runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (KF), 2020-02-04:
Tak, formand.
Liberal Alliance foreslår med dette beslutningsforslag at sætte dimittendsatsen i dagpengesystemet for ikkeforsørgere ned til 8.490 kr. om måneden.
Det svarer til 45 pct. af den højeste dagpengesats.
For mange nyuddannede bruger for lang tid på at komme i job efter endt uddannelse, og en af årsagerne kan være den høje ydelse, man får som nyuddannet uden job.
Mens man går derhjemme, kan man nemlig se frem til noget, der ligner det dobbelte af, hvad man får i su i sin tid som studerende.
Trods økonomisk opsving og markant faldende ledighed er antallet af ledige nyuddannede akademikere steget, og det er jo et paradoks, når der er så stor efterspørgsel efter arbejdskraft, for virksomheder efterspørger arbejdskraft, vi har mangel på arbejdskraft.
Der er jobs at få, når man er nyuddannet.
Det er ikke altid drømmejobbet, men der er jobs at få.
Coop har udtalt, at de har plads til alle nyuddannede ledige i Akademikernes A-kasse.
Det er i hvert fald det mindste, man kan forlange af unge mennesker, der lige har fået verdens højeste su og en skattefinansieret universitetsuddannelse, altså at de tager de jobs, der er, indtil de får drømmejobbet.
En forudsætning for, at vi kan beholde vores gratis uddannelsessystem, er, at folk bidrager.
Som forslagsstillerne i Liberal Alliance beskriver i bemærkningerne til dette beslutningsforslag, vil man ved at nedsætte dimittendsatsen til 8.000 kr. øge beskæftigelsen med 6.100 personer, og desuden vil der være millioner mere i statskassen.
Det er ikke blot godt for vores fælleskasse, men også for de 6.100 personer, der kommer i arbejde.
Det er vigtigt at huske på, at dimittenden i sin tid som studerende har levet af su, og derfor kan man ikke bruge argumentet om netto kompensationsgrad som argument for ikke at ændre på dimittendsatsen.
Som nyuddannet uden job kan man se frem til en ydelse på næsten det dobbelte af su.
Det mener vi i Det Konservative Folkeparti er urimeligt og ikke efter hensigten med dagpengesystemet.
Det Konservative Folkeparti mener, at dimittendsatsen for ikkeforsørgere skal nedsættes til det, som LA foreslår, og derfor støtter vi beslutningsforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2020-02-04:
Det her beslutningsforslag er da imod alt, hvad Alternativet står for.
Og det er ikke, fordi jeg ikke mener, at f.eks. akademikere kan bruges rigtig, rigtig bredt og til rigtig, rigtig mange ting, hvis vi f.eks. tager de akademikere, der nævnes i det her forslag.
Jeg er selv selvstændig erhvervsdrivende.
Min virksomhed er ikke så stor, men jeg ansætter folk i ny og næ, og jeg har været glad for at ansætte også akademikere i mit firma, som er sådan en lille vidensvirksomhed.
Jeg har ansat en, der har studeret litteraturhistorie; jeg har ansat en arkitekt, en magister, en kaospilot.
Fælles for de her mennesker har været, at de har nogle grundlæggende, tværgående fagligheder som at kunne skabe overblik, kunne arbejde selvstændigt, kunne analysere ting, har stærke skrivefærdigheder, som gør, at der ikke skal meget til at lære dem op.
Og så har jeg oplevet hos dem alle sammen, at der har været en kæmpe trang til at komme i gang og en meget, meget stor bekymring, i forhold til at man ikke kan komme i gang med det arbejde, som man har uddannet sig rigtig, rigtig længe til.
Så jeg oplever i allerhøjeste grad, at i hvert fald de mennesker, jeg har været i berøring med, der kommer ud af uddannelsessystemet, utrolig gerne vil i gang.
Det stoler LA åbenbart ikke på.
Der er da ikke nogen, der tager en uddannelse for at sidde på sine hænder bagefter.
Jeg medgiver, at vi kan være bedre til at matche dem, der kommer ud fra uddannelserne, med vores arbejdspladser.
Det kunne være virksomhed til virksomheds-kampagner, hvor sådan nogle som mig fortæller andre virksomhedsledere, hvor meget de kan, næsten uanset hvor de for en del kommer fra, f.eks. et universitet, men det kunne også være andre læreanstalter.
