runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2020-11-11:
Nu brugte Nye Borgerliges ordfører formuleringen »Tyrkiet skal aldrig være medlem af EU«.
Betyder det, at det i virkeligheden ikke interesserer Nye Borgerlige særlig meget, hvordan Tyrkiet udvikler sig?
Altså, der kan komme en demokratisk revolution i Tyrkiet; der kan komme en genindførelse af adskillelsen mellem religionen og staten; der kan komme demokratiske rettigheder; der kan komme respekt for mindretallene osv.
Men uanset det, er det fuldstændig ligegyldigt for Nye Borgerlige.
Man siger: Tyrkiet skal pr. definition aldrig være medlem af EU.
Er det, fordi det hedder Tyrkiet?
Eller hvad er egentlig grunden?
Peter Seier Christensen (NB), 2020-11-11:
Vi ser da gerne, at Tyrkiet bevæger sig i en mere demokratisk retning, og at Erdogans tilgang og hans regime bliver rullet tilbage, men vi har ikke fantasi til at forestille os, at Tyrkiet nogen sinde vil være en nation, som vil passe ind i EU, så derfor mener vi ikke, at Tyrkiet skal være medlem af EU.
Joy Mogensen (S), 2020-11-11:
Jamen det vil jeg bare bekræfte, nemlig at den samme ambition deler regeringen.
Og igen: Det er jo netop for at holde hvidvaskreglerne højt der, hvor der er høj risiko, der, hvor vi ser at der er behov for strengere krav og regler, for vi har jo desværre også måttet se, at der har været behov for det, og at der stadig væk er behov for det.
Men den lille forening med de små penge og de mange frivillige kunne man gøre livet lidt lettere for.
Det håber jeg at vi også kan tage dialogen videre om.
Og så til vores fælles kommunale baggrund kan jeg til almindelig måske nysgerrighed meddele, at jeg er i gang med mine erindringer, der hedder: Alt det jeg ikke vidste om staten som borgmester.
Jeg tror, det bliver en pageturner .
Stén Knuth (V), 2020-11-11:
Lige præcis det, jeg tænker på, er det, ministeren nævner om, at det kan være svært at forstå, at den lille forening med en lille gennemstrømning af midler i foreningen skal betale rigtig store procentvise dele af gebyrer til en bank for at håndtere de her ting.
Jeg er ikke efter bankerne og markedskræfterne, men jeg er efter det, at det bare er rigtig besværligt for foreningerne, de små foreninger, en lille skakklub, at forstå, at det skal være så bøvlet.
Så jeg er rigtig tilfreds med, at vi får udfordret alt det, der ligger omkring det, så vi kan få noget frihed derude og noget tillid tilbage til foreningernes arbejde.
Joy Mogensen (S), 2020-11-11:
Jeg er faktisk glad for, at spørgeren selv også tager det spørgsmål op, som jo så desværre er trukket, fordi hr. Kim Valentin fra spørgerens eget parti desværre ikke kunne være til stede i dag.
Men det spørgsmål, som blev trukket tilbage, handler netop om f.eks. hvidvaskregler, og det er nogle af de regler, som vi måske også kunne have en dialog med finanssektoren om og drøfte, hvad vi kan gøre.
Alle er jo enige om, at der skal være regler, der er fuldstændig på plads, der sikrer imod hvidvask, men også dér støder foreningerne jo på rigtig, rigtig strenge krav, som sidestiller dem med helt andre økonomier og helt andre incitamenter, altså mere kommercielle incitamenter, end det, som jo netop driver de mange ildsjæle ude i foreningslivet.
Det spørgsmål er noget, som jeg i virkeligheden kun er glad for at I holder fast i, og jeg håber, at det kan blive til en fælles indsats for at få gjort livet lettere for foreningslivet.
Stén Knuth (V), 2020-11-11:
Ministeren taler om spørgerens utålmodighed.
Vi har jo begge to
været i en kommune og har stået som den øverste for den, og jeg tænker, at man indimellem har syntes, at beslutningsprocesserne har været langsommelige, og når vi står her i Folketinget i dag, tænker jeg også, at der indimellem ikke er hurtigere beslutningsprocesser i Folketinget.
Men der er rigtig mange foreninger derude, der bøvler med det.
Jeg sidder selv i et par foreninger, hvor vi har rigtig svært ved at finde frivillige til også at træde ind i bestyrelsesarbejdet, og det er, fordi man skal fremlægge al mulig dokumentation, og det er der nogen, der faktisk ikke er interesseret i.
