runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2016-10-13:
Det er jeg slet ikke enig i.
Vi er alle sammen fuldstændig klar over, hvad der menes med, at man skal forberede børnene til frihed og folkestyre.
De skal have indseende med, hvordan demokratiet fungerer.
De skal selv oplæres i det i skolen, igennem den måde, de er sammen på skolen, igennem de fag, der er i skolen, osv. osv.
Og igen er der jo alternative muligheder.
Man kan både komme i en fri skole, komme i en privatskole og komme i en folkeskole.
Alle de skoler, vi har nævnt her, er forpligtet på det samme.
Så det kan jeg slet ikke se har noget med det, vi taler om her, at gøre.
Bertel Haarder (V), 2016-10-13:
Jamen så skal jeg forklare det.
For friskoleloven handler jo på samme måde som folkeoplysningsloven om, hvem der kan få tilskud.
Og det kunne jo godt tænkes, at man, hvis man var Rune Lund, kunne stille en masse spørgsmål om, hvordan det er, hvis man kun er halvnazistisk, eller hvis man kun er lidt islamistisk, eller om en helt ny sekt kan få tilskud, hvis den mener nogle mærkelige ting om kvinder eller opdragelse.
Det er det, jeg prøver at sige.
Jeg har hele tiden argumenteret med, at det, vi gør her, er en parallel til det, vi gjorde for mange år siden, når det gælder friskoleloven.
Det er derfor, jeg holder fast i den parallel.
Jeg tillader mig at mene, at jeg ved lige så meget som hr. Rune Lund om, hvad der er liberalt, og hvad der ikke er liberalt, og jeg har vel ovenikøbet praktiseret det lidt mere, end hr. Rune Lund har tidligere i sit liv, men lad nu det ligge.
Med hensyn til præster kan jeg sige, at man i Danmark har lov til at være imod kvindelige præster.
Det er der religiøse samfund der er, og der er religionsfrihed i Danmark, og det er ikke noget, der vil føre til, at man ikke kan få folkeoplysningstilskud.
Men hvis man f.eks. mener, at kvinder i almindelighed slet ikke må være på arbejdsmarkedet, så udelukker man jo halvdelen af befolkningen fra at deltage i samfundslivet, og det er at modarbejde det demokratiske samfund.
Så meget kan jeg sige nu, og jeg kan sige meget mere, når vi skal besvare hr. Rune Lunds mange spørgsmål i udvalget.
Jeg kritiserer ikke hr. Rune Lund for, at han stiller mange spørgsmål.
Det er lige ved, at jeg vil takke ham for det, for derved får vi jo gjort det endnu mere klart, hvordan denne lov skal administreres.
Marianne Jelved (RV), 2016-10-13:
Der er åbenbart forskel på, hvem det er, der gør det ene eller det andet eller mener det ene eller det andet eller har en adfærd af den ene eller den anden art.
Er det sådan, det skal forstås?
Jacob Mark (SF), 2016-10-13:
Jeg vil sige det meget klart, ligesom jeg sagde det, da vi diskuterede friskoler.
Jeg vil hverken støtte skoler i Danmark, om det så er friskoler, privatskoler, eller foreninger, der argumenterer for, at man ikke er fri til selv at vælge den, man elsker.
Det synes jeg ikke vi skal bruge skattekroner på.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-10-13:
Nej, det mener Alternativet ikke.
Jacob Mark (SF), 2016-10-13:
Så må jeg spørge: Hvad vil Alternativet så foreslå for at sikre, at det ikke er tilfældet, at man ikke i Danmark bruger kultur- eller skattekroner på det?
Det er faktisk det problem, som det her lovforslag forsøger at løse, så man bruger skattekronerne og kulturkronerne bedst muligt på foreninger, der faktisk er folkeoplysende.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-10-13:
For det første vil jeg gentage min pointe.
