runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Kronborg (S), 2024-04-18:
Jeg tror, det er første gang, jeg kommer på Folketingets talerstol, hvor man kan mærke, at der sådan er blevet bygget en stemning op af en formand på talerstolen.
Og man må sige, at det fortjener det her lovforslag jo faktisk også, for det, som det handler om, er at gennemføre en række ændringer, dels af den færøske retsplejelov, dels af lov om fuldbyrdelse af straf.
Der er i hovedsagen tale om en ajourføring af den færøske retsplejelov.
De ændringer, som regeringen lægger op til, er sådan set dem, man i Danmark har gennemgået de seneste 6 år, og som så kommer til at gælde for Færøerne, altså medmindre der er færøske forhold, der lægger op til andet.
Jeg vil fremhæve et par ting fra lovforslaget, som jeg synes er værd lige at nævne her på talerstolen.
For det første indebærer lovforslaget bl.a., at National enhed for Særlig Kriminalitet efter anmodning kan få kompetence til at fungere på Færøerne.
Der har fra færøsk side været et ønske om, at National enhed for Særlig Kriminalitets kompetence til at varetage efterforskning på Færøerne afhænger af en anmodning fra færøsk politi.
Det synes vi i Socialdemokratiet er et helt legitimt ønske, og derfor er vi også i Socialdemokratiet glade for, at regeringen har valgt at imødekomme dette.
For det andet synes jeg, det er værd lige at fremhæve ændringerne i lov om fuldbyrdelse af straf med indførelse af en fodlænke- og udstationeringsordning på Færøerne.
Formålet er at give kriminalforsorgen mere fleksible rammer for tilrettelæggelse af afsoning.
Det kan understøtte kriminalforsorgens muligheder for at varetage opgaven med fuldbyrdelse af straf på Færøerne.
I dag indeholder den færøske straffuldbyrdelseslov ikke bestemmelser, som muliggør brug af fodlænke som i Danmark, og der har vi jo som sagt rigtig fine erfaringer netop med fodlænken.
Eksempelvis kan en person i Danmark, der idømmes en fængselsstraf på op til 6 måneder, efter omstændighederne udstå straffen på sin bopæl med elektronisk fodlænke.
Med lovforslaget her indføres der nu de regler på Færøerne, som svarer til ordningen i Danmark med de ændringer, som de færøske forhold tilsiger.
Jeg kan forstå, at det er Justitsministeriets vurdering, at indførelsen af reglerne på Færøerne vil kunne frigøre afsoningspladser.
Det vil igen kunne lette kapacitetspresset hos kriminalforsorgen på Færøerne, som i perioder har været utrolig højt.
Så når alt det er sagt og vi studerer lovforslaget, er vi meget positive over for lovforslaget, og ud fra den dialog, som vi har haft med hinanden her i Tinget, er det også mit indtryk, at de færøske parlamentarikere har arbejdet målrettet mod, at det her også sker på Færøerne.
Så i den forbindelse vil jeg også gerne takke de to færøske repræsentanter i Tinget for at arbejde målrettet med at forbedre de her forhold på Færøerne.
Med de ord vil jeg bare tilkendegive, at vi i Socialdemokratiet glæder os til den videre behandling, som vi vil følge tæt, og vi kan støtte lovforslaget, som det ligger her.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-18:
Tak for ordet.
Jeg vil gøre det forholdsvis kort og sige om lovforslaget her, der indebærer en ajourføring af retsplejeloven og mulighed for fodlænkeordning på Færøerne, at vi i Danmarksdemokraterne synes, at det er en rigtig god idé, at man får ajourført de her ting, specielt når det også er et ønske, man har fra færøsk side.
Så Danmarksdemokraterne bakker op om forslaget.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-04-18:
Mange tak.
Det er jo en lovgivning, Færøerne har efterspurgt, og en lovgivning, som vi allerede i Danmark synes er en god idé.
Liberal Alliance støtter forslaget.
Tina Cartey Hansen (KF), 2024-04-18:
Jamen så vil jeg prøve at gøre det lidt længere.
Det går jo alt for stærkt i dag.
Vi kan ikke følge med.
Når man begår noget kriminelt, skal man straffes.
Sådan har det været siden tidernes morgen.
I løbet af historien har man modificeret rettergangen og strafudmålingen fra at afhænge af en vilkårlig herskers lune til at blive det retssystem, vi har og værner om i Danmark og i Færøerne.
