runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Preben Bang Henriksen (V), 2019-10-23:
Tak for det.
Det tror jeg ikke at nordjyderne blev meget klogere af for nu at sige det rent ud.
Det skal jo ikke være nogen hemmelighed, at når spørgsmålet bringes op her i dag ...
Jeg må lige sige, at den tæller ned fra 30 sekunder her; det er da vist 2 minutter, den skal give, men det overlever jeg nok.
Vi finder ud af det.
Når jeg bringer spørgsmålet op her i dag, er det, fordi problemet jo fylder rigtig, rigtig meget i Nordjylland.
Så længe regeringen støtter sig op ad partier, for hvem privatbilismen absolut ikke er noget, man støtter i den grad, så kunne jeg frygte for en senere igangsætning, og det er derfor, jeg spørger ministeren.
Ministeren vil lave et trafikforlig, og det har jeg fuld forståelse for, men er det et trafikforlig, vi kommer i gang med nu, eller er det et, vi skal kigge på om 3 år lige før et valg, eller hvad er det?
Det er jeg nok nødt til at adressere lidt mere direkte til ministeren.
I den forbindelse vil jeg da ikke undlade at bemærke, at ministerens partifælle, vores udmærkede borgmester i Aalborg, svarede på et spørgsmål til Nordjyske Stiftstidende, som spørger ham: Er en ny forbindelse ikke længere ude i fremtiden nu?
Dertil svarer han: Det tror jeg ikke nødvendigvis; det kan lige så godt være, at den er rykket tættere på.
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-23:
Man kan godt høre, at spørgeren ikke er transportpolitiker, for så ville spørgeren jo være klar over, at spørgerens parti allerede har indikeret, at man vil være med i en bred politisk aftale.
Så det her lidt mærkelige mumbo jumbo med at prøve at signalere, at der skulle være nogle partier, som man fra denne regerings side vil lave en smal aftale med på transportområdet, kan jeg ganske enkelt ikke genkende.
Tværtimod har jeg som transportminister lagt op til at lave en så bred aftale som overhovedet muligt, og som jeg også indikerede på et samråd i Transportudvalget for nylig, ja, så er det faktisk sådan, at adspurgt om, hvem der kunne have lyst til at blive inviteret med til en sådan bred drøftelse, har alle politiske partier i Folketinget bortset fra et, Liberal Alliance, klart og tydeligt tilkendegivet, at det ønsker de at være med til.
Så jeg ser frem til de forhandlinger, som skal begynde, når vi ellers er klar til det, og tro mig, det bliver ikke i slutningen af denne valgperiode.
Preben Bang Henriksen (V), 2019-10-23:
Hvornår bliver det så?
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-23:
Det bliver formodentlig en gang i det nye år.
Det er min forventning, men det er klart, at vi selvfølgelig også kommer med en klar udmelding om det på et tidspunkt.
Vi skal nok over på den anden side af en finanslov, førend vi når dertil, og spørgeren vil ikke være i tvivl om, hvornår det i givet fald vil blive.
Men jeg er rigtig glad for, at spørgeren jo viser den interesse, som er her.
Det er afgørende, at der er en interesse for investeringer i hele landet.
Preben Bang Henriksen (V), 2019-10-23:
Jeg ser frem til, at forhandlingerne kommer i gang.
Så jeg siger tak for ministerens tilsagn om at komme i gang med forhandlingerne, og jeg synes, det bør ske – jo før, jo bedre.
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-23:
Tak for den tilkendegivelse.
Jeg håber naturligvis, at Venstre, som er et ansvarligt parti, vil være med til at løfte den opgave, det er at skabe en bred infrastrukturaftale – en aftale, som ikke kommer til at være ligesom det, den tidligere regering indgik, altså en aftale, som ikke kunne bestå et valg og vælgernes dom.
Det synes jeg er en uansvarlig måde at gå til infrastrukturinvesteringer på.
Jeg synes netop, at infrastrukturinvesteringer skal baseres på brede forlig ligesom det nuværende forlig, som udløber i 2020, og som blev indgået i 2009, og hvor begge vores partier jo indgår.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-23:
Tak for det, formand.
