runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Orla Østerby (KF), 2017-03-02:
Tak for det.
Lovforslaget, vi behandler her i dag, er jo en del af den lovmæssige gennemførelse af fødevare- og landbrugspakken.
Her bemyndiger vi miljø- og fødevareministeren til årligt at fastsætte et krav om etablering og placering af målrettede efterafgrøder svarende til en nærmere fastsat kvælstofreduktion samt mulighed for at reducere virksomheders kvælstofkvote for planperioden, hvis landmanden ikke udlægger efterafgrøderne.
Den frivillige tilmelding til efterafgrøderne er lige nu overtegnet, og det betyder jo, at den frivillige del af det her får lov til at træde i kraft.
Men muligheden for krav giver jo en sikkerhed for, at der i fremtiden altid er efterafgrøder nok på de rigtige arealer.
Med lovforslaget opfylder vi EU's krav om sikkerhed for, at de arealer, som vi jo i pakken var enige om, nemlig 29.000 ha, er til rådighed – det er det, vi sikrer over for EU med det her.
Så det, vi får her, er jo det, som vi i Det Konservative Folkeparti har kæmpet for, altså at vi får så mange efterafgrøder realiseret, såvel i landbrugspakken som i naturpakken.
Med det her lovforslag får vi jo en sikkerhed for, at de hektarer, som skal udlægges, også bliver udlagt, men vi er glade for, at landmændene frivilligt melder ind, så det bliver en frivillig ordning, der kommer til at virke i praksis.
Så vil jeg sige her til sidst, at min oplevelse, når det gælder de her ordninger og den her landbrugspakke ude i det virkelige liv blandt landmændene, hvor jeg bor, er, at der er en meget positiv stemning over for det arbejde og den lovgennemførelse, vi er i gang med her i Folketinget.
Det er ikke min oplevelse.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Men jeg går ud fra, at det er Det Konservative Folkepartis holdning, at en ændring af reguleringen i forhold til landbruget ikke må gå ud over natur og miljø.
Er det ikke korrekt forstået?
Orla Østerby (KF), 2017-03-02:
Det er jo præcis derfor, vi kan sige, at det, Europa-Kommissionen sådan set bare har gjort her – og der kan være mange årsager til, at Kommissionen har valgt at reagere på det lovforslag, som vi behandler her i dag – er, at den frivillighedsordning, som vi i regeringen har lagt frem, og som jo har skullet virke på de 29.000 ha, der er lagt ud, nu er det, der bliver lovbestemt her, sådan at vi garanterer, at det bliver gennemført i praksis.
Og det er vi glade for i Det Konservative Folkeparti.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Men vil ordføreren ikke give mig ret i, at det stadig er Det Konservative Folkepartis holdning, at det havde været bedre, hvis man havde haft styr på, at landbrugspakken ikke ville belaste natur og miljø, fra starten, i stedet for at vi skulle igennem hele det her kaotiske forløb, hvor Kommissionen nu pålægger Danmark at tage flere initiativer, og hvor vi ikke har nogen garanti for, at det her er det sidste?
Orla Østerby (KF), 2017-03-02:
Jeg kan jo ikke vide, hvad Maria Reumert Gjerding ved om, hvad der foregår nede i Europa-Kommissionen.
Jeg kan forstå lidt på det, at I har en vej ind i systemet, og at det er det, der gør, at I ved, at man er i gang med nogle nye tiltag, der gør, at vi skal til at lave nye love om landmændene.
Det er ikke det, jeg hører.
Det, jeg bare er nødt til at sige, er, at det, vi sådan set nu gør i praksis, er det, som man også gør i forbindelse med masser af andre lovforslag i det her Ting, altså at det kommer ned forbi Europa-Kommissionen.
De skal jo også vise deres berettigelse, og de skal også vise, at de er der, og de markerer sådan set bare, at de 29.000 ha, der skal udlægges til arealer til efterafgrøder, vil man have lovsikret.
Og det er jo det, vi gør, når vi vedtager det ved tredjebehandlingen, altså at det så også bliver gennemført.
Erling Bonnesen (V), 2017-03-02:
Jeg har bare en enkelt lille ting.
Ordføreren indledte med, og jeg tror, ordvalget var noget i retning af, at landmændene bare kunne køre løs, eller at man gav los.
Det lød næsten, som om det var helt wild west på den måde, det blev lagt ud på.
