runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-11-12:
[Lydudfald]
... ministeren gerne vil kvalificere, hvornår vi har afgivet vores suverænitet på det digitale område til EU.
Der vil jeg da gerne have kvalificeret, hvornår vi har stemt for det.
Al suverænitetsafgivelse skal vel til folkeafstemning.
Så der vil jeg gerne lige have datoen for, hvornår vi gjorde det.
Men virkeligheden er jo, at ministeren nu igen bare cykler udenom.
Det her er rigtige mennesker, der har det allerallersværeste liv, dem, der har det sværest i vores system.
Og er det ikke korrekt – uanset om ministeren får det her til at lyde som noget, der er meget vanskeligt – at en bekendtgørelse er noget, der bliver ændret administrativt af ministeren?
Altså, hvis man ville, så kunne man – på nær, selvfølgelig, hvis vi har haft en eller anden folkeafstemning, hvor jeg ikke har fulgt med.
Men det kan ministeren jo lige orientere mig om.
Caroline Stage Olsen (M), 2024-11-12:
Jamen tak for det samme spørgsmål, som jeg fik første gang.
Altså, det kan jeg ikke sige på nuværende tidspunkt, for vi har ikke undersøgt, om det kan lade sig gøre inden for den gældende EU-forordning.
Og det bliver vi jo nødt til at undersøge også.
Men selv hvis man kunne det, ville jeg være bekymret for balancegangen i forhold til sikkerhed her.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke vil gøre mere for digital inklusion som regering.
Det er en uge siden, at regeringen bl.a. præsenterede læse- og skriveadgang til digital post.
Vi har sagt, at vi også gerne vil kigge ind i at gøre fuldmagtløsningerne endnu bedre, end de er i dag.
Så regeringen ligger ikke på den lade side her; vi vil gerne gøre noget.
Peter Kofod (DF), 2024-11-12:
Tak for det.
Jeg synes ærlig talt, at der er for meget udenomssnak fra ministerens side.
Det er ikke engang mit parti, der har fremsat det her beslutningsforslag, så jeg har ingen aktier i det.
Men jeg vil sige, at det kan man jo godt gøre, selv om folk tror noget andet, altså at man godt kan rose hinanden indimellem, og det her forslag er jo meget sympatisk.
Det løser et reelt problem for en borger, som måske med rette føler sig ydmyget af det offentlige.
Er det ikke ligetil for en flertalsregering, der har sit eget flertal, bare at sige: Den er købt, den tager vi; det skal vi da ikke stå her og snakke om i Folketinget en eller anden sen eftermiddag, som også meget snart bliver til aften, fordi vi bliver ved?
Altså, hvorfor er det så svært at lytte til gode idéer, der kommer fra andre partier, for en regering, der tilmed har mandaterne til at lave tingene om selv?
Jeg forstår ikke, at det her skal være så vanskeligt.
Så min bøn eller mit forslag er bare: Slå nu til, og lad os få det gennemført, for der er nogle danskere derude, der har brug for, at der sker et eller andet på det her område.
Så hamr nu til, minister!
Caroline Stage Olsen (M), 2024-11-12:
Tak for det.
Digital inklusion er for vigtigt for mig til, at jeg vil lave populisme på det, så hvis jeg virkelig havde syntes, at det her var det bedste forslag, så havde jeg hamret til.
Det synes jeg bare ikke det er.
Det betyder ikke, at vi ikke vil kigge ind i alle mulige andre løsninger, der kan gøre det mere digitalt inkluderende at være borger i Danmark – det skal vi, og det er et arbejde, der aldrig nogen sinde slutter.
Peter Kofod (DF), 2024-11-12:
Jeg synes egentlig ikke, at der er noget populistisk i at påpege, at der er et problem her, hvilket der givetvis er nogle der føler at der er.
Jeg vil da håbe, at det er en regerings fornemste opgave at løse almindelige menneskers rigtige problemer.
Det synes jeg da var det, man skulle lægge sig i selen for, hvis man havde regeringsmagten i Danmark.
