runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2021-12-22:
Det er rigtigt, og faktisk bekæmper vi uligheden mere, end hvad man kan måle ved Ginikoefficienten, for den stigning, vi har, i det offentlige forbrug i forhold til forbedret velfærd – f.eks. når flere unge får adgang til gratis tandlæge, og den bekæmpelse af uligheden, der ligger i det – kan vi jo ikke måle ved Ginikoefficienten.
Så vi gør det i virkeligheden bedre end det, der ligger i finansloven.
Men grunden til, at jeg spørger, er jo, at vi har set en meget, meget stor stigning i uligheden.
Enhedslisten fremlagde et ulighedsudspil for et par måneder siden, og hvis vi bare skal rulle uligheden tilbage til det tidspunkt, hvor SRSF-regeringen trådte til i 2011, så er det faktisk nogle, vil de fleste mene, relativt drastiske tiltag, der skal til.
Det er ikke, fordi det er ekstreme tiltag; det er, fordi uligheden er steget ekstremt meget.
Så hvor langt vil regeringen egentlig gå?
Morten Dahlin (V), 2021-12-22:
Tak for det.
Finansministeren har både i dag og i offentligheden brugt en del tid på at tale om, hvordan den her finanslov styrker sundhedsvæsenet.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at dykke ned i et lille, men dog også ret vigtigt hjørne af sundhedsvæsenet, nemlig den del af sundhedsvæsenet, der handler om fertilitetsbehandling.
Vi er nu oppe på, at hvert tiende barn i Danmark kommer til verden som følge af fertilitetsbehandling.
Det betyder også, at ventelisterne, ventetiderne er skudt i vejret.
Visse steder i landet skal man nu vente i op til et år på at få den fertilitetsbehandling, som man har brug for.
Og når vi taler om fertilitet, ved vi alle sammen, at uret tikker, og at tid er vigtigt.
Derfor er mit spørgsmål bare: Hvilke initiativer er det, man har taget i den her finanslov for at hjælpe de mange ufrivilligt barnløse danskere?
Nicolai Wammen (S), 2021-12-22:
Tak til hr. Morten Dahlin for at rejse en meget relevant problemstilling.
Det er rigtigt, at der er rigtig mange familier, der er berørt af fertilitetsudfordringer, og det har en meget stor betydning for selvfølgelig det enkelte par, men jo også for vores samfund som helhed.
I den her finanslov er der to særskilte initiativer på sundhedsområdet.
Det ene er en ekstra milliard til at få vores sygehusvæsen igennem en coronavinter, og det andet er at styrke indsatsen omkring fødende, også i graviditeten.
Derudover har vi gjort noget, som jeg kunne ønske mig at hr. Morten Dahlins regering havde taget på sig, da den havde ansvaret, nemlig at give et generelt økonomisk løft til regionerne, sådan at de får langt bedre vilkår til at kunne prioritere det, de inden for sundhedsvæsenet gerne vil bruge kræfterne på.
Så vi har givet regionerne bedre muligheder, end der har været tidligere.
Jeg siger ikke, at vi har løst alle problemer, men vi har givet dem langt bedre muligheder, end der var under den tidligere regering.
Morten Dahlin (V), 2021-12-22:
Tak for svaret, som jo desværre ikke rigtig var et svar på det, jeg spurgte om, nemlig hvad man konkret havde gjort på fertilitetsområdet.
Og man har bestemt ikke løst problemerne på det her område.
Men nu skal alt jo ikke gå op i kritik.
Jeg har også et forslag med til finansministeren, for løsningen på det her problem er faktisk ret simpel.
Man kan gøre det, som tidligere Venstreregeringer – godt nok med socialdemokratisk modstand – har gennemført, nemlig en behandlingsgaranti, hvor man siger til de ufrivilligt barnløse par ligesom andre steder i sundhedsvæsenet: Hvis ventetiden i det offentlige er for lang, giver vi jer et frit valg til at kunne gå ud og søge behandling i det private på det offentliges regning.