Vi ved jo ikke, om det er tilfældet, for der er ikke nogen, der har undersøgt det, så vi kender ikke problemets omfang.
Det er det ene.
Det andet er, at der findes et eksisterende tilsyn, som sådan set fungerer ganske udmærket, så vidt vi er oplyst, men det har vi heller ikke undersøgt som sådan, så det ved vi heller ikke.
Og det tredje er – og jeg tror, SF er med Alternativet – at vi meget gerne vil arbejde for, at der ikke bliver fremlagt antidemokratiske holdninger i det offentlige rum støttet af kulturmidler, men lad os da sætte ind med meget mere forebyggelse, så de potentielt antidemokratiske, radikaliserede mennesker slet ikke kommer derhen, hvor de begynder at udbrede de her budskaber i det offentlige rum.
Det vil vi gerne arbejde for.
Jacob Mark (SF), 2016-10-13:
Jeg har siddet i Køge Kommunalbestyrelse og i kulturudvalget i 6 år, og når man sidder i et kulturudvalg i et byråd, oplever man, hvor mange skøre, fantastiske, mærkelige, sjove og gode ting vores folkeoplysningsmidler går til.
Vigtigst af alt går de til at skabe stærke fællesskaber, der gør folk lykkelige og skaber glæde og venskaber, og det er i øvrigt også, tror jeg, de fællesskaber, der er den stærkeste mulighed for at bekæmpe nogle af de radikaliserede kræfter, der er rundtomkring i Danmark.
Derfor er det så vigtigt, at vi bruger de folkeoplysende midler rigtigt.
De folkeoplysende midler, som vi bruger, bliver i høj grad brugt på at skabe og øge forståelsen for demokrati og frisind.
Det skal vi støtte og udbrede.
Så kaldte jeg det her lovforslag for lavpraktisk, og det mener jeg faktisk det er, og det mener jeg også som tidligere kulturudvalgsmedlem.
For nej, vi skal ikke bruge skattekroner, kulturkroner, der kunne være brugt bedre, på at støtte foreninger, der arbejder imod fællesskaber, som arbejder mod friheden, som arbejder imod menneskerettighederne, som arbejder imod demokratiet.
Selvfølgelig skal vi da ikke bruge vores fælles penge på dem.
Der skal ikke være skattebetalte foreninger i nogen kommuner i Danmark, hvor medlemmerne oplever, at de ikke har ret til deres grundlæggende frihed.
Der skal ikke være skattebetalte foreninger, hvor man propaganderer, og hvor man ikke har lov til at elske hvem man vil.
Der skal ikke være skattebetalte foreninger, der lærer børn at kæmpe imod demokratiet eller underminere demokratiet.
De må mene, lige præcis hvad de vil derude, og de må sige, hvad de vil – og det har noget af debatten jo kredset om, altså det her med ytringsfrihed – men vores fælles skattekroner skal ikke gå til at understøtte tiltag eller foreninger, der bekæmper demokratiet.
Det mener jeg virkelig ikke at de skal.
Det tror jeg er rigtigt, og jeg har også hørt nogle af ordførerne spørge, om det her er let.
Jeg vil som tidligere byrådsmedlem bare igen sige: Det har aldrig været let at føre tilsyn, og mange steder mener jeg ikke at der er blevet ført godt nok tilsyn.
Så jeg håber, at det her lovforslag kan være med til at sikre, at man får fokus på det tilsyn, så vi får brugt pengene på den bedste måde.
Skulle der være uklarheder, skulle der være steder, hvor kommunerne ikke føler at de kan magte opgaven, så mener jeg, ligesom jeg mener det i alle andre tilfælde, at man må gå i dialog med kommunerne, med KL, og at man så må få løst problemerne hen ad vejen.
Det er jeg sikker på at vi nok skal løse, for det har vi alle sammen en interesse i.