At hr. Kim Edberg Andersen og sådan nogle som mig skal stå her og lære en regering, der har mandaterne til at lave tingene om selv, de her ting, synes jeg egentlig er lidt beskæmmende.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-11-12:
For mig er det princippet i det.
Det er jo princippet om den omvendte bevisbyrde.
Det her er jo techgiganternes produkt.
Ja, det kan godt være, at børnene logger ind frivilligt og måske endda med deres forældres samtykke, men det, de bliver udsat for derinde, er jo en verden af afhængighedsskabende elementer, det er skadeligt indhold, det er alt muligt andet.
Det tror jeg ikke man kan sige at børnene ligesom har bedt om.
Det må være techgiganters ansvar.
Det er deres platform, der muliggør det her.
Selvfølgelig skal de så også have et ansvar for det.
Jeg prøver bare at sige, at det ikke er et så ukendt fænomen, som man gerne vil gøre det til.
Jeg anerkender, at der er modstand imod at bruge det, og det er jo en helt anden sag.
Lea Wermelin (S), 2024-11-12:
Tak for det.
Jeg har tænkt lidt over, hvordan jeg skulle bygge en bro mellem det lovforslag, vi behandler i dag, og det faktum, at vi lige har afsløret et meget, meget flot portræt af 30 betydningsfulde kvinder i politik igennem tiden herinde.
Det er lidt svært, men om ikke andet har vi en kvindelig sundhedsminister, og det er også et meget fint lovforslag, som vi skal behandle i dag.
Det handler om, at vi vil af med bureaukratiet, gøre op med nogle af de unødvendige regler og dokumentation, som vi har opfundet igennem årene med gode intentioner, men som vi bare kan se enten ikke har haft den nødvendige virkning eller der kan være behov for at få ryddet op i – også set med de moderne briller, vi har i dag.
Af de tre ting, som lovforslaget består af, er der jo først og fremmest den her forsikringspligt for de privatpraktiserende tandlæger, så alle fremover skal være forsikret, hvis det er skader op til 1 mio. kr.
I dag er det sådan, at det er regionerne, der betaler, men tandlægerne er private, og derfor er der også noget mærkeligt i, at det offentlige skal betale for de skader, der sker hos en selvstændig erhvervsdrivende.
Derfor synes vi egentlig fra Socialdemokratiets side, at det er ganske rimeligt, at vi ændrer på de regler, så det fremover er branchen selv, som gennem en forsikringsordning står for omkostningerne.
Så kan man sige, at der har været en høringsproces, og der har vi jo justeret lidt på lovforslaget i forhold til det her med ikke at ville skubbe nogle af de behandlinger, der i dag foretages hos en tandlæge, videre ud til specialtandlægerne.
Derfor er der jo den her grænse på op til 1 mio. kr.
Beløb derover vil regionerne fortsat betale; det synes vi
er en god balance.
Den anden del handler om at ophæve oplysningspligten i patienterstatningssager, hvor erstatningspligten ligger over gennemsnittet, og det har jo været et af de her eksempler, hvor det er gjort med de allerbedste intentioner, hvor man tænkte, at Styrelsen for Patientsikkerhed kunne bruge de oplysninger i et tilsyn og dermed kunne forbedre den måde, man fører tilsynet på – altså hvor der var udfordringer for patientsikkerheden.
Det, vi bare har fået tilbage fra styrelsen, er, at det ikke er noget godt redskab i forhold til at se det her, og derfor har det jo heller ikke i praksis haft den virkning, vi gerne ville have.
Så der er al mulig grund til, at man ikke skal bruge tid og kræfter på at indberette de oplysninger, og at det så afskaffes.
Endelig som det tredje forenkler vi de regler, der er på forældresamtykke til ukomplicerede behandlinger i den kommunale børne- og ungetandpleje.
Nu forenkler vi jo så reglerne med det her lovforslag på en måde, hvor det også gælder nogle andre typer af behandlinger, hvad jo bare gør, at vores børn kan blive hurtigere behandlet og der også bliver frigjort tid fra administrative opgaver.