Så jeg er rigtig glad for, at vi får det her belyst, og at vi også får udfordret de her GDPR-regler, samtidig med at det er i balance med hvidvaskreglerne, som jo også er en del af hele det her arbejde.
Joy Mogensen (S), 2020-11-11:
Jamen det gør ministeren i den grad, det gør regeringen, og det er netop noget af det, som også kom frem, sidst vi drøftede det her i salen: at det er noget, som der er behov for en tværministeriel tilgang til, netop fordi nogle af de her regler ligger som f.eks. her i GDPR-reglernes tilfælde på Justitsministeriets område.
Men lige præcis det her med at få både de juridiske perspektiver belyst, men også erfaringsopsamlingen, er jo netop de to spor, som skal prøve på at samle alle de problemer, som spørgeren fremfører, og så også give mulighed for at gøre det her på en gennemskuelig måde.
Derfor deler jeg sådan set spørgerens utålmodighed, men må bare sige, at når det har med databeskyttelsesregler at gøre, er det også virkelig personlige forhold, det er ikke noget, vi altid går rundt og tænker over, men der er jo tit værdier knyttet op på de foreninger, vi er en del af, og derfor skal der også være gennemskuelighed omkring, hvad det er, man skal gøre, hvis man er frivillig, men også omkring, hvordan man er beskyttet som medlem.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-11:
Ja, for det var jo det, vi hørte tidligere fra De Konservative, så man frygter jo helt for resten af det borgerlige partikonglomerat her.
Nå, men jeg vil så bare sige, at hvis man en anden gang har så fornuftige og konkrete ideer, medvirker vi i Dansk Folkeparti meget gerne til også at få dem fremsat i Folketingssalen, fremfor at man, ihukommende Chamberlain, skal stemme for en tekst, man ikke rigtig føler sig dækket af.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-11-11:
Som hr. Morten Messerschmidt godt ved, vil jeg altid gerne kunne lave reglerne om i Folketinget på en lang række områder, men der er desværre et krav om kun 50 ord i sådan et forslag til vedtagelse i hasteforespørgsler, og derfor syntes jeg, det var vigtigere, at vi fik det med i forhold til de kurdiskdominerede områder, og jeg syntes, det var markant vigtigere, at vi fik det med i forhold til den skærpede EU-kurs og ikke mindst det i forhold til sanktioner.
Så at kalde det et rødt forslag til vedtagelse er nok så langt væk fra sandheden, som det var, da Chamberlain kom tilbage til London og sagde »Peace in our time«.
Jens Rohde (RV), 2020-11-11:
Jamen det er jo rart at få at vide.
Så er der da i hvert fald klarhed over det: Vi skal opsige den migrationsaftale.
Alle kan huske, hvad der skete i 2009, da Merkel sagde, at vi havde forhandlet på skrømt, at vi bare skulle tilbyde Tyrkiet et privilegeret partnerskab – bum, så vendte Erdogan sig om, og så lavede han visum- og handelsaftaler med landene sydfor, og så havde vi flygtningestrømmene.
For tyrkerne ville jo ikke have dem; de sendte dem jo bare over Evrosstrædet.
Det kan vi jo alle sammen huske.
Det var, dengang vi to blev medlem af Europa-Parlamentet, og dér startede flygtningekrisen jo for alvor.
Så det er det scenarie, hr. Morten Messerschmidt stiller op her i sin vrede over det, der foregår.
Jeg deler den vrede over det, der foregår, men derfor skal vi jo handle klogt alligevel.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-11:
Jeg kunne ikke høre, om der var et spørgsmål, men jeg kan svare alligevel, al den stund at det, der selvfølgelig er svaret imod Erdogan, er at bygge Fort Europa, og så skal vi selvfølgelig opsige de konventioner, som vanvittige mennesker har forpligtet os på, og som gør, at folk overhovedet har en mulighed for at komme ind i Europa for at søge asyl, som det hedder.
Europa har ikke ansvaret for de fejlslagne stater i Mellemøsten, hvor folk ikke har lyst til at bo.
Det er ikke vores ansvar.
Vi kan have en interesse i at løse problemerne, men det er ikke vores ansvar.
Derfor må vi lukke Europa af og sikre, at vores verden kan forsvare sig imod det vanvid, som præger den islamistiske verden.