Dette lovforslag handler som sagt om, at vi efter ønske fra landsstyret i Færøerne opdaterer færøsk lovgivning inden for retsplejeloven.
Som det står beskrevet, handler den første del af lovforslaget om en række sproglige korrektioner og tilpasninger, der gør loven tidssvarende.
Den anden del handler om nye muligheder for færingerne for afsoning med fodlænke og udstationering.
Siden 2005 har det i Danmark i visse tilfælde været muligt at afsone med fodlænke.
Nu har undersøgelser konkluderet, at det også teknisk er muligt i Færøerne, og derfor ser vi i Det Konservative Folkeparti positivt på forslaget om at indføre mulighed for afsoning med fodlænke i Færøerne.
Hvis man er idømt en fængselsstraf i op til 6 måneder, kan man efter en individuel bedømmelse afsone med fodlænke i eget hjem.
Fodlænke er fortsat en straf og en indskrænkelse af friheden.
Det skal det også være, men med fodlænken gives den dømte en tættere tilknytning til vedkommendes normale liv med familie og arbejde.
Jeg noterer mig, at Det Kriminalpræventive Råd i deres høringssvar er positive over for de foreslåede lovændringer og henviser til deres egen undersøgelse, der viser, at afsoning i hjemmet for unge under 25 år medfører en lavere risiko for tilbagefald til kriminalitet end afsoning i et fængsel.
Det er positivt.
Dog skal det også bemærkes, at det er vigtigt, at personer over 18 år på samme bopæl som den dømte skal give samtykke til et midlertidigt liv med en fodlænke i hjemmet og den overvågning, som det fører med sig i hjemmet.
Ud over samtykke fra samboer ligger hensynet til eventuelle ofre også os Konservative meget på sinde.
Det er vigtigt, at et offer ikke risikerer at møde sin gerningsmand under dennes afsoning.
Det vil svække tilliden til retssystemet.
Derfor er det vigtigt, at man tager et eventuelt offers situation med i vurderingen af, om en given dømt må afsone med fodlænke eller ej.
Det er for os f.eks. uacceptabelt, hvis en, der er dømt for vold, kan afsone med fodlænke og potentielt møde sit offer i supermarkedet.
Med overfyldte fængsler i Danmark og først med udsigt til et egentlig fængsel i Færøerne i 2029 må vi også erkende, at afsoning med fodlænke aflaster fængselsvæsenet og frigiver kapacitet.
En fængselsplads koster cirka det dobbelte af afsoning med fodlænke, så der er også noget økonomi i det her, og det frigør midler, der kan bruges andre steder i kriminalforsorgen.
I lovforslaget lægges der også op til, at færinger, der afsoner i Danmark, kan komme hurtigere tilbage til deres vante omgivelser i Færøerne.
Det tror vi gavner resocialiseringen og dermed både den dømte, men også samfundet.
Det Konservative Folkeparti bakker op om alle elementer i lovforslaget, og vi ser frem til at følge effekterne af det.
Mette Thiesen (DF), 2024-04-18:
Af mange af de glimrende grunde, der allerede er blevet oplistet heroppe fra talerstolen i dag, kan Dansk Folkeparti også godt støtte det her lovforslag.
Louise Elholm (V), 2024-04-18:
Tak for ordet.
Jeg synes, det er rigtig dejligt, at vi skal behandle det her lovforslag i salen i dag.
Retsområdet er jo ikke et hjemtaget område for Færøerne, og derfor har vi i Danmark en forpligtelse til hele tiden at være opmærksom på, hvordan vi også kan sikre, at det er en opdateret lovgivning, der er på Færøerne, og at det foregår i et godt samspil med Færøerne selv.
Det her er et godt eksempel herpå.
Det andet formål er at indføre en fodlænke- og udstationeringsordning på Færøerne.
Det er ikke en mulighed, man har haft på Færøerne, og derfor er det rigtig positivt, at man også får den mulighed på Færøerne fremadrettet.
Vi synes i Venstre, at det er rigtig positivt, at vi får sikret den mulighed, også på Færøerne.
Så alt i alt synes vi, det her er et rigtig positivt lovforslag, som sikrer, at retsplejeloven på Færøerne er opdateret, og som imødekommer nogle af de ønsker og behov, der er på Færøerne.
Venstre kan støtte lovforslaget, og jeg skal hilse fra Moderaterne.