Er det noget, regeringen kan støtte?
Nicolai Wammen (S), 2021-12-22:
Jeg tror faktisk, at det var en ret vigtig del af svaret, jeg gav lige før, nemlig at vi generelt giver regionerne en bedre økonomi end den, de havde under hr. Morten Dahlins regering.
Det gælder ikke alene i forhold til de opgaver, man skal løse, når det gælder fertilitet; det gælder bredt i det danske sundhedsvæsen.
Derfor er det af afgørende betydning, at vi har givet det løft, som i øvrigt også er blevet anerkendt af hr. Morten Dahlins partifælle, fru Stephanie Lose.
Betyder det, at alle problemer er løst?
Gerne.
Det konkrete forslag synes jeg man skal rejse over for sundhedsministeren og tage en drøftelse med ham omkring.
Pause Pause (Pause), 2021-12-22:
Mødet er udsat.
Jens Joel (S), 2021-12-22:
Tak for det, formand.
Jeg skal blot meddele, at Finansudvalget efter afstemningerne om ændringsforslagene tidligere i dag har holdt et møde, hvor vi har gennemgået afstemningsresultaterne.
Og jeg kan herefter på et enigt udvalgs vegne meddele, at denne gennemgang ikke har givet anledning til bemærkninger eller til, at der stilles yderligere ændringsforslag.
Så det betyder, at finanslovsforslaget indstilles til fortsat behandling.
Nicolai Wammen (S), 2021-12-22:
De 0,7 pct. er der meget, meget få lande i verden der lever op til.
Danmark er et af de lande, der gør det.
Det er ikke til diskussion, at det skal vi fortsat gøre.
Jeg tror også, at hvis man ser på det netop overståede CUP-møde i Glasgow, var der meget bred anerkendelse af Danmarks rolle og det ansvar, vi tager på os, når man ser internationalt på det.
Vi har til gengæld en stor opgave, og jeg håber, at andre lande vil lade sig inspirere af det danske eksempel og bidrage med mere, end de gør, for det vil være rigtig væsentligt, i forhold til at vi kan løse de klimaudfordringer, vi står med globalt.
Christian Juhl (EL), 2021-12-22:
Når det ikke er noget prestigeprojekt, er det grimt at kalde sig børnenes minister efter min mening.
Der er også et andet område, hvor vi gerne vil videre i Enhedslisten.
Udviklingsbistanden står stille på 0,7 pct. af bni, selv om vi er verdens rigeste land og verdens bedste økonomi og det ser godt ud i fremtiden.
De fattige bliver fattigere og har større problemer.
Klimabistanden fik et lille nøk, men slet ikke det, som Lars Løkke Rasmussen og Socialdemokraterne lovede, da han bangede i bordet her i København.
Det samme gælder hjælpen til vaccine.
0,7 pct. i de fattigste lande er vaccineret for første gang.
Vi er ikke sikre, før alle er sikre.
Skulle vi ikke bruge nogle flere penge på tredje verden?
Nicolai Wammen (S), 2021-12-22:
Jamen allerførst tak for indledningen med, at en finansminister jo helst skal være glad for finansloven.
Det kan jeg bekræfte over for hr. Erling Bonnesen at jeg er, for jeg synes, at den er ansvarlig og samtidig holder hånden under velfærd og laver grøn omstilling.
Så er det også rigtigt, som hr. Erling Bonnesen siger, at det jo er oppositionens opgave at se, om man kan finde nogle huller i osten.
Det er ikke nogen nem opgave, man har sat sig selv på, men det skal jo prøves.
Jeg er i lighed med den socialdemokratiske ordfører opmærksom på den problemstilling, og jeg forstår også, der har været et foretræde.
Derfor synes jeg, at den rigtige måde at gå videre herfra er, at man har en dialog med den relevante ressortminister og ser, hvad man eventuelt kan finde ud af med hinanden.
