runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Søe (M), 2023-04-13:
Jo, det kunne det godt, hvis jeg var enig, og det tror jeg ikke jeg er.
Jeg tror i virkeligheden, der er mere bureaukrati i at lave et skøn, udbetale på et skøn og så skulle efterregulere, og dermed efterregulere og trække penge tilbage.
Jeg tror i virkeligheden, det er det samme bureaukratiske system, der kører.
Så jeg tror ikke, der er afbureaukratisering i at skulle udbetale på et skøn, i virkeligheden.
Karsten Hønge (SF), 2023-04-13:
Ja, for jeg er sikker på, at det kommer til at passe, så længe man indregner, hvad den forventede lønudvikling er.
Når man kommer frem til det statistiksikre grundlag og kan konstatere, at man så regulerede det med 0,1 eller 0,2 pct., så regulerer man i den regulering, der ligger fremover, sådan set bare ned, så det kommer til at passe.
Det her forslag er jo et forslag fra Faglige Seniorer, som tager udgangspunkt i principperne i den regulering, vi har i dag, som jo er en fordel for pensionisterne, da den knytter sig til lønudviklingen.
Men hvorfor der skal gå så lang tid, forstår jeg ikke, for det er nu, de oplever prisstigningerne, og så er det også nu, de skal have pengene.
Pensionisterne skal ikke have penge til gode hos staten.
Hvis der skal være nogen, der har penge til gode, så skal det være modsat.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-04-13:
Tak for det, og tak til hr. Karsten Hønge.
Det er altid rart at mærke hans indignation for danske lønmodtagere.
Den deler jeg jo selv.
Jeg vil alligevel spørge lidt ind til det her med at sende en regning videre – det, hr. Karsten Hønge bare vil kalde efterregulering.
Karsten Hønge (SF), 2023-04-13:
Jeg synes simpelt hen ikke, at man behøver at gøre det sværere, end det er, fru Eva Kjer Hansen; det synes jeg virkelig ikke.
Altså, vi har i forvejen tre instanser, der vurderer lønudviklingen: de økonomiske vismænd, Økonomiministeriet og Nationalbanken.
Så vi har folk, der kan bedømme en lønudvikling.
Når man så når frem til at have det statistiksikre grundlag, kan det være, at man i stedet for at regulere eksempelvis pensioner med 2 pct., som det nu har været i en årrække, året efter regulerer det med 1,8 eller 1,9 pct.
Det synes jeg er en ret simpel løsning.
Jeg mener, at forslaget her handler om pensioner.
Jeg kan se nogle udfordringer, hvis man gør det samme for andre overførselsindkomster som eksempelvis dagpenge; der kan jeg godt se nogle problemer, man kan rende ind i, for der er det sværere at lave en efterregulering, da det ikke er sikkert, at det er de samme mennesker, der er arbejdsløse året efter, hvorimod pensionisterne jo også er pensionister året efter.
Eva Kjer Hansen (V), 2023-04-13:
Det bliver godt nok indviklet nu, for man skal vurdere, hvad den forventede lønudvikling er, men så skal man regulere mindre end det, man vurderer den forventede lønudvikling er.
Vi skal godt nok have mange folk til at kigge ind på den regulering.
: Er der andre områder, hvor SF ønsker, at vi så også ændrer på reguleringen?
Altså, nu taler vi her på baggrund af borgerforslaget lige præcis om pensionisterne og deres vilkår, men hvis vi skulle til at ændre på modellen her, ønsker hr. Karsten Hønge så også, at det sker på andre områder, eller er det kun på dette område?
Karsten Hønge (SF), 2023-04-13:
Jeg er jo præcis bekymret for pensionisternes økonomi, og derfor synes jeg, at der skal være en tættere sammenhæng mellem lønudviklingen og reguleringen af pensionerne.
Og det er jo nu her under inflationen, at det bliver tydeligt.
I en række år har det ligget omkring det samme, med de her par procenter, og derfor har man ikke mærket det.
Men jeg synes, at fru Eva Kjer Hansen her igen sådan falder i den der sproglige fælde, hvor man siger, at pensionisterne skal betale penge tilbage, som om de så får tilsendt en regning, altså at de ligesom med restskat skal betale penge tilbage.
Hvis det endelig skulle ske, at man et år ryger helt op på 0,3 pct., så skal man jo ikke betale penge tilbage.