Søren Søndergaard (EL), 2020-11-11:
Nu brugte hr. Morten Messerschmidt meget af sin taletid på at rose den franske præsident, Macron, men Macron har jo netop været meget omhyggelig med at skelne mellem på den ene side terroristiske islamister og på den anden side almindelige muslimer.
Det har jo fuldstændig været en kerne i det, Macron har sagt.
Og som en, der ofte har været i Tyrkiet og har mødt folk fra Tyrkiet, der er blevet torteret i tyrkiske fængsler, forstår jeg jo også udmærket forskellen mellem de to ting.
Derfor vil jeg bare spørge hr. Morten Messerschmidt, om han også forstår forskellen.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-11:
Ja, og det er jo netop derfor, jeg undrer mig såre over, at folk, der siger, at de er flygtet fra shariamaskinen nede i Mellemøsten, kan komme hertil og så pludselig blive tilhængere af f.eks. Hizb ut-Tahrir.
Det er jo helt ufatteligt, at noget sådant kan foregå.
Jeg var på Kongens Nytorv for et par uger siden, hvor Hizb ut-Tahrir stod i ramme alvor over for den franske ambassade og hånede franskmændene og sagde, at det var muslimerne, som var blevet trådt på, fordi franskmændene ville vise tegningerne.
Hvad er det for noget?
Hvordan i alverden er de mennesker, der siger, at de er flygtet fra rædselshandlingerne nede i de muslimske lande, nogen sinde kommet ind i Danmark?
De burde jo være blevet dernede.
Og jeg håber da, at hr. Søren Søndergaard og jeg kan være enige om, at vi skal skubbe dem derned igen, så hurtigt vi får mulighed for det.
Søren Søndergaard (EL), 2020-11-11:
Hr. Morten Messerschmidt bekræftede jo, at han i modsætning til Macron ikke kan se forskellen, men skærer alle over én kam.
Det antal folk fra Hizb ut-Tahrir var jo et mindre antal, end der er i en gennemsnitlig tyrkisk fængselscelle, som der er titusinder af – som der er titusinder af, ikke?
Det er jo det, der er pointen.
Erdogan fører også krig mod sit eget folk, mod mange ganske almindelige muslimer.
Det gør islamisterne.
Er dem, islamisterne har slået flest ihjel af, europæere?
Hvem har islamisterne slået allerflest ihjel af, hr. Morten Messerschmidt?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-11:
Det tal er jeg sikker på at Enhedslisten har bedre styr på.
Men jeg vil bare sige, at det jo er tankevækkende, at det i 90'erne var venstrefløjens mission at sige, at os, der advarede imod islams indvandring til Europa, var racister.
Der har man ligesom kapituleret og siger: Okay, der er nok nogle af de der muslimer, som den er lidt gal med.
Det ved alle, der kan læse indenad, efterhånden.
Nu er strategien så åbenbart at sige: Uha, dem, der advarer, kan slet ikke se forskel på den gode, sekulære, demokratiske muslim og så terroristen.
Det er jo nonsens, hr. Søren Søndergaard.
Og hvis hr. Søren Søndergaard går ind i arkiverne og læser, hvad jeg sagde for bare et kvarter siden, vil han blive bekræftet i, at det han siger, er nonsens.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-11-11:
Man kan godt forstå, at vi alle er enige om, at der skal være en skærpet retorik over for Erdogan, men i forhold til den krigeriske fremførelse her af hr. Morten Messerschmidt: Hvad tror hr. Morten Messerschmidt er konsekvensen af det, hvis vi går lige så krigerisk ud mod Erdogan, lukker alle forbindelser til Tyrkiet og simpelt hen deklarerer krig mod islam?
Hvad vil konsekvensen være, hr. Morten Messerschmidt?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-11:
Der er unægtelig en klang af Chamberlain over den konservative ordførers spørgsmål her, for er der ikke historiske eksempler på, at man har ventet for længe med at bekæmpe tyranner?
Det tror jeg nu nok vi må sige der er, fru Katarina Ammitzbøll.
Folk som Erdogan forstår kun ét sprog, og det er den hårde sprogbrug.
Det er jo derfor, Erdogan i dag med selvsikkerhed og selvfedme bare kigger på et Europa, der ikke er villigt til at forsvare sig, fordi Europa ryster i bukserne, hvis han truer med at opsige den migrationsaftale, vi har indgået, og fordi Europa ryster i bukserne, hvis han taler dunder til sine islamistiske venner nede i Mellemøsten.