Moderaternes ordfører, fru Nanna W. Gotfredsen, havde desværre ikke mulighed for at være til stede, da hun leder et samråd, og jeg skulle hilse og sige, at Moderaterne også støtter lovforslaget.
Dina Raabjerg (KF), 2024-04-18:
Tak for ordet, formand.
Med det her lovforslag implementerer vi beslutningen fra »Klimaaftale for energi og industri mv. 2020«, som vi er med i.
Lovforslaget handler om at afskaffe kompensation for indfødningstariffen for bl.a. havvind.
Klimaaftalens formål er at udvikle, udbygge og integrere grønne teknologier i energisektoren og industrien, som sikrer, at vi får reduceret vores drivhusgasser og opnår vores klimamål.
Med det her forslag om indfødningstariffen stiller vi land- og havvind lige, og vi sikrer på sigt en sund konkurrence og økonomisk bæredygtighed på energimarkedet.
Så Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Henrik Frandsen (M), 2024-04-18:
Formålet med det her lovforslag, som vi behandler i dag, er at sikre dansk rets anvendelse på anlæg i den eksklusive økonomiske zone, som det hedder – altså sikre, at vi har klare og præcise rammer for udviklingen af vedvarende energi-projekter, specielt når det gælder havvind.
Lovforslaget sikrer også, fordi der bliver præciseret en hel række ting, at den mulighed for, at der kan tages realkreditlån i forhold til havvindmølleprojekter, som man vil åbne op for, også bliver mere tydeliggjort.
Samtidig med det fjerner man muligheden for, at man kan få det, det hedder kompensation for indfødningstarif.
Det er sådan en særregel, man har haft omkring havvindmølleprojekter, og den fjerner man også ved samme lejlighed.
Så alt i alt er det et rigtig fornuftigt forslag.
Det er et meget teknisk forslag, men et nødvendigt forslag, der gør, at der bliver skabt rigtig klare rammer omkring vores vedvarende energi-projekter inden for havvind.
Så Moderaterne støtter forslaget.
Lars Aagaard (M), 2024-04-18:
Den problemstilling vil jeg se frem til at drøfte med ordføreren.
Der er en logisk brist i det, som der bliver sagt.
At kræve en kompensation for VE-opstillere betyder økonomisk også noget for jordpriserne.
Det overvæltes i en mindre betalingsvillighed.
Og da ordføreren samtidig er bekymret over, at der er en forhøjet betalingsvilje hos VE-opstillere, der kan gå ud over firdoblingen, så vil det at fjerne kompensationsordningerne, som vi snakker om her, jo betyde en villighed til at betale mere for jord.
Så jeg synes, at der er en logisk brist i det, der peges på, men jeg vil meget gerne drøfte det.
Jeg glæder mig over, at der er en betalingsvilje.
For husk nu, at den firdobling, vi har aftalt, er aftalt i en kontekst af, at der ikke gives tilskud til sol- og vindenergi på land, og at det skal være markedsdrevet.
Det vil sige, at det skal være prisen for den strøm, man sælger, som skal retfærdiggøre udviklingen.
Den forudsætning er hele fundamentet for aftalen.
Derfor glæder jeg mig da over, at det tyder på, at der for the time being er en markedsmæssig interesse i at sætte sol- og vindenergi op på land og dermed også en villighed til at betale en markedspris for den jord, der skal sættes til rådighed.
For var den forudsætning ikke til stede, kom der ikke nogen udbygning.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-18:
Selvfølgelig er der nogle prismekanismer i spil her.
Man kan sige, at hvis ikke vi øgede betalingen til Grøn Fond, kunne developere betale en endnu højere pris for jorden.
Det er altså noget, som også har negative konsekvenser for dem, der ønsker at drive landbrug, f.eks. hvis de ønsker at fortsætte med at drive landbrug og gerne vil have fat i noget mere jord.
Og hvad sker der, når vi skal til at lave skovrejsning rundtomkring?
Så skal vi til at betale høje priser for at overtage jorden.
Det har altså nogle negative konsekvenser, at solceller er med til at drive nogle jordpriser op.
Det er det, jeg gerne vil have at vi får en drøftelse af.
Er der en udløbsdato for det her lovforslag?
Det er sådan set bare det.
Lars Aagaard (M), 2024-04-18:
Jeg mener ikke, at det er relevant at diskutere en udløbsdato for en aftale, i hvilken vi lige har aftalt at indføre en kompensationsordning.
Den synes jeg at VE-opstillere og lokalsamfundene skal have lov til at kunne stole på i fremtiden.