Man mindreregulerer i den i øvrigt positive regulering, der jo vil være i året fremover.
Så der er jo ikke nogen pensionister, der vil opleve at skulle af med penge, men de vil opleve en minimal mindreregulering i året, der kommer.
Det er da bedre, end at de som i dag har penge til gode hos staten; så synes jeg egentlig, det er lidt bedre, at staten måske kunne have nogle penge til gode hos pensionisterne.
Eva Kjer Hansen (V), 2023-04-13:
Er hr. Karsten Hønge slet ikke bekymret over pensionisternes usikkerhed omkring deres økonomi, altså det, at de risikerer at skulle betale penge tilbage?
Altså, vi taler jo om nogle, der i forvejen ikke har særlig mange penge at gøre godt med, og som skal kæmpe for at få pengene til at slå til, og der synes hr. Karsten Hønge altså, at det er helt fint, at man så risikerer året efter at skulle betale penge tilbage til staten.
Karsten Hønge (SF), 2023-04-13:
Princippet, som jeg sagde før, er, at jeg godt kan lide, hvis der er nogen, der skal have penge til gode hos nogen, at det er staten, der måske kan have et mindre beløb til gode hos pensionisterne, i stedet for som i dag, at det er pensionisterne, der hele tiden nærmest skal have penge til gode hos staten.
Det kan jeg faktisk bedre lide.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-04-13:
Så spørger jeg bare igen lidt mere direkte: Så efterregulering betyder at skyde regningen til næste år?
Karsten Hønge (SF), 2023-04-13:
Altså, som Faglige Seniorer, fagbevægelsens egen organisering af deres seniormedlemmer, selv understreger, kan man jo lave den efterregulering, når man har det statistiksikre grundlag, men her og nu regulere efter, hvad man forventer.
Og vi bruger det jo i en række andre sammenhænge.
Vi har jo tre forskellige instanser, som skønner lønudviklingen, og hvis man så laver en ordning, der skønner lønudviklingen, og så lægger sig lige i underkanten af det, kan man måske nok alligevel, som hr. Thomas Skriver Jensen nævner, komme i en situation, hvor man har reguleret pensionerne med 0,1 eller 0,2 pct. for meget.
Så sender man selvfølgelig ikke en regning til pensionisterne, men i den regulering, der det kommende år måske så skulle have været på 3 pct., regulerer man det bare med 2,8 pct.
På den måde kommer pengene til at passe – på en meget simpel måde, synes jeg.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-13:
Tak for det.
Man kan jo sige, at hvis regeringen bakker op om det her forslag, synes jeg, jeg kan lytte mig til, at der faktisk vil være et bredt politisk flertal, som kan bære det her forslag igennem, og dermed vil vi jo kunne imødegå den bekymring, som ministeren giver udtryk for.
Men jeg vil egentlig godt høre, hvad rimeligheden er i, at der ligger den forskydning i efterreguleringen på 2 år.
For dem, der lige nu står og har allermindst, skal jo nu betale deres husleje, deres varme, deres el og deres madvarer.
Og når vi – selv med de hjælpepakker, der blev vedtaget – hører de meldinger, der kommer fra de her mennesker, er det jo nogle, der her og nu står og mangler midler.
Der hjælper det jo ikke meget, at der er en forskydning på 2 år.
Det er jo her og nu, regningerne skal betales.
Så hvad er rimeligheden i, at der skal ligge den forskydning, når det er her og nu, de står og mangler pengene?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-04-13:
Jeg forholder mig til, hvad nogle af vores økonomer har været ude at sige, men min hovedanke imod at begynde at pille ved det her system er, at det har vist sig med et bredt politisk flertal bag sig at være holdbart og også til gavn for dem, der modtager de her ydelser, igennem en lang årrække.
Det er et stabilt system; det virker; vi regulerer på baggrund af lønudviklingen, som den faktisk indfinder sig, så snart vi kender den.
Det synes jeg er et stabilt og godt system, og det synes jeg vi skal være varsomme med at rokke ved, bare fordi vi lige nu og her står med en inflation, der er højere, end vi har set i 40 år.
Vi skulle gerne have et system, der også passer til tider, der ikke er krisetider.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Nu kender ordføreren, hr. Mikkel Bjørn, mig jo, og det er ikke så længe siden, vi var i parti sammen, så mon ikke hr. Mikkel Bjørn også godt ved, at jeg ikke kommer til at falde på halen, bare fordi man har en fin titel, der så hedder Det Etiske Råd?
