Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-11-24:
Ja, vi må håbe, at fjerde gang er lykkens gang i forhold til det her lovforslag.
Men tak for ordet, og jeg vil igen starte med at sige, at generelt er det en kæmpestor fordel for et lille land som Danmark, at vi har ensartede regler på europæisk plan, når det gælder grænseoverskridende ting som f.eks. arbejdskraftens fri bevægelighed.
At der er nogle regler, som ikke skifter, på tværs af lande, er rigtig godt for dansk erhvervsliv, og det skal vi holde fast i.
Derfor er det jo også vigtigt, at landene implementerer domme fra EU-Domstolen, også i de tilfælde, hvor man ikke synes, at det rammer fuldstændig perfekt, i forhold til hvad man selv synes ville være den rigtige måde at gøre det på, fordi det samlet set er en kæmpe, kæmpe fordel for os alle sammen og har skabt rigtig meget velstand for os og rigtig mange muligheder for vores virksomheder, at det er sådan, det kører nu om dage.
I dag skal vi kigge på to lovændringer overordnet set i forhold til domme, der er faldet ved EU-Domstolen.
Den første del handler om, hvordan man opgør arbejdstid.
Der synes vi egentlig generelt, at det er fornuftigt, at der er nogle ensartede regler på tværs af Europa for, hvordan man som både arbejdstager og arbejdsgiver opgør arbejdstid.
Det har givet nogle udfordringer i Danmark, fordi man i højere grad fremover skal til at tælle rådighedsvagter med i forhold til de her maksimalt 48 timers arbejde om ugen i gennemsnit over en 4-månedersperiode – en regel, som vi har levet med i rigtig mange år, men som f.eks. inden for vores beredskab har været en udfordring.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at arbejdsmarkedets parter har sat sig ned og lavet en løsning for, hvordan vi inden for de brancher, hvor det her giver problemer, kan afvige fra de regler fremadrettet i Danmark.
Nu må vi følge implementeringen og se, hvordan det fungerer, og så har vi i Venstre og jeg personligt da også et ønske om, at vi måske kan følge op på de regler, også fremadrettet, og se, om vi måske kan gøre dem endnu mere smidige.
Men i første omgang er vi rigtig glade for, at der er fundet en løsning.
Den anden del af lovforslaget omhandler tidsregistrering, og der er vi mindre begejstrede, fordi det medfører nogle administrative byrder for erhvervslivet.
Der har EU-Domstolen sagt, at de mener, at man bør have nogle ensartede og objektive måder at registrere arbejdstid på, og i forlængelse af det er der så bred enighed om, at det skal tolkes, som om der også skal registreres arbejdstid.
I den måling af omkostninger for erhvervslivet, der er lavet, i forhold til det her forslag synes vi at man har taget udgangspunkt i noget, der er for vidtgående, nemlig at alle virksomheder skal tidsregistrere hver dag.
Som vi forstår det, bliver der stor metodefrihed.
Vi har jo lagt op til en minimumsimplementering, og det er rigtig godt, i forhold til hvordan de enkelte virksomheder vil gribe det an – bl.a. at man også kan aftale, at det kun er, når man afviger fra den aftalte arbejdstid, at der skal tidsregistreres.
Det er selvfølgelig noget, vi gerne vil have præciseret af Beskæftigelsesministeriet, og vi vil stille spørgsmål til det her under udvalgsbehandlingen.
Så den usikkerhed kan vi komme til livs, sådan at vi forhåbentlig kan få de her administrative byrder bragt ned.
Vi håber, at det her kan blive implementeret på en god og smidig måde i Danmark, så det kommer til at fungere.
Det er også et lovforslag, vi vil følge tæt – også i forhold til hvis man synes, at en dom, der er faldet i det danske retsvæsen, ikke er helt på linje med den politiske intention.
Vi har også en kommissionsformand, der lige har været ude at sige, at vi skal nedbringe bureaukratiet, som er afledt af EU-lovgivning.
Der synes vi måske, at det her er lidt uden for skiven, og derfor vil vi jo så også følge med i, om det er noget, der bliver behov for, at vi skal prøve at adressere på europæisk niveau i de relevante fora i forhold til at få lavet det om, hvis det viser sig, at det ikke kommer til at fungere på en ordentlig og smidig måde i Danmark.
Med de ord kan jeg jo sige, at vi bakker op om lovforslaget.
For som sagt mener vi, at det er væsentligt, at landene implementerer de domme, der kommer fra EU-Domstolen, hvis det indre marked skal fungere på en fornuftig måde, også i de tilfælde, hvor man ikke er hundrede procent enig i i hvert fald dele af de her domme.
Derfor bakker vi op med de bemærkninger, jeg har givet her.