runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Egelund (LA), 2017-10-05:
Jamen den gevinst, som man måtte høste ved afbureaukratisering – og jeg tror, der er en stor gevinst at høste – kan jo i virkeligheden gå til begge dele.
Det er klart, at når man taler helt ned i det konkrete, hvor en plejehjemsassistent f.eks. lige pludselig får en lettere arbejdsdag, en lettere arbejdsgang, fordi han eller hun ikke længere skal bruge sin tid bag ved computeren eller sidde og udfylde skemaer, får han eller hun jo mere tid til de ældre.
Det betyder sådan set ikke, at man sparer penge i den offentlige sektor.
Det betyder bare, at de ældre får mere pleje for den tid, som der nu lægges på det konkrete plejehjem.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-05:
Lad mig omformulere.
Der er blevet regnet på det her, og man skal jo ikke bare tage SF's ord for det, for vi har også adskillige økonomers ord for, at der faktisk er en større gevinst til topskatteydere i form af hævelsen af beskæftigelsesfradraget, end hvis man havde gjort det, som Liberal Alliance foreslog, nemlig at rykke ved selve topskatten.
Så hypotetisk set
, hvis DF står fast på deres ord om, at der ikke skal gives mest til dem, der i forvejen har mest – altså at hæve beskæftigelsesfradraget med det, der er blevet fremlagt – og hvis det nu bliver pillet ud, hvordan vil Liberal Alliance så forholde sig til en aftale, hvor der altså ikke bliver givet, hvad skal man sige, maskerede topskattelettelser gennem en hævelse af beskæftigelsesfradraget?
Christina Egelund (LA), 2017-10-05:
Men der er jo ikke topskattelettelser med i det udspil, regeringen er kommet med, så med al respekt synes jeg egentlig, at svaret giver sig selv.
De eneste topskattelettelser, som er i det udspil, regeringen er kommet med,
er jo en fremrykning af de topskattelettelser, som blev vedtaget af den forrige regering, men der er ikke i det udspil, regeringen fremlagde i slutningen af august, tiltag til nye lettelser i topskatten.
Det vil vi ellers gerne i Liberal Alliance, og det tror jeg at alle er klar over, men vi har konstateret, at det er der ikke rigtig stemning for i Folketinget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-05:
Der er jo mange diskussioner om de kommende skatteforhandlinger og om den skatteaftale, som regeringen jo også skal have et flertal for at kunne gennemføre.
Vi har hørt fra Dansk Folkeparti, at der er nogle, man kan kalde det røde eller blå linjer – der er nogle ting, som Dansk Folkeparti meget hårdnakket har sagt at de ikke vil være med til.
Men jeg vil spørge, om Liberal Alliance både som parti, men også som regeringsparti vil være med til en skatteaftale, der ikke giver topskattelettelser.
Christina Egelund (LA), 2017-10-05:
Jeg savner ærlig talt en lille smule proportioner i det her.
Danmark har et af verdens mest generøse uddannelsessystemer, som vi stiller til rådighed for vores unge, og det er rigtig godt.
Jeg er rigtig glad for, at vi har et uddannelsessystem, hvor man, uanset hvilken social baggrund man kommer fra, har adgang til ikke bare at få sin uddannelse, men sådan set også til at få SU, mens man studerer.
Så kan man selvfølgelig altid diskutere, om det er voldsomt med 2 pct.s effektiviseringer eller ej.
Altså, før jeg blev valgt til Folketinget, var jeg med til at drive en privat virksomhed i 10 år.
Det gør man så, og nogle gange kommer der jo faktisk det gode ud af det, at man finder på smartere måder at gøre tingene på.
Morten Østergaard (RV), 2017-10-05:
Ja, det synes jeg da vi skal være stolte af.
Jeg tror, det er en klog prioritering, og jeg tror, det er en af grundene til, at vi er, hvor vi er.
Det, jeg synes er lidt provokerende, er, at der ligesom antydes, at man sagtens set over en 5-årig periode kan lære det samme med 10 pct. færre timer; at man kan opnå den samme viden, indsigt, erfaring sammen med andre studerende med ni lærere der, hvor der i dag er ti.
Jeg synes, at den største bekymring ved det måske er, at det kommer til at give en skævvridning af Danmark.
