runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-19:
Tak for det, formand.
Beslutningsforslaget lægger op til at flytte beslutningskompetence vedrørende afsoning med elektronisk fodlænke.
Forslagsstillerne ønsker konkret, at det ikke længere skal være kriminalforsorgen, der træffer beslutning om, hvorvidt en dømt person skal have lov til at afsone med elektronisk fodlænke.
I stedet skal det ifølge forslaget være den ret, som behandler straffesagen; og fordi retten allerede kender den pågældende sag og alligevel skal træffe en afgørelse, kan det jo virke besnærende også at lade retten tage stilling til fodlænkespørgsmålet.
Som vi netop har hørt justitsministeren forklare, er det da også en løsning, som før har været oppe at vende.
Udfordringen er imidlertid, at den løsning formentlig i praksis vil forlænge sagsbehandlingstiden i straffesagskæden.
Domstolene vurderer selv, at det vil kræve længere retsmøder at tage stilling til fodlænkespørgsmålet, og det vil også presse et i forvejen trængt domstolsområde unødigt.
Det er også vurderingen, at det vil komme til at koste flere ressourcer hos kriminalforsorgen, der stadig vil skulle foretage den egnethedsvurdering, som danner grundlaget for vurderingen af, om der kan afsones med fodlænke.
Når både domstolene og kriminalforsorgen vurderer, at en løsning som den foreslåede vil koste mange ekstra ressourcer og betyde længere sagsbehandlingstider, og når vi ved, hvad de forskellige pressede led i vores strafferetspleje er og har været igennem længere tid, så mener vi ikke, at forslaget er hensigtsmæssigt.
Så vi kan ikke støtte forslaget.
Men jeg synes, det er godt, at vi fortsætter diskussionen af, hvordan vi kan optimere vores trængte straffesagskæder – det er der brug for.
Og jeg er glad for, at udfordringerne med lange sagsbehandlingstider er en hovedprioritet for regeringen.
Vi skal have en velfungerende straffesagskæde, så vi så hurtigt som muligt kan få opklaret forbrydelser og straffet de skyldige, så ofrene kan få afklaring og ikke skal stå i venteposition.
Vi kan ikke støtte forslaget, og jeg skulle hilse at sige fra Enhedslisten, at de heller ikke kan støtte forslaget.
Tak for ordet.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-05-19:
Jeg skal forskåne ordføreren for de samme spørgsmål, som jeg stillede til ministeren.
Jeg har en sær fornemmelse af, at det nok bliver nogenlunde samme svar.
Så dem lader vi ligge.
Til gengæld vil jeg gerne stille ordføreren et spørgsmål, der handler om, at Retsudvalget så på den her sag og nøjagtig samme forslag, og den 26. marts 2015 afgav Retsudvalget, inklusive Socialdemokratiet, en beretning, og jeg citerer derfra: »Domstolene bør således i forbindelse med sanktionsfastsættelsen kunne beslutte, at den pågældende skal afsone sin dom ved brug af elektronisk fodlænke, hvis den dømtes personlige forhold gør dette praktisk muligt.
Domstolene bør også kunne beslutte, at afsoning i fodlænke ikke skal kunne ske.
Udvalget bemærker, at retten på domstidspunktet har de nødvendige oplysninger om bl.a. kriminalitetens art og den tiltaltes forstraffe ...«
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-19:
Tak for spørgsmålet.
Vurderingen i den her sag er, at forslaget ikke vil spare kriminalforsorgen, hverken for administration eller udgifter, snarere tværtimod.
Og der synes vi, det er væsentligt at lægge vægt på de vurderinger, der kommer fra domstolene og fra kriminalforsorgen, som jo vurderer, at de i virkeligheden i en lang række sager måske vil komme til at bruge unødvendige ressourcer på at lave en egnethedsvurdering af en person, som så måske i virkeligheden ikke er egnet til at bruge fodlænke alligevel.
Og det ved jeg at hr. Preben Bang Henriksen jo også arbejder aktivt for.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-05-19:
Jeg synes næsten, det lyder som en afskrift af det, vi hører Dommerforeningens formand sige, og jeg synes ikke, det lyder ret godt for de kommende forhandlinger, hvor vi gerne skulle finde ud af, hvor vi kan ændre på og rationalisere domstolsprocessen.
Men pyt nu med det.