Og spørgsmålet lyder således: Forstår ministeren den bekymring, som Dansk Byggeri har rejst, om, at regeringens beslutning om at starte forfra med at forhandle en infrastrukturaftale risikerer at betyde tabte investeringer og arbejdspladser i bygge- og anlægsbranchen i Danmark?
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-23:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har fuld forståelse for, at anlægsbranchen efterspørger en infrastrukturplan, som er bredt baseret, og som kan skabe klarhed om de fremtidige rammer.
Lad mig derfor starte med at ridse op, hvorfor det overhovedet er nødvendigt at forhandle en ny infrastrukturaftale, for deri ligger nemlig en væsentlig del af forklaringen bag den usikkerhed, som anlægsbranchen nu oplever.
Behovet for en ny plan er jo resultatet af, at spørgerens eget parti sammen med Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti besluttede sig for som regering at indgå en snæver aftale sammen med Dansk Folkeparti – en aftale, der er bortfaldet, da der efter folketingsvalget ikke længere er et flertal bag.
Jeg har ikke tænkt mig at begå den samme fejl, altså at lave en smal aftale, som ikke kan overleve valgene.
Og derfor er det vigtigt for mig, at en kommende infrastrukturaftale baseres på et så bredt flertal i Folketinget som overhovedet muligt.
Det håber jeg naturligvis ikke den gør, men det kræver altså, at vi forhandler en ny aftale på plads.
Det synes jeg er helt nødvendigt, ja, faktisk er det en obligatorisk ambition at have som landets transportminister.
Jeg har også forstået, at den tilgang, anlægsbranchen klart giver udtryk for, er den tilgang, som anlægsbranchen også foretrækker.
Og jeg har da også noteret mig, at spørgeren selv ved flere lejligheder har tilkendegivet, at han gerne ser, at vi finder hinanden i en bred aftale, og det vil jeg selvfølgelig se meget frem til at vi gør, for jeg ønsker brede aftaler.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-23:
Tak for svaret.
Jeg kan bekræfte, at Venstre går efter en bred aftale.
Vi går efter en langsigtet aftale, og vi går efter at dække de trafikale behov, der er konstateret rundtomkring i landet, og som var afspejlet i den blå aftale fra før valget, der nu er annulleret.
Vi går også efter at undgå de her store udsving, der er i opgaverne for anlægsbranchen, for de medfører, at man kører op og ned; der opstår pludselig et vakuum, som gør, at man skal ud at fyre dygtige medarbejdere.
Det er faktisk den situation, der er opstået nu.
Jeg er nødt til at korrigere ministeren, for vi ville faktisk gerne have haft en bred aftale før valget, men der er noget, der skiller os, og det er det berygtede hul på 15 mia. kr. i Togfonden DK, som vi andre jo ikke vil lægge ryg til; det er bl.a. den her bane ned gennem Østjylland.
Der er Socialdemokratiet jo bundet af en aftale med bl.a. Enhedslisten og SF, som holder meget fast i den.
Så det er jo årsagen til, at Socialdemokratiet ikke kom med i en aftale før valget, og det var vi egentlig kede af fra Venstres side.
Nu er valget overstået, og nu skal vi se fremad.
Og der kan jeg give tilsagn om, at vi er indstillet på at forhandle en bred aftale.
Men der er nogle ting, der alligevel bekymrer mig.
Det gælder for det første regeringens finanslovsforslag, hvor der jo er taget 2 mia. kr. forlods af den ramme, vi skulle have brugt til bedre veje i Danmark.
Vil ministeren kommentere på, hvorfor man egentlig har taget nogle penge forlods?
Det er jo ligesom den forkerte vej, når vi kender behovene rundtomkring.
For det andet: Hvordan vil man håndtere det opståede hul på 15 mia. kr. i Togfonden DK, som jo bl.a. Enhedslisten holder meget fast i?
For det tredje, når vi taler om en bred aftale: Hvordan mener ministeren vi kan håndtere støttepartiet Enhedslistens krav om, at der ikke må bygges én eneste meter mere motorvej i Danmark?
Så ser det lidt tungt ud med den her meget brede aftale, for der er brug for flere meter motorvej – ikke sådan, at vi skal plastre alle enge og kær til, men vi har brug for flere motorveje rundtomkring i Danmark.
Hvordan vil ministeren forene de ting?
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-23:
Jamen det er jo derfor, jeg er minister og skal forsøge at forene de svære opgaver.
