runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2016-06-03:
Jeg skal bare meddele, at Enhedslisten varmt støtter det ændringsforslag, der er lavet.
Vi har godt læst, at ministeren også har fremsat et, men det er, synes vi da, en noget forkølet imødekommelse, som vel ikke helt fortjener ordet imødekommelse, og derfor vil vi støtte ændringsforslaget.
Vi mener, at det faktisk ikke rummer det, vi vil kalde god integration, for det gennemgående tema i lovforslaget er, at nu skal man skrue voldsomt op for det, der hedder den virksomhedsrettede indsats.
Og hvordan kan man være imod det?
Jo, det kan man, hvis hele omdrejningspunktet for den virksomhedsrettede indsats er virksomhedspraktik, og at flygtningene i endnu højere grad end i dag skal bruges som gratis arbejdskraft.
Det frygter vi virkelig.
Det er et klart signal, der ligger i den her lovgivning.
Og så synes vi, at der er nogle andre forringelser af integrationsindsatsen.
Så vi synes simpelt hen ikke, at lovforslaget som helhed er god integration, men vi vil da stærkt glæde os, hvis det lykkes os at bidrage til, at det stillede ændringsforslag fra Radikale Venstre, Liberal Alliance m.fl. bliver vedtaget.
Josephine Fock (ALT), 2016-06-03:
Jeg tror, det er vigtigt at understrege, at der i det ændringsforslag, vi har stillet, jo også peges på, at man skal gå den erhvervsrettede vej.
Det tror jeg er rigtig vigtigt at hr. Dan Jørgensen er opmærksom på.
Det, der så bare er forskellen på vores forslag og på ministerens forslag, er, at der i vores forslag er en frihed for højskolerne til at tilrettelægge forløbet, så det passer ind både lokalt og er mest hensigtsmæssigt for den enkelte højskole.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-06-03:
Jeg er nødt til at sige til hr. Marcus Knuth, at jeg selvfølgelig respekterer
Folketingets flertal.
Det, jeg i går kaldte det i debatten på tv med hr. Marcus Knuth, og som jeg tidligere og nu igen har kaldt det, er foragt for folkestyret.
Jeg mener, det her er udtryk for foragt for folkestyret.
Hr. Marcus Knuth brugte det argument, at Institut for Menneskerettigheder har godkendt, at dette er i overensstemmelse med konventionerne, og det respekterer jeg fuldt og helt.
Men folkestyret handler jo om en oplyst debat om de lovforslag, som vi vedtager.
Anerkender hr. Marcus Knuth, at der ikke har været tid til en grundlæggende oplyst debat om det her lovforslag, i og med at vi har modtaget høringsnotatet for 24 minutter siden?
Marcus Knuth (V), 2016-06-03:
I forhold til den første del af spørgsmålet om, hvorfor det kommer nu, tror jeg, at jeg svarede på det lige før.
Derudover kunne vi sige, at vi godt kunne vente til den anden side af sommerferien, men så ville vi efterlade et hul i dansk lovgivning på noget så centralt som familiesammenføring.
I forhold til at vurdere integrationspotentialet for et barn vil jeg sige, at det jo er vores myndigheder, der går ind og gør det i hver individuelle situation.
Men hvis der er situationer med et barn fra f.eks. Somalia, som ikke har noget forhold til faren, der er i Danmark, og selv bor i Somalia og er tæt knyttet til moren, så vil man måske vurdere, at det er bedre, at barnet bliver i hjemlandet sammen med moren.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-06-03:
Det er omkring halvanden måned siden, at den her EU-dom faldt.
Kunne det virkelig ikke lade sig gøre, at Folketinget fik det her lovforslag hurtigere?
Helt seriøst, hr. Marcus Knuth, det tror jeg simpelt hen ikke på.
Derudover vil jeg gerne have hr. Marcus Knuth til at give et konkret eksempel på et 8-årigt barn, som ikke har integrationspotentiale og derfor skal afvises.
Når det spørgsmål er relevant, er det jo, fordi der må være 8-årige børn, som hr. Marcus Knuth og Venstre mener skal afvises.
Ellers ville det her forslag jo ikke komme.
Marcus Knuth (V), 2016-06-03:
Når jeg sagde »rigelig tid« var det i forhold til EU-dommen.
