runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-12-06:
Det imponerer mig alligevel, hvis smykkelov og internering er for flygtningenes egen skyld, men lad nu det ligge.
Der er bare det ved det, at Socialdemokratiet har været imod en fælles EU-fordeling indtil nu.
Så vil jeg spørge ordføreren i forbindelse med kvotesystemet og nærområderne
: Hvad er tilstrækkelig hjælp til nærområderne, for at de kan håndtere det?
Dan Jørgensen (S), 2016-12-06:
Man kan godt sige, at det ikke er korrekt.
Altså, spørgeren bruger ikke selv udtrykket, at så skal grænserne bare åbnes, men de facto har spørgeren jo været imod samtlige opstramninger og endda foreslået nogle lempelser, dvs. betydelig flere flygtninge til Danmark.
Og det er jo ikke, fordi man ikke godt kan synes, at det i hvert fald sådan teoretisk er sympatisk, men det er ikke særlig sympatisk, hvis man ser på, hvilke konkrete effekter det vil få, heller ikke over for de flygtninge, som så vil komme til Danmark, og hvis chance for at blive integreret vil blive minimeret dramatisk.
Om det er på ubestemt tid?
Ja, det er på ubestemt tid indtil videre, fordi vi jo ikke har mulighed for at sige, hvornår situationen bliver så meget bedre, at vi kan tage imod igen.
Josephine Fock (ALT), 2016-12-06:
Jamen jeg synes egentlig, det er sådan lidt paradoksalt, at hr. Dan Jørgensen netop omtaler en fordelingsmekanisme, så vi kan blive enige om, hvad det er for nogle flygtninge, der skal til Europa, men så samtidig siger nej til kvoteflygtningesystemet.
For det er jo præcis det system, vi har.
Kvoteflygtningesystemet handler præcis om folk, der har opnået flygtningestatus, og hvor FN går ind og beder os om at tage dem.
Så er det jo ikke korrekt, at det, vi diskuterer, er, at så skal grænserne bare åbnes.
Vi snakker om, at vi skal tage imod 500 kvoteflygtninge, og at det nu er blevet udskudt, og jeg vil gerne spørge: Skal det udskydes på ubestemt tid?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-06:
Det er jeg enig i.
Må jeg ikke godt begynde med at sige, at når jeg bare sagde nej før, så var det ikke for at prøve at undslå mig eller noget i den retning, det var simpelt hen, fordi jeg ikke ville kunne svare andet, for jeg ved det ganske enkelt ikke – blot lige for at understrege det.
Så er jeg meget enig i, at sådan nogle enkeltsager jo godt kan frustrere mange af os, og jeg skal være ærlig og sige, at den, der blev refereret til tidligere, har frustreret mig dybt, men jeg mener ikke, at det skal være på baggrund af enkeltsager.
Derfor var jeg også så glad for den dom, der faldt i sidste uge, hvorefter en bandekriminel skal være i Libanon og ikke i Danmark.
Det synes jeg der er grund til at glæde sig over.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-12-06:
Men vil det ikke sige, at hvis der ikke foregår en efterforskning i forbindelse med et forsøg på skatteunddragelse eller skatteunddragelse i sig selv, vil man ikke kunne gå efter rådgiveren?
Hvis der har været en rådgiver, der har rådgivet om grov skatteunddragelse, og det sådan set bare stopper dér, så der ikke er nogen, der handler på den rådgivning, vil man ikke kunne strafforfølge rådgiveren?
Josephine Fock (ALT), 2016-12-06:
Tak for det.
Det vil jeg så gå videre med i et skriftligt spørgsmål, for der skal ikke herske nogen tvivl om, at Alternativet er af den opfattelse, at selvfølgelig har den europæiske menneskerettighedskonvention fulgt med tiden.
Man kan jo også se, at der f.eks. er blevet indgået 16 tillægsprotokoller efterfølgende.
Jeg vil gerne høre ministeren, om ministeren ikke er enig i – og det var det, jeg sådan set hørte ministeren sige – at vi ikke skal ændre en menneskerettighedskonvention på baggrund af enkeltsager.
Som ministeren også nævnte fra talerstolen, så har vi lige præcis fået medhold i forhold til at kunne udvise en stærkt kriminel person.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-12-06:
De her lovforslag, som vi har foran os, om retsplejeloven og kriminalloven, drejer sig jo om nogle grønlandske folketingslove.