Det gør jeg gerne en indsats for, og som det vil være spørgeren bekendt, bruger jeg også ganske god tid på at afsøge muligheder, bl.a. ved at tage rundt i landet og besigtige, hvad der er af behov, bl.a. sammen med ordføreren selv, fordi jeg netop mener, det er afgørende at finde brede aftaler.
I forhold til hvad rammen måtte blive for en kommende investeringsplan, synes jeg ikke, at man skal forhåndsdiskontere det på nuværende tidspunkt.
Når regeringen fremlægger et udspil, vil det også være et spørgsmål om, hvad den samlede ramme bliver.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-23:
Jeg er nødt til at rose ministeren for at tage ud på de her feltbesøg, hvor man tager ud i landet og ser på forholdene – det er guld værd, at vi gør det, både ministeren og folketingsmedlemmer, så bliv ved med det.
Men jeg mener, at vi selvfølgelig har en fælles udfordring i at skaffe økonomi til at dække de behov, der er.
Man kan jo bare se på den blå aftale, for der havde vi netop taget de ting med, som er bydende nødvendige landsdel for landsdel.
Så det er jo vores håb, at den kan vi tage afsæt i, men bekymringen er så, at vi jo mangler nogle penge forlods, særlig hvis vi skal lukke det her hul på 15 mia. kr.
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-23:
Jeg kan love ordføreren, at jeg kommer til fortsat at tage ud på feltbesøg, fordi jeg deler det synspunkt, at det er vigtigt.
Jeg kan ikke love at nå rundt i alle kroge af Danmark nu på denne side af nytår, men jeg kommer til at nå så meget, som det kan lade sig gøre.
I forhold til rammen kommer jeg som sagt til at vende tilbage til det, men jeg vil dog lige nævne her, at jeg har sat gang i et serviceeftersyn af jernbanen, fordi jeg gerne vil være sikker på, at der ikke ligger nogen uløste opgaver på det punkt, fordi vi jo er i gang med bl.a. et meget omfattende signalsystem, som er meget forsinket, og det skal vi være helt sikre på også at komme i mål med; det må alle parter også være interesseret i.
Karen Ellemann (V), 2019-10-23:
For i den tidligere regerings tid blev det jo netop prioriteret, altså et bidrag på 25 mio. kr. årligt, som var lovet, fra 2018 og de efterfølgende 3 år.
Derfor er det både i udviklingsministerens samlede budget og i det store bidrag jo korrekt, at det er et mindre beløb, men ikke desto mindre meget betydningsfuldt.
Så mit spørgsmål er: Vil ministeren genoverveje det?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-10-23:
Jeg synes egentlig, jeg svarede, for spørgsmålet er: Er ministeren enig i, at mange unge med særlige behov ikke får et relevant stu-tilbud?
Er ministeren enig i det?
Ja, det er jeg enig i.
Hvad vil ministeren gøre på den baggrund?
Der vil ministeren indkalde til forhandlinger i slutningen af året, sådan at vi kan komme tættere på.
Når jeg ikke vil svare på det konkrete tilfælde, er det jo, fordi der kan være alle mulige forhold, der gør sig gældende for den konkrete pige, og lige på det her punkt er jeg landets øverste myndighed, og det vil sige, at hvis jeg i den sammenhæng kommer med en meget klar tilkendegivelse om, om man i det konkrete tilfælde har gjort det rigtigt eller forkert, så synes jeg ikke, det er rimeligt.
Men på det spørgsmål, der bliver stillet, vil jeg gerne sige: Ja, jeg synes, at der er unge, der ikke får det relevante tilbud.
Kunne det være tilfældet for hende her?
Ja, det kunne det godt, men det vil jeg helst ikke tage specifikt stilling til.
Hvad vil jeg gøre?
Rasmus Prehn (S), 2019-10-23:
Det blev som sagt netop aftalt, da man valgte at støtte GAVI over en årrække, at det var noget, der hvert eneste år skulle tages stilling til, så man hele tiden er omhyggelig med, hvordan vi bruger de danske skatteyderes penge mest optimalt.
Og når der nu er en række andre lande, som er engageret meget stærkt i GAVI, men en mangel på opbakning til andre områder, så giver det mening, at Danmark flytter fokus derhen, hvor vi kan gøre en forskel, og hvor vi kan inspirere andre på samme måde, som vi gjorde med GAVI i første omgang.