Altså, hvis besparelserne omsætter sig i fyringer, svarer det til 17.000 færre stillinger i uddannelsessektoren uden for hovedstadsområdet, og det betyder, at der er unge, der får længere til uddannelse, og dermed antagelig også, at færre får en.
Og jeg synes bare, det er en hån mod uddannelsessektoren at sige, at de sagtens kan klippe 10 pct. af, uden at det får nogen betydning for den uddannelse, det giver.
Christina Egelund (LA), 2017-10-05:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Ja, det er Liberal Alliances opfattelse, at vi i Folketinget har en kollektiv forpligtelse til hele tiden at sørge for, at borgerne får mest muligt for deres skattekroner, for det er jo dybest set det, som det 2 pct.s effektiviseringskrav handler om, nemlig om hele tiden at sørge for, at vi får det ud af de ressourcer, vi putter ind i den offentlige sektor, som vi skal.
Så synes jeg måske også, at den her diskussion om uddannelse fortjener lidt større proportioner, end det er tilfældet.
Jeg læste i går, at Eurostat har opgjort, at Danmark faktisk er det land i EU, som i andel af BNP bruger allermest på uddannelse, nemlig 7 pct., hvor svenskerne ligger lige under os med 6½ pct.
Og det synes jeg sådan set godt vi kan være bekendt.
Morten Østergaard (RV), 2017-10-05:
Jeg synes egentlig, at fru Christina Egelund sagde mange rigtige ting om potentialet for Danmark og de muligheder, som vi har.
Jeg kan være lidt bekymret for, om det veksler sig til ført politik i regeringen.
Nu er fru Christina Egelund jo på talerstolen alene på vegne af Liberal Alliance, men et af de steder, hvor jeg synes man kommer lidt til kort, er jo i forhold til uddannelsesområdet.
For det var jo sådan, at Liberal Alliance gik til valg på, at man ligesom ville skære ned overalt i den offentlige sektor for at gøre den lidt mindre, og så er det, som om det eneste sted, man rigtig er kommet igennem med det, er på uddannelsesområdet.
Der kører man 2 pct.s besparelser, lige så langt øjet rækker – jeg tror, at de samlede planlagte besparelser på uddannelse i Danmark nu er 15 mia. kr. frem mod 2021.
Christina Egelund (LA), 2017-10-05:
Jeg er glad for, at spørgeren så i hvert fald i anden omgang anerkender, at der faktisk ikke er spillet ud med topskattelettelser i det udspil, som regeringen kom med i slutningen af august.
Og så er der jo en anden lettelse, som vi er kommet igennem med, og som vi er rigtig glade for, nemlig at der nu for tredje år i træk er sket en sænkelse af registreringsafgiften på biler.
Astrid Krag (S), 2017-10-05:
Tak for det.
Jeg går faktisk ikke op i ulighed i en dansk kontekst.
Sådan tror jeg ordene faldt fra Liberal Alliances ordfører.
Det er jo prisværdigt klar tale, tak for det, men samtidig noget, der godt kan undre en ældreordfører som mig, som tit får henvendelser fra folkepensionister, der kun har folkepensionen og høje medicinudgifter og har svært ved at få pengene til at slå til.
Men det var faktisk slet ikke det, jeg ville spørge om.
Det blev jeg bare nødt til lige at knytte en kommentar til, når nu talen var så klar fra ordføreren.
Jeg vil spørge ind til den her situation med, at vi bliver stadig flere ældre.
Det er jo dejligt, at vi lever længere.
Det er godt.
Men alligevel vil vi i 2025 have omkring 150.000 flere ældre over 70 år, og det vil betyde, at hvis vi skal holde det velfærdsniveau, vi har i dag, altså den standard, der er i dag på landets plejehjem, i den udkørende hjemmepleje, på sygehuse osv., så vil der være behov for en vækst i den offentlige sektor.
Kan ordføreren bekræfte, at den politik, regeringen vil føre, vil betyde, at der kommer til at ske en udhuling af det velfærdsniveau, vi har i dag?
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-10-05:
Tak for det.
Ordføreren og jeg deler en uvilje mod unødigt bureaukrati.
Det er spild af medarbejdernes tid, og det er spild af skattekroner at bruge penge på unødigt bureaukrati.
