runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-06-04:
Jeg sad nede bagved, hvor vi løsgængere sidder, og fik sådan et flashback til dengang for et par år siden, da vi havde en lang række lovforslag, der blev behandlet under coronaen, hvor der var partier, som ønskede at få en ekstra behandling, der adresserede, at der var nogle ting dér, som efter deres opfattelse krævede yderligere behandling.
Nu har vi en formand for et udvalg, som tydeligvis har store bekymringer ved et lovforslag, som skal igennem Folketinget.
Jeg ville ønske, at der var en respekt i forhold til at sende sådan noget tilbage – selvfølgelig medmindre der fra Folketingets side er en overbevisning om, at hr. Mikkel Bjørn går på talerstolen for bevidst at obstruere lovbehandlingen; for at være kontrær og være polemisk.
Det er absolut ikke min opfattelse, at ønsket om at få det genbehandlet ligger deri, og den argumentation holder efter min opfattelse ikke.
Så jeg har bare et håb og et ønske om, at et Folketing vil anerkende det, når en formand for et udvalg har et ønske om at få behandlet en sag, og at vi udviser lidt større respekt for det, og at de så sender det tilbage.
Og det kan godt betyde, at det konflikter lidt med en weekend på et folkemøde, og det kan godt være, at sommerferien må rykkes lidt.
Men her taler vi om at give statsborgerskab – måske den vigtigste beslutning, vi overhovedet træffer i det danske Folketing.
Der er min opfordring, at Folketinget viser lidt større respekt.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-06-04:
Tak for ordet.
Jeg kan jo høre, at der er nogle, der sådan godt kunne tænke sig, at vi gik på talerstolen, og det vil jeg da gerne gøre.
Det er faktisk lidt mærkeligt at skulle stå her i dag og skulle forsvare, at vi fra Konservatives side egentlig kræver, at den politiske aftale, som vi sammen har indgået, bliver overholdt.
Det er meget mærkeligt, at vi, fordi vi værner om vores fælles politiske aftale, bliver truet med at blive smidt ud af aftalekredsen.
Men vi står fast, for vi vil ikke finde os i, at regeringen ikke overholder vores aftaler, og vi vil ikke acceptere, at der muligvis bliver givet dansk statsborgerskab til dømte kriminelle, som ikke vil Danmark.
Det er jo også det, der står i vores fælles aftale.
I 2021 blev vi enige om, at udlændinge, som har begået så grov kriminalitet, at de er blevet idømt betinget eller ubetinget fængsel, ikke skal have mulighed for at få dansk statsborgerskab.
Det er et sundt og rimeligt udgangspunkt for at passe godt på Danmark.
Samfundet skal selvfølgelig ikke åbne sig for dem, der ikke følger vores regler.
Hvis man ikke gider at overholde loven, gider man heller ikke Danmark, og så skal man ikke have dansk pas.
Det blev vi enige om i 2021.
Jeg forstår faktisk ikke, hvorfor partierne, der er med i aftalen, har skiftet holdning, for i dag – 3 år efter – bliver aftalen stadig væk ikke overholdt.
Automatiske sletninger i Kriminalregisteret betyder, at vi reelt set ikke ved, om der er tidligere dømte på listen, som der om lidt skal stemmes om.
Det er jo fuldstændig uholdbart.
Regeringen har lovet, at den ville rette op på det, så vi kunne sikre, at man ikke ved en fejl får givet statsborgerskab til kriminelle, som slet ikke har fortjent det.
Vi har givet tid og plads til, at regeringen kunne rette op på det, men det er ikke sket.
Og informationen bliver stadig slettet raskvæk i Kriminalregisteret, så vi ikke kan tjekke, om potentielle statsborgere er dømt for grov kriminalitet.
Derfor ved vi reelt ikke, om der stik imod vores politiske aftale, kan være kriminelle på listen her i dag.
Derfor stemmer vi gult i dag.
Det står i vores aftale, at kriminelle skal udelukkes fra at få dansk statsborgerskab.
Vi nægter at lade stå til, når det handler om det danske statsborgerskab.
Vi vil ikke acceptere, at man bare ser bort fra en politisk aftale, der er så vigtig som den her.
Derfor værner vi om aftalen ved at stemme gult i dag.