Men jeg anerkender også, at der sidder nogle mennesker, der kan komme med noget fakta, og jeg er altid villig til at forholde mig til fakta.
Men som jeg også sagde tidligere, skal det være meget vigtigt, før jeg har tænkt mig at flytte mig i forhold til selve ugegrænsen.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-13:
Det er bare, fordi Det Etiske Råd nu blev nævnt, og jeg vil bare bede ordføreren bekræfte, at han er enig med mig og nok også Dansk Folkeparti i, at Det Etiske Råd jo ikke er nogen autoritet på det her område, men at det – hvad skal man sige – er et organ af mennesker, der er udpeget af andre mennesker med politiske synspunkter, og at deres anbefaling på det her område mere er en holdningstilkendegivelse, end det er et objektivt synspunkt.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Jamen selv tak, og også tusind tak for opbakningen til forslaget om ofre og mænd.
Susie Jessen (DD), 2023-04-13:
Tak for det.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Jamen Nye Borgerlige er jo faktisk sådan meget åbne over for at høre, hvis Det Etiske Råd kommer med noget, der bare viser, at den her 12-ugersgrænse er frygtelig galt, og at det simpelt hen er det værste, vi nogen sinde har gjort.
Men som udgangspunkt ligger vi altså et sted, hvor vi siger, at 12 uger fungerer ret godt, og derfor skal der også meget vægtige argumenter på bordet, før det bliver mig, der kommer op og siger, at det søreme skal være 12, 14, 18 uger.
Jeg har ingen børn selv og har aldrig, du ved, stået i den her situation, men jeg synes, at det bliver problematisk for mig, når grænsen for abort nærmer sig grænsen for, hvornår man faktisk kan få et levendefødt barn.
Så bliver det sådan et rigtig etisk og problematisk dilemma for mig.
Susie Jessen (DD), 2023-04-13:
Tak for talen.
Det er altid en fornøjelse, og jeg vil også bare lige benytte lejligheden til at sige tak for, at Nye Borgerlige fremsatte det her beslutningsforslag om ligestilling af mænd og kvinder, der er ofre for partnervold.
Det er rigtig, rigtig vigtigt, og det er jeg også glad for at vi forhåbentlig kommer videre med på et eller andet tidspunkt.
Jeg har egentlig et spørgsmål, for nu kommer vi jo til at diskutere det her med abortgrænsen på et eller andet tidspunkt, når Det Etiske Råd kommer med deres nye anbefalinger om, hvor abortgrænsen skal ligge.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvor Nye Borgerlige står der.
Altså, hvor vil I gerne have abortgrænsen henne?
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Ordføreren kan i hvert fald godt se sig selv i, at vi faktuelt ved, at mange kvinder ikke vælger STEM-uddannelserne.
STEM-uddannelserne giver de allerbedst lønnede job, der er, men de kan ikke lide at læse matematik, mens de går i folkeskole, og synes, at fysik er kedeligt, og sådan noget.
Så måske er det noget, man skal snakke om som familie og som en del af opdragelsen, hvor man skal sige: Det er søreme fedt at læse fysik, kemi og biologi og blive ingeniør, også som kvinde.
Men der viser redegørelsen jo faktisk også, at mænd er meget mere villige til at vælge kvindebaserede fag, end kvinder er til at hoppe den anden vej.
Så det er måske mere en familiemæssig og en opdragelsesmæssig ting, at vi skal bygge oven på det med, at kvinder er fede og de kan, hvad de vil.
Samira Nawa (RV), 2023-04-13:
Tak for talen og redegørelsen.
For snart 3 timer siden eller måske mere stillede jeg et spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører, som blev henvist til ministeren, og det drejer sig jo om, at der er en ubalance i uddannelsessystemet og i den måde, som mænd og kvinder vælger uddannelse på, og det afspejler sig også i arbejdsmarkedet og løn osv.
Venstre havde et beslutningsforslag i sidste periode, som var smaddergodt, men som ikke blev stemt igennem.
Men der var alligevel en ret stor opbakning til, at man skulle have den her kønskommission, så det ikke er normer, der står i vejen, hverken for drenge eller piger, mænd eller kvinder i forhold til valg af uddannelse.
Er det noget, som ligestillingsministeren har fokus på og bringer ind i regeringen?
