runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Vi har i hvert fald meldt klart ud – og det tror jeg heller ikke kommer bag på regeringen – så det er ikke noget, jeg breaker her fra talerstolen, at den model, som regeringen har fremlagt, synes vi ikke er god nok.
Hvorfor er den så ikke det?
Det er den ikke, fordi det stadig er en model, som, selv om det er på et lavt niveau, er baseret på prisfastsættelsen af produktet.
Det vil sige, at den her leasingudfordring, som vi har, gør, at vi faktisk mister noget, der ligner tæt på 1 mia. kr. om året, og det er ikke, fordi folk gør en godt handel, nej, det er, fordi fællesskabet går glip af de penge.
Så får man en meget, meget stor rabat, vil det altså sige, at registreringsafgiften også bliver det mindre.
Selvfølgelig er det sådan, at hvis det hele kommer ned på 100 pct., bliver hullet jo mindre, og så er det måske ikke 1 mia. kr., men 800 mio. kr., men ved at omlægge til tekniske parametre, herunder miljø, sikkerhed og andet, bliver det hul også lukket.
Det vil faktisk sige, at de penge, vi mister – omkring 1 mia. kr. – vil vi sådan set gerne beholde i systemet, for dermed får vi mulighed for at få nogle bedre biler, både hvad angår miljø og sikkerhed, med samtidig kan vi faktisk også godt få nogle billigere biler, og det er sådan set det, regeringen gerne vil.
Det er jo ikke sådan, at der er et modsætningsforhold, hvad angår resultatet.
Martin Lidegaard (RV), 2017-09-07:
Så må jeg spørge lidt mere præcist, for jeg er helt enig, og jeg må sige, at det også er derfor, det giver mening at sætte registreringsafgiften ned og de grønne ejerafgifter op.
Man afgrænser hullet ind til leasingproblematikken, og jeg kan se, at ordføreren er helt enig.
Og netop fordi vi er så enige, og fordi alle partier, bortset fra Liberal Alliance, faktisk er enige om at gå den vej – jeg ved ikke helt, hvor Venstre er, de har haft lidt flakkende meninger på det område – spørger jeg bare: Kunne vi så ikke få den garanti fra Dansk Folkeparti i dag, at vi ikke ender i en situation, der ender med, at vi nedsætter registreringsafgiften i retning af det, regeringen foreslår, med det snævrest mulige flertal, så vi ikke får den sikkerhed for bilejerne, som Dansk Folkeparti også ønsker?
Det er jo desværre kun Dansk Folkeparti, der kan give os den garanti, og jeg håber, at hr. René Christensen vil give den nu.
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Det gør vi.
Og jeg er også fuldstændig enig med ordføreren i, at politi om noget da også er kernevelfærd.
Selvfølgelig er det at føle sig tryg, det at kunne ringe til politiet, hvis man har haft indbrud, og så kommer der en betjent, det, at man forhåbentlig i en meget nær fremtid ikke skal være nervøs for at gå på gaden og for, at der bliver skudt rundt, i allerhøjeste grad velfærd.
Det er rigtigt, og det er også derfor, vi siger, at det er svært at give skattelettelser af den kaliber, som regeringen har lagt op til.
Det er ikke, fordi vi ønsker, at danskerne skal betale så meget skat som muligt, vi har bare et andet sted, vi gerne vil prioritere først, fordi vi står med nogle udfordringer, herunder selvfølgelig også politistyrken.
Trine Bramsen (S), 2017-09-07:
Vil Dansk Folkepartis ordfører så her i dag give håndslag på, at der slet ikke bliver diskuteret skattelettelser til de rigeste, før vi har løst de problemer, vi har, med trygheden i Danmark, før vi har sikret, at politistyrken bliver udvidet og den øvrige retskæde følger med?
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Jamen det er det der med de rigeste.
Jeg har også hørt nogle af ordførerens kollegaer i forhold til loftet over beskæftigelsesfradraget – det er på 331.000 i dag – og at hvis man flytter det, er det de rigeste.
Jeg vil bare gerne sige, at hvis man tjener 331.000 kr. om året, er man ganske almindelig lønmodtager, og det er sådan set dem, vi snakker om, i den offentlige sektor og andre steder.