Hvis I vil smide os ud af aftalekredsen, fordi vi insisterer på, at kriminelle udlændinge ikke skal have dansk statsborgerskab, synes jeg, det siger mere om jer, end det gør om os.
Vi ønsker nemlig at værne om den politiske aftale, som i dag ikke bliver overholdt.
Kriminelle skal ikke have dansk statsborgerskab, og derfor stemmer vi som nævnt gult.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-06-04:
Altså, hvis det var min partiformand, der havde været i Jyllands-Posten for at tale om indfødsret, havde det selvfølgelig været relevant at stille det spørgsmål, som hr. Kim Edberg Andersen stiller, men det er det jo ikke.
Det er jo Konservatives partiformand, som har været i Jyllands-Posten og tale om det.
Så vil jeg i forhold til udsættelse bare sige, at grunden til, at vi kommer sent med et ændringsforslag, er, at der er en person, som vi sent er blevet orienteret om har begået noget, der er karensbetingende i forhold til at få statsborgerskab.
Det ville være blevet opdaget alligevel i forbindelse med det supplerende kriminalitetstjek, som bliver udført 2 år efter.
Det er også det, jeg har forsøgt at forklare til nogle af de andre ordførere.
Det skyldes jo, at vi netop ved, at der kan være blevet begået kriminalitet, som der efterfølgende falder dom for, men som det selvfølgelig tager noget tid at få igennem domstolsvæsenet.
Så det er jo bedre, at vi kan få vedkommende af forslaget nu, end at vi skulle vente 2 år til det supplerende kriminalitetstjek for så at indlede en civilsag.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-06-04:
Det er den samme sang som sidste gang, hvor Dansk Folkeparti blev nødt til at gøre opmærksom på, at der var en, der var på listen, som var blevet dømt for vold imod en fra Dansk Folkeparti.
Der stod man og kom med den samme sang og sagde: Hovsa, den var godt nok lige smuttet.
Der er så åbenbart ikke kommet mere styr på butikken siden.
Men jeg kan da se, at hr. Anders Kronborg ikke har tænkt sig at gå op og forklare, hvilke konventioner man bryder ved at stemme gult i Folketingssalen.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-06-04:
Nej, der er ikke en konvention, der bestemmer, hvad det enkelte folketingsmedlem skal stemme, men vi har eksempelvis tilsluttet os en konvention inden for statsløseområdet, som gør, at vi er forpligtet til at give statsløse statsborgerskab på lempeligere vilkår, end der ellers ville have været.
Jeg tror, det er det, som ordføreren fra Socialdemokratiet har henvist til i den her sammenhæng.
Så vil jeg bare sige, at der helt generelt er nogle efterladenskaber fra tidligere, som vi i de her sager bliver nødt til at tage på os, bl.a. den fejlagtige sagsbehandling af statsløse, som blev foretaget i 00'erne.
Der bliver vi i dag nødt til at rette ind efter de aftaler, som senere er blevet lavet om håndteringen af de sager.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-06-04:
Tak for det.
Nu har ministeren to gange stået og skudt formanden for Konservative, fru Mona Juul, i skoene, at hun ikke var her, men det er jo ikke i Det Konservative Folkeparti, man er i tvivl om, hvad reglen er, det er jo i Socialdemokratiet.
Jeg kan altså ikke se ministerens formand sidde her i salen, hvilket man vel rettelig burde, hvis man havde lavet en aftale, hvor der skal stemmes for, at kriminelle kan få dansk statsborgerskab, fordi man har lavet en eller anden lyssky aftale.
Men jeg vil gerne høre ministeren om noget andet.
Hvordan kan det være, at man er så bekymret for at udsætte det her og sende det tilbage til udvalget?
Vi skal jo alligevel være i salen og stemme den 25. juni.
Det kunne gøres på en rigtig gelinde måde, og det ville være en måde at vise velvilje på, men det vil man ikke.
Er det, fordi man så sent som i går aftes fandt en, som lige skulle pilles af forslaget, fordi man var blevet i tvivl om, om vedkommende skulle have statsborgerskab?
Og er problemstillingen så ikke, at ministeren udmærket godt ved, at han ikke har styr på butikken, så hvis vi udsætter det her i 3 uger, vil man komme til at finde endnu flere?
Er det ikke bare sådan, at man i regeringen er bekymret for at blive taget med bukserne nede og skulle fortælle danskerne, at man ikke har styr på butikken?
