runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2017-02-23:
Og tak til ordføreren, som jeg jo er enig med i kritikken af regeringens politik på det her område.
Hvis vi kigger lidt fremad, er hovedpointen jo, at med en vækst på 0,3 pct., som regeringen lægger op til, vil man ikke kunne modsvare den store stigning, der kommer i antallet af ældre medborgere, også af borgere over 80 år.
Så man skal da mindst op på de 0,6 pct., som finansministeren har beregnet at der skal til, for at klare det demografiske træk, som det hedder i det sprog.
Så er det bare, jeg spørger ordføreren, om det er sådan, at Socialdemokratiet både i Kommunernes Landsforenings bestyrelse og her i Folketinget vil være med til at sikre, at der ikke bliver indgået en økonomiaftale, medmindre den lever op til den økonomiske vækst, som vi er enige om at der som minimum skal til.
Astrid Krag (S), 2017-02-23:
Tak for det.
Jeg tror søreme, at ministeren er højere end mig.
Jeg bliver nødt til at køre talerstolen ned.
Lad mig starte med at sige, at jeg har stor sympati for SF's beslutningsforslag, som vi behandler her i dag.
Jeg deler fuldt ud analysen af, at vi med regeringens økonomiske politik kommer til at se en ældrepleje og offentlig velfærd i det hele taget under et stort pres.
Frem mod 2025 bliver vi mere end 200.000 ældre over 70 år her i Danmark, og selv om flere vil leve længere, flere vil være sunde og raske, kan man ikke sikre den nødvendige pleje og omsorg til dem, hvis kommunerne hvert år skal starte med at skære ned.
Jeg må bare sige det helt klart til ældreministeren her i dag – jeg kan se ministeren stadig er her nede bagest i salen: Vi kan ikke sikre rammerne for en værdig ældrepleje i fremtiden alene ved hjælp af afbureaukratisering og bedre ledelse.
En værdig ældrepleje er i høj grad også et spørgsmål om, at der er de tilstrækkelige økonomiske rammer.
Vi ved det jo, det er ikke grebet ud af den blå luft, men fra tal fra Finansministeriet.
Alene som følge af det stigende antal ældre frem til 2025 vil det koste 2,5-3 mia. kr. årligt at opretholde det velfærdsniveau, vi har i dag, vel at mærke når der er taget højde for, at flere ældre vil være raske og sundere end tidligere.
Men regeringen lægger i regeringsgrundlaget kun op til en gennemsnitlig årlig vækst i det offentlige forbrug svarende til ca. 1,5 mia. kr. årligt.
Ifølge Finansministeriets egne beregninger betyder det omsat til hverdagen derude i ældreplejen og kernevelfærden, at der vil være 16.000 færre offentligt ansatte i 2025 end i dag set i forhold til det plejeniveau, vi har i dag, som jo er fint nogle steder, men jo desværre også andre steder byder på historier om ældre, der sidder i gennemvåde bleer alt for lang tid og må vente alt for mange timer på at komme på toilettet.
Vi kender de triste historier.
Det siger sig selv, at skal man spare yderligere 1,5 mia. kr. år for år, vil det kunne mærkes hos de ældre.
Det duer ikke.
Derfor har vi også i Socialdemokratiet i vores økonomiske indspil til 2025-forhandlingerne, der så ikke blev til så meget, sikret, at der er et økonomisk rum på de gennemsnitlige 3 mia. kr. årligt frem til 2025, så vi kan sikre tryghed omkring vores velfærd også for de ældre.
Så vi er altså helt på linje med SF i forhold til intentionerne i forslaget, men vi kan ikke bakke op om det konkrete beslutningsforslag, hvor der opfindes en ny struktur med lovgivning fra Folketingets side om de økonomiske prioriteringer i forhold til kommunerne og en løbende mængde bureaukrati i forhold til årlige ansøgninger og dokumentation.
Det er nu engang den til enhver tid siddende regerings ansvar og pligt at forhandle økonomi med kommunerne ved de årlige økonomiforhandlinger og så i øvrigt stå til ansvar for de rammer bagefter.
Ud over det fremgår det af beslutningsforslaget, at det samlede beløb til kompensering vil udmønte sig i 5,6 mia. kr.
Thyra Frank (LA), 2017-02-23:
Jeg sætter pris på, at Dansk Folkeparti har været med til at skabe de vilkår, som der er i dag.
Det er meget betydningsfuldt.