Der vil vi sådan set gerne kigge på, hvordan vi også kan belønne dem for det kæmpestore stykke arbejde, de laver, også i forhold til den velfærd, som skal udføres.
Vi snakker om det der med øget velfærd, som om det er sådan noget, man bare trækker i en automat, men det er jo rigtige mennesker, man skal ansætte, og som skal arbejde ude i velfærdssamfundet, og det vil vi gerne kigge på også.
Stine Brix (EL), 2017-09-07:
Tak for det.
Det er jo velkendt i den danske offentlighed, at vores finansminister er en aktiv gymnast, men det kom faktisk bag på mig, at Dansk Folkepartis finansordfører, René Christensen, var så dygtig til kolbøtter og flikflak, som vi så i sidste uge.
Og jeg tænker på de to historier, der var i Altinget.
Man kunne læse den 29. august: »DF i kovending:«
– jeg ved ikke, om det er en gymnastikøvelse, men det kan jo godt være –
Så gik der 3 dage, så skrev Altinget en ny historie: »DF på tilbagetog: Sparekrav til sygehuse kan fortsætte i 2018«.
Derfor er mit spørgsmål: Hvor har vi egentlig Dansk Folkeparti, når det gælder det her produktivitetskrav på sygehusene, som vi har talt så meget om?
Holder Dansk Folkeparti fast i den melding, der kom den 29. august, eller skal jeg lytte til det, som Dansk Folkeparti sagde den 1. september, nemlig at det alligevel ikke kan lade sig gøre?
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Altså, det er sådan, at vi anerkender aftalesystemet, det gør partierne i Folketinget jo.
Så går vi ikke bagefter ind og siger: Nå, det kan da godt være, der er indgået en overenskomst, men nu laver vi den bare om.
Vi anerkender det jo.
Det, der sker, er, at regionerne går ind og siger: Den aftale, som vi har indgået, kan vi godt leve med ikke bliver overholdt.
Det byder de ind med: Aftalen behøver ikke blive overholdt, og vi kan godt få vores budgetter senere.
Det vil sige, at når den ene part i aftalen siger, at man godt kan leve med, at aftalen bliver brudt, så er vi nødt til at gå til den anden part – det er jo regeringen – og høre, om vi kan presse dem til at gå ind sammen med os og sammen med regionerne og sige: Hvordan kan vi gøre det her også i 2018?
Vi skal altså anerkende, at det er rigtige mennesker, der er derude i sundhedsvæsenet.
Det er deres arbejdsplads, og selvfølgelig skal de vide, hvad de har at arbejde med.
Jeg synes, det er meget positivt, at regionerne har sagt, at det her godt kan ske i 2018, selv om man har indgået en aftale.
Man kan godt få sine budgetter senere.
Jeg håber bestemt, og jeg tror også på det, at det lykkes at få lavet en aftale med den anden part – det er så regeringen – om, at vi kan fjerne 2-procentskravet i 2018.
Det er helt klart vores mål, og det er det mandat, vi tager med.
Stine Brix (EL), 2017-09-07:
Det er jeg glad for at høre, og det kan jeg garantere for at vi fra Enhedslistens side vil følge meget nøje med i.
Og vi er selvfølgelig også klar sammen med andre partier i Folketinget, hvis det er, regeringen skulle vise sig at være for vanskelig at arbejde sammen med.
Jeg vil i hvert fald gerne advare mod at lytte til det, som kom fra Venstres hr. Torsten Schack Pedersen lige før, nemlig at der skulle være en masse tekniske problemer.
Det er jeg fuldstændig uenig i.
Der er jo ingen, der er over eller ved siden af Folketinget i den her sammenhæng.
Så synes jeg også, det er værd at have med, at regionerne i den aftale, som blev indgået, jo faktisk eksplicit skrev, at de noterede sig, at der var et flertal i Folketinget og et ønske fra regeringen, men at det altså ikke var deres ønske.
Regionerne har jo været fuldstændig klare om, at de gerne vil af med det her produktivitetskrav så hurtigt som muligt, så det er i hvert fald ikke dem, der står i vejen for det.
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Nej, det er det bestemt ikke.
Men hvis man siger, at der ikke er nogen problemer med bare at afskaffe det her, at det bare er så nemt ude i regionerne, så vil jeg sige igen: Det er overhovedet ikke nemt.
