runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-10:
Tak for ordet.
For få år siden havde de færreste danskerne nok regnet med, at vi ville få kunstig intelligens helt ind på livet, som vi har det i dag.
Idéen om maskiner, der kan tænke, har været en del af vores kollektive bevidsthed i lang tid.
Da Steven Spielberg for over 20 år siden lavede filmen »A.I. Artificial Intelligence« om en barnelignende robot, der havde evnen til at elske, var der gået omkring 50 år, siden den britiske matematiker Alan Turing introducerede idéen om den tænkende maskine.
Og den unge generation husker måske filmen »Wall-E«, som rejste spørgsmålet om, hvad det egentlig vil sige at være et menneske, og hvilken rolle teknologien skal spille i vores samfund.
Kunstig intelligens er altså en gammel idé, men noget har rykket sig.
Vi er et helt andet sted i dag.
Vi står formentlig midt i en teknologisk revolution – midt i den – og vores lovgivning og vores digitale dannelse halter gevaldigt bagefter.
Derfor er vi i Alternativet glade for, at SF i dag foreslår, at staten udarbejder retningslinjer og risikovurderinger for brugen af kunstig intelligens.
Her tror vi i Alternativet, at udfordringen består i at udbrede kendskabet til retningslinjerne og ikke mindst at uddanne folk i at indarbejde beskyttelsen af persondata, når man arbejder med kunstig intelligens, og når man i det hele taget arbejder med digitale systemer.
Tag f.eks. et fag som forvaltningsret på en række af landets samfundsvidenskabelige uddannelser – det fag tror jeg trænger til en gevaldig opdatering – eller forståelsen af begrebet dannelse i grundskolen, som stadig ikke indeholder det store fokus på netop den digitale dannelse.
Her er retningslinjer og risikovurderinger en forudsætning for det arbejde, men vi skal også videre end det, og det tror jeg sådan set at SF og Alternativet er ret enige om.
Jeg vil dog også sige, at vi i Alternativet ikke er helt enige med SF i, at kommunerne ikke må bruge AI-modeller til offentlig sagsbehandling, der involverer persondata.
Det er i vores øjne en unødig indskærpelse, som kan forhindre gavnlig innovation til gavn for både de enkelte borgere, men også for samfundet i sin helhed.
Tag f.eks. en AI-model, som kan forudsige ventetider i sagsbehandlingen, som både borgere og sagsbehandlere kan tage højde for i planlægningen af en indsats.
Alt i alt er mit budskab, at vi skal finde den rigtige balance, men vi synes grundlæggende, at beslutningsforslaget har den rigtige balance med fokus på retningslinjer og risikovurderinger og ikke mindst beskyttelsen af minoriteter.
Det er rigtig fine forslag, og derfor kan Alternativet støtte forslaget.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2024-01-10:
Tak for det, formand.
Tak til SF for at fremsætte det her beslutningsforslag, og i særdeleshed tak til ordføreren, fru Lisbeth Bech-Nielsen, der jo om nogen har kæmpet den kamp om alt, hvad der handler om digitalisering og kunstig intelligens, i snart en halv menneskealder, både på og uden for Christiansborg.
Jeg læste på et socialt medie her for nylig, hvor der blev diskuteret kunstig intelligens på Christiansborg, og en bekendt af mig havde skrevet i et kommentarfelt, at det dog var dejligt med kunstig intelligens på Christiansborg, for så var der dog nogen intelligens på Christiansborg.
Spøg til side.
Jeg bliver en lille smule træt af, når vi har de her diskussioner, at der altid bliver henvist til et eller andet EU-spor, for når man tænker på, hvor vigtig den her dagsorden er, vil jeg sige: Hvad har vi lært af andre dagsordener, der er vigtige?
Det er, at hvis de er så vigtige, er det en dum idé at overlade det til EU.
Så er det i hvert fald noget, som vi har brug for at diskutere rigtig meget selv; det kan også være, at vi har brug for at diskutere det i EU-regi, men det giver enormt god mening, at vi også diskuterer det her.
Det giver også mening, at Danmark som et af de mest digitaliserede lande i Europa selvfølgelig har en stærk stemme i det her blandt andre lande, og at vi har en minister, som er aktiv over for andre lande i det arbejde, der foregår i Bruxelles.