Alternativet vil aldrig komme til at gå ind for den her type tvang og incitament, der måske kan skubbe nogle folk i arbejde på kort sigt, men som jeg er bange for skubber nogle folk ind på nogle forkerte hylder.
Som Enhedslistens ordfører også siger: Når folk har taget en lang uddannelse og samfundet har betalt dem for at tage en lang uddannelse, skal de matches med den hylde, hvor de gør allermest gavn i forhold til den uddannelse, de har taget, i stedet for at blive skubbet ind på en forkert hylde, som kan være en super udmærket hylde for andre.
Men de her mennesker har lært noget, vi kan bruge, og det er det, vi kan bruge allermest, de selvfølgelig skal lave.
Så er der nogle uddannelser, hvor det tager noget tid at finde den hylde, men det har jeg i hvert fald tid til at vente på.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-02-04:
Tak for det.
Jeg kan forstå på ordføreren, at det, at man sænker satsen for dagpengemodtagere efter endt uddannelse, går imod alt, hvad Alternativet står for, hvorefter der følger en smuk kamptale om, hvor ressourcestærke mange ledige akademikere er.
Og jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at en af de mest velbjærgede, stærke og mest privilegerede samfundsgrupper, vi overhovedet har, er nogle af dem, der har læst en lang videregående uddannelse.
Det er nogle af de allersidste mennesker her i Danmark, som vi skal have ondt af, fordi de er stærke.
Så det er jeg fuldstændig enig i.
Men jeg kan så forstå, at man alligevel er imod det her forslag, fordi man er bange for, at man tvinger dem til at lande på den forkerte hylde, og det må jo så næsten være et job i Netto eller i IKEA.
Og jeg vil egentlig bare høre om de her ressourcestærke mennesker, altså de her mennesker, som vi er enige om har en masse potentiale, hvad det er, der er så forfærdeligt ved, at de skulle arbejde et halvt år eller et helt år i IKEA?
Hvad er det, der er så umenneskeligt ved det?
Hvad er det, der går så meget imod Alternativets værdier, hvis man tager et job i Netto, selv om man ikke er uddannet til det?
Jeg kan ikke rigtig se, hvad der er galt ved at tage et job i Netto.
Torsten Gejl (ALT), 2020-02-04:
Der er intet galt ved at tage et job i Netto, men det lyder ikke, som om ordføreren har været i Netto eller fakta på det sidste eller i nogle af de varehuse.
Dem, der arbejder i kassen i Netto, er for det meste unge under 18 år.
Så lad os da begrave det der eksempel en gang for alle med, at vi skal sende akademikere på 25 år f.eks. ned for at tage jobs, som de aldrig vil få, i Netto.
Dem, der sidder i kassen i Netto, vil ordføreren kunne se, hvis ordføreren sætter sine ben ud i virkeligheden og går ned i Netto, er unge under 18 år.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-02-04:
Altså, når jeg handler i min lokale fakta i Vanløse, er det sjældent, at det er unge under 18 år – det er i høj grad indvandrerkvinder, faktisk bare kvinder, som ikke er danske, men som får et fodfæste på arbejdsmarkedet.
Jeg handler til daglig i fakta i Vanløse, og jeg kan ikke nikke genkendende til hr. Torsten Gejls billede.
Til gengæld var der – nu nåede jeg ikke at finde artiklen – en fantastisk artikel i Berlingske forleden om en ledig akademiker, der gjorde det, som Alternativet ikke vil have: Vedkommende tog et arbejde i Netto, selv om han var uddannet til noget kommunikationshalløj.
Han startede på gulvet med at gøre rent, og nu er han endt i en toplederstilling i Netto og har et fantastisk dejligt arbejde, som han er utrolig glad for.
Han har bevæget sig op i systemet.
Er det ikke bare et fantastisk eksempel på, at det måske ikke er så slemt at arbejde i Netto, og at det ikke kun er noget, man gør, når man er 17?
Skulle ordføreren ikke være noget mere ude i virkeligheden så at sige?
