runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2022-06-09:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvilken evidens ministeren baserer det på, når ministeren udtaler, at den her tvangsfordeling af eleverne er en af de bedste ting, der er sket for integrationen, for alle de ekspertudtalelser og studier, som jeg har set, siger det modsatte.
Så hvilken evidens bygger ministeren sin udtalelse på?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-09:
Jeg beklager smilet – det var ikke på grund af tallene, men fordi det var en meget sønderjysk måde at udtale pågældende by på; det hedder Dragør med tryk på første stavelse.
Men nok om det.
Jeg tror, at det kunne være gået den anden vej, hvis der var tale om nogle af de sønderjyske byer, så det skal vi ikke lade hinanden høre et ondt ord for.
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, at vi får fordelt eleverne.
Det synes jeg uforandret, og vi har en uforandret målsætning om, at vi, når vi når 2030, kommer under 30 pct.
Mit bud vil være, at når vi forandrer på gymnasierne, så forandrer søgemønstrene sig også, og derfor synes jeg jo, vi skal se, hvor langt vi kommer med det her.
Vi ved, at vi kommer fra 11 til 3 i ét ryk, men jeg vil tro, at søgemønstrene også forandrer sig og arbejder positivt med.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
er der 92 pct. i Dragør, der får opfyldt deres førsteprioritet, 91 pct. i Vallensbæk og 91 pct. i Brøndby.
Der er tale om betydelig mere frit valg end i de tal, der kommer med det tvangsfordelingslovforslag, som vi behandler nu, hvor man når ned på 62 pct., 70 pct. og 77 pct. – bare for at tage de begrænsninger, det her lovforslag lægger ned over de unge mennesker i hovedstadsområdet.
Og det er den forkerte vej at gå.
Men ministeren svarede ikke på: Er det god socialdemokratisk integrationspolitik, at der fortsat vil være 15 institutioner med mere end 30 pct. ikkevestlige indvandrere?
Anders Kronborg (S), 2022-06-09:
Det vil sige, at med hånden på hjertet mener Venstres ordfører ikke, at det gør en forskel, at vi går fra 11 gymnasier med en koncentration på mere end 40 pct. med ikkevestlig baggrund til tre gymnasier med mere end 40 pct. med ikkevestlig baggrund.
Det er da en enorm forskel.
Og hvis Venstres ordfører ikke mener det, kunne Venstres ordfører måske lige give mig en forklaring på, hvilke redskaber det så er, Venstre vil bruge, for jeg har ikke hørt, at Venstre har sat nogen som helst redskaber i spil, men her er der altså et redskab, der faktisk forbedrer noget.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Ministeren siger, at det her lovforslag stadig væk vil imødekomme elevernes frie valg, selv om man laver tvangsfordeling på baggrund af forældreindkomst.
Det synes jeg man skal prøve at sige til de unge ude i Dragør, hvor man går fra, at 92 pct. får opfyldt deres førsteprioritet, til at det kommer ned på 77 pct.; til de unge i Vallensbæk, hvor man går fra 91 pct. til 62 pct.; eller til de unge i Brøndby, hvis vi bare skal tage endnu et eksempel her i hovedstadsområdet, hvor man går fra 91 pct. til 70 pct.
Så nej, det her tvangsfordelingsforslag på baggrund af forældreindkomst betyder jo ikke, at de unge mennesker i store dele af hovedstaden får deres frie valg opfyldt; det betyder det modsatte.
Så siger ministeren: Til gengæld løser vi integrationsudfordringen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-09:
Altså, nu er det ufattelig få minutter siden, at ordføreren stod heroppe uden et eneste svar på, hvilket redskab der ville være mere effektivt.
Vi tager et kæmpe skridt i forhold til de integrationsudfordringer, der har været i, jeg ved ikke hvor mange år.
Venstre er åbenbart blevet totalt ligeglade med de parallelsamfundsting, fordi man har fået en eller anden idé om, at man kan score nogle vælgere på at sige frit valg, selv om de unge udmærket godt ved, at der ikke er frit valg i dag.