Erling Bonnesen (V), 2021-12-22:
Tak for det.
Så langt, så godt, kan man sige.
Og jeg noterede mig også, at finansministeren i sin tale selv sagde, at der er styr på butikken.
Når man kommer med sådan en god melding, skal der så være styr på hele butikken, sådan forstås det jo.
Så jeg synes, det er fint nok, at finansministeren sender den retur til fagministeren, men jeg mener også, at finansministeren, eftersom det er en økonomisk sag i sidste ende, må lidt længere frem.
Finansministeren kunne komme med noget, der minder om et tilsagn om, at vi skal finde ud af det.
For det er stadig væk et ønske, at der skal være uddannelse også i Landdistriktsdanmark på det her felt.
Nicolai Wammen (S), 2021-12-22:
Det håber jeg også hr. Erling Bonnesen vil anerkende, når man kommer dertil.
Kim Valentin (V), 2021-12-22:
Tak for ordet, og tak til ministeren for fremlæggelsen.
Det er sådan, at jeg kan forstå, at ministeren synes, at det er en rigtig god finanslov, og jeg kan jo ikke tro andet, end at det synes ministeren jo nok.
Men der er nogle, som ministeren måske lige mangler at takke i den sammenhæng.
Nu kommer jeg selv fra erhvervslivet, og nogle gange glemmer man lidt, hvem det egentlig er, der løfter opgaverne derude.
Jeg synes faktisk, det havde været på sin plads, hvis man lige sagde tak til de knalddygtige virksomheder, der har løftet i løbet af det her år, tak til civilsamfundet, tak til de private opsparere, der har rekordstore opsparinger.
Det er jo med til at skabe den situation, som vi har i øjeblikket.
Det, jeg godt vil spørge om, handler om energikrisen, der jo påvirker de her virksomheder, påvirker vores forbrugere helt abnormt meget.
Men regeringen italesætter det ikke, siger det ikke med et eneste ord.
Er det, fordi man ikke anerkender problemet?
Nicolai Wammen (S), 2021-12-22:
Allerførst vil jeg sige, at jeg godt ved, det har været en lang dag, og jeg holdt muligvis også en lang tale, men jeg gjorde faktisk en hel del ud af at sige, at det her er noget, som Danmark har klaret rigtig godt.
Hver eneste dansker har taget et ansvar, arbejdsmarkedets parter, herunder også erhvervslivet, har gjort en enorm indsats for at få Danmark godt igennem, og regeringen og Folketinget har også givet vores bidrag.
Det her har været en holdindsats om noget.
Derfor deler jeg fuldt og helt hr. Kim Valentins vurdering af, at dansk erhvervsliv har været en afgørende nøgle for, at Danmark står så stærkt, som vi gør, og det håber jeg alle Folketingets partier er parat til at kvittere for.
Så er det også klart, at vi lige nu står i en vanskelig situation i forhold til energipriser, for det påvirker også vores erhvervsliv.
Vi har taget forskellige skridt allerede nu i forhold til det, som jeg var inde på før, og noget af det, som vi jo også skal håndtere inden længe, er en grøn skattereform, hvor vi også skal ind og dreje på mange forskellige skruer.
Men det ændrer ikke på, at vores virksomheder selvfølgelig også bliver påvirket af den øjeblikkelige situation.
Kim Valentin (V), 2021-12-22:
Tak for det.
Jeg oplever simpelt hen ikke noget alvor omkring de her ting.
Jeg kiggede så på Danmarks Statistik, og nu snakker jeg ikke om den vækst, vi forventer i det nye år, nu snakker jeg om fakta.
I 3. kvartal 2021 var der en vækst på 0,9 pct.; forbrugerpriserne havde en stigning på 3,4 pct.
Ser ministeren ikke, at det er et problem?
Erling Bonnesen (V), 2021-12-22:
Tak for det.
