Lars Aagaard (M), 2024-12-06:
I den proces er det afgørende, at vi debatterer, hvad det vil sige at være et foregangsland.
En drøftelse om retningen for den danske klimapolitik, og hvordan vi når vores langsigtede mål, bør tages i forbindelse med fastlæggelsen af et nyt 2035-mål.
Når det er sagt, må jeg konstatere, at mit udgangspunkt for diskussionen i dag er et godt stykke fra Enhedslistens.
I bemærkningerne til forslaget fremgår det, at Danmark ikke er et grønt foregangsland.
Det er jeg ikke enig i, og jeg noterer mig også, at vi for fjerde år i træk på klimatopmødet af tyske ngo'er er blevet udnævnt som det land i verden, der er blevet højest rangeret, når det handlede om den førte klimapolitik.
Jeg anerkender fuldt ud frustrationen over, at den grønne omstilling ikke går hurtigere, og tro mig, når jeg siger, at jeg deler utålmodigheden.
Når man kigger ud i verden og ser på, hvordan den grønne omstilling udspiller sig i vores nabolande og længere væk, så må man altså også anerkende, at vi er nået langt i Danmark.
Vi har nu med landbrugsaftalen vist vejen til en 70-procentsreduktion i 2030, vi har som led i det truffet vigtige beslutninger i politik, der har betydning for vores udledninger i energi-, industri-, transport- og landbrugssektoren, og jeg kan bare som netop hjemkommen fra COP-konferencen sige, at den enighed, vi altså har med et flertal i Folketinget om at indføre en CO 2 -afgift på landbruget, er noget, som andre landes ministre spærrer øjnene op for, og at jeg stadig væk i baghovedet kan fornemme klangen af klapsalver i lokalet, da vi præsenterede det.
Når det er sagt, er det lige så evident, at der er et enormt arbejde foran os med at opfylde målene om klimaneutralitet og nettonegative udledninger, så der bliver meget politisk arbejde, vi skal gøre, foran os.
Klimarådet udgiver mange rigtig gode rapporter, jeg har ofte rost mange af dem, og derfor tænker jeg også, at det er okay, selv med nogle, man holder af, at sige et lille kritisk ord om det arbejde, de har lavet.
Alle de fire mål, som vi debatterer i dag, fremgår af Klimarådets anbefalinger til Danmarks klimamål for 2050, og jeg har læst den rapport med stor interesse, og jeg mener absolut, at det er et fint indspark i klimadebatten.
Jeg vil gerne påpege, at rapporten ikke er udtryk for den eneste rigtige vej at gå, og at jeg anser Klimarådets scenarieanalyse for at være utilstrækkelige og hvile på et alt for spinkelt grundlag.
Det er for det første, fordi den ikke tager hensyn til samfundsøkonomiske betragtninger, og dermed afstår Klimarådet fra at forholde sig til klimalovens guidende principper om, at en indfrielse af Danmarks klimamål skal ske omkostningseffektivt, at den ikke blot skal flytte udledninger uden for Danmarks grænser, og at den ikke må true sammenhængskraften og den sociale balance i vores samfund.
For det andet er det, fordi jeg ikke mener, at den forholder sig til samspillet med en dansk politik og EU-retten, hvornår hvad er gældende, og hvad det har af implikationer for det nationale rum for en realisering af de valgte målsætninger.
Lad mig nu dykke ned i de enkelte områder, som forslagsstillerne ønsker at opstille mål for.
Jeg vil gerne starte med at kommentere på det forslåede mål om, at nettoimporten af biomasse skal udfases.
Aktørerne er allerede i gang med at reducere for brugen af biomasse, og det skønnes, at energiforbruget af træbiomasse vil blive reduceret med ca. 50 pct. fra 2024 til 2035.
Hvis vi forcerer udfasningen af biomasse yderligere uden kompenserende tiltag kan det få betydelige konsekvenser for elforsyningssikkerheden.
Det kan også føre til højere forbrugerpriser, der særlig vil ramme fjernvarmen.
Så jeg vil gerne høre fra Enhedslisten, hvordan man vil imødekomme det finansielt.
Selvfølgelig er det afgørende, at den biomasse, som vi anvender, er så bæredygtig som muligt.
Derfor har Danmark også nogle af de mest ambitiøse bæredygtighedskrav for biomasse i EU.
Regeringen har netop skærpet bæredygtighedskravene yderligere, og med bred opbakning fra Folketinget, inklusive Enhedslisten, har vi sænket grænserne for, hvornår anlæg er omfattet, og jeg erindrer ikke, at der i den dialog var yderligere forslag til skærpelser af bæredygtighedskriterierne.