Jeg vil ikke her i dag stå og fortælle om, hvordan de økonomiske rammer vil være i fremtiden, men det er klart, at vi skal sørge for at skabe nogle gode rammer for de ældre.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-02-23:
Jeg glæder mig også over, at fru Astrid Krag og jeg er enige om, at der skal flere penge til, hvis vi skal løse problemerne på ældreområdet.
Fru Astrid Krag og jeg har siddet i adskillige samråd over de seneste uger, hvor vi har tordnet imod ældreministeren i spørgsmålet om manglende opfølgning på virkelig kritisable plejeforhold.
Jeg har set tegningen, fru Astrid Krag har fremstillet under et samråd.
Den viser forskellen på ikke at fremskrive økonomien og behovet for fremskrivning for at løse udfordringen med den demografiske udvikling.
Det her forslag tager netop højde for, at det ikke er de 65-årige, der nødvendigvis står først i køen.
Thyra Frank (LA), 2017-02-23:
Nu er det jo Finansministeriet, der har lavet en fremskrivning af demografien, og det er derfor også Finansministeriet, som bedst kan redegøre for detaljerne i fremskrivningerne.
Der er ikke en 1:1-sammenhæng mellem flere ældre og udgifterne til ældre.
Flere ældre kan ikke mekanisk omregnes til konkrete udgifter.
Med andre ord vil stigningen i antallet af ældre ikke nødvendigvis forudsætte en tilsvarende stigning i ældreudgifterne.
Og det er der som sagt flere grunde til, bl.a. at kommunerne forbedrer den løbende indsats; velfærdsteknologien; at en stigning i antallet af ældre primært er sket blandt de yngste ældre, som er mindre plejekrævende; at der er øget fokus på rehabilitering; og at sundhedstilstanden hos ældre er forbedret og deres plejebehov derfor mindre.
Magnus Heunicke (S), 2017-02-23:
Jeg må så prøve at spørge en gang til, for vi har brug for et klart svar.
Så mit spørgsmål er helt, helt basalt – og det kan ikke komme som en overraskelse for ældreministeren, at hun får det her spørgsmål: Er det regeringens politik, at der skal være flere medarbejdere til vores ældre, lige så mange som i dag eller færre?
Det er det, spørgsmålet går på.
Måske kunne det lade sig gøre at få et klart svar på det spørgsmål.
Skal der være flere medarbejdere til vores ældre, ligesom mange samme dag eller færre i fremtiden?
Hvad er regeringens politik?
Thyra Frank (LA), 2017-02-23:
Det er klart, at man som regering vil følge udviklingen derude og handle på det.
Der er også sat nogle initiativer i gang.
Vi må jo sige, at den her regering prioriterer ældreområdet, så vi skal nok følge med i udviklingen på området.
Magnus Heunicke (S), 2017-02-23:
Tak for det.
Den her debat handler jo om fremtiden for vores ældre, de økonomiske rammer og trygheden i ældreplejen.
Og man ved jo, at fremtiden byder på, at der bliver flere ældre her i landet, og hvis man ser frem til 2025, ser man faktisk, at vi bliver 200.000 flere ældre over 70 år, og det er rigtigt, som ministeren var inde på at sige, at mange forbliver raske – gudskelov for det!
– man finder også på at arbejde smartere og bedre.
Og derfor er det, at Finansministeriet har regnet ud, at hvis man skal kunne opretholde den samme service og høste gevinsterne af, at der altså bliver flere ældre over 70 år, der forbliver raske osv., jamen så vil det kræve den her stigning i udgifterne på 0,6 pct., og der er det, at regeringen jo ligger langt under.
Så derfor er mit spørgsmål til ministeren, som det kunne være spændende at få et klart svar på: Er det sådan, at regeringen har en politik om, at der skal være flere medarbejdere til velfærden til ældre?
Eller skal der være lige så mange, eller skal der være færre medarbejdere?
Vi ved, at der bliver langt flere ældre, og skal der være flere medarbejdere?
Er det regeringens politik, at der skal være flere, lige så mange eller færre medarbejdere fremover?
Thyra Frank (LA), 2017-02-23:
Nu kan der ikke sættes lighedstegn mellem, hvor mange penge vi bruger, og den service, kommunerne leverer, selv om der selvfølgelig er en sammenhæng.
Desuden vil stigningen i antallet af ældre ikke nødvendigvis forudsætte en tilsvarende stigning i ældreudgifterne.
Det er der flere grunde til.