Astrid Carøe (SF), 2022-05-19:
Tak for det.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre, om ordføreren kunne sætte lidt flere ord på, hvordan det kan være, at man i det her tilfælde ikke kan indgå en trepartsaftale, når den socialdemokratiske regering igen og igen stolt stiller sig op og siger: Nu har vi indgået en trepartsaftale om det og det.
Men lige her er en trepartsaftale udelukket; der er det ikke en mulighed.
Hvorfor?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-05-19:
Det er jo, fordi det er noget, der aftales mellem arbejdsmarkedets parter, som ministeren også har redegjort for.
Jeg synes også, det ville klæde SF at vente på, at den her ligelønskomité kommer med sit udspil, og så kigge på det, de siger.
Det tænker jeg er i alles interesse, og det er vel også noget, som SF har været glad for.
Astrid Carøe (SF), 2022-05-19:
Det giver absolut god mening, når vi nu har nedsat en lønkomité, men den kommer jo også med sit udspil inden længe, så hvis det skal være hurtigst muligt, kan det sagtens være efter, at lønkomitéen er færdig med sit arbejde.
Men parterne siger selv, at det her er en gordisk knude, at der er brug for flere penge i systemet
er Socialdemokratiet klar til at lægge flere penge ind i det her system, så vi kan få løst problemet med uligeløn?
For vi kan ikke gøre det uden.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-05-19:
Nu har vi jo nedsat den her komité, så skal vi ikke alle sammen prøve at se, hvad den kommer med og så kigge på det?
Jeg synes, ministeren har været meget tydelig omkring, at man ønsker at følge op på de her ting – det håber jeg da er et tilfredsstillende svar.
Hans Andersen (V), 2022-05-19:
Tak for det.
Forslaget, som vi skal behandle i dag, har til formål at forpligte regeringen til politisk handling med henblik på at skabe ligestilling i lønforhold mellem offentlige fag.
Først og fremmest er det Venstres holdning, at når det kommer til løn, skal den fastsættes ved overenskomster og aftales mellem arbejdsmarkedets parter på det pågældende område.
I Venstre er vi meget optaget af at værne om den danske model, og vi vil ikke risikere at underminere den ved, at spørgsmål om løn bliver trukket ind på Christiansborg.
Det betyder ikke, at Venstre ikke anerkender, at der eksisterer udfordringer i forhold til lønforskelle mellem kønnene.
Den lønforskel skyldes i høj grad den kønsopdeling, der er, på det danske arbejdsmarked, og derfor ser Venstre også gerne en politisk drøftelse af, hvilke barrierer man kan fjerne for at bryde det kønsopdelte arbejdsmarked.
Lønforskellen mellem kvinder og mænd er ikke et simpelt problem, og det er ikke et problem, der kan løses over natten.
Så må vi ikke glemme, at der er nedsat Lønstrukturkomitéen, som jo også er blevet drøftet af de foregående ordførere og ministeren.
Den er jo nedsat i kølvandet på Folketingets lovindgreb, der afsluttede konflikten på sygeplejerskeområdet i sommers, og komitéen har jo netop til opgave at undersøge lønudviklingen i den offentlige sektor.
Vi kan forhåbentlig se frem til en offentliggørelse af dens arbejde ved udgangen af 2022.
Vi ser ikke nogen grund til, at vi her og nu tager forhastede beslutninger, som vi burde tage på baggrund af Lønstrukturkomitéens rapport.
Venstre anerkender, at det her i dag jo også har været et bidrag til debatten, men på det foreliggende grundlag kan vi ikke støtte forslaget.
Astrid Carøe (SF), 2022-05-19:
Tak for det.
Jeg vil også indledningsvis takke forslagsstillerne for endnu en gang at rejse en vigtig debat om ligeløn og for helt generelt at holde gang i den her debat.
Der foregår rigtig mange andre ting rundtomkring i verden, som også er vigtige, og derfor kan det her område hurtigt blive glemt, og det er vigtigt, at det ikke bliver det.
Selv om vi er i 2022, lønnes traditionelle mande- og kvindefag stadig væk ikke lige.
Det har vi fået bevist igen og igen i forskning, rapporter og undersøgelser.
Det er tjenestemandsreformen, der har efterladt en kønsskæv arv og en kønnet uligeløn blandt offentligt ansatte.
Og så har det altså også rigtig store konsekvenser for vores samfund helt generelt.