Husk nu, at i forhold til VE-anlæg på land er vurderingen, at det er 1,5 pct. af det danske territorium, vi snakker om.
I forhold til de jordpriser, der i øvrigt gælder i det her land, må de samlede værdier af VE-udbygningen altså være af en relativt lille betydning sammenlignet med værdien af jord i øvrigt til anden aktivitet.
Men igen vil jeg sige, at jeg glæder mig over, at der er en betalingsvilje for jord.
For var der ikke det, ville der heller ikke komme nogen VE-udbygning.
Theis Kylling Hommeltoft (S), 2024-04-18:
Tak for ordet.
Sagen her drejer sig om tydeliggørelse af dansk rets anvendelse i den såkaldte eksklusive økonomiske zone og en afskaffelse af indfødningstarifferne for fremtidige havvindmølleparker.
Den såkaldte eksklusive økonomiske zone er det kystnære havområde, som Danmark har eneret over i forhold til at udnytte havet, havbunden og ressourcerne i området.
Så når der f.eks. skal sættes havvindmøller op, er det klart fordelagtigt, at vores lovgivning er klar, tydelig og retvisende.
For vi har med enorme anlægsinvesteringer at gøre, og her har der fra havvindbranchens og realkreditinstitutters side været et klart ønske.
Derudover afskaffer vi nu muligheden for at modtage kompensation for den såkaldte indfødningstarif til elnettet.
Det har man i forhold til havvindmølleparker hidtil kunnet få kompensation for.
Det lægger vi med lovforslaget op til at afskaffe.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget, og vi mener, at det er helt rimeligt, at der nu skabes en lovmæssig ligestilling mellem VE på land og VE på vand.
Tak for ordet.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-04-18:
Tak for ordet.
Lovforslaget, som vi behandler nu, er med til at skabe klare rammer for udbygningen af havvindmølleparker.
Lovforslaget præciserer dansk rets anvendelse på vedvarende energi-anlæg i den eksklusive økonomiske zone.
Med havvindanlæg er der tale om meget store anlægsinvesteringer, og derfor er det også rigtig vigtigt, at der er en klar retsstilling.
Det er en præcisering, som er efterspurgt af aktørerne.
Derudover vil lovforslaget afskaffe muligheden for kompensation for indfødningstariffer for nye havvindmølleparker.
Det skaber en mere retfærdig og gennemsigtig omkostningsstruktur, og det sikrer ligestilling mellem VE-anlæg på land og på vand.
Venstre støtter lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-04-18:
Tak for det.
Jeg skal gøre det ganske kort.
De to foregående ordførere har jo fortalt, hvad indholdet af lovforslaget er, som jo i stor grad bare er en række præciseringer og tydeliggørelser, så jeg skal bare meddele, at vi fra Danmarksdemokraternes side støtter lovforslaget.
Signe Munk (SF), 2024-04-18:
Lovforslaget, der ligger her, har som sagt to elementer, dels klarhed om retstilstanden ude i den eksklusive økonomiske zone, dels et princip, vi ligesom har stadfæstet også i de seneste havvindmølleudbud, om, at indfødningstariffen skal betales af havvindmølleopstilleren.
Det er jo sådan set for at skabe en klarhed omkring, hvornår vi støtter havvindmøller, og hvornår vi ikke gør.
Der er jo nogle, der godt kan have den bekymring, at der så ikke er økonomi i havvind fremadrettet, for det er jo rigtigt nok, at der er nogle økonomiske forandringer ude i markedet, som alt andet lige bare betyder, at det er en anden fremtid, der er for dem, der skal opstille havvindmøller fremadrettet, end der f.eks. var for Thor Havvindmøllepark ude ved Thorsminde.
Men det her er jo ikke et udtryk for, at vi ikke vil støtte havvind fremadrettet; det er et udtryk for at skabe klarhed, og det tror jeg er lidt vigtigt lige at få sagt.
Derudover er det slået fast, at for de gigawatt, som netop er aftalt i det seneste udbud, skal indfødningstariffen betales af havvindmølleropstilleren.
Så skulle jeg hilse og sige fra Alternativet og nu også De Radikale, at de også støtter forslaget ligesom SF.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-04-18:
Tak for det.
Det her er en hastig omgang, og det bliver også kort fra min side.
Dette lovforslag iværksætter dele af en aftale, som Liberal Alliance er med i.
