runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2019-11-21:
Vi skal være borgerlige, og vi skal være ambitiøse i vores skolepolitik.
Vi skal væk fra den socialdemokratiske skolepolitik, som har været ført af stort set alle partier alt for længe.
Nu har jeg siddet og lyttet til alle ordførerne i salen i dag, og der er ikke en eneste, der har nævnt, hvem det er, der laver den gode skole.
For det viser sig tydeligvis, at de fleste af partierne i hvert fald mener, at det er politikerne herinde på Christiansborg, der laver den gode skole, og der er jeg simpelt hen nødt til, også som skolelærer, at rette ordførerne og gøre opmærksom på, at dem, der laver den gode skole, er de dygtige fagfolk, der er derude.
For der skal være plads til forskellighed.
Det kan være, at man ønsker en skole med udeundervisning, det kan være, at man går ind for den helt traditionelle model, og der skal være plads til de her forskelligheder, og problemet er jo, at vi igennem alt for mange år har set, at politikere herinde på Christiansborg har bestemt så meget over skolerne, at man næsten ikke har nogen mulighed for at lave en rigtig god folkeskole, fordi alt er dikteret fra Christiansborg.
Derfor fremsætter vi også det her ændringsforslag om, at de frie skoler selvfølgelig skal have samme tilskud som folkeskolerne.
Pengene skal følge det enkelte barn, og forældrene skal have mulighed for at vælge lige præcis den skole, som de ønsker, uden at der er nogen politikere herinde på Christiansborg, der skal blande sig i det.
Alle forældre i Danmark betaler skat, og derfor er det også absurd, at de frie skoler ikke får det samme tilskud fra staten til at drive skole.
Det skal der laves om på.
Danske familier har alt for længe ligget under for politikernes ønske om at blande sig i skolen, og derfor er det på tide at ligestille folkeskoler og friskoler og lade familierne have et reelt frit valg.
Det er på tide med et opgør med årtiers socialdemokratisk kassetænkning på undervisningsområdet, og det opgør står Nye Borgerlige gerne i spidsen for.
Det vil være til gavn for alle elever, forældre og skoler, og derfor fremsætter vi i Nye Borgerlige også det her ændringsforslag om, at koblingsprocenten skal sættes op til 100.
Jakob Sølvhøj (EL), 2019-11-21:
Jeg vil blot sige, at hr. Henrik Dahl måske skulle have taget imod tilbuddet om at komme op til fru Pernille Skipper og få en snak om, hvordan man ikke blev en presset opposition.
Så kunne man måske også have fået en snak om, hvordan man presser regeringer på en behændig måde uden at binde sig til bestemte skabeloner og modeller, for det er måske det, der er kommet ud af den måde, vi har diskuteret de frie skoler på, nemlig at vi sammen med to andre partier har lagt et pres på regeringen og sagt, at det bliver vanskeligt for jer, nok umuligt for jer, at lave en finanslov, hvis I vil insistere på at få jeres model igennem for de frie skolers økonomi.
Så hr. Henrik Dahl kan være rolig.
Vi skal nok stå fast på at værne om de frie skoler.
Og jeg tror, at jeg måske vil undlade at trykke på knappen igen – det kan jo misbruges, så måske vil jeg gøre det alligevel.
Men vi kan bare slutte debatten af med at glæde os over, at det, der er kommet ud af debatten op til dagen i dag, er, at vi har fået afværget et forsøg på at forringe de frie skolers økonomi.
Det er vi glade for, og det kan jeg høre at ordføreren også er.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-21:
Jamen jeg vil såmænd bare sige, at den endelige vurdering af, om man føler, at man er et presset støtteparti eller ej, skal man jo nok tage efter næste valg og ikke på det her tidlige tidspunkt.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-21:
Det er jo ikke rigtigt, at kommunernes økonomi under et er blevet skadet de seneste år.
Den er faktisk blevet forbedret.
