Thomas Danielsen (V), 2023-10-11:
Tak for det, formand.
Jeg vil godt starte med at takke ordførerne for deres bemærkninger, også selv om man kan sige, at der ikke er så meget politik i lovforslaget, men så er der jo måske nærmere en hel del sådan praktiske forhold i lovforslaget.
Jeg vil prøve at slutte af med de spørgsmål, der kom fra jer, og hvis der er nogen, jeg glemmer, må I spørge fra jeres pladser eller i den efterfølgende behandling.
Men det handler for det første om at undgå, at vi får en sag ved EU-Domstolen, og vi får derfor opdateret luftfartslovens bestemmelser om retten til adgang til luftfart på dansk område, så ordlyden er i overensstemmelse med EU-retten.
Ændringen foreslås i kølvandet på, at Danmark har modtaget en åbningsskrivelse og en begrundet udtalelse fra Europa-Kommissionen.
For det andet giver lovforslaget mulighed for, at visse beføjelser på droneområdet kan uddelegeres til private virksomheder.
Disse beføjelser skal naturligvis kun kunne lægges ud, hvis Trafikstyrelsen i det konkrete tilfælde vurderer, at det vil være luftfartssikkerhedsmæssigt forsvarligt og de relevante kompetencer er til stede.
Apropos den hastige udvikling på droneområdet giver det også mening ud fra et borger- og sagsbehandlerperspektiv, at vi i luftfartsloven tager højde for den digitale udvikling.
Luftfartsloven muliggør allerede i dag, at borgere og virksomheder på visse specifikke luftfartsområder skal benytte sig af en digital løsning, når de gerne vil have en sag behandlet hos Trafikstyrelsen.
Det gør sig også gældende på f.eks. passagerrettighedsområdet.
Med lovforslaget foreslås det at bringe luftfartsloven helt ind i 2023 og muliggøre, at sagsbehandling kan digitaliseres på tværs af det samlede luftfartsområde.
Der skal dog naturligvis fortsat være mulighed for at blive undtaget fra et eventuelt krav om brug af digitale løsninger for de borgere, der ikke kan benytte sig af en sådan løsning, og det tager de foreslåede bestemmelser også højde for.
Så har der været nogle spørgsmål fra ordførerne.
Hr. Niels Flemming Hansen stillede spørgsmål til måden, man finansierede det her med Havarikommissionen og de ultralette fly på.
Hr. Niels Flemming Hansen har jo sådan set en pointe i, at det er brugere, som ikke er medfinansierere, fordi de ikke har passagerer.
Til gengæld vil jeg sige, at hele branchen jo har oplevet en markant smidiggørelse eller forsimpling af hele måden, man håndterer det her på gebyrmæssigt.
Og jeg ved snart ikke, hvad jeg skal sammenligne det med, måske ud over den her lystbådsafgift, som måske er et godt eksempel.
Den finansierer Lyngby Radio, altså deres nødradio.
Der kan man jo godt diskutere, om det er fair, at den store lystbåd skal betale en afgift til Lyngby Radio, når den lille jolle ikke skal betale, selv om den lille jolle også kan komme i havsnød.
Jeg tror, hvis man skal gøre regnebrættet op, at aktørerne er meget begejstrede for den smidiggørelse, det har medført, at hele afgiftssystemet er blevet så simpelt, at man nu faktisk har udenlandske passagerer til at finansiere Havarikommissionen.
I stedet for at det kun er danske brugere, har man altså med en passagerafgift nu mulighed for, at det er udenlandske passagerer, som finansierer det.
Digitale løsninger er jo et af de områder, hvor vi virkelig er frontrunnere i Danmark i forhold til at få digitaliseret vores samfund, og det bringer en masse godt med sig.
F.eks. når man skal uploade noget på en hjemmeside i stedet for at sende en mail, undgår man ofte misforståelser, skuffelser over sagsbehandlingsmetoder osv., fordi du på en side vil kunne sige, at hov, du mangler at uploade et eller andet dokument, eller at du skal indtaste den og den oplysning, som man måske nogle gange glemmer, når man skriver en mail til en styrelse.
Så bliver man måske guidet igennem et system, hvor man får alle oplysninger med, og får dermed ikke et retursvar, hvor der efter flere dages tomgangstid bare står: Vi mangler nogle oplysninger.
Det er positivt.