Rune Lund (EL), 2016-10-13:
Ligesom fru Marianne Jelved synes jeg, det er meget vigtigt, at der kommer et meget omfattende katalog ud til kommunerne, der ligesom beskriver, hvilke holdninger eller synspunkter som er omfattet af det her lovforslag, og hvilke holdninger der ikke er.
Men jeg kunne da godt tænke mig at spørge hr. Jacob Mark, om det er omfattet af lovforslaget, hvis en forening argumenterer for dødsstraf, sådan som den bliver praktiseret i USA, eller sådan som den bliver praktiseret i Saudi-Arabien, eller sådan som den bliver praktiseret i Kina.
Er det i modstrid med eller i overensstemmelse med det, som bliver defineret som grundlæggende friheds- og menneskerettigheder eller demokrati?
Jacob Mark (SF), 2016-10-13:
Ligesom Liberal Alliances ordfører vil jeg ikke gå ind i en debat om, hvad der lige præcis er medtaget og undtaget i det her lovforslag, mest af alt fordi jeg ikke er jurist.
Jeg ville aldrig blive ansat i Køge Kommunes kulturafdeling til at sidde og varetage det her tilsyn.
Men jeg må bare sige, at det altid har været sådan, det er jo ikke noget nyt, heller ikke med det her lovforslag, at der er fuldstændig klare rammer for, hvordan tilsynet skal fungere.
Det har jo hele tiden været sådan, at man fra gang til gang og fra sag til sag vurderer, om foreningerne lever op til det, der står i folkeoplysningsloven.
Det har altid været uklart, men det er jo en vurdering, der sker ude lokalt, og det tror jeg nok skal gå.
Rune Lund (EL), 2016-10-13:
Men problemet er jo, at det er fuldstændig uklart.
Og sådan som det ligger nu, er der ingen som helst klar vejledning til kommunerne om, hvordan de skal tolke det her.
Jeg vil også gerne dykke ned i bemærkningernes punkt 3.1.3.2.2, hvor der står, at foreninger, der opfordrer til brug af religiøse domstole, der træffer afgørelse på grundlag af religiøse skrifter og dogmer i stedet for og i modstrid med de love, som Folketinget har vedtaget, vil være afskåret fra tilskud i lovforslagets forstand.
Kan ordføreren ikke redegøre for, om det også omfatter foreninger, som opfordrer til brug af religiøse domstole på linje med henholdsvis Det Jødiske Samfund i Danmark, den katolske kirke, Metodistkirken samt de kristne ortodokse kirkesamfund?
Jacob Mark (SF), 2016-10-13:
Som jeg sagde til ordføreren tidligere, mener jeg som politiker og ikke som jurist, at det må være juristernes opgave i de lokale tilsyn at vurdere, om man lever op til loven eller ej.
Skulle der være uklarheder, skulle det være sådan, at der er brug for en bedre vejledning, så må det jo være vores opgave som politikere at sikre det.
Og den proces synes jeg er vigtig fremadrettet, og det var også sådan, jeg afsluttede min tale.
Men jeg kan ikke lade være med at tænke over det, for jeg spurgte faktisk Enhedslistens ordfører i en kort bemærkning, om han mener, at man skal give skattekroner til foreninger, der f.eks. ikke lever op til grundlæggende frihedsrettigheder, og som ikke accepterer ligestilling mellem kønnene.
Og det kunne ordføreren ikke svare på.
Altså, så må jeg bare sige, at der er min indstilling bare, at det mener vi ikke at man skal bruge skattekroner på, og det er derfor, vi er med i den her aftale.
Marianne Jelved (RV), 2016-10-13:
Det var lige de sidste stikord, der kom fra ordføreren.
Der er jo helt almindelige danskere, som er ansat helt almindeligt i den offentlige sektor eller i kirken f.eks., i kirkens regi, som er imod homoseksuelle og ikke vil vie homoseksuelle.
Der er faktisk også nogle, som ikke vil give kvinder hånd.