Det var i relation til det.
Lovforslaget kommer nu, eftersom ministeriet ganske enkelt skulle have tid til at lave det forberedende lovarbejde.
Længere er den sådan set ikke.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-06-03:
For det første må jeg sige til hr. Marcus Knuth, som sagde, at der var rigelig tid til at læse høringssvar: Arh, de kom i går!
Derudover har vi lige fået det her kl. 09.33.
Det er ikke engang 30 minutter siden.
Rigelig tid?
Arh, hr. Marcus Knuth!
Nå, jeg vil gerne spørge til, hvorfor lovforslaget først kommer nu.
Dommen faldt den 12. april 2016.
Hvorfor får vi så først lovforslaget nu?
Marcus Knuth (V), 2016-06-03:
Lad mig bare ganske kort sige, at der jo altså ikke er noget unormalt i at hastebehandle et lovforslag, når situationen kræver det.
Nu havde jeg den fornøjelse at debattere med fru Sofie Carsten Nielsen i går på DR om netop det her.
Jeg mener, at noget af kritikken fra fru Sofie Carsten Nielsen gik på, at det her var udemokratisk eller noget i den retning.
De regler er nu engang blevet fulgt, og derfor mener jeg i allerhøjeste grad, at det her er demokratisk og ikke udemokratisk.
Derudover er lovforslaget en reaktion på en EU-dom, hvor der har været rigelig tid til at læse høringssvar osv.
Fra Venstres side mener vi, det er direkte uansvarligt at lade det her hul i den danske lovgivning stå åben hen over sommeren og ikke gøre noget ved det.
Lad mig slutte med at sige, at det her lovforslag jo ikke er så kompliceret.
Institut for Menneskerettigheder har også været ude at sige, at det her er inden for skiven, og at det ikke er noget, der er på kant med konventioner eller noget.
Det er, som jeg ser det, simpelt hen et følgeforslag af en EU-dom og dermed ikke kompliceret.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-06-03:
Tak for det.
Jeg tager også ordet her ved tredjebehandlingen.
Det føler jeg faktisk er en pligt.
Og det er altså helt grundlæggende noget makværk, når vi i Folketinget, som er valgt af danskerne til at repræsentere dem, ikke har et oplyst grundlag at tage stilling til de lovforslag, der bliver fremsat, på.
Jeg har i de her døgn virkelig forsøgt at forstå, hvad der kan siges at være af saglige grunde for, at den her sag skal hastes igennem Folketinget på under 3 døgn.
Jeg synes, det har været meget svært at få svar.
Jeg har to eksempler.
Vi har spurgt, om der er andre eksempler på, at EU-domme har underkendt dansk lov, og hvor man ikke har hastebehandlet for at ændre reglerne, men blot har administreret i overensstemmelse med EU-dommen, indtil en ny lov har kunnet vedtages.
Vi har også spurgt om, hvor stor persongruppen er, altså hvor mange børn der ikke er blevet integrationsvurderet på grund af 2-årsfristen i 2015.
For os i Det Radikale Venstre er det helt relevante og meget grundlæggende spørgsmål i forbindelse med at kunne argumentere for hastebehandlingen af det her lovforslag og for, at vi kan tage stilling til, hvad det er for et problem, vi har at gøre med.
Men i begge tilfælde har vi fået at vide, at det kan ministeriet ikke svare på på grund af den korte tidsfrist.
Når vi så spørger ministeren, om vi ville have kunnet få et svar, hvis lovforslaget ikke var blevet hastebehandlet, så svarer ministeren, at det for hende ikke er et relevant spørgsmål.
Det mener jeg faktisk er grundlæggende foragt for folkestyret.
Det er for mig udtryk for en holdning om, at alle vi, der ikke deler regeringens og flertallets syn på sagen, bare kan gå ud.
Regeringen har sit flertal, og så er resten ligegyldigt.
Jeg kan ikke nå til anden konklusion på det her, end at vi hastebehandler, fordi ministeren kan, fordi hun har et flertal og ikke ser nogen grund til, at vi, der ikke er en del af det flertal, besværliggør det hele med spørgsmål og krav om høringer.
Det er jo ligegyldigt.
Forslaget bliver vedtaget alligevel.