Så det er et meget fint lovforslag, der rydder op i forskellige ting, og derfor støtter Socialdemokratiet også forslaget.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-11-12:
Tak for ordet.
Det her lovforslag består af flere dele, hvoraf nogle af dem også er lidt tekniske, men for os er fællesnævneren, at vi synes, at det bliver et mere rimeligt og også mindre bureaukratisk sundhedssystem på tandområdet.
Første del af lovforslaget handler om indførelse af en forsikringspligt for privatpraktiserende tandlæger.
Det synes vi er en rimelig måde at gøre det på.
I dag betales tanderstatninger af regionerne, bl.a. som en del af den midlertidige løsning for erstatning, som vi fik vedtaget inden sommerferien.
Forsikringspligten her er den permanente løsning for, hvordan tanderstatninger skal udbetales til patienter ved tandlægen, der har fået en skade i forbindelse med behandlingen.
Vi synes, at det bliver et mere rent og gennemskueligt system og en bedre måde at gøre det på.
Da tandlæger er private aktører, mener vi, at det også er naturligt, at erstatningsudgifterne ikke ligger hos det offentlige, og derfor vil vi gøre det lovpligtigt for privatpraktiserende tandlæger at tegne den her forsikring på tandskader på op til 1 mio. kr.
Der har så igen været, som den tidligere ordfører nævnte, den her bekymring i forhold til de meget dyre behandlinger, altså om man vil se en risiko for, at nogle tandlæger vil sige nej til samarbejdet omkring de her meget dyre kæbekirurgiske operationer, hvor der også er en vis risiko.
Derfor synes vi, at det er rigtig hensigtsmæssigt, at man har fundet det her kompromis, hvor det er regionerne, der i de meget dyre sager stadig har ansvaret.
Så får vi sikret, at der fortsat er tryghed blandt de patienter, der skulle ende i den uheldige situation at få en tandskade i den her slags sager.
En andel af lovforslaget dækker ophævelsen af oplysningspligten ved erstatningsudbetaling.
Det er noget, der sådan intuitivt lyder godt, men eftersom det ikke bliver brugt, synes jeg det er rigtig godt, at vi får ryddet op i det, så vi ikke har et unødigt bureaukrati, der kan fordyre behandlingerne for os alle sammen.
Sidste del af lovforslaget er i samme kategori.
Vi har unødigt krævet, at man selv ved små behandlinger som f.eks. fluorskyldninger og andet har skullet indhente samtykke hos forældrene igen og igen til gene for både skolerne og forældrene.
Det er jo dejligt, at vi får ryddet op der nu, så man som forældre en gang for alle kan sige, at tandlægen må foretage de her små behandlinger, f.eks. fluorskyldninger, flere gange, uden at forældrene skal spørges hver gang.
Så det er inden for kategorien sund fornuft.
Og med de ord kan jeg sige, at vi støtter det samlede lovforslag.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-11-12:
Tak, hr. formand.
Det her lovforslag følger op på regeringens samarbejdsprogram, som det hedder, med kommuner og regioner om regelforenklinger, som skal lette administrative byrder.
Det foreslås, at tandlægers erstatningsudbetalinger, der i dag ligger som en udgift i regionerne, fremover skal finansieres, ved at de privatpraktiserende tandlæger forpligtes til at tegne en forsikring, der dækker ved krav om erstatning og godtgørelse for skader sket under behandlingen i deres klinikker.
Vi har jo jævnligt her i Folketinget debatteret prisen på at gå til tandlæge.
For nylig lavede vi en aftale om § 166-ydelser, hvor vi var inde at se, at nogle grupper med store tandlægeregninger bliver hjulpet.
Der er en lang række ordninger på tandlægeområdet, og der er for os at se egentlig et behov for at kigge det hele igennem, og det burde vi måske bruge anledningen til, når vi nu laver om.
Man kan jo godt diskutere, om det her rent faktisk fjerner administrative byrder.
Men det er vi nødt til at udbore en lille smule for at se, om vi burde kigge på det her lidt mere i den store sammenhæng.
Den anden del af lovforslaget handler om oplysningspligten ved patientskadererstatningen, der vurderes ikke at give den helt store effekt.