Så vil jeg sige: Ja, vi står helt ved, at det er sådan, at på landsplan vil der være flere, der får deres ønskegymnasium – det antal stiger – og så vil der være områder, hvor det er anderledes, og det er typisk i de områder, hvor der i dag er pivskæve gymnasier, som de unge ikke har lyst til at søge ind på, hvorfor de søger længere væk for at undgå at gå på de gymnasier, altså fordi de er blevet pivskæve.
Og det, vi gør med den her aftale, er jo at få rettet op på de gymnasier, sådan at det faktisk bliver attraktivt for f.eks. en ung, der bor i Hvidovre, at gå på Hvidovre Gymnasium, altså fordi der er en balanceret elevsammensætning.
Men ja, det er rigtigt, at neden under det overordnede tal for, at der er flere, der får deres ønskegymnasium, er der selvfølgelig nogle bevægelser.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Jeg er helt enig med den konservative ordfører.
Jeg går da også ud fra, at ministeren, den socialdemokratiske ordfører, SF's ordfører, Enhedslistens ordfører og De Radikale Venstres ordfører går på talerstolen – jeg kan se, at ministeren vil gøre det, og det er da dejligt; det skete jo ikke under andenbehandlingen – og fortæller alle de unge mennesker, hvorfor man vil indføre tvangsfordeling på baggrund af forældres indkomst i stedet for at respektere det frie uddannelsesvalg; hvorfor man – for nu er det jo ændringsforslagene, vi diskuterer – vil stemme imod et ændringsforslag, der gør, at man kan have et særligt optag på den specialiserede shippinglinje på Niels Brock, som Danske Rederier og en række aktører har peget på; hvorfor man stemmer imod et ændringsforslag, som skal sikre, at det ikke længere skal være sådan, at man, hvis man er i mistrivsel, skal have en aftale med rektor for at kunne skifte skole; og hvorfor man vil have forældreindkomst som et fordelingsparameter i stedet for det frie valg.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-06-09:
Jeg har egentlig blot den kommentar, at jeg synes, at det er ret utroligt, at venstrefløjen og Socialdemokratiet, når de nu er i gang med den her helt store samfundsomelet, hvor man bruger gymnasieelever som æg, ikke går op på talerstolen og tager ordet.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Jeg tror, at de unge, både dem, der stod ude på Slotspladsen den anden dag, dem, der har skrevet til os, sendt høringssvar, og dem, der har skrevet under – det er mere end 50.000 – på et borgerforslag, savner svar fra Socialdemokraterne på, hvorfor de fremover skal tvangsfordeles på baggrund af deres forældres indkomst i stedet for at have et frit uddannelsesvalg.
Men det håber jeg jo på at vi kan få svar på, hvis ministeren eller nogle af ordførerne for partierne går på talerstolen, for det er jo det, der er spørgsmålet: Hvorfor skal de udsættes for en tvangsfordeling i stedet for have et frit uddannelsesvalg?
Maria Gudme (S), 2022-06-09:
Men skylder Venstre så ikke et konkret svar nu, når vi også kan høre i salen og fra talerstolen, at det er et valgløfte at ville rulle den her aftale tilbage?
Jeg synes virkelig, at vi skylder de unge et svar på, hvad det konkrete alternativ så vil være, for det savner jeg et svar på ud fra den debat, der er i dag, ud over at der bliver gentaget svar om, at man så ikke vil bakke op om den her aftale.
Hvad vil en ny aftale så indeholde af konkrete tiltag?
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Den her aftale er ikke effektiv, heller ikke når det handler om at løse udfordringen med de polariserede gymnasier.
Der vil fortsat med den her aftale være 15, hvor der i dag er 17, gymnasier med over 30 pct. elever med ikkevestlig baggrund.
Så det her lovforslag løser ikke den problemstilling.
En gruppe af de unge var også noget af det, som ordføreren og jeg diskuterede i tirsdags, nemlig de elever, der er i mistrivsel, og som fremover vil skulle have en aftale med rektor for at skifte skole.
Det har vi et ændringsforslag om konkret i dag.
Det kunne være en lille forbedring af lovforslaget, men det stemmer Socialdemokraterne desværre også imod.
Maria Gudme (S), 2022-06-09:
Tak for det.