Kernen i vores velfærdssamfund, omsorgssektoren, er nødlidende, for det er virkelig vanskeligt at fastholde og rekruttere sygeplejersker, sosu'er, jordemødre og mange andre velfærdsarbejdere derude i det offentlige sundhedsvæsen på grund af den dårlige løn og de dårlige arbejdsforhold, som betyder, at mange vælger arbejdet fra.
Det betyder også, at vores gamle og syge ligger på overfyldte hospitaler med alt for lidt personale, at vores fødende ikke får den nødvendige hjælp og ro til at byde en lille ny velkommen, og at der mangler voksne i børnehaverne.
Hvis vi ikke tager et politisk ansvar, er jeg nervøs for, at vores velfærd i fremtiden vil bløde endnu mere.
F.eks. ser vi, at færre og færre søger ind på uddannelserne, der leder til de her fag.
Sådan en fremtid drømmer vi ikke om, hverken jeg eller SF, og derfor skal vi tage det ansvar at gøre op med de forstenede strukturer, der sætter omsorgsarbejdets værdi så lavt, som det gøres.
For os at se
er det altså ikke nok at lave rekrutterings- og fastholdelsesinitiativer.
Det skal vi også, men vi er også nødt til at finde penge til en ny og retfærdig lønstruktur.
I SF mener vi, at det er helt afgørende, at regeringen tager ansvar og løser problemet med uligeløn, og når Lønstrukturkomitéen kommer med dens konklusioner, må regeringen sikre en langsigtet og holdbar løsning, og der skal der altså følge penge med.
I den forbindelse vil jeg også gerne understrege, at det er rigtig vigtigt for os, at sådan nogle penge resulterer i, at der kommer reel ligeløn på den anden side.
Jeg synes, at regeringen må tage ansvar for at sikre den proces og for at få inddraget parterne, når Lønstrukturkomitéen kommer med dens konklusioner.
For jeg er helt enig i, at nu, hvor vi har nedsat den, skal vi selvfølgelig se, hvad det er for nogle anbefalinger, den kommer med, men der er jo ingen tvivl om, at der er uligeløn i Danmark mellem mænd og kvinder.
Så det kan vi jo allerede nu godt konstatere at vi bliver nødt til at gøre noget ved.
Britt Bager (KF), 2022-05-19:
I dag behandler vi et borgerforslag, som bygger på den grundpræmis, at der med tjenestemandsreformen blev begået en systematisk uretfærdighed tilbage i 1969, og at den har bestået uforandret lige siden.
Jeg vil gerne understrege, at løn forhandles mellem arbejdsmarkedets parter, også i den offentlige sektor.
Det har sikret et højt lønniveau i Danmark og et fleksibelt og tilpasningsdygtigt arbejdsmarked, og det bør vi værne om.
Lønnen i den offentlige sektor er som helhed på niveau med det private marked.
Hvis der gives lønstigninger på det offentlige område, vil den offentlige sektor derfor blive lønførende og presse lønnen også på det private område, og det vil betyde, at eksporterhvervene i den private sektor og dermed Danmark som helhed vil miste konkurrenceevne og velfærd.
Det er formentlig en del af problemet, at fagforbundene i den offentlige sektor ikke kan blive enige om, hvordan lønnen skal fordeles.
F.eks. er lægerne og djøf'erne, som ligger relativt højt, ikke interesserede i at afgive penge til sosu'erne og pædagogerne.
Der er et reelt problem, men det er også et slagsmål, som forbundene må tage med hinanden.
Det kan ikke gå, at deres uenighed løses, ved at vi fra politisk hold kortslutter den danske arbejdsmarkedsmodel ved at uddele politisk fastsatte lønmidler.
Lønstrukturkomitéen blev nedsat med et lovindgreb, og Lønstrukturkomitéen skal afgive deres rapport inden udgangen af 2022, og her tager de også fat om reguleringsordningen og det standardberegnede lønindeks mod det implicitte lønindeks.
Vi bliver simpelt hen nødt til at afvente deres konklusion, inden vi dykker videre ned i den her helt relevante debat.
Det Konservative Folkeparti kan på den baggrund ikke støtte op om borgerforslaget.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-19:
Nu var jeg jo ikke selv med til at lave beretningen i 2015 – jeg har desværre ikke lige så lang anciennitet som hr. Preben Bang Henriksen i det her udvalg eller på det her område.
