runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Jeg er faktisk specielt glad for, at det er hr. Troels Lund Poulsen, som lægger ud med det spørgsmål, for vi havde jo også debatten under førstebehandlingen af finanslovsforslaget, hvor det var tydeligt, at hr. Troels Lund Poulsen havde læst en artikel fra det venstreorienterede netmedie, som hedder solidaritet.dk, hvor jeg udlægger Enhedslistens holdning til Ginikoefficienten.
Jeg tror, hr. Troels Lund Poulsen læste hele artiklen forud for førstebehandlingen.
Det, som jeg giver udtryk for i den artikel, og som er – hvad skal man sige – sandheden om Ginikoefficienten, er jo, at Ginikoefficienten er det centrale mål for uligheden, men at man bare ikke kan beregne alting med Ginikoefficienten.
Når man har en finanslov, hvor der kun kan laves Ginikoefficientberegninger på delelementer, og hvor der åbenlyst er lighedsskabende tiltag, som der ikke er beregnet på, og når der overhovedet ikke er beregnet på hele effekten af den stigende lighed, der kommer ud af, at vi investerer så massivt i øget velfærd – både inden for psykiatri, folkeskole, daginstitutioner og kvindekrisecentre og på mange andre områder – må man jo bare sige det, som det er, nemlig at det ikke er en dækkende beregning.
Derfor vil det i sidste ende jo også altid være en politisk vurdering, om man synes, finansloven går i den rigtige retning – og det gør den.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-18:
Det synes jeg sådan set på mange måder er en dejlig ærlig tilgang, altså at det er hr. Rune Lund eller Enhedslisten, der ligesom ud fra deres mavefornemmelse vurderer, om det her er den rigtige retning, Ginikoefficienten så går i.
Betyder det så, hvis man skal se tilbage historisk på det, også på tidligere regeringer, såvel blå som røde, at man med Enhedslistens nye tilgang til Ginikoefficientberegninger så også ligesom skal have en mere nuanceret tilgang til det, sådan at alle forskellige partier ligesom selv kan vurdere, hvordan man synes den finanslovsaftale, der blev indgået i 2012 eller 2014 eller 2017, var?
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Jamen vi har ikke en ny tilgang.
De Ginikoefficientberegninger, der er blevet lavet i Finansministeriet, er jo korrekte, hvad angår de delelementer, som det har været muligt at lave en beregning på.
Nu kan hr. Troels Lund Poulsen ikke få ordet en gang til, men hr. Troels Lund Poulsen må da også indrømme, at det er rigtigt, når man siger, at der ikke er lavet en Ginikoefficientberegning på hele finansloven.
Der er lavet en Ginikoefficientberegning på delelementer af finansloven, og Ginikoefficienten er et vigtigt mål, for det er det centrale mål for uligheden, men selv det centrale mål for ulighed, som er det mest anvendelige at bruge, kan ikke fange alting.
Det var nøjagtig den diskussion, vi i øvrigt havde under førstebehandlingen, og det samme, som hr. Troels Lund Poulsen også havde læst i artiklen, inden hr. Troels Lund Poulsen spurgte første gang.
Det, hr. René Christensen siger, er altså ikke rigtigt.
Grunden til, at der ikke er lavet en Giniberegning på det, er, at det ikke har været muligt.
Det skyldes, at der simpelt hen ikke er noget data, som gør, at man kan beregne det.
Det er jo også det, Finansministeren så må skrive med tekst, nemlig at det her handler om mennesker, som befinder sig allerøverst på indkomstskalaen, og som den skattelettelse, som Dansk Folkeparti har stået bag, har tilgodeset.
Det er i øvrigt en skattelettelse, som de økonomiske vismænd gentagne gange har kritiseret, og som jeg synes er en dårlig brug af samfundets penge, fordi det ikke er produktivt og skaber mindre produktivitet, at man bruger skattekroner på en måde, som er ineffektiv, end ved at bruge skattekronerne på en måde, som er fornuftig.
Så det er skævt, det giver ingen mening, og vi er stolte af at få fjernet den skattelettelse for at kunne bruge pengene på f.eks. at styrke psykiatrien og ældreområdet.
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Tak for det.
Hvor er det befriende at høre, hvad det er, det handler om her.
