Anders Kronborg (S), 2021-05-12:
Jeg anerkender jo til fulde, at dansk landbrug, danske landmænd er med til at skabe liv, leben, arbejdspladser, aktiv deltagelse i foreningslivet, så vi har et Danmark, der hænger sammen, et Danmark, der er i balance.
Det er også derfor, at vi i forhold til det landbrugsudspil, den socialdemokratiske regering har fremlagt, ønsker et landbrug, der er i udvikling og ikke i afvikling.
Og det tal, jeg er i besiddelse af, er, at 2½ pct. af den landbrugsjord, vi har, er opkøbt.
Så er jeg enig i, at der er en ubekendt – det er jeg fuldstændig med på – og derfor hilser vi det også velkommen, at ministeren nedsætter en arbejdsgruppe, og det synes jeg faktisk er en meget stor imødekommelse af hr. Torsten Gejls forslag.
Tak for ordet.
Jeg vil også gerne starte med at takke Alternativet for at rejse en meget relevant debat om udenlandsk opkøb af dansk landbrugsjord.
Som det også er blevet afdækket af de tekniske gennemgange i forbindelse med landbrugsforhandlingerne, er gennemsnitsalderen for en dansk landmand 56 år, og i 2030 vil gennemsnitsalderen være et godt stykke over 60 år, hvis udviklingen vel at mærke ikke ændrer sig.
Det betyder, at vi i løbet af en årrække må se ind i, at der også er et stort behov for generationsskifte ude i landbruget.
På trods af den høje gennemsnitsalder blandt landbrugere går det langsomt med generationsskifte.
Samtidig ved vi, at udenlandsk ejerskab i dag udgør cirka 2,5 pct. af landbrugsarealet.
Selv om det ikke er en stor andel, ved jeg, at det her er en debat, som optager rigtig mange, særlig også set i lyset af det generationsskifte, som vi står over for.
Forslagsstillerne foreslår, at en uddannet dansk landmand skal have medbestemmelse eller bestemmelse på en gård, der ejes af eksempelvis en udenlandsk kapitalfond, og at der skal sættes et loft over, hvor meget jord en enkelt person eller et enkelt selskab må eje.
Baggrunden er, at man frygter, at udenlandske kapitalejere ikke vil overholde gældende regler for naturen, drikkevandet, fødevarer og klimaet.
Det helt centrale spørgsmål kan derfor samlet set også opsummeres til, om udenlandske kapitalfondsejere kan tilsidesætte danske regler, der beskytter miljø, natur, drikkevand, klima og for den sags skyld biodiversitet.
Her er svaret et rungende nej.
Alle, både danske landmænd og udenlandske kapitalfonde, skal overholde de til enhver tid gældende regler i Danmark.
Varetagelse af hensyn til miljø, natur og drikkevand må altså ikke være afhængigt af, om ejeren af jorden er en ung dansk landmand eller en udenlandsk kapitalfond.
Vi Socialdemokrater kan ikke umiddelbart støtte forslaget, men jeg vil gerne i den forbindelse sige, at jeg anerkender, at det her er en meget vigtig, en meget relevant debat og ligeledes et relevant spørgsmål.
Det er et relevant spørgsmål, fordi vi også er nødt til at have en snak med hinanden om, hvordan man laver ejerskifte i landbruget, og det er derfor værd at få endevendt, hvad der er op og ned, og hvilke udfordringer der kan være i forhold til udenlandske kapitalfondes opkøb af dansk landbrugsjord.
Det er vi sådan set som Socialdemokrater åbne over for, og derfor hilser vi også velkommen, at ministeren foreslår, at der sættes en arbejdsgruppe i gang, der skal se på gældende regler for opkøb af jord af personer og selskaber fra lande uden for EU.
Det er i min optik rettidig omhu, at vi får sat sådan en arbejdsgruppe i gang, for så er vi på forkant, hvis udenlandsk opkøb af dansk landbrugsjord pludselig tager for voldsom fart, om man så må sige.
Men jeg tror ikke, vi i den forbindelse skal undervurdere, hvor vigtigt det er i forbindelse med de igangværende landbrugsforhandlinger, at vi har et meget stort fokus på generationsskifte i landbruget og ikke mindst et helt særligt fokus på den høje gennemsnitsalder, som de næste par år vil tage fart og tage fat inden for landbruget.
På den her baggrund kan Socialdemokratiet altså ikke støtte beslutningsforslaget, men vi er opmærksomme på udfordringer med generationsskifte i landbruget og udenlandsk opkøb af landbrugsjord, og vi synes, det er godt, at regeringen handler på det her og igangsætter en arbejdsgruppe.
Vi sidder i øjeblikket i landbrugsforhandlinger, og jeg tæller mig frem til, at alle partier fortsat sidder med ved bordet, og det er jo vores intention, vores klare målsætning at få et bredt forlig på landbrugsområdet.
Så jeg håber selvfølgelig også, at hele generationsskiftediskussionen kommer til at fylde i de her forhandlinger.
Nu skal vi selvfølgelig ikke rykke forhandlingsrummet ind i Folketingssalen, men jeg vil bare sige, at det er et fokus, vi skal have.
Tak for ordet.