Carsten Bach (LA), 2017-03-02:
Med hensyn til den første bemærkning fra hr. Simon Kollerup vil jeg blot gøre opmærksom på, at det jo hele tiden har været en del af aftaleteksten at tage eventuelle bekymringer alvorligt og efterfølgende ændre i ordningen.
I forhold til udtalelsen fra hr. Flemming Fuglede Jørgensen vil jeg sige, at det har jeg svært ved at kommentere – jeg ved ikke, hvor hr. Flemming Fuglede Jørgensen har de tal fra.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Jeg kan ikke forstå, hvordan man som liberal politiker kan hylde et princip, hvor man bygger en miljøregulering op omkring landbruget, der er enormt kompliceret og bureaukratisk, som vil kræve enormt meget kontrol og overvågning.
Jeg kan ikke forstå, hvordan det kan være en del af Liberal Alliances grundprincipper og grundværdier, og at man synes, at det her er en genial måde at gøre det på.
Carsten Bach (LA), 2017-03-02:
Det kan jeg godt forstå at fru Maria Reumert Gjerding ikke kan forstå.
Men efterafgrødeordningerne har trods alt eksisteret også før fødevare- og landbrugspakken og var sådan set egentlig oprindeligt en del af fødevare- og landbrugspakken.
Så der er ikke kommet et nyt system til efterfølgende, hvis det er det, fru Maria Reumert Gjerding antyder.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Nej, det antyder jeg ikke.
Jeg antyder bare, at det kompleks, man nu er ved at bygge op, er enormt bureaukratisk og enormt besværligt.
Og man har erstattet noget, der trods alt var relativt enkelt, ja, man var vred på det som landmand, men det var trods alt enklere, med noget, der er enormt kompliceret og enormt bureaukratisk.
Det er rigtigt, at ordføreren ikke hyldede det, men jeg har lige lyst til at stille de her ekstra spørgsmål.
Når vi nu har en produktionsform, som meget mere naturligt holder sig inden for de grænser, der er, både fordi det hedder økologi, både fordi gødningsforbruget er markant lavere, og der ikke bruges sprøjtegifte, som giver os mulighed for at omlægge til et landbrugssystem, som vil kræve en væsentlig mindre kontrol af miljøforurening og grundvandsforurening, kunne det så ikke være noget, som vi kunne mødes med en liberal politiker om?
Carsten Bach (LA), 2017-03-02:
Jeg vil garantere, at jeg altid godt vil mødes med fru Maria Reumert Gjerding.
Og så vil jeg sige, at foranstaltningerne, som vi her i dag taler om, jo handler, som jeg vist også fik sagt i min ordførertale, om en overgangsordning frem mod en målrettet regulering, så der er tale om en overgangsordning for 2017 og 2018.
Ida Auken (RV), 2017-03-02:
Mange tak.
Så står vi her som en slags sweepere, der skal rydde op med den store fejekost efter et noget rodet forløb om en landbrugspakke.
Nu skal jeg ikke sådan ligesom ophøje mig til spåmand, men jeg kan huske – jeg tror, det var til bl.a. hr. Simon Kollerup, da vi gik ud af forhandlingslokalet i december 2015 – at jeg sagde, at først bliver de grønne sure, så bliver EU sur, og så bliver landmændene sure.
Det var sådan nogenlunde min vurdering af, hvordan det ville gå med den her landbrugspakke.
Og ja, det er jo, fordi jeg har oplevet det før.
Jeg må jeg sige, at det forløb, vi var igennem, nærmest var en en til en-kopi af det, vi oplevede i 2009, hvor man valgte at ophæve braklægningsordningen og satte noget i stedet, der ikke var godt nok, og så måtte man så alligevel komme rendende med nogle nye krav bagefter til landmændene.
Dengang kom man så med efterafgrøderne og randzonerne, og nu kommer man så med en ny bureaukratisk ordning, der alligevel fjerner frivilligheden i de her randzoner.
Så det er altså en meget mærkelig måde at lave lovgivning på, det er en meget mærkelig måde at lave politik i det her land på.
Så jeg synes simpelt hen ikke, at det er nogen klog måde at lave politik på.
Regeringen kunne jo have strakt sig i retning af dem, de forhandlede med, i stedet for at sige, at det bare skulle være regeringens 16-punktsplan.
Man kunne have prøvet at opretholde den balance mellem natur og miljø, som den tidligere regering med S og R og en del af perioden også SF forsøgte at oprette.