Rasmus Jarlov (KF), 2024-06-04:
Nu har man ikke hørt en ordfører forklare partiets politik, og jeg synes også, det er for dårligt, at statsministeren ikke er til stede i dag, men at hun har sendt sin minister, når hun nu ellers selv går rundt og påstår, at hun har en stram udlændingepolitik.
Det er jo sådan, at der er en lang række ting, der blev aftalt i indfødsretsaftalen, som ikke er blevet implementeret.
Der har ikke været tilstrækkelig mange kriminalitetstjek, der er problemer med at kontrollere beskæftigelseskravet, der har været en fuldstændig absurd sag, hvor en børnemishandler fra Somalia ikke kan blive frataget sit statsborgerskab, fordi hans sagsmappe er blevet smidt væk, og reglerne for, hvordan man skal kontrollere kriminalitet, er ikke blevet implementeret på grund af et teknisk problem i Kriminalregisteret, siger man.
Så aftalen er simpelt hen ikke overholdt.
Og det går jo to veje.
Det er ikke kun os, der skal overholde en aftale om at stemme for nogle ting; det er også regeringen, der skal levere det, som er aftalt, for at man kan kræve af os, at vi lever op til vores del af aftalen.
Jeg vil også meget gerne høre, hvilke konventioner det er, som bliver overtrådt, sådan som Socialdemokratiets ordfører har påstået, hvis man kræver en bedre sagsbehandling.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-06-04:
Jamen først vil jeg sige, at det jo ikke er rigtigt, når hr. Rasmus Jarlov siger, at der ikke er tilstrækkelig mange kriminalitetstjek – vi har jo efterfølgende lavet kriminalitetstjek for samtlige de personer – ligesom det heller ikke er rigtigt, hvad angår de fire personer, som der ikke har været et tilstrækkeligt tjek af i forhold til beskæftigelseskrav, for det har vi jo efterfølgende lavet; vi har endda indledt en sag imod den ene af dem i forhold til frakendelse.
Så det er jo ikke rigtigt.
Hr. Rasmus Jarlov kan være undskyldt, i og med at hr. Rasmus Jarlov ikke er ordfører på området, men ikke desto mindre kommer man ned i Folketingssalen og stiller nogle spørgsmål om noget, som der er givet en skriftlig orientering om til Folketingets Indfødsretsudvalg, og som der flere gange er blevet redegjort for på samråd.
Jeg har været i, tror jeg, seks eller syv
samråd om de her sager, og der har været rigelig tid til at stille spørgsmål
, men hr. Rasmus Jarlov har jo så ikke været til stede på de pågældende samråd.
Det skal han være undskyldt, men hvis man var mødt op, havde man jo fået svarene allerede dengang.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-06-04:
Altså, vi er jo bare ikke tilfredse med de svar, der er givet, og vi er ikke tilfredse med, at de elementer omkring bl.a. slettefrister, som ordføreren, der kender sagen særdeles godt, har rejst, ikke bliver overholdt.
Men jeg spørger lige igen omkring konventionerne, for det var en central påstand både fra hr. Anders Kronborg og hr. Frederik Vad, at vi skulle bryde nogle konventioner, når vi kræver her, at sagerne skal kigges ordentligt igennem, for at være sikre på, at der ikke er kriminelle på listen.
Hvad er det for konventioner, der forbyder os her i Folketinget at kræve en bedre sagsbehandling, således at vi skulle være tvunget til at stemme for her i dag, selv om vi ikke føler, at tingene er undersøgt ordentligt?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-06-04:
Altså, jeg tror ikke, at der er nogen konventioner, der siger, at man ikke må sagsbehandle ordentligt, men det er jo det, vi er uenige om i aftalekredsen, hvor der er fire partier, der siger, at det er foregået ordentligt, og så er der ét parti i aftalekredsen, der påstår, at det ikke er foregået ordentligt.
Det kan jo være på grund af forskellige holdninger til, hvordan man opfatter situationen, men i sig selv er det selvfølgelig sådan, at hvis man eksempelvis piller statsløse ud og stopper med at give statsborgerskab til statsløse, især dem, som er blevet fejlsagsbehandlet tilbage i 00'erne, da fru Birthe Rønn Hornbech var minister, så vil det selvfølgelig udgøre et problem.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-06-04:
Tak for det.