Og en af de anbefalinger, som vi har fra Grønlandsk side, er, at man har grønlandske folketingslove frem for kongelige anordninger, for det er jo sådan, at det bliver en kopi, kan man sige, af en dansk lovgivning, hvor man ikke har taget højde for, om der er nogle særlige forhold, der skal tænkes ind allerede fra starten af, når man strikker en lov sammen.
Et andet forhold er også, at man ikke har nogen bemærkninger til de kongelige anordninger, og det kan være rigtig svært at tolke lovgivningen, hvis man ikke har de bemærkninger, når man sidder som sagsbehandler.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-06:
Jeg synes bestemt, at vi, når der nu lige er kommet de anbefalinger, så skal sætte os ned, gå dem godt igennem og få en dialog om, hvilke muligheder der er.
Det vil jeg se frem til at diskutere nærmere med spørgeren, altså hvad det er, der er vigtigst, hvad vi skal have fremmet, hvad det er, vi først skal have taget fat på.
Der er nogle områder, hvor vi skal have taget fat.
Det tror jeg er klart for enhver.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-12-06:
Mange tak for bemærkningerne.
Jeg vil også gerne sige tillykke til den nye justitsminister.
Jeg ser frem til et forhåbentlig godt samarbejde om justitsområdet i Grønland.
Med det her lovforslag bliver der også anledning til nogle andre overvejelser, som jo også kom frem løbende under debatten.
Det er sådan, at Advokatrådet har udgivet en rapport her i sidste uge, ligesom Grønlands Råd for Menneskerettigheder sammen med Institut for Menneskerettigheder har udgivet en rapport, som peger på en lang række anbefalinger om at sikre menneskerettigheder.
Nogle af de her områder er jo også et dansk ansvar, og jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ministeren tænker om villigheden i den danske regering til at leve op nogle af de anbefalinger om menneskerettigheder og retssikkerhed i Grønland.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-06:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at takke ordførerne for de overvejende positive bemærkninger og den positive modtagelse af lovforslaget.
Det ser ud til, at vi kan skabe en bred opbakning til ændring af den grønlandske retsplejelov og kriminallov.
Det er jeg rigtig glad for.
Loven indebærer som bekendt en række tiltag af forskellig karakter.
For det første foreslås det med lovforslaget, at der indføres en ny forkyndelsesform i Grønland, nemlig telefonforkyndelse.
Reglerne om telefonforkyndelse blev indført i Danmark i 2012, og ser man nærmere på både afstande og vejrmæssige forhold, giver det efter regeringens opfattelse rigtig god mening at indføre tilsvarende regler i Grønland.
Ud over denne mere moderne forkyndelsesform vil jeg også fremhæve, at retterne og politiet som noget nyt i Grønland får mulighed for som en service at sende påmindelser pr. sms til personer, der skal møde i retten.
Det er regeringens forventning, at der hermed skabes et mere effektivt forkyndelsessystem, som kan nedbringe antallet af omberammelser og udsatte retsmøder.
For det andet foreslås det med lovforslaget, at skjold og peberspray indføres som nye magtmidler i de grønlandske anstalter.
Erfaringerne fra danske fængsler har vist, at muligheden for at anvende peberspray har en præventiv effekt, da det i sig selv har medvirket til, at indsatte efterkommer personalets anvisninger.
Det er regeringens forventning, at muligheden for at anvende peberspray i grønlandske anstalter vil have samme præventive effekt, som den har haft i danske fængsler, så yderligere magtanvendelse dermed kan undgås.
For det tredje indeholder lovforslaget ændringer, der har sammenhæng med en samtidig ikrafttræden ved kongelig anordning af lov om tilhold, opholdsforbud, bortvisning.
Med ikrafttrædelse af loven får vi i Grønland et mere tidssvarende, fleksibelt regelsæt, som kan være med til at styrke indsatsen for at beskytte ofre for chikane og forfølgelse.
Med de bemærkninger vil jeg endnu en gang takke ordførerne for indlæggene og ser frem til den videre behandling her i Folketinget.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-12-06:
Den Grønlandske Retsvæsenskommissions anbefalinger blev offentliggjort i 2004.