Det handler selvfølgelig om, at man går efter de erhvervsdrivende, og selv om der er tale om en lille enmandsvirksomhed, går man selvfølgelig også efter dem.
Det befriende ved Enhedslisten er, at I siger det, I mener, og I gør det, som I siger, og det er også det, man har fået kørt igennem her.
Man kan så undre sig over, at Socialdemokratiet er gået med til det.
Det er den del af det.
Kan ordføreren så ikke også anerkende, at når man kigger på de steder, hvor det bliver udgiftsdrivende for borgerne, er det faktisk i bunden?
Cigaretter stiger eksempelvis markant, og så kan man bevise, at det er den gruppe af borgere, som har de laveste indkomster, der påvirkes.
Når man kan vise, at en vuggestue stiger med 3.700 kr. om året, er det børnefamilierne, der bliver ramt, og børnefamilierne er vel ikke de rigeste i Danmark, er de vel?
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
I forhold til de stigende afgifter på cigaretter, og det er jo der, det har været muligt at lave en Giniberegning på det, må man sige, at det isoleret set øger uligheden.
Det synes jeg ikke der er nogen grund til at tale udenom.
Det vil det gøre.
Der vil være mennesker, som, når afgifterne stiger, ikke vil ryge mindre af den grund, og de vil så blive ramt.
Der vil være mennesker, der vil blive ramt.
Det, der så bare er vigtigt at sige fra vores side her, er, at hvis vi skal forhindre, at unge mennesker begynder at ryge, skal de afgifter op, og det vil jo på sigt også skabe mere lighed.
Det er dem, der har det svært.
Det er også de unge på erhvervsuddannelserne.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-12-18:
Tak for det.
Hr. Rune Lund, vi har lavet den grønneste finanslov formodentlig nogen sinde, og det er jeg rigtig glad for, men vi ved også begge, at den kunne være blevet grønnere af flere årsager.
Vi kunne have indført en flyafgift og brugt pengene på at omstille flysektoren og plante skov.
Vi kunne også have taget beslutning om at gøre yderligere dele af landbrugsstøtten grøn.
Det kan vi forhåbentlig nå endnu.
Men til det første, flyafgiften, som hr. Rune Lund ved jeg virkelig er optaget af: Nu skal vi lave en klimahandlingsplan.
Vil Enhedslisten være med til at indføre en flyafgift, så vi kan omstille flybranchen, flysektoren, og reducere CO 2 -udslippet?
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Vi ønsker en flyafgift, og derfor indgår det også som en del af den klimaplan, som vi fremlagde i februar i år, hvor vi jo løser tre ting på én gang: Vi viser, hvordan vi helt konkret med konkrete virkemidler kan nå 70 pct. reduktion af klimagasser i 2030; vi finansierer det; og vi finansierer det på en socialt retfærdig måde.
Det er kodeordet for os, at alle de tre ting skal løses samtidig.
Det ønsker vi, fordi vi mener, at det politisk er det eneste gangbare og rimelige, men også fordi vi ikke får en grøn omstilling, hvis regningen bliver sendt til dem, der har mindst.
Og i forhold til flyafgift er det også bare vigtigt for os ikke bare at hæve flyafgiften, sådan at direktøren og alle dem, der har penge nok, bare kan blive ved med at flyve, mens almindelige mennesker aldrig har råd til at tage på en ferie længere.
Derfor er det vigtigt for os, at provenuet bliver ført tilbage.
Så vi foreslår, at når man indfører en flyafgift, fører man provenuet tilbage via den grønne check.
Formålet skal være, at der sker en kompensation af de mennesker, som har små, lave indkomster, fordi det er rimeligt, og fordi vi, hvis ikke vi sikrer, at regningen ikke bliver sendt til dem, der har mindst, aldrig i virkelighedens verden får den grønne omstilling, som vi kæmper for.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-18:
Tak for det.
Jeg troede ikke, jeg kunne nå at komme med.
Jeg vil spørge om noget andet.
I finansloven er der jo en tredobling af engangsserviceafgiften, og det betyder bl.a., at der er en tredobling af afgiften på en pølsebakke, men der er det finurlige, at hvis pølsebakken bliver over 33 cm lang, så er det ikke længere en bakke, men et fad, og så er der ingen engangsserviceafgift på.