Er det at underminere demokratiet i Danmark?
Annette Lind (S), 2016-10-13:
Det foreliggende lovforslag er bl.a. en følge af det eksisterende forsvarsforlig, som omfatter næsten alle Folketingets partier.
Der er derfor også en bred enighed om de lovforslag, der fremsættes på det forsvarspolitiske område.
Der er ikke blevet ændret ved hjemmeværnsloven siden 2007, så jeg vil tage det som et udtryk for, at Hjemmeværnet har et solidt lovgrundlag, der sikrer de aktive i Hjemmeværnet og de 18 ansatte en stor tryghed.
Som foreskrevet i den gældende hjemmeværnslov deltager Hjemmeværnet som en del af det militære forsvar i løsningen af de opgaver, der påhviler hæren, søværnet og flyvevåbnet, herunder opgaver, der støtter myndigheder i deres opgavevaretagelse.
Forsvarsforligspartierne har allerede i marts i år været enige om at sammenlægge de to hjemmeværnsinspektorater under Hjemmeværnets fælles kommando.
Baggrunden var som bekendt og som fremført af ministeren, at en analyse pegede på det fornuftige i at samle de to kommandoer under én hat.
Den analyse var vi i Socialdemokratiet meget enige i.
Og jeg skal hilse fra den kommitterede, hr. Bjarne Laustsen, og sige, at Hjemmeværnet gerne er indstillet på at gennemføre ændringen, og at man er ganske tilfreds med den.
Jacob Mark (SF), 2016-10-13:
Det er mere et spørgsmål end en kommentar: Mener Alternativet, at vi skal bruge kulturkroner, skattekroner, på at støtte foreninger, der bekæmper demokratiet, som ikke bakker op om ligestilling mellem kønnene, som f.eks. ikke accepterer homoseksualitet?
Jeg ved jo, at Alternativet ligesom jeg gerne så, at der kommer flere kulturkroner.
Jeg har det sådan, at indtil da må man ligesom bruge de kulturkroner, der er, ordentligt.
Mener Alternativet virkelig, at vi skulle bruge kultur- og skattekroner på sådanne foreninger?
Magni Arge (T), 2016-10-13:
Det er bare for at komme med en opklaring af det, jeg mente.
Det er faktisk bare det, jeg mener i den her forbindelse, altså at man, når man sætter tiltag i værk, hvad enten det er en rapport eller et fysisk tiltag, et operativt tiltag, whatever, så også henvender sig til det færøske landsstyre, og altså også går via den kanal, så de er orienteret fra starten.
Det andet, jeg sagde, angående erfaringsudvekslingen, gik ikke kun på det forsvarspolitiske område, men ligeså meget på det beredskabsmæssige område.
For hvad angår det beredskabsmæssige område, så taler vi om et hjemtaget område, men i og med at Færøerne ikke er en selvstændig del af det nordiske samarbejde, spørger jeg, om man overhovedet har tænkt på, hvordan man får udvekslet operative erfaringer imellem de forskellige etater, så der også flyder erfaringer til og fra den færøske operative enhed.
Peter Christensen (V), 2016-10-13:
Altså, i forhold til det sidste er det mit indtryk, at der også er en tæt dialog med beredskabet i Færøerne, og at det sådan set netop også fungerer ganske godt på det praktiske niveau.
Der vil jeg næsten vende den om og sige, at skulle man have opfattelsen af, at der var noget, der kunne gøres endnu bedre, så lad os endelig have en dialog herom, for hele tænkningen omkring Arktis er jo sådan set, at vi skal bruge de ressourcer, der er i området, samarbejde og samtænke de muligheder, vi har, for vi kommer aldrig i en situation, hvor vi ikke har brug for alle tænkelige ressourcer, der er til stede, hvis større ulykker opstår.