Det er rigtigt, at vi så har et rigtig stort problem i forhold til at fordele de midler, der er, så vi kan sikre, at alle kommuner kan opretholde en ordentlig folkeskole.
Det går vi også ud fra at den nuværende regering tager fat på.
Men også set i lyset af det forstår jeg stadig væk ikke: Når koblingsprocenten måske oven i købet giver yderligere problemer, hvorfor så ikke fastholde den?
Altså, hvad er Enhedslistens argument for ikke at stemme for det her forslag, andet end at det er Liberal Alliances?
Så skal vi gerne fremsætte det i morgen, og så kan Enhedslisten stemme for.
Jakob Sølvhøj (EL), 2019-11-21:
Altså, jeg kan godt gentage det: Vi mener ikke, at man skal forringe de frie skolers økonomi.
Vi vil ikke på forhånd lade Liberal Alliance sætte præmisserne for, hvordan pengene skal fordeles til de frie skoler.
Det, vi jo kommer til at se her de næste år med den koblingsprocent, vi har, er, at tilskuddet til de frie skoler vil falde, fordi den tidligere regering jo har forringet kommunernes økonomi og dermed har forringet det økonomiske grundlag for folkeskolerne.
Godt nok med 3 års eftervirkning på de frie skoler.
Havde man værnet om folkeskolens økonomi, havde det ikke ramt friskolerne 3 år senere.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-21:
Tak for ordførertalen.
Hver dag skal vi jo alle sammen som politikere gøre alt, hvad vi kan, for at begrænse politikerleden, og jeg er ikke sikker på, at det måske er en superfin dag for Folketinget, når man af taktiske årsager stemmer imod et forslag, man dybest set er enig i, men det må folk ude på den anden side af murene jo selvfølgelig tage stilling til.
Jeg vil høre lidt mere om Enhedslistens skolesyn.
Hvorfor går børn dybest set i skole?
Går børn dybest set i skole af hensyn til sig selv og deres egen udvikling som mennesker, eller er det for at få nogle nøgletal i Danmarks Statistik til at passe bedre?
Jakob Sølvhøj (EL), 2019-11-21:
Svært spørgsmål.
Nej, jeg vil sige, at så enkelt er det jo ikke, for det er ikke et enten-eller, og det tror jeg heller ikke hr. Henrik Dahl mener.
Selvfølgelig skal børn og i det hele taget mennesker uddanne sig for at udvikle sig, for at skabe gode muligheder for den enkelte, ikke bare på arbejdsmarkedet, men i livet som sådan, men samtidig har vi da også et samfundsmæssigt ansvar for, hvordan vi uddanner.
Det har da kolossal betydning for det samfund, der omgiver os.
Det at skabe et stærkt velfærdssamfund hænger da sammen med, hvordan vi driver uddannelse, og at vi sikrer, at der er gode uddannelsesmuligheder for den enkelte.
Så at opstille sådan en modsætning mellem det, der er behovet for den enkelte, det, der er rammerne for den enkeltes udvikling, og så de samfundsmæssige behov, bliver efter min opfattelse en skæv vinkel.
Vi skal tilgodese både den enkeltes behov, men også de store fælles samfundsmæssige interesser, der er i vores uddannelsessystem.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-21:
Fru Marianne Jelved har jo på glimrende vis gjort rede for, at friskolerne er en frihedsrettighed, og hun har også påpeget, at barnet går i skole af hensyn til sig selv.
Jeg synes bare ikke, jeg får svar på det, jeg spørger om.
Hvor langt ind i friskolerne skal staten trænge for at lave social ingeniørkunst?
Er der en eller anden grænse her, og stopper den sociale ingeniørkunst?
Det kan jeg ikke blive klog på ud fra ordførerens svar.
Jakob Sølvhøj (EL), 2019-11-21:
Vi værner om den friskoletradition, der er.
Det har egentlig været mit indtryk, at der var andre partier, bl.a. også hr. Henrik Dahls, der var meget optaget af at indskrænke skolernes frihed under den forrige regeringsperiode.
Vi har ikke noget ønske om at indskrænke skolernes frihed.
