runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kasper Roug (S), 2021-03-02:
Tak til DF's ordfører.
Der er ingen tvivl om, at arbejdspladser på Lolland-Falster, hvor jeg også selv kommer fra, er enormt vigtige for os.
Det er selvfølgelig enormt vigtigt, at vi fastholder alle de typer arbejdspladser, der nu engang er der.
Men i det her tilfælde taler vi jo om miljøet, og vi taler konkret om, at vi har nogle udfordringer med de eksisterende havbrug.
Det, som det her lovforslag medfører, er, at man ikke udvider de eksisterende havbrug.
Det er jo det, det medfører.
Det medfører jo, at der ikke bliver udledt endnu mere kvælstof.
Så jeg ser da sådan set, at vi har mulighed for, at vi imellem første- og andenbehandlingen kan overveje, om vi skal kigge nærmere på, hvordan man bedst muligt kan lave overgangsperioder.
Det skal jeg ikke kunne sige noget om lige nu, men lad os da endelig tage det med i udvalget op til andenbehandlingen.
René Christensen (DF), 2021-03-02:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Hvis man kigger på høringssvarene, kan man se, at der bl.a. er kommet høringssvar fra Business Lolland-Falster, og vi kan jo kalde Lolland-Falster en del af provinsen i Danmark.
Der er arbejdspladserne få, og dem, der er der, vil man jo gerne udvikle og også gerne beholde.
Det er jo sådan, at der er havbrug i begge kommuner, både i Guldborgsund og Lolland Kommuner, og i høringssvaret siger man, at den tidsbegrænsning, der ligger i det her lovforslag, faktisk gør, at man i de her havbrug ikke har mulighed for at investere i og arbejde for at komme på land, altså at lave den grønne omstilling med at producere fisk på land.
Synes ordføreren ikke, at det er en udfordring, at man ikke laver en længere overgangsperiode, således at dem, som faktisk gerne vil omstille, kan få muligheden for det?
Kasper Roug (S), 2021-03-02:
Tak til Venstres ordfører.
Oven i det vil vi også bare gerne have et bedre havmiljø, og det får vi jo så i det her tilfælde.
Med hensyn til vvm-undersøgelser og de enkelte regler, så skal de selvfølgelig overholdes, og det er jeg sikker på at de nuværende havbrug selvfølgelig også gør.
Jacob Jensen (V), 2021-03-02:
Altså, der bliver lavet vvm-analyser, hver eneste gang man skal have en tilladelse – det gælder både for havbrug og for alle mulige andre områder for industriens vedkommende – hvor man går ind og kigger på, om der er en påvirkning af havmiljøet i de nærmeste Natura 2000-områder, og det er der så heller ikke.
Altså, alle de krav, som der gælder, skal man kunne leve op til og dokumentere, så hvorfor er det egentlig ikke det, der er problemet, som Socialdemokraterne ser det?
Altså, hvorfor ikke se på reglerne for, hvad der skal til for at kunne leve op til miljøgodkendelserne, når de i Socialdemokraternes optik åbenbart er for slappe i stedet for at – sagt populært – kvæle barnet langsomt?
Hvorfor ikke gå ind og kigge på de regler, der er rammen for, om man kan få en tilladelse eller ikke få en tilladelse?
Carl Valentin (SF), 2021-03-02:
Det er normalt vores natur- og fiskeriordfører, hr. Rasmus Nordqvist, der tager sager som den her, men jeg har lovet at holde talen for ham.
Det her lovforslag følger op på en aftale om kvælstofindsatsen indgået mellem regeringen, SF og de andre støttepartier i 2019.
I SF er vi enige med regeringen i, at Danmark skal være et grønt foregangsland, og det kræver, at vi fremmer en moderne og miljø- og ressourceeffektiv akvakulturproduktion i Danmark.
Miljøpåvirkningen er mindre, og der er mere miljø- og ressourceeffektivitet i dambrug end i havbrug.
Det er derfor godt i et miljøperspektiv, at vi nu målretter vores indsats mod disse landbaserede anlæg.
Vi er glade for, at ministeren har tilkendegivet, at der skal findes plads til nye og effektive fersk- og saltvandsbrug med recirkulation og rensning i de kommende vandområdeplaner.
Det vil vi arbejde for bliver en del af betænkningen til lovforslaget.