Jeg kan forstå på ordføreren, at Venstre i hvert fald gerne vil være med til at løse det her problem, som aftalen er med til at give et meget kvalificeret bud på at løse, nemlig at gøre vores gymnasier mere blandede og mere mangfoldige.
Vi har også fået slået fast, at vi går fra 11 til 3 gymnasier, der netop får hjælp til at ændre på den fordeling, der er i dag.
Men jeg savner stadig et svar fra ordføreren her fra talerstolen på, hvad det er, Venstre konkret har tænkt sig at tage af initiativer, der kommer til at være mere effektive end de initiativer, der er i den her aftale, for at få løst netop det her konkrete problem – ikke andre problemer, men det her konkrete problem.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Nej, der er ingen evidens bag det her lovforslag; det er ren ideologi.
Og hvis Socialdemokraterne seriøst mener, at det er god integrationspolitik, at der fortsat vil være 15 gymnasier med over 30 pct. elever med ikkevestlig baggrund, og at man så har løst problemet, tager man fejl.
Problemet er jo ikke 30, 40 eller 35 pct.
Problemet er, at lige så snart vi kommer over en 20-25 pct., kommer der til at ske en polarisering på institutionerne, som er en del af udfordringen.
Og derfor er man nødt til at arbejde langt mere forebyggende i forhold til at undgå, at de her problemer vokser sig alt for store.
Tanja Larsson (S), 2022-06-09:
Så kan ordføreren bekræfte, at vi går fra 11 gymnasier til 3 gymnasier?
Jeg efterspørger ingen evidens eller alt muligt andet – bare fakta.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Og jeg tror egentlig også godt, at Socialdemokraterne allerinderst inde ved, at selv når vi laver tvangsfordeling af de unge og bryder med det frie uddannelsesvalg, så vil der også fremover være 15 institutioner med mere end 30 pct. elever med ikkevestlig baggrund.
Hvis det er Socialdemokraternes opfattelse af god integrationspolitik, altså at man dermed har løst problemet, så må jeg sige, at det ser vi forskelligt på.
Det her lovforslag løser heller ikke integrationsudfordringen, men det indfører tvangsfordeling af de unge på baggrund af forældreindkomst.
Det bryder med det frie valg, og det er baggrunden for, at vi stemmer imod fra Venstres side.
Tanja Larsson (S), 2022-06-09:
Der blev talt om evidens og ideologi.
Lad os skære det væk og bare være sådan helt konkret, når nu jeg kommer fra naturvidenskaben, som er fuldstændig konkret.
Er det ikke korrekt, at antallet af gymnasier med 40 pct. elever af anden etnicitet går fra 11 til 3?
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Ja, Venstres formand, Jakob Ellemann-Jensen, har jo klart og tydeligt sagt, at det er et valgløfte, han gerne vil udstede, altså at kommer der et nyt flertal efter et folketingsvalg – og det håber vi i den grad på at der gør – så kommer vi til at rulle det her tilbage.
For de unge mennesker skal ikke tvangsfordeles på baggrund af deres forældres indkomst.
Vi skal jo respektere det frie uddannelsesvalg i Danmark.
Mette Thiesen (NB), 2022-06-09:
Tusind tak, og tak for svaret.
Det her lovforslag er nemlig baseret på lige præcis nul procent evidens og hundrede procent ideologi.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Ja, jeg er meget enig med ordføreren i, at det her lovforslag om muligt er et af de mest ideologiske, vi har haft i den her samling, sammen med de andre lovforslag, hvor man har forsøgt at forbyde de private børnehaver.
Man gik også til valg på at knægte vores frie grundskoler.
Og det er jo ideologi og meget rød ideologi, som det også undrer mig at Radikale Venstre kan bakke op om, og det er også derfor, at Venstre ligesom Nye Borgerlige ikke støtter den tvangsfordeling på baggrund af forældreindkomst, som ligger i det her lovforslag, men i stedet for ønsker det frie valg for de unge.
Mette Thiesen (NB), 2022-06-09:
Tusind tak.
Tak for et godt samarbejde om det her imod de rødes tvangsfordeling.
Og jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren, om ikke ordføreren kan bekræfte, at det her lovforslag og hele den her aftale om tvangsfordeling er baseret på lige præcis nul procent evidens og hundrede procent ideologi og mavefornemmelse.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Nej, det her lovforslag løser ikke de problemer, der er.