Bent Bøgsted (DF), 2020-02-04:
Men vi skal også huske på, at Skrydstrup trods alt repræsenterer en meget, meget stor arbejdsplads – måske den største i Haderslev Kommune og i Vojensområdet; jeg kan ikke huske, om det er 1.100-1.200 arbejdspladser, men det er i hvert fald rigtig mange arbejdspladser, der er dernede – og jeg tror ikke, at naboerne ønsker, at flyvestationen skal lukkes.
Det drejer sig bare om, at de gerne vil have en kompensation for den støj, der kan genere dem.
Men vi skal altid huske på, at alternativet, hvis det var sådan, at det gik helt galt, var, at flyvestationen skulle ligge et andet sted, og det har jeg ikke hørt nogen der ønsker, og det er ikke den vej, vi skal gå.
Så det er for at tage hensyn til, at borgerne, naboerne, kan blive tilgodeset på den bedst mulige måde.
Peter Hummelgaard (S), 2020-02-04:
Jeg tror for at være helt ærlig, at jeg ikke er uenig med hr. Bent Bøgsted – og slet ikke på den måde, som hr. Bent Bøgsted tegner eksemplet op.
Jeg nævnte et eksempel, hvor man har en EU-arbejder, som har været i Danmark gennem en længere periode, som har ret til danske dagpenge, og som måske også har nået at stifte familie her.
Det er der jo nogen der har.
Det kan jo være, de kommer fra Italien eller Spanien, det kan sågar også være, at de kommer fra Tyskland, og ikke Bulgarien.
Dem er der jo nødt til at blive taget hensyn til i reglerne.
Men jeg er fuldstændig enig med hr. Bent Bøgsted i, at det er urimeligt, hvis det er, at det lykkes med de ændrede regler i forordning 883 at udvide karensperioden, så man kan tage pengene med sig i længere tid og formentlig også uden de samme rådighedsregler, som vi kender fra Danmark.
Det er jo af selv samme årsag, at vi med et bredt mandat i Folketinget kæmper imod den udvidelse.
Bent Bøgsted (DF), 2020-02-04:
Jamen det er da lidt underligt, for jeg forstod jo på ministeren, at der nok ikke er noget at gøre, fordi det er EU-regler, og dem står de fast på – at man ikke kan opnå noget, fordi de bare bliver gennemført.
Det er bare sådan lidt underligt, at man så egentlig har opgivet på forhånd.
Når EU siger noget og vifter med flaget, siger Socialdemokratiet: Javel, det skal vi nok gennemføre; vi skal nok lade være med at kæmpe imod, for I siger jo, at vi ikke må.
Vi har et system her i Danmark, der er unikt, og det kan blive ødelagt af EU-regler.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-02-04:
Jeg ved, at ministeren overhovedet ikke har opgivet den her kamp og tager den konstant dernede i EU, når han har mulighed for det.
Jeg hørte heller ikke ministeren sige her, at han opgiver det.
Jeg hørte ministeren sige, at det er svært.
Jeg hørte ministeren ridse op, præcis hvordan landet ligger, og det synes jeg da er meget rigtigt og ærligt at gøre fra talerstolen, og det skal man da gøre.
Så jeg har ikke hørt ministeren give op.
Jeg har bare hørt ham sige, at det er svært.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-04:
Tak, formand.
Det her instrument med at indeksere er jo ikke ukendt.
Vi så, at den østrigske regering har været på banen i forhold til børnepenge; man har drøftet det i alle mulige sammenhænge.
Og når man hører statsministerens EU-politik, kan man jo godt få indtryk af, at man har et relativt kritisk syn på den måde, tingene udgår fra Bruxelles på.
I forhold til budgettet har statsministeren ovenikøbet kaldt det gakket.
Så må man jo så forvente, at man også har en eller anden ambition om at gøre noget ved det, altså gøre tingene lidt mindre gakkede.
Derfor vil jeg bare spørge om noget: Hvorfor skal Danmark ikke være rorgænger på det her område, hvorfor skal de lande, der ude i EU godt tør tage kampen om at indeksere, gå alene, mens hr. Leif Lahn Jensens socialdemokrater sidder bænket tilbage her og lader andre kæmpe den kamp?
Leif Lahn Jensen (S), 2020-02-04:
Hr. Morten Messerschmidt har helt misforstået det, og jeg tror ikke, at hr. Morten Messerschmidt har hørt efter, når både jeg og ministeren har sagt, hvad vi har gjort, på talerstolen.