På samme måde er der ikke afgift på indpakningen til en burger, som jo også bare er affald og bliver brugt én gang og derefter bliver smidt ud.
Så jeg vil egentlig bare spørge SF's ordfører, om man synes, det giver mening, at man nu tredobler afgiften på en pølsebakke, men er den over 33 cm lang, er der ikke afgift på.
Man kunne forestille sig, at man får almindelige størrelser pølser med kæmpe bakker, når man kommer ned til pølsemanden, og det virker lidt forkert, at man nu finansierer sin finanslov med sådan et forslag.
Kan SF ikke give mig ret i det?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
Vi er simpelt hen uenige.
For vi bliver jo nødt til at have den samme procentsats, medmindre vi skal gå ind og kigge på hvert eneste aktiv eller hvert eneste formuegode, som du kunne tænkes at arve, og spørge: Er det en bil?
Er det et hus?
Er det en virksomhed?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
Det er rigtigt, at SF kæmper for særinteresser, hvis særinteresser er børnenes interesser eller skoleelevernes interesser eller naturens og dyrenes interesser.
Det er også rigtigt, at vi kæmper imod nogle særinteresser, nemlig lobbynetværk bestående af rige virksomheder, som vil have en helt særlig lav arveafgift, eller særinteresser hos de banker, som med næb og kløer kæmper imod, at vi f.eks. får lavet et loft over kviklåns-åop osv.
Og sådan skal det jo gerne være.
Jeg ved jo også, at Liberal Alliance kæmper for rigtig mange særinteresser.
Det er tit præcis de modsatte af SF's, og sådan skal det også være.
Men jeg vil dog alligevel mene, at børn sådan som generelt koncept hører under almenheden.
Og det håber jeg egentlig også at hr. Henrik Dahl mener.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-18:
Det er en skam, at man ikke kan vinde et dansk mesterskab i at snakke udenom, for så ville fru Lisbeth Bech Poulsen virkelig være en stærk kandidat til den titel ved at snakke om mit parti og ved at snakke om alt muligt andet, som jeg ikke har spurgt om.
Hvilken interesse har helt almindelige familier og helt almindelige børn i, at der ansættes flere pædagoger, som bruger halvdelen af deres tid på overflødigt bureaukrati?
Hvilken interesse har helt almindelige skolebørn i, at der ansættes flere lærere i en skole, der på mange måder underpræsterer?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
Vi ved, at det, helt almindelige børn har allermest brug for, er voksne, der har tid til dem.
Det er tid til at snakke med dem, til at trøste dem, til at være der, så de ikke bare bliver opbevaret i et eller andet hjørne i en daginstitution.
Det er det, børn har allermest behov for.
Så er der stadig væk for meget bureaukrati i den offentlige sektor.
Liberal Alliance havde f.eks. en ældreminister, som nød utrolig stor respekt ude i offentligheden, men blev der stillet et eneste forslag om afbureaukratisering?
Hvis Liberal Alliance vil kæmpe den kamp på ny, vil vi meget gerne gøre det sammen med jer.
Pernille Bendixen (DF), 2019-12-18:
Tak for det.
Så kan jeg jo fortsætte lidt i forlængelse af hr. Henrik Dahl.
Fru Lisbeth Bech Poulsen siger, at det er meget vigtigt, at der ansættes voksne, der har tid til børnene.
Det er for så vidt svært at være uenig i.
Men den finanslov, som ordføreren kalder børnenes finanslov, har fuldstændig forbigået 35 pct. af børnene, hvilket er en ret stor andel, nemlig dem, der går i dagpleje.
Det er bare sådan, at dér går dagplejerne som oftest med 5 børn, det vil sige, at man har en normering på 5.
Jeg vil altså ikke medgive, at det er børnenes finanslov, og det har heller ikke noget med almenvellets interesser at gøre.
Så hvorfor har man fuldstændig forbigået en faggruppe så totalt, som man har med den her finanslov?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
Det er rigtigt, at minimumsnormeringsmodellen, den, der hedder 1 til 3 og 1 til 6, dækker vuggestuebørn og børnehavebørn og ikke dagplejerne.
Vi håber rigtig meget, at DF måske vil hjælpe os med at finde nogle finansieringsforslag til at løfte det område.
Det område er jo ikke blevet løftet, heller ikke da DF stod og var afgørende støtteparti.