Så langt hen ad vejen er jeg enormt positiv over for SF's forslag.
Jeg ved ikke, om det rigtige er at lande en beretning på det, eller om det er at sende det til afstemning.
Det må ordføreren jo om.
Men vi er faktisk meget positive over for nogle af de takter, der ligger i det.
For opfindelsen af kunstig intelligens er måske en af de største opdagelser i menneskehedens nyere historie, noget af det, der vil ændre vores samfund allermest i de her år og i de kommende år i særdeleshed.
Og der synes jeg og der synes vi i Dansk Folkeparti, at det er meget vigtigt, at der er en stærk politisk lovbaseret regulering – at det ikke er firmaer, der er på den anden side af jordkloden, der får lov til at sætte dagsordenen for, hvad man kan og ikke kan med kunstig intelligens, men at det er noget, hvor vi har noget gennemsigtighed, og også noget, hvor det er demokratiets spilleregler, der er afgørende for, hvordan den her teknologi vil udfolde sig.
Det er det ene aspekt i det.
Det andet aspekt er, at den vestlige civilisation jo er i en enorm konkurrence med andre civilisationer, der måske tager nogle helt andre hensyn, end vi vil gøre – f.eks. det, der foregår i Kina i de her år, som også buldrer derudad og buldrer fremad, men som har nogle helt andre værdier, man lægger ned over den her nye teknologi.
Så min konklusion er, at der er mange gode ting i det her forslag, og det vil vi meget gerne arbejde videre med, og store dele af det kan vi for så vidt også støtte.
Tak for ordet.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-01-10:
Jo, det var også det, jeg prøvede at sige
Der er dele af forslaget, som jeg synes giver mening, f.eks. at efterleve det, som Datatilsynet sagde omkring offentlige myndigheders anvendelse af kunstig intelligens.
Det giver mening, at vi gør det nu og her.
Og der er jo ingen borgere eller virksomheder for den sags skyld, der skal lide overlast, fordi man ikke efterlever dansk lov.
Det er klart.
Det kan vi godt gøre nu, og det mener jeg også man burde bede om.
Det ligger ud over, hvad der ligger i AI-forordningen, og det kunne man også sagtens kigge på.
Så der er jo elementer, vi sagtens kan diskutere her, men overordnet set mener jeg, vi skal passe på ikke at sætte noget i værk, som kommer til at køre parallelt og muligvis skal omgøres, når vi kender detaljerne i forordningen.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-01-10:
Selv om vi har haft GDPR i 5 år, bliver loven, altså databeskyttelsesloven, jo stadig brudt af danske myndigheder.
Det kan vi se ved, at Datatilsynet dumpede adskillige danske myndigheders brug af AI, og det er jo dermed også en slags overgreb på borgernes ret til privatliv.
Det er jo, uagtet at vi har haft GDPR i ret mange år efterhånden.
Der er det jo tydeligt, at der er brug for retningslinjer.
Et andet eksempel fra beslutningsforslaget er jo, at Center for Cybersikkerhed ikke har lavet en risikovurdering af, hvad de her teknologier kan bruges til på en negativ og farlig måde i forhold til at destabilisere samfundet.
Det ændrer sig jo ikke, i forhold til om der kommer en AI-forordning eller ej.
Det er jo en ren dansk national kompetence.
Så er ordføreren ikke enig i, at der faktisk er ret mange ting, som vi godt kan gøre, og som giver mening at gøre, uagtet at der er en forordning på vej?
Stinus Lindgreen (RV), 2024-01-10:
Tak, formand.
Og tak til SF for at tage dette vigtige emne op her i salen, og vi, der sidder i udvalget, startede jo også dagen med en times drøftelse om præcis kunstig intelligens i et åbent samråd med ministeren.
Så det er jo et emne, der ligger os alle sammen på sinde, og det er også for alvor noget, der er kommet på alles læber her det seneste års tid efter den brede adgang til ChatGPT, og siden en række andre relevante og relaterede værktøjer blev mulige.
Det har jo vist os alle sammen, hvor anvendelig en teknologi det er, og hvor stort potentialet er.
Og en så kraftfuld teknologi kan selvfølgelig både anvendes godt og skidt.
Som mit store videnskabelige forbillede professor Hubert J. Farnsworth udtrykker det i Futurama, her i dansk oversættelse: Teknologi er ikke i sig selv godt eller ondt.