Jeg kan godt forstå, at statsministeren er glad for sin egen finanslov.
Alt andet ville jo også være underligt.
Så er det vores opgave som opposition at prøve at se, om der er huller i tabellerne.
Og det er der jo så desværre, kan man sige.
Jeg kan nævne gymnasierne, de mindre gymnasier i Landdistriktsdanmark.
Jeg kunne nævne Glamsbjerg på Fyn.
Jeg kunne nævne Tønder og andre.
Det er næsten en livsbetingelse for dem at få det på plads.
For staten synes det at være overkommeligt.
De har været i foretræde, og de er bekendt med det.
Jeg kan også forstå på finansministerens egen finansordfører, at det nok er noget, vi skal have set på, så vi kan få den der sag klaret.
Så vil finansministeren garantere, at vi får den sag på plads snarest muligt i starten af det nye år, sådan at de kan se trygt hen til at få planlagt deres næste sæson, så der stadig væk også er gymnasier i både Glamsbjerg og Tønder og andre steder?
Nicolai Wammen (S), 2021-12-22:
Allerførst forholder jeg mig jo til, at vi fortsat ind i næste år vil se en meget høj vækst i dansk økonomi, og det håber jeg at man, også selv om man har en rolle som opposition, også anerkender og glæder sig over.
Har vi så nogle udfordringer lige nu?
Ja, det har vi da.
Vi har udfordringen med mangel på hænder, som er en af dem, og en anden er bl.a. stigende priser, herunder på materialer og på energi.
Det er jo ikke noget, der er et dansk fænomen, det er noget, der præger hele Europa lige nu.
Tager vi det her alvorligt?
Ja, det kan man tro, vi gør, og en af måderne, vi har gjort det på, er at afskaffe det såkaldte håndværkerfradrag for lige at tage lidt af farten af en sektor, der ellers kunne risikere at blive overophedet.
Lotte Rod (RV), 2021-12-22:
Jeg vil gerne spørge finansministeren, om han, når han nu er færdig med at tøffe rundt i veteranbilerne i Tivoli sammen med hr. Rasmus Jarlov, så ikke vil med over at prøve en af de rigtig sjove ting sammen med Radikale Venstre?
For tænk, hvad vi kunne, hvis vi turde at tænke lidt større.
Altså, vi har en ungdomsgeneration nu, som har det virkelig skidt.
Vi har børn og unge, som lider af angst og depression, og jeg tror på, at de mangler stærke fællesskaber og en stærk tilknytning til voksne.
Derfor tror jeg ikke på, at vi kommer ud over, at vi har brug for, at vores pædagoger og vores lærere har mere tid, og dermed, at vi har brug for, at der er flere pædagoger og lærere.
Derfor vil jeg gerne spørge finansministeren: Hvad er egentlig forventningerne til næste år?
Altså, er det en tur mere i veteranbilerne, eller vil man gerne lave noget, der er større, sammen med os?
Nicolai Wammen (S), 2021-12-22:
Jamen allerførst var hr. Rasmus Jarlovs anke jo, at jeg kørte for lidt i veteranbil med ham.
Og jeg må skuffe hr. Rasmus Jarlov: Når Tivoli igen åbner, vil det ikke være hr. Rasmus Jarlov, jeg tager med i de vogne der; det bliver to andre drenge, der kommer med – men det er på den helt personlige bane.
Vi vil meget gerne fortsætte det samarbejde, som vi har haft med Radikale Venstre og i øvrigt SF, Enhedslisten og andre partier om at styrke indsatsen også over for vores sårbare børn og unge.
Det har vi jo bl.a. gjort med initiativer i de år, vi har samarbejdet her, i forhold til psykiatrien, i forhold til at styrke folkeskolen, i forhold til at styrke læreruddannelsen – for bare at tage nogle elementer.