Ministeren har sagt, at han og det her land går i front.
Det gjorde vi, dengang vi havde en anden regering, hvor det var hr. Troels Lund Poulsen, der sad som beskæftigelsesminister, og det gør vi nu, og det vil sige, at vi ikke bare læner os tilbage, vi kæmper for at undgå den her eksport.
Så vil jeg også sige, at det med indekseringen af dagpenge vil jeg da personligt og vi i Socialdemokratiet ikke have noget imod, men vi er bare klar over, at det her måske er den kamp, vi kan vinde i forhold til eksport af dagpenge, og det er derfor, vi går ind i den sag.
Når man tager kampen dernede og hele tiden forsøger at ændre det, er det jo ikke det samme som, at man har givet op, så er det det samme som, at man kæmper for det, og det synes jeg da er fint, og det gjorde den tidligere regering også, og det skal de også have ros for.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-04:
Jeg ved ikke, hvad det er for en kamp, hr. Leif Lahn Jensen føler han er en del af.
Det billede, der kommer ind på min nethinde, er med musen, der marcherer ved siden af elefanten og siger: Ih, hvor vi gungrer.
Hr. Leif Lahn Jensen kan jo ikke engang bekvemme sig til at trykke på den rigtige knap her i Folketingssalen, så hvordan skal han så nogen sinde kunne overbevise sin minister om at trykke på den rigtige knap, når han er fløjet helt til Bruxelles?
Jeg synes simpelt hen, det er for tyndt, og derfor må hr. Leif Lahn Jensen simpelt hen forholde sig direkte til, hvad der foregår i Østrig og andre lande, hvor man jo godt tør udfordre systemet, hvor man ikke bare sætter sig ned på hænderne og siger, at uha, vi får sikkert en reprimande, men rent faktisk kæmper imod.
Det ville faktisk være meget rart, hvis det ikke kun var i munden, regeringen havde det her.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-02-04:
Man tør at gå imod.
Man går ned kritisk og tager den her diskussion, og vi gør alt, hvad vi kan for at få dem til at ændre holdning på det, fordi vi mener, det er forkert, og derfor kæmper man for det, og det er det samme som at gå imod.
Derfor undrer det mig stadig væk, at hr. Morten Messerschmidt ikke kan indse det, men det tror jeg bare ikke hr. Morten Messerschmidt ønsker.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-04:
Nu snakkede Socialdemokratiets ordfører meget om ret og rimelighedsprincippet.
Er det rimeligt, at der sidder folk i Bruxelles og skal bestemme de danske dagpengeregler og lovgivning, og at det får Socialdemokratiet til at sige: Jamen sådan må det bare være; det kan godt være, vi er uenige, men hvis det bliver således, at det går imod os, jamen så sætter vi os ned og klapper hælene i?
Eller vil man tage kampen og sige, at, nej, det vil man ikke acceptere?
Og så må de lægge sag an mod Danmark.
Eller hvor er vi henne?
Eller er det bare således, at vi puster os op og siger, at vi ikke ønsker det her, men hver gang EU tryner os, som vi har set gang på gang på gang – og det her er jo ikke det eneste eksempel – så sætter man sig bare ned og siger: Jamen desværre, vi kan ikke gøre noget, vores hænder er bundet; det må vi bare acceptere, når vi er med i EU.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-02-04:
Man skulle næsten tro, at det var hr. Morten Messerschmidt, der tog ordet igen, men det er det jo ikke, for man må jo kun få ordet to gange.
Det lød næsten totalt identisk.
Vi læner os da ikke bare tilbage.
Men vi er også medlem af EU, og derfor bryder vi ikke EU-reglerne, for det ville jo være fuldstændig forkert.
Vi spiller, ligesom vi gør her i Folketinget, efter de regler, der er; vi spiller med i de forhandlinger, der er; alle partier prøver at få indflydelse, og det gør vi også i EU – og det mener jeg nu en gang er det rigtigste.
Derfor synes jeg også, det er korrekt, at vi kæmper alt det, vi kan, men jeg vil da også sige, når hr. Lars Boje Mathiesen spørger, om jeg synes, det er rimeligt: Nej, jeg synes ikke, det er rimeligt, at det her skal ske.