Kommunerne forbedrer løbende indsatsen, f.eks. ved en bedre organisering eller med ny velfærdsteknologi.
Stigningen i antallet af ældre er primært sket blandt de yngste ældre, som er mindre plejekrævende, og der er i øvrigt kommet meget flot fokus på rehabilitering.
Og så er sundhedstilstanden hos de ældre blevet bedre, og det er jo glædeligt, og deres plejebehov er dermed blevet mindre.
Finn Sørensen (EL), 2017-02-23:
Men det, jeg gerne vil have ministeren til at forholde sig til, er det faktum, at kommunerne bruger færre penge pr. ældre.
Det er 1,9 pct. mere end i 2015, men det modsvarer jo overhovedet ikke den stigning, der er i antallet af ældre over 80 år, for det antal ventes at stige med 2,2 pct.
Det er bare inden for et år, og det jo den udvikling, vi har set hele vejen igennem.
Derfor er det jo fuldstændig naturligt at diskutere et nedskæringsstop.
Vil ministeren ikke gerne forholde sig til det faktum, at der siden 2008 hele vejen igennem er blevet brugt stadig færre penge pr. ældre i det her land, og at den tendens fortsætter, og at den vil fortsætte i de kommende år med regeringens finanslovsforslag og planer om en offentlig vækst på 0,3 pct., der jo overhovedet ikke modsvarer stigningen i antallet af ældre og stærkt plejekrævende ældre over 80 år?
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-02-23:
Tak for det.
Det er jo ganske rigtigt, som ministeren siger, at det i første omgang er de »yngre ældre«, der kommer flere af.
Men jeg håber da, at vi sådan i fællesskab herinde kan være enige om, at vi håber på, at de her »yngre ældre« også får lov til en dag at blive »ældre ældre«, og at de får lov til at opleve den glæde.
Og derfor vil der jo på sigt komme et pres på ældreomsorgen, hvis den skal opretholde det samme niveau.
Derfor er jeg faktisk enig med ministeren i, at det her forslag måske ikke lige er det værktøj, der er det bedste at gribe til, men at vi derimod skal se på økonomiforhandlingerne med kommunerne.
Og der vil jeg bare høre, hvilke notater man har givet fra Ældreministeriet til Finansministeriet i forhold til det behov, man ser for en økonomiaftale med kommunerne.
Er der en prioritet for regeringen i forhold til, at kommunerne også skal prioritere ældreområdet lige så meget, som Dansk Folkeparti har hjulpet regeringen med at prioritere ældreområdet?
Astrid Krag (S), 2017-02-23:
Vi har gjort meget klart i vores oplæg til 2025-forhandlingerne, der jo så er kuldsejlet på baggrund af nogle meget lange topskattediskussioner, som jeg husker det, at vi vil bruge det råderum, der er, til at sikre, at økonomien følger med demografien.
Jeg har lige stået og lavet min tegning fra samrådet igen.
Jeg tror, jeg snart må lægge den ud på et eller andet socialt medie, for det er jo det kæmpestore problem, at selv om ældre hr. Jensen her, som jeg har prøvet at tegne, bliver sundere og raskere, er der altså et stort gab mellem den stigning, regeringen vil have i de offentlige budgetter, og det, der er behov for ifølge Finansministeriet, bare for at følge med i dag.
Jeg vil sige, at jeg egentlig ikke oplever, at vi har siddet på samrådet og tordnet.
Jeg synes faktisk, at vi har en rigtig god tone og god stemning mellem os og ministeren, men jeg er meget enig med fru Kirsten Normann Andersen i, at vi netop har kunnet pege på, at der ikke er rigeligt at tage af derude i dag.
Der er altså skåret ind til benet mange steder, og løbende er der for mange eksempler på forhold, der bare ikke er værdige.
Det holder simpelt hen ikke.
Det er jeg meget, meget enig med SF i.
Det kunne være, at SF her vil løfte sløret for, hvordan man har tænkt sig at finansiere den her udgift på 5,6 mia. kr.
Det er trods alt en slags penge både først og sidst på måneden.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-02-23:
Jeg er enig i, at der ikke er afsat penge nok ude i kommunerne bredt set, men jeg mener, at der inden for de rammer, som der er i forbindelse med de finanslove, som vi har lagt stemmer til, er afsat midler til den vækst, som skal til, for at man kan oppebære den samme kvalitet i ældreplejen, som man hidtil har haft.