Og jeg kender egentlig ordføreren som en rigtig saglig, fagligt dygtig ordfører, og derfor ved jeg også, at ordføreren også har hørt på alle de faglige indlæg, vi har fået i debatten, om, at det for længst er blevet et problem, når vi kommer omkring de 30 pct.
Vi skal helst ikke højere op end 25 pct., for så kommer der sådan en trækken i forskellige retninger-effekt, push and pull-effekt, som man ikke må sige på engelsk fra Folketingets talerstol, men som gør, at situationen eskalerer og forværres hurtigere, og derfor løser det her lovforslag jo heller ikke integrationsproblemerne.
Til gengæld tvangsfordeler det de unge og bryder med det frie valg.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-06-09:
Forleden udkom Berlingske med en artikel om de tusindvis af unge, som ikke ville kunne gå på det gymnasium, de går på i dag, hvis de her regler allerede var vedtaget.
Et af de gymnasier er det lokale gymnasium for børn i København, børn, der bor på Vesterbro, Frederiksberg og indre by, og som går på Rysensteen Gymnasium.
15 pct. af eleverne der ville ikke kunne gå der, hvis de her regler allerede var vedtaget.
Ministerens svar var, at det kunne man slet ikke sige noget om, fordi det slet ikke var sikkert, at de elever, der går på gymnasierne, har lyst til at gå der.
Men Rysensteen Gymnasium og mange andre gymnasier har så mange ansøgere blandt elever, som har det som første prioritet, at de udelukkende har førsteprioritetselever.
Så alle, der tvinges til at gå et andet sted, er altså nogle, der har valgt gymnasiet som førsteprioritet.
Hvordan kan det være, at ministeren siger, at de måske havde lyst til at gå på et andet gymnasium, som ministeren så nu vil tvinge dem til at gå på?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-09:
Jeg var i samråd, og som bekendt er det sådan, at man som minister ikke kan udeblive fra et samråd.
Så det er bare for sige, at når demonstrationen ligger, mens jeg er i samråd, kan jeg jo desværre ikke deltage i den demonstration.
Jamen jeg ville sige det samme til dem, som jeg har sagt til de utrolig mange andre unge mennesker, jeg har talt med de sidste 3 år om den her problemstilling – for det er jo så lang tid, den har været undervejs – nemlig at for mig og for os som regering og i øvrigt for de partier, der står bag, er det uendelig vigtigt, at vi opbygger den tillid til hinanden, som vores samfund er baseret på.
Derfor har vi skoledistrikter i Danmark; derfor kan man ikke være sikker på, at man, hvis man søger ind på en anden folkeskole end den, der er i ens distrikt, kommer ind på den.
Jeg opfatter det sådan, at det jo er en opgave, gymnasierne altid har løst, at der er unge mennesker, som er kommet ind på deres anden prioritering eller slet ikke er kommet ind på en af deres prioriteringer.
Og den samlede tilbagemelding fra både gymnasielærere og rektorer er, at de elever ender med at blive utrolig glade for at gå på det gymnasium, de så faktisk kom ind på.
Mette Abildgaard (KF), 2022-06-09:
Den anden dag var der som sagt demonstration på Slotspladsen, og ministeren har oplyst, at hun ikke var til stede, fordi der var andre ministerielle forpligtelser, der kaldte.
Men hvad ville ministeren have sagt til de unge mennesker, som vi andre mødte nede på Slotspladsen?
Det var 8.-klasseelever, som var bekymrede, og som kunne se frem til, at der var sandsynlighed for, at deres ønske om at kunne følges med deres klassekammerater ikke nødvendigvis ville blive opfyldt.
Hvad ville ministeren have sagt til de unge mennesker i eksempelvis Vallensbæk Kommune, som jeg nævnte før, hvor man går fra de her 91 pct. til 61 pct., der får deres førsteprioritet opfyldt?
