forhold til om man kan låne penge eller ej.
Og jeg skal endnu en gang beklage, at jeg tog fejl af ordføreren for forslagsstillernes tidligere parti og hans nuværende parti – det skal jeg bestræbe mig på ikke at gøre igen.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-05-03:
Jeg glæder mig til lige at få afklaret, hvad status egentlig er, for jeg vil sige, at det nok vil være vores opfattelse, at selv om man selv giver et tilsagn, bør Gældsstyrelsen ikke udlevere oplysninger om gæld, som reelt ikke er der, fordi det ikke er afgjort, at man skylder penge.
Der mener jeg måske bare, at der skal være en bremse på det, så de ikke får de data, selv om man giver adgang til det.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-05-03:
Tak for talen og specielt ordene om, at man tager problemstillingen seriøst.
Det er jo fair, at man ikke synes, at det her er den rigtige model.
Men jeg vil bare med hensyn til det konkrete eksempel, hr. Jan E. Jørgensen kom med, nævne, at det er borgerens eget valg.
Som Berlingske beskrev i en artikel, var der en person, der konkret havde 242 kr. i gæld og havde problemer med at låne både til hus og bil på grund af det.
Jeg tror egentlig godt selv, at borgeren kan træffe et valg på et oplyst grundlag og sige: Det kan godt være, at jeg om 5 eller 8 år finder ud af, at jeg slet ikke skulle have betalt de 242 kr., men nu er det i hvert fald ude af verden.
Men det er jo så borgerens valg, og det, det går ud på, er, at man selv får mulighed for at vurdere, om man vil frasige sig den her beskyttelse, som er grundlæggende god – det er jeg enig i.
Det er klart, at hvis man skylder 200.000 kr. og er i tvivl om, om renteberegningen har været rigtig, så afskriver man ikke den her ret.
Det vil typisk dreje sig om folk, der skylder små beløb, og jeg synes, det er svært at se, hvorfor det er en dårlig idé i forhold til bare at afskrive hele paletten.
Det sidste tror jeg da kan krænke folks retsfølelse, fordi man så slipper for at betale.
Her betaler folk, vel vidende at det godt kan være, at de ikke skulle have betalt, men det er deres valg.