Men jeg synes nu, jeg forsøgte at redegøre for, hvorfor vi er endt, hvor vi er nu med det her forslag, nemlig at det, der er opgaven for os nu – ikke kun for regeringen, men for alle herinde – er at finde ud af, hvordan vi får effektiviseret straffesagskæden.
Det har vi diskuteret en række andre forslag til hvordan man kan gøre, og det, der jo er vurderingen, ikke bare fra domstolene, men også fra kriminalforsorgen, er, at det her ikke er den rigtige måde at gøre det på.
Britt Bager (KF), 2022-05-19:
Og det skal vi heller ikke.
Vi skal ikke kortslutte nogen som helst proces; vi skal sætte lidt fut i den proces.
Jeg er meget glad for det, ministeren sagde.
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-19:
Jeg er med på, at det bliver hurtigtarbejdende.
Tanken er, at der er nogle konkrete forslag på bordet umiddelbart efter sommerferien, som vi kan drøfte med organisationerne.
Jeg tænker også, at selv om folketingsåret formelt først åbner i starten af oktober, bør vi vel som minister og som ordførere være i stand til at mødes inden, også for at diskutere nogle af de her forslag, sådan at vi kan bede embedsmændene om at skrive et lovforslag.
Om det så kan nå at blive fremsat inden jul, ved jeg ikke, men jeg ved i hvert fald, at vi kommer til at have de politiske drøftelser med hinanden i løbet af efteråret.
Det er jeg helt med på.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-19:
Tak for det, formand, og tak til fru Britt Bager og Det Konservative Folkeparti for beslutningsforslaget.
Det er et meget, meget vigtigt og centralt emne, der bliver bragt op med det her forslag.
Det handler grundlæggende om, at vores politibetjente skal kunne gå på arbejde og udføre deres vigtige opgave med at beskytte os andre uden selv at blive truet eller chikaneret.
Forslaget indeholder også nogle helt konkrete dele, som forslagsstillerne ønsker at gennemføre.
Vi har lige hørt justitsministeren gennemgå det arbejde, der allerede er sat i gang, om de komplekse udfordringer, vi ser med chikane af vores offentligt ansatte, og jeg er glad for, at man i den forbindelse inddrager de relevante organisationer.
Som jeg forstod ministeren, skal man have lidt flere møder med organisationerne, og man kan overveje ikke bare en arbejdsgruppe, men en hurtigtarbejdende arbejdsgruppe med deltagelse af repræsentanter for organisationerne, som også gør, at vi åbenbart skal møde tidligere ind på arbejde.
Så når der nu allerede er sat et arbejde i gang, skal vi måske mere tænke i den retning end overhale indenom med en række specifikke tiltag.
Ministeren har tilkendegivet, at der bliver arbejdet videre med problemstillingen, og at han er åben over for at inddrage tankerne bag beslutningsforslaget i det arbejde, der allerede er i gang.
Så fra min side og fra Socialdemokratiets side ser vi bare meget frem til at diskutere de forskellige løsninger med ministeren, organisationerne og de af ordførerne, der har lyst til at være med til den her meget, meget vigtige diskussion.
Tak for ordet.
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-19:
Jeg kan fuldstændig bekræfte, at det her skal være hurtigtarbejdende.
Jeg vil også godt sige, at der er mange aspekter i det her.
Nu nævnte jeg i min tale, at jeg selv har en baggrund i fagbevægelsen og går op i, at man skal kunne gå på arbejde og være beskyttet.
Det mener jeg faktisk.
Og jeg tænker tit: Nu er jeg justitsminister, og hvad skal være nogle af de aftryk, jeg sætter på det her samfund i den tid, jeg nu sidder i stolen?
Der kan man jo pege på flere forskellige ting, men noget af det, som fylder noget for mig, er, at man kan gå på arbejde i kriminalforsorgen og i politiet og være tryg ved, at samfundet passer på en.
Det synes jeg faktisk er ret relevant, og jeg tror også, at det har en betydning i forhold til at blive i stand til at rekruttere folk til nogle vigtige funktioner i vores samfund.
Så jeg er fuldstændig politisk med og har hjertet med i forhold til den her sag, og jeg er selv ekstremt provokeret over, at der er nogle mennesker, der absolut ikke er højtlønnet, som sætter meget på spil ved at gå på arbejde.