Der har man faktisk haft et loft.
Der har vi sagt, at det er vigtigt, at der ikke er for mange børn pr. dagplejer.
Det håber jeg at fru Pernille Bendixen er enig i.
Og da vi gik ud og sagde, at vi ville have minimumsnormeringer, blev vi kaldt fantaster, og der var i hvert fald ikke nogen opbakning fra DF.
Så jeg håber, at det her er en ny kurs, hvor også DF synes at der skal være både minimumsnormeringer og et loft over, hvor mange børn der skal være i daginstitutionerne.
Pernille Bendixen (DF), 2019-12-18:
Jeg er simpelt hen nødt til at korrigere ordføreren.
Det er jo lodret løgn at sige, at DF ikke har bidraget til dagplejen.
Det var alene på grund af Dansk Folkeparti, at der blev sat penge af til uddannelse i dagplejen.
Det var historisk.
FOA kunne ikke få armene ned, de havde aldrig oplevet noget lignende.
I forhold til minimumsnormeringer er det jo bare sådan – og der er jeg fuldstændig på linje med hr. Henrik Dahl – at man skal sætte pengene ind der, hvor det giver mening, og det giver altså ikke mening at sende flere penge til et område, hvis pengene ikke fungerer ordentligt, så at sige.
Så hvis pædagogen bare skal lave mere papirarbejde, så får børnene i hvert fald ingen glæde af det.
Bliver kommunerne dut'et for de ekstra fripladser, der kommer i forbindelse med, at der kommer flere indvandrere?
For de penge er jo ikke med i minimumsnormeringen.
Dem skal kommunerne selv finde.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
Jeg tror simpelt hen ikke, at fru Pernille Bendixen rigtig hørte, hvad jeg sagde.
Jeg sagde, at vi ikke har fået nogen opbakning fra DF i forhold til minimumsnormeringer.
Og den kommentar, som fru Pernille Bendixen kommer med nu, understreger jo også bare, at det ikke er noget, DF synes er vigtigt.
Jeg anerkender, hvad DF har gjort i forhold til dagplejen.
Vi synes, det var nødvendigt i den grad at sætte ind med både lovtiltag og med penge til daginstitutionerne, men vi vil også rigtig gerne have det loft ned på dagplejeområdet, altså fra 5 til 4.
De penge vil vi rigtig gerne prøve at finde i næste års finanslov.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2019-12-18:
Tak for det.
Det er egentlig en opfølgning på Pernille Bendixens spørgsmål.
Er det rigtigt forstået, at man fuldstændig har glemt 35 pct. af de mindste børn, som går i dagpleje, i den her finanslov?
Det er jo også meget geografisk spredt, hvordan de her penge så bliver givet.
Det er jo sådan, at i nogle kommuner går næsten alle de mindste børn i dagpleje i stedet for vuggestue.
Er det rigtigt forstået, at der ikke er en eneste krone sat af til de her kommuner, hvor man stort set kun har dagpleje, og til alle de her børn – i rigtig mange kommuner er der måske 3 eller 3,1 eller 3,2 vuggestuepædagoger pr. barn, hvorimod der i nogle andre kommuner er helt op til 4,4 barn pr. dagpleje – altså at man fuldstændig negligerer den her gruppe og så giver alle pengene til vuggestuebørnene?
Er det rigtigt forstået, at der ingen penge er til den her gruppe?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
Jeg vil simpelt hen ikke svare på præcis det samme spørgsmål, som jeg lige har svaret på.
Det bliver simpelt hen for åndssvagt og for nedværdigende for det her Folketing.
Ordføreren bliver nødt til at stille et andet spørgsmål end det, der lige er blevet stillet, og som jeg lige har besvaret.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2019-12-18:
Det tager jeg som en bekræftelse af, at man har tænkt sig at øremærke alle de her penge til vuggestuer og daginstitutioner.
Det vil sige, at de kommuner, hvor stort set alle børnene går i dagpleje, kan se frem til 0 kr. til forbedring i forhold til de mindste børn i deres kommuner.
Det synes jeg er meget, meget skævt og en meget, meget skæv model, og det tror jeg er rigtig vigtigt at en større del af befolkningen får at vide, for jeg synes, det er et kæmpe svigt over for vores landdistrikter.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
Nu kom ordføreren jo ind på noget, der er interessant, og som jeg ikke er blevet spurgt om, nemlig finansiering af børneområdet.
