runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Betina Kastbjerg (DD), 2024-04-11:
Tak for de positive tilkendegivelser, også fra Socialdemokratiet.
Det er jeg da rigtig, rigtig glad for, og det er jo rigtigt, som ordføreren siger, at det er sjældent, at regeringen stemmer for et beslutningsforslag.
Så det lyder til, at Danmarksdemokraterne er kommet med deres andet beslutningsforslag, som regeringen støtter, så det kan vi jo kun være tilfredse med.
Så tak for det.
Jens Joel (S), 2024-04-11:
Tak for det, formand, og tak til Danmarksdemokraterne for at have fremsat beslutningsforslaget.
Man fornemmer i dag, at debatten kan blive sådan relativt kort, men det er jo ikke et udtryk for, at den ikke er vigtig.
Det er måske et udtryk for, at nogle af de detaljer, der skal på plads, kan være svære at stå og få udredt i Folketingssalen.
Men den politiske intention er i hvert fald relativt åbenlyst ensartet på tværs af regeringspartierne og forslagsstillerne.
Det er, fuldstændig som ministeren også har redegjort for, Socialdemokratiets indstilling, at det ikke skal være, hvor man er dømt til at afsone, der ligesom afgør, hvor mange midler man har til rådighed, hvad man har af muligheder, hvad man kan spare op, eller hvad man kan gøre andre ting.
Omvendt er det også klart, at man er nødt til, hvis man vil sidestille de ting, f.eks. på tværs af retspsykiatrien og fængselsvæsenet, skal man også kigge på, om der er nogle andre ting i fængselsvæsenet – f.eks. at man har mulighed for i fængslerne at tjene lidt ved siden af, sådan at man har mulighed for at købe nogle personlige fornødenheder.
Og hvordan håndterer man det i forhold til de patienter, som så er idømt behandling i retspsykiatrien?
Derfor er vi altså fuldstændig med på det her beslutningsforslags intention.
Vi mener også, at det skal ensartes på tværs, men som ministeren har redegjort for, er der nogle konkrete og praktiske udfordringer – nogle djævle i detaljerne – som gør, at vi ikke er sikre på, at vi er færdige med et lovforslag i 2024.
Det er simpelt hen baggrunden for, at vi agter at ønske at få et ændringsforslag, som siger »hvis vi starter politiske diskussioner i 2024«, og så laver et lovforslag, så snart vi er enige politisk, for så vil vi godt kunne støtte op om beslutningsforslaget.
Og det er jo ikke hver dag, at man faktisk åbner mulighed for at støtte op om et beslutningsforslag, men det er, simpelt hen fordi den her problematik har regeringen og regeringspartierne arbejdet med, og vi var enige i udfordringen med det, allerede inden beslutningsforslaget her blev fremsat.
Så på den baggrund håber jeg, at vi kan finde en løsning, hvor vi kan komme til at stemme det igennem med den ændring, at det ikke er lovforslaget, der ligger i 2024, men de politiske forhandlinger, der starter i 2024.
Søren Søndergaard (EL), 2024-04-11:
Det vil jeg selvfølgelig straks kvittere for.
Jeg kan jo godt se, at det måske er praktisk for ministeriet at putte forskellige ting ind, men jeg tror bare, at man principielt skal holde sig til, at man tager ét emne, altså én lovændring ad gangen og ikke blander helt forskellige love om helt forskellige emner ind i det.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-11:
Det var bare med hensyn til spørgsmålet om ét lovforslag, der behandler ændringer af mange forskellige love – det er vi enige i.
Jeg burde selv have været opmærksom på det her.
Nu kan man sige, at det, der vedrører kunstneriske uddannelser, er jo en mikrolillebitte del, og det havde næppe været den store debat her i salen.
Så i lige præcis det her tilfælde kan man måske godt forsvare, at det er blevet til ét lovforslag.
Men det er noget, vi bør være opmærksomme på, altså at vi ikke står og behandler revl og krat i samme ombæring.
Så det er bare for sige, at det er vi sådan set enige i.
Søren Søndergaard (EL), 2024-04-11:
Ja, altså som jeg klart gjorde opmærksom på, ønsker vi det delt op der, hvor der er tale om to forskellige love.
Den ene lov handler om uddannelser; det er én lov.
Og så er der en anden lov, der handler om ophavsretsloven; det er en helt anden lov.