Derfor skal kunstig intelligens naturligvis reguleres, hvor det giver mening.
Der er områder, hvor det kan anvendes uden risici.
Det kan eksempelvis være ved anvendelse inden for sundhedsvæsenet, hvor fejl i værste fald kan have dødelig udgang.
Det kan være på områder, hvor det anvendes til at analysere persondata, hvor det kan påføre tab, eller til tildeling af f.eks. ydelser.
Og så er der risikoen for, at det kan misbruges til at skabe misinformation og lignende.
Det kræver en grundig analyse at sætte rammerne op på en måde, der dels beskytter borgerne mod misbrug og skade, dels gør det muligt at være innovativ og udnytte teknologiens potentiale til gavn for os alle sammen.
Der er netop afsluttet et arbejde i EU, hvor man har landet en aftale om en AI-forordning, som vi i disse dage venter på den konkrete og endelige ordlyd af.
Og det giver rigtig god mening, da der er tale om en teknologi, der i mine øjne bedst reguleres på internationalt niveau.
Vi vil også opfordre ministeren til, så snart detaljerne er kendt, at se på, hvordan vi kan gå i gang med at implementere forordningen i Danmark.
Det er et stort arbejde, som givet kræver tid og ekspertise.
Men vi ser ikke behov for at starte noget parallelt op eller gå længere end EU.
Vi ser også frem til forhandlingerne om digitaliseringsstrategien, som jo med lidt forsinkelse starter i morgen, og hvor rammer for anvendelsen af AI også er ét element blandt flere andre.
Vi skal heller ikke sætte yderligere barrierer op, der er til skade for virksomheder eller forskningsinstitutioner, der skal kunne arbejde med kunstig intelligens og skabe nye innovative løsninger på de problemer, vi står over for.
Når det er sagt, er vi helt enige med forslagsstillerne i, at man selvfølgelig godt allerede nu kan gå i gang med at efterleve den vejledning på området, som f.eks. Datatilsynet har lavet, i forhold til den offentlige sektors anvendelse af kunstig intelligens – og som sagt også i, at vi hurtigst muligt går i gang med at implementere forordningen, når vi kender detaljerne.
Men risikoen er jo, hvis vi starter med noget nu, at vi kommer til at lave noget arbejde, som vi så skal lave om igen, når vi kender detaljerne i EU-forordningen.
Så derfor kan vi i Radikale Venstre ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Rosa Lund (EL), 2024-01-10:
Jeg kan jo melde mig i koret af ordførere, som har store roser til SF's ordfører for engagementet i den her debat og ikke mindst for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Jeg kan så også afsløre, at Enhedslistens roser går hele vejen til døren, for vi støtter nemlig det her beslutningsforslag.
Det er klart, at når man står med nye ting som kunstig intelligens, er der også brug for meget klare retningslinjer og meget klare regler.
It-branchen og Forbrugerrådet m.fl. råber alle vagt i gevær, da vi som samfund faktisk ikke er klædt ordentligt på i forhold til den accelererende udvikling, vi ser.
Hvordan kunstig intelligens integreres i vores samfund, er en politisk beslutning, og det skal også være en politisk beslutning.
Det er et ansvar, vi må tage på os herinde på Christiansborg.
Og derfor støtter Enhedslisten det her beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Sascha Faxe (ALT), 2024-01-10:
Tak, og tak til ministeren for at komme.
Spørgsmålet er: Finder regeringen det moralsk forsvarligt, at danske virksomheder med henvisning til en rammegodkendelse sælger komponenter til våben, som risikerer at blive anvendt til krigsforbrydelser?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-10:
Tak for det spørgsmål.
Jeg har selvfølgelig noteret mig, at Sydafrika har anlagt en sag mod Israel ved Den Internationale Domstol for brud på folkedrabskonventionen.
Det første skridt i den her sag er et retsmøde om såkaldte foreløbige foranstaltninger, der finder sted den 11.-12. januar i år, hvor Sydafrika vil anmode Den Internationale Domstol om at udstede en række foreløbige foranstaltninger, som parterne i givet fald skal følge, indtil domstolen har haft mulighed for at pådømme sagens substans.
For at gøre det kort vil jeg sige, at det selvfølgelig er en sag, vi følger med interesse, ligesom vi følger andre sager ved ICJ med interesse, uanset at Danmark ikke er part i sagen.