Så er der pædagogområdet, som jo også er en af de diskussioner, vi har, og hvad vi kommer til at have med i vores finanslovsforslag, og hvad der måtte komme med i en finanslovsaftale til næste år, er nok lige – med al respekt – en postgang for tidligt at sige noget om.
Vi skal lige have vedtaget finansloven for i år.
Men jeg håber meget – og tror også – at vi til næste år kan lave gode ting sammen.
Lotte Rod (RV), 2021-12-22:
Jeg glæder mig også til, at vi skal forhandle, og det skal vi nok bruge tid på.
Så derfor bare et spørgsmål til: Deler finansministeren min analyse?
Er finansministeren enig i, at børn og unge i dag har brug for mere kontakt til voksne, end de har, altså at de oplever, at deres pædagoger og deres lærere har tid til dem, og at det dermed også er en prioritet for finansministeren, at vi har brug for flere lærere og pædagoger?
Nicolai Wammen (S), 2021-12-22:
Ja, og det er præcis det, vi også som regering i samarbejde med bl.a. Radikale Venstre, SF og Enhedslisten ikke bare har set som en opgave, men også har sat handling bag i nu tre finanslove.
Kan vi komme endnu længere ad den vej?
Ja, det håber og tror jeg.
Vi skal gøre det inden for en ansvarlig økonomisk ramme, men det er jo et kendetegn for de partier, der har taget ansvar her, at de har investeret massivt i at styrke vilkårene for vores børn og unge.
Og jeg deler også opfattelsen af, at for mange børn og unge i dag har for lidt voksenkontakt og i det hele taget kunne have gavn og glæde af et stærkere fællesskab.
Christian Juhl (EL), 2021-12-22:
Tak for det.
Danmark kan mere.
Enhedslisten vil mere.
Under valgkampen var der et tal, der gik igen og igen.
Statsministeren svingede sig op og sagde: Jeg er børnenes statsminister, og det vil jeg blive ved med at være; vi vil bekæmpe børnefattigdom.
Men så blev vi jo lidt skuffet, da vi så den såkaldte beskæftigelsesminister, som burde være en arbejdsminister.
Det er ikke en bunden opgave, siger han så.
Det er ikke et prestigeprojekt for Socialdemokratiet.
Hvad mener finansministeren om det spørgsmål?
Så skal vi i gang med den børnefattigdom, eller skal den ligge og ulme i en kommission til efter valget?
Hvad er planen?
Nicolai Wammen (S), 2021-12-22:
Allerførst ligger det jo ikke og ulmer i nogen kommission.
Der er en kommission, der har leveret sit arbejde og givet sit bud.
Nu er der så politiske forhandlinger i gang, som jo også Enhedslisten deltager i, og der håber vi jo, at vi kan lande en god og fornuftig aftale, men der er heller ikke nogen, der skal være i tvivl om, at det er svære forhandlinger.
Det tror jeg står klart for enhver.
Vi håber selvfølgelig at kunne få et bredt flertal bag nogle fornuftige løsninger til gavn for Danmark.
Derfor tror jeg bare, at jeg i al stilfærdighed må sige, at den diskussion og den forhandling hører til hos beskæftigelsesministeren, som jeg synes har udtrykt sig klart og præcist om, hvad der er regeringens position på det spørgsmål.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-12-22:
Der har vi jo en fælles forståelse i det forståelsespapir, vi lavede, for, at det skal vi simpelt hen have ændret på.
Kan finansministeren ikke sige lidt om regeringens forventninger til det arbejde?
Nicolai Wammen (S), 2021-12-22:
Allerførst vil jeg sige tak til fru Lisbeth Bech-Nielsen for de pæne ord om samarbejdet.
Dem kan jeg med varme sende tilbage.
Og også tak for, at vi jo i fællesskab – for det er jo ikke den eneste finanslov, regeringen har lavet bl.a. med SF; det er faktisk den tredje i den her regeringsperiode – har taget en række skridt, der også kommer vores børn til gavn og glæde, også de børn, der har det svært og kommer fra familier, hvor der er meget få midler at gøre godt med.