Det er overhovedet ikke nemt bare at afskaffe noget, der er, i forhold til hvad det er, man skal måle regionerne på.
Jeg tror ikke, regionerne er interesseret i, at de bare får nogle penge og så bare kan gøre noget, at der ikke er noget, man måler på.
Selvfølgelig skal man kigge på, hvad det er, der sker i sådan en organisation, og det, vi gør nu, er, at vi simpelt hen måler på det forkerte.
Man måler bl.a. på, hvor mange konsultationer der er, og det vil sige – som jeg plejer at sige sådan lidt med et smil på læben, men det er faktisk sandt – at hvis man kommer på Nykøbing F. Sygehus med en nedgroet negl, så kan man også komme en tur på Slagelse Sygehus og en tur på Næstved Sygehus og så tilbage til Nykøbing F. Sygehus.
Så er der foregået tre konsultationer, og så er det gået rigtig godt, for man har øget produktiviteten.
Det system, vi har i dag, er jo dybt godnat, og derfor skal vi have et nyt – og hellere i 2018 end i 2019.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2017-09-07:
Tak for det.
Jeg mener, at vi står over for nogle ret fundamentale valg i det her efterår, og Dansk Folkeparti har jo som bekendt de afgørende mandater, forstået på den måde, at Dansk Folkeparti kan træffe et valg, hvor man enten vælger at gå ned ad den vej, at rigtig mange af de penge, der skal anvendes i efteråret, bliver anvendt på skattesænkninger, eller også kan man vælge at sige, at vi først og fremmest skal bruge de her penge på velfærd.
Tidligere er det lykkedes Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet i fællesskab at undgå nogle af de her tidsler – bl.a. havde regeringen et ønske om at hæve pensionsalderen – og det er jo til stor glæde for ikke mindst de mennesker, det ville være gået ud over.
Derfor synes jeg jo, at det store spørgsmål i efteråret bliver, om Dansk Folkeparti har tænkt sig at bruge sine mandater på den måde, at vi faktisk kan få brugt pengene på velfærd.
For bottom line er, at enten kan man træffe et valg om, at de penge bliver brugt på den række af forskellige skattesænkninger, som regeringen lægger op til, eller også kan man vælge at tage de penge og få dem brugt på det, vi faktisk har behov for i vores samfund, altså opkvalificering af medarbejdere, en bedre ældrepleje end det, vi har i dag, og masser af andre ting på velfærdsområdet, som jo har lidt under, at der har været økonomisk krise, og derfor har behov for, at vi ligesom får boostet det op på et niveau, hvor vi kan være det bekendt.
Hvad er Dansk Folkepartis kommentar til det?
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Det er helt klart – man skal altid stille de spørgsmål, hvor man kender svaret – for regeringen kom med et oplæg, og det er vi ikke enige i.
Det har vi sådan set sagt meget klart fra dag et, da vi så det.
Vi synes, regeringen har prioriteret alt for meget i forhold til skattelettelser.
Og hvorfor synes vi, det er alt for meget?
Det er, fordi posen simpelt hen ikke er stor nok.
Vi har nogle andre ønsker.
Vi vil have flyttet meget mere af det, som regeringen har lagt hen til skattelettelser, over på velfærdsområdet.
Det er den måde, vi vil prioritere på.
Og det er, fordi vi står over for den udfordring, at folk lever længere, men der er jo også muligheder i det.
Det bliver hurtigt sådan noget med, at det ikke er så godt.
Jo, det er da rigtig godt, at vi lever længere.
Det er da rigtig godt, at vi også kan have et godt liv, selv om vi fejler en lille smule.
Det koster så lidt mere til velfærd, og det vil vi gerne være med til at betale.
Og når der kun er én pose penge, må vi tage dem, som regeringen har skrevet skattelettelser på, og skrive velfærd på.
Det er egentlig bare, fordi der sker det positive – det en del af det – at vi lever længere, og det vil vi gerne finansiere.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2017-09-07:
Det synes jeg er en utrolig positiv melding fra Dansk Folkepartis side, ikke mindst fordi en rigtig stor del af de penge jo netop kommer, fordi vi rettidigt gik ind og justerede på, hvor mange penge der skulle være, når de store ældreårgange gik fra.