Det virker som en reel afbureaukratisering.
Men der er lige et par ting, vi skal have klaring på i udvalgsbehandlingen, og så må vi se, hvor vi ender.
Tak for ordet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-11-12:
Mange tak for det.
I SF synes vi jo sådan set, det er en rigtig god idé at afskaffe unødvendigt bureaukrati.
Vi er sådan set også enige i, at man selv skal bære de administrative byrder, som er forbundet med en privat sundhedsbehandling og det at være en privat velfærdsvirksomhed, som tandlægerne ofte er.
Men vi kommer til at stille nogle spørgsmål i udvalgsbehandlingen her, og det gør vi i forhold til forsikringspligten for de privatpraktiserende tandlæger, som jo er et nybrud og en anderledes måde at gøre det på i forhold til den måde, vi har organiseret tandplejen på i dag, og der kommer vi især til at stille spørgsmål til, hvorvidt priserne for tandlægepatienterne i fremtiden risikerer at blive større.
Det er i hvert fald noget af det, som tandlægerne selv peger på, altså at prisen for de her forsikringer, hvis de selv skal ud at lave forsikringerne i stedet for den her fælles forsikringsordning, som vi jo har i sundhedsvæsenet i dag, så risikerer at blive tørret af på tandlægepatienterne, når de får regningen.
Det er i forvejen rigtig dyrt at gå til tandlæge, og i virkeligheden skulle vi jo måske have lavet en fælles plan for, hvordan vi kan løfte tandsundheden generelt, fordi det giver god mening.
Det kan være med til at forebygge sygdom, at vi får passet tænderne i tide, men rigtig mange patienter har i forvejen svært ved at betale regningerne, og så meget desto mere kalder situationen på tandlægeområdet jo på, at vi i virkeligheden sætter os ned og laver en ny fælles tandlægeaftale, sådan som vi faktisk har aftalt det tilbage i 2018, og som vi stadig væk venter på at få etableret.
Jeg har selv været med til at rykke sundhedsministeren for sådan et arbejde flere gange, og jeg synes egentlig, at det havde været en oplagt mulighed nu at spørge, hvordan vi egentlig gør det her i fremtiden, og hvordan priserne skal se ud.
Blot for at give et eksempel
er der også i dag en lov, der fastsætter, hvad det er, man kan få tilskud til i dag, og man kan f.eks. få tilskud til amalgamplomber, altså sølvplomber, men man kan ikke få tilskud til plastfyldninger, og det viser jo også, at aftalen er outdated.
For der er ingen, der får amalgamfyldninger i dag; vi får alle sammen plastfyldninger.
Så derfor synes jeg faktisk, at det her forslag havde ligget bedre i en egentlig aftale på tandlægeområdet.
Det giver okay mening, at de slipper for den pligt, mod at Sundhedsstyrelsen så stadig væk varetager tilsynsopgaven.
Vi har heller ingen problemer med, at forældre og skoletandplejer kan aftale med hinanden, hvad man kan gøre, uden at man skal ringe til forældrene først eller bede dem om at komme eller hente barnet tilbage til behandling igen.
Det giver rigtig god mening, at man der ændrer samtykkebehandlingerne.
Men vi støtter afbureaukratiseringstilgangen.
Louise Brown (LA), 2024-11-12:
Tak, formand.
Det bliver en kort omgang herfra.
Med det her lovforslag foreslås det, som tidligere ordførere har nævnt, at indføre en forsikringspligt for privatpraktiserende tandlæger, at ophæve oplysningspligten ved erstatningsudbetalinger i patienterstatningssager samt at ændre reglerne for samtykke til ukomplicerede behandlinger ved den kommunale tandpleje.
For Liberal Alliance giver det mening, at en forsikringspligt indføres på det her område, ligesom der også er det, når vi i en anden sammenhæng taler privathospitaler.
Ligeledes bakker vi op om at ophæve oplysningspligten i klage- og erstatningssager, og de hørte parter er jo også positivt stemt over for den her del af lovforslaget.