Det var en retsvæsenskommission, som bestod af danske og grønlandske gode mennesker, som slog hovederne sammen for at lave nogle anbefalinger til forbedringer på retsområdet i Grønland, fordi retsområdet i Grønland ikke har været prioriteret politisk fra Folketingets og fra Justitsministeriets side i mange, mange år.
Det resulterede i, at denne kommission arbejdede meget længe, ovenikøbet i hele 10 år, og efter at de havde arbejdet i hele 10 år, fremkom de med nogle meget konkrete anbefalinger til forbedringer på retsområdet i Grønland.
Disse udkom i 2004.
Anbefalingerne er langtfra implementeret endnu.
Jeg håber, at vores nye justitsminister vil sikre, at mange af disse meget vigtige anbefalinger fra Retsvæsenskommissionen helt tilbage fra 2004 bliver implementeret i Grønland for at højne retssikkerheden for alle rigets dele på lige fod.
I dag er der som tidligere nævnt 14 ud af 60 bygder uden kommunefogeder.
Jeg er rigtig glad for at se, at der i regeringsgrundlaget står, at retssikkerheden i Grønland skal være på lige fod med retssikkerheden i Danmark.
Så vi har virkelig store forventninger til den nye regering med hensyn til implementering af de anbefalinger, der udkom i forbindelse med Retsvæsenskommissionens arbejde.
Lovforslaget og anordningsudkastet omfatter tilhold, ophold, forbud og bortvisning, telefonforkyndelse og magtanvendelse i grønlandske anstalter.
Der har ikke været anledning til ændringer til lovforslaget om telefonforkyndelse fra Inatsisartuts Lovudvalg, men udvalget havde bemærkninger til magtanvendelse med peberspray.
Disse er meget klart nedfældet i betænkningen.
Naalakkersuisut har fremsat deres udtalelser vedrørende forslaget, og de retter i denne forbindelse deres supplerende bemærkninger til justitsministeren om deres skepsis over for anvendelsen af peberspray i grønlandske anstalter, ligesom denne skepsis er noteret i Inatsisartuts lovudvalgsbetænkning.
Lovudvalget har fremsat et ændringsforslag, som er blevet enigt vedtaget i Inatsisartut.
Justitsministeriet forudsætter i øvrigt, at Kriminalforsorgen i Grønland i nødvendigt omfang instruerer de ansatte i reglerne om og anvendelsen af peberspray og sikrer, at denne benyttes som præventivt middel i de grønlandske anstalter.
Jeg tilslutter mig forslaget.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-12-06:
Det er vigtigt, at man i hvert fald har en diskussion om de fysiske rammer for anstalterne i dag.
Det, vi kan se, er, at nogle af de fysiske rammer, nogle af anstalterne rundtomkring i Grønland, ikke er tidssvarende.
Det er en ekstra opgave, kan man sige, som vi også er nødt til at kigge på fremadrettet.
Vi har jo fået en række nye anstalter rundtomkring i Grønland, men ikke alle steder.
Christian Juhl (EL), 2016-12-06:
Jeg kan se, at der i svaret fra Grønlands Råd for Menneskerettigheder også står, at i andre nordiske lande, f.eks. Sverige, er det kun tilladt at bruge peberspray i nødret og nødværge, og i Norge er brugen af peberspray slet ikke tilladt.
Er det rigtigt, at der kun er tale om lukkede rum, når man er på en anstalt i Grønland, og at det dermed altid vil brugt indendørs?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-12-06:
Der er ikke nogen tvivl om, at IA også har haft sine betænkeligheder over for brug af skjold og særligt brug af peberspray.
Derfor har det også været rigtig vigtigt for mig at være i dialog med Kriminalforsorgen i Grønland for at høre, hvordan det egentlig er, det forholder sig, og hvad det er for nogle konkrete situationer, man kan stå i, hvor man kan være nødt til at have nogle flere værktøjer eller nogle flere handlemuligheder.
Jeg bemærker jo særligt i Lovudvalgets betænkning, at man ønsker, at de præciseringer, som Institut for Menneskerettigheder er kommet med, også bliver en del af det endelige lovforslag eller eventuelt af den grønlandske magtanvendelsesbekendtgørelse.
På den måde sikrer man, at der kommer nogle værktøjer, som er med til at sikre, at man tager de hensyn, som der skal være i forhold til de indsatte.
Christian Juhl (EL), 2016-12-06:
Tak for det.