Det kunne jo være, fru Katarina Ammitzbøll, at der for én gangs skyld var behov for, at der var nogen, der talte dunder til hr. Erdogan
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-11-11:
Men hvilken konsekvens ville det have videre ud i den islamiske verden, og hvad ville vi så se være imod os?
Ville det være en farbar vej, og hvad er det for nogle våben, der ville kunne blive brugt imod os, og hvor er det egentlig, man kan finde løsningerne?
Tror hr. Morten Messerschmidt, at man kan vinde over islam ved at sætte Erdogan under administration?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-11:
Jeg ved ikke, hvad det betyder at sætte Erdogan under administration.
Men jeg tror, vi kan vinde over islamismen, ja – ikke ved slesk tale og fredelige humanistiske erklæringer, men ved at sætte hårdt mod hårdt, ved at erklære, at islamismen er vores fjende, og at enhver, som ægger til islamisme, enhver, som ægger til terrorisme, vil blive mødt af os som vores fjende.
Og jeg vil sige, at hvis medlemmer af Det Konservative Folkeparti ikke kan forstå det i dag, tror jeg, Christmas Møller og andre gode folk vender sig i deres grav.
Ja, vi skal ganske afgjort opsige den migrationsaftale.
Den har været en katastrofe.
Og så skal vi selvfølgelig sikre, at grækerne og alle andre i Det Ægæiske Hav hjælpes med at bevogte den europæiske grænse.
Det er jo også Danmarks grænse, som tingene ligger nu.
Vi skal gøre det fuldstændig klart for tyrkerne, at den latterlige situation, som man har bragt os, EU, i ved nu at være i Erdogans greb, hvor han kan gøre det ene eller det andet på grund af den her aftale og sende flygtningestrømme af sted, hvis det passer ham, vil vi ikke acceptere.
Vi vil ikke acceptere at betale milliarder i førtiltrædelsesstøtte.
Vi vil ikke acceptere at give dem strukturmidler.
Vi vil ikke acceptere noget af det her.
Og i forhold til baserne er jeg ret sikker på, at Israel vil være velvillige, hvis vi skal have baser i Mellemøsten.
Jeg nægter ganske enkelt at acceptere, at Danmark – eller Europa – og vores sikkerhed skal være i hænderne på en gal mand som Erdogan.
Jens Rohde (RV), 2020-11-11:
Det er jo meget godt alt sammen.
Hr. Morten Messerschmidt, hvad er det for nogle aftaler, vi skal annullere?
Skal vi annullere migrationsaftalen fra 2016 – er hr. Morten Messerschmidt klar til det?
Skal vi sige til Tyrkiet, at vi ikke ønsker i NATO at gøre brug af deres baser til vores aktioner, hvor vi bl.a. forsøger at bekæmpe styrer, som hylder islamisme?
Er det den slags aftaler, den slags samarbejde, vi skal opsige med Tyrkiet?
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-11-11:
Tak for det, udenrigsminister.
For noget af det, som man efterhånden lærer, er, at når man har med en bølle at gøre – og jeg mener, at Erdogan er en bølle – bliver man også nødsaget til en gang imellem at mande sig op og sige, at det, han gør, har konsekvenser.
Derfor mener jeg også, at det var forkert, at regeringen ikke ville støtte op om at sige, at hvis der som anbefalet af Erdogan foregår sanktioner enten direkte eller indirekte mod Frankrig, skal vi selvfølgelig lave modsanktioner med det samme.
Det manglede vi at høre regeringen sige, for så havde det været værdibaseret politik, hvor man også stod ved sine holdninger, i stedet for kun fordømmelser.
Jeppe Kofod (S), 2020-11-11:
Tak til hr. Michael Aastrup Jensen.
Jeg ved ikke, hvilken regering hr. Michael Aastrup Jensen refererer til, som skulle vende den anden kind til.
Det er måske den forrige regering, som hr. Michael Aastrup Jensens eget parti var medlem af.
Denne regering har resolut reageret over for Tyrkiet, og i forhold til Frankrig har vi stået skulder ved skulder med Frankrig, også når det gælder de provokationer, som Erdogan har givet udtryk for over for Frankrig.
Det ved hr. Michael Aastrup Jensen også godt.
Vi har haft indgående drøftelser i Det Udenrigspolitiske Nævn om de forhold.
Så jeg kan helt tilbagevise, at dette skulle være en regering, som ikke er klar til at tage også de nødvendige konflikter med Tyrkiet.