Formålet er at slå fast, at der skal udarbejdes en ny model for N-tildelingen, så den miljø- og ressourceeffektive akvakulturproduktion styrkes.
I udvalgsarbejdet vil vi også gerne have en diskussion om de gældende vandområdeplaner.
De gælder, indtil de nye vandområdeplaner for 2021-2027 træder i kraft, og de ser ud til at blive forsinkede.
SF støtter lovforslaget og ser frem til det videre arbejde.
Kasper Roug (S), 2021-03-02:
Tak til Venstres ordfører.
Der er jo ingen tvivl om, at det her lovforslag tager udgangspunkt i, at vi gerne vil reducere mængden af samlet kvælstof i vores havmiljø, og det er jo så med 195 t i det her tilfælde.
Selvfølgelig skal eksisterende havbrug og eventuelle kommende havbrug følge lovgivningen, det er klart – selvfølgelig skal de det.
Men med det her lovforslag er vi jo til forskel fra det, den tidligere regering gerne ville, i stand til at holde mængden af kvælstof nede, og erhvervsorganisationer som Fiskeriforeningen siger jo sådan set, at de hilser ethvert initiativ til at reducere kvælstofudledningen i havene velkommen, og det her er jo et godt eksempel på det.
Så vi lægger os sådan set bare op ad det, som fiskerierhvervet eksempelvis også gerne vil have.
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne komme med en lille kommentar, for jeg er sikker på, at hr. Jacob Jensens hensigt lidt er at kaste et røgslør ud over det, som det her i virkeligheden vil.
Altså, han taler meget om teknik, men det, som vi gerne vil tale om, er jo selvfølgelig miljø, og det er ikke kun miljø, men det er også et spørgsmål om at tale om bl.a. fiskeri.
Det er jo også et spørgsmål om, at fiskeriet skal have en mulighed for at overleve på de her områder.
Vi ved jo, at punktforureningen fra de her anlæg kan være voldsom og kan have indflydelse på enkelte områder.
Så det er jo bare for at høre ordførerens kommentar til det, at hr. Jacob Jensens røgslør er en gang drilleri, synes jeg godt nok, i stedet for at man diskuterer det, som det nu engang er, altså et spørgsmål om miljø og et spørgsmål om fremtidens akvakultur.
Jacob Jensen (V), 2021-03-02:
Anerkender De Radikale ikke, at de regler eksisterer, og at de sådan set er gode nok i den forstand, at lever man op til det, er der ikke den påvirkning, som der bliver påstået?
Zenia Stampe (RV), 2021-03-02:
Det understreger jo behovet for udvikling i forhold til dambrugene.
Jeg ved ikke helt, hvad det er for en dokumentation, som hr. Jacob Jensen efterspørger.
Altså, det siger jo lidt sig selv, at når noget foregår i net og bliver direkte udledt i havet, er det lidt sværere at rense det, end hvis det foregår inde i et lukket anlæg.
Og så kan det jo være rigtigt, som hr. Jacob Jensen siger, at der i dag så bliver udledt til nogle indre farvande, men det kan vi jo gøre noget ved.
Der kan vi jo sørge for at stille større krav til, hvordan det bliver renset, hvorimod vi bare ikke har mulighed for det på samme måde på havet.
Jacob Jensen (V), 2021-03-02:
Tak til den radikale ordfører for indlægget.
Det er ikke overraskende; det har vi selvfølgelig diskuteret tidligere.
Og hvordan forholder man sig fra De Radikales side til, at netop de landbaserede anlæg har udledning i vandplansområderne, mens havbrugene har det ude på åbent vand, hvor der rent faktisk er mulighed for at lave den udledning, når man kigger på de vvm-analyser, som man jo er underlagt for at få tilladelsen til at lave havbrug, altså at lever man op til dem, er der den mulighed.
Zenia Stampe (RV), 2021-03-02:
Tak for det.
Nu er det her jo udmøntningen af en aftale, som vi har indgået sammen med regeringen, men hvis man ellers læser forslaget og ikke er en af de indviede, tror jeg, at det der med kvoter, der går fra noget til noget andet osv., er ret svært at forstå.
Men overordnet set handler det her forslag jo om, hvor man synes udviklingen skal finde sted – skal satsningen være på havbrug, eller skal den være på dambrug?