Hvilken trøst har ministeren til de unge mennesker, som kan se frem til, at det skal være deres forældres indkomst, der afgør, hvor de kommer ind, og ikke deres egne ønsker?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-09:
Jeg tror, at det, der er udfordringen, er, som jeg ser det, at vi jo har efterladt den regning til de unge mennesker de sidste mange år ved ingenting at gøre, og derfor tror jeg, at vores perspektiv på, hvordan den regning har været fordelt indtil nu, er fuldstændig forskelligt.
Jeg mener, at vi har skabt en situation, hvor man, hvis man er ung på Vestegnen, søger væk, fordi gymnasierne er blevet for skæve.
Det har så efterladt en lille gruppe af unge med indvandrerbaggrund på nogle gymnasier, som har været pivhamrende skæve, og hvor de slet ikke får de kort på hånden, som de skal have.
Mette Thiesen (NB), 2022-06-09:
Jeg synes ikke rigtig, jeg fik svar på spørgsmålet, og derfor kunne jeg også godt tænke mig at følge op.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at der er faktisk lavet en undersøgelse om lige præcis det her med det, man kalder selvsegregering, som viser, at hvis man faktisk breder de her problemelever ud, vil de sådan set også skabe problemer på de gymnasier, som de så kommer ud på.
Hvordan forholder ministeren sig til det?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-09:
Til det sidste er svaret bare klart nej.
Jeg synes, det er totalt urimeligt.
Hvis man er et ungt menneske i Hvidovre, hvis man er et ungt menneske i Herlev, hvis man er et ungt menneske i Høje-Taastrup, så er det skoletilbud, som regering efter regering har kunnet tilbyde, et pivhamrende skævt gymnasium.
Som ung har man kunnet komme ind og gå på et gymnasium, hvor der er ingen, der ligner en selv, og hvor majoritetskulturen, altså den danske majoritetskultur, ikke er til stede.
Det går simpelt hen ikke.
Jeg synes, det er dybt hamrende urimeligt, og det er jo det, vi gør op med med den her aftale.
Mette Thiesen (NB), 2022-06-09:
Tusind tak.
Det er jo ikke noget nyt, at Socialdemokratiet ønsker den her tvangsfordeling, for det har man været meget åben om i den 10-årsplan, man fremlagde allerede inden sidste valg, også om, at det skal være flere områder, man gerne vil have den her fordeling med de maks. 30 pct. på.
Nu har vi drøftet det her ad utrolig mange omgange, og Nye Borgerlige har faktisk været imod den her tvangsfordeling fra start af, fra 2019, hvor man lavede den første aftale, i øvrigt bredt mellem Folketingets partier, undtagen os, og så kunne jeg bare godt tænke mig at høre ministeren om noget: Ministeren står og siger, at det her er stort for integrationspolitikken, og så vil jeg for det første spørge, om ministeren helt reelt set mener, at det er en offentlig opgave, at folk integrerer sig, eller er det egentlig et personligt ansvar?
Det andet er, om ministeren reelt set mener, at det er okay, at regningen for årtiers forfejlede udlændingepolitik bare placeres i teenageværelset?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-09:
Nu har jeg jo flere gange hørt de blå gentage, at man ikke kan have noget fritidsliv, og at man ikke kan både det ene og det andet, og det kan virkelig undre mig, at man så har holdt fast i de regler, man har gjort i alle de år.
Nu kapper vi 20 pct. af det i forhold til dem, der kommer til at skulle transportere sig langt, med den her aftale, og det er jeg utrolig godt tilfreds med.
Man kan godt fortsætte med at gentage de der myter, men heldigvis er tallene her, så enhver kløgtig journalist og ethvert ungt menneske selv kan læse efter, og jeg tror faktisk, at de unge mennesker er kloge nok til godt at kunne gennemskue, at det der er myter.
De ved jo godt, at der ikke er frit valg i dag.
Morten Dahlin (V), 2022-06-09:
Der er færre, der kommer til at gå der, hvor deres venner går, der, hvor de selv mener de kan få en hverdag til at hænge sammen.
Derfor vil jeg bare stille samme spørgsmål igen til ministeren: Hvis man som børne- og undervisningsminister påstår, at man går op i unge menneskers trivsel og i unge menneskers mentale sundhed, skulle man så ikke genoverveje aftalen, så flere kan gå der, hvor de gerne vil, og så man som minimum kan skifte gymnasium, uden at det skal godkendes af rektor?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-09:
Jeg synes, det er vigtigt, at de unge mennesker i høj grad får deres ønskegymnasium, og det er der flere der gør med aftalen.