Samtidig har jeg lagt mærke til, at ministeriet også i høringsnotatet fremhæver, og jeg citerer: »Ministeriet kan oplyse, at de erstatningsansvarlige fortsat vil have uændret online-adgang til data hos Patienterstatningen, som vil kunne danne grundlag for, at de erstatningsansvarlige kan foretage de samme beregninger, som indgik i oplysningspligten, herunder om der er erstatningspligt ud over det gennemsnitlige.«
Sluttelig bakker vi også op om delen, der vedrører forældresamtykke til ukomplicerede behandlinger.
Så LA kommer som udgangspunkt også til at bakke op om L 59.
Per Larsen (KF), 2024-11-12:
Tak for det, formand.
Regelforenkling er et fremragende redskab til at nedbringe de administrative byrder i den offentlige sektor.
Og her har ministeren så sammen med regionerne og kommunerne fundet tre oplagte ting.
Dels overgår tandlægernes erstatningspligt ved tandskade til tandlægerne selv via en forsikringsordning, hvis skaden ikke overstiger 1 mio. kr.
Og heldigvis er der jo ganske få af de der meget komplicerede tandskader.
Mange gange er det også sådan noget, man uden tvivl får ordnet.
Men vi er selvfølgelig også interesseret i at spørge lidt ind til, hvad prisen måtte være, hvis det er sådan, at der kommer en stigning i den henseende.
Derudover er der også et forslag om at ophæve erstatningsansvarspligten.
Erstatningsansvarlig har pligt til at orientere Styrelsen for Patientsikkerhed, når der har været patienterstatninger ud over det gennemsnitlige, til brug for styrelsens tilsyn.
Den kan vi sikkert også godt undvære.
Endelig er der forslaget om, at forældremyndighedsindehaverens generelle udtrykkelige samtykke udvides til at omfatte flere ukomplicerede behandlinger ved den kommunale tandpleje.
Og der kan jeg i hvert fald læse mig til, at kommunerne synes, det er en fremragende idé, som vil kunne sikre, at man hurtigere kan få afsluttet tandbehandlingen.
Som udgangspunkt er alle tre forslag hensigtsmæssige, og Det Konservative Folkeparti vil støtte forslaget.
Men vi vil selvfølgelig lige høre lidt om, om priserne i forhold til tandbehandlingen kommer til at stige betydeligt.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-12:
Tak for det, formand.
Der er jo allerede blevet sagt en del om det her forslag, og det er jo klart, at vi i Enhedslisten også har det sådan, at vi støtter afbureaukratisering, medmindre det er noget, der går ud over patienternes sikkerhed, for bureaukrati handler jo også nogle gange om, at man netop skal sikre, at patienterne også har en tryghed i forhold til adgang til sundhedsvæsenet og den behandling, man får.
I forhold til de tre konkrete forslag, der er her, så kommer vi også til at bakke op om dem, men ligesom SF's ordfører, fru Kirsten Normann Andersen, har vi nogle spørgsmål, vi godt vil have rejst i udvalgsbehandlingen.
Det gælder spørgsmålet om, at de privatpraktiserende tandlæger nu får en forsikringspligt.
Det synes vi som udgangspunkt er udmærket, men så længe det er et privat system med en meget høj grad af egenbetaling, er der jo en vis risiko for, at den betaling for en forsikring bliver væltet over på dem, der har brug for tandbehandling.
Det er jo der, regningen naturligt vil ende, og derfor skal vi selvfølgelig sikre, at det ikke bliver et marked, hvor meget få forsikringsselskaber kan lave nogle ekstremt dyre ordninger, som betyder, at udgiften til tandlæge kommer til at stige, eller at nogle borgere simpelt hen ikke kan få tandlægebehandling.
Den nemmeste måde at løse det problem på ville selvfølgelig være, at man fik lagt tandlægebehandling ind under den offentlige sygesikring, så det var en del af det offentlige sundhedsvæsen og der dermed ikke var den skævhed i forbindelse med tandlægebehandling i forhold til andre behandlinger i sundhedsvæsenet.