Jeg hørte tidligere ordføreren sige i forhold til de der 5,25 mia. kr., der skal tages fra overførslerne – det er så ti gange kontanthjælpsloftet; det er et voldsomt stort beløb – at det var Dansk Folkeparti ikke indstillet på, og det glæder mig.
Jeg anerkender, at der også er nogle længere nede, der får noget ud af det, men beløbene er særdeles skæve.
Så spørgsmålet er: I sidste ende, når der skal hugges til, hvor stor en del af posen vil Dansk Folkeparti så acceptere ligger ovre på skattelettelsesdelen, som ordførerens formand selv har kaldt topskattelettelser?
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Jamen udfordringen er, hvis man bare skal tage et enkelt element i forbindelse med skatteudspillet, at der bl.a. er en fremrykning af nogle aftaler fra 2012, altså eksempelvis nogle aftaler, vi slet ikke er en del af, og hvorfor i alverden skulle vi finansiere det?
Der ligger bl.a. også det, at man fjerner hele loftet over beskæftigelsesfradraget, og der har vi meget tydeligt sagt, at vi ønsker, at der skal være et loft over beskæftigelsesfradraget.
Altså, hvis der bliver penge tilbage til skattelettelser, skal det ske i bunden. Og det støtter faktisk også den retorik, som alle tre regeringspartier brugte op til valget: Det skal bedre kunne betale sig at arbejde.
Jamen så skal man lette skatten i bunden.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-09-07:
Tak for det.
Jeg tror, at jeg hørte ordføreren sige noget i retning af: Hold nu op med at tale social- og sundhedspersonalet ned.
Det vil jeg rigtig gerne på SF's vegne bakke op om.
I mandags deltog jeg et folkemøde i Ikast.
Det var en ganske almindelig borger, som havde planlagt et møde, hvor han inviterede folk til at drøfte ældreplejen.
Han var også pårørende til en borger på et plejehjem.
På mødet deltog der rigtig meget personale, og der deltog rigtig mange pårørende til gamle, som bor på plejehjem i dag.
De havde én stor appel: Vi bliver nødt til at rette op på en ældrepleje, som bliver ringere og ringere.
Jeg hørte også ordføreren sige, at der skulle rettes op i forhold til den demografiske udvikling.
Vil Dansk Folkeparti bakke op om, at vi får rettet op på den demografiske udvikling i ældreplejen?
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Jeg kan sige, at vi jo allerede har skaffet den ene milliard ved tidligere finanslov, fordi der fik vi jo en værdighedsmilliard, der gik målrettet netop til ældreområdet, altså bundet til det område, ud til kommunerne.
Det er jo, fordi vi er meget opmærksomme på, at når vi bliver flere ældre, er der en større efterspørgsel, og så kræver det også nogle flere midler.
Så det er regeringen helt klart kommet med.
Det er bestemt positivt.
Det er jo heller ikke, fordi der bliver sådan et billede af nu, at der er nogle, som anerkender, at vi bliver flere ældre, og så er der nogle, der ikke anerkender, at der bliver flere ældre.
Sådan er det jo ikke.
Men der er ingen tvivl om, at der er behov for et løft også økonomisk, fordi der er behov for flere varme hænder.
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Fordi der desværre ikke tegnede sig flertal for det.
Nu er det så sådan, at den nuværende regering har foreslået noget, der heller ikke er et flertal for, men fordi man har sagt det åbent, højlydt – ja, det startede jo faktisk før sommeren med, at hr. Joachim B. Olsen gik ud og annoncerede på forsiden af Børsen, at nu kom der ændringer af registreringsafgiften – så er alting jo sat i stå.
Dermed har vi en brændende platform.
Ikke blot bliver der ikke solgt nye biler, men det er jo altså også sådan, at hvis der sidder en dansk bilejer i dag og tænker: Jeg har altså en bil, som jeg godt kunne tænke mig at komme af med – så er det bare synd, for den brugte bil er der næppe nogen, der vil købe, altså, medmindre man sender den til skrotning.
Så derfor er der behov for at gøre noget nu, og det erklærer vi os klar til.