Der tror vi jo i lighed med regeringen, at vi har bedre muligheder for at lave en miljøvenlig akvakultur på land, fordi vi har nogle helt andre muligheder for at rense det vand, som de her fisk svømmer rundt i, og som kvælstoffet jo også ender ude i.
Der har vi bare bedre muligheder for med teknologi at rense det vand, end vi har ude på havet, og derfor tror vi på, at det er på land, vi skal satse på løsninger, og ikke på havet, hvilket var den tidligere regerings strategi.
Man kan sige, at det, vi i virkeligheden går ind og rører ved nu, jo er en politisk beslutning, som den tidligere regering traf i forbindelse med landbrugspakken, som vi også har haft lejlighed til at diskutere i mange andre sammenhænge, mere i forbindelse med landbruget, men der var en lidt lemfældig tilgang til kvælstof, og det gælder altså også for akvakulturbranchen.
Men det her handler jo altså ikke om en udfasning af akvakultur, men om, hvor vi synes at udviklingen og satsningen skal finde sted, altså om det skal være på havbrugene ude på havet med de begrænsninger i muligheden for at rense vandet, eller om det skal være på land, hvor vi altså har bedre muligheder for at skabe en grøn branche.
Carl Valentin (SF), 2021-03-02:
Det er selvfølgelig med i den samlede vurdering.
Det er det jo altid, når vi laver klima-, miljø- og naturpolitik.
Når det har nogle konsekvenser for nogle erhverv, skal vi sikre de bedst mulige rammer for, at de mennesker, som nu engang arbejder med nogle af de ting, som man udfaser eller omstrukturerer, får en smidig proces til at komme i gang med at lave noget andet og bidrage på en anden måde og være på arbejdsmarkedet på en anden måde, end de er nu.
Så selvfølgelig er det med i den samlede vurdering, men det gør ikke, at vi synes, at havbrug er en god ting.
Jacob Jensen (V), 2021-03-02:
Tak for et ærligt svar.
Det synes jeg er meget formålstjenligt.
Der er selvfølgelig nogle afvejninger, man skal gøre sig.
Så har jeg et andet spørgsmål i forhold til arbejdspladser og eksport: Anerkender SF's ordfører ikke, at erhvervet trods alt bidrager med arbejdspladser og eksport, som jo er med til at betale for vores velfærdssamfund?
Skal det ikke også med i den samlede vurdering af, hvordan vi skal tilrettelægge vores erhvervsliv?
Det er nogle arbejdspladser, der ligger ikke bare i vandkanten, men i visse tilfælde faktisk nærmest ude i vandet.
Carl Valentin (SF), 2021-03-02:
Det er klart, at det har nogen betydning for muligheden for at lægge om til økologi, men der er også nogle ret betydelige dårlige elementer ved at have havbrug på den måde, som man har det nu.
Det er derfor, at vi i mange år har været modstander af det.
Så selv om det kan have betydning i forhold til økologi, synes vi, at det er en rigtig retning at gå i, altså at gå mod de mere landbaserede anlæg.
Jacob Jensen (V), 2021-03-02:
Tak til SF's ordfører.
Jeg skal bare spørge, om SF's ordfører er klar over, at når man går i en retning med mere landbaseret produktion, er det i modstrid med, at man rent faktisk kan omlægge til økologi.
Der er simpelt hen nogle regler for, hvad man må bruge af ilttilsætning til recirkulation, som jo er en del af det, man gør, når man har produktionen på land.
Det vil være i strid med reglerne for økologi i Danmark, så det vil simpelt hen gå imod at kunne omlægge en produktion til økologisk produktion.
Er SF's ordfører enig i det?
Og var SF's ordfører klar over det?
Tak til den socialdemokratiske ordfører.
Jeg skal bare starte med at spørge helt kort: Skal de havbrug, der er i dag, og de havbrug, der i givet fald måtte komme fremadrettet – der ligger jo en stribe ansøgninger, som forhåbentlig er under behandling – ikke leve op til gældende regler om miljøbeskyttelse, altså vvm-undersøgelser, habitatkravsvurderinger, konsekvensvurderinger, at man kigger på, om det har en påvirkning i forhold til de nærmeste Natura 2000-områder, altså alle de regler, som man skal leve op til for at kunne få en tilladelse til at drive et havbrug?
Er det ikke korrekt forstået, at det er det, der er tilfældet?
Og hvis det er det, er det så de regler, der er noget galt med – er de ikke stramme nok?