Så hvis man skal være lidt positiv, så lad os sige: Når vi får afskaffet det unødige bureaukrati, bliver der jo skabt et provenu af de penge, man ikke længere bruger på unødigt bureaukrati.
Hvad man gør med de penge, er jo en interessant diskussion, og der vil jeg gerne høre, hvad Liberal Alliances mål er med afbureaukratisering.
Er det at hælde pengene tilbage i systemet og øge velfærden?
Eller er det at sige, at niveauet for velfærden er godt nok, og så hælde pengene tilbage i borgernes lommer i form af skattelettelser?
Christina Egelund (LA), 2017-10-05:
Nej, det er det ikke.
Det, som det her forslag går ud på, er at fjerne loftet over det, der hedder beskæftigelsesfradraget.
Og ja, det vil give en god og markant, tiltrængt skattelettelse for de danskere, der går på arbejde, og det synes jeg er en god idé.
Thomas Jensen (S), 2017-10-05:
Jeg var også til Rolling Stones-koncert forleden, og der sang Mick Jagger jo »You can't always get what you want«.
Bl.a. fik
Liberal Alliance jo ikke rigtig de der reelle topskattelettelser ind i udspillet fra regeringen
Men er det her ikke de facto topskattelettelser, som Liberal Alliance alligevel har fået med ind i skatteudspillet fra regeringen?
Rune Lund (EL), 2017-10-05:
Nu er det jo åbningsdebatten i Folketinget.
For ikke så længe siden havde vi en afslutningsdebat, hvis hovedtema var en hastebehandling af et forslag til en tiggerlov, som regeringen fremsatte.
Og den lov indebærer jo, at man bliver smidt i fængsel straks, hvis man under nogle bestemte omstændigheder sidder og tigger uskyldigt og rækker sin kop frem og beder om en femmer til en kop varm kaffe; så kommer man 14 dage i fængsel.
Jeg vil høre, om fru Christina Egelund ikke kan bekræfte, at det her rammer både danske og udenlandske hjemløse, altså alle, og at det her rammer tiggeri, uanset om det er utryghedsskabende eller ej, fordi det netop fremgår af bemærkningerne til lovforslaget.
Christina Egelund (LA), 2017-10-05:
Derfor er det nødvendigt med de skattereformer, som gør, at vi øger arbejdsudbuddet bedst muligt, og det gør man ved at fjerne loftet over beskæftigelsesfradraget.
Thomas Jensen (S), 2017-10-05:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg har et kort og klart spørgsmål: Vil ordføreren bekræfte, at Liberal Alliance med den her fjernelse af loftet over beskæftigelsesfradraget får opfyldt en stor del af sin ambition om at få sænket skatten for de allerrigeste ved at lette marginalskatten?
Christina Egelund (LA), 2017-10-05:
Først skal jeg bare lige sige, at i den 2025-plan, som Liberal Alliance lagde frem forud for sidste valg, var der taget højde for det demografiske træk.
Men jeg vil nu stadig væk sige, at der er meget af det, der er ren teori, eller i hvert fald noget af det, som ikke hænger sammen i virkeligheden.
Men så er det jo rigtigt, at selvfølgelig skal vi have ressourcer til at pleje de ældre med den værdighed og de ressourcer, som de nu fortjener.
Derfor har vi en ældreminister, som har sat sig i spidsen for at fjerne bureaukratiet inden for ældreplejen, således at de mennesker, som arbejder med at gøre livet for de ældre bedre og så godt som muligt, kan bruge mere af deres tid på det, de faktisk skal, i stedet for at sidde og udfylde papirer og skemaer.
Astrid Krag (S), 2017-10-05:
Jeg er simpelt hen ikke enig i beskrivelsen af det demografiske træk.
Vi har jo tallene fra Finansministeriet.
Når de regner på det demografiske træk, har de jo f.eks. taget højde for det, man kalder sund aldring, og det, at vi kan behandle folk bedre på sygehusene.
Så der vil være et spænd, og det spænd er altså ikke tal trukket op af en hat eller regnet på nogle særlig røde lommeregnere.
Det viser, at når vi når 2025, vil der mangle mellem 12 og 13 mia. kr. for at holde det velfærdsniveau, vi har i dag.
Så må jeg bare spørge Liberal Alliances ordfører på en anden måde: Kan Liberal Alliances ordfører pege på, hvordan man skal få det til at hænge sammen med den hverdag, der er på plejehjemmene i dag, med den hverdag, der er i hjemmeplejen, hvor man løber meget hurtigt allerede i dag?