Men selvfølgelig kan man ikke dele alle forslag og alt indhold i ophavsretsloven op i selvstændige lovforslag.
Hvad skulle idéen være i det?
Der er ét lovforslag, og det tager man stilling til, og så kan man stille nogle ændringsforslag, og dem kan man få vedtaget, eller man kan få dem forkastet, og får man dem forkastet, må man jo overveje, om det får konsekvenser for ens stillingtagen til hele loven.
Men selve det, at der er én lov, der handler om mange emner, er ikke noget problem.
Problemet er, når der er én lov, der omhandler flere love.
Helle Bonnesen (KF), 2024-04-11:
Jeg vil så bare spørge, om det så skal forstås som, at Enhedslisten også ønsker, at man deler det her lovforslag op i flere enkelte forslag.
Helle Bonnesen (KF), 2024-04-11:
Jamen tak for det.
Ja, vi er enige.
Vi skal alle sammen huske vores historie.
Vi skal alle sammen huske, hvor vi kommer fra, hvorfor tingene hedder det, de gør, og hvad det er for en historie, vi har med os.
Det er vi i gang med at fjerne, og det er vi rigtig kede af.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-11:
Tak for det.
Jeg håber jo i lighed med fru Helle Bonnesen, at der kan findes opbakning til en opdeling af det her lovforslag, så vi kan stemme imod det her kønsløse nonsens, som Kulturministeriet forsøger at implementere.
Så vil jeg godt takke Konservatives ordfører for at gøre opmærksom på det, som jeg synes det lyder som om der simpelt hen er nogle der fuldstændig har misforstået, nemlig at ordet man i den her sammenhæng ikke betyder »mand«, men betyder »person« eller »menneske«.
Det henviser til det væsen, vi alle sammen er, nemlig det menneskelige væsen, som kvinderne jo altså i lige så høj grad kan betragtes som.
Så det virker for mig fuldstændig absurd, at vi på den måde skal gøre vores sprog fuldstændig kønsløst og fjerne den sproglige tradition, som det danske sprog bygger på.
Så jeg er glad for, at både Konservative, Danmarksdemokraterne og Liberal Alliance deler holdningen med os i Dansk Folkeparti om, at det her selvfølgelig ikke er noget, vi skal have mere af.
Henrik Frandsen (M), 2024-04-11:
Tak for ordet, hr. formand.
Jeg skal lige starte med at sige, at jeg i dag vikarierer for Moderaternes kulturordfører, Tobias Grotkjær Elmstrøm.
Det lovforslag, vi behandler i dag, indeholder i virkeligheden to love.
Første lov drejer sig om ophavsretten, som vi nu optimerer og tilpasser den teknologiske virkelighed, vi står over for med bl.a. AI og ChatGPT.
Det er nødvendigt for at sikre, at vores dygtige danske kunstnere, musikere og forfattere fortsat får penge for deres værker.
Reglerne fastsættes selvfølgelig i samarbejde med uddannelsesinstitutionerne og det relevante fagpersonale.
Så det er også rigtig fornuftigt.
Jeg kan også læse i høringssvarene, at der er en bred opbakning til de foreslåede bestemmelser, hvilket jo er meget glædeligt.
Så for at gøre en lang sag kort vil jeg sige, at Moderaterne selvfølgelig står bag forslaget.
Søren Espersen (DD), 2024-04-11:
Jamen send teksten til mig, og så kigger vi på det.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-11:
Vi tænker nemlig i Dansk Folkeparti på at stille et ændringsforslag, der tager EU-delen ud af det her lovforslag, og vi har ikke erfaring med, at Danmarksdemokraterne plejer at stemme for den del, fordi man jo er tilhængere af EU.
Så derfor er jeg nysgerrig på, hvad hr. Søren Espersen tænker om det ændringsforslag.
Er det noget, Danmarksdemokraterne vil bakke op om?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-11:
Jo, men det er ikke kun praktisk for ministeriet, det kan også være praktisk for os ordførere, at vi ikke efter det her så skulle have haft en ny ordførerrunde, hvor vi havde talt om et lovforslag, som er lillebitte, af teknisk karakter osv., men at vi i hvert fald som udgangspunkt siger, at sådan skal det være, og så må det være undtagelsen, at vi puljer, og der skal være konkrete årsager til det, og vi skal ligesom nikke til det.