Trine Bramsen (S), 2017-09-07:
Jeg vil gerne kvittere for det rigtig gode samarbejde, som vi jo har mellem Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti, om trygheden i Danmark, om at sikre, at der er politibetjente nok, både til at løse de store konflikter, bandekonflikter, terrorudfordringen, men også det pres, vi har lagt, i forhold til at der også skal være betjente lokalt i alle dele af Danmark.
For politi er jo også velfærd; det er også velfærd, når man ser en patruljebil i lokalområdet.
Jeg tror, det står klart for alle, at det jo koster penge, når man gerne vil ansætte nogle flere politibetjente og andre i kriminalforsorgen og på retsområdet.
Derfor vil jeg gerne følge lidt op på det, min kollega hr. Bjarne Laustsen spurgte ind til, nemlig hvor stor den offentlige sektor skal være.
Jeg vil gerne have bekræftet, at Dansk Folkeparti stadig væk holder fast i en vækst i det offentlige forbrug på 0,8 pct.
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Jo, men jeg vil gerne vende tilbage til at se på, hvad der er sket i SKAT.
Det er en kæmpestor virksomhed, og jeg tror, hvad skal man sige, at moralen i SKAT ikke er dårlig, men den er godt nok slidt.
Jeg tror, at mange skattemedarbejdere er sådan lidt kede af det, når de er ude til frokost andre steder og bliver spurgt: Hvad laver du?
Så svarer de: Jeg arbejder i SKAT.
Nå, jamen I passer ikke jeres arbejde.
Det er svært.
Vi er altså ved at slide de her mange tusinde medarbejdere op, fordi det her 2-procentskrav desværre stadig væk er der.
Som jeg sagde før: Det har haft sin virkning; det skulle have været skiftet ud for år tilbage.
Nu åbner regionerne op for, at de faktisk godt kan leve med, at man måske gør det i 2018 – også selv om de får udmøntet budgetterne senere.
Jeg tror, vi gør regionerne en kæmpe tjeneste, hvis vi får det her væk i 2018, også for at vi kan få optimismen tilbage.
Det er rigtig ærgerligt at have sådan en organisation, hvor optimismen ikke er til stede.
Den her sag er sådan lidt mere kompliceret end normalt, for når vi laver politik, diskuterer vi normalt længe, længe, længe.
Det kan vi altså ikke gøre her, for her skal vi træffe en forholdsvis hurtig beslutning.
Jeg vil også gerne sige her fra talerstolen i dag, at hvis vi ikke kan finde frem til en løsning, er alternativet, at man ingenting gøre.
Altså, så beholder vi bare det system, vi kender i dag, og så må vi jo kigge på, hvordan vi får lukket leasinghullet.
Det er jo også en udgang på det, hvis vi ikke kan blive enige.
Så der er sådan flere scenarier, i forhold til hvordan det her kan ende.
Men vi siger i hvert fald, at det bare ikke er noget, vi kan blive ved med at diskutere måned efter måned.
Det kan vi simpelt hen ikke være bekendt.
Så enten finder partierne her frem til en løsning, som både Dansk Folkeparti og regeringen kan sig selv i, eller også gør man ingenting, og så må alternativet være, at man lukker det leasinghul på en anden måde.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-09-07:
For det er jo selvfølgelig et område, der har rigtig stor betydning, både for vores forurening, vores CO2-udslip, for borgernes privatøkonomi og for vores samfundsøkonomi.
Så ordføreren har jo fuldstændig ret i, at der skal findes en beslutning rimelig hurtigt.
Jeg er også glad for, at ordføreren siger, at vi bliver nødt til at tage hensyn til den forurening, til den miljøpåvirkning, til den klimabelastning, som vores persontransport udleder.
Vil ordføreren i sådan en forhandling også lægge vægt på, at vi bliver nødt til at se på det samlede udslip, altså ikke kun kigge på, hvad den enkelte bil efter et nyt afgiftssystem vil udlede, men også – og det kan man jo komme med nogle kvalificerede skøn på – hvad det samlede udslip vil være?
For vi kunne jo også godt få en omlægning, hvor vi, fordi priserne bliver så lave, ser, at de her markante stigninger i bilsalget, som vi har set det seneste års tid, fortsætter, og og at den samlede udledning, den samlede miljø- og klimapåvirkning, dermed bliver større.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet er, at Dansk Folkepartis formand jo har været ude at sige, at det, som regeringen har lagt op til, lidt er at sammenligne med topskattelettelser, bare inden for bilafgifterne.