Det er jeg rigtig ærgerlig over, og derfor tog jeg ordet ved tredjebehandlingen.
Grundlæggende er vi også uenige i forslagets indhold, nemlig at vi skal integrationsparathedsvurdere børn.
For os er det en grundlæggende ret, at børn kan være sammen med deres forældre, når det tjener barnets tarv.
Men det var faktisk ikke det, der var relevant her: Det handler om, at vi haster ting igennem, som vi slet ikke kan få svar på.
Josephine Fock (ALT), 2016-06-03:
Ellers vil jeg gerne give ordet til fru Sofie Carsten Nielsen først.
Det skulle ikke skille os ad.
Jamen tak for ordet.
Grunden til, at jeg vælger at tage ordet her ved den sidste behandling af lovforslaget, er, at jeg vil problematisere den hastebehandling, forslaget er blevet udsat for.
Vi har fået et påbud fra EU-Domstolen om, at vi skal rette loven, men det er altså 1½ måned siden, den her dom er kommet, og derfor har jeg så uendelig svært ved at forstå, hvorfor vi pludselig skal stå her og hastebehandle sagen.
Vi har først fået høringssvarene sent i går, og i langt de fleste af dem skriver høringsparterne, at de simpelt hen ikke kan nå at tage stilling.
Jeg synes, det er uendelig problematisk, at vi, når regeringen har siddet med den her viden i så lang tid, skal hastebehandle forslaget her lige inden sommerferien, og hvorfor man ikke vælger at gøre det på helt traditionel vis, så der er tid til høring og tid til en ordentlig gennemarbejdning af sagen, sådan at vi kan tage ordentlig stilling og alle vi folketingsmedlemmer også bliver klædt fuldstændig på i forhold til at kunne træffe en beslutning.
Så det synes jeg er uendelig beklageligt, og jeg synes, det er en problemstilling, vi bliver nødt til at drøfte her i Folketinget, for vi kan ikke blive ved med at hastebehandle sager.
Noget andet er, hvis man skal hastebehandle en sag, fordi det er tvingende nødvendigt, men det er det ikke her.
Vi kunne sagtens have ventet til efter sommerferien.
Vi har jo stillet et ændringsforslag, som desværre er blevet stemt ned, om, at man ikke skulle integrationsvurdere, og det finder vi beklageligt.
Det er også det, der gør, at vi vælger at stemme nej til det samlede lovforslag.
Marcus Knuth (V), 2016-06-03:
Lad mig begynde med at beklage, at jeg brugte ordet udemokratisk, jeg skulle have sagt foragt for folkestyret, hvis det var det ord, som ordføreren brugte.
Men det ændrer nu ikke mit grundlæggende syn på det, nemlig at hvis vi er inden for skiven af de regler, der nu engang er i Folketinget, så kan jeg ikke se noget problem i det.
For alternativet er at efterlade et hul i dansk lovgivning hen over sommeren, og det mener jeg bare ganske enkelt ikke er ansvarligt.
Så mere kompliceret synes jeg sådan set ikke den her sag er.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-06-03:
Der er regler i Folketinget, der siger, at der som udgangspunkt skal være en 4-ugers høringsfrist.
Det er jo de regler, som et flertal i Folketinget har dispenseret fra – dispenseret fra, vil jeg sige til hr. Marcus Knuth.
Der er tværtimod her tale om en dispensation, som et flertal i Folketinget har bedt om.
Derfor er udgangspunktet, at vi altid bør have en grundlæggende demokratisk debat.
Hr. Marcus Knuth mener, at det her skulle hastes igennem, og så vil jeg gerne bede hr. Marcus Knuth om at redegøre for, hvorfor den gældende retstilstand ikke kunne lade sig gøre, og hvorfor tredjebehandlingen ikke har kunnet udskydes til et tidspunkt så hurtigt som muligt efter sommerferien.
Så ville vi ikke behøve at komme ind i en ny samling og skulle starte forfra, men vi kunne have haft tid til at få høringsnotatet og svar på vores spørgsmål fra dem, der ved noget om det.
Inger Støjberg (V), 2016-06-03:
Jeg synes jo ikke bare, at det er 8-årige børn.
Jeg synes jo også, at 6-årige børn skal integrationsvurderes.
Når det er sagt, kan der jo være mange ting