Så tror jeg, vi kan finde hinanden, og det tror jeg vil gavne folkestyret.
Søren Søndergaard (EL), 2024-04-11:
Jeg noterer hr. Jan E. Jørgensens bemærkning.
Zenia Stampe (RV), 2024-04-11:
Ja, og jeg er så udogmatisk, at jeg, selv om jeg godt kan lide grammatik, så ikke er tilhænger af én fælles generel løsning for alt.
Hvis man på det område er glad for og tilfreds med, at en »sygeplejerske« nu er det, en »sygeplejerske« har været, og at en »sygeplejer« er noget andet, og at det kan både mænd og kvinder leve med, så er det jo godt.
Jeg har ikke brug for, at kvindelige kunstnere bliver kaldt »kunstnerinder«, og jeg tror egentlig heller ikke, der er særlig mange kvindelige kunstnere, der har brug for det, men det må jo være op til det enkelte område og menneskerne derude, hvad de ønsker at kalde sig selv, og det kan være helt forskelligt fra område til område.
Og hvor er det vidunderligt, at vi ikke lever i et kommunistisk samfund, hvor det er os herinde, der skal beslutte, hvad folk skal kaldes.
Søren Espersen (DD), 2024-04-11:
Jeg vil bare lige sige, at »en sygeplejer« er noget helt andet end »en sygeplejerske«.
Jeg kunne godt se for mig, at det ville komme i mange af de lovforslag, der kommer, og det synes jeg vil være en katastrofe.
Men det er en interessant debat, og det er bestemt også noget, som vi her i Folketinget på en eller anden måde bør drøfte, altså hvad vi egentlig gør, hvis det fortsætter.
Zenia Stampe (RV), 2024-04-11:
Jeg er fuldstændig enig.
Jeg slog faktisk lige op på nettet, om der findes en mandlig version af »sygeplejerske«, og det gør der ikke.
For en »sygeplejer« er jo noget andet, og det har åbenbart ikke været et problem for de mænd.
Jeg har i hvert fald ikke hørt nogen mandlige sygeplejersker problematisere, at de blev kaldt »sygeplejersker«.
altså ikke den, der havde sagt: Nej, du skal have en feminin endelse, for det der er altså traditionelt et kvindejob, og det skal vi holde fast i.
Desuden tror jeg heller ikke længere, at der, når det drejer sig om den der endelse »-ske«, som, hvad man kan sige, sprogligt bevidste mennesker ved er en kvindelig endelse, er så mange, der tænker over, at det faktisk er en kvindelig endelse, og det er måske derfor, at det ikke har betydet så meget for de mange mandlige sygeplejersker, der i dag er ude på de danske hospitaler.
Søren Espersen (DD), 2024-04-11:
Jeg tænkte på ordet sygeplejerske, som man jo egentlig fortsatte med at bruge, selv om det blev mænd, der overtog det job.
Det skabte jo en helt anden version, da de så blev kaldt »sygeplejer«, som vi nu ved er noget helt specielt.
For det har en særlig funktion, og »sygeplejersker«, hvad enten det er mænd eller kvinder, har også en særlig funktion, og det er for mig et godt eksempel på noget, der er succesrigt.
Tænk, hvis vi var begyndt at fjumre rundt med det og finde på alle mulige mærkelige ting, men nu beholdt vi det der, hvor det var, og det er bare en bemærkning, og fru Zenia Stampe må selv om, om hun vil svare på det eller ej.
Søren Søndergaard (EL), 2024-04-11:
Jo, men det er jo et spørgsmål om, at man vælger at præcisere det ved at skrive det ind i loven.
Det er jo det, man gør.
Der har jo allerede været lidt debat med Dansk Folkepartis ordfører i forhold til henvisningen til EU-dommen, som jeg i øvrigt synes er ganske fremragende.
Prøv at læse, hvad det er, EU-dommen slår fast.
Det er sjældent, at det er så godt og så præcist og giver så brede rammer, som EU-dommen giver.
Så nej, jeg kan ikke se nogen idé i at dele det her op.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Jamen, hvis man f.eks. tager parodidelen ud, deler jeg egentlig kritikken af EU's retstilstand på området, men LA støtter det, da det nu engang er retstilstanden, også herhjemme.
Det ville da være mærkeligt, hvis ikke dansk lovgivning også reflekterer det, som domstolene rent faktisk dømmer herhjemme.