Vi værner om de grundlovssikrede rettigheder, vi værner om mulighederne for at drive frie skoler på et værdibaseret grundlag, på et pædagogisk grundlag, men til gengæld er vi meget lidt begejstret for det, der allerede har været inde i debatten, når kommunerne udsulter lokale folkeskoler, sådan at det er friskolerne, der er nødt til at løse en opgave, der burde være kommunernes.
Altså, der er sådan set ikke de store udsving i vores tilgang til den her sag.
Vi har hele tiden sagt, at vi ikke har haft noget ønske om at forringe de frie skolers økonomi.
Fru Ellen Trane Nørby kan sikkert også huske, at da Socialdemokratiet for et par år siden stillede ændringsforslag til den daværende regerings finanslov om at sænke koblingsprocenten fra 75 til 71, der stemte vi imod.
Nu, hvor den socialdemokratiske regering har fremlagt et forslag om at sænke koblingsprocenten til 71, har vi gjort meget klart i de finanslovsforhandlingerne, der er, at det ønsker vi ikke at gå ind på.
Vi ønsker ikke at forringe friskolernes økonomi.
Til gengæld er det sådan – som jeg sagde i min ordførertale – at en koblingsprocent på 76 jo ikke er båret ned på stentavler.
Den er også i dag sammensat sådan, at den generelle koblingsprocent er på 75, og så har vi særligt lavet 1 pct., der er knyttet til hele spørgsmålet om inklusion.
Vi var egentlig ikke meget for, at Venstreregeringen satte koblingsprocenten op, men da man så knyttede det til inklusionsformålet, endte vi faktisk med at stemme for udmøntningen af det konkrete forslag.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-11-21:
Jamen med al respekt, hr. Jakob Sølvhøj, men jeg synes simpelt hen ikke, at du – eller De – svarer på spørgsmålet overhovedet.
Altså, for hele argumentationen i svaret er jo sådan set, at vi er enige om, at der ikke skal ske forringelser på de frie grundskoler.
Og derfor burde det naturlige jo så også være at stemme for det beslutningsforslag, der behandles i dag, og som netop siger, at der ikke skal ske forringelser på de frie grundskoler, og at vi derfor skal fastholde koblingsprocenten.
Jakob Sølvhøj (EL), 2019-11-21:
Der er jo en behjertet indsats i dag for at gøre det her til et ideologisk felttog igen.
Og det er der simpelt hen ingen grund til.
Altså, jeg er sikker på, at fru Ellen Trane Nørby også har aftalen af den 23. maj 2010, hvor den daværende borgerlige regering besluttede at sænke koblingsprocenten, først fra 75 til 74, så til 73 og til 72, og så til 71.
Det var sådan set en Venstreregering, der gennemførte det.
Det, som er vores holdning, er: Vi mener ikke, at koblingsprocenter er det eneste udgangspunkt, man kan tage i forhold til de frie skolers økonomi.
Men fru Ellen Trane Nørby kan tage mit ord på, at vi intet ønske har om at forringe de frie skolers økonomi, og vi kommer ikke til at deltage i det.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-21:
Det er jo ganske, ganske svært at forstå, at Enhedslisten holder fast i ikke at støtte det her forslag.
Altså, Enhedslisten har gentagne gange gjort det klart, at man ikke ønsker at forringe forholdene for friskolerne og de private grundskoler.
Når man vil det – og vi siger også: Jamen vi har en koblingsprocent på 75 plus 1, som sådan set passer meget godt med, hvad Enhedslisten ønsker man skal have – hvad i alverden er det så, der gør, at vi ikke kan fastfryse det på det niveau og ligesom give skolerne den sikkerhed, at de ved, hvad de har at gøre med?
For det er jo helt tydeligt, at den nuværende regering kun midlertidigt har sat det her i bero.
De har anerkendt, at man ikke i den her finanslov kan gøre det, men har sådan set også tilkendegivet, at de jo formentlig vil gøre det i næste finanslov.