I forhold til den præcisering, der blev givet, med hensyn til om Danmark og regeringen vil respektere aftalen om, at man, hvis det er beslutninger, der direkte vedrører Færøerne, vil konsultere Færøerne, så kan jeg bekræfte, at det står vi ved.
Det er dog bare ikke helt det samme som, at det færøske landsstyre så er den øverste myndighed, når det vedrører forsvarspolitikken.
Magni Arge (T), 2016-10-13:
Ja, ja, men jeg skal ikke kommentere det der med forsvarspolitikken mere.
Jeg skal kvittere for og takke for de svar, jeg fik.
Det, der afstedkom mit spørgsmål angående det her, var ligeså meget også det, at Færøerne jo slet ikke er nævnt i den her redegørelse, og det var derfor, jeg ønskede at vide, om man havde forholdt sig til det.
Peter Christensen (V), 2016-10-13:
Jeg har egentlig ikke yderligere at tilføje til debatten.
René Gade (ALT), 2016-10-13:
Det er simpelt hen bare et spørgsmål.
Nu er sådan en redegørelse her er jo pr. definition lidt bagudskuende – det vil en redegørelse jo være.
Kunne ministeren måske komme med et par bud på, hvad Danmarks lavthængende frugter i det her samarbejde er?
Er der nogle steder, hvor vi – ikke for egen vindings skyld, nødvendigvis – kan gå ud og påvirke det her samarbejde i en retning i de kommende år, hvor der måske er opstået nogle muligheder, som vi andre ikke helt har set endnu, og hvor vi kunne samle noget politisk opbakning?
Det kunne være et eller andet felt, et blåt ocean eller et eller andet sted, hvor vi kunne gå ind og rykke samarbejdet i en retning, så vi kommer endnu tættere på hinanden og vi kommer til at være endnu stærkere sammen.
Det er ikke sikkert, at ministeren lige har noget i tankerne, men han kunne måske komme med et eller to bud på nogle steder, hvor vi med fordel kunne satse.
Peter Christensen (V), 2016-10-13:
For når man f.eks. ser på Østersøen som område, mener jeg, at vi som medlemmer af NATO har nogle interesser, men det har Sverige og Finland naturligvis også.
Så jeg ser det sådan set som et område, hvor vi i hvert fald har et forum til at have nogle gode forsvarspolitiske diskussioner regeringerne imellem samtidig med de konkrete tiltag, som vi lægger op til.
Må jeg så lige slutte af med at sige: Ideen er jo også, at de her redegørelser fremover bliver mere fremadrettede, og derfor bliver det her den sidste redegørelsesdebat, som kun kigger bagud.
Fremover vil vi som en del af Taksøeanbefalingerne faktisk slå det sammen og have nogle fremadrettede debatter, og det håber jeg at vi også vil kunne få mere ud af i forhold til dialogen.
René Gade (ALT), 2016-10-13:
Jeg synes jo, at det lyder som en fornuftig plan.
Det kan også være, at man får en stærkere stemme fra Nordens side, hvis der er flere med i NATO.
Som jeg sagde i min tale, kan vi ikke rigtig se, at vi kan være det foruden p.t., og man skal også passe på med at være for kritisk, når man ikke har løsningen med i baglommen.
Men hvordan ser forsvarsministeren, uden at jeg forlanger, at han kan sætte sig i de andre landes sted, at man som anden nordisk nation kan turde stille sig uden for NATO-samarbejdet i dag og så alligevel være tryg?
Vi gør det jo ikke i Danmark, så jeg vil bare gerne lige have et par bemærkninger til det.
Jeg er selv usikker på, hvordan det vil være for Danmark.
Peter Christensen (V), 2016-10-13:
Jeg vil jo til enhver tid på vegne af den danske regering holde mig fra at blande mig i, om Finland og Sverige skulle være medlemmer af NATO.
Jeg tror, det, man nøgternt kan konstatere, er, at de lande har et større forsvar som følge af at stå uden for alliancer, og det er der vel egentlig en stor logik i.