Søren Søndergaard (EL), 2024-04-11:
Det synes jeg ikke giver nogen mening, og det har ikke noget at gøre med indholdet her, det er helt principielt.
Vi laver nogle ændringer til ophavsretsloven; det er én lov – der laver vi nogle ændringer.
Der kommer så et forslag fra Kulturministeriet og fra kulturministeren om, hvordan man ændrer det.
Det har en række ændringer – det har jo ikke bare tre eller to.
Jeg må lige gøre opmærksom på, at de ændringer, der ligger her i forhold til ophavsretsloven, indholdsmæssigt kan deles op i mange flere.
Hvorfor stemmer vi ikke separat om det, der står om karikaturtegninger?
Det kunne vi jo også tage ud og så sige: Det er en helt speciel lov, det kigger vi på helt separat.
Det synes jeg bare ikke giver nogen mening, og derfor er svaret på spørgsmålet nej.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Jeg vil bare høre ordføreren, om ikke ordføreren kunne være med til at dele det op i tre.
For jeg lytter til – vi skal jo lytte, har vi fået at vide i dag – at der er stemning for, at man deler det op i end EU-del, en kønsneutrale betegnelser-del og en kulturel uddannelse-del.
Hvad tænker ordføreren om det forslag?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-11:
Altså, det kan godt være, at det er mig, der er naiv, for jeg havde ikke helt set, at det ville blive så stor en sag; det vil jeg være ærlig at indrømme.
Jeg synes ikke, det er helt så enkelt.
Vi er nok på samme side, og som jeg også startede med at sige, synes jeg, at det her lidt er noget fjol.
Er der så også en masse andre udtryk, vi skal ændre?
Det ville jeg synes var virkelig fjollet.
Er det sådan, at der kommer ønsker om at ændre loven fra dem, som benytter loven i deres dagligdag, så synes jeg omvendt også, at man er sådan lidt tunghør, hvis man så siger: Nej, det vil vi ikke.
I har værsgo at kalde jer det, som vi synes I skal kalde jer.
Altså, det er jo i virkeligheden lidt det omvendte, og der er jeg altså også så liberal, at jeg siger, at hvis folk selv synes, at de skal kaldes et eller andet, så er det fint med mig.
Søren Espersen (DD), 2024-04-11:
Jeg kan godt forstå, at hr. Jan E. Jørgensen er ærgerlig over, at det her bliver sådan et omdrejningspunkt.
Det her var faktisk et lovforslag, der givetvis kunne blive vedtaget i fryd og gammen, fordi det er et rigtig godt forslag, der ligger her.
Så er det ikke lidt ærgerligt, at man fra regeringens side kom til at gøre det her til et omdrejningspunkt, når det kunne være helt anderledes?
Jeg synes måske, man skulle overveje, om ikke man kunne dele det her lovforslag i to, så vi andre kan slippe for at skulle stemme for noget, som vi ikke bryder os om; men jeg synes, det er ærgerligt, og jeg vil lige spørge hr. Jan E. Jørgensen, om ikke også han lidt har fortrudt, at man har taget det her med, så det bliver omdrejningspunktet.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-11:
Altså, her er det et ønske fra dem, som bruger ophavsretloven som et værktøj i deres hverdag.
Det er ophavsmændenes organisationer, der selv har bedt om at få ændret ordet til ophavspersoner, fordi det bliver brugt i kontrakter og andet i dag.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-11:
Forskellen her er jo, at når der sker sproglige forandringer – det synes jeg jo også ligger i sprogets natur, altså at det forandrer sig over tid – så er det ikke, fordi kulturministeren kommer og siger: Nu vil jeg gerne have en anden sprogbrug end den, danskerne gennemsnitligt har, så nu synes jeg, I skal bruge nogle andre ord.
Det er sproget selv, der forandrer sig, og det er folk selv, der tager initiativ til at begynde at bruge sproget på en anden måde.
Er det ikke forkert, at en kulturminister på den her måde går ud og udstikker en retning for, hvordan danskerne skal bruge sproget, i stedet for at lade det udvikle sig naturligt?
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Jeg synes, det er meget interessant at høre, hvor langt Venstre vil gå her, for i forrige uge så vi jo f.eks. de videregående kulturelle uddannelser udsende et charter, hvor man nu foreslår, at der skal tages højde for køn, hudfarve, hvor man bor, hvilket land man kommer fra, i forhold til ansøgere til de kulturelle videregående uddannelser – og ikke kun til dem, men søreme også til de ansatte.