Så gør vi det, som Venstre gerne vil, nemlig at droppe den her aftale, vil der være færre unge, der får deres ønskegymnasium.
Jeg synes også, det er vigtigt, at man går i gymnasium tæt på, og det vil sige, at jeg er mægtig glad for den forandring, der betyder, at transportkriteriet erstatter lodtrækning, og at vi i øvrigt sætter det ned til 45 minutter.
Vi kapper i omegnen af 20 pct. af det i forhold til dem, der skal bevæge sig langt, med den her aftale.
Så hvis det, der er ens ønske, er, at mange skal have deres ønskegymnasium, flere end i dag, at færre skal transportere sig langt og være på deres lokale gymnasium, vil jeg anbefale, at man stemmer for aftalen.
Morten Dahlin (V), 2022-06-09:
De unge griner af de blå partier, siger ministeren.
Ja, det må være de unge i Socialistisk UngdomsFront og Danmarks Socialdemokratiske Ungdom, for resten af de unge i og omkring de større byer, der nu vil få beskåret deres frie skolevalg, griner ikke; de græder.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren om noget: Hvis man som børne- og undervisningsminister påstår at gå op i unge menneskers trivsel, burde man så ikke genoverveje aftalen, der vil fjerne unge mennesker fra deres lokalmiljø, fra deres venner og fra deres fritidsaktiviteter, eller i hvert fald bare som minimum lade dem skifte gymnasium, hvis de mistrives, uden at det skal godkendes af rektor?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-09:
Det er jo simpelt hen noget vrøvl, at der skulle være flere, der kommer længere væk.
Det er jo fair nok at kritisere den her aftale for det, der faktisk er indholdet, og hvis man skulle kritisere den for noget og tage en reel diskussion om indholdet i den, er det jo, at der er en masse unge, der bliver holdt hjemme.
For det er faktisk det, der er bevægelsen i aftalen.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-06-09:
Men det er jo noget pjat, og lad os tage udgangspunkt i det konkrete, nemlig Rysensteen Gymnasium.
Alle elever, der går der, har valgt Rysensteen Gymnasium som deres førsteprioritet, og 15 pct. af dem skal gå et andet sted.
De har valgt deres lokale gymnasium.
De er på det gymnasium, fordi de er dem, der bor tættest på.
Det er de kriterier, de er valgt ud fra.
Og ministeren vil så sende dem et andet sted hen.
Når man skriver en artikel om det, siger ministeren noget sludder om, at det kan være, at de slet ikke havde lyst til at gå på det gymnasium.
De har valgt det som deres første prioritet.
Nu skal de gå et andet sted, som er længere væk.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-09:
Det er jo, fordi vi ved, at der i dag er 8 pct. af de unge mennesker – det vil sige, at det er tusindvis – som ikke går på det gymnasium, der var deres ønskegymnasium.
Det er jo en vildfarelse, det er simpelt hen forkert, at der er frit valg i dag, og de unge går og griner af nogle af de blå partier, fordi de blå partier bliver ved med at sige det.
Det ved de unge jo godt der ikke er.
Det vil sige, at i CEPOS-tallene fremgår det, at der er alle mulige, der ikke ville gå på det gymnasium, de går på i dag.
Ja, det er jo fuldstændig korrekt, men det kunne så være, at de kom ind på deres første prioritering i stedet for.
Og med den model, vi har lavet, er der jo 94 pct., der får deres første prioritering – dvs. flere end i dag.
Mette Abildgaard (KF), 2022-06-09:
Så ministeren ved simpelt hen bedst.
Det kan godt være, de unge mennesker har en idé om, hvad de vil, men i sidste ende ender de med at blive glade for det, systemet vælger til dem, kan jeg så forstå på slutningen af ministerens svar.
Er det, at de lærer; er det, at de føler sig trygge og dermed har en god basis for at lære og uddanne sig?
Eller er formålet med at gå i gymnasiet for de unge mennesker, at de skal skabe sammenhængskraft i samfundet og forhindre integrationsproblemer?