Jesper Petersen (S), 2017-01-10:
Tak for det.
For snart halvandet år siden blev it-systemet EFI skrottet, og al automatisk inddrivelse af gæld til det offentlige har siden været suspenderet.
Lige så langsomt kommer det i gang igen, men hele det her automatiske system måtte man jo skrotte.
I tiden, der er gået, er gælden til det offentlige angiveligt steget til omkring 100 mia. kr.
Vi får de nyeste tal senere på ugen, har jeg forstået.
Det er jo et kæmpe problem, og det er fuldstændig afgørende for en krumtap i vores samfund, som skattevæsenet er, at inddrivelsen af SKATs afgifter og andre betalinger til kommuner, stat, forsyningsselskaber osv. kommer til at fungere igen.
Om end kommunerne kompenseres for en betydelig del af restancerne, som det er i dag, er det åbenlyst, hvorfor kommunerne er frustrerede, når inddrivelsen af gæld, de har til gode, og som SKAT og staten så har haft til ansvar at inddrive, overhovedet ikke fungerer.
Socialdemokratiet har jo presset på for forskellige tiltag på det her felt, og vi hilser alle tiltag, der retter op på vores skattevæsen, velkommen.
Vi skal have genskabt et effektivt og retfærdigt skattevæsen, og vi skal have genskabt danskernes tillid til SKAT.
Inden statsministeren måtte kaste håndklædet i ringen og omdanne regeringen for at overleve som statsminister, indgik vi som bekendt en aftale med den tidligere Venstreregering om en investeringsplan for et nyt skattevæsen.
Vi havde fra Socialdemokratiets side ønsket os en langt mere ambitiøs aftale.
Indsatsområderne i SKAT opprioriteres slet ikke.
Faktisk kan der godt vise sig at være nedprioriteringer på flere af dem.
Men det er godt, at vi nu har taget fat på at løse de store udfordringer, der ligger foran os, med at få skabt et nyt skattevæsen.
Et af de områder, der faktisk tilføres midler er altså inddrivelsesområdet, som lovforslaget her beskæftiger sig med.
Om det er tilstrækkeligt, og om et nyt system bliver klart til den ønskede tid og med den ønskede effekt, har vi til gode at se.
I april 2016 indgik regeringen og KL en aftale, der skal føre til tiltag om inddrivelse af kommunale restancer, og med aftalen skal kommunerne kunne overtage de inddrivelsesopgaver, der indebærer metoderne om udlæg og begæring om tvangsauktion for nye fortrinsberettigede krav.
I juni 2016 afgav vi som bekendt i Skatteudvalget en beretning i forbindelse med behandlingen af beslutningsforslag B 144 på det tidspunkt, hvor vi tilkendegav, at vi forventede, at regeringens fælles forståelse med KL ville blive fulgt af et lovforslag.
Det lovforslag, vi behandler nu, følger op på henholdsvis aftalen med kommunerne og beretningen fra 2016 og skal danne grundlag for, at kommunerne nu kan overtage inddrivelsesopgaven med deres fortrinsberettigede krav.
Det er altså krav, der drejer sig om f.eks. ejendomsskatter, betaling for rottebekæmpelse og andre typer af forpligtelser, der hviler på ejerskabet af fast ejendom, gældsposter, der ifølge lovgivningen jo har fortrinsret.
Det vil altså være krav, der ikke er under inddrivelse hos SKAT, når loven træder i kraft.
De krav, der er under inddrivelse hos SKAT på ikrafttrædelsestidspunktet, vil SKAT skulle inddrive, men kommunerne kan få mulighed for efter ikrafttrædelsen at tilbagekalde krav, der er sendt til inddrivelse hos SKAT, enten med henblik på en afdragsordning eller modregning.
Netop de her krav, vi taler om, de fortrinsberettigede, burde jo nærmest altid være helt i bund, hvis ellers inddrivelsen fungerede, netop fordi SKAT i sidste ende har kunnet kræve en ejendom solgt, hvis ikke gældsposterne blev betalt, for derefter så at kunne få betalt den skattegæld, der udestod.
Så det er altså en gældspost, man har en ganske stor tilskyndelse til at få betalt som den første, hvis man forestillede sig den situation, at man skyldte de her penge.
Lovforslaget vil fremover give kommunerne mulighed for at kunne inddrive eksempelvis de kommunale ejendomsskatter ved udlæg foretaget af en kommunal pantefoged i den faste ejendom, ved udlæg via fogedretten eller i andre aktiver og ved modregning, som kommunen f.eks. gennemfører i overskydende skat eller børne- og ungeydelse.
Det ligger også i lovforslaget, at kommunerne gives mulighed for at samarbejde om inddrivelsesopgaven lokalt på tværs af kommuner.
Desuden mangler regeringen at få forhandlet en bebudet aftale på plads med KL om et afkøb af de gældsposter, som kommunerne har til gode, men som SKAT ikke har formået at inddrive.
Som sagt er situationen alvorlig, når det drejer sig om inddrivelse, om vores skattevæsen i det hele taget.
Socialdemokratiet støtter tiltag, der kan få styr på inddrivelsen, herunder at kommunerne får den mulighed for at inddrive kommunale ejendomsskatter m.v., som er i lovforslaget her, så vi vil bakke det op i den videre behandling.