Der har vi taget nogle skridt i fællesskab, og jeg håber, at vi kan tage endnu flere, sådan at uanset hvilken familiesituation man kommer fra og hvor man i øvrigt måtte bo i Danmark som barn, får man nogle rigtig gode muligheder for at leve et liv, som vi alle sammen ønsker for vores børn.
Jens Rohde (KD), 2021-12-22:
Men kan man det?
Jeg spørger, simpelt hen fordi jeg er helt blank, hvad det angår.
Hvad er det, der skal til
Må der ikke sejle nogen henover?
Jeg ville som sagt være meget glad for at blive oplyst om de nærmere kriterier for det.
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-22:
Vi kan jo ikke stoppe de 50.000 skibe, der sejler igennem Øresund.
Første gang jeg foreslog det i Finansministeriet, blev deres departementschef helt bleg og sagde nogle ting til ministeren, og det var noget i retning af, at hvis vi gør det her for kraftfuldt, får vi en gigantisk storpolitisk konflikt, hvor der er en række lande, der bliver lidt bange for, om vi kan stoppe tusindvis af både, der transporterer deres varer.
Det kan vi ikke.
Vi skal gøre det ved at lave nogle zoner, hvor der er fuldstændig fri udvikling for den unikke natur.
Jens Rohde (KD), 2021-12-22:
Tak for det.
Der er jo i denne tid megen diskussion – det var der også forleden dag på tv en lille debatseance om – om, hvad midten af dansk politik egentlig er for en størrelse.
For er det bare en position, er den jo ikke meget værd, fordi det jo er sådan noget, der kan flytte sig, og hvis man bare definerer det som en position, risikerer man, at det er andre, der kommer til at definere, hvor man står.
Derfor er det jo ret vigtigt, at man putter noget substans ind i en diskussion af, hvad midten egentlig er.
Jeg tror nok, jeg i 00'erne blev betragtet som i hvert fald lidt til højre for midten i udlændingepolitikken, og i dag føler jeg mig meget langt ud til venstre og har i hvert fald væsentlig flere fælles referencerammer med det, der foregår på venstrefløjen, end det, jeg jo må erkende er foregået på store strækninger i det borgerlige og engang så liberale Danmark.
Så sådan kan positionerne flytte sig.
Når jeg nævner det, er det, fordi det at finde et balancepunkt er det afgørende for os, når vi definerer os som midterparti.
Det vil sige helt substantielt, at når vi argumenterer for, at der skal mere udenlandsk arbejdskraft til Danmark, at beløbsgrænsen skal ned, så ved vi godt, at det kan give nogle udfordringer andre steder, og så siger vi samtidig, at vi bliver nødt til at styrke fagbevægelsen.
Det har vi lagt ind i vores 2030-plan.
Når vi siger, at vi skal have afskaffet alle fattigdomsydelserne, integrationsydelser, alt det, som gør børn og familier fattigere på kanten af arbejdsmarkedet og uden for arbejdsmarkedet, som vi synes er så urimelige, jamen så stiller vi til gengæld nogle krav for, at man kan få de ydelser, som alle bør være berettigede til, hvis de opfylder nogle objektive kriterier.
Når vi siger, at skatten på arbejde skal ganske drastisk ned – vi ønsker at flytte topskattegrænsen til 800.000 kr., og vi ønsker at øge beskæftigelsesfradraget fra, jeg tror det er på 10,6 pct. eller sådan noget lignende i dag, op til 26,6 pct. – så siger vi samtidig, at vi ønsker at frisætte kommunerne, fjerne skattestoppet derude, fjerne serviceloftet for at sikre, at derude, hvor velfærden leveres, kan den blive leveret lokalt, så man ikke spiser nådsensbrød af vores hænder, og så er det os, der skal holde os tilbage.