Men det kommer vi til at se på i udvalgsbehandlingen, og jeg tænker, at nogle af de spørgsmål, som SF vil rejse, er de samme, som vi vil stille.
Det er klart, at det dels kan skyldes, at man ikke har været opmærksom på det, men det kan jo også godt ske, at det simpelt hen er, fordi der ikke har været nogen tilfælde.
Så vi vil godt bakke op om tiltaget, men det er klart, at vi skal være opmærksomme på, at det her ikke reelt betyder en forringelse af patienternes sikkerhed, hvilket jo også er en problemstilling, som bla. Danske Patienter har rejst.
Det er i hvert fald et område, vi kommer til at følge nøje efterfølgende.
Det sidste om fjernelse af samtykke fra forældremyndighedsindehavere ved ukomplicerede behandlinger kan vi sådan set ikke se de store problemer i.
Det synes jeg ser meget fornuftigt ud.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2024-11-12:
Tak for det.
Jeg kan sige, at vi i udgangspunktet er meget positive over for det lovforslag, vi behandler nu.
Man kan jo sige, at det er delt op i flere forskellige dele, og den første del, der handler om, at private tandlæger gennem forsikringsordninger selv skal dække de skader, de måtte skabe, i stedet for at regningen ender hos regionen, synes vi er sund fornuft.
Det vil ligge fint der, så det element af lovforslaget kan vi sagtens støtte.
Så er der den anden del, som jeg også hæfter mig ved at flere andre ordførere før mig måske havde brug for en uddybning af.
Det handler om, hvad det har af betydning, når man anmelder det til styrelsen, altså hvilken form for betydning det kan få for kontrollen.
Det ser i udgangspunktet jo fint nok ud i lovforslaget, men vi har nok lige brug for at stille et par spørgsmål i løbet af udvalgsbehandlingen bare lige for at få uddybet, hvad det mere konkret kommer til at betyde.
Den sidste del om børnetandplejen kan vi også godt støtte.
Så det synes vi er meget fornuftigt.
Det kan jeg jo heller ikke helt dy mig for.
Det er jo sådan, at i store dele af Danmark, særlig i Syddanmark, hvor jeg bor, vil der, hvis man ikke allerede har mangel på tandlæger nu, komme ret stor mangel på tandlæger i fremtiden, og vi ser med meget stor bekymring på, at skellet mellem land og by også på tandlægeområdet kommer til at vokse betydeligt i de kommende år.
Det er selvfølgelig meget bekymrende, hvis der er nogle egne af landet, hvor der er langt til tandlægen, eller hvor de tandlæger, der er, måtte have så travlt, at man ikke lige umiddelbart kan komme til som patient.
Det er et område, hvor vi virkelig håber, at man kan få sat ind.
Vi har jo selv konkret foreslået, at vi skal finde i hvert fald et sted mere, hvor vi kan åbne en tandlægeuddannelse.
Så når andre partier bruger muligheden ved at stå heroppe til at holde fanen højt, vil jeg da heller ikke holde mig tilbage i dag.
Men i det store hele synes vi, det er et fornuftigt lovforslag, som vi regner med at kunne støtte.
Tak for ordet.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-11-12:
Mange tak, formand.
Jeg tænker, at jeg kan gøre det relativt kort.
Jeg kan udløse spændingen allerede nu og sige, at vi i Radikale Venstre kommer til at stemme for det.
Det gør vi, fordi de tre tiltag, der ligger i lovforslaget, hver for sig er fornuftige.
Der er ikke kommet nogen indsigelser af en karakter, der gør, at vi er meget bekymrede.
Tværtimod er det jo fornuftigt, at vi lægger op til, at tandlægerne skal tegne en forsikring og selv stå for udgifterne til en eventuel erstatning, at vi fjerner pligten til at oplyse, når det er ligegyldigt og unødvendigt, og at – og det er jeg som småbørnsfar særlig glad for – vi gør det lidt nemmere for kommunale tandplejere at hjælpe børn, der har brug for det.
Så alt i alt er det tre gode forslag, som vi støtter fra Radikale Venstres side.