Klare rammer for VE-opstillere i Danmarks eksklusive økonomiske zone er en god ting, især når det kan lede til, at de her store anlæg og projekter får forbedret deres muligheder for at opnå realkreditfinansiering.
Det synes vi i særdeleshed er positivt.
Vi stemmer derfor for.
Peter Skaarup (DD), 2024-04-18:
Selv tak.
Mohammad Rona (M), 2024-04-18:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg tror, vi lige skal have afklaret nogle misforståelser her, for det her har jo ikke noget med asylpolitik at gøre.
Asylpolitik og familiesammenføring er et helt andet system.
Det her handler jo, som nogle af de eksempler, der sådan set er kommet frem, viser, om danske statsborgere, der faktisk har svært ved at få deres ægtefælle til Danmark.
Det er jo et problem.
Jeg vil bare lige spørge ordføreren her: Kan ordføreren bekræfte, at regler for familiesammenføring ikke omfatter flygtninge?
Tina Cartey Hansen (KF), 2024-04-18:
Jeg vil da bare lige takke ministeren for at komme med en tilkendegivelse af eventuelt at ville dele forslaget op.
Det er jo rigtig positivt, at der er blevet lyttet.
Så må vi se, hvad I lander på i udvalget.
Det er klart, at jeg står her med en mindre historik end ministeren; det kommer vi ikke uden om, men at sige det med kollektiv demens synes jeg alligevel
er at gå lidt for vidt i forhold til de folk, der faktisk lider af demens her i Danmark.
Det er okay, at ministeren kalder mig uvidende og siger, jeg har en manglende historik, men den synes jeg ærlig talt gik lidt for vidt.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-18:
Jeg synes, at det er et forsøg på at dreje fokus væk.
Der er jo ikke nogen som helst, der har noget dårligt at sige om folk, der har demens.
Det er et forsøg på at dreje fokus væk fra det faktum, at man enten ikke har læst lovforslaget, eller at man ikke har opsøgt den information, der er hos ens partifæller, og så møder man alligevel op her i Folketingssalen og kritiserer folk for noget, der står klart og tydeligt.
Det er ikke bare en virksomhedsejers udsagn, der skal afgøre, om man får opholdstilladelse i Danmark eller ej.
Det er en samlet betragtning.
Det synes jeg bare er et udtryk for disrespekt for vores lovgivningsproces.
For vi har haft et langt forløb, hvor der er blevet svaret på det rigtig mange gange.
Alligevel påstår man noget andet, og alligevel står man så nu, når man har fået lovforslaget og kan læse det sort på hvidt, og påstår noget modsat.
Jeg synes simpelt hen ikke, at det sømmer sig for vores Folketingssal.
Tina Cartey Hansen (KF), 2024-04-18:
Jeg synes, at det er fint, at vi fik bragt det op igen i dag.
Så er nuancen i hvert fald nævnt
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-04-18:
Jeg vil lige spørge ministeren, om det er lovligt at ansætte nogen i 80 timer om ugen for 20 kr. i timen i Danmark.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-18:
Nu er jeg faktisk ikke beskæftigelsesordfører, men der er jo i hvert fald ikke nogen mindsteløn i Danmark.
Så meget ved jeg da.
Om man må arbejde 80 timer om ugen – det tror jeg ikke man må sådan efter de officielle regler.
Der er jo også, hvis man f.eks. er lastbilchauffør, køre-hvile-tids-regler og en masse andre regler, man skal overholde.
Så jeg vil ikke umiddelbart tro det.
Men at give 20 kr. i timen er i princippet ikke ulovligt i Danmark.
Der er jo ikke nogen mindsteløn, vi har fastsat ved lov.
Det synes jeg er en ret væsentlig problemstilling.
Jeg synes faktisk ikke, at generne ved det her lovforslag er voldsomt store.
Nu var der nogle, der sagde, at der tit bliver brugt eksempler med overlæger på hospitaler osv., men hvis man ser på, hvem der søger, er det først og fremmest inden for to brancher: Det er landbrugsansatte og restaurationsansatte.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-04-18:
Nu spurgte jeg, fordi det var det eksempel, ministeren selv bragte op.
Jeg er fuldstændig enig i, at vi skal sætte ind der, hvor der er behov, og på beskæftigelsesområdet sætter vi alle mulige ting i gang mod social dumping, så Arbejdstilsynet kan føre tilsyn med urimelige forhold på arbejdsmarkedet.