Man skal holde sig for øje, at anstalter ikke skal betragtes som fængsler, og brugen af peberspray som middel til magtanvendelse harmonerer slet ikke med principperne for de grønlandske anstalter, skriver de.
De skriver også, at brugen af skjold må betragtes som konfliktoptrappende.
Når der ses på danske fængsler og den konfliktoptrappende effekt, skjolde har haft, må det anses som usandsynligt, at det samme ikke også vil være resultatet i Grønland.
Det står der i svaret fra Grønlands Råd for Menneskerettigheder.
Hvad siger IA's ordfører til de bemærkninger?
Naser Khader (KF), 2016-12-06:
Som flere ordførere har været inde på, omfatter lovforslaget tre elementer.
Det første element er en ny forkyndelsesform, som domstolene og politiet kan benytte sig af fremover, via mobiltelefoner og sms'er.
Det giver god mening.
Der sparer man tid og ressourcer.
For det andet indføres skjold og peberspray som nye magtmidler i de grønlandske anstalter.
Det har vi gode erfaringer med fra Danmark, det giver også god mening.
For det tredje er der en større beskyttelse af ofre for chikane og forfølgelse.
Det giver også god mening.
Alt i alt er det gode elementer, som vi Konservative støtter.
Karsten Hønge (SF), 2016-12-06:
Nu forstår jeg nu ikke det med den lukkede anstalt i Nuuk, som at det er i lukkede rum.
Det er den lukkede anstalt i Nuuk, der er tale om.
Det er jo ikke kun et lukket rum.
Men i øvrigt henholder jeg mig bare til, at det her forslag er bakket op af naalakkersuisut, og derfor støtter vi det i respekt for den proces, der er i Grønland, uanset at man jo kan finde relevante kommentarer imod brug af peberspray.
Men i Grønland mener man, at det er anvendeligt, og der lægger jeg så især mærke til bemærkningerne fra Retspolitisk Forening.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-06:
Jeg synes sådan set, vi skal gøre os nogle anstrengelser, for at man på Grønland kan se sig selv i den lovgivning, der er.
Christian Juhl (EL), 2016-12-06:
Jeg tror, det er et spørgsmål om, at retssikkerheden i Grønland interesserer de to mere end tidligere, altså ministeren og ordføreren fra IA, og så tror jeg da også, det vil være en rigtig, rigtig god idé, hvis vores to grønlandske kollegaer inviterede ministeren til Grønland for at se på retssystemet og på anstalterne.
Det kunne være en god anledning til det også.
Men jeg vil egentlig gerne spørge ministeren: Hvad mener han om de kommentarer, der har været, om brugen af peberspray?
Det mere end antydes jo i hvert fald af nogle, at der er forskel på et fængsel i Danmark og en anstalt i Grønland.
Det er der jo også i princippet stor forskel på, og dermed også forskel på, om det kan være konfliktoptrappende at bruge skjolde og peberspray.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-12-06:
Tak, formand.
Forslaget her drejer sig om at muliggøre, at revisionen af offentlighedslovens § 16 om åbne postlister udsættes til folketingsåret 2017-18 fra det nuværende folketingsår.
Af offentlighedslovens § 44 kan man læse, at justitsministeren i dette år er forpligtet til at komme med et lovforslag om revision af § 16 om de åbne postlister.
Der har siden den 1. januar 2015 været igangsat en forsøgsordning, der har kørt i Sundheds- og Ældreministeriet, Søfartsstyrelsen, Slagelse Kommune og Region Syddanmark.
Forsøgsordningen udløber den 1. januar næste år og kører dermed samlet set i 2 år.
Efterfølgende skal forsøget evalueres.
Justitsministeriet kan ifølge lovforslaget her dårligt nå at evaluere forsøget og fremsætte forslag til revision af reglerne i det her folketingsår.
Det er så argumentationen for, at man bør udsætte det.
Jeg kan ikke forestille mig, at nogen har noget imod at læse evalueringen, inden reglerne revideres.
Jeg glæder mig i hvert fald til at læse den.
Men tidsperspektivet for evalueringen af forsøget og revisionen af reglerne kommer jo ikke som nogen overraskelse for nogen.
Tidsperspektivet har igennem flere år været kendt både i Justitsministeriet og altså også her i Folketinget.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor man i sin tid har lavet lovforslag om fristen for revision, hvis man ikke agter at overholde fristen.