Marie Bjerre (V), 2023-04-13:
Der er jo en række konkrete initiativer – 56 konkrete initiativer – i perspektiv- og handlingsplanen, herunder også initiativer på udlændinge- og integrationsområdet.
Det er jo på tværs af 13 ministerier, og som jeg også sagde før, er bekæmpelse af negativ social kontrol et vigtigt område for regeringen.
Susie Jessen (DD), 2023-04-13:
Jeg vil så egentlig også lige høre noget.
For der er jo mange sådan holdningstilkendegivelser i den her redegørelse, men jeg mangler noget konkret i forhold til netop det her område, som jeg har prøvet at have lidt fokus på i dag.
Hvorfor er der ikke nogen konkrete initiativer i forhold til de ligestillingsproblemer, vi møder hos folk, der har indvandrerbaggrund i Danmark?
Marie Bjerre (V), 2023-04-13:
Jeg kan ikke svare så konkret på lige præcis det arbejde med den glemte kvindekamp, fordi det ligger i Udlændinge- og Integrationsministeriet.
Men det, jeg i hvert fald kan sige, er, at det er enormt vigtigt for regeringen at prioritere det her område, og det følger også af regeringsgrundlaget, at vi ikke vil acceptere vold og negativ social kontrol.
Susie Jessen (DD), 2023-04-13:
Mange tak for en god tale, og jeg vil også sige tak for, at ministeren har så stort et fokus på mændene og drengene, som vi jo også skal have med, og tak for en god debat i det hele taget – 3 timer.
Jeg tror, der sidder nogle folk, der skal førstebehandle nogle ting, der er lidt trætte af os lige nu, men sådan må det jo være.
Jeg har egentlig nogle spørgsmål.
Ministeren nævnte, at ministeren har igangsat et arbejde på tværs af ministerier, og jeg har haft sådan lidt af et fokus på den her Kommission for den glemte kvindekamp, som jo blev nedsat i sidste periode, og om den skulle videreføres.
Så vidt jeg er orienteret, ligger den stadig i skuffen, og man er jo kun kommet med de første delanbefalinger, der handler om børnene, og man skal så videre med arbejdet med teenagerne og de voksne, med hensyn til hvordan man modvirker social kontrol i indvandrermiljøer.
Så jeg vil egentlig også høre, om ministeren vil være med til at lægge et pres i forhold til at få det her op at køre igen.
For jeg synes faktisk, det er rigtig vigtigt, og mange af de delanbefalinger, der var i den første rapport, var jo virkelig gode.
Altså, det er noget, vi rigtig godt kan tage udgangspunkt i.
Så jeg vil bare lige høre, hvad holdningen er her.
Marie Bjerre (V), 2023-04-13:
Ja, barselsområdet hører jo ressortmæssigt til på beskæftigelsesområdet, men jeg synes også, det er vigtigt at tage det op i en debat som den her.
For det, at der nu både er øremærket barsel til kvinder og til mænd, og at vi nu har fået reel og formel ligestilling, er enormt vigtigt for ligestillingskampen.
Så derfor føler jeg og mener jeg også, at den hører hjemme i den her debat.
Det er korrekt, at der ikke gælder øremærkning i forhold til selvstændige, og det gør der ikke, fordi vurderingen der var, at der med de udfordringer, der er der, var behov for en større fleksibilitet.
Samira Nawa (RV), 2023-04-13:
Jeg noterede mig også, at ministeren skriblede flittigt.
Noget andet, som vel også snart er 3 timer siden, var, at Venstres ordfører egentlig var ret positiv i forhold til talen om barsel, og der ville jeg høre regeringens holdning.
Jeg er med på ressortopdelingen osv., men ligestilling dækker mange ting og – mener jeg i hvert fald – også barsel.
Så hvordan ser ligestillingsministeren på, at vi har øremærket barsel til fædre, når det kommer til lønmodtagere, men ikke til ledige og ikke til selvstændige?
Marie Bjerre (V), 2023-04-13:
Tak til fru Samira Nawa for at stille spørgsmålet, og også tak for at stille spørgsmålet for 3 timer siden, så jeg lige har haft lejlighed til at dykke lidt nærmere ned i det.
For det er jo ganske rigtigt, at Venstre fremsatte et beslutningsforslag, B 175, om at nedsætte en kommission for at afdække de udfordringer, der er i forhold til kønsubalancer i uddannelse.
