Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-28:
Det bliver jo spændende med den her udvalgsbehandling, og hvad der kan komme ud af den.
Så jeg synes, det bliver overordentlig spændende, om vi kan komme frem til at lave et ændringsforslag – og jeg er også lidt spændt på, om man kan lave et så vidtgående ændringsforslag til et lovforslag – så vi kunne sikre, at der blev præciseret noget, som gav muligheden for at håndhæve en bopælspligt, hvis der i en kommune opføres nye boliger i en lokalplan, som siger, at der skal være bopælspligt.
Det ville jeg synes var rimeligt at få præciseret.
Vi går ind for lovforslaget sådan overordnet set – altså, vi går også ind for små skridt fremad.
Det er da godt nok udvidet dyneløfteri, man her åbner op for, og det kommer så fra en minister fra Liberal Alliance.
Jeg synes, det vil være væsentligt at få foldet lidt ud, om det er nogle rettigheder, man også kunne dele med borgene.
For hvis man f.eks. ser på vores elforsyningsregler, er det på nuværende tidspunkt meget svært for et netselskab at stille data til rådighed for forbrugeren – for det kunne være, at forbrugeren gerne ville se på: Hvordan er mit forbrug egentlig, og kan jeg gøre noget ved det?
Det har forsyningsselskaber svært ved at få lov til.
Men det er da godt nok specielt, hvis man så i sådan et lovforslag her kan give en kommune bemyndigelse til at gå ind og løfte på dynerne og se, hvornår der bliver lavet morgenkaffe, og hvor stort forbruget samlet set er.
Det kommer så altså fra en liberal minister.
Så kan man også spørge sig selv, om man vil komme frem til, at man så får nogle data, som man kan bruge.
For der kan jo godt være en bolig, hvor der officielt ikke bor nogen, og hvor der så alligevel er et vist forbrug, fordi vedkommende låner den ud til nogen eller lejer den ud til nogen.
Og hvad er det så for et forbrug, man kan registrere der?
Det kunne også være en, der har en lejlighed og har et arbejde i et andet land, og som dermed har et ret unormalt forbrug.
Jeg synes, der er grund til sådan med de juridiske øjne at få kigget lidt nøjere på de dele af lovforslaget.
Altså, hvis de liberale ikke vil beskytte det enkelte menneskes frihed, må vi røde jo gøre det. Med hensyn til hvor meget det her løser, kunne jeg godt tænke mig at få en konkret vurdering af tre forhold.
Jeg er blevet gjort bekendt med, at boliger, hvor helårsanvendelsen ikke kan dokumenteres ved folkeregistertilmelding, herunder også i nybyggeri, hvor der endnu ikke er bopælsregistreret på adressen, stadig ikke vil kunne kontrolleres bedre.
Årsagen er, at disse boliger uden bopælspligt kan forblive uden for boligreguleringslovens kontrolmulighed.
Det ville være rart at få præciseret, om det udsagn er korrekt.
Videre siges det, at for boliger uden bopælspligt , og jeg citerer, er det springende punkt, at påbud mod planstridig anvendelse kun kan ske, hvis den forkerte anvendelse kan bevises.
Kommunen får med lovforslaget ikke redskaber til at etablere disse beviser.
Forbrugsoplysninger og kontrolbesøg kan ikke i sig selv bevise, hvordan en bolig anvendes.
Og som det tredje: Den foreslåede lovgivning giver ikke kommunerne tilstrækkelig frist i forhold til anvisning af en lejer.
Denne sanktionsmulighed er derfor i praksis svær at realisere og vanskeliggør derfor kommunens mulighed for at fastholde en bopælspligt i boligen.
Hvis det sidste er korrekt, er der god grund til at kigge på, om der skulle være nogle tidsfrister, som skulle være lidt længere, før en kommune kan anvise en borger til den tomme bolig.
Vi er sådan set for de her fremskridt, men med lidt betænkelighed omkring det liberale dyneløfteri for at finde ud af, hvornår der laves kaffe på en bestemt adresse.
Men vi synes, der er virkelig god baggrund for, at vi kan få en god udvalgsbehandling og få klarlagt, om vi kunne gå et skridt videre til at sikre, at bopælspligten overholdes i nyopførte boliger i de kommuner, som måtte ønske det.