Når ministeren taler, lyder det meget, som om det igen er den der historiefortælling, som ministeren er så god til, nemlig at alle skandalerne var nogle, der lå i fortiden, og at det nu er rettet op, og nu er himlen blå.
Det er bare ikke det, der er tilfældet.
Nu har jeg selv både i dag og under andenbehandlingen peget på – jeg tror også, jeg gjorde det under førstebehandlingen – nogle af de personer, der er på det her lovforslag.
Hvordan kan sådan en fejl opstå?
Jeg har netop i dag nævnt for ministeren, at der er en person på lovforslaget, som jeg lige er blevet bekendt med har en karensgivende bøde på over 3.000 kr., som han ikke lige har fået.
Hvordan kan sådan en person komme på lovforslaget, når karensgivende bøder på over 3.000 kr. burde udelukke folk fra at komme på?
Så er der alle de fejl med kriminalitetstjek i forhold til folk, der har domme, der ligger mere end 10 år tilbage, hvor vi ikke aner, hvad folk kan være dømt for – voldtægt, bandekriminalitet osv.
Hvordan kan ministeren sige, at der ikke stadig er fejl?
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-06-04:
Det passer nok meget godt sådan timingsmæssigt.
Jeg vil egentlig bare spørge lidt ind til noget.
Man har spurgt og spurgt og har ikke kunnet få svar og ikke kunnet få indflydelse.
Men Det Konservative Folkeparti ønsker stadig væk at forblive en del af aftalekredsen.
Hvorfor egentlig, hvis man føler sig så dårligt behandlet?
Man har indgået en politisk aftale, men går så alligevel ned og stemmer gult og stemmer dermed ikke med de andre aftaleparter.
Og ordføreren har stået og sagt, at Det Konservative Folkeparti føler sig dårligt behandlet.
Man har ikke tænkt sig at stemme efter den aftale, man har indgået.
Hvorfor så blive i aftalekredsen, hvis det er sådan et stort problem?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-06-04:
Jamen vi lever op til den aftale på den måde, at vi selvfølgelig arbejder for at finde en løsning og vi løbende orienterer aftalepartierne om det her.
Det er en svær problematik, hvad den daværende regering, som De Konservative indgik i, også allerede erkendte, 2 uger efter man havde lavet aftalen, altså at det her var meget, meget svært at finde en løsning på.
Men det betyder ikke, at vi skal stoppe med at prøve at finde en løsning, det arbejder vi ihærdigt på.
Og jeg mener, det er helt rimeligt, at alle former for kriminalitet bliver inkluderet i den bedømmelse, der er af den enkelte.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-06-04:
Jeg synes jo rent faktisk, at det siger mere om de andre partier i aftalekredsen, end det gør om os.
Vi værner om det danske statsborgerskab, og for os er det altafgørende, at der ikke er kriminelle udlændinge, der får dansk statsborgerskab.
Så jeg synes rent faktisk, at det er ministeren, der ikke lever op til den aftale, vi har lavet, for der sker overhovedet ikke noget på det område.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-06-04:
Nu er det jo ikke så unormalt, at det, når man behandler indfødsretsmeddelelse, selvfølgelig er ordføreren, der er her og går på talerstolen, og ikke partiformanden, som jo ikke er ordfører på det område.
Ministeren taler om det her med at leve op til den politiske aftale.
Jeg vil egentlig vende det lidt rundt og så sige, at det jo rent faktisk er ministeren, der ikke lever op til den politiske aftale, som vi har indgået.
Her 3 år efter aftalen blev indgået, har ministeren jo stadig væk ikke gjort noget ved de her slettefrister, der er i Kriminalregisteret.
Derfor vil jeg gerne høre ministeren, om ministeren i dag kan garantere Folketinget og danskerne, at der ikke er én eneste kriminel på det lovforslag, som regeringen om lidt vil stemme igennem her i Folketingssalen.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-06-04:
Jamen det er da helt rigtigt, at det som regel er ordføreren, der står i Folketingssalen.
Det var også derfor, det undrede mig, at det var den konservative partiformand, der var i Jyllands-Posten, for hvis man har så stor interesse for det, kan man da møde op.
Men nu kan jeg se, fru Mona Juul er kommet, det var dejligt, så kan hun også være med i debatten.
Men jeg vil sige, at hvad angår slettefristerne, overholder jeg den aftale ved løbende at arbejde for det, ved løbende at orientere aftalekredsen.