Hvis man ikke er garanteret hjælp fra nogle venner, som vi er det som medlemmer af NATO, ja, så må man jo i højere grad skulle stå for sikkerheden selv.
Så det har jo ikke kun en forsvarsmæssig betydning at stå alene, det koster også noget økonomisk.
Peter Juel Jensen (V), 2016-10-13:
Tak, formand.
Nu skal man jo rose, når der er grund til det, og jeg vil gerne rose mine to ordførerkolleger, der allerede har været på talerstolen.
De har på god og saglig måde redegjort for lovforslaget, og jeg har ikke yderligere at tilføje, andet end at Venstre bakker op omkring den foreslåede ændring.
Eva Flyvholm (EL), 2016-10-13:
I Enhedslisten er vi ikke med i forsvarsforligskredsen, og vi vil i det hele taget faktisk gerne have nedlagt hjemmeværnet, så vi har ikke været med til at lave det bagvedliggende lovarbejde, men det, vi skal stemme om i dag, er jo – som jeg ser det - en meget lille ændring, der ikke får de store praktiske konsekvenser, og som det lader til at alle parter egentlig gerne vil have.
Så set i det lys kan vi fra Enhedslistens side også støtte lige præcis det her forslag.
Villum Christensen (LA), 2016-10-13:
Tak for det.
Dette korte lovforslag kalder næppe på den helt store debat, og det har vi også set indtil nu.
René Gade (ALT), 2016-10-13:
I Alternativet er vi også trygge ved at overlade den her beslutning til forligskredsen, der ser ud til at have gjort et godt stykke arbejde.
Vi er heller ikke med i forliget.
Så vi er også for det.
Peter Christensen (V), 2016-10-13:
Det er ikke for at belemre Folketinget, at lovforslaget er blevet fremsat, men mere, fordi det er sådan, at institutioner, der er oprettet ved lov, også kun kan nedlægges ved lov.
Så for at vi får sammenhæng mellem det, der er blevet besluttet, og vores lovgivning, skal Marinehjemmeværnsinspektoratet og Flyverhjemmeværnsinspektoratet nedlægges ved lov.
Og jeg håber så, at det, næste gang vi skal diskutere hjemmeværnet som følge af den analyse, der er sat i gang, bliver en mere indholdsmæssig diskussion.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-10-13:
Tak for det, og tak til ministeren for redegørelsen.
I Dansk Folkeparti ser vi bestemt potentialet i nordisk samarbejde på dette område.
Vi er til trods for vores knap så kærlige fælles historie i dag lande med mange fælles sikkerhedspolitiske agendaer.
Det er især i forhold til suverænitetshåndhævelse og redningsmissioner i områder som Østersøen, Nordsøen og Arktis, hvor vi har mange fælles interesser de nordiske lande imellem, hvorfor et samarbejde herom giver god mening.
I den sikkerhedspolitiske situation, vi står i for nuværende, er det vigtigt at styrke båndet til vores venner, og lande som Finland og Sverige, der jo ikke er en del af NATO-alliancen, tælles jo også blandt Danmarks venner, hvorfor det nordiske forsvarssamarbejde, NORDEFCO, er en god arena til at styrke båndet til netop de to lande.
Den socialdemokratiske ordfører læste mange af resultaterne op, og jeg kan i den forbindelse tilføje, at vi sidste år snakkede om det kommende fælles udbud.
Og der er jo allerede noget på vej i forhold til uniformssystemer, så der er der allerede sat noget i gang i forhold til det, der blev lagt op til sidste år.
Så alt i alt er vi i Dansk Folkeparti vældig glade for det fællesnordiske samarbejde på forsvarsog beredskabsområdet.
Men når det er sagt, er det vigtigt for mig at understrege, at Danmarks primære forsvarssamarbejde skal ske i regi af NATO, som er en alliance, der igennem årtier har været gavnlig for Danmark, og som er en alliance, hvor vi i Dansk Folkeparti mener at Danmark bør cementere sin centrale position som kerneland med de forpligtelser og de muligheder, som det afføder.