Jeg ville da allerhelst have, at reglerne var, som de var i Danmark, og at vi fortsatte med det.
Det er jo derfor, vi kæmper.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-04:
Det tager jeg som en kompliment, at jeg lyder som hr. Morten Messerschmidt i den her sag, for vi er lige præcis fuldstændig enige.
Vi kæmper for Danmark, vi kæmper for vores fædreland.
Og vi kæmper for, at der ikke er nogen bureaukrater nede i EU, der skal bestemme, hvordan de danske skattekroner skal bruges på det her område.
Det tager jeg som en kompliment, så tak for det.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-02-04:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Torben Poulsen, og jeg er fuldstændig enig i det, som hr. Bent Bøgsted siger.
Det er derfor, vi har de bekymringer.
Det er jo derfor, vi har sagt fra dag et, at vi vil fokusere på det frem for indeksering og vi vil gøre alt, hvad vi kan, for at ændre de her regler.
Og der er jo bred enighed, både her og blandt arbejdsmarkedets parter, om, at vi skal kæmpe for det her.
Det er jo derfor, at jeg ikke kan være mere enig i de udtalelser, der kommer, og det er også derfor, vi kæmper i den retning, og så må vi håbe det lykkes.
Bent Bøgsted (DF), 2020-02-04:
Jeg skal lige høre hr. Leif Lahn Jensen om noget i forhold til det her med at beskytte de danske dagpenge.
Jeg har et citat fra en artikel med hr. Torben Poulsen, leder af Dansk Metals a-kasse og også formand for Danske A-kasser: »Hvis ændringen bliver gennemført - og det ser den ud til at blive - vil EU-borgere kun skulle arbejde i et land i én måned for at få ret til landets dagpengekasse - og dernæst vil de have ret til landets dagpenge i seks måneder.«
Og videre: »Og det er problematisk, hvis man spørger hr. Torben Poulsen, der er leder af Dansk Metals a-kasse og formand for brancheorganisationen Danske A-kasser.
»Det er en stor udfordring og på sigt en risiko for hele det danske dagpengesystem.
Hvis vi går fra tre til seks måneder, kan der være endnu flere, der kigger på de lukrative muligheder for at tage danske dagpenge med hjem,« siger han«.
Jeg går ud fra, at hr. Leif Lahn Jensen er enig med formanden for Danske A-kasser i, at det er et stort problem og det kan undergrave det danske dagpengesystem, for det vil være en magnet.
Så skal man kun arbejde 1 måned, før man kan få pengene med hjem og søge arbejde i 6 måneder.
For jeg forstod det sådan på ministeren, at det nok bliver vedtaget, fordi man ikke vil kæmpe imod det her – det kan man ikke, det vil man ikke.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-04:
Tak, formand.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ikke ministeren kan se det mere principielle problem, vi står over for.
Altså, hvordan skal man kontrollere, at de krav, vi stiller til danske dagpengemodtagere, bliver efterlevet af folk, der ikke befinder sig i Danmark?
Hvor er det, man skal henvende sig for at dokumentere, at man søger jobs, og at man, ja, lever op til alle de krav, der nu engang stilles?
Det her handler jo ikke kun om det helt fundamentale problem i, at EU blander sig på et område, hvor vi aldrig nogen sinde har fået stillet i udsigt, at EU vil blande sig.
Så er ministeren ikke enig i, at det her helt fundamentalt set er et EU ude på et overdrev, som blander sig i anliggender, der overhovedet ikke burde høre til i Bruxelles?
Peter Hummelgaard (S), 2020-02-04:
Jeg er fuldstændig og principielt enig med hr. Morten Messerschmidt og sådan set også Dansk Folkeparti i at påpege det urimelige i det her.
Grunden til, at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget, er, fordi det så åbent lægger op til at bryde med de eksisterende EU-regler.
Vi vil meget gerne samarbejde med Dansk Folkeparti, og andre partier i øvrigt, om at trække EU-reglerne et bedre sted hen.
Der er et spor lige nu, der handler om forhandlingerne om forordning 883, og i forhold til hvor forhandlingerne er lige nu, bliver det ikke trukket helt derhen, hvor Dansk Folkeparti gerne vil trække det hen.