De udfører en sindssyg vigtig funktion i vores samfund og møder faktisk 24-7, og så skal der stå nogen ved siden af, der måske er på støtten, og som ikke laver andet end at chikanere folk og så skal gøre det mere surt at gå på arbejde for de mennesker, som er ansat til at passe på os.
Det er faktisk noget, jeg selv bliver ret provokeret over.
Så vi skal nok komme i mål med det her; jeg vil bare meget nødig kortslutte den proces, der allerede er i gang, ikke kun med Politiforbundet, men også med andre faglige organisationer.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-05-19:
Tak for det.
Tak til Det Konservative Folkeparti for at fremsætte det her forslag.
Det er virkelig et godt emne, man tager op, nemlig forholdet til og beskyttelsen af de danske politibetjente.
Jeg skal ikke holde nogen lang tale.
Jeg ved, at mange andre koncentrerer sig om at gentage det, der tidligere er sagt, men det vil jeg ikke gøre.
Jeg henviser til Socialdemokratiets ordførers indlæg.
Det er ganske udmærket.
Den situation, vi har i dag, er, at man kan filme politibetjente.
Det skal man fortsat kunne, og den film skal i givet fald, hvis man overtræder lovgivningen, bruges til at sendes til Den Uafhængige Politiklagemyndighed – punktum!
Den skal ikke bruges til at lægges op på de sociale medier og foranstalte en eller anden chikane mod en politibetjent.
Derfor er vi helt enige i forslaget om, at politibetjentene i højere grad skal beskyttes.
De skal i højere grad sikres anonymitet i deres arbejde og dermed også sikres mod, at man deler billedmateriale på medierne i chikanøs henseende.
Men jeg understreger, at vi ikke skal have et samfund, hvor vi ikke må have lov at filme politiet helt generelt, men det skal i givet fald, hvis man mener, der er tale om, at der sker en lovovertrædelse, ske med henblik på klagesag til Den Uafhængige Politiklagemyndighed.
Det er fuldstændig rigtigt, som ministeren siger: Vi har bestemmelser i straffeloven, der sikrer både mod trusler og andre ting mod offentligt ansatte, herunder politifolk, nemlig § 119 b.
Det er bare såre sjældent, den benyttes – det er i hvert fald mit indtryk – og derfor så jeg gerne, at vi markerede det synspunkt, som ligger her i forslaget, endnu mere, end tilfældet er i dag.
Vi kan helt støtte forslaget.
Det eneste, der får mig lige til at blive lidt nervøs, er, når jeg hører, at der er nedsat en arbejdsgruppe, fordi sådan en altså har det med at komme til at ligge lidt længe, men fru Britt Bager var så flink at konfrontere justitsministeren flere gange med, at det skulle være en hurtigtarbejdende arbejdsgruppe, og sådan, forstod jeg, blev resultatet også.
Så med de her ord er der fuld tilslutning fra Venstre.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-05-19:
Så blev det min tur.
Som der var nogle, der bemærkede, var jeg er lidt utålmodig og var på vej, da Venstre var på vej herop.
Jeg synes, vi skal sige tak til Konservative for at fremsætte forslaget, fordi det faktisk er en rigtig vigtig sag og problemet, der rejses, er reelt.
Jeg synes jo, at offentligt ansatte skal kunne føle sig trygge på arbejdet og i fritiden, og det er selvfølgelig uacceptabelt, hvis reglerne om aktindsigt misbruges til at chikanere og intimidere offentligt ansatte.
Vi må bare sige, at de nuværende regler ikke giver den rigtige beskyttelse af f.eks. politi- og fængselsansattes sikkerhed.
Retten til aktindsigt i navn på offentligt ansatte er på samme tid selvfølgelig også et tungtvejende og vigtigt hensyn.
Der kan jo være legitime årsager til, at en borger eller medierne ønsker at få oplyst navnet på en offentligt ansat, og åbenhed i forvaltningen er også ret centralt.
I forhold til anonymisering står vi med et klart dilemma.
Jeg synes, at hvis der er tale om en chikanøs udnyttelse af reglerne med det formål at intimidere eller udstille politi eller fængselspersonale, skal vi ikke acceptere det, men på den anden side har borgerne også det her legitime krav på måske at kunne dokumentere noget.
Vi har jo netop set fra nogle sager, som Nordjyske har beskrevet, at hvis man ikke står med den der videostrimmel, er man meget ilde stedt, hvis man vil klage over politiets behandling.