Vi er i gang med at kigge på bl.a. fingeraftryksregisteret, og om der er mulighed for der at finde en løsning på den her problematik.
Men det er en meget svær problematik, som jo blev sat i gang, som blev godkendt af den daværende regering, hvor den konservative partiformand var justitsminister, og som man efterfølgende, meget hurtigt efter, forsøgte at trække i land på.
I forhold til om jeg kan love, at der ikke er nogen kriminelle, vil jeg sige, at nej, det kan jeg ikke, og det er derfor, vi har et supplerende kriminalitetstjek 2 år efter.
Hvis man eksempelvis har begået kriminalitet i dag, eller dagen før man er til grundlovsceremoni, vil der efterfølgende være et kriminalitetstjek, sådan at hvis man er blevet dømt, vil man alligevel kunne tages af, og der vil kunne indledes en sag om svig imod den pågældende.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-06-04:
Hvis nu ministeren levede op til den politiske aftale, vi havde lavet om de her slettefrister i Kriminalregisteret, ville man jo netop der kunne se, om der var kriminelle på lovforslaget, som i dag får statsborgerskab.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren: Hvornår har ministeren tænkt sig at leve op til den politiske aftale, som vi har lavet i forhold til de her slettefrister, der er i Kriminalregisteret, som gør det umuligt at tjekke, om der er kriminelle, som får statsborgerskab?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-06-04:
Først og fremmest vil jeg sige, at der jo er en grund til, at vi laver fire kriminalitetstjek i løbet af en proces, fra folk første gang ansøger om at få statsborgerskab, til de endeligt ikke bliver tjekket mere, altså 2 år efter de får tildelt statsborgerskab.
Det er jo, fordi der kan være fejl i sagsbehandlingen, det sker jo på alle områder, men vi tilstræber selvfølgelig, at der ikke sker sagsbehandlingsfejl.
Hvis man tjekker noget fire gange, er der jo mindre sandsynlighed for, at der vil ske de samme fejl.
Der kan også være folk, der er på det her lovforslag, som i dag eller lige nu, inden vi har stemt for det, begår kriminalitet, som de efterfølgende bliver dømt for i byretten, hvad der så naturligt vil lede til, at man indleder en frakendelsessag for svig mod de pågældende.
Det er jo det, systemet skal løse, ved at man fire gange tjekker folks kriminalitet, altså for netop at være sikker på, at folk, der er kriminelle og ikke har oplyst om det, ikke kommer på lovforslaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-06-04:
Når ministeren nu er blevet bekendt med fejl også på det her lovforslag, hvorfor må vi så ikke få lovforslaget tilbage i udvalget, så vi kan behandle det ordentligt og sørge for, at de personer, der får dansk statsborgerskab, er blevet behandlet i overensstemmelse med den aftale, der ligger på området?
Det ville vel være det ordentlige at gøre, altså sikre, at de love, vi vedtager her i Folketinget, er blevet behandlet grundigt, i dybden og i overensstemmelse med de aftaler, der er.
Peter Kofod (DF), 2024-06-04:
Fair nok.
Der er altså ikke noget breaking news i, at Dansk Folkeparti og regeringen er uenige om, hvem der skal have dansk statsborgerskab, og hvor mange vi skal give dansk statsborgerskab – men lad det ligge.
Jeg vil gerne spørge ind til det, der handler om konventioner, for det brugte bl.a. hr. Anders Kronborg som omdrejningspunkt i sin argumentation for, hvorfor man skulle stemme for det her lovforslag.
Jeg vil bare bede ministeren om at bekræfte, at der vel ikke – det håber jeg ikke der er – er nogen konvention eller nogen international binding, der tvinger mig som folkevalgt, som folketingsmedlem, til at trykke på den grønne knap ud over min egen samvittighed og i øvrigt grundlovens rammer.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-06-04:
Nej, det er klart, at de internationale konventioner jo ikke binder den enkelte person, men som land har vi tilsluttet os nogle konventioner.
Hvis vores Folketing løbende bliver ved med at stemme imod de konventioner, eksempelvis ved at nægte statsløse at få statsborgerskab eller andre ting, så vil det på et tidspunkt komme til, at vi enten skal træde ud af dem, eller at vi skal stoppe med at træffe de beslutninger.