Vi lavede en Natur- og Landbrugskommission, som netop skulle finde de her løsninger, f.eks. den målrettede regulering, der kunne komme både naturen og landmændene til gode.
Vi brugte utrolig mange kræfter på at prøve at komme ud af den her evige skyttegravskrig mellem natur- og landbrugsinteresser og var faktisk rigtig godt på vej, indtil man altså valgte at komme med en 16-punktsplan, som en lille smule er en, nu har jeg brugt »fejekost« i første sætning, så kan jeg bruge »damptromle« her.
Det er bare ikke sådan, man laver god politik, det er ikke sådan, man laver langsigtede rammer.
Og jeg synes jo altså, at det, at vi står her i dag allerede nu og skal rydde op efter en landbrugspakke, fordi den ikke var i overensstemmelse med den internationale lov, man jo selv har bundet sig til og skrevet under på, siger det hele.
Så fra Radikale Venstres side er vi ikke særlig begejstret for den måde, man har valgt at gøre det her på.
Vi synes ligesom både Socialdemokratiet og Enhedslisten, at tidsplanen for det her endnu en gang viser, at det simpelt hen er hastværk, at det simpelthen ikke er nogen måde at lave regler for så stort og komplekst et område som landbruget, at man skal haste det igennem Folketinget, og at vi knap når at behandle det.
Så Radikale Venstre er meget tilbageholdende med at give sin støtte til det her forslag, men vil gå ind i udvalgsarbejdet og se, hvad vi kan få ud af det i den her korte periode, vi har.
Carsten Bach (LA), 2017-03-02:
Tak for det.
Og tak for talen, og tak for at involvere os andre i bijobberiet som spåkone.
Det synes jeg er fint, for det er altid rart, når der er nogle, der kan se ind i fremtiden.
Når jeg møder de mennesker, og det er sjældent, jeg gør det, men når jeg møder dem, plejer jeg at holde mig ganske tæt til dem.
Det kan jo give gevinst i den sidste ende.
Så det kan være, at fru Ida Auken og jeg skal til at tilbringe lidt mere tid sammen.
Men anerkender fru Ida Auken ikke, at der også godt kan være noget i at udfordre EU-systemet og sige, at nok er nok – får jeg næsten lyst til at sige – og presse lidt på EU's snævre bånd, hvis man virkelig har den ambition, som de fire blå partier havde tilbage i december 2015, nemlig ambitionen om at give nogle rammevilkår for det danske landbrug, som kan udvikle det danske landbrug og gavne det danske landbrug?
Ida Auken (RV), 2017-03-02:
Hr. Carsten Bach er altid velkommen til at holde sig tæt på, og han kan komme med til fyraftenssang her i Vartov om lidt, det bliver helt sikkert hyggeligt, hvor vi skal synge alle mulige gode danske sange om både naturen og landbruget.
Han er meget velkommen.
Jo, selvfølgelig kan man politisk vælge at forsøge at få sine ting igennem, men hvis man ved, at det, man gør, er direkte så meget på kant med loven, at man bliver advaret af sine embedsmænd om, at det her faktisk er i strid med loven, synes jeg faktisk ikke, det er en politisk frihed, man har.
Det synes jeg faktisk ikke.
Jeg synes ikke, det er vores ret at gå så tæt på loven, at vi faktisk næsten med åbne øjne bryder lovgivningen, og det er altså nærmest det, man så der var tilfældet her, når man læste den pilot, der kom fra EU – det er jo 8 siders sønderlemmelse af landbrugspakken – og det var jo ikke, fordi de havde misforstået den.
Det var bare nitratdirektivets paragraffer om frivillighed, som man overtrådte.
Det er jo en af grundene til, at man står med det her i dag.
Det var habitatdirektivet, det var vandrammedirektivet.
Det kan da godt være irriterende med de her direktiver, og når hr. Carsten Bach får det til at lyde, som om det er EU herude, så lyder det jo rigtig slemt.
Men EU er jo os.
Det er de regler, vi på befolkningens vegne har skrevet under på, og den lov kan vi da ikke bare bryde.
Carsten Bach (LA), 2017-03-02:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg deler fru Ida Aukens synspunkt og udlægning af sagen i den her sammenhæng.
Og så må jeg desværre oplyse, at jeg har en sag mere i Folketingssalen, og at jeg desværre nok ikke kan tage imod invitationen.