Christina Egelund (LA), 2017-10-05:
Nej, det kan jeg ikke.
For det, som spørgeren lægger til grund, er jo det her, man kalder det demografiske træk, som på mange måder er sådan en planøkonomisk betragtning af virkeligheden.
For det ligger jo den præmis til grund, at for hver ekstra eller hver ny der kommer – det kan være skoleelev, det kan være ældre, det kan være, hvad det nu kan være, som har brug for hjælp i den offentlige sektor – kræver det præcis den samme udgift eller ressource som de første 10 eller de første 100, og det er jo ikke rigtigt, andet end i sådan en eller anden teoretisk lærebog.
Så nej, det er ikke rigtigt.
Men når nu spørgeren er så optaget af det her med de ældre og deres økonomi, vil jeg da gerne tillade mig at spørge tilbage: Skal jeg forstå det sådan, at Socialdemokratiet går til valg på at hæve folkepensionen?
Jo, det kan jeg bekræfte, for vi må ikke lave diskriminerende lovgivning i Danmark, heldigvis ikke.
Vi må ikke lave lovgivning, der siger, at hvis man er den eller den nationalitet, så bliver man ramt af en straf, men ikke, hvis man er noget andet.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-10-05:
Det er som udgangspunkt klart, når det er områder, som vi deler interessefællesskaber på.
I det hele taget er vi altid åbne over for forhandlinger, så naturligvis er Alternativet åben over for at forhandle iværksætteri og iværksætterløsninger med regeringen.
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
Det glæder mig meget, at Alternativet ser positivt på det.
Der er jo i virkeligheden flere af de anbefalinger, som er kommet fra iværksætterpanelet, men også nogle af dem, som Alternativet selv tidligere har foreslået i deres iværksætterpakke, som er med i det udspil, der er kommet fra regeringen.
Der er i hvert fald sådan tematisk en række overlap, bl.a. i forhold til investorfradraget, men jo også det her med muligheden for at aflønne med medarbejderaktier.
Så jeg vil bare her til sidst høre, om Alternativet er villig til at forhandle det her med regeringen.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-10-05:
Tak for det spørgsmål.
Jeg kan ikke huske dem alle sammen.
Jeg kan godt huske, at ministeren var meget begejstret, da panelet blev nedsat, og da anbefalingerne kom.
Jeg vil i hvert fald først anerkende rigtig meget, at man har taget et initiativ, for vi er fuldstændig enige i, at iværksætteri er noget af det, som vi skal have fremmet meget mere i Danmark.
En af de anbefalinger, vi er enige med iværksætterpanelet om, er om det her med at give et højere fradrag for at investere i iværksætteri, altså i iværksættervirksomheder.
Der, hvor vi måske skilles lidt, handler om, at panelet – tror jeg nok – bl.a. anbefaler noget om aktier i børsnoterede virksomheder.
Jeg ved ikke rigtig, hvor mange iværksættervirksomheder der er børsnoterede, altså jeg tænker lidt, at der kan være en lille barriere der.
Men helt overordnet set er vi meget positive over for de anbefalinger, som panelet er kommet med.
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
Tak for det, og tak til fru Carolina Magdalene Maier for en flot retorisk tale, hvor der virkelig var kælet for de sproglige detaljer.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til iværksætteri.
Vores konservative erhvervsminister, som har sat sig lige ved siden af mig – det gør det jo nemt at referere til ham –
har jo nedsat det her iværksætterpanel, og de kom for nylig med deres anbefalinger.
Vi har jo den udfordring i Danmark, at erhvervslivet klarer det godt, men at vi har brug for nye virksomheder.
Vi kan jo se, at det især er der, der bliver skabt jobs.
De har brug for at kunne ansætte flere.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad man i Alternativet synes om de anbefalinger, der er kommet fra iværksætterpanelet.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-10-05:
Det vil jeg gerne bekræfte, og det var jo også bare en gentagelse af, hvad jeg sagde før.
Selvfølgelig skal vi kigge i den retning, det synes jeg vi skal.
Jeg vil så også sige, at der jo ligger noget i forhold til også at gøre det attraktivt for dem, der er født i Danmark, for den sags skyld, at søge nogle af de job, som er ledige.