Men nu er der altså andre lande, der er motiveret til det, og så kan vi kaste os over bl.a. kvinder og børn på andre områder, hvor vi kan støtte og gøre den forskel, som vi desværre ikke kan gøre på det her GAVI – eller heldigvis, fordi der er nogle andre, der bakker op.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-10-23:
Det glæder jeg mig så rigtig meget til at vi kan komme i gang med.
For ud over det her med at komme på det rigtige tilbud handler det jo også rigtig meget om, som vi også skrev i den beretning i sin tid, at der i dag, jævnfør den rapport, som ministeren selv nævnte tidligere, ingen regler er for et stu-tilbud.
Der er ikke nogen, der fører kontrol med dem, der er ikke nogen, der sikrer, at de lever op til bare ganske almindelige krav.
Så jeg håber også, at ministeren vil bekræfte, at det skal vi finde en løsning på.
Hvordan sikrer vi, at stu-tilbuddene bliver af en kvalitet, så vi også kan være dem bekendt?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-10-23:
Jeg mener, at den her del af vores uddannelsestilbud er blevet behandlet alt for stedmoderligt.
Jeg kan også pege på andre dele af vores uddannelsestilbud, hvor jeg mener at det er det samme; det kunne være voksen- og efteruddannelse, og det kunne i øvrigt også være, når vi taler om de frie fagskoler.
Det er simpelt hen nogle områder af vores uddannelsessektor, som jeg mener har fået alt, alt for lidt opmærksomhed, og man kunne ikke forestille sig det samme med folkeskolen som det, der er tilfældet her, for det ville forældrene til børn i folkeskolen samlet set simpelt hen ikke finde sig i.
Der ville gå under en uge, og så ville hele Slotspladsen være fyldt med forældre til børn i folkeskolen.
Så jeg er fuldstændig enig i, at her skal der ske noget.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-10-23:
Hvilke konkrete initiativer vil ministeren iværksætte for at bevare dansk som forskningssprog i henhold til ministerens besvarelse af spørgsmål S 96 fra folketingsåret 2018-19, 2. samling?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-10-23:
Som jeg også udtrykte i det skriftlige svar, som spørgeren henviser til, er jeg optaget af, at dansk forskning er på allerhøjeste internationale niveau.
Det vil også betyde, at ...
Alletiders.
Tak for spørgsmålet.
Som jeg også udtrykte i det skriftlige svar, som spørgeren henviser til, er jeg optaget af, at dansk forskning er på det allerhøjeste internationale niveau.
Det er godt for vores land.
Det vil ofte betyde, at den skal produceres i et internationalt samarbejde, hvor den drøftes med internationale fagfæller og publiceres i de mest anerkendte videnskabelige tidsskrifter.
Og det vil i de fleste tilfælde betyde, at der publiceres på engelsk.
Men det er samtidig vigtigt, at dansk står stærkt på universiteterne, og at der fortsat formidles på dansk.
Jeg vil derfor følge udviklingen på området.
Som jeg også udtrykte i mit tidligere svar, mener jeg, at det kræver en selvstændig indsats at formidle forskning til samfundet, uanset om den oprindelige forskningsartikel var skrevet på dansk eller engelsk.
Her er det mit klare indtryk, at forskere i Danmark både er interesserede i og dygtige til at formidle deres forskning på dansk til danskerne, og at de gør det i mange forskellige medier og formater.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-10-23:
Tak for svaret.
Det siger ikke så meget mere end det svar, som ministeren allerede havde givet skriftligt.
Jeg vil gerne henvise til en beretning fra Uddannelses- og Forskningsudvalget fra den 20. marts 2018, hvor et flertal, bl.a. Socialdemokraterne, DF og den tidligere regering, var enige om »vigtigheden af at fastholde dansk som et formidlings- og undervisningssprog såvel som et videnskabeligt sprog på de videregående uddannelsesinstitutioner.
Flertallet ønsker at gøre op med det sproglige domænetab for det danske sprog, som Dansk Sprognævn beskriver som sprogenes dødsspiral, og hvor spiralen starter på de videregående uddannelser.