Og vi har i øvrigt heller ikke nogen lang og stor tradition for at intervenere i sager.
Vi støtter derimod ICJ som FN's primære juridiske organ og har respekt for dens afgørelser, og det vil vi også have i den her sag.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-01-10:
Tak for det.
Hvis man kigger på Udenrigsministeriets egne udtalelser om Danmarks støtte til ICJ, forlyder det, at Danmark siden etableringen i 1998 har været en af domstolens stærkeste støtter i form af politisk, økonomisk og praktisk bistand.
Kampen for at forhindre straffrihed for de alvorligste internationale forbrydelser er en central udenrigspolitisk målsætning for Danmark.
Et af de allervigtigste spørgsmål bliver jo i den her retssag, hvorvidt Israel har haft til hensigt at begå folkedrab, så man derfor kan lave de foranstaltninger, der nu skal gøres i den henseende.
Jeg er helt med på, at det må man vente med, men eftersom det har været og, antager jeg, fortsat er regeringens opfattelse, at det skal man overlade til juristerne, var det så ikke en idé, at man fra dansk side i virkeligheden gik ind og intervenerede og støttede og bakkede op om det sydafrikanske initiativ?
Det kan godt være, at der ikke er en lang tradition, men ikke desto mindre er det kun et par måneder siden, Danmark intervenerede til fordel for Gambias indbringelse af Myanmar for ICJ for muligt folkedrab.
Så det kunne i virkeligheden også udlægges som, at det ville være i fin forlængelse af den tradition, at man faktisk bakker op om det, netop fordi det er så afgørende, at det er jurister, der ser på det her, men også fordi det politisk er en vigtig tilkendegivelse, at man faktisk tager risikoen for folkedrab dybt alvorligt og derfor også bakker op om det initiativ, Sydafrika har taget.
Louise Brown (LA), 2024-01-10:
Tak for svaret, minister, og jeg er enig i, at vi både har en udfordring med fertiliteten, hvor ministeren også nævner, at hver fjerde har udfordringer, men jo også med et befolkningstal, der går den forkerte vej.
Den her ufrivillige barnløshed og fertilitetsbehandlingerne kan nemlig være ekstremt opslidende, som ministeren også var inde på, og der er grænser for, hvor længe kvinden og parforholdet kan holde til den slags.
Det er enormt indgribende at skulle stikke sig konstant, at skulle ændre på cyklussen, at skulle opleve at have scanninger på klinikken aflyst, eller hvor det ændrer sig med kort varsel.
Så det er noget, der griber ind i hele familien og parforholdet på en ret vild måde, og kvindens alder er jo også en faktor for at have en god chance for succes.
Uret tikker jo, og det gør det også, når man begynder i et forløb på en fertilitetsklinik, og den her ventetid kan være gift for sådan et forløb.
Venstre og Liberal Alliance har jo tidligere været enige om flere dele af den her debat.
Og det er ifølge Venstres hjemmeside også Venstres politik, og ministeren var lidt inde på det, men er det stadig sådan?
Vil Venstre gerne udvide både retten til udredning og behandlingsgarantien til også at omfatte fertilitetsområdet?
Sophie Løhde (V), 2024-01-10:
Nu står jeg her som indenrigs- og sundhedsminister på vegne af regeringen, men jeg vil da gerne give en serviceoplysning.
For Venstre kom, synes jeg, inden folketingsvalget med et rigtig godt fertilitetsudspil, og vi har nu på ét år gennemført to ud af de tre forslag, som vi kom med, og jeg er rigtig stolt af, at vi har sørget for at sikre, at vi har kunnet sætte så mange flueben på så kort tid.
Nu er jeg som indenrigs- og sundhedsminister også optaget af, at vi skal have bekæmpet de alt for lange ventetider, og det er egentlig også derfor, jeg har et meget fordomsfrit blik i forhold til at sige, at når vi nu skal have opbygget kapaciteten, så lad os da også gå ind i en dialog omkring, hvordan vi kan bruge de private aktører til at sikre, at vi kan give parrene og de enlige kvinder en hurtigere adgang til fertilitetsbehandling i Danmark.