Skal vi så også have slagsmålet igen til næste år?
Så kan vi komme videre, skolerne kan komme videre, og regeringen behøver ikke bekymre sig om at skulle forholde sig til det her en gang til.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-11-21:
Jeg havde sådan set glædet mig til i dag, for her var faktisk en sag, hvor jeg troede at Enhedslisten og Venstre var enige.
For enten kan man blive bekymret, eller også skal man blive glad for, at bredden i folkestyret egentlig nogle gange kan tage nogle former, hvor vi har en erkendelse af, at vi står vagt om det frie skolevalg og retten til, at forældrene også kan vælge et andet tilbud til deres børn, eller at man i landdistrikterne mange steder ikke har et andet alternativ end de frie grundskoler og det derfor er vigtigt, at man ikke skaber tvivl om deres økonomi.
Derfor blev jeg egentlig så ked af det, da jeg så hørte Enhedslistens sådan sidste bemærkninger og ordførerens svar på spørgsmålene.
For så virker det jo mest af alt, som om vi bare er tilbage i sådan en folketingssalsopposition mod regeringens politik – altså at nu er Enhedslisten gået fra at være et oppositionsparti til at være et støtteparti for regeringen, og derfor stemmer man ikke længere efter sin politiske overbevisning, men efter sådan strategiske hensyn, i relation til at man sidder og laver finanslovsforhandlinger.
Og det synes jeg er ærgerligt, for jeg troede sådan set, at Enhedslisten var sådan et principielt parti, der ikke lå under for den form for doktrin.
Og derfor vil jeg bare stille spørgsmålet: Hvad er det helt præcis i beslutningsforslaget, som gør, at Enhedslisten ikke kan stemme for?
Anne Paulin (S), 2019-11-21:
Tak for ordet.
Det lovforslag, vi behandler her i dag, er første etape i udførelsen af en aftale om vandsektoren, som et bredt flertal af Folketingets partier indgik i november sidste år.
Det er en aftale, hvis overordnede formål er at fremtidssikre vandsektoren til gavn for forbrugere, virksomheder og samfundet.
Socialdemokratiet bakkede dengang som nu op om aftalen.
Lovforslaget indeholder en række elementer.
For det første giver forslaget hjemmel til, at ministeren og Forsyningssekretariatet kan forberede og implementere den politiske aftale fra november sidste år.
For det tredje justerer forslaget reglerne for, hvornår et vandselskab bliver omfattet af vandsektorloven og dermed den økonomiske regulering.
Fremover bliver det sådan, at man som vandselskab ikke automatisk bliver omfattet, alene fordi man i et enkelt år har et udsving i sit vandforbrug eksempelvis som følge af en længere tørkeperiode.
I Socialdemokratiet bakker vi som sagt op om den politiske aftale om vandsektoren, som blev indgået sidste år, og derfor kan vi selvsagt også bakke op om det her lovforslag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-11-21:
Jeg deler den kritik af den tidligere regering, som ordføreren her nævnte.
Det er jo sådan set et gammelt direktiv, Danmark her forsøger at leve op til, og det er indskrevet i energiaftalen fra 2012, at man skulle gå efter de her 10 pct. vedvarende energi, og jeg noterer mig, at der for 1 år siden faktisk var nogle forhandlinger omkring det her, hvor der var indkaldt til brede forhandlinger.
Enhedslisten deltog også i de forhandlinger, og jeg kan på et tidspunkt være lidt i tvivl om om vi blev smidt ud eller om vi selv gik, men da var det meget svært at få regeringen til at prioritere en elektrificering af den samlede transportsektor.
Der blev drøftet flere elbiler, elbusser, ladestandere til elbusser, osv., og det endte med, at der slet ikke blev lavet en aftale, og at der efterfølgende var en finanslov, hvor der heller ikke blev præciseret noget, og det var jo der tilbage sidste år, man kunne have vedtaget noget elektrificering af vores transportsektor, som kunne have rykket i den rigtige retning.