Er det dét, man egentlig argumenterer for fra Socialdemokratiets side?
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-03-02:
Vi behandler i dag et lovforslag, som vil have mærkbar betydning for havmiljøet og livet i havet.
For plastik i naturen og særlig i havnaturen er et kæmpemæssigt problem.
Det er det i Danmark, og det er det faktisk i resten af verden.
Og jeg må ærlig talt sige, at jeg får ondt i maven, når billeder af havdyr, der kvæles i plastikrammer fra en sixpack, eller billeder af nogle af de enorme plastiksupper, som desværre er over hele verden, kommer op i tv-avisen.
At vi nu stiller producenterne til ansvar for deres produkter, er altså et rigtig godt skridt mod en mere cirkulær økonomi og en plastfri natur.
For at komme problemet med de enorme mængder af plastik til livs skal vi nu i gang med en massiv oprydning og samtidig gøre op med den endeløse brug og smid væk-kultur, som hersker.
Vi skal tage fat om nældens rod, og derfor glæder det mig også at se, at princippet om, at forureneren betaler, nu vil blive rullet ud på plastikområdet.
I naturlig forlængelse heraf bør Folketinget selvfølgelig også vedtage en række klare reduktionsmål, som sikrer, at vi når i mål med at skabe en plastfri natur.
Det håber jeg selvfølgelig at miljøministeren vil sætte sig i spidsen for.
Men når jeg går listen af produkter i lovforslaget, som skal omfattes af den nye lovgivning, igennem, er der altså særlig et, som glimrer ved sit fravær.
For der bliver jo godt nok placeret et oprydningsansvar for bl.a. drikkebægre, balloner og cigaretskodder, men bør det ikke også gælde for spøgelsesnet?
I Enhedslisten mener vi, at det udvidede producentansvar for fiskeredskaber bør omfatte oprydningsomkostningerne.
Derudover bør redskaberne også mærkes med ejerinformation på en god og forsvarlig måde.
Der findes i dag ikke en dansk kortlægning over, hvor stort problemet med spøgelsesnet er, men meget tyder på, at der findes betydelige mængder overalt i de danske farvande.
Sidste sommer opsamlede foreningen Levende Hav på bare 14 dage 300 garn alene i Nissum Bredning i Limfjorden.
Det står jo i skarp kontrast til, at de danske myndigheder i perioden 2015-2017 ikke har registreret nogen indberetninger om tabte fiskeredskaber, altså nul indberetninger.
Der er ingen tvivl om, at netop spøgelsesnet udgør en alvorlig trussel for miljøet og dyrelivet til havs.
Tabte fiskeredskaber er en af de værste former for forurening, dels fordi de kun langsomt bliver nedbrudt i havet og medvirker til forureningen med mikroplastpartikler, dels fordi tabte fiskenet fortsat fisker, efter at de er røget over bord.
De bliver altid til dødsfælder for både havdyr, havfugle, fisk og andre hav- og bundlevende dyr.
I Enhedslisten mener vi, at vi har et ansvar for at komme det her problem til livs.
Vi skal turde sætte ambitiøse mål og ikke blot læne os mageligt tilbage med en minimumsimplementering af plastdirektivet, sådan som det også lød fra SF's ordfører.
Zenia Stampe (RV), 2021-03-02:
Tak, skulle jeg til at sige, for at kunne stå her i dag, og det vil jeg egentlig også godt sige: Tak til alle mulige.
Jeg kan huske, første gang jeg hørte om noget, der kunne minde om det her.
Det er sådan ca. 15-20 år siden, hvor der var nogle, der bankede på min dør og sagde, at der var sådan noget med fra vugge til grav, og som senere blev til cirkulær økonomi.
Det var allerede dengang ret abstrakt.
Det er så blevet mere og mere konkret de seneste par år, og da jeg blev miljøordfører, var et af de første møder, jeg holdt, med Dansk Industri om det her udvidede producentansvar.
Jeg må sige, at der gik et stykke tid, før jeg forstod, at de der ting faktisk hang sammen, og at vi var nået så langt i udviklingen fra det der abstrakte visionære månelandingsprojekt, som jeg hørte om for 20 år siden, til at det nu var et direktiv og vi var på vej til at implementere det.
Det er jo ret imponerende, synes jeg.
Meget af det synes jeg i virkeligheden også er rigtig svært at se for sig, men det er jo det, der er så fantastisk.