Den vej, som Erdogan leder Tyrkiet henad i øjeblikket, er fuldstændig uacceptabel, og jeg synes, det er vigtigt, at Europa, inklusive Frankrig, står fuldstændig sammen om at tilbagevise de provokationer, som vi ser.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-11:
Jeg kunne egentlig helt overordnet tænke mig at spørge, om udenrigsministeren betragter Erdogans Tyrkiet som en allieret af Danmark, en allieret af Vesten.
Det er i hvert fald meget svært at se, hvordan den følelse skulle gengældes af Erdogan.
Han forsømmer nærmest ikke en lejlighed til at opføre sig som – hr. Michael Aastrup Jensen kaldte ham for en bølle – en fjende, vil jeg sige.
Han spekulerer direkte i at destabilisere forholdene i Middelhavet.
Han bakker op om de terrorister, som slår vores medborgere ihjel rundtomkring i Europa.
Han taler dunder imod de regeringsledere, der jo helt anderledes end den danske regering tør tale imod islamismen og tør erklære det åbenlyst rigtige, som Macron har gjort det, at islam er i krise.
Så, udenrigsminister, er Erdogans Tyrkiet en allieret af Danmark?
Jeppe Kofod (S), 2020-11-11:
Man får ikke ret af at komme med ting, som er åbenlyst forkerte.
Er der nogen regering, der også har talt dunder mod de provokationer, Erdogan har foretaget, så er det den danske regering.
Vi har stået skulder ved skulder med Frankrig, også i den her sag.
Vi har arbejdet benhårdt for, at vi skal have en fælles klar europæisk reaktion over for de provokationer, vi ser.
Så bliver der spurgt til, om Tyrkiet er en allieret.
Tyrkiet er et NATO-medlemsland – det ved hr. Morten Messerschmidt jo udmærket – og Danmark er også et NATO-medlemsland, og det er Tyskland, USA, Canada osv. også.
Og vi har selvfølgelig fra dansk side tænkt os at honorere vores sikkerheds- og solidaritetsforpligtigelser i NATO.
Det er også det, vores egen danske sikkerhed hviler på: at alle NATO-landene gør det.
Jens Rohde (RV), 2020-11-11:
Det er jo altid fristende at svinge sig op til at bruge de store ord, når man skal diskutere sådan noget, fordi vi jo alle sammen bliver grebet af forargelse og vrede over det, vi ser.
Jeg synes nu, at udenrigsministeren holdt en meget afbalanceret tale.
Og når jeg siger det, er det jo, fordi vi skal stille os selv spørgsmålet: Hvem er det, vi gør tingene for?
Og som jeg forstår forespørgslen, handler den om at være solidarisk med Frankrig.
Og der vil jeg gerne have, at udenrigsministeren måske lige siger noget om, hvad Frankrigs ønske er til, hvordan vi forholder os i den nærværende konflikt.
Jeppe Kofod (S), 2020-11-11:
Vi har en fuldstændig tæt dialog med Frankrig, også om de reaktioner, som Frankrig og vi så også mener er rigtige, over for Tyrkiet.
Det er på den ene side at stå hundrede procent og fuldstændig vagt om de grundlæggende frihedsværdier i Europa – ytringsfrihed og andre frihedsværdier – og på den anden side at være klar til dialog og deeskalering for også at udstille, at det, Erdogan gør, er en provokation, som vi ikke lader os friste af.
Og det er jo sådan i Tyrkiet, at der også findes en befolkning, som er europæisk orienteret, og som egentlig deler ønsket om at se et mere europæisk Tyrkiet end det, som Erdogan er ved at bringe Tyrkiet hen imod.
Derfor står vi last og brast med Frankrig omkring reaktionerne, og det vil vi fortsat gøre.
Og når der senere bliver fremsat et forslag til vedtagelse her fra talerstolen, så vil regeringen stå bag, fordi vi synes, det er vigtigt.
Vi skal svare klogt på provokationer, og det er også det, hr. Jens Rohde påpeger, nemlig at det skal være klogt på en måde, som tjener vores interesser og vores værdier; det er jeg fuldstændig enig i.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-11-11:
Tak for det.
Socialdemokratiets ordfører siger, at Tyrkiet har påkaldt sig uheldig opmærksomhed.
Det tror jeg er en underdrivelse af format.
For hvad er det helt nøjagtig, Tyrkiet har gjort?