For jeg har svaret på, at minimumsnormeringsmodellen gælder daginstitutioner, men børneområdet generelt får selvfølgelig et løft.
For i modsætning til den tidligere borgerlige regering bliver der løftet her ikke bare med det demografiske træk, men mere end det demografiske træk.
Det vil sige, at når der kommer flere børn, om det er i vuggestuer eller dagplejer, kommer der faktisk flere penge med, hvilket der ikke gjorde under den borgerlige regering.
Så der kommer flere penge.
Tommy Ahlers (V), 2019-12-18:
Tak til ordføreren.
Jeg har et spørgsmål omkring lighed.
Det er i forhold til det, ordføreren sagde i talen, om, at grunden til, at man tredobler skatten på generationsskifte, er, at virksomhedsarvinger skal stilles lige med andre typer af arvinger.
Men det er jo sådan, at det ikke er samme type formuegode, man arver.
Hvis jeg arver 10 mio. kr. eller arver en virksomhed med en værdi på 10 mio. kr., så er det væsentlig anderledes for mig som arving.
For hvis jeg gerne vil bruge de 10 mio. kr. på et hus, kan jeg gå ud og bruge dem og betale 15 pct. i skat, hvorimod jeg jo først skal betale udbytteskat af de 10 mio. kr., jeg arver i en virksomhed, for at få dem ud, hvis jeg vil bruge dem på samme måde.
Så vi har med to formuegoder at gøre, der stiller arvingen vidt forskelligt.
Hvorfor er det så, man bruger de der 15 pct.?
Altså, hvorfor kigger man på den procentsats og siger: Den skal være lige for at kunne stille de der to lige?
Er det ikke en lidt skør måde at gøre det på?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
Hvis det er en skør måde, er vismændene jo skøre – de økonomiske vismænd.
Og selv om de er blevet sendt langt væk, tror jeg ikke, at det er det, som ordføreren mener om de økonomiske vismænd.
De forholder sig ikke så meget til ret og rimelighed, men de siger jo, at ud fra et økonomisk synspunkt – og det læner vi os også op ad – er det mest fornuftige simpelt hen at have en harmonisering, at beskatte arv på samme måde med den samme procentsats.
Og derfor har de i deres rapporter talt imod, at man lavede en kunstigt lav bo- og gaveafgift, hvis det var en virksomhed, du arvede, i modsætning til hvis du arvede et hus, eller at det bare var hr. og fru Jensen, der arvede nogle værdier fra deres forældre.
De sagde, at den skævvridning simpelt hen ikke samfundsøkonomisk set er særlig klog – jeg tror, det var det, de sagde.
Oven i det siger vi så, at vi heller ikke synes, det er rimeligt – men det er den politiske betragtning.
Tommy Ahlers (V), 2019-12-18:
De siger bare, at den skal være lige.
Og derfor er det vel et fair spørgsmål at stille: Er 15 pct. så en lige skat?
Det er det jo ikke, for hvis du tager forskellige regneeksempler, burde den nok være 8,7 pct., hvis man skulle prøve at sidestille de her to formuegoder.
Den skulle måske være lidt højere, men ikke de der 15 pct.
Hvad tænker ordføreren omkring det?
Hvorfor har man ramt de 15 pct.?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-12-18:
Men er hr. Rune Lund ikke enig i, at hvis man fører hele provenuet tilbage, også selv om alle beregninger viser, at dem, det vil ramme hårdest, er dem i toppen af indkomstskalaen, for det er jo dem, der flyver mest, altså at hvis man omfordeler hele provenuet, får man ingen grøn omstilling ud af en flyafgift?
Så kan man ikke omstille, for så kan man jo ikke bruge pengene til at omstille flybranchen til mere grønne brændstoffer, og man kan ikke bruge pengene til at rejse skov og reducere CO 2 -indholdet i atmosfæren.
Derved får man jo ingen grøn omstilling ud af en flyafgift.
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Det er da rigtigt, at vi ikke kan bruge pengene to steder på en gang.
Men jeg tror også bare, det er her, der er en væsentlig forskel på, hvordan Radikale og Enhedslisten tænker den grønne omstilling.
