Helle Bonnesen (KF), 2025-03-25:
Det står der faktisk i lovforslaget.
Det er helt på sin plads at ville forbedre mobiliteten i landdistrikterne, og det medvirker vi rigtig gerne til, men vi mener ikke, at 17-årige af den grund skal køre alene rundt.
I dag findes der jo en velfungerende ledsagerordning, hvor 17-årige kan få kørekort, hvis de kører rundt med en voksen, til de bliver 18 år.
Forskningen viser, at jo flere timer de unge har sammen med en ledsager i bilen, jo sikrere bliver de, når de efterfølgende må køre alene.
En evaluering af ordningen viser, at ni ud af ti unge er blevet bedre bilister af at køre med en ledsager.
Det er rigtig gode erfaringer.
Imod lovforslaget er store organisationer, Cyklistforbundet, Dansk Kørelærer-Union, Rådet for Sikker Trafik, FDM og 3F Transport, for de er bekymrede for de negative færdselssikkerhedsmæssige konsekvenser, som forslaget kan medføre.
De bekymringer deler vi i Det Konservative Folkeparti.
Forslaget om at give kørekort til 17-årige kan føre til flere dræbte og flere alvorligt tilskadekomne, hertil et antal lettere tilskadekomne, som almindeligvis ikke bliver opgjort.
Man vil altså muligvis kunne se regeringens politik direkte afspejlet i dødstallene.
Det må da gøre indtryk.
Hvis man gerne vil skabe bedre mobilitet i landdistrikterne, hvorfor laver man så ikke en undersøgelse af unges mobilitetsbehov, som Rådet for Sikker Trafik foreslår, for at finde ud af, hvad der egentlig vil passe de unge bedst?
Det er vel i bund og grund de færreste, der har den slags penge.
Så man gambler med trafiksikkerheden og medvirker til, at der kommer flere trafikdræbte, uden at man reelt ved, om det vil gavne mobiliteten for de unge.
Det virker hovedløst.
Så er der også en manglende sammenhæng i lovforslaget.
Fremover skal man tage kørekort og kunne føre bil som 17-årig, men man må ikke køre knallert 45, før man bliver 18 år.
Det hænger ikke sammen.
Fremover vil der være forskellige promillegrænser for førstegangserhververe afhængigt af køretøjet.
For førstegangserhververe vil det være 0,2 promille for bilister og 0,5 promille for motorcyklister og førere af stor knallert.
Det er ulogisk med forskellige promillegrænser.
Det påpeges også i høringssvarene af både en ansat i politiet og af en forhenværende retspræsident.
Den del af lovforslaget, vi godt kan støtte, handler om kravet om kørsel med egnede dæk.
De fleste af høringssvarene udtrykker den opfattelse, at det vil medvirke til, at trafikanterne vil være opmærksomme på, om deres dæk matcher vinterføret, når de begiver sig ud på vejene.
Det er en forbedring i forhold til det nuværende.
Det gælder både i forhold til definitionen af, hvad vinterføre er, og typen af dæk.
Ministeriets svar er, at der ikke er flere ulykker i vinterhalvåret sammenlignet med sommerhalvåret, og at det derfor vurderes, at der ikke er behov for at indføre et lovkrav, og det tager vi til efterretning.
Vi støtter forslaget om at forenkle Tempo 40-ordningen, fordi der mener vi, at det indebærer en god afbureaukratisering.
Der er flere eksempler på, at den nuværende model ikke virker efter hensigten, og derfor vil man lempe både i forhold til de administrative og økonomiske byrder.
Således er det ikke nødvendigt at fastsætte betingelserne for en Tempo 40-ordning for køretøjer, der allerede er registreret i Køretøjsregisteret, fordi de allerede er godkendt til en hastighed på 40 km/t. Dem, som ikke er registreret i Køretøjsregisteret, vil fortsat være omfattet af den gældende hastighed på 30 km/t.
Nu kan jeg forstå på debatten her i salen i dag, at der har været nogle partier, som har ønsket, at man måske skulle dele det op.
Den opmærksomme tilskuer her i salen kan jo godt se, at jeg repræsenterer fru Mai Mercado, og den del omkring opdelingen har vi ikke nået at få diskuteret, men hvis det bliver et samlet forslag, er meldingen herfra, at selv om vi positive over for Tempo 40-ordningen, kommer vi samlet set til at stemme imod forslaget.