Flertallet ser med bekymring på udviklingen med de mange engelsksprogede uddannelser og opfordrer derfor ministeren til i det kommende udspil at tage højde for, hvordan det fremover sikres, at det danske sprog bliver fastholdt og styrket som et videnskabeligt sprog både i undervisning og i formidling.
Udspillet skal endvidere tage stilling til spørgsmål som, hvordan det sikres, at der fortsat undervises på dansk inden for alle videnskabelige områder, hvordan det sikres, at der stadig kommunikeres om forskningen og dens resultater på dansk, og hvordan det sikres, at der skabes begreber og benævnelser på dansk«.
Der vil jeg jo så gerne spørge ministeren, når nu i hvert fald ministerens parti i sin tid var med i det her flertal, hvilke konkrete initiativer ministeren vil tage for at sikre, at det her kommer til at ske.
For som Dansk Sprognævn jo også beskriver det, starter det, de kalder dødens spiral, sprogets dødsspiral, på det højeste niveau.
Hvis der ikke findes et sprog på dansk for at tale om forskellige videnskabelige begreber og forskning, forsvinder det jo ud af sproget, og så bliver sproget fattigere over tid.
Det var vi altså enige om i foråret 2018 at der skulle gøres noget ved.
Og nu sidder ministeren som minister og har mulighed for at tage fat i det her, så er det ikke noget, vi skal se at få taget fat i i fællesskab?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-10-23:
Det kan man svare utrolig kort på: Ja.
Og jeg er enig i de ting, som vi skrev i fællesskab i den forbindelse, og som jeg selv har sat mit navn under i 2018.
Det mener jeg er det, der er formålet med de ting, vi skal i slutningen af året.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-10-23:
Jamen det er jo dejligt, at ministeren er optaget af det.
Og jeg er sådan set enig i, at videnskab på tværs af verden primært foregår på engelsk.
Så selvfølgelig skal man også kunne gebærde sig på engelsk.
Men det her handler jo sådan set om, hvordan vi sikrer, at det danske sprog stadig væk kan bruges – hvordan det kan opretholdes.
Og det er derfor, jeg egentlig gerne vil spørge ministeren, også i forhold til den beretning fra tidligere, som jo lægger op til, at man konkret går ind og tager nogle initiativer for at sikre dansk på alle forskningsområder: Vil ministeren virkelig ikke tage nogen initiativer overhovedet?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-10-23:
Jeg vil gerne følge det her.
Jeg vil gerne lytte til alt, hvad der kommer.
Det er mit indtryk, at alle universiteter har en sprogstrategi, og at et flertal, hvis du sammenligner universitetsuddannelser landet over, stadig er på dansk.
Det fremgår af den undersøgelse af den sprogstrategi, min forgænger sendte over til Folketinget i starten af 2019, at de her ting er der fokus på.
Jeg vil gerne følge det, men jeg ser ikke behov for, at vi gør noget helt konkret her og nu.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-10-23:
Et konkret eksempel, hvor vi måske så kunne mødes og gøre noget, kunne være lærebøger på dansk.
Det at skrive lærebøger giver i dag ikke nogen form for merit.
Det at skrive forskningsartikler på engelsk giver merit.
Hvordan sikrer vi, at vi også får de unge forskere til at skrive de lærebøger, som vi jo har brug for for at formidle den viden til de danske studerende, på dansk?
Kan vi blive enige om, at det skal have en anerkendelse, at det skal give en form for merit, sådan at de faktisk også bliver opfordret til at gøre det?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-10-23:
Jeg vil gerne takke spørgeren for engagementet og dedikationen til at sørge for, at det danske sprog også lever i fremtiden.
Alle de konkrete eksempler og indspil, spørgeren har, vil jeg gerne være med til at drøfte for at se, hvad for noget af det der kunne give mening at gå videre med.
Ulla Tørnæs (V), 2019-10-23:
Det er sådan set et meget kort og præcist spørgsmål, jeg gerne vil stille til ministeren i dag.
Det lyder sådan her: Mener ministeren, at universiteternes humanistiske og samfundsvidenskabelige fakulteter kan opretholde samme kvalitet i undervisningen uden en videreførelse af taxameterløftet?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-10-23:
Tak for det.
Det er vi stadig enige om.
Det er også mit indtryk, at universiteterne er opmærksomme på, at der både skal tales dansk og engelsk, og på at have balance mellem de to.