Det er jo, at det har været et problem med alt det her affald, der er kastet, eller ting, der ikke er blevet genanvendt, selv om det i virkeligheden var en ressource.
Det er jo på mange måder helt uigennemskueligt at se de her systemer for sig, men det, der er så fantastisk, er jo, at vi nu skaber de systemer, der har manglet.
Der har været en masse affald, men også en masse ressourcer, der ikke har været genanvendt.
Det er jo bare rigtig fantastisk.
Men som der også er nogle, der har sagt, er det jo afsindig teknisk.
Altså, bare lovforslaget her er på rigtig, rigtig mange sider.
Vi vil selvfølgelig følge det nøje og læse høringssvarene grundigt og have en god drøftelse med ministeren og Folketinget, for jeg tror, vi alle sammen er enige om, at vi selvfølgelig skal have implementeret det her så ambitiøst som overhovedet muligt.
Jeg har ikke nogen konkrete forslag eller kommentarer til forslaget i dag, men kan bare meddele, at vi selvfølgelig støtter det og selvfølgelig også vil følge det videre udvalgsarbejde og arbejdet med loven.
Carl Valentin (SF), 2021-03-02:
Plastik er på mange måder et godt materiale, som vi ikke kan undvære, men rigtig meget plastik bliver kun brugt én gang, før det bliver smidt væk, og det er et stort problem både for vores sundhed og for vores miljø.
Engangsplast står for hele 49 pct. af al affaldet på de europæiske strande.
Der er tale om produkter, der bliver brugt i ofte 10-15 minutter, men som kan findes i miljøet i 100-500 år frem.
Plastik i miljøet har skadelige konsekvenser for både os selv, for dyreliv og for økosystemer, konsekvenser, som vi langtfra ved nok om, men som vi alle sammen kan se.
Vi har alle sammen set billeder af både fugle og havpattedyr, der er døde med plastik i maven, og der er også fundet plastik i mennesker.
Det er skræmmende.
Brug og smid væk-økonomien har taget overhånd.
Selv hvis borgerne har et indtrængende ønske om at vælge plastiken fra, er det svært, og vi politikere bliver derfor nødt til at tage ansvar.
Vi skal give virksomhederne incitament til at lave produkter, der kan indgå i en cirkulær økonomi, og det vil sige, at langt flere produkter skal kunne genbruges og genanvendes.
Her er det udvidede producentansvar et vigtigt værktøj.
SF's Margrete Auken har gjort et kæmpe arbejde i EU for at få det indført, og nu er det vigtigt, at vi implementerer det rigtigt, og det er formålet med det lovforslag, som vi behandler her i dag.
Lovforslaget indeholder en del bemyndigelser til ministeren, og det kan give god mening, men jeg synes også, at det er tydeligt, at der bliver minimumsimplementeret her.
Hvorfor gør der det?
Nu er der en virkelig god anledning til at skrue op for de grønne ambitioner, men i stedet for at gøre det holder man sig nærmest på et minimum af, hvad man er forpligtet til, og det er ikke godt nok, synes jeg, og jeg forstår ikke, hvorfor man ikke griber muligheden for virkelig at være foregangsland på det her område.
Vi foreslår derfor, at man sætter nogle hegnspæle for implementeringen af det udvidede producentansvar op.
De grønne organisationer og Danmarks Naturfredningsforening, Rådet for Grøn Omstilling, WWF, Plastic Change og Oceana anbefaler f.eks., at man fastsætter kvantitative og bindende mål for reduktion og genbrug.
Det synes jeg er en god idé, og det håber jeg regeringen vil gøre alvor af.
Man kan f.eks. kigge i deres glimrende høringssvar om netop det.
SF støtter lovforslaget her, men vi opfordrer også regeringen til at gå videre end den minimumsimplementering, som der lægges op til på nuværende tidspunkt.
Kasper Roug (S), 2021-03-02:
Tak for det, formand.
Nu gør vi noget ved plastik, der havner i naturen, og vi beder producenterne om at tage ansvar for de plastikvarer, som de producerer.
Det er kun rimeligt.
Jeg tror, de fleste af os har set billeder af, hvor alvorligt det er, når plastik ender ude i naturen og ikke mindst i havene: syge og døde fugle eller hvaler med plastik i maven, skildpadder viklet ind i plastik og dyr fanget i de såkaldte spøgelsesnet.