Det er klart, at det forstår jeg godt Dansk Folkeparti ikke føler sig ansvarlig for, men det synes jeg som regering man skal være ansvarlig for.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-06-04:
Jeg beklager på forhånd, at jeg heller ikke sidder i udvalget.
Men jeg er lidt nysgerrig på det med konventionerne, hvor ministeren siger, at så skal man reelt set på sigt blive ved med at stemme for de her statsborgerskaber, for ellers må man træde ud af konventionen.
Hvordan stemmer det så med den politiske aftale, man har lavet, med, at man ikke må begå kriminalitet?
Betyder det så også, at dem, som er indbefattet af den her statsløsekonvention, skal kunne få statsborgerskab, selv om de har begået kriminalitet?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-06-04:
Jamen det sidste er jeg jo sådan set enig i, men det er forkert, når hr. Peter Kofod opfatter det på den måde, at et flertal om lidt giver folk statsborgerskab.
Det sker ikke.
Og der har vi jo heldigvis tid til også at lave et kriminalitetstjek og sørge for, hvis der skulle være nogen, som i mellemtiden har begået noget kriminelt, at de så bliver opdaget.
Så til det her med at have travlt.
Altså, jeg kender godt Dansk Folkepartis indstilling til indfødsret.
Jeg ved, at man ønsker et loft på 250 mennesker om året, der får indfødsret.
Og jeg må bare sige: Jeg går ikke ind for det.
Altså, jeg synes, det er en forkert måde, at folk, der er gift med danskere, har børn i Danmark, har boet her 10-15 år, som kommer fra Storbritannien eller Tyskland eller andre lande, med den nuværende kø på 7.000 mennesker potentielt skal vente 28 år, før de kan få statsborgerskab.
Det synes jeg ikke er en rimelig afbalancering mellem en kontrol af, hvem der kommer ind, og en adgang til at blive dansk statsborger, hvis man eksempelvis er gift med en dansker.
Ja, altså, det er en del af den aftale, at hvis du eksempelvis er statsløs, er der nogle typer kriminalitet, hvor du, selv om du har begået en af dem, alligevel kan få statsborgerskab på lempelige vilkår.
Og det er jo det, som alle partier undtagen Dansk Folkeparti og så hr. Lars Boje Mathiesen som løsgænger her i Folketinget læner sig op ad; det er det, som De Konservative støtter, det er det, som Danmarksdemokraterne støtter, det er det, som alle partier undtagen Dansk Folkeparti og hr. Lars Boje Mathiesen læner sig op ad.
Det betyder jo altså, at hvis man vil stemme på et parti, som vil ud af konventionerne, er det jo dem nede i jeres ende, man skal stemme på, men hvis man stemmer på et parti, der ikke sidder dernede, vil man jo reelt bakke op om, at de her konventioner bliver ved med at være her, i hvert fald indtil vi får gjort dem anderledes, og det tager selvfølgelig noget tid.
Men man kommer til at bakke op om konventionerne, hvis man stemmer på nogle af de andre borgerlige partier end de to, jeg har nævnt.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-06-04:
Ja, det er fuldstændig korrekt, at hvis man vil stemme på nogen, som sætter danskernes tryghed og Danmarks sikkerhed over nogle forældede konventioner, så skal man stemme på mig.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Altså, hvis du er omfattet af statsløsekonventionen, hvilket en lang række palæstinensere, som vi ved er meget, meget kriminelle, gør, så er den politiske aftale, man har lavet – og hvor mange partier har slået sig op på at sige, at man nu har lavet en politisk aftale, som gør, at kriminelle ikke kan få statsborgerskab – jo fuldstændig hullet som en si, for som ministeren siger, vil vi faktisk være forpligtet til at give dem statsborgerskab.
Er det korrekt forstået?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-06-04:
Det er korrekt forstået, for så vidt angår den gruppe af statsløse palæstinensere, som bor i Danmark.
Og som det også har været oppe på flere samråd, er det jo sådan, at Dansk Folkeparti – og så gælder det også hr. Lars Boje Mathiesen – er det eneste parti i Folketinget, som ønsker at træde ud af statsløsekonventionen, og som dermed også ønsker at sige, at statsløse palæstinensere skal have statsborgerskab på samme vilkår som alle andre.
Det er der ikke nogen af de andre partier, som ellers markedsfører sig på en stram udlændingepolitik, der mener.