Louise Brown (LA), 2024-01-10:
Det afgørende problem i den her danske fertilitetsbehandling er for mig at se ikke antallet af forsøg, eller at man selv skal betale for forsøg nummer to
Lige nu er det store problem de ventetider, der er, og at man også kan opleve at blive afmeldt sådan en behandling i flere måneder simpelt hen på grund af manglende kapacitet.
Det må jo være frygteligt, når man så ved, at der netop er en mulighed derude i det private, som i dag faktisk også varetager over halvdelen af de fertilitetsbehandlinger, der er i vores land.
Så det er glædeligt at høre, at ministeren gerne vil kigge på det her område.
Hvornår skal vi så i gang med det?
Sophie Løhde (V), 2024-01-10:
Vi er heldigvis allerede i gang, for som jeg nævnte i min foregående besvarelse, kan vi allerede nu sætte to flueben, i og med at vi er ved at iværksætte to af de tre ting, som i hvert fald Venstre lovede forud for sidste folketingsvalg på det her vigtige område, nemlig at vi kan få forøget antallet af forsøg, altså reagensglasforsøg, som det også hedder, fra tre til op imod seks, og at vi nu også går i gang med at kunne give en mulighed for hjælp til barn nummer to.
I forhold til hvordan vi konkret skal skrue det sammen, vil jeg tillade mig at starte med også at gå i dialog med landets sygehusejere, nemlig Danske Regioner, så vi får gjort det her på den bedste og mest effektive måde.
For jeg er dybt optaget af, at vi også får bekæmpet de alt for lange ventetider, som der er på det her område, og jeg er åben for også at have en dialog omkring, hvordan vi mest hensigtsmæssigt kan inddrage og bruge de private aktører på det her område, og vi er også optaget af at bekæmpe ventelister.
Louise Brown (LA), 2024-01-10:
Vi er i Liberal Alliance også optaget af at bekæmpe ventelisterne, og vi er optaget af at bruge den kapacitet, der allerede eksisterer, netop fordi det må være ulykkeligt at være familie eller par og ønske sig det her barn.
Men som jeg er inde på i mit foregående spørgsmål, er det her med forsøg nummer to for os måske lidt et pseudotilbud.
Altså, jeg synes, det er et sympatisk tilbud, men det løser bare ikke de udfordringer, vi står med lige nu.
Kunne vi ikke risikere, at ventelisterne netop bliver længere for de mennesker, der ønsker barn nummer et?
Sophie Løhde (V), 2024-01-10:
Jeg er da egentlig lidt ked af at høre nu, at Liberal Alliance synes, det er et pseudotilbud, at vi som regering har taget initiativ til, at vi nu vil give mulighed for flere forsøg, altså fra tre og op til seks forsøg.
Det er altså noget, der virkelig betyder noget for rigtig mange mennesker, for det er enormt stressende at vide, at du kun har tre forsøg, og at så er det slut, eller også skal du have pengepungen frem.
At vi nu også siger, at vi mener, der faktisk også skal være mulighed for at give hjælp til barn nummer to, havde jeg faktisk troet og håbet Liberal Alliance ville være positive over for, men det synes man så åbenbart er et pseudotilbud.
Vi er som sagt stærkt optaget af, at vi får bekæmpet ventelisterne.
Det betyder, at vi skal bruge kapaciteten på den mest hensigtsmæssige måde.
Vi er samtidig også stærkt optaget af fra regeringens side at sikre, at vi har et stærkt offentligt finansieret sundhedsvæsen.
Altså, det vil jo være ulykkeligt, hvis vi skaber en situation, hvor nogle af de meget specialiserede ressourcer, vi også har på offentlige fertilitetsklinikker, lige pludselig forsvinder fra det offentlige sundhedsvæsen og kun eksisterer i det private.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-01-10:
Tak for det.
Hvad mener ministeren om, at kun én ud af 272 efterforskninger af ransomwareangreb i Danmark siden 2021 ikke er blevet droppet af politiet, og vil ministeren desuden svare på, hvad ministeren vil gøre for, at der opklares langt flere sager om ransomwareangreb?
Der henvises til artiklen »Politiet dropper stort set alle sager om ransomware: »Hackerne har reelt set frit spil«« på www.version2.dk fra den 23. november 2023.
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-10:
Tak for ordet.