De har været med til igen og igen at teste vores tålmodighed, købe russiske missilsystemer, givet våben og personel til Aserbajdsjan i deres krig mod Armenien.
De har været inde og invadere vores kurdiske allierede i Syrien, direkte i modstrid med alt, hvad der bare minder om sund fornuft og stabilitet i det område.
Og så forsøgte de også at bore i græsk og cypriotisk territorium.
Så igen og igen er de altså gået den her vej, og hvad er det så, de siger, hver gang de bliver mødt af et eller andet?
De siger: Husk nu, at vi har en flygtningeaftale.
Det er ordføreren også inde på.
Men så lad os holde fast i den flygtningeaftale.
Flygtningeaftalen er jo ikke bare en gavebod for Erdogan.
Flygtningeaftalen går ud på, at Tyrkiet bliver betalt for at håndtere de her flygtninge.
Så at begynde at bruge det som sådan et carte blanche til alt er forkert.
Derfor er mit spørgsmål reelt det samme som til ministeren: Er Socialdemokratiet ikke enig i, at hvis man skal håndtere en bølle, er det også sådan, at man bliver nødt til at trække en streg i sandet en gang imellem i stedet for kun at lade det blive ved ordene?
Jens Joel (S), 2020-11-11:
Jeg tror, jeg hørte det hele; der er en lav lyd i mikrofonen hos hr. Peter Seier Christensen.
Det er sådan, jeg hører spørgsmålet.
Og der må man jo sige, at det ved vi desværre ikke præcis, fordi vi ikke ved, hvordan verden udvikler sig.
Men det, der er tilsagnet her, er jo i virkeligheden det, som jeg også hører andre ordførere efterspørge, nemlig at vi er villige til at skrue bissen mere på i forhold til Tyrkiet.
Og hvad der så skal ligge i det, vil selvfølgelig afhænge af, hvad Frankrig efterspørger, eller om andre EU-lande måtte blive sat under angreb, komme under pres.
Men vi er villige til at skærpe kursen, også helt generelt.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-11-11:
Det er jeg da glad for at høre.
Men vil det så sige, at regeringen ikke har nogen konkrete initiativer, de mener at de vil forsøge at presse på i EU for at få gennemført over for Tyrkiet?
Jens Joel (S), 2020-11-11:
Altså, man kan sige, at det, at vi også med det her forslag til vedtagelse signalerer, at vi sådan set, hvis Frankrigs regering måtte efterspørge det, også vil være med i eventuelle sanktioner eller arbejde for, at de bliver til virkelighed, jo er udtryk for en skærpet kurs.
Det er så ét konkret eksempel, for den her forespørgselsdebat handler om forholdet mellem EU og Frankrig, men man kan sagtens forestille sig, at der er andre områder.
Vi nævner også i forslaget til vedtagelse meget specifikt de kurdiskdominerede områder i Nordsyrien som et område, hvor vi er kritiske over for det, Erdogan gør, og det tror jeg er vigtigt at sige åbent.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-11-11:
Tak, og tak til ordføreren.
Det er jo godt, at der er lavet en samlet tekst, og det er også godt med ord.
Men ord er jo ikke nok, når virkeligheden er så brutal udenfor og særlig rammer Frankrig.
Så hvad vil regeringen gøre for tydeligere at vise Danmarks afstandtagen til Tyrkiet?
Forventer man f.eks. at kalde den tyrkiske ambassadør ind til et møde?
Eller hvad vil man ellers gøre for at markere over for Erdogan, at her er de gået over stregen?
Jens Joel (S), 2020-11-11:
Men jeg kan jo sige, at udenrigsministeren allerede nu, også i sidste uge, har talt med repræsentanter for den tyrkiske regering og i klar tekst har sagt, hvad det er, der er Danmarks holdning til de her ting.
Så Tyrkiet og den tyrkiske regering er ikke i tvivl om, hvor Danmark står, og ej heller, at vi står på Frankrigs side i det her spørgsmål.
Men det er klart, at der sikkert vil komme – og jeg ved ikke, om det hedder torskegilder, når det ikke er hos skatteforvaltningen – flere ubehagelige ambassadørmøder og invitationer til kaffe, hvor udenrigsministeren vil tale med store bogstaver.
Men ministeren har allerede gjort det over for den tyrkiske regerings repræsentanter.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-11-11:
Det er vi jo selvfølgelig glade for at høre, men er regeringen også villig til at melde klart ud, at Tyrkiet på ingen måde kan blive optaget i EU?