Christian Poll (ALT), 2019-05-03:
Tak for det.
Det var med stor glæde, at jeg og Alternativet kunne indtræde i den energiaftale, alle Folketingets partier blev enige om sidste sommer.
Tak til jer, mine kollegaer, energiordførerne i oppositionspartierne især, der sammen med mig løftede en meget tynd første version af en energiaftale fra regeringen til den aftale, vi alle endte med at tiltræde til sidst, og som trods alt var langt stærkere.
Det er i mine øjne en aftale, der lægger bunden, og den adresserer de fleste vigtige aspekter af omstillingen til et vedvarende energi-system og sikrer, at vi kan bygge ovenpå til det ambitionsniveau, der reelt er nødvendigt for at nå Danmarks bidrag til at holde temperaturstigningerne under 1,5 til højst 2 grader.
Men det er en aftale, der vitterlig blot lægger bunden.
Nu har flere partier meldt ud, at de tre parker ikke er nok, og det er jeg jo rigtig glad for, men der er dog stadig langt op til vores mål om at opstille, hvad der svarer til en havvindmøllepark om året, indtil vi har et fuldstændig fossilfrit energisystem.
Vi skal i energiaftalekredsen holde hinanden op på at justere rammerne for en hurtig omstilling til et fossilfrit energisystem med de rette balancer mellem alle de teknologier, der bidrager til denne omstilling.
F.eks. er biomasse jo ikke bare biomasse.
Der er stor forskel på importerede træpiller og på lokal biomasse fra haveparkaffald.
Der er stor forskel mellem et lille solcelleanlæg på et parcelhus og en solcellepark på adskillige hektar med mange hundrede paneler på en mark.
I stedet for et system, der er baseret på få store værker, der producerer strøm og varme baseret på kul eller træpiller, er vi nu i gang med at bygge et system, der er baseret på en stor, bred palet af vedvarende energikilder og på meget mere el, og som er langt mere decentralt.
Vi synes ikke, der er brug for Viking Link eller Baltic Pipe.
Der er brug for massive investeringer i energilagring i Danmark tæt på energikilderne.
Der er brug for investeringer i hele energiområdet, og koblingen til alle de sektorer, der også er en del af klimakrisen, er enormt vigtig.
Det er koblingen til transport, landbrug og bygninger.
Borgerforslaget om en klimalov, som mere end 60.000 borgere har skrevet under på, er desværre forleden blevet stoppet af regeringen, så den ikke kan nå at blive vedtaget før valget.
Og det synes jeg er rigtig ærgerligt, for nu er det meget usikkert, om vi får den stærke ramme, en ambitiøs klimalov ville være for vores fremtidige samarbejde.
Jeg havde håbet, at vi kunne blive enige om en hurtig vedtagelse.
Så vil jeg sige lidt til selve den energipolitiske redegørelse.
I redegørelsen skriver ministeren: »Med energiaftalen er der fastlagt mål om netto-nuludledning i Danmark senest i 2050.
Hvordan går Danmark foran med et mål om netto nul i 2050?
Det forstår jeg ikke rigtig.
Hvis vi skal nå Parismålene, skal hele verden jo være tæt på at være klimaneutral i 2050.
Så mange lande som overhovedet muligt skal altså være netto nul, dvs. uden kul, olie og gas, i 2050.
Jeg synes ikke, det er ambitiøst at lægge det mål, for det er det mål, som hele verden skal nå.
Så hvis Danmark på den måde skal gå foran i den globale indsats for at leve op til Parisaftalen, som der står i redegørelsen, så skal vi da være langt mere ambitiøse i vores målsætninger.
Så er der det område, vi har et særligt fokus på i Alternativet, nemlig at vi jo i mange, mange år har udvundet olie og gas i Nordsøen.
Det toppede for mange år siden, og vi er i dag nede på en tredjedel af den produktion, der var, da vi toppede.
Der har været flere fremskrivninger af, hvor meget vi kan få ud af Nordsøen, og hvad den betyder for os, og jeg synes, der florerer en masse, ja, i bedste fald misforståelser.
Men det meste energi handles jo internationalt, og den danske produktion og det danske forbrug af olie hænger faktisk ikke sammen.
I de mange år, hvor Danmark har haft en nettoeksport af olie, har vi fortsat importeret olie.
Der er ikke sammenhæng mellem dansk olieproduktion og den benzin, du hælder på din bil.
I dag eksporterer vi mere end halvdelen af olien fra Nordsøen.
Til gengæld importerer vi 6 mio. m³ råolie om året.
I hele samfundet bruger vi omkring 9 mio. m³ olie årligt, hvoraf vi importerer 6 mio. m³ fra Norge og Rusland, og vi eksporterer mere end 5 mio. m³ til bl.a. Sverige.
Så olie og gas er ligesom møbler og fødevarer noget, vi eksporterer og importerer, og der er ikke nogen særlig sammenhæng, der gør, at vi er afhængige af den olie, vi selv hiver op.
Jeg hører også tit, at vores velfærd er afhængig af oliepenge.
Og der vil jeg godt høre, om ministeren ikke er enig i, at Nordsøen ikke er den guldgrube, den har været.
De officielt forventede indtægter er opgjort til sådan 4-6 mia. kr. om året; der er en kæmpe usikkerhed om de tal.
I 2016 udgjorde beskatningen på olie og gas kun 0,2 pct. af de samlede danske skatteindtægter.