Det er jo en balance mellem de to yderpoler, man skal gå, når man skal lave nogle regler på det her område, og derfor synes jeg egentlig, at idéen om at lægge slørede videoer ud godt kunne være et redskab i den sammenhæng.
Men det korte af det lange er, ligesom andre har bemærket her i dag, at der jo er sat et arbejde i gang i Justitsministeriet, og der synes jeg at elementerne i det her forslag bør indgå, og jeg tror, vi kommer til at afvente det arbejde på lige fod med andre.
Vi deler virkelig intentionen om at sikre bedre vilkår både for politibetjente, fængselsbetjente og i øvrigt også andre grupper i den offentlige sektor.
Jeg skal melde det samme på De Radikales vegne.
Peter Skaarup (DF), 2022-05-19:
Tak for reel støtte til det her forslag eller i hvert fald principperne i det.
Jeg synes jo, at alt det, der bliver sagt, lyder godt, men hvis man nu er enig og synes, det er et godt forslag og et skridt i den fuldstændig rigtige retning, hvorfor skal man så til at lave arbejdsgrupper og spørge Politiforbundet, som jo støtter forslaget – det er vel nærmest deres forslag – om, hvad de mener?
Altså, er det så ikke bare at stemme for det?
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-19:
I respekt for det arbejde, der er gået i gang, og som ikke kun handler om politibetjente, men også bredere om nogle af de mest udsatte grupper i offentlig tjeneste, synes jeg, at vi skal fuldende det og på baggrund af det ændre vores lovgivning.
Og som jeg siger i min tale, er jeg også meget indstillet på at se på, om man på en eller anden måde kan inddrage de partier i Folketinget og de ordførere i Retsudvalget, som er interesserede i det her, i en form for arbejdsgruppe, så vi i fællesskab måske prøver at udarbejde et lovforslag.
Derudover er der de her balancer med ytringsfriheden, som skal findes.
Som jeg sagde i min tale, er der en retspraksis fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol om, at man som offentligt ansatte må acceptere en vis grad af kritik.
Og det er vel også rimeligt nok, at man skal kunne kritisere myndighederne.
Omvendt må der jo også, eftersom vi alle sammen render rundt med en smartphone i lommen, være en forpligtigelse hos os som lovgivere til at prøve at forholde sig til, at der er mange flere kameraer i det offentlige rum, end der har været tidligere, og at der er langt lettere adgang til på offentlige platforme at sprede uacceptabel kritik og chikane af offentligt ansatte.
Peter Skaarup (DF), 2022-05-19:
Jeg synes egentlig, at ministeren stort set ikke bestiller andet end at tale for, at der er en problemstilling, men siger så, at der også er nogle andre faggrupper, som har samme problemstilling.
Og det er jo rigtigt nok.
Det er jo rigtigt nok, at kriminalforsorgens folk – fængselsbetjente, sygeplejersker og andre – også udsættes for sådan nogle ting, men så skal vi jo også bare omfatte dem.
Men nogle gange har jeg bare sådan en idé om, at der går for meget bureaukrati i det og for mange arbejdsgrupper i det.
Og det er jo ikke en ukendt problemstilling.
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-19:
I mindst et år – vist også efterhånden i noget længere tid – har der desværre været en tendens til, at folk nogle gange, synes jeg selv, ret provokerende tager deres telefon op i hovedet på offentligt ansatte og også kan være med til at eskalere nogle konflikter, som bør deeskaleres.
En del af den proces er bare at inddrage de organisationer, der organiserer de ansatte.
Det, jeg siger nu, er, om vi også i den proces kunne inddrage nogle af de retsordførere, som har en interesse i det her, sådan at der kan blive fremsat et lovforslag, som vi måske meget bredt i Folketinget er enige om.
Det er også derfor, jeg tænker, at vi måske i fællesskab kunne prøve at skrive en beretning på det her beslutningsforslag, som så kunne være det afsæt, jeg som minister skulle indkalde ordførerne på baggrund af.
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-19:
Ligelønsudfordringen, som jo er til diskussion, er helt klart en af dem, men jo også bare i det hele taget, fordi der er en række af de grupper, som vi også snakker om, blandt de offentligt ansatte, hvor vi åbenlyst – som hr. Peter Skaarup siger – har rekrutteringsproblemer.
Der er vi da også nødt til at se på de mekanismer som en del af den løsning.