Det må og skal vi gøre noget ved, og det gør vi nu.
Lovforslaget er meget teknisk – for at være helt nøjagtig er det på 107 sider – men også meget klart.
Nu tager hele EU fat på de typer plast, der ofte findes på strande i EU.
Der er tre nye områder, hvor producenterne får ansvar for selv at betale for bortskaffelse af deres affald.
Det første er ordningen for fiskeredskaber, der indeholder plast.
Derefter er der en ordning for drikkevarebeholdere og drikkebægere af engangsplast, der ikke er emballage, og så er der en ordning for balloner, vådservietter og filtre til tobaksvarer af engangsplast.
Herudover bliver der nu en hjemmel til, at producenterne selv skal betale for oprydningen af visse emballager af engangsplast, når de er blevet brugt og blevet til affald.
De skal altså ikke kun betale for selve affaldssorteringen i vores affaldssystemer, men også for at rydde op, når varerne henkastes i naturen.
Det er alt sammen som et led i EU-reglerne.
Det kommer altså til at gælde i EU, og dermed får det også større styrke, og så begynder det for alvor at batte noget ude i naturen, ikke kun i Danmark, men i hele EU.
Tidligere har producenterne ikke behøvet at tænke så meget over, hvad der sker med deres varer, når de er blevet købt, brugt og smides ud som affald.
Det gør vi nu noget ved.
Hele tankegangen bag reglerne er jo, at den, der producerer vores varer, bliver nødt til at forholde sig til det affald, de skaber, og hvor affaldet så også ender henne.
På den måde har vi her et klart incitament til virksomhederne til at tænke smartere, bruge mindre plastik eller bruge noget andet end plastik og endelig at hjælpe forbrugerne med at få plastikken direkte i skraldespanden efter brug – det er hele tankegangen bag cirkulær økonomi.
Det betyder også, at vi får indsamlet mere plast, som så kan genanvendes, og jeg glæder mig til, at miljøministeren gennemfører den lovgivning.
Her tager vi et syvmileskridt til at undgå plastik i naturen, og det kan vi Socialdemokrater selvfølgelig godt støtte, og vi glæder os også til førstebehandlingen.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-03-02:
Lovforslaget går ud på at indføre et udvidet producentansvar for nogle af de plastprodukter, der findes hyppigst på strande i EU.
Konkret indeholder lovforslaget tre udvidede producentansvarsordninger: en ordning for fiskeredskaber, der indeholder plast, en ordning for drikkevarebeholdere og drikkebægere af engangsplast, der ikke er emballage, og en ordning for balloner, vådservietter og filtre til tobaksvarer af engangsplast.
Herudover giver lovforslaget hjemmel til at stille supplerende krav om afholdelse og fordeling af omkostninger forbundet med oprydning af henkastet affald.
De foreslåede bemyndigelsesbestemmelser til at etablere ordningerne for udvidet producentansvar skal udmøntes ved bekendtgørelse, hvilket medfører væsentlige økonomiske konsekvenser for producenter og importører, der bliver omfattet af den nye ordning.
Omkostningerne er ikke opgjort på nuværende tidspunkt, men vil blive opgjort i forbindelse med udmøntningen.
Når de foreslåede bemyndigelsesbestemmelser til at etablere ordninger for udvidet producentansvar skal udmøntes i bekendtgørelse, vil det medføre væsentlige administrative konsekvenser for producenter og importører, der bliver omfattet af den nye ordning.
Indførelse af udvidet producentansvar på visse engangsplastprodukter og fiskeredskaber, der indeholder plast, forventes at medføre en miljømæssig forbedring.
Derudover er det forventningen, at de nye krav om oprydning af henkastet affald vil sikre forebyggelse og reduktion af mængden af plastaffald, der henkastes i miljøet.
Dansk Industri bemærker, at der skal kigges på at etablere en infrastruktur, som gør det let for borgerne at rydde op efter sig.
Dansk Erhverv forventer ikke, at ordningen kommer til at indeholde iboende incitamenter til miljøforbedringer, og mener derfor, at der skal udformes ordninger, der først og fremmest sigter på at være økonomisk effektive.
Så vi ved ikke, hvad det kommer til at koste, og vi ved ikke, hvad effekten vil være.
Derfor er Nye Borgerlige kritiske over for lovforslaget, men vi vil følge udvalgsbehandlingen og tage stilling der.