Ida Auken (RV), 2017-03-02:
Så gid jeg også kunne være her til den sidste sag
Ja, jeg tror ikke, der er så meget andet at sige, end at jeg bare generelt mener, at hvis man har skrevet under på en lov, holder man den, indtil den er ændret, og den skal selvfølgelig ændres der, hvor man kan gøre det, og det er jo med de andre EU-land.
Christian Poll (ALT), 2017-03-02:
Tak for det.
På overskriftsniveau var jeg egentlig rimelig positiv, da jeg så det her lovforslag.
Efterafgrøderne er jo et af de her veldokumenterede virkemidler, som vi ved fungerer.
Derfor er det sådan set et positivt forslag.
Der er bare et problem med flere af de ting, som allerede er blevet taget op her i dag.
Det første er, at den her sag skal hastes igennem.
Det virker da mærkeligt.
Jeg synes, man bør lægge en ordentlig indsats i, at vores lovgivning bliver gennemsigtig, og at det bliver tydeligt, at vi alle er lige for loven, og at folk ikke skal behandles, som ministeren synes, men efter paragraffer, så de på forhånd ved, hvad de kan risikere at møde af krav, når man f.eks. er landmand.
Vi synes, det havde været rettidig omhu, hvis det her forslag var blevet præsenteret som en bagstopper, som et grundlag i den samlede landbrugspakke.
Så jeg må jo opfatte det her som en reaktion på, at især Kommissionen har sat spørgsmålstegn ved den forurening, som resten af landbrugspakken giver anledning til.
Det er måske også grunden til, at det skal hastes sådan igennem, og at flere dele af forslagene er utydelige i den forstand, at vi ikke helt ved, hvordan det i praksis vil blive reguleret, hvad landmændene vil komme til at møde af regler, hvis der ikke søges tilstrækkeligt om de frivillige virkemidler.
Så os i Alternativet venter til udvalgsarbejdet med at tage stilling.
Trine Torp (SF), 2017-03-02:
Regeringen har vendt tingene på hovedet med landbrugspakken.
Først gives der los for gødningsanvendelsen, og så skal der repareres bagefter.
Det er den omvendte rækkefølge i forhold til Natur- og Landbrugskommissionens anbefalinger fra 2013 i forhold til den målrettede regulering, fordi der jo faktisk står, at det er en klar forudsætning for den nye model for kvælstofregulering, at EU-målsætninger for vandmiljøets tilstand opfyldes, og at eksisterende regulering ikke afvikles, før ny regulering er udviklet og klar til implementering.
Ligesom andre ordførere har sagt, vil jeg også gerne rette en kritik af, at man på den her måde tordner et lovforslag igennem Folketinget på superkort tid.
Regeringen har jo et flertal i forvejen, så hvorfor bekymre sig om besværlige folkevalgte fra andre partier, men jeg synes nu altså, at det er blokpolitik i overhalingsbanen og ikke særlig respektfuldt over for folkestyret.
Regeringens forslag er et lovforslag, som er tvunget af Kommissionen, som ikke tillader, at kvælstofudvaskningen til drikkevand og vandmiljø øges, og derfor kræver efterafgrøder til at suge kvælstof op.
Regeringen har hele tiden lagt op til frivillighed for de danske landmænd, men har nu været nødt til at supplere med obligatoriske krav, hvis ikke målene opnås med den frivillige ordning.
Det betyder reelt, at frihed er afløst af bureaukrati med flere ansøgningsrunder for efterafgrøder.
Vi vil gerne være med til at rette op på konsekvenserne af landbrugspakkens miljøsvigt, men er meget kritiske over for regeringens lovtsunami – kunne man kalde det – som fremsættes med tidsfrister, som reelt umuliggør en ordentlig lovbehandling og øger risikoen for lovsjusk.
Vi vil dog uanset det, jeg lige har sagt, gå konstruktivt ind i udvalgsarbejdet fra nu af.
Ida Auken (RV), 2017-03-02:
Så Venstres ordfører kan blankt afvise, at det her lovforslag har noget som helst at gøre med den kommunikation, man har haft med Europa-Kommissionen?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-02:
Hvis man nu forestiller sig, at der er landmænd, som har lavbundsarealer, som faktisk kunne have en høj habitatsværdi, så ville man jo kunne forestille sig, at der kom mere af den, fordi de så ikke mistede deres genopdyrkningsret.