Jeg kan heller ikke se den store fordel i at evaluere postlisteforsøget i samme omgang som evalueringen af offentlighedslovens ministerbetjeningsregel og folketingspolitikerregel.
Der er tale om forskellige ting, hvilket Justitsministeriet jo også angiver i den kommenterede høringsoversigt i et svar til et høringssvar fra Danske Medier, som jeg i øvrigt synes er helt relevant.
Hvis man anerkender, at evalueringerne omhandler forskellige ting og ikke skal evalueres samlet, forstår jeg ikke, hvad argumentet for, at evalueringerne skal ske samtidig, måtte være.
For os i Dansk Folkeparti er der ikke noget nyt i det, der bliver fremsat her.
Kaare Dybvad (S), 2016-12-06:
Socialdemokratiet støtter forslaget, hvis formål er at udsætte revisionen af offentlighedslovens bestemmelser om postlister fra folketingsåret 2016-17 til folketingsåret 2017-18.
Det er en ordning, som blev iværksat tilbage i januar 2015, og den udløber ved udgangen af år 2016.
Det er meningen med evalueringen af forsøgsordningen med postlister, at man skal danne grundlag for en vurdering af, hvorvidt ordningen kan gøres permanent, herunder om ordningen skal omfatte samtlige departementer og styrelser.
Socialdemokratiet deler hensynet bag den udsatte revision til folketingsåret 2017-18, idet det nemlig ville give meget kort tid til evaluering, såfremt lovforslaget allerede skulle vedtages i dette folketingsår.
Dertil kommer, som regeringen også er inde på i bemærkningerne til lovforslaget, at vi står over for en snarlig planlagt evaluering af offentlighedsloven.
I forbindelse med den generelle evaluering mener Socialdemokratiet, at forsøgsordningen med postlister med fordel kan indgå.
På den baggrund støtter Socialdemokratiet som sagt lovforslaget.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-06:
Vi breder os ud.
Men det skal jeg med glæde gøre, og det vil jeg se frem til.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-12-06:
I så fald glæder vi to grønlandske folketingsmedlemmer os rigtig meget over et godt, tæt samarbejde med justitsministeren, for vi har nogle gode bud på, hvad justitsministeren kan arbejde med.
I den sammenhæng vil jeg gerne opfordre justitsministeren til at invitere os til en dialog.
Så tror jeg også, der vil være forståelse for at højne arbejdet for retssikkerheden i Grønland.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-06:
Ministeren har ikke på den ottende arbejdsdag et stort katalog over, hvad der skal ske med retssikkerheden i Grønland, ud over at jeg er opmærksom på, at der nu ligger en rapport, vi skal have taget fat på.
Vi har nogle udfordringer, vi skal have løst.
Jeg er helt med på, at en af de alvorlige udfordringer, vi har, bl.a. er, at der er steder, bygder, hvor der ikke er en kommunefoged, og man kan stille sig selv spørgsmålet, hvordan man kan sikre sikkerheden der.
Det er noget, vi skal have kigget på.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-12-06:
Tillykke med justitsministerposten.
Som jeg sagde tidligere, har jeg store forventninger til markante forbedringer på retsområdet i Grønland, eftersom der også står i regeringsgrundlaget, at retssikkerheden i Grønland og retsforholdene i Grønland skal være på samme niveau som i alle andre dele af Danmark.
Retsvæsenskommissionen fremkom med deres anbefalinger allerede tilbage i 2004, så vi ser to markante markeringer, som justitsministeren kan arbejde videre med.
I den sammenhæng vil jeg spørge justitsministeren om, hvilke prioriteringsopgaver han på nuværende tidspunkt har med at højne retssikkerheden i Grønland, og hvilke konkrete tiltag han har tænkt sig at foretage.
Christian Juhl (EL), 2016-12-06:
SF's ordfører siger, at de kun må bruges indendørs i en nærmere angivet anstalt.
Det sidste er jo logik.
Men de anbefaler altså, at man ikke bruger peberspray i lukkede rum.
Karin Gaardsted (S), 2016-12-06:
Men er ministeren klar over, at det grønlandske landsstyre har udtrykt stor betænkelighed og stor skepsis over for netop indførelsen af peberspray?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-06:
Og så er det klart, så er der nogle klare regler på Grønland om, hvordan man skal bruge peberspray, og hvordan det skal være.