Det er jo ret vidtgående ting, som kulturbranchen ønsker at indføre, og hvor det her jo egentlig bare er en lille del af det, og dermed har ordføreren jo ret i, at det meget hurtigt bliver til en glidebane.
Så hvor langt glider Venstre med?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-11:
Jeg har det selv stramt med de ord, der hedder noget med person.
Jeg synes, det virker lidt kunstigt, og man tænker lidt: Ja, selvfølgelig er det en person – det er jo ikke en hund, en kat eller noget andet.
Og jeg er da sikker på, at hvis man begyndte at kalde de dele af Venstres bagland, som går meget op i CO 2 -afgiften, landpersoner, så ville de blive virkelig rasende.
Så jeg har det selv lidt stramt med de her udtryk, der hedder noget med person.
Men når man nu f.eks. ændrer ordet forligsmand til ordet mægler, så har jeg ikke noget problem med det, må jeg sige.
Jeg har heller ikke noget problem med, at man ændrer ordet tredjemand til ordet tredjepart.
Men når et ord hedder noget med person, synes jeg i hvert fald, at det begynder at skurre i mine ører.
Så lad os tage en drøftelse under udvalgsbehandlingen.
Jeg er 59 år, og der er mange ting, som jeg har svært ved at forstå.
Det var i øvrigt en Kaptajn Klyde-sketch.
Altså, sproget har udviklet sig, og dansk har udviklet sig ganske betragteligt, og spørgsmålet her er, om det kommer oppefra, eller om det kommer nedefra.
Som sagt er det jo et ønske fra dem, der beskæftiger sig med ordet, og når ophavsmændene selv synes, at de er ophavspersoner, og det gør deres organisationer i hvert fald, skal vi så som Folketing sige, at vi altså gerne vil have, at de bliver ved med at sige ophavsmand?
Jeg synes ikke, den er helt så nem, men altså, vi er nok ikke særlig uenige.
Helle Bonnesen (KF), 2024-04-11:
Men som vi også har diskuteret tidligere, er sproget jo meget noget, der kommer nedefra, og de ændringer, der sker i det danske sprog, er noget, der bliver talt, og så bliver det efterhånden indarbejdet.
Her taler vi om noget, der kommer oppefra, og det er meget usædvanligt.
Ville ordføreren også acceptere, at den slags skete på andre brancheområder som f.eks. ordførerens eget, altså advokatområdet?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-11:
Jeg synes, det er en sindssygt spændende debat; jeg synes, den er rigtig spændende.
Jeg interesserer mig selv meget for sprog, ikke bare dansk sprog, men også andre sprog.
Jeg synes, det er interessant at se, hvordan ord er opstået, hvordan de udvikler sig osv., og vi kan jo ikke som lovgivningsmagt hindre det.
Hvis det nu spreder sig og alle derude siger ophavsperson i stedet for ophavsmand, kan vi jo ikke gøre så meget ved det.
Altså, det kan vi ikke, for vi kan ikke styre sproget.
Så spørgsmålet er: I hvor vidt et omfang skal vi så lade lovgivningen følge den udvikling, der er i sproget, og i hvor vidt et omfang skal vi sige stop?
Jeg tror – jeg kan ikke dokumentere det, men jeg tror det – at lige præcis i mediebranchen og kulturbranchen er man nok længst fremme, nogle ville sige længst tilbage, på det her område, og at der fylder det rigtig meget.
Det tror jeg ikke det gør så frygtelig mange andre steder; det tror jeg ikke det gør.
Og bare lige for at svare på spørgsmålet vil jeg sige, at nej, vi har bestemt ikke noget ønske om, at det skal hedde en jordefar, en jordeperson eller andet.
Jeg ville synes, det var ret kunstigt at skulle opfinde et nyt ord på den måde.
Søren Espersen (DD), 2024-04-11:
Jeg tror, at jeg er meget enig i det, der bliver sagt.
Jeg har ikke været opmærksom på, at det står i bemærkningerne.
Det vil vi da kigge på, helt bestemt.