Vi vil også fremadrettet arbejde for, at den økonomiske politik, der bliver ført på nationalt plan, også levner rum til en værdig ældrepleje.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-02-23:
Så skal jeg bare høre, om hr. Jeppe Jakobsen er enig med mig i, at de seneste ugers eksempler på ekstremt uværdig pleje er et udtryk for, at der simpelt hen ikke er afsat ressourcer nok, sådan at det netop følger den demografiske udvikling i forhold til ældreplejen.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-02-23:
Uden at jeg lige på stående fod kan huske hvad den her procentsats er i forhold til vækst, mener jeg, at vi tidligere har meldt ud, at det er 0,7 pct.s vækst i de kommunale budgetter, der skal til, hvis man skal kunne oppebære en rimelig velfærd, eller i hvert fald den samme velfærd, og det er uændret vores ambition, og det er jo det, vi i første omgang prøver at presse regeringen til i forbindelse med økonomiaftalerne.
Og hvis der ikke bliver leveret dér, tager vi kravene med til finanslovsforhandlingerne, hvor vi også prioriterer kernevelfærden.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-02-23:
Jeg er selvfølgelig rigtig glad for, at Dansk Folkeparti deler bekymringen i forhold til ældreplejen, og hr. Jeppe Jakobsen og jeg har siddet i samråd sammen og netop drøftet de her ting med uheldige forhold i ældreplejen, så jeg undrer mig.
Jeg er med på, at 5 mia. kr. er rigtig mange penge, når man fremskriver demografisk, i forhold til hvor mange flere ældre vi får, og der er taget højde for, at det er de ældste, der har mest brug for hjælp, men så har jeg blot det spørgsmål: Hvad er Dansk Folkepartis bud på hvad der er brug for af penge for at løse opgaven i fremtiden?
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-02-23:
Det er noget, som hver enkelt kommunalbestyrelse i forbindelse med deres budgetforhandlinger beslutter, altså hvor de vil udmønte de vilkår, der er, og når vi ydermere har lavet øremærkede puljer netop til ældreområdet, har kommunerne alle forudsætninger for, at ældreområdet ikke oplever besparelser.
Det er ikke herinde i Folketinget, vi laver de kommunale budgetter.
Selv under den tidligere socialdemokratisk ledede regering, der førte minusvækst over for kommunerne, har jeg som kommunalbestyrelsesmedlem i årevis – budget efter budget – kunnet friholde et ældreområde for besparelser.
Så det kan man, hvis man vil, også selv om der er nogle andre vilkår herinde fra Folketingets side.
Finn Sørensen (EL), 2017-02-23:
Det synes jeg var en helt ny variation af definitionen på ansvar.
Det er rigtigt, at man sender nogle forhandlere
Det var bare det, jeg gerne ville have bekræftet, altså at Dansk Folkeparti er en del af et flertal.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-02-23:
Hr. Finn Sørensen ved lige så vel som jeg, at det ikke er Dansk Folkeparti, der har medlemmer siddende ved forhandlingsbordet, hverken som regeringsrepræsentant og ej heller som forhandlere for kommunerne.
Så det er jo ikke os, der laver de endelige aftaler.
Hvis vi derfor på ét parameter skulle sige, at det gør, at vi vil underkende en hel aftale, så kan vi jo lige så godt lade være med at holde de her forhandlinger og så bare aftale kommunernes økonomi her i salen.
Når vi dertil, hvor kommunerne ikke har lyst til at forhandle, men man i stedet synes, at Folketinget skal beslutte deres økonomi, så er det jo klart, at vi også går ind i det.
Lad mig så lige tilføje, at det er klart, at vi, når det drejer sig om de økonomiaftaler, hvor man har set nedskæringer på ældreområdet, når vi har haft muligheden i forbindelse med finanslove, jo har modsvaret det med bl.a. en værdighedsmilliard, klippekortsordninger og flere penge til mad til de ældre.
Så når vi har det direkte ansvar, går vi også ind og siger, at hvis aftalerne, som kommunerne og regeringen laver, er for dårlige for de ældre, så retter vi op på det.
Finn Sørensen (EL), 2017-02-23:
Tak til ordføreren, og tak for den omsorg for de ældre, der jo også lyser ud af ordførertalen.
Jeg vil bare gerne have, at ordføreren bekræfter, at Dansk Folkeparti som folketingsparti og som parti i Kommunernes Landsforenings bestyrelse selv er medansvarlig og står bag den økonomiske politik, der har ført til, at der siden 2008 er blevet brugt stadig færre penge pr. ældre i kommunerne, selvfølgelig gennemsnitligt set.