Der skal selvfølgelig være nogle klare retningslinjer, det siger sig selv, det er jeg fuldstændig enig i.
Og det er jo så er det arbejde, der videre skal foregå.
Karin Gaardsted (S), 2016-12-06:
Tak for det.
Ministeren siger, at det handler om den politiske holdning, som vi sidder med her i salen.
Det er jeg altså ikke enig i.
For lige præcis med hensyn til Grønland – det tror jeg også at ministeren selv vil se, når han kommer derop – handler det om den kultur og de mennesker, som det her skal fungere i og med.
Jeg ved godt, at ministeren priser brugen af peberspray, men det er altså en helt anden gruppe mennesker, der kommer i fængsel deroppe, end dem, der kommer i fængsel herhjemme, hvor vi er præget af rockertyper og indvandrerbander, og hvad ved jeg.
Det er ikke den type mennesker, der sidder i de grønlandske anstalter, og det er derfor meget, meget vigtigt, som også hr. Christian Juhl siger, at vi skal passe på, at vi ikke er med til at optrappe noget, som der ikke er grund til at optrappe.
Så jeg vil gerne spørge ministeren: Vil ministeren indgå i et tæt samarbejde med Grønland om at få løst opgaven bedst muligt?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-06:
Der er en lang række forhold med skjolde og peberspray, der skal være opfyldt.
Altså, der er jo en grund til, at de her mennesker sidder i fængsel.
Og hvis det handler om, at de ansattes sikkerhed bedst beskyttes, ved at de har det magtmiddel, synes jeg, det er godt, det har det.
Og jeg synes, det er vigtigt, at der bliver klare regler for, hvordan man bruger det, og hvornår man bruger det, så der er sikkerhed for, at det foregår efter de regler, som det skal.
Christian Juhl (EL), 2016-12-06:
Jeg er enig i, at man skal tage hensyn til de ansattes sikkerhed, men hvis nu man vælger nogle løsninger, som er konfliktoptrappende, er man jo med til at forøge usikkerheden for de ansatte.
Så er det jo ikke godt for betjentene, der skal passe på de indsatte.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-06:
Allerførst vil jeg sige, at jeg ser frem til, når dagen kommer, at besøge Grønland og få et nærmere indblik i tilstanden på hele området.
Om peberspray må jeg sige, at for det første har jeg i hvert fald den tilgang, at det jo er de ansattes sikkerhed, det først og fremmest drejer sig om.
Og der kan vi jo se at peberspray har en har en præventiv effekt.
Når det så er sagt, er det jo altså også sådan, at ifølge den grønlandske kriminallov skal magtanvendelse på anstalter kun ske, hvis indgrebet er proportionalt med formålet.
Der skal naturligvis også fastsættes helt klare regler for, hvad de ansatte skal gøre i forbindelse med brugen af peberspray.
Bestemt, men man har dog tilsluttet sig.
Jeg tror også, at det derfor er vigtigt, at man sikrer den rigtige proportionalitet, at man sikrer, at det ikke bliver brugt konfliktoptrappende, men kun skal bruges i de situationer, hvor det er absolut mest nødvendigt, og så skal der selvfølgelig være nogle klare regler for, hvornår man bruger peberspray.
Jeg har ikke noget ønske om, at man bare skal gå rundt og sprøjte med peberspray, alt det man kan, og tømme den ene dåse efter den anden.
Det er kun i de helt, helt særlige situationer, hvor det er nødvendigt for at sikre de ansattes sikkerhed, og hvor der ikke findes andre løsninger.
Jeg tror ikke, at vi er så uenige om det.
Karsten Hønge (SF), 2016-12-06:
Lovforslaget indeholder jo nogle meget forskellige dele.
Den første handler om telefonforkyndelser, og her kan jeg først og fremmest undre mig over, at det ikke er indført for længst.
SF støtter den del af forslaget, ligesom vi støtter forslaget om tilhold.
SF forventer ligesom foreningen, at peberspray kun anvendes i det lukkede afsnit i anstalten i Nuuk.
SF forventer selvfølgelig, ligesom naalakkersuisut gør i deres bemærkninger, at dette efterleves, altså at det kun sker i nødstilfælde, og at brugen af peberspray skal registreres.
Desuden forventer SF også, at der udarbejdes retningslinjer for anvendelsen af magt.
Med de bemærkninger kan SF støtte lovforslaget.