Der er ikke nogen tvivl om, at det kan have og jo har enorme konsekvenser for den enkelte virksomhed eller borgere, som måtte blive udsat for eksempelvis et ransomwareangreb.
Politiet har i de senere år oplevet en stor stigning i anmeldelser af sager om it-relateret økonomisk kriminalitet, og samtidig er sagernes kompleksitet steget.
Det gælder ikke mindst for sager om ransomwareangreb, hvor gerningspersonerne gemmer sig bag krypterede tjenester og også ofte befinder sig i lande, der kan være svære at samarbejde med.
Det er heller ikke nogen hemmelighed, at de seneste års udvikling på området har udfordret politiets håndtering og efterforskning af sager om it-relateret økonomisk kriminalitet.
Derfor har vi fra politisk hold også iværksat flere tiltag de seneste år, der generelt skal styrke kampen mod it-relateret kriminalitet.
Den styrkede indsats omfatter både en styrkelse af sagsbehandlingen af sager om it-relateret kriminalitet og også en styrkelse af den forebyggende indsats på området.
Eksempelvis er der som led i en digital tryghedspakke fra efteråret 2022 sket en styrkelse af politiets uddannelsestilbud til efterforskere af sager om bl.a. it-relateret økonomisk kriminalitet.
Desuden er politiets sagsbehandling inden for it-relateret økonomisk kriminalitet blevet styrket ved at tilføre yderligere medarbejdere til området.
Herudover har National enhed for Særlig Kriminalitet i foråret 2023 oprettet et responsteam, som skal rykke hurtigt ud i sager om ransomware for at indsamle bevismateriale.
Der er således allerede gjort meget på det her område, og Rigspolitiet vurderer, at de tiltag, som er iværksat, også vil løfte bekæmpelsen af it-relateret kriminalitet generelt, og at vi fortsat mangler at se den fulde effekt af de seneste tiltag.
Jeg vil ikke udelukke, at der kan være behov for at styrke kampen mod it-relateret kriminalitet yderligere, og det gælder ikke mindst i forhold til forebyggelse, så vi også i videst muligt omfang undgår, at virksomheder og borgere bliver ramt af it-relateret kriminalitet.
Tak for ordet.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-01-10:
Tak for det.
I artiklen bliver det også påpeget, at man godt ved, at der er et ret stort mørketal på området, da mange virksomheder faktisk ikke anmelder de her angreb, fordi de ikke forventer, at der er noget, man kan gøre ved det.
Mener ministeren, at det er problematisk, at virksomheder ikke anmelder de her ransomwareangreb, fordi de tydeligvis kan se, at det er helt håbløst at få opklaret forbrydelsen?
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-10:
Jeg synes jo altid, det er problematisk, hvis det er, at borgere eller virksomheder, som bliver udsat for kriminalitet, ikke anmelder en forbrydelse.
Jeg tror også, det er vigtigt at få sagt, at der er og har været mange henlæggelser, bl.a. henset til sagernes kompleksitet, henset til at gerningspersonerne ofte er nogle, der opholder sig i udlandet osv., men det er jo stadig væk vigtigt, at man får anmeldelserne frem, sådan at politiet også i deres videre efterforskning kan se en systematik der, hvor det også er, at kriminaliteten er organiseret.
Så derfor vil jeg bare virkelig, virkelig opfordre alle borgere og virksomheder til altid at anmelde, hvilken som helst type forbrydelse man bliver udsat for, og det gælder ikke mindst også it-relateret økonomisk kriminalitet.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-01-10:
Tak for det.
Men finder ministeren det tilfredsstillende, at vi sakker så meget bagud i forhold til de it-kriminelle?
Det er jo tydeligt, at de er på forkant, i forhold til hvad vi kan i forhold til at opklare forbrydelserne.
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-10:
Der er ikke nogen tvivl om, at det her er et blandt mange kriminalitetsområder, hvor det er, at udviklingen jo virkelig også er begunstiget af en meget, meget hastende og hurtig udvikling i teknologi.
De kriminelle har jo med andre ord fået rigtig, rigtig god hjælp fra teknologiske virkemidler.
Det ved vi i øvrigt også fra de kriminelle på gaden.
Jeg vil så til gengæld sige, at vi med en række tiltag og også en række aftaler, senest bandepakken, har gjort, hvad vi kunne, for også at styrke politiets kapacitet inden for de her områder.