Jeg var med Undervisningsudvalget i Finland for nogle uger siden, og det var interessant, hvordan der deroppe jo er supermeget prestige i at blive f.eks. folkeskolelærer – de tager noget, der ligner 10 pct., ind af dem, der søger – og jeg blev så trist over, at vi ikke har det samme i Danmark.
Det handler jo om, at de investeringer i uddannelse, som jeg ved vi også deler med Radikale Venstre, som vi bliver nødt til at gøre meget mere i forhold til, ikke kun handler om folkeskolelærerne; de handler også om pædagogerne og nogle af de andre i vores velfærdssamfund, som opfylder det, jeg vil mene er de vigtigste opgaver overhovedet.
Morten Østergaard (RV), 2017-10-05:
Det kan jo synes sympatisk, at folk skal arbejde mindre, men det er ikke sikkert, det løser virksomhedernes problemer med, at de ikke har folk nok til det arbejde, der er, i forvejen.
Og vi står jo lige nu i en situation, hvor der er, tror jeg, lige knap 300 ledige stillinger som SOSU-assistent i ældreplejen i Danmark, masser af sygeplejerskestillinger, der ikke kan udfyldes, og ufaglærte jobs, som ikke kan varetages på danske virksomheder.
En af de ting, som har bekymret mig, er, at, ja, faktisk resten af oppositionen er enige om at have gjort det sværere at tiltrække udenlandsk arbejdskraft til Danmark, man fjernede greencardordningen, hævede beløbsgrænsen.
Var det ikke et sted at gå hen i fællesskab, nemlig at sørge for, at det bliver lettere at tiltrække udenlandsk arbejdskraft, også selv om vi må undvære venstrefløjen i den kamp?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-10-05:
Der er jo en grund til, at vi også har foreslået, at vi over tid nedsætter arbejdstiden til 30 timer, for vi vil i Alternativet egentlig gerne dele arbejdet noget mere.
Så er der jo også et spørgsmål, i forhold til at vi skal bruge nogle af de mennesker, der kommer til vores samfund, meget mere aktivt i forhold til at få udfyldt nogle af de mange arbejdspladser, der er.
Så vi skal jo benytte os af, at vi også får mennesker til Danmark, som faktisk er rigtig, rigtig dygtige.
Og som statsministeren selv sagde i sin tale i tirsdags, skaber de folk, der kommer til Danmark, jo mere værdi, end de ikke gør.
Det synes jeg er et rigtig positivt signal, og jeg synes, vi skal arbejde videre på det fremadrettet i forhold til at få fyldt nogle af de ledige arbejdspladser ud.
Pelle Dragsted (EL), 2017-10-05:
Så vil jeg egentlig gerne blive lidt i den boldgade, for det kan være rigtig vigtigt at sikre investering og kapital til iværksætteri, men den pakke, som regeringen har fremlagt, og som også iværksætterpanelet er kommet med – mange af punkterne er jo næsten identiske – er jo samtidig en pakke, som vil bidrage markant til øget ulighed i Danmark, altså, den er markant mere ulige end det, vi ser i skatteudspillet.
Det er sådan set også bare et skatteudspil, for det handler jo bare om kapitalskat og ikke arbejdsindkomster, men med hensyn til en afskaffelse af f.eks. progressionen på beskatning af aktier vil jeg sige, at du næsten ikke kan få en mere skæv fordelingsprofil ved at lette nogen skat i Danmark end den.
Så det vil jeg selvfølgelig gerne høre Alternativets holdning til.
Det her investorfradrag er jo en statsstøtte.
Vi bruger fællesskabets midler til at understøtte at få nogle penge ud at virke et sted.
Når man gør det, er det så ikke fair, at man stiller nogle krav den anden vej, sådan at man faktisk bruger de her penge til at skabe incitamenter for en særlig adfærd, f.eks. for at sikre, at de her investeringer tilgår virksomheder, som faktisk bidrager med noget ekstra til samfundet – altså alle virksomheder bidrager med at skabe arbejdspladser, men bidrager med noget ekstra, f.eks. på det grønne område, f.eks. på socialøkonomi eller lignende?
Støtter Alternativet bare sådan den her form for statsstøtte uden krav, uden modkrav til virksomhederne?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-10-05:
Nu sagde jeg, at vi var villige til at indgå i forhandlinger.
