Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-04-02:
Tak for det, og tak for at rejse denne forespørgsel.
Det er jeg glad for.
Det er jo en vigtig og principiel dagsorden, som grundlæggende handler om, at vi skal engagere fleste mulige i demokratiet.
Der er så den her ordning om borgerforslag, som har fungeret i lidt over 1 år, og jeg er efterladt med det indtryk, at Folketingets Udvalg for Forretningsordenen har besluttet, at ordningen skal gøres permanent.
Det skal jeg som sådan ikke blande mig i.
Jeg repræsenterer en regering, der består af tre partier, der har haft forskellige tilgange til forslaget oprindeligt.
Men jeg vil gerne sige noget om det første år.
For det er jo fuldstændig rigtigt, som hr. Uffe Elbæk siger, at der har været stor aktivitet.
Der er fremsat mere end 300 forslag, omkring 35 af dem har fået støtte fra flere end 5.000, og som altså ikke bare er en enlig svale, havde jeg nær sagt, der ikke gør nogen sommer, men som dækker over et politisk emne, som mange danskere engagerer sig i.
Og der er fem forslag, der har fået mere end 50.000 underskrifter, og derfor er blevet fremsat i Folketinget som beslutningsforslag.
Ingen af dem er blevet vedtaget i deres endelige form, men det har jo præget debatterne herinde.
Det kan man jo se, og det er meget naturligt.
For borgerforslagene er jo udtryk for, hvad der rører sig i mange mennesker.
Vi kan f.eks. tage det helt aktuelle borgerforslag om en ny klimalov.
Vi står med nogle udfordringer, som jo er vores generations største, også som samfund og som verden.
Der er et kæmpe engagement i store dele af befolkningen, og det finder så bl.a. sit udtryk i borgerforslag, men jo også på mange andre måder.
Det er rigtig positivt.
Det er jo et engagement, der også er til stede i Folketinget, og selv om jeg godt ved, at der fra tid til anden er nogle, der forsøger at patentere hele den her diskussion, så er det dog et faktum, at Danmarks lederrolle i den grønne omstilling – og en af grundene til, at FN's generalsekretær har bedt os om at påtage os et direkte lederskab frem mod klimatopmødet i New York i september – er baseret på brede forlig.
I sommer indgik vi her i Folketinget danmarkshistoriens grønneste energiaftale – også med et bredt flertal – og vi har fremlagt et ambitiøst klimaudspil om mindre luftforurening, renere busser i byerne, og den historisk høje ambition om helt at udfase salget af nye benzin- og dieselbiler i 2030, altså om kun 11 år.
Og det er jo også en refleksion på en debat i vores samfund.
Derfor er det også min ambition, at vi fremsætter forslag til en ny klimalov i næste folketingssamling.
Til den tid har der været folketingsvalg, men vores ambitioner rækker jo ud over valgdatoen.
Så regeringen tilslutter sig tankegangen om, at vi skal have en ny klimalov, og der er flere elementer i lovforslaget, der flugter rigtig godt med regeringens politik.
Men borgerforslag er jo langt fra den eneste måde at engagere befolkningen på i klimaspørgsmålet.
Klimaministeren har nedsat et nyt ungeklimaråd med 10 medlemmer valgt blandt 400 ansøgere, hvad der i sig selv afslører et kæmpe engagement i den danske ungdom.
For nogle uger siden mødte jeg og rimeligvis også mange her i salen de mange børn og unge, der stod nede på Slotspladsen.
De stod også rundtomkring i landets øvrige byer, men jeg mødte så dem, der stod nede på Slotspladsen foran Christiansborg samlet i et fælles opråb fra deres generation til vores generationer.
Det er vigtigt, og for at forberede en ny klimalov, vil regeringen afholde en folkehøring; både med et indledende forløb til afholdelse her i foråret med debatarrangementer rundt omkring i landet om klima, og så en egentlig folkeafhøring, nej, folkehøring – folkeafhøring tror jeg er noget, man har andre steder, hvis begrebet overhovedet findes – men altså en egentlig folkehøring bestående af dialogmøder fordelt over landsdelene, og den del af det skal forløbe hen over efteråret.
Og det bygger jo på et andet nyligt eksempel på, at vi i et samspil mellem regering og Folketing har forsøgt at inddrage borgerne mere direkte i vores demokrati.
Jeg tænker her på de gode erfaringer, vi har haft fra borgerdialogmøderne om EU, som Folketinget afholdt i september i Sønderborg, Herning, København og Næstved.
Og jeg tænker også på de debatter om EU, som fem landsdækkende organisationer stod for at bringe ud i lokalmiljøerne i Danmark på en bevilling, vi afsatte her.
Tilsammen blev der afholdt mere end 100 debatarrangementer rundtomkring i landet.