Det her gælder en meget snæver målgruppe.
Det er administration, hvor over to medarbejdere sidder i et helt år for at behandle 400 ansøgninger, hvor godkendelsesprocenten er 95.
Er det den rette balance i forhold til brug af vores fælles ressourcer?
Vi skal i dag behandle vores beslutningsforslag om afskaffelse af koncernreglen.
Jeg tror, at hvis du spørger befolkningen derude, så vil 99,9 pct. sige: Hvad er det?
Men det er en af de regler, vi har lavet for at gøre et meget komplekst system lidt mere komplekst, selvfølgelig med de reneste intentioner og de bedste hensigter.
Det drejer sig om, at udenlandske ægtefæller, altså ægtefæller til international arbejdskraft, der er i Danmark, ikke må arbejde inden for den samme koncern, medmindre de har en tilladelse.
Altså, vi har over 400 ansøgninger hvert år, og ganske få opfylder ikke betingelserne.
At man kan have mulighed for at arbejde inden for samme koncern, vil i nogle tilfælde betyde en del.
Hvis du f.eks. har en, der arbejder her, der er læge, så er der nogle steder, hvor regionerne fortolker reglen sådan, at så kan ægtefællen overhovedet ikke arbejde inden for samme region, og det synes vi er lidt skørt.
Så når vi snakker om at få afbureaukratiseret – der er over to fuldtidspersoner om året, der sidder med det her i SIRI, hvor vi allerede har lange ventetider – og få ventetiden ned, og når vi gerne vil skabe bedre muligheder for arbejdskraften i Danmark, synes vi, at det her er et oplagt sted at starte.
Heldigvis er det også noget, som både Venstre og især Moderaterne har snakket meget om, så jeg glæder mig til at høre, hvordan de ser på det.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-18:
Jeg er helt sikker på, at jeg kan bekræfte de tal skriftligt.
Det lyder rigtigt, men jeg kan ikke lige finde præcis de tal i mine papirer.
Jeg vil selvfølgelig gerne sørge for, at hr. Peter Skaarup får de rigtige tal.
Men det er bare vigtigt også at holde fast i, at der er rigtig mange sager med folk, der er født og opvokset her i landet, som har været i generationer her i Danmark, og som i dag bliver nægtet ægtefællesammenføring, simpelt hen fordi de måske ikke har været særlig gode i skolen, og det synes jeg ikke i sig selv kan være en årsag.
Peter Skaarup (DD), 2024-04-18:
Jeg synes da, det var godt, at det blev slået fast, at det netop ikke kun er danske statsborgere.
Kan ministeren bekræfte, at det er sådan, det hænger sammen?
Det kan godt være, at fru Zenia Stampe siger det nu, men under de her drøftelser i ministeriet har vi spurgt til det, og der fremgår det, at ud af de her 317 herboende personer, som i perioden 2018-2021 fik afslag på familiesammenføring på grund af sprogkravet, var 239 af dem af ikkevestlig oprindelse, 112 var ikke danske statsborgere, og 127 var danske eller nordiske statsborgere.
Det er bare, fordi fru Zenia Stampe her i debatten bliver ved med at sige, at det kun handler om danskere.
Vil fru Zenia Stampe ikke godt trods alt sådan i objektivitetens hellige navn sige her i Folketinget, at det faktisk ikke kun handler om danskere?
Det handler også om udlændinge.
Zenia Stampe (RV), 2024-04-18:
Jeg vil vove at påstå, at det primært handler om danskere.
For det tal, som hr. Peter Skaarup ikke har, er, hvor mange ud af den gruppe, der i dag får afslag under henvisning til de her regler, der så vil få adgang med baggrund i de nye regler, vi skaber.
For det er jo ikke sådan, at alle de mennesker, som hr. Peter Skaarup fremhæver i dag, så vil få adgang.
Nogle af dem vil få adgang, fordi de kan dokumentere, at de har arbejdet 5 år eller haft deres egen virksomhed i 5 år, vel at mærke et arbejde eller en virksomhed, hvor de løbende har brugt deres sprog.
Så derfor ved vi jo ikke noget om, hvad det præcis er for nogle mennesker, men jeg tror på, at hvis man har arbejdet 5 år og løbende talt dansk i sit arbejde eller har haft sin egen virksomhed, hvor man løbende taler dansk, så lever man jo op til sprogkravet, uanset hvilken hudfarve eller hårfarve man i øvrigt har; så kan man dansk.