For grøn politik er ikke bare grøn politik.
Grøn politik kan føres, ved at man øger uligheden, eller den kan føres, ved at man mindsker uligheden, eller at man som minimum holder udviklingen i uligheden neutral.
Der må vi bare sige, at for os er det vigtigt at øge ligheden, og vi opfatter det egentlig ikke som noget negativt, hvis man så at sige overkompenserer mennesker med små, lave indkomster.
Det ville jo sådan set øge ligheden i samfundet, mindske uligheden, og det opfatter vi egentlig som noget positivt.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-18:
Tak for ordet.
Hr. Rune Lund siger, at han er glad for, at det her er den grønneste finanslov, der er lavet.
Og jeg vil nævne to af dem: Der er en tredobling af afgiften på plastikposer og en tredobling af afgiften på engangsservice.
Men problemet med begge afgifter er, at de er vægtbaserede, for det jo sådan, at en plastikpose, som man køber nede i butikken, typisk er lettere end den, der er lavet af genbrugsplast.
På samme måde kan man få lavet en engangstallerken af plastik, som typisk vejer mindre end en, der måske er lavet af palmeblade, altså noget, der er biologisk nedbrydeligt, og som man i princippet kan smide i naturen – selv om man ikke skal gøre det.
Men kan ordføreren ikke bare bekræfte, at det her giver et negativt incitament til at bruge de materialer, som faktisk er gode i forhold til den grønne omstilling, altså at i forhold til at bruge materialer til engangsservice, der er biologisk nedbrydelige, eller bruge genbrugsplast er det her faktisk et skridt i den forkerte retning?
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Nej, det her er et skridt i den rigtige retning, og det er det, fordi vi helt generelt ønsker at mindske brugen af engangsservice, men i virkeligheden også af engangsposer, plastikposer og papirposer.
Og hvis vi tager engangsservicet som eksempel, kan det godt være, at der er noget af det, der er bionedbrydeligt, og det lyder umiddelbart godt, men hvis det er lavet af biologisk materiale, f.eks. palmeblade, som er kommet hertil langvejs fra, så er der jo også en negativ klimaeffekt ved det.
Og det er jo også derfor, at vi i finanslovsaftalen har en formulering om, at vi vil kigge på muligheden for, at man hen ad vejen kan lave en justering, i forhold til om det vil være muligt i højere grad at tilgodese den form for engangsservice, som er mindst skadelig, kan man sige.
Men det overordnede formål er jo stadig væk at begrænse brugen af det her, og derfor er det nogle rigtig fornuftige og gode tiltag, som vi har i finansloven på det her område.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-18:
Men burde man så ikke have kigget på det først, hvis man ville lave en differentieret afgift, i stedet for at komme med det efterfølgende?
For der, hvor argumentet falder lidt til jorden, er jo, at der er kommet sådan et engangsservicedirektiv fra EU, som siger, at i år 2021 skal alt plastbestik f.eks. være forbudt.
Hvad er der så tilbage?
Ja, så er der jo bestik, der f.eks. er lavet af bambus, hvor det ikke er et problem i forhold til naturen.
Så det handler jo bare om at få penge i kassen – det her handler ikke om klimaet.
Altså, man skaber jo negative incitamenter til at bruge de materialer, der faktisk virker.
Og så er det fint, at man prøver at sælge det som en grøn finanslov, men de initiativer, der ligger i den, har en negativ virkning, fordi man så bruger det, der faktisk er skidt.
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Nej, det har ikke en negativ virkning, men hvis man kigger på den rene klimaeffekt, er der ikke den store effekt i forhold til forslaget om engangsservice.
Men det er rigtigt, at det også handler om at få nogle penge i kassen.
Og hvorfor gør det det?
Det er, fordi de penge i kassen bruger vi jo til at igangsætte en lang række grønne initiativer i den her finanslov, som er historisk grøn.
Så jeg synes ikke, der er noget odiøst eller skummelt ved at lægge en afgift på engangsservice, som vi åbenlyst skal have mindre af, og som jo heller ikke skal ligge og flyde rundtomkring i naturen.
Og når der så kommer et provenu fra det og kommer nogle penge ind og vi bruger dem på grøn omstilling, synes jeg faktisk det er sund fornuft.