Helle Bonnesen (KF), 2024-04-11:
Jeg vil gerne have lov til at sige tak til Venstres ordfører på det her område for at stå så tydeligt frem og sige, at man jo faktisk synes, det er noget pjat med de her kønnede ord, og at det faktisk ikke hører til i det her lovforslag, som handler om nogle helt andre ting.
Derfor ærgrer det mig lidt, at Venstre er gået med til det.
Mener ordføreren virkelig, at ord er ligegyldige, og at man bare kan gå rundt og ændre på dem?
Nu nævnte ordføreren selv ordet jordemoder.
Det har jo intet med mor at gøre.
Det kommer af ordet gjord, som er det klæde, man tager rundt om et barn.
En anden betydning er, at det er et synonym for den mor, altså den kvinde, der har bragt det liv frem.
Mener ordføreren ikke, at vi er i gang med at udvande vores oprindelse i vores sprog?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-11:
Tak for det.
Jeg er glad for høre, at Venstre ikke synes, at det er særlig fornuftigt, at vi skal til at gøre vores lovforslag kønsløse.
Derfor er jeg da også nysgerrig på, om Venstre vil være med på at stemme for et ændringsforslag, der simpelt hen alene foreslår, at det her skal blive ved med at hedde det, det hedder i dag, og at vi så fjerner den her ambition om at gøre det kønsløst.
Det håber jeg da at man vil.
Tak for det.
Og tak for alt det med sproget.
Altså, jeg mindes nu, at det kun var mig selv, der gjorde opmærksom på, at jeg syntes, det var et problem, da ministeren fremlagde det her i sin tid, men jeg er glad for, at der er andre partier, der deler bekymringen for det her kønsløse sprogbrug.
Men jeg er lidt nysgerrig på, hvad Danmarksdemokraterne egentlig mener om implementeringen af EU-lovgivningen på ophavsretsområdet, som jo også ligger i det her lovforslag.
Altså, eksempelvis fremgår det af bemærkningerne, at EU-Domstolen i fremtiden skal tage stilling til, om eksempelvis en karikatur og en pastiche skal fortolkes ensartet på hele Unionens område, altså at det lades op til EU at bestemme, hvad der er en karikatur.
Er det ikke et problem og noget, som Danmarksdemokraterne også er bekymrede for i lighed med Dansk Folkeparti?
Jeg ved, at Danmarksdemokraterne jo er tilhængere af EU, og derfor er jeg lidt nysgerrig på, hvordan man ser på den her del af lovforslaget.
Søren Espersen (DD), 2024-04-11:
Jeg synes ikke, at vi skal gå og finde på nogle ord og finde på noget, som så måske lyder bedre i egne ører.
Jeg synes, at vi skal lade sproget udvikle sig stille og roligt.
Det er min pointe.
Og så kan det da være, at det en dag bliver fuldstændig normalt; det skal jeg da ikke udelukke.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-11:
Man kunne jo også vælge at komme med et udtryk, som ikke virker så fjollet som ophavsperson, for det er vi enige om ikke er helt hensigtsmæssigt.
Men ophavsrettighedshaver er et juridisk udtryk, der benyttes og bruges, og hvis det var det, der stod i lov om ophavsret i dag, så føler jeg mig overbevist om, at Danmarksdemokraterne ikke var blevet enormt fortørnede og havde tænkt: Det er da noget mærkeligt noget, at der står det; der skal stå noget andet.
Så det var sådan set mere for at høre, om vi måske kunne finde et andet ord end det lidt fjollede ord ophavsperson.
Søren Espersen (DD), 2024-04-11:
Det ved jeg ikke.
Jeg synes bare, at vi kan få det her løst ved at få det delt op i to, sådan at vi kan stemme for en god lov og slippe for det andet.
Jeg synes egentlig, at det er en smartere måde at gøre det på.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-11:
Tak for det.
Nu bliver jeg i tvivl om, hvad man må sige fra Folketingets talerstol, men et af de ord, som hr. Søren Espersen anvendte, findes jo både i en hankønsversion og en hunkønsversion, skal jeg bare lige gøre opmærksom på, med henholdsvis mand og kone sidst i ordet.
Men spørgsmålet går på noget andet.
Hvis der nu i loven i dag stod begrebet ophavsrettighedshaver, altså den, der har ophavsretten, som jo er et ord, der findes og bruges og benyttes, ville Danmarksdemokraterne så have stillet et ændringsforslag til loven og sagt: Det vil vi ikke have, der skal stå ophavsmand?