runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2019-05-02:
Nu talte ordføreren meget om sprogkravene, men noget af det, jeg synes er det væsentligste i det her, er jo netop kravene til kvalifikationer.
Og det er jo netop med baggrund i de meget ulykkelige sager, hvor vi har set, at der har været nogle afdelinger, som har været belastet af, at man har haft meget udenlandsk arbejdskraft med lave faglige kvalifikationer.
Igen skal jeg understrege, at der jo heldigvis arbejder masser af velkvalificerede udenlandske læger i Danmark, og det er vi rigtig glade for.
Men vi har jo haft et problem med det.
Det, der afgør det, må jo være kvalifikationskravet.
Allerede i dag har vi adskillige udenlandske læger, der arbejder i Danmark, også læger, der kommer fra tredjelande – altså vi har op imod 800 læger, der kommer fra tredjelande – og de har jo gennemgået den godkendelsesproces, der er i dag.
Hvorfor kan vi ikke gøre det i forhold til læger, der kommer fra EU-lande, for netop at sikre patientsikkerheden, så det er ens standarder, vi stiller, uanset hvor man har taget sin uddannelse?
Karin Gaardsted (S), 2019-05-02:
Vi siger ja til intentionen i de her beslutningsforslag, og det var også det, jeg sagde i min tale.
Jeg hørte også ministeren sige, at der er nogle døre, der kan åbnes, hvor man kan undersøge mere, og det er det, vi vil gå ind og gøre i udvalgsarbejdet, der kommer herefter.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-05-02:
Men jeg bliver bare nødt til at sige, at jeg oplever, at ordføreren svarer lidt ved siden af det, der bliver spurgt om.
For nu er der blevet spurgt om flere gange – og jeg spurgte også lige før – om ordføreren siger ja til det, sådan som beslutningsforslagene lægger ordret her.
For det er jo noget EU-retsligt.
Det, som ordføreren siger, er jo noget andet, altså, det handler om noget andet, og det er ikke noget, der ligger i det her beslutningsforslag.
Så siger Socialdemokratiet ja til den ordlyd, der ligger i de her to beslutningsforslag, sådan som de ligger her?
Karin Gaardsted (S), 2019-05-02:
Vi siger ja til det, som hr. Peder Hvelplund citerede fra den socialdemokratiske sundhedsordførers side, nemlig at vi går ind for, at man skal skærpe kravene, og at vi skal have et nationalt center, der arbejder med de her ting, sådan at man kan have en lettere arbejdsgang ude i regionerne og vi sikrer en bedre patientsikkerhed og også en bedre tryghed for patienterne.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-05-02:
Nu kommer jeg på banen, for nu bliver jeg også i tvivl om, hvad ordføreren faktisk mener.
For en ting er jo, hvad man vil arbejde i retning af.
Vi kan godt blive enige om intentionerne i de her forslag, det tror jeg vi alle sammen kan, nemlig at det skal være de dygtigste læger, vi har, og at det er utrolig vigtigt, at man kan kommunikere med patienterne i et forståeligt sprog, sådan at patientsikkerheden er i orden.
Men hvordan kan Socialdemokratiet sige ja?
Er det sådan, jeg skal forstå det, altså at Socialdemokratiet siger ja til de her to beslutningsforslag i præcis den form, de ligger her?
Karina Adsbøl (DF), 2019-05-02:
Tak for det.
Ordføreren taler næsten, som om hun er europæer i hjertet og ikke dansker i hjertet.
Det her handler bl.a. om at ligestille sprogkravene, og det handler om vores patientsikkerhed.
Derfor er det mig uforståeligt, at Venstre her er så bombastisk i forhold til de her forslag.
Mener ordføreren, at det er vigtigt for patientsikkerheden, at læger, der arbejder i Danmark, kan tale dansk og også kan forstå dansk?
Pernille Schnoor (ALT), 2019-05-02:
Jeg vil gerne starte med at understrege, at patienternes sikkerhed og tryghed skal komme først og være udgangspunktet for det danske sundhedsvæsen.
Det er helt klart noget, som er vigtigt.
Kommunikationen og formidlingen er utrolig vigtig, når vi har et sundhedsvæsen, som bygger på det, der hedder informeret samtykke.
Det danske sundhedsvæsen har i høj grad brug for kompetente udenlandske læger for at sikre en høj kvalitet i behandlingen på vores sygehuse.
Vi mangler simpelt hen læger, og derfor har vi brug for læger fra både EU-lande og lande uden for EU.
Når det er sagt, er det jo rigtigt, at der har været bl.a. en dokumentar, der hedder »De udenlandske læger«, og der er eksempler på, at udenlandske læger kan være mindre kompetente, end de skal være, kan man sige, og ikke lever op til de krav, som vi stiller til dem.
De her beslutningsforslag handler jo både om kvalifikationer og om sprogkrav.
I Alternativet støtter vi ligesom Danske Regioner op om en målrettet sprogtest for sundhedsfagligt personale, fordi det, der hedder danskprøve 3, jo ikke tester i forhold til sundhedsfagligt sprog og heller ikke lytteforståelse og mundtlig kommunikationskompetence.
Det har i dag lydt, som om regionerne ikke interesserer sig særlig meget for, hvordan kvalifikationerne er eller de sproglige krav er til de læger, de ansætter.
Jeg er blevet oplyst af regionerne om, at det er sprogkonsulenter, der forestår sprogtest i forbindelse med ansættelse, at regionerne i høj grad anvender rekrutteringsbureauer til at ansætte udenlandske læger, og at de også ofte varetager den sproguddannelse, der er brug for, af de læger – der er nogle regioner, der tilbyder mentorprogrammer, som en tidligere ordfører også har været inde på – og at der generelt er en stor opmærksomhed på at koble sprogundervisningen til det faglige og indholdsmæssige i forhold til det, som lægerne skal kunne.
Som sagt mener vi, at patienternes sikkerhed og tryghed skal komme først.
Det er der ingen tvivl om.
Det her beslutningsforslag kan vi ikke støtte, og det er, på grund af at det handler om nogle EU-retlige spørgsmål.
Så i den form, som beslutningsforslagene ligger her – det er to forslag, som sambehandles – kan vi ikke støtte dem, men vi er enige i intentionerne, og vi er enige i, at der skal stilles store krav til sproget og til de faglige kvalifikationer hos udenlandske læger, hvad enten de kommer fra lande i EU eller lande uden for EU.
May-Britt Kattrup (LA), 2019-05-02:
Det er jo netop derfor, at det er så vigtigt, at arbejdsgiveren altid kontrollerer kvalifikationerne hos en ansøger.
Det er jo almindeligt, og det er ikke kun i lægeverdenen, der er det så bare ekstra vigtigt, men det er jo alle steder, at uanset om man er autoriseret eller ej, skal en arbejdsgiver da tjekke kvalifikationerne.
De skal da også tjekke, når der kommer en dansk læge og søger om en ansættelse.
Selv om vedkommende har en dansk uddannelse og en dansk autorisation, skal man da tjekke cv'et, man skal da tjekke kvalifikationerne, man skal da tjekke det menneske, man står over for, og vurdere, om det menneske er kvalificeret til den stilling, der bliver søgt.
Det har alle arbejdsgivere da en pligt til.
Nu skal vi jo så ikke blande os i, hvad det private arbejdsmarked gør, men når vi ansætter offentlige læger, er det da klart en pligt, som regionerne skal leve op til.
Og så er det lige meget, hvor lægen kommer fra.
Peder Hvelplund (EL), 2019-05-02:
Men det er jo en lidt omvendt situation, for normalt, når vi giver en autorisation, er det jo netop et kvalitetsstempel og for at sige, at vedkommende er godkendt til at kunne arbejde i det danske sundhedsvæsen.
Derfor er det også urimeligt, at man så til en specifik gruppe af læger siger, at hvad angår deres autorisation, har regionerne en særlig forpligtelse til at gå ind og undersøge, om kvalifikationskravene nu er opfyldt.
Det burde jo være sådan, at når man har autorisation til at arbejde i sundhedsvæsenet, så er man godkendt, så lever man op til nogle helt tilstrækkelige krav både til sprog og til kvalifikationer.
May-Britt Kattrup (LA), 2019-05-02:
Det bekymrer mig helt klart, at man, når de minimumskrav og kompetencer, som vi er blevet enige om i EU skal gælde, og når vi har det gensidige anerkendelsesprincip, så ikke fra arbejdsgivers side kontrollerer, at de ansatte rent faktisk lever op til de krav og til de kompetencer, som vi nu er blevet enige om at de skal leve op til.
Det er et stort problem, og det er derfor, at vi i fredags førstebehandlede L 219, som netop præciserer, at arbejdsgiverne, altså regionerne, skal kontrollere, at ansøgerne også løbende i ansættelsen lever op til de krav om bl.a. sprogkompetencer.
Peder Hvelplund (EL), 2019-05-02:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg skal bare høre, om ordføreren ikke helt grundlæggende anerkender det princip, vi har i Danmark, om, at vi har en autorisationsordning, for der er det jo sådan, at hvis du tager din uddannelse i Danmark, bliver du autoriseret til at kunne arbejde i det danske sundhedsvæsen.
Hvis du kommer fra et tredjeland, er der nogle krav, du skal opfylde.
Vi stiller nogle betingelser til sprog og kvalifikationer og til at kende det danske sundhedsvæsen, kende sundhedslovgivningen, for at du kan få din autorisation, hvorimod der for en læge, der har taget sin uddannelse i et EU-land, ikke er nogen former for anerkendelseskrav, heller ikke om at kunne leve op til de minimumsstandarder, der ligger i anerkendelsesdirektivet.
Derudover stiller vi ikke nogen krav.
Det er jo det, der skal være redskabet for regionen, når de ansætter personale, at vi fra statslig hånd har sagt: Her er en person, hvorom vi kan sige, at vedkommende er autoriseret til at arbejde i det danske sundhedsvæsen.
Bekymrer det slet ikke ordføreren, at vi har så vidt forskellige standarder for, hvem vi kan ansætte, altså at vi stiller nogle klare krav, hvis man kommer fra tredjelande, men hvis man kommer fra et EU-land, så kan en speciallægeuddannelse vare 3 år i modsætning til i Danmark, hvor den varer 6 år?
Vi kontrollerer ikke de faglige standarder, og vi kan se, at det har konsekvenser for patientsikkerheden.
Der er patienter, der bliver fejlbehandlet, fordi uddannelsesniveauet simpelt hen er for lavt.
May-Britt Kattrup (LA), 2019-05-02:
Tak for det.
Liberal Alliance mener, at patientsikkerhed står over alt andet, og derfor er det selvfølgelig også afgørende, at vi kan forstå, hvad en læge siger til os, og at vi kan kommunikere med lægen på betryggende vis.
Og det lader altså til, at regionerne ikke i alle tilfælde har levet op til det her ansvar.
Det er jo sådan, at uanset hvilke krav der bliver stillet, er det en arbejdsgivers, her regionernes, ansvar at tjekke og kontrollere, at ansatte også lever op til de krav, som der nu engang er stillet.
Og vi skal jo inden for EU leve op til vores gensidige anerkendelseskrav.
Men stadig væk er det en arbejdsgivers ansvar at sørge for, at de ansatte har de kompetencer, som det er vedtaget de skal have.
Derfor er jeg også glad for, at vi i fredags førstebehandlede et lovforslag, L 219, som netop præciserer arbejdsgivernes ansvar, altså regionernes ansvar, for at sikre de nødvendige sprogkompetencer hos deres ansatte.
Og det glæder mig også, at regeringen vil se på problemet yderligere og se på muligheden for at indføre en proportional sprogkontrol, også for EU-læger, og at man sammen med regionerne vil arbejde for at finde den rigtige løsning.
Men det er vigtigt at sætte tingene i det rigtige forhold.
Og jeg mener også, at der bør være forskel på de krav, man stiller til de forskellige læger.
De læger, som har kontakt med patienter, skal klart have gode sprogkompetencer, så ingen er i tvivl om, hvad der bliver sagt, og så man kan kommunikere på tryg vis.
Men læger, som ikke taler med patienter, behøver måske ikke at have tilsvarende sprogkundskaber.
Vi skal finde den rigtige løsning, men det skal ikke være en ufleksibel løsning, og Danske Regioner mener ikke, at en bestået danskprøve 3, som der er lagt op til i det her forslag, er den rigtige løsning.
Derfor støtter LA ikke de her forslag, men vil arbejde videre for, at arbejdsgiverne, altså regionerne, skal leve op til deres ansvar for at sikre, at deres ansatte har de rette kompetencer, også hvad sprog angår.
Og det er som sagt netop det, L 219 vil tage højde for.
Samtidig vil vi bakke op om, at regeringen og regionerne sammen finder den bedste løsning for indførelse af en proportional og hensigtsmæssig sprogkontrol, også for EU-læger, eventuelt som i den svenske model, og det er jo netop det, som ministeren har bedt Kammeradvokaten om at se på.
Og det er jeg ganske tilfreds med.
Jane Heitmann (V), 2019-05-02:
Det er mig komplet uforståeligt, at Dansk Folkepartis ordfører på den ene side kan stå her på talerstolen og tale for en svensk model, som regeringen har foreslået.
Den støtter vi i Venstre, og jeg synes, det er en rigtig, rigtig god idé at arbejde efter den model, som de har i Sverige, og se, om vi også kan få sådan en model implementeret i Danmark og også her med en national og proportional sprogtest.
Og det er mig komplet ubegribeligt, at Dansk Folkeparti så på den anden side sammen med Enhedslisten fremsætter et beslutningsforslag, som peger i en helt anden retning, som er langt mere vidtgående.
Men vi må så forstå på ordførerens egen tale her fra talerstolen, at det, man i virkeligheden drømmer om, er den svenske model.
Hvorfor siger man det ikke bare, som det er, nemlig at man støtter regeringens forslag?
Karina Adsbøl (DF), 2019-05-02:
Nu nævnte ordføreren, at jeg havde sagt noget i min tale om Sverige.
Ja, jeg henviste til Sverige i forhold til sprogprøver, og at det fungerer.
Det skal vi selvfølgelig også have i Danmark.
Så ud over at Venstre ikke støtter de fantastisk gode beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti og Enhedslisten, hvad agter ordføreren så at gøre fremadrettet?
For ordføreren siger jo hele tiden, at det er regionernes ansvar, men vi kan bare konstatere, at regionerne endnu en gang ikke har levet op til deres ansvar på det her område.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-05-02:
Det er rimeligt, men spørgsmålet er, om det er realistisk.
Det er da et rimeligt krav at stille, men er det realistisk, at medicinalindustrien skal gå ind og lave specielle, specifikke pakninger til det danske marked?
Er det realistisk?
Altså, vi skal sørge for, som ministeren også er inde på, at arbejde på, at det bliver mere generelt, at man sørger for, at der er den samme måde at lave pakninger på, når vi taler om medicin til dyr og medicin til mennesker, fordi der er det samme behov alle steder for, at blinde også skal kunne finde ud af, hvad der er i pakningen, og hvordan medicinen bruges.
Peder Hvelplund (EL), 2019-05-02:
Men selv et lille land kan jo godt have vægtige argumenter, og jeg synes, det er svært umiddelbart at se et argument imod det her.
Jeg ved heller ikke, om det ville møde stor modstand i EU.
Jeg kan bare konstatere, at det ikke er gennemført endnu.
Jeg synes også, det er fint at arbejde med en frivillig ordning.
Jeg har bare svært ved at se, hvis vi står i en situation, hvor det hverken kan lade sig gøre at få det gennemført i EU-regi eller gennem en frivillig ordning, at det alene skal være årsag til, at vi lader sådan et forslag her falde, for det er netop båret af fornuftige hensyn og af en vis rationalitet.
Der findes jo lande, som ikke er med i EU, og der kan man vedtage regler om forbrugerbeskyttelse.
Det er mig bekendt ikke sådan, at der hverken markedsføres lægemidler til veterinært brug eller til humant brug i de lande, så det er vel ikke sådan, at bare fordi man laver en regel om, at der skal tilføjes blindskrift, så vil samtlige lægemiddelvirksomheder sige, at så vil de ikke markedsføre deres produkter i Danmark.
Det er vel meget rimeligt, at man i et land kan indføre regler om at styrke forbrugerbeskyttelsen, uagtet at der findes nogle virksomheder, som skal tjene penge, og som kan være interesseret i, at de kan gøre det så billigt som muligt.
Det er vel rimeligt, at man kan beskytte forbrugerne, også selv om det er noget, der påfører virksomhederne en ekstra udgift.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-05-02:
Tak til ordføreren for i hvert fald delvis at støtte intentionen i det her forslag.
Som ordføreren siger, kan det jo give mening at kigge på det her.
Nu blev det også nævnt af ordføreren fra Enhedslisten, at det historisk set også er noget, som Socialdemokratiet har talt om, men som jeg nævnte tidligere, er det noget, sådan set alle partier i Folketinget måske ikke har talt så meget om i en årrække, og derfor er vi lidt bagud i en udvikling, hvis man ser på andre lande, som tager det her område lidt mere til debat.
Jeg noterer mig også, at Socialdemokratiet for nylig har udtalt, at det at bevare dansk infrastruktur på danske hænder er vigtigt, og der kan man sige, at demokratiske virksomheder eller kooperativer sådan set også har en evne til at bevare arbejdspladser og også skabe længerevarende robuste danske virksomheder.
Thomas Jensen (S), 2019-05-02:
Vi mener, at det er godt for dansk erhvervsliv, at der er forskellige ejerformer, så man i forskellige sektorer til forskellige formål kan danne virksomheder, som man vil.
Vi har jo i forrige folketingssamling lavet det der med medarbejderinvesteringsselskaber.
Det er jo et nybrud.
Det synes jeg er positivt.
Når hr. Pelle Dragsted spørger ind til det der med f.eks. at kunne sælge virksomheden videre til medarbejderne, er det jo inden for successionslovgivningen faktisk muligt at sælge videre til ledende medarbejdere i hvert fald.
Der kan man jo se på, om den lovgivning er god nok.
Det er sådan noget, sådan et udvalg kunne arbejde med.
Pelle Dragsted (EL), 2019-05-02:
Men kigger man på nogle af jeres kollegaer i andre europæiske lande, har de ligesom genoptaget en interesse for det her med at forsøge at fremme muligheden for at etablere virksomheder, som er ejet helt eller delvis af medarbejderne, eller for at transformere traditionelle virksomheder i den retning i forbindelse med generationsskifte.
Mener Socialdemokraterne, at der er en særlig værdi i, at vi har store og små virksomheder, som er ejet af medarbejderne?
Thomas Jensen (S), 2019-05-02:
Vi er jo ikke afvisende over for det, også når vi ser tilbage på historien med brugsforeninger og andelsmejerier og hele andelstanken og inden for arbejderbevægelsen også de kooperativer, der har været der, og som stadig væk er der – jeg kan se i min kalender, at jeg i den kommende uge skal ud at tale med et af dem – er vi selvfølgelig åbne over for, at vi skal se på, om reguleringen i dag er god nok, og man ikke stiller nogen forhindringer i vejen for de virksomhedstyper.
Jeg synes, at der i et frihedselskende land som Danmark skal være mulighed for forskellige virksomhedstyper, og lad os se på, om der er nogle af de her kooperativer, der løber ind i nogle problemer med den lovgivning, vi har i dag.
I den her valgperiode har der jo været noget af den finansielle lovgivning, som for andelskasser ikke har været sådan særlig positiv, synes jeg.
Derfor er vi jo løbende stødt på nogle problemer med det her, og derfor synes jeg også, at vi efter et folketingsvalg – hvis nu f.eks. sådan et forslag som det her bliver genfremsat – grundigt skal se på, om der er noget af det her, der er relevant, også inden for nogle bestemte sektorer.
Jeg tror, det især kunne være inden for det finansielle område, hvor vi jo har lavet rigtig, rigtig meget regulering med den gode intention at få styr på den finansielle sektor.
Derfor tror jeg også, at det er væsentligt at se på, om vi har skabt nogle uhensigtsmæssigheder for de mindre andelskasser i Danmark.
Så det er bestemt ikke noget, vi bare hælder ned ad brættet, men jeg synes, vi skal give os god tid til at se ordentligt på det i en ny folketingssamling.
Pelle Dragsted (EL), 2019-05-02:
Mange tak.
Jeg synes, det var rigtig positive toner.
Skal det forstås sådan, at en socialdemokratisk ledet regering, hvis vi får sådan en efter et valg, vil være indstillet på at nedsætte sådan en arbejdsgruppe – om det så formuleres, ligesom Alternativet har gjort, det ved jeg ikke – som har til formål at kigge på og måske også lære af andre landes erfaringer med, hvordan man skaber gode rammevilkår, der som minimum i hvert fald ligestiller den her type virksomhed med andre, når det f.eks. kommer til erhvervsfremmesystemet og andet?
Thomas Jensen (S), 2019-05-02:
Tak, formand.
Vi behandler det her forslag fra Alternativet om, at der skal nedsættes en arbejdsgruppe, der skal komme med forslag til et mere klart regelgrundlag for kooperativer.
Og i Socialdemokratiet er vi grundlæggende enige i, at det vil være hensigtsmæssigt at få set på det, altså få set på, om der kan skabes mere klare rammer og regler for kooperativer.
På mange måder er det jo lidt spøjst, at vi som et gammelt andelsland ikke har en lov om kooperativer i Danmark, selv om der er mange danske kooperativer, bl.a. de gamle andelsbevægelsesvirksomheder, for der gør sig nogle særlige omstændigheder gældende for kooperativer i forhold til andre typer af virksomheder.
Men helt konkret er det, Alternativet foreslår, at pålægge regeringen inden udgangen af denne folketingssamling at nedsætte en hurtigtarbejdende arbejdsgruppe, der skal undersøge og belyse kooperativers særlige udfordringer og problemstillinger og komme med forslag til en samlet kooperativlov.
Udredningsarbejdet skal være afsluttet og forelagt Folketinget senest den 1. oktober 2020.
I Socialdemokratiet mener vi, det er fornuftigt med sådan en arbejdsgruppe, der ser nærmere på de her særlige udfordringer, men vi mener også, at det skal gøres ordentligt.
Og jeg tror, at vi alle sammen ved, at vi står over for et folketingsvalg, der kan blive udskrevet her de nærmeste dage.
Ja, folketingssamlingen rinder snart ud, men forslagsstillerne vil så pålægge regeringen inden udgangen af denne folketingssamling at nedsætte den her arbejdsgruppe, og det mener vi selvfølgelig ikke er realistisk med den tidshorisont, vi har lige nu.
Så Socialdemokratiet støtter intentionen, men finder tidsplanen urealistisk, hvis vi skal sikre kvaliteten i sådan en arbejdsgruppe og de rammer, den skal arbejde inden for.
Så kan vi efter et folketingsvalg se på, om vi skal kaste mere arbejde i sådan en arbejdsgruppe; lad os se på det efter et valg.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-05-02:
Man kan jo altid se på alle mulige ting, man kan lave analyser af mange ting, og man kan lave arbejdsgrupper i et væk.
Vi vil nok bare gerne se et større behov på en eller anden måde, for vi har lidt svært ved at få øje på, at der skulle være nogle betydelige forhindringer for, at der bliver nedsat kooperativer.
For mig at se kan man gøre det, og så kan man etablere sig som et anpartsselskab eller et aktieselskab, eller hvilken virksomhedsform man nu vil.
Der er ikke noget i vejen for at lave kooperativer.
Så jeg har svært ved at se, hvad det er for et problem, man forsøger at løse.
Det er nok derfor, vi ikke rigtig synes, at der er et behov for en arbejdsgruppe.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-05-02:
Jeg vil bare lige understrege, at forslaget her ikke handler om, at vi nødvendigvis skal give de her skattefordele til de her virksomheder.
Forslaget handler om, at vi godt kunne tænke os, at regeringen nedsætter en arbejdsgruppe, som skal kigge nærmere på det her.
Så det synes vi er vigtigt at få en debat om.
Dermed kunne en arbejdsgruppe jo sådan set se på det og få kortlagt det her område, så man efterfølgende kunne tage nogle beslutninger ud fra det.
Det er det, vi har lidt svært ved i dag, og som vi også kan se mange, bl.a. Dansk Industri, egentlig anerkender, at der er lidt behov for at se på.
Så hvad vil være til hinder for egentlig bare at se på det her område, sådan som forslaget egentlig foreslår?
Jeg er bare glad for at høre, at det vil Socialdemokratiet gerne kigge på, for der er jo en chance eller risiko for, at det også er Socialdemokratiet, der vil have noget at sige efter valget.
Der hører jeg ligesom, at det kan være svært at få noget konkret rådgivning, og at man måske bliver nødt til at henvende sig til og få privat rådgivning, som ministeren også nævnte der var mulighed for.
Der kunne man jo også fremme det i det system.
Så er der også lidt uklarhed i forhold til lånemuligheder.
Der kunne man også godt have et bedre marked, hvor man fik ligestillet de her virksomheder i forhold til lånemuligheder.
Så det er noget af det, jeg tænker kunne være vigtigt at kigge på, og som ordføreren måske lige kan kommentere på til sidst.