Er ordføreren enig i, at det er en elektrificering af vores transportsektor, som bør være det væsentlige element i den her omstilling af transporten?
Anne Paulin (S), 2019-11-21:
Jeg vil give hr. Søren Egge Rasmussen ret i den kritik, der bliver rejst.
Det er ærgerligt, især når man har vidst i så mange år, at den her målopfyldelse nærmede sig, og jeg er også enig i de betragtninger, der er, i forhold til at vi skal have kigget på, hvordan vi langsigtet sørger for at få sat skub i elektrificeringen af transportsektoren.
Det er jo også en del af det forståelsespapir, der blev lavet i juni måned, at elektrificeringen af transportsektoren er meget, meget væsentlig.
Så det er jeg fuldt ud enig med hr. Søren Egge Rasmussen i.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-11-21:
Jeg vil godt appellere til, at man prøver at bruge nogle andre betegnelser, når der egentlig er tale om, at det er fødevarer som rapsolie, sojaolie og palmeolie, som man kunne bruge i fødevarer, når man ligesom italesætter det som værende bæredygtigt, hvis man putter det i tanken på en dieselbil.
Kan ordføreren ikke se, at vi skal til at bruge en lidt anden betegnelse?
Anne Paulin (S), 2019-11-21:
Jo, det med den betegnelse, som jeg benytter mig af her, er jo, kan man sige, den europæiske betegnelse i forhold til EU, men jeg kan sådan set godt imødekomme den pointe, der kommer fra hr. Søren Egge Rasmussen.
For det er jo rigtigt nok, at der er en meget stor forskel på den bæredygtighedsprofil, som de her forskellige biobrændstoffer har, og jeg tror, det vil være gavnligt, hvis det bliver belyst, og hvis vi sikrer, at vi ved, hvad det er, vi taler om, når vi snakker om bæredygtige biobrændstoffer.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-11-21:
Tak for det.
Nu hørte jeg fru Anne Paulin kigge bagud, i forhold til hvad den tidligere regering ikke måtte have gjort.
Men det er jo alt andet lige lidt mere interessant at kigge fremad, al den stund det er den mulighed, vi har for at påvirke, og der er jo nogle ting, som kommer til at ske pr. 1. januar i forhold til elektrificeringen af transportsektoren.
Der er nogle lempelser i elafgifter til elbiler, der er nogle reduktioner i registreringsafgifter til elbiler osv., hvor vi endnu ikke har hørt, hvad regeringen vil på de her områder.
Det ville det jo være rart, om fru Anne Paulin med sit sikkert mere intime forhold til regeringen end undertegnedes her i dag kunne løfte sløret for, om regeringen fremadrettet kommer med nogle initiativer, der vil gøre det muligt bare at fortsætte udviklingen på elbilområdet.
Anne Paulin (S), 2019-11-21:
Det er svært ikke at skulle kigge en lille smule tilbage, når man nu står her og er nødt til at lave en løsning, som ikke er så god, som den kunne have været, hvis der var udvist mere rettidig omhu.
I forhold til spørgsmålet vedrørende finanslovsforhandlingerne osv. på transportområdet har jeg ikke nogen kommentarer til de konkrete forhandlinger.
Men jeg kan jo selvfølgelig garantere ordføreren for, at regeringen og Socialdemokratiet er dybt optaget af, hvordan vi sikrer en langsigtet grøn omstilling af vores transportsektor, og der er ingen tvivl om, at den stop and go-tilgang, som der i høj grad har været til omstillingen af transportsektoren de seneste år, besværliggør, at vi kan have nogle gode rammer for virkelig at få sat skub i den grønne omstilling af transportsektoren.
Så det kan jeg bekræfte at vi er dybt optaget af.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-11-21:
Jeg har naturligvis helt forståelse for, at ordføreren ikke har sin daglige gang i Finansministeriet, men så kan det være, at hun har det i Transportministeriet.