Hvordan det bliver fordelt over landet, er det jo klart at tiden vil vise, men jeg tror sådan set nok, at der vil være en del landmænd, der vil sige: Vi har nogle områder, som har habitatspræg i forhold til naturværdi, som vi ønsker ligger uopdyrkede hen, for vi vil også gerne selv have glæden af den natur, der skabes dér.
Erling Bonnesen (V), 2017-03-02:
Lovligheden af det?
Jamen jeg tror da fuldt og fast på, at det her er i orden.
Det er både blevet forhandlet, og vi er ved at gennemføre det nu, vi behandler et lovforslag.
Vi har jo et godt og dygtigt embedsapparat, som er med til understøtte det, så jeg er helt rolig ved, at det, vi foretager os, er i orden.
Christian Poll (ALT), 2017-03-02:
Vi har jo forskellige niveauer af naturkvalitet, f.eks. habitatsnaturen, som er den høje kvalitet, og som vi prøver at få til at blive til store sammenhængende naturområder, og som er noget af det, som kan hjælpe os med at stoppe tilbagegangen i biodiversiteten, og så har vi § 3-naturen, som vi nogle gange kalder den lille natur lokalt, men dog en blivende natur.
Men i forhold til biodiversiteten er det vel ikke så meget værd, fordi landmanden til enhver tid kan vælge at sige: Nu vil jeg godt bruge mit areal igen og pløje det op og drive landbrugsdrift på det igen?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-02:
Nu kunne jeg godt lide, at hr. Christian Poll havde ordet hvis i sin sætning, for det kunne jo godt være sådan, at landmanden ikke gjorde det.
Lad os sige, at der i 20 år ligger et areal, som f.eks. fremmer flere insekter, flere gnavere, flere planter, som kan skabe en rigere natur, men som altså så også giver føde til andre dyrearter, som vi ellers ikke havde haft i det område, så er det jo en måde, naturen bliver rigere på, og så må man jo se, hvordan det så udvikler sig i en længere horisont.
Carsten Bach (LA), 2017-03-02:
Jeg blev egentlig lidt inspireret af debatten her og synes i øvrigt, det bærer meget præg af, at en landmand tilsyneladende ikke kan være glad for at få kvalitetsnatur, beskyttet natur, § 3-natur eller mere værdifuld natur end det, og derfor vil jeg bare for at få tingene lidt på plads stille et spørgsmål.
For jeg er ikke sikker på, at det er rigtigt, og det er heller ikke sikkert, at ministeren kan svare på det, men så kan vi måske få det på skrift i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Altså, et areal kan vel stadig væk, selv om vi nu gør genopdyrkningsretten permanent, vokse ind i § 3-beskyttelse?
Vi kan, som jeg sagde før, forestille os en glad landmand, der faktisk er glad for at have fået noget § 3-natur, og som ministeren selv nævnte lige før, ikke pløjer noget op, men bibeholder arealet som natur.
Det areal bliver vel så ved med at være § 3-natur, også efterfølgende?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-02:
Ja, det kan jo ende med at få en klassifikation som § 3, det er rigtigt.
Men der vil stadig væk være en genopdyrkningsret.
Orla Østerby (KF), 2017-03-02:
Der har været flere ordførere, som har fremført, at det her med at pløje jorden op inden for de 15 år er en myte, som landmændene er gode til.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-02:
Nu kan jeg ikke lige nævne det antal, jeg selv har talt med, men jeg tror, de fleste af os, som har talt med landmænd rundtom i landet, har gjort sig erfaringer om det her.
Men det, som ordføreren også spørger til, rører jo ved en generel problemstilling.
Hvis man kigger nogle år tilbage, vil man måske huske, at vi havde noget, der hed miljøvenlig jordbrugsdrift-ordninger i Danmark, MVJ-ordninger, hvor man jo var blevet lovet, at hvis man lader det ligge passivt hen i 5 år, kan man genopdyrke det.
Det er jo et eksempel på, hvorfor det er, at landmænd frygter, at de mister deres ret til at bruge deres jord, fordi der eksempelvis pludselig sker direktivændringer eller man finder på noget i det her høje Ting.
Det er derfor, det har været vigtigt for os at sende det her klare signal om den permanente genopdyrkningsret.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-02:
Det kommer så helt an på, hvordan et indberetningssystem skal være.
Skal landmændene udarbejde markkort?
Hvem skal foretage det?
Skal det være fra luften?
Hvem skal finansiere det osv.?