Men grundlæggende er jeg enig i, at det hele er nødt til at hvile på et fundament af rimelighed.
Derudover kan man sige – det bliver jo ofte fremhævet i debatten – at misbruget og trækket ikke er så stort lige nu.
Det, der jo er min og regeringens bekymring,
er, at det på sigt kan blive det, og derfor er vi også nødt til at holde skarpt øje med det her.
Og det er også derfor, jeg hilser beslutningsforslaget velkommen, om end vi ikke kan støtte det på det foreliggende grundlag.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-04:
Altså, i forhold til hvordan tingene udvikler sig, vil jeg bare minde om, hvordan det gik på su-området.
Det loft har EU så brudt nu, og hvad gør man?
Ja, man siger: Uha, vi må endelig ikke lægge os ud med vores venner i Bruxelles, for det handler om at sidde med omkring bordet, ikke sandt?
Peter Hummelgaard (S), 2020-02-04:
Nej, det kan jeg hverken se eller genkende.
For tilgangen handler i virkeligheden om både at være ærlig og at stå ved de forpligtelser, man nu engang har skrevet under på, og som man er en del af.
Og derfor handler den her kamp for mere rimelighed, for mere fair bevægelighed, om at forsøge at ændre de regler, der er.
Desværre står Danmark lige nu relativt alene med de synspunkter.
Det er jo ikke sikkert, at vi bliver ved med at gøre det, men lige nu står vi relativt alene med de synspunkter.
Det gør vi ikke så meget i forhold til forhandlingerne om forordning 883 – der er vi stadig en del af et mindretal, indtil videre trods alt en del af et blokerende mindretal – men i forhold til den store dagsorden om at indeksere dagpenge står vi relativt alene.
Og det må man jo bare åbent erkende.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-04:
Jeg er en anelse nysgerrig.
Hvis vi nu lægger det EU-retlige til side – det kan vi jo få undersøgt –
hvad er så regeringens holdning?
Hvad er rimeligt?
Hvor lang tid skal du have været i Danmark og arbejdet i Danmark, før du kan tage dagpenge med hjem?
Tidligere debatterede vi det her med dimittendsatsen, og der fandt vi også ud af, at det var 19 pct., tror jeg, af dem, som fik de her dagpenge på dimittendsats, der var udlændinge, og som kunne tage dem med.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge regeringen: Hvis vi nu ser bort fra EU, hvad er så regeringens holdning til, hvor lang tid du som udlænding skal have arbejdet i Danmark, før du kan tage dine dagpenge med hjem?
Peter Hummelgaard (S), 2020-02-04:
Vi synes jo grundlæggende, at de mennesker, der er her, og som er lønmodtagere fra andre EU-lande og arbejder i Danmark, skal følge de samme regler, som gælder for danske lønmodtagere, og at der altså ikke bør være anderledes regler for dem.
Det er også derfor, vi har ytret klar modstand, både da vi var i opposition og nu, hvor vi er i regering, mod alle ønsker om at ændre de regler, så de adskiller sig fra de regler, som danske lønmodtagere, som er a-kasse-forsikrede, skal overholde.
Det synes vi kun er rimeligt, og det er også årsagen til, at vi arbejder imod en forlængelse af eksportperioden, i forhold til hvor lang tid man kan tage dagpengene med sig.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-04:
Tak for svaret.
Når det så kommer til indeksering af de her dagpenge – hvis vi nu igen tilsidesætter det EU-retlige aspekt – synes Socialdemokratiet så, at det vil være en rimelig ordning at lave?
Peter Hummelgaard (S), 2020-02-04:
Vi har jo bakket varmt og åbent op om princippet om eksempelvis at indeksere børnepenge, og jeg synes også sagtens, man kan diskutere, i hvilken udstrækning – hvis man kunne nå derhen – lønmodtagerne skal have dagpengene indekseret, når de tager dem med sig tilbage til det land, de kommer fra, og udgiftsniveauet dér i øvrigt er forskelligt fra vores.
Det synes jeg principielt er rigtigt.
Derfor må vi jo kæmpe de kampe, hvor vi kan trække tingene i den rigtige retning, og det gør vi på nuværende tidspunkt i forhandlingerne om forordning 883.