Det er en vigtig problematik.
Beslutningsforslaget blev jo ikke vedtaget, og Radikale Venstre stemte heller ikke for.
I stedet for indgik man en aftale med den daværende regering om at nedsætte en ekspertgruppe, der skulle undersøge de her problematikker.
Det forslag blev jo i øvrigt stemt igennem med opbakning fra Venstre.
Der er lige nu en ekspertgruppe, som arbejder i Børne- og Undervisningsministeriet med netop at se på, hvad man kan gøre for at løse nogle af de problematikker, der er med kønsubalance i vores uddannelsessystem.
For det er et kæmpeproblem.
Derudover er der også et partnerskab mellem arbejdsmarkedets parter, som kigger på området.
For det er et vigtigt arbejde, og vi har en meget skæv fordeling på vores uddannelser, og derfor er det en vigtig problematik for regeringen.
Samira Nawa (RV), 2023-04-13:
Grunden til, at jeg lige spurgte lidt ind til det, er, at et andet forslag, som vi har diskuteret i sidste samling før valget, jo netop kunne være sådan en kønskommission, hvor man kunne se på uddannelsesvalget, som, i hvert fald hvis du spørger mig, kan være styret af normer, i forhold til om man er mand eller kvinde; så træffer man også forskellige uddannelsesvalg, som jo så netop fører til et kønsopdelt arbejdsmarked.
Og det er jo noget andet end kvoter og i hvert fald mindre indgribende, om man vil.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Tak til ministeren for en god redegørelse.
Jeg kender jo ministeren fra Nordjylland, og jeg ved, at ministeren også brænder for mænds rettigheder.
Det ved jeg hun gør, også selv om hun ikke helt får kredit for det herinde.
Men jeg havde egentlig et spørgsmål til ministeren.
Nu har vi hørt, at Norge og Sverige er foran os på ligestillingsområdet, og jeg har jo faktisk fremsat et forslag om, at vi får noget mere ligestilling, altså at vi mænd efter norsk forbillede får undersøgt mænds problemstillinger.
Når det bliver fremsat her i maj, kan jeg så forvente, at ministeren bakker fuldtonet og helhjertet op om det?
Hun har, så vidt jeg ved, 6 måneder til at få det gjort færdigt, for det skal jo bare være nedsat i 2023.
Noah Sturis (ALT), 2023-04-13:
Altså, som jeg også var inde på, er jeg selv meget splittet med hensyn til kønskvoter.
Og hvis det er en kulturændring, som vi i Folketinget synes er den rette vej at gå, og som vi i Danmark synes er den rigtige vej, så ja.
Niels Flemming Hansen (KF), 2023-04-13:
Ja, det kan vi da altid gøre.
En anden ting er, at man åbenbart også ønsker at blande sig i selvstændige erhvervsdrivendes måde at drive deres virksomhed på.
Jeg er selv selvstændig erhvervsdrivende.
Det er jeg blevet, for at der ikke er nogen, der skal blande sig i, hvordan jeg driver min virksomhed – jeg har i øvrigt en bestyrelse bestående af både mænd og kvinder, hvilket er godt for virksomheden – men det er der jo ingen virksomheder der vil finde sig i at staten skal gøre, og da slet ikke at Alternativet skal gøre.
Noah Sturis (ALT), 2023-04-13:
Jeg ved ikke, om de to ting direkte kobles, men ved at vise, at ligestilling er opnåeligt i Danmark, viser det også, at det er opnåeligt andre steder i verden, hvor der ikke er ligestilling.
Så kan vi altid diskutere kønskvoter eller barsel.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-13:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg vil egentlig gerne forsøge at få klarlagt, hvad der skal til for at definere et ligestillingsproblem.
I min optik er det, når man bliver forskelsbehandlet og man bliver stillet dårligere på baggrund af sit køn.
Nu tager ordføreren barsel op.
For barsel har en effekt på ens økonomi og på ens karriere, men det har den samme effekt for mænd som for kvinder.
Vi har ikke en barselslov til kvinder og en barselslov til mænd.
Der er flere kvinder, der tager barsel, og derfor er der flere, der rammes af det.
Vil man forbedre barselsvilkårene, er det også en fin, valid politisk sag.
Men det er en barselssag.
Hvorfor er det et ligestillingsproblem, blot fordi der er flere af det ene køn, der vælger det?