Jeg sagde jo ikke, at vi nødvendigvis støttede hele pakken, som ligger i forhold til iværksætterpanelet.
Det er vigtigt at understrege.
Det er en af de ting, som hr. Pelle Dragsted nævnede, nemlig beskatning af aktier.
Den lave beskatning, som bliver foreslået, og som jeg mener er 27 pct., er jo også noget af det, som vi er helt kritiske over for.
Vi mener, at det går i den helt forkerte retning.
Det er endda lavere, end man har i de øvrige nordiske lande.
Så det er i hvert fald et af de tiltag, som vi ikke umiddelbart støtter.
Så det var mere for at afkræfte, at vi nødvendigvis skulle støtte hele pakken.
Med hensyn til det andet, fradrag for investering, vil jeg sige, at der i det, vi foreslår, jo sådan set er en forskel i procentsatsen for fradrag, afhængigt af hvad man investerer i.
Hvis jeg ikke husker helt forkert, og jeg kan ikke alle tallene i hovedet, mener jeg, at vi siger 50 pct. i forhold til iværksættervirksomheder generelt og faktisk et fradrag på 100 pct., hvis det er grønne og socialt økonomiske virksomheder.
Så på den måde er der jo et incitament til, at man i højere grad skal støtte nogle iværksættervirksomheder, som har en grøn profil eller en socialt økonomisk profil.
Jeg tror, jeg skal starte med at gentage, at jeg ikke står på talerstolen i dag og giver garantier for hverken det ene eller det andet eller fortæller, hvem vi peger på, eller hvad der skal ligge af givne garantier eller løfter, for at vi peger på nogen.
Men når det er sagt, er det da klart, at det ikke er svært at se.
Man kan jo gå ind og kigge på Folketingets hjemmeside og se, hvad Alternativet har stemt til de stramninger, som ordføreren nævner.
Det er da ikke nogen stramninger, som vi synes er den rigtige vej at gå i dansk politik.
Vi anerkender, at vi har problemer i vores samfund – ligesom vi i øvrigt altid har haft – men vi mener, at den måde, den nuværende regering har grebet dem an på, og nogle af løsningerne støttet af Socialdemokratiet, ikke er den rigtige vej at gå.
Og hvad det konkret kommer til at betyde i en forhandlingssituation, må vi se, når tiden kommer.
Marcus Knuth (V), 2017-10-05:
Mange tak –
Alternativet har jo været imod stort set samtlige af de ellers meget fornuftige opstramninger, vi er kommet med, på udlændingeområdet.
Nu hører vi så fru Mette Frederiksen sige, at hun vil fortsætte den kurs.
Men i det tilfælde at der kommer en rød regering ledet af fru Mette Frederiksen, som vil føre en stram udlændingepolitik, vil Alternativet da godt kunne støtte op om det, f.eks. de regler, vi nu har på familiesammenføringsområdet, integrationsydelsen, grænsekontrollen?
Ville Alternativet kunne stå på mål for de ting og fortsat pege på en rød regering?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-10-05:
Det er en superpositiv udvikling, og det vil vi meget gerne kreditere Liberal Alliance for også at bakke op om.
Det er en superpositiv udvikling, og vi håber, at Liberal Alliance påvirker regeringen positivt i forhold til den dagsorden.
Så det synes vi er rigtig godt.
Når vi har nogle målsætninger, der hedder 100 pct. økologi i 2040, er det, fordi det er der, vi skal hen.
Vi er givetvis på vej, men vi skal jo ikke sænke ambitionerne undervejs.
Vi skal tænke højt og visionært, i forhold til hvad det er for et landbrug, vi gerne vil have.
Vi vil gerne have et landbrug, som er økologisk, som er bæredygtigt, som ikke udpiner jorden på samme måde, som den gør nu, hvor vi i øvrigt ikke skal bruge så store mængder landbrugsjord, som vi gør i dag, til at producere dyrefoder til kvæg bl.a., som skal brødføde os mennesker.
Vi bliver nødt til at tænke det hele vejen rundt, så vi er bare superambitiøse i forhold til fremtidens landbrug.
Det er der, hvor vi står, og vi er jo superglade for, at LA så er ude at komme med de positive meldinger, som I er kommet med her for nylig.