Peter Juel Jensen (V), 2016-10-13:
Jeg vil gerne starte med at takke forsvarsministeren for en god og en fyldig redegørelse, som ud over at beskrive samarbejdet mellem de nordiske lande rigtig godt også er et godt redskab for os, som ikke har hands on på det nordiske samarbejde til daglig.
Det nordiske forsvars- og beredskabssamarbejde sigter imod at skabe et sikkert Norden, men også et Norden, der bidrager solidarisk til håndtering af konflikter og katastrofer internationalt.
Vi samarbejder for at finde løsninger på fælles udfordringer samt at udvikle konkrete tekniske og operative aftaler.
Det er en bred vifte af militære samarbejdsområder inden for bl.a. kapacitetsudvikling, materielanskaffelser, øvelser, træning, hr og uddannelse.
Jeg vil også gerne konkret nævne det nordiske beredskabssamarbejde.
På beredskabsområdet er der en lang tradition for samarbejde i nordisk regi, som bygger på såvel formelle samarbejdsstrukturer som på mere uformelle fora og relationer.
Det omfatter bl.a. Hagasamarbejdet og samarbejdet i International Humanitarian Partnership og Nordisk Redningsoverenskomst.
Det nordiske beredskabssamarbejde omfatter også samarbejde mellem de nordiske myndigheder på forskellige operative fagområder som eksempelvis redningstjeneste, det kemiske beredskab og det nukleare beredskab.
Den overordnede målsætning for beredskabssamarbejdet er at skabe et robust samfund, der kan forebygge og håndtere ulykker og katastrofer, men også at kunne yde gensidig assistance mellem de nordiske lande eller fælles indsatser til tredjelande i krisesituationer.
Det er et godt udgangspunkt for, at Danmark løbende kan tilpasse sig nye globale udfordringer og bringe alle vores redskaber i spil på en samtænkt måde for at varetage vores fælles interesser såvel i nærområdet som internationalt sammen med vores naboer.
Derfor glæder det også Venstre, at forsvarsministeren i så høj grad prioriterer samarbejdet i Norden.
Eva Flyvholm (EL), 2016-10-13:
I Enhedslisten synes vi, det er rigtig godt og positivt med nordisk samarbejde, og at det også giver rigtig god mening at have et meget tæt samarbejde på forsvars- og beredskabsområdet.
Det, jeg især hæfter mig ved, er selvfølgelig noget af det arbejde, der ligger i forhold til beredskabet, altså både det, at man kan sætte ind med både søredning og ved forskellige naturkatastrofer osv., og at man kan hjælpe til ude i verden.
Det gælder f.eks. det nordiske samarbejde, der er på en række FN-missioner – der har f.eks. været en rotation i forhold til det transportfly, der blev sendt til FN-missionen i Mali – og i det hele taget også humanitært samarbejde i forbindelse med katastrofeberedskaber ude i verden.
Det synes jeg er meget, meget fornuftigt og godt at vi deltager i og forsøger at styrke.
Jeg så jo gerne, at vi også på forsvars- og beredskabsområdet – især på forsvarsområdet – havde mere fokus på det nordiske samarbejde og fra dansk side havde mindre fokus på NATO, som vi i Enhedslisten ser mere som en angrebspagt.
Så der ville jeg da gerne se en vægtning mere over mod det nordiske.
Noget, jeg også synes kunne give mening at udvide, var f.eks. på fredsog konfliktløsningsområdet.
Jeg synes, det kunne være rigtig godt, hvis vi fra dansk side også kunne deltage mere aktivt i det nordiske samarbejde om det.
Så jeg siger tak for redegørelsen og kommer med en lille opfordring til, at vi også kan styrke flere af den slags initiativer.