Vi siger også, at vi ønsker, at regionerne skal styrkes, derved at de får skatteudskrivningsretten tilbage – den, jeg selv var med til at fjerne i sin tid, og det var en kapitalbrøler; det erkender jeg blankt.
Socialdemokratiet mente sådan set også engang, at det var en kapitalbrøler, og i dag er det lidt svært at få genklang for det synspunkt, at det var en dårlig idé, men jeg synes, det var en dårlig idé.
Det er sådan, vi hele tiden forsøger at balancere det, vi gør.
Vi ved godt, at når vi foreslår noget ét sted, kan der være nogle konsekvenser andre steder, som man er nødt til at tage højde for, og det er man nødt til at have et uideologisk syn på.
Balance!
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-22:
Nu har jeg hørt ordføreren, hr. Jens Rohde, flere gange i dag tale om afskaffelse af fattigdomsreformer.
Det er jo noget, vi har kæmpet rigtig meget for, ikke mindst i sidste folketingssamling, hvor kontanthjælpsloftet kom på banen osv. osv.
Vi har i det hele taget arbejdet for bedre forhold under førtidspensionsreformen og fleksjobreformen og, ja, integrationsydelsen, som ordføreren nævner.
Så det er jo rigtig, rigtig rart med et parti mere, der har opmærksomhed på, at vi ikke skal blive for fattige, at det ikke skal være sådan, at alle andre hele tiden bliver rigere, og at der altså hele tiden er nogen, der samtidig skal blive fattigere.
Det er jo et politisk valg.
Det er jo ikke nødvendigt.
Nu taler ordføreren om at få afskaffet nogle af de her ydelser, til gengæld for at man opfylder nogle objektive kriterier.
Der bliver jeg nysgerrig: Hvad tænker ordføreren der?
Jens Rohde (KD), 2021-12-22:
Men i første omgang er det jo noget af det, der i øvrigt ligger i »Danmark kan mere I«, og som jo ikke bare skal gælde indvandrere og folk af udenlandsk herkomst, som man har så travlt med at jagte, men som også skal gælde os alle sammen.
Altså, at ret og pligt hører sammen, og at man udfører et stykke arbejde, såfremt man kan – såfremt man kan – for de penge, man modtager.
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-22:
Hvad tænker ordføreren om den type forsøg?
Kunne det være, at vi i virkeligheden skulle basere noget mere af indsatsen på tillid?
Jens Rohde (KD), 2021-12-22:
Jeg tænker, at jeg måske er en lille smule for reaktionær til at give et positivt svar, eller i hvert fald det svar, som hr. Torsten Gejl leder efter, i den henseende.
Jeg tænker straks i problemer, og det er jo det, man en gang imellem skal prøve at undlade at gøre.
Men foreløbig er jeg ikke sådan super ... Nej, jeg vil sige, at jeg ville være bekymret for konsekvenserne af det, men man skal jo prøve at tilgå den slags tanker med et åbent sind uden at smække døren i med det samme, så det vil jeg godt have lov til at bage lidt mere på i mit hoved.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-12-22:
Tak for det.
Og tak for talen til hr. Jens Rohde, og tak for et, synes jeg, konstruktivt samarbejde omkring årets finanslov.
Jeg synes, det er fornuftigt, at vi kan lave en bred finanslov og en finanslov, hvor vi er i stand til at samle partier på begge sider af midten om at lave, hvad jeg synes er både en ansvarlig finanslov og også en finanslov, som tager nogle initiativer, som flytter Danmark et bedre sted hen.
Så tak for det samarbejde.
Ordføreren brugte tid på energikrisen både i forbindelse med talen, men også i forbindelse med at hr. Jens Rohde stillede spørgsmål til undertegnede tidligere.
Kunne ordføreren tænke sig at reflektere lidt over, hvilke løsninger ordføreren og ordførerens parti selv ser i forhold til den problemstilling, som han påpeger her?