Det er klart, at det må bero på en afvejning af det, for vi har sådan set ikke interesse i at lave mere bureaukrati omkring det her system.
Men hvis det var sådan en meget, meget nøgtern ikkebureaukratisk øvelse at lave en vurdering, kan jeg som udgangspunkt ikke se, at der skulle være noget til hinder for det.
Simon Kollerup (S), 2017-03-02:
Hvis det er den måde, ministeren agter at bruge sin taletid på, altså at angribe folketingsmedlemmer for at passe deres arbejde og påpege ting i et forløb omkring landbrugspakken, som jo helt åbenlyst af Europa-Kommissionen er blevet anerkendt som værende problemer, så synes jeg godt nok, at standarden er ved at være lav.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge, om det her lovforslag er et udslag af hr. Simon Kollerups arbejde som ordfører i Folketinget eller af Europa-Kommissionens henvendelse til Danmark.
Det synes jeg må være ret nemt for ministeren at svare på.
Ikke nok med at vi skal høre på den polemiske tale; vi skal også arbejde under en fuldstændig urimelig tidsplan for det her lovforslag, ligesom vi skulle med husdyrreguleringen og andre forslag fra landbrugspakken.
Så jeg vil bare spørge ministeren
: Hvad er årsagen til, at vi ikke kan få en tidsplan, hvor man f.eks. skal afgive betænkning, lad os sige den 19. april?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Tak for det.
Sådan som jeg forstår det, indføres der nu en genopdyrkningsret på alle eksisterende landbrugsjorder, medmindre der, i forbindelse med at de bliver udlagt ekstensivt, kan indvandre bilag IV-arter eller arter, der er beskyttet under artsfredningsforordningen.
Hvad skal der så til i Danmark fra den dato, hvor det træder i kraft, hvis vi gerne vil udvide antallet af hektar, der er beskyttet af § 3?
Hvordan skal det så kunne lade sig gøre?
Er der nogle redskaber, vi så kan bruge, eller stopper udvidelsen af antal hektar, der er beskyttet af § 3, nu – eller hvordan skal det forstås?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-02:
Tak for spørgsmålet, som jeg faktisk ikke er helt sikker på at jeg forstod, men nu vil jeg så svare efter bedste evne, og ellers må Enhedslistens ordfører stille spørgsmålet igen på en lidt anden måde.
Altså som jeg forstod ordføreren, bliver der spurgt til § 3, om vi kan få flere § 3-arealer i fremtiden.
Ja, det kan vi godt.
Men det, der er vigtigt, er, at de omdriftsarealer, der er, og som ikke er § 3-arealer i dag, fortsat kan blive genopdyrket.
Men der kan selvfølgelig være områder i det her land, hvor § 3-arealerne kan udvikle sig.
Det er en del af det setup, der er for § 3-områderne.
Det, vi bare er optaget af, og det følger også af naturpakken, er at få en større klarhed for landmændene over, om der sker en omklassificering af deres arealer til § 3-arealer.
Det får mig også til lige at knytte en bemærkning til det, der bliver adresseret i debatten, nemlig at det her jo giver landmændene en tryghed for, at de ikke så at sige bliver taget med bukserne nede i forhold til at kunne oprette natur uden at miste en genopdyrkningsret.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Lad mig så spørge på en lidt anden måde: Der er klarhed over en del, men kan eksisterende landbrugsjord overgå til § 3-beskyttelse efter den her lovgivning, og i givet fald hvordan?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-02:
Altså, man skulle jo gerne ikke miste genopdyrkningsretten på sin jord.
Så i forhold til om det kan vokse ind i § 3-beskyttelse, kan jeg sige, at man gerne ikke skulle miste sin genopdyrkningsret på baggrund af det her arbejde.
Og det er så det, vi sammen med kommunerne får oplysningspligt om, således at man fra kommunens side – det er i hvert fald den model, vi arbejder med – skal oplyse landmændene om, hvordan og hvorledes det forhold bliver klargjort, når det gælder almindelige dyrkningsarealer, der ikke skal kunne vokse ind i § 3-beskyttelse.
Ja, ønsket er jo, at vi skal have aktive landbrugsarealer ud af omdrift, men at de ikke længere skal klassificeres i § 3, uden at landmanden opdager det og derfor mister sin genopdyrkningsret, som det har været indtil nu.
Det er derfor, vi ønsker at sikre genopdyrkningsretten permanent.