Det er en balance, for på den ene side har vi brug for forskere i verdensklasse, der kan samarbejde med internationale forskningsmiljøer og finde noget, der rækker langt ud over vores lands grænser.
Det styrker vores land.
Det styrker dansk forskning, og det er vigtigt.
Men det at formidle den på dansk er jo på den anden side også vigtigt, hvis det skal bidrage til det danske samfund.
Og derfor er jeg optaget af det.
Karen Ellemann (V), 2019-10-23:
Ministeren får det til at lyde, som om de 25 mio. kr., som er det danske bidrag, er en lille andel, og det er det i den store sammenhæng, men det er da enormt vigtigt, at vi som donorland vedbliver med at være med, om end med et lille beløb.
Det har betydning for antallet af vacciner, og det er vanskeligt for andre donorlande at kigge på:
Hold da op, nu vil Danmark lige pludselig ikke længere støtte børnevaccinationsprogrammer.
Det er politisk problematisk, det er vanskeligt for vores renommé, det danske renommé i hele udviklingsarbejdet.
Rasmus Prehn (S), 2019-10-23:
Danmark har heldigvis et rigtig stærkt renommé, også på det her område, og det fortsætter vi med at have.
Og der er en bred forståelse af, at vi i en situation, hvor der heldigvis er meget stor opbakning til GAVI, og når Danmark alene bidrager med de her 0,25 pct. af budgettet, så kaster os ind steder, hvor der ikke er det samme fokus.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-23:
Tak for det, og tak til ministeren for at dukke op.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-10-23:
Jeg læser op som svar på den første del af spørgsmålet: »Begrebet defineres som »at forklare noget til nogen, som regel en mand til en kvinde, på en måde, der betragtes som nedladende eller ringeagtende«.«
Det, den pågældende borger havde skrevet, var: Åh, hvor kunne det være fedt, hvis du satte dig bedre ind i tingene. Altså, den pågældende borger kan jo ikke ane, om jeg har sat mig ind i tingene.
Det kunne jo være, jeg havde; det kunne også være, jeg ikke havde.
Det ved borgeren ikke noget om, og det vil sige, at borgeren bare tager for givet, at jeg ikke har.
Så deraf svaret.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-23:
Så ministeren mener altså fortsat, at det var et relevant svar til en borger i en diskussion om friskoler, må jeg så forstå.
Jeg har svært ved at forstå, hvorfor køn skal inddrages i en diskussion, og at man på den måde antyder, at en borger, som skrev til ministeren på Twitter, svarede på en bestemt måde på grund af sit køn.
Det forstår jeg ikke.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-10-23:
Nej, det er altså faktisk spørgeren, der gør det til et spørgsmål om køn.
Så jeg gentager lige, læser op, hvad der står: »... at forklare noget til nogen, som regel en mand til en kvinde, på en måde, der betragtes som nedladende eller ringeagtende«.
Jeg har faktisk også oplevet – og det var egentlig, særlig da jeg var yngre, sådan for 20 år siden måske, når jeg deltog i politiske debatter – at nogle, der var ældre end mig, gjorde det samme.
Det kunne godt være en kvinde, det kunne også være en mand.
Så jeg har egentlig ikke bragt køn ind i det.
Så jeg mener egentlig, det er spørgeren, der bringer køn ind i det.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-10-23:
Tak for det.
Jeg forstår sådan set godt ministerens forklaring på, hvorfor svaret måske blev en lille smule vævende, og det er jo i og for sig fair nok.
Men det, som jeg jo så gerne vil have bekræftet, er, at ministeren er enig i det, som vi, vil jeg sige, også i fællesskab har skrevet i en beretning tilbage fra 2018, hvor det faktisk er ministeren selv, der står som formand for udvalget, altså at der netop skal gøres noget ved det her, at der skal sikres en mere ensartet kvalitet i stu-tilbuddene, og at der på den led også skal sikres, at man får de rigtige tilbud.
Så er ministeren enig i, at vi skal finde en vej til at sikre, at man kommer på det rigtige tilbud?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-23:
Så ministeren siger om udtrykket mansplaining, at det lige så godt kunne være en kvinde, som man beskyldte for at mansplaine.
Er det det, ministeren siger?