For det er jo sådan, at det tidligere flertal i Folketinget faktisk lavede en ret omfattende og ambitiøs transportaftale, der dels skulle reducere køerne på motorvejene, dels udbygge på jernbanenettet.
Den aftale er mig bekendt blevet taget af bordet af den nye regering, en regering, som fru Anne Paulin støtter, og så kunne det jo være rart, om man nu, hvor man ikke kan få at vide, hvad der foregår i Finansministeriet, så kunne få løftet sløret for, hvad der foregår i Transportministeriet, i forhold til at få en ny aftale på banen, som kunne fremme mobiliteten og dermed nedbringe CO 2 -udslippet i diesel- og benzinbiler, men måske også i den banedrevne transportsektor, togene osv. Kommer der dér en plan fra Socialdemokratiet, eller hvordan?
Anne Paulin (S), 2019-11-21:
Ja, der kommer naturligvis til at blive kigget på, hvordan vi kan fremtidssikre vores infrastruktur, så både den kollektive infrastruktur og vores vejbane også er klar til en grøn omstilling og fortsat udbygning.
Det er ikke mit ressortområde – eller det ved jeg ikke engang om man kan sige, når man er ordfører – men jeg er overbevist om, at det bliver en stor diskussion i det kommende år, så bare rolig.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-11-21:
Jeg kan forstå på ordføreren, at Venstre lægger vægt på, at medlemslandene i EU skal leve op til deres VE-forpligtigelser, og at ordføreren ligesom appellerer til, at nu skal man gå i gang med nogle langsigtede løsninger, der skal indkaldes til forhandlinger om.
Helt ærligt: Altså, Venstre har lige haft statsministerposten i 4 år.
Vi har oplevet, at i sommeren sidste år kom Lars Løkke Rasmussen og ville være meget grøn.
Da Socialdemokratiet så havde et mål om en halv million elbiler, kom han og sagde, at Venstre gik ind for en million elbiler – spændende.
Så var der jo lidt en forventning om, at der skulle ske noget, og så blev der indkaldt til nogle drøftelser om grønne biler, og der blev diskuteret i lang tid, og der var over tres bilag til den sag.
Og hvad endte den så med?
Altså, den endte ikke engang med en aftale med Dansk Folkeparti.
Man gjorde intet.
Og det vil sige, at det problem, som den nuværende klima- og energiminister står med her, er Venstres skyld, altså at ministeren står med det problem og kun kan finde en løsning, som er mere biodiesel i tanken.
Kan Venstres ordfører ikke se, at den her opgave skulle være løst i de sidste 4 år?
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-11-21:
Lad mig starte et helt andet sted.
Og det vil vi gerne blive ved med, og det fortsætter vi med.
Vi har skam også prøvet at finde løsninger i den tidligere regering.
Desværre var det ikke helt velvillighed, vi mødte fra oppositionens side.
Så det er derfor, vi står her i dag, hvilket vi er meget kede af.
Anne Paulin (S), 2019-11-21:
Lovforslaget har til formål at sikre, at Danmark kan leve op til de forpligtelser, som vi har ifølge EU's VE-direktiv.
For Socialdemokratiet er det vigtigt, at vi lever op til vores forpligtelser i forhold til VE-direktivet, og derfor støtter vi op om den løsning, som lovforslaget indebærer.
Samtidig er vi dog optaget af, der findes en bedre og mere langsigtet løsning på anvendelsen af biobrændstoffer og VE i transportsektoren.
Derfor er det fornuftigt, at det hævede iblandingskrav kun gælder for en 1-årig periode, mens der arbejdes på nye tiltag, som har større reel klimaeffekt i transportsektoren.
Kravet om 10 pct. VE i transportsektoren i 2020 har været kendt stof i mange år, og derfor finder vi det også ærgerligt, at den tidligere regering ikke udviste rettidig omhu, så VE-direktivets mål kunne opnås på en mere hensigtsmæssig måde.
Men som sagt støtter vi lovforslaget, da vi mener, at det er vigtigt, at vi lever op til de aftaler, som vi har indgået i EU.