Betyder det, at der i den model, som Dansk Folkeparti vil gå med til, skal være et værdielement, altså at man skal kunne se på, om det er dem, der har råd til at købe de dyreste biler, der i en fremtidig model også vil få de største lettelser?
Altså, vil man også blive ved med at se en fordelingsprofil i det, som Dansk Folkeparti ønsker sig?
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Det er jo to sådan forholdsvis store spørgsmål.
I forhold til den samlede klimadebat vil jeg sige, at vi også er på linje med det her med reparationsgrænsen, og hvorfor er vi så det?
Man skal jo huske, at miljøministeren – nu er han her ikke mere, han var her før – er rejsende rundt i, at nu skal vi have en cirkulær økonomi; vi skal lade være med at bruge for mange karklude og alle de her ting.
Samtidig med det har vi sådan set et system, hvor man måske har en bil, der er 2-3 år gammel, man har købt den til ca. 130.000-140.000 kr., man laver en lillebitte bule i den, den kan faktisk stadig væk køre, og så smider man den ud.
Det er helt vildt, hvad der har været af miljøpåvirkning ved at producere bilen, man har ikke kørt ret meget i den, og så smider man den ud.
Derfor har vi også det element med inde at sige, at selvfølgelig er der nogle af de her forholdsvis nye biler, som ikke skal kasseres.
De skal selvfølgelig ud at køre igen, og det vil være til glæde for miljøet, men det vil så sandelig også være til glæde for brugerne af de her biler.
Så det er i hvert fald også noget af det, der fylder noget for os.
I forhold til det andet har jeg så et spørgsmål: Vil man stadig væk have sådan en meget, meget stor misundelsesafgift i forhold til bilafgifterne?
Der vil jeg gerne sige, at vi har stort fokus på, at man får bedre biler.
Der skal man altså bare være opmærksom på, hvis miljøet virkelig betyder noget for en, at det ikke er de billigste biler, der er de bedste.
Det er faktisk de ringeste.
Det er faktisk mellemklassebilerne og de lidt dyrere biler, der er de bedste.
For det er der, hvor der er råd til at bruge den nyeste teknik.
Så det vil være biler med den model.
En mellemstor mellemklassebil, altså en stor familiebil, ville man kalde den, vil selvfølgelig også falde inden for det.
Men det er også det bedste for miljøet.
Det er også der, man får mest sikkerhed.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-09-07:
Jeg synes ikke, at det stod helt klart for mig, hvor DF vil hen i forhold til det første spørgsmål, altså hvad for en målsætning der skal være på klimaområdet.
For klimaet er jo ligeglad med, hvor forureningen, hvor CO2en kommer fra, men det er mængderne af det, der har betydning, og derfor kunne man jo også vælge at sige, at vi skal have et system, hvor vi også holder øje med, hvor meget den samlede miljø- og klimapåvirkning af det system, vi har nu, er.
Derudover betyder mængden af biler på de danske veje jo også noget i forhold til trængsel, forurening og hvordan det er at leve i byerne osv.
Så jeg vil bare igen spørge, om ordføreren kan blive lidt mere klar sådan i forhold til det overordnede billede, og hvor man vil hen.
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Det kan jeg svare helt klart på.
Det indgår bestemt ikke i vores beregninger, at man skal ud at købe CO2-kvoter eller andet for at købe en bil.
Det ville være et meget bureaukratisk system at lægge ned over for bilejerne.
Så det ønsker vi ikke.
Men det, vi ønsker, er, at bilejerne får nogle mere miljørigtige biler, og så ønsker vi selvfølgelig også, når man kigger på klimaet og miljøbelastningen, at en bil, der er blevet produceret, ikke meget hurtigt kommer ud af systemet igen.
For så skal man jo – hvad skal man sige – bruge den kapital.
Altså, den miljøkapital, der er blevet puttet ind i en bil, skal man selvfølgelig udnytte maksimalt, sådan at vi ikke bare skrotter en bil og køber en ny bil igen, selv om det er få skader, der er blevet lavet.