Hvorfor skal vi tage alt det?
Der er næsten intet i verden, der fordeler sig fifty-fifty.
Der er så mange problemstillinger, og hvis man mener, at barslen ikke er god nok, så er den heller ikke god nok til mændene. Men så er det en barselsproblematik og ikke en ligestillingsproblematik.
Hvor definerer ordføreren at der er et ligestillingsproblem i forhold til barslen?
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-13:
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at det kan være meget relevant at kigge på baggrundsvariabler.
Derfor irriterer det mig også, at der, når vi eksempelvis taler ligestilling og lønforskelle og sådan noget, så bliver bragt et tal på bordet, der hedder 15 pct. i diskriminativ lønforskel, og at debatten mere eller mindre slutter der, og at vi så aldrig nogen sinde debatterer de tusind andre baggrundsvariabler, som mere eller mindre kan forklare hele lønforskellen.
Det er jo det, der er udfordringen, og lad os have en ærlig debat om, hvad der er op og ned.
Når vi kan se, at der er mellem ca. 3 og maks. 7 pct.s. lønforskel mellem mænd og kvinder, som ikke kan forklares ud fra de baggrundsvariabler, der er i nogle af de analyser, vi har på området, så lad os da tale om den procentdel i stedet for at stå her og udbrede os om 14 pct. og alt muligt andet, som har med noget helt andet at gøre.
Altså, det er jo grundlæggende en skævvridning af debatten.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-13:
Det kunne jo f.eks. være, når vi ved, at mænd i langt højere grad er udsat for depressioner.
Der er en langt større andel af mænd, der begår selvmord.
Så kunne det godt ske, at det gav anledning til, at man ville undersøge, hvorfor det egentlig er sådan, og om der er nogle ting, man kunne gøre i forhold til det.
Altså, det er jo et eksempel på en kønnet ulighed.
Et andet eksempel kunne være spørgsmålet om løn, altså at der er kvinder, der får mindre i løn, end mænd gør, og der kunne det jo godt ske, at det så var interessant at finde ud af, hvorfor det egentlig er sådan, og om man skulle gøre noget ved det.
Der vil jeg bare sige, at set fra Enhedslistens synspunkt er ligestillingskampen en frigørelseskamp, og det handler
sådan set om at sikre lige og frie muligheder for alle mennesker uanset baggrund.
Niels Flemming Hansen (KF), 2023-04-13:
Mange tak for det.
Alternativet mener, at Danmark skal være et bedre land for verden.
Sådan tror jeg at ordføreren udtrykte sig.
Hvordan hænger det sammen med, at man ønsker at blande sig i familiernes frie valg i forhold til bl.a. barsel eller at ordne hjemmet?
Jeg tror, ordføreren nævnte noget med, at kvinder brugte for meget tid på at ordne hjemmet.
Kan man ikke prøve at forklare det og lige sætte nogle ord på, hvordan det gør Danmark til et bedre sted for verden?
Noah Sturis (ALT), 2023-04-13:
Jeg har vennepar, hvor manden og kvinden har valgt at tage barslen ligeligt, og det er jo fantastisk.
Problemet ligger i, hvis mænd gerne vil tage mere barsel, men de ikke føler, at de kan på grund af kulturen, på grund af arbejdspladsen, på grund af at de så ikke kommer videre ...
Altså, vi kan ikke definere et helt målrettet måltal, og det er heller ikke en fifty-fifty-ligestilling, der er målet.
Samira Nawa (RV), 2023-04-13:
Tak for en god tale og også for et godt samarbejde og en god ånd i, hvordan vi skal løse de ligestillingsproblemer, som vi jo så kan blive enige om.
Ordføreren kom ind på kvoter, og det er heller ikke min favorit, men jeg har bare en anerkendelse af, at det er det, der skal til, hvis vi gerne vil have flere kvinder på topposter.
Men jeg vil høre, om ordføreren så, hvis vi ser bort fra det instrument, anerkender, at det er et problem, at der er forskellig kønsfordeling, også i flere brancher og ikke kun på ledelsesposter.
Ordføreren var selv inde på nogle af de fag, hvor det primært er mandligt domineret.
Noah Sturis (ALT), 2023-04-13:
Altså, det er jo et problem der, hvor mænd gerne vil tage mere barsel, men ikke har mulighed for det.
Jeg tror ikke, jeg kan svare bedre.