Dansk Folkeparti har i Folketinget og i KL bakket op om økonomiaftaler, der har haft den her konsekvens, og Dansk Folkeparti står bag en budgetlov med en meget, meget stram politik over for kommunerne med sanktioner og i det hele taget en økonomisk ramme for kommunerne, der gør, at kommunerne jo bliver tvunget til at spare, ikke fordi de har lyst, men fordi et flertal på Christiansborg tvinger dem til det, herunder Dansk Folkeparti.
Jeg skal bare høre, om Dansk Folkeparti kan bekræfte, at det er sådan, det forholder sig.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-02-23:
Tak for det.
Lad mig starte med at slå fast, at jeg deler den bekymring, som har fået SF til at fremsætte beslutningsforslaget her.
Derfor kan jeg godt forstå den tanke, der er fået SF til at fremsætte beslutningsforslaget her i dag, om simpelt hen at lægge en bund under, hvor meget man har lov til at skære i ældreområdet som kommunalbestyrelse.
Når vi så alligevel ikke vælger at støtte beslutningsforslaget her i dag, er det jo, som mange andre ordførere også har været inde på, fordi det her er et emne, som rettelig hører under økonomiaftalen mellem regeringen og kommunerne.
Der skal ikke være nogen tvivl om, hvad vi opfordrer regeringen til at tage med til forhandlingsbordet, og hvad vi opfordrer vores medlemmer af KL's bestyrelse til at de skal bede forhandlerne om at tage med til det forhandlingsbord.
Det er, at der skal holdes en hånd under ældreområdet.
Det er selvfølgelig lidt ærgerligt, at finansministeren ikke er her i dag, så vi som samlet Folketing kunne sige, at det her er noget, som betyder noget for Folketinget.
Det er også noget, som burde betyde noget for regeringen, især når man har en ældreminister, som siger, at regeringen prioriterer ældreområdet.
Så det vil vi også gerne se ført ud i livet i forbindelse med økonomiforhandlingerne.
Så skal jeg også sige som ordfører for et af de partier, der står bag finansloven, at det jo er god skik, når man disponerer et godt stykke over 5 mia. kr., lige at anvise, hvor de penge skal komme fra.
Det gør man jo ikke i den her sag.
Det gør også, at det er noget svært for os at støtte forslaget.
Til sidst vil jeg nævne, at vi i forbindelse med satspuljen har afsat nogle midler, som skal bruges til at lave en model for, hvordan vi kan måle kvaliteten af ældreplejen, også på tværs af kommunerne.
Det er en diskussion, som jeg synes er rigtig relevant.
Når det bliver udmøntet, glæder jeg mig også til at se, om vi ikke bl.a. sammen med SF kunne se på løsninger, der gør, at vi i hvert fald lægger en bund under den kvalitet, som opleves af vores ældre medborgere.
Vi deler bekymringen for ældreomsorgen, som er blevet brudt ned og trænger til at blive genopbygget, men vi føler ikke, at det her værktøj er det rigtige, når der skal bygges op igen.
Astrid Krag (S), 2017-02-23:
Vi har aldrig lagt skjul på, at vi overtog regeringsmagten midt i en økonomisk krise.
Det var sådan set alle, der holdt for her i landet for at få os igennem den krise, også kommunerne.
Det er jo også derfor, der er så stramme økonomiske rammer derude i den kommunale ældrepleje
lige nu, for det har været nogle hårde år.
Så jeg svarede sådan set i min allerførste sætning på det, ordføreren spurgte om.
Ja, der er flere penge til ældre i kommunerne, men der er jo også flere ældre.
Hvis man synes, at det her er en vigtig pointe fra et af regeringspartiernes side, luner det da, for det kunne betyde, at der er nogle, der måske internt i regeringen vil arbejde for at sikre nogle mere realistiske rammer for en værdig ældrepleje i fremtiden.
Så skal ordføreren i hvert fald have min varme opbakning til at tage den kamp i Venstre og i regeringen.
Jane Heitmann (V), 2017-02-23:
Jeg vil da gerne kvittere for, at vi sammen netop har lanceret en ny national demenshandlingsplan i regi af satspuljen.
Socialdemokratiet og alle andre partier ud over Enhedslisten er med.
Det arbejde, som vi jo i fællesskab har lagt der, vil jeg da gerne kvittere for.
Men jeg hørte ikke helt ordføreren bekræfte, at der samlet set ude i kommunerne bliver brugt flere penge på ældreområdet, end der gjorde under den tidligere, socialdemokratisk ledede regering.
Astrid Krag (S), 2017-02-23:
Det kan gøres kort ved at sige, at der er kommet flere ældre, så der bliver brugt flere penge.
Alligevel vil jeg knytte lidt flere ord til det her.
Der er jo ikke tale om en nylig interesse for ældreområdet.
Den nuværende regering har sammen med Dansk Folkeparti noget, der hedder en værdighedsmilliard.
Det var det samme beløb i kroner og øre.
Det har fået nyt navn og fået knyttet nogle politikker til sig.
Det er godt, men det var da netop en regering, der var dybt optaget af ældreområdet, der afsatte en ældremilliard sammen med sit parlamentariske grundlag.
Det klippekort, der nu er kommet på landets plejehjem, er lavet ud fra en model, der kom, da vi havde regeringsmagten, som gik til hjemmeplejen.
Sådan kunne man blive ved.
Hvem satte demens på dagsordenen?
Jeg tror, at statsminister Helle Thorning-Schmidt har været en af de eneste statsministre og i hvert fald en af de første, der stod her på talerstolen og snakkede om demens i en åbningstale i Folketinget.
Så det med at prøve at tegne et billede af, at der ikke var interesse under den tidligere, socialdemokratisk ledede regering for ældreområdet, er forkert.
Det bliver jeg også bare nødt til at sige.
Jane Heitmann (V), 2017-02-23:
Tak for det.
Jeg deler i hvert fald det udgangspunkt med Socialdemokratiets ordfører, at 5,6 mia. kr. også er en slags penge.
Og jeg deler bestemt også det udgangspunkt, at vi ikke skal stå her i Folketingssalen i dag og nedlægge det kommunale selvstyre.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at jeg er en lille smule overrasket over den nylige interesse for ældreområdet, som Socialdemokratiet viser.
Det kan ikke andet end at glæde mig, men jeg vil da bare gerne lige her bede Socialdemokratiets ordfører om at bekræfte, at kommunerne samlet set bruger flere penge på ældreområdet under den nuværende regering end under den tidligere, socialdemokratisk ledede regering.
Thyra Frank (LA), 2017-02-23:
Det er værd at bemærke, hvis vi sammenligner 2016 med 2015, at kommunerne samlet set har budgetteret med øgede udgifter til ældreområdet på 1,2 mia. kr. Og den foreløbige opgørelse af kommunernes budgetter for 2017 viser, at kommunernes udgifter til ældreområdet stiger med yderligere 0,7 mia. kr. fra 2016 til 2017, når der tages højde for det løft, der følger af finanslovsaftalerne.
Så faktum er altså, at kommunerne samlet set bruger flere penge på ældreområdet under denne regering.
Finn Sørensen (EL), 2017-02-23:
Ja, og hr. Finn Sørensen beklager meget, at han ikke havde sat telefonen på lydløs.
Hvis der er en bødekasse, bidrager jeg gerne til den.
Ministeren bliver ved med at sige, at penge alene gør det ikke.
Der er ikke nogen her i Folketinget, der mener, at penge alene gør det.
Det er ikke det, vi diskuterer.
Det, vi diskuterer, er, at uden penge gør det ondt.
Og det er jo det, vi igennem flere år har kunnet se flere og flere eksempler på, nemlig at der ikke er værdig ældrepleje i det her land.
Vil ministeren ikke gerne forholde sig til, at kommunernes udgifter pr. ældre er faldet støt siden 2008, og at de også bliver ved med at falde i 2016, på trods af at der er tilført en ældremilliard og klippekort?
Torsten Gejl (ALT), 2017-02-23:
I Alternativet forholder vi os også pragmatisk positivt til det her forslag.
Vi var kede af, at den pulje på 120 mio. kr. til initiativer til de udsatte forsvandt, og vi synes ikke, at den her nye pulje er en erstatning for den.
Jeg havde gerne set, at man ikke havde sat den ned fra 420 mio. kr. til 300 mio. kr. Men vi kan godt gå ind for det første punkt.
Med hensyn til det andet punkt vil vi også gerne støtte og opretholde kompensationsordningerne, så der er ro på i forhold til de her udligningsforskelle, så længe ejendomsvurderingssystemet er under udarbejdelse.
Når det så er færdigt, ville det være rigtig rart med en hurtig og permanent løsning.