Peter Hummelgaard (S), 2023-11-08:
Tak for ordet, formand.
Som jeg en del gange i løbet af den forgangne uge har sagt, er der jo ikke nogen tvivl om, at der i den offentlige debat om de straffesager, som jo også er temaet for den her forespørgselsdebat, florerer nogle mildt sagt spændende konspirationsteorier.
Og som statsministeren før vil jeg også bare lade det være sagt fra starten af, at jeg klart kan afvise, at sagerne mod Lars Findsen og Claus Hjort Frederiksen på nogen måde har været drevet af enten politiske eller personlige motiver.
Det reelle spørgsmål i den her sag er ikke, om der har været tale om politiske eller andre usaglige motiver.
Den handler derimod om lighed for loven.
Det handler om, hvorvidt myndighederne skal efterforske og retsforfølge sager, hvor der er begrundet mistanke om alvorlig kriminalitet, også når de mistænkte tilhører samfundets spidser, eller om myndighederne så skal lade være, fordi de mistænkte tilhører samfundets spidser.
Det handler om, hvorvidt man virkelig mener, at en justitsminister skal stoppe en sådan retsforfølgning, når dem, der har forstand på det, har vurderet, at efterforskning er velbegrundet; når dem, der har forstand på det, har vurderet, at det samlet set er til gavn for rigets sikkerhed, og det eneste reelle argument for at stoppe retsforfølgning dermed er at undgå den forudsigelige mediemæssige og politiske ballade, som en sådan sag vil være forbundet med.
Det er det, der er de reelle spørgsmål i denne sag, ikke forskellige konspirationsteorier, uanset hvor spændende de end måtte være.
Det er afgørende for Danmark og danskernes sikkerhed, at vi har effektive efterretningstjenester, som kan bekæmpe de kræfter, der vil os det ondt.
Fortrolighed er afgørende for, at efterretningstjenesterne effektivt kan udføre deres arbejde.
Når der blev rejst straffesager mod Lars Findsen og Claus Hjort Frederiksen, skyldes det, at myndighederne vurderede, at der var begået grove, strafbare lovovertrædelser.
Det er anklagemyndigheden, der har ført sagerne, og anklagemyndigheden har vurderet, at sagerne kunne føres under betryggende rammer.
Byretten og landsretten har i det væsentligste været enige i anklagemyndighedens opfattelse af, hvilke krav der kunne stilles til de sikkerhedsmæssige rammer for at føre sagerne, og Højesteret nåede på flere punkter til en anden konklusion.
Højesteret afsagde således den 12. oktober 2023 en række kendelser om håndteringen af oplysninger.
Kendelserne betyder groft sagt, at de tiltalte ville få ret til at tage højt klassificerede oplysninger, f.eks. vidneforklaringer om yderst følsomme oplysninger af betydning for statens sikkerhed, med sig hjem og lægge dem på køkkenbordet, uden at myndigheden ville kunne stille krav til forsvarlig opbevaring af oplysningerne.
Sådan nogle oplysninger skal jo normalt opbevares i pengeskabe med alarmer, altså under meget strenge sikkerhedsforanstaltninger.
På den baggrund meddelte Forsvarets Efterretningstjeneste anklagemyndigheden, at det ikke ville være sikkerhedsmæssigt forsvarligt at fremlægge de klassificerede oplysninger i retten, og derfor er det anklagemyndighedens vurdering, at der ikke kunne føres det nødvendige bevis i sagerne.
Statsadvokaten indstillede til Rigsadvokaten, og Rigsadvokaten til mig, at sagerne blev opgivet.
Vores efterretningstjenester arbejder jo hver dag for at passe på Danmark og på danskerne for at imødegå terrortrusler og for at bekæmpe spionage og ekstremisme i vores land.
Og en forudsætning for, at de opgaver kan løses, særlig i et lille land som Danmark, er, at det arbejde sker i samarbejde med vores allierede i andre lande.
Arbejdet hviler på en forudsætning om, at vores samarbejdspartnere er trygge ved, at vi kan passe på særlig følsomme oplysninger.
Efterretningstjenesterne kan på ingen måde genkende det billede, der gives, af, at samarbejdet med udenlandske partnere er blevet svækket som følge af straffesagerne.
Det vil ifølge efterretningstjenesterne derimod være et problem for samarbejdet med andre landes tjenester, hvis vi i Danmark ikke aktivt forfølger mistanker om lækager af følsomme oplysninger.
Som anklagemyndigheden har givet udtryk for, vil det med den retstilstand, der er lagt fast med Højesterets kendelser, navnlig kendelserne fra den 12. oktober, være endog særdeles vanskeligt at gennemføre straffesager om brud på tavshedspligten i forhold til landets mest fortrolige oplysninger – oplysninger, som vi er afhængige af, hvis myndighederne skal passe på vores alle sammens sikkerhed.
Uafhængigt af de konkrete sager er det efter regeringens opfattelse en uholdbar retstilstand.