runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Zimmermann (DF), 2023-02-22:
Med al respekt er ministeren altså noget galt på den.
Langt de fleste af dem, der modtager den her ydelse, er folk, der kommer fra ressourceforløb, fleksjob eller sygedagpenge og er nedslidte gennem lang tid på arbejdsmarkedet.
I øvrigt er et af kravene jo også, at man skal have været 25 år på arbejdsmarkedet bare for at kunne komme i betragtning til den her ordning.
Så at ministeren mener, at det er nogle, der kommer fra alle mulige andre job i forvejen, ved jeg altså ikke lige om jeg vil være enig i.
Langt de fleste kommer jo altså fra en ordning, som de i forvejen har trukket sig ud af arbejdsmarkedet for at få.
Mette Thiesen (DF), 2023-02-22:
Tusind tak.
Jeg er meget, meget enig, og det er jo meget, meget ulykkeligt, både for børnene, men sådan set også for den forælder, der oplever på et fuldstændig uretmæssigt grundlag at miste sine børn.
Så jeg vil egentlig bare sige tak for det.
Jeg havde egentlig tænkt mig at fremsætte et beslutningsforslag om forældrefremmedgørelse og om, at det skal have konsekvenser, for netop at få det ind i lovgivningen, men det kan jeg næsten høre at jeg sådan set ikke behøver at gøre.
Så jeg glæder mig til at modtage den her invitation.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-22:
Så vidt jeg lige erindrer tallene – og nu skal man passe på, når man taler i Folketinget under ministeransvar – tror jeg, det er 6 pct., der kommer fra beskæftigelse, og 11 pct., der kommer fra fleksjob.
Det er også rigtigt, at der er mange, der kommer fra andre ydelser, og de ydelser vil jo også være der i fremtiden.
Men der vil også være nogle som f.eks. dem på sygedagpenge, som spørgeren spørger til, som vil skulle have en afklaring, og hvis de ikke kan arbejde, skal de selvfølgelig ikke det.
»På magisk vis« er et lidt voldsomt udtryk at bruge, når vi har med en gruppe at gøre, som jo for nogles vedkommende er i arbejde eller i fleksjob i dag.
Det vil de for nogles vedkommende kunne blive ved med at være, mens andre vil skulle overgå til nogle andre ydelser, og det er jo meget tydeligt, når vi ser på, hvor folk kommer fra, at der også vil være nogle, som skal gå en anden vej, og det er der taget højde for i de her beregninger.
Nick Zimmermann (DF), 2023-02-22:
Vil det så sige, at ministeren mener, at de nedslidte danskere, der ikke længere kan få seniorpension, på magisk vis skal kunne genvinde deres arbejdsevne og komme i job?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-22:
Tak for spørgsmålet, som vi jo begge lige er kommet løbende fra et samråd der handler om.
Nu tager vi det også her, og det gør jeg gerne.
Regeringen har fremlagt et ambitiøst reformprogram, som jeg også lige har redegjort for i samrådet, og der er en lang række elementer, hvoraf det her er det ene.
Vi har klart sagt fra starten, at hvis vi vil udbygge vores velfærdssamfund, så kræver det også nogle gange nogle ikke så nemme eller populære beslutninger i det hele taget.
Det her konkrete forslag, hvor vi sammenlægger seniorpensionen med den tidlige pension, handler om at finde den rette balance mellem en stærk og robust dansk økonomi, øget beskæftigelse, men også gode muligheder for tidlig tilbagetrækning.
Og jeg vil gerne slå fast, at hvis man er for syg til at arbejde, skal man ikke arbejde, men samtidig skal vi sætte nogle rammer for, at enhver kan bidrage med det, den enkelte kan.
Og vi ved, at mange af dem, der overgår til seniorpension, kommer fra andre ydelser, f.eks. sygedagpenge, som spørgeren også henviser til, men en del af dem, der i dag vil kunne overgå til seniorpension, vil også have mulighed for at fastholde en tilknytning til arbejdsmarkedet.
Det er værd at huske på, at arbejdsevnekravet i seniorpensionsordningen relaterer sig til det seneste job, man har haft, og for nogle vil det være muligt at finde et andet og mindre krævende job i en anden branche.
Her har vi også alle en fælles forpligtelse til at skabe et rummeligt og inkluderende arbejdsmarked.
Tak for ordet.
Nick Zimmermann (DF), 2023-02-22:
Mener ministeren, at det er en værdig afslutning på arbejdslivet, at beviseligt nedslidte danskere skal være længere tid på sygedagpenge, fleksjob, ledighedsydelse og ressourceforløb som en konsekvens af, at regeringen vil afkorte perioden med seniorpension fra 6 til 3 år?
Mette Thiesen (DF), 2023-02-22:
Jeg vil egentlig bare slutte af med at sige, at jeg glæder mig til at modtage den invitation, som jeg også sagde før.
Det her er ekstremt vigtigt.
Det er ikke alene vigtigt for børnene, men det er også rigtig vigtigt for de forældre, som føler sig fanget i et system, hvor man står lidt retsløs og mister sine børn på et ufuldstændigt grundlag.
Så jeg glæder mig rigtig meget til de generelle drøftelser og til at få invitationen til det her møde.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-02-22:
Tak for det, og jeg glæder mig mægtig meget til samarbejdet om det.
Jeg elsker altid at diskutere alt, hvad der vedrører det her område, for det er så vanvittig vigtigt for børnene, at vi griber det rigtigt an.
Og jeg vil sige, at noget af det, jeg vil lægge vægt på, når vi skal have drøftelserne om det her, er, at for nogle er det at forsøge at holde sit barn væk fra den anden forælder jo også helt relevant, og det er jo det, der gør de her sager så ufattelig svære.
I nogle sammenhænge foregår det helt uretmæssigt; det er simpelt hen bare en forælder, der bliver skubbet ud af barnets liv, fordi den anden forælder synes, at det er det, der skal ske.
Jeg mener, at vi skal tage en politisk drøftelse om det.
Og frem for at fremsætte et beslutningsforslag tror jeg hellere, at vi skal fremsætte et lovforslag og så gøre det i fællesskab.
Nick Zimmermann (DF), 2023-02-23:
Jamen der kan da umuligt være nogen her i huset, der er uenige i, at indvandringen har slået fuldstændig fejl igennem de sidste 30 år.
Det går jo håbløst dårligt på en række områder som beskæftigelse, integration og kriminalitet og alle mulige andre ting, og vi danskere skal jo bare holde for.
Så det synes jeg da slet ikke der kan være nogen som helst tvivl om, og i Dansk Folkeparti kæmper vi da i hvert fald for at lave en benhård udlændingepolitik, der sætter danskerne først i enhver henseende, og det gør vi også i store bededags-diskussionen.
Der vil vi igen sætte danskerne først, og det er da netop derfor, at vi vil have det til en folkeafstemning.
Og jeg kan jo ikke lade være med at tænke, at SF og hr. Karsten Hønge jo buldrer løs med, hvor forfærdeligt det, regeringen lægger op til, er, men I vil jo ikke være med til at sætte det til en folkeafstemning.
Altså, prøv at høre her: Det her var jo ikke blevet en diskussion, hvis der bare var et eneste af regeringspartierne, der havde sagt det her åbent og ærligt i en valgkamp.
Det drejer sig jo om, at regeringen ikke har fortalt danskerne om det her, og netop derfor er det en så ekstraordinær situation, og netop derfor skal det til en folkeafstemning, så danskerne kan høres.
Torsten Gejl (ALT), 2023-02-23:
Jeg synes, at der i den her sag er en helt konkret mulighed for at sætte handling bag sine ord ved at stemme for en folkeafstemning.
Og der er løbet så meget vand i bækken nu, og der er efter min mening så mange danskere, der er imod det.
Det er vedtaget af en regering, der ikke sagde noget om det før valget.
Og det er en meget snæver regering, et snævert flertal, så jeg synes i den her sag, at det er en god indikator for, hvorvidt man er klar til at sætte handling bag sine ord.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-23:
Jeg ved jo, at hr. Torsten Gejl og Alternativet virkelig sådan seriøst overvejer de her ting med for og imod folkeafstemninger.
Og Alternativet er så nået frem til at anbefale en folkeafstemning, og det har jeg fuld respekt for.
Men jeg må indrømme, at jeg studsede noget over, at hr. Torsten Gejl nu siger, at de partier, der ikke stemmer for en folkeafstemning, er medansvarlige for at afskaffe store bededag.
Igen vil jeg spørge: Sætter man ikke her fra Alternativets side nogle helt nye standarder for, hvornår man tester partierne på, hvor meget de mener noget?
For så vil jeg da sige, at der er en række situationer, hvor man i Alternativet skulle have udløst folkeafstemninger, altså når det kommer til klima og miljø og natur.
Jeg mener: Er det ikke en urimelig standard at sætte op, at hvis man ikke går ind for en folkeafstemning, er man medansvarlig?
Det vil jeg gerne have mig frabedt i hvert fald.
Nick Zimmermann (DF), 2023-02-23:
Nu vil jeg helst ikke sige så meget om hr. Karsten Hønges kapacitet, for den tror jeg de fleste her i huset er enige om er knap så stor.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-23:
Men her har man åbenbart fundet et område, hvor han har kapacitet til at sige, at det i hvert fald skal være teoretisk.
For det er teori, i og med at der ikke er antydningen af at være nok partier til at nå op på det, og hvis den situation skulle opstå, vil SF også tage diskussionen på en ny måde.
Men jeg vil da takke hr. Nick Zimmermann for at erkende, at det altså har været tomme ord gennem årtier fra Dansk Folkepartis side, hvis testen på, om man mener sin politik alvorligt, er, at man skal udløse en folkeafstemning.
Tak til hr. Nick Zimmermann for at sige, at modstanden mod indvandring, som Dansk Folkeparti har truttet i sine dommedagsbasuner om, har været tomme ord.
For man har ikke på noget tidspunkt ønsket en folkeafstemning om nogen af de her ting.
Torsten Gejl (ALT), 2023-02-23:
Tak formand.
Jeg synes snart, vi har prøvet alt for at forhindre afskaffelsen af store bededag.
Der har været argumenteret og diskuteret i medierne og i Folketinget, vi har haft forskellige høringer, vi har haft samråd og mange ord i den her sal.
Argumenterne mod at afskaffe store bededag er blevet gentaget igen og igen, og jeg skal ikke gøre det endnu en gang her fra talerstolen.
Men argumenterne er ved at slippe op.
De sidste par muligheder, vi har her, er de her to ændringsforslag, som Alternativet støtter, men nu, efter at alle sten er ved at være vendt og sandhedens time nærmer sig, så synes jeg, det er vigtigt at sige, at hvis man som parti er imod afskaffelsen af store bededag, er det ikke nok at stå her og støtte et ændringsforslag, som regeringen kommer til at stemme ned.
Så synes jeg, det er på tide at tænke på, om man er en del af problemet, eller om man er en del af løsningen, hvis man går ind for at forhindre afskaffelsen af store bededag.
Jeg synes, det er svært at være troværdig omkring, at man vil løse problemet, hvis man undlader at bruge de redskaber, der skal til.
De partier, som er imod at afskaffe store bededag, men som ikke vil bakke op om en folkeafstemning, bliver jo medansvarlige for afskaffelsen af store bededag.
Her sidst på måneden vil regeringen formentlig vedtage afskaffelsen af store bededag, og derefter kan vi kræve en folkeafstemning, hvis vi kan samle 60 mandater.
Det bliver efter min mening sandhedens time.
Her vil vi kunne se, hvilke partier der er klar til at sætte handling bag deres modstand mod afskaffelsen af store bededag og sikre, at danskerne selv kan bestemme over deres helligdage og deres fridage og deres feriedage.
Alternativet vil på det tidspunkt gå ind for en folkeafstemning.
Tak, formand.
Det, jeg anerkender, og som jeg har lyttet mig til i den her debat, er, at både SF og Danmarksdemokraterne ikke har lukket for en folkeafstemning.
Jeg har ikke oplevet, at det er blevet sagt tydeligt, at det er noget, man ikke vil være med til.
Jeg oplever, at det er blevet sagt, at hvis muligheden kommer, og hvis flertallet kan tilvejebringes, så vil man overveje sagen.
Og det vil jeg gerne takke begge partier for.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-02-23:
Tak for det.
Nye Borgerlige kommer til at støtte op om begge ændringsforslag.
Som nordjyde kommer jeg nok også til at dele mine følelser med jer om, at jeg ikke tror, at de to ændringsforslag får flertal, og så er vi tilbage ved, at vi ikke når til 60 stemmer for at aktivere grundlovens paragraf, der vedrører det at få en folkeafstemning, og så får vi ikke sat formanden i arbejde inden for 3 søgnedage ved at begære folkeafstemning om det her, som regeringen har presset ned over os.
Og det er det, der bekymrer mig.
Det er det der politiske spil, hvor jeg som nyt medlem herinde føler, at regeringen jo faktisk ikke behøver at have opbakning til det her i befolkningen, de kan tælle til 90, og det eneste, de så skal, er at have nogle bilaterale forhandlinger med jer rundtomkring, hvor de siger, at hvis I lader være med at begære folkeafstemning, for den ved de de taber, kan det være, der falder lidt godter af senere, når vi mødes ude på gangen.
Det er det, der bekymrer mig.
Hør nu her: Der er 500.000 mennesker, der har stemt for, at vi ikke skal gøre det her, altså at vi ikke ødelægger store bededag for dem, men alligevel har vi en regering, som selvfølgelig står til at tabe nogle mandater på det her – det gør mit eget parti i øvrigt også – og vi har en regering, som står og siger, at de har et parlamentarisk flertal, men de frygter demokratiet, for de frygter at få en folkeafstemning om det her.
Et af ændringsforslagene i dag går jo faktisk på, at vi skal vente med at implementere det her til efter et folketingsvalg.
Folketingsvalg er en folketingsafstemning, og når den har været afholdt, kommer vi herind og sidder på taburetterne.
Så lad os da nu bare trække plastret af, lad os gøre det hurtigt, lad os få en folkeafstemning efter tredjebehandlingen.
Jeg bliver nødt til at sige til jer, at i Nye Borgerlige – såfremt I vil stille spørgmål om det – går vi ind for folkeafstemninger helt ned på kommunalt plan.
Vi synes, at demokrati er en smuk ting, og demokrati bliver båret af danskerne, og vi frygter ikke danskerne.
Vi kommer til, så snart det her er blevet tvunget gennem Folketinget, at bede folk om at stemme om det ude ved urnerne, sådan at vi kan vise, at enhver god idé født af enevældet på Christiansborg ikke altid er det, som borgerne vil have.
Tak for ordet – hvis kunne høre dem.
Birgitte Vind (S), 2023-02-23:
Tak for det, hr. formand.
Jeg har flere gange stået på den her talerstol og talt om, at vi i Socialdemokratiet ønsker at afbureaukratisere og regelforenkle den offentlige sektor.
I dag står jeg igen med sådan et budskab, for det lovforslag, vi skal behandle, handler faktisk om at skabe bedre rammer for borgere og kommuner, så vi har en moderne og effektiv offentlig forvaltning.
Lovforslaget, vi skal behandle, handler om vores bopælsregistrering i CPR – Det Centrale Personregister.
Det er jo sådan, at vi alle sammen registreres i CPR på den adresse, hvor vi bor eller opholder os, eller vi registreres som udrejst, hvis vi er udrejst i længere tid.
Og det er selvfølgelig vigtigt, at de oplysninger er korrekte, fordi oplysninger om bopæl bruges i mange sammenhænge som grundlag for den offentlige administration.
Hvis der ikke er styr på registreringen, kan det faktisk få alvorlige konsekvenser for den enkelte borger.
Det har vi bl.a. set et eksempel på med en, der fik besked på, at han ikke havde ret til sin pension fra Udbetaling Danmark.
Problemet var, at der stod registreret en borger mere på hans adresse, men den tidligere lejer var faktisk flyttet til Nepal og havde ikke fået frameldt sig på sin adresse, så derfor stod der to personer registreret på adressen, og dermed risikerede den nye lejer at blive trukket i sin folkepension.
Det er jo en lidt absurd situation, da det kunne have været undgået.
Det har i flere gange omgange været undersøgt, hvordan kvaliteten var i vores bopælsregistrering.
Konklusionerne er faktisk, at vi er ret gode til at registrere, men lige præcis når det kommer til at registrere udrejse af borgere, som har haft bopæl i Danmark, så er der faktisk plads til forbedringer.
Det her lovforslag, vi står med i dag, vil for det første sikre en bedre registrering af udrejse af f.eks. udlændinge med kortere ophold her i landet.
For det andet vil lovforslaget gøre, at kommunerne kan få terminaladgang til oplysninger i indkomstregisteret til brug for sager om bopælsregistrering i CPR.
Det er noget, kommunerne har efterspurgt, og det ønske efterkommer vi nu med det her lovforslag.
For det tredje foreslås det at lovfæste kommunernes forpligtelse til at varetage den forebyggende og kontrollerende indsats med at sikre korrekt bopælsregistrering i CPR.
Helt kort er den her del af lovforslaget ikke en ændring af regler, men en lovfæstelse af den allerede gældende tilstand.
Det er allerede i dag kommunernes ansvar.
Derfor kan Socialdemokratiet selvfølgelig støtte lovforslaget.
Og jeg skulle hilse fra Radikale Venstre og sige, at de også støtter forslaget.
Tak for ordet.
Heidi Bank (V), 2023-02-23:
Nej, det er en fejl.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-23:
Jamen jeg er enig med hr. Torsten Gejl i hele analysen af, hvor galt det er i den her sag, men helt ærligt, hr. Torsten Gejl: Skal det nu være standard herinde, at man kun kan tage hinanden alvorligt, hvis man går ind for folkeafstemninger?
Jeg ved, det er noget særligt, selvfølgelig er det noget særligt, og der er også gode argumenter for en folkeafstemning.
Jeg anerkender fuldstændig, at Alternativet er nået frem til den position, at man ønsker en folkeafstemning – fuldstændig!
Men jeg må bare sige, at jeg lige vil have mig frabedt det, hvis det fremover i debatter herinde skal være sådan, at hvis man ikke ønsker en folkeafstemning, uanset hvor snævert et flertal, det kan være, så er man medansvarlig for en lov, man ikke er tilhænger af, altså fordi man ikke var med til at støtte en folkeafstemning.
Det argument holder ikke, hr. Torsten Gejl.
Det er sjovt, at man nu gentager, at det er tomme ord, hvis man ikke går ind for en folkeafstemning i forhold til store bededag.
Jeg synes, sagen om store bededag er en alvorlig sag, både sådan i forhold til at stjæle lønmodtagernes fridag, men jo også fordi det er et brud på den måde, vi organiserer vores arbejdsmarked på.
Nu sætter man åbenbart ud fra Dansk Folkepartis selvforståelse en ny standard op for, hvornår et parti mener sin politik alvorligt, og så er det nu sådan, kan jeg forstå på det hele, at testen på det er, om man går ind for en folkeafstemning.
Dansk Folkeparti har jo nu i nogle årtier truttet i dommedagsbasunerne om, hvor galt det går i Danmark i forhold til indvandring.
Det har man ofte gjort her i Folketingssalen under mange lovbehandlinger.
Her handler det jo ikke kun om, om jeg så må sige, at tage en fridag fra lønmodtagerne, men i Dansk Folkepartis selvopfattelse, som jeg har forstået det, nærmest om Danmarks kulturelle eksistens.
Heidi Bank (V), 2023-02-23:
I Danmark har vi et af verdens mest velfungerende offentlige personregistre, CPR-registeret.
Det giver mange fordele og skaber tillid og tryghed bl.a. i forhold til udbetaling af offentlige ydelser.
Det lovforslag, vi behandler i dag, hviler på anbefalinger fra VIVE, hvor behovet for forbedringer, særlig ved registrering af udlændinge og efterkommeres flytninger, og udfordringer med fejlbehæftede bopælsregistreringer italesættes.
Det er ikke hensigtsmæssigt.
I Venstre er vi derfor glade for, at vi med nærværende lovforslag får forbedret de rammer, kommunerne har, til at øge kvaliteten i CPR-registreringen, således at tilliden og trygheden er i orden i forhold til den offentlige registrering og tildeling af offentlige ydelser.
Tak for ordet.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-23:
Jeg kunne forstå på hr. Pelle Dragsted tidligere i dag, at hr. Pelle Dragsted virkelig ønsker den her teoretiske diskussion om, hvornår man skal udløse folkeafstemninger, og jeg er helt stensikker på, at man hos mine socialistiske kammerater i Enhedslisten har gjort sig dybe overvejelser omkring, hvornår man skal udløse det – det føler jeg mig helt overbevist om.
Har man i den forbindelse reflekteret over, hvilke andre tidligere situationer, man skulle have gjort det i?
Det er altid sværere sådan at gøre det fremad, altså hvornår kunne der opstå en situation?
Så jeg vil bare spørge hr. Pelle Dragsted, hvorfor man ikke i Enhedslisten ønskede en folkeafstemning om de dramatiske forringelser af efterlønnen, indgrebet i lærerkonflikten, eller da Danmark sendte soldater i krig i udlandet?
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-23:
Jeg synes, det er en relevant diskussion, og jeg tror, at vi i Enhedslisten i hvert fald anerkender, at det her ikke er enkelt, og at det er dilemmafyldt.
Jeg kan ikke selv komme i tanke om – og det tror jeg også er det, som ordføreren refererer til – at vi tidligere har forsøgt at aktivere den her paragraf.
Det er ikke sådan, at vi generelt er imod folkeafstemninger; de kan være egnede i nogle tilfælde, men i mange tilfælde er de ikke den bedste måde at tage beslutninger på.
Der er repræsentative metoder bedre.
Når vi synes, at den her sag er særlig, så tror jeg, man kan sige, at det har tre årsager.
Den ene kunne man måske sige gælder i andre tilfælde, men det er, at der er tale om et ekstremt snævert flertal, som tager en meget vidtgående beslutning.
Det har vi set før, men det er i hvert fald en af årsagerne.
Den anden årsag er det faktum, at der er tale om et så principielt spørgsmål, altså det, at man for første gang nogen sinde med lov griber ind i gældende overenskomster.
Den sidste årsag er af mere demokratisk karakter.
Det er det, at der lige har været et folketingsvalg.
Det synes jeg er et demokratisk problem, og det er derfor, vi er endt med den konklusion i Enhedslisten, at i det her tilfælde synes vi, det rigtige er at bruge det her redskab, som jo er i grundloven af en årsag – det er der jo ikke for sjov.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-23:
Jamen jeg deler jo fuldstændig hr. Pelle Dragsteds forargelse over den måde, den her proces er kørt på.
Jeg deler fuldstændig forargelsen over, at man her har tænkt sig at stjæle lønmodtagernes fridag og i øvrigt tromler hen over det faglige system.
Jeg tænker bare, at når det nu skal være en teoretisk øvelse, så forstår jeg simpelt hen ikke helt det her, for man kunne tage efterlønsforringelsen i 1998.
Der havde man decideret på forhånd sagt, at det ikke ville ske, og det skete alligevel.
Man kan tale om, da man med én stemmes flertal her i Folketinget sendte danske soldater i en ulovlig krig i Irak, og man kan tale om, da man greb ind over for lærerne.
Jeg mener bare, at det da også sådan set er helt markante, principielle spørgsmål.
Hvorfor ønskede man ikke en folkeafstemning der fra Enhedslistens side?
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-23:
Altså, nogle af tingene er jo før min tid.
Men i nogle af de eksempler, der nævnes, havde det ikke været muligt at samle 60 mandater, ganske enkelt fordi der var – i hvert fald hvis vi snakker om afskaffelsen af efterlønnen – et bredt flertal i Folketinget, der stod bag det.
Her har vi et helt, helt snævert flertal, som gennemfører det her.
Og så forstår jeg ikke helt, hvorfor ordføreren kalder det her for en teoretisk diskussion.
Jeg synes ikke, det er en teoretisk diskussion.
Det er da en meget konkret diskussion.
Den handler om: Skal danskerne høres, før man snupper en fridag fra dem?
Det er meget praktisk og konkret diskussion, synes jeg.
Mette Thiesen (DF), 2023-02-23:
Tusind tak.
Jeg vil sådan set give ordføreren fuldstændig ret, og der var også en ordfører heroppe tidligere og debattere det her – altså, helt ærligt, det er exceptionel dårlig forberedelse, hvis man ikke på nuværende tidspunkt som parti kan sige, om man, hvis det her forslag bliver vedtaget på tirsdag, så er for eller imod en folkeafstemning.
Det er ret enkelt, og vi haft virkelig lang tid til at forberede det.
Det er jo også derfor, at der ikke er nogen fra regeringspartierne, der vil stå frem og sige, at det her var deres forslag – for det er et exceptionelt dårligt forslag at afskaffe store bededag.
Derfor kunne jeg egentlig bare godt tænke mig at spørge ordføreren for Enhedslisten, for i Dansk Folkeparti er vi fuldstændig enige i, at det her burde komme ud til folkeafstemning: Er ordføreren ikke enig i, at det virker helt paradoksalt med de ting, der er kommet frem, også til den høring, vi var til i går, og at det her forslag simpelt hen er vindsteg og luftfrikadeller?
Altså, der er ikke noget empirisk grundlag for, at det her overhovedet vil virke.
Mener ordføreren ikke, at man alene af den grund burde fjerne det her forslag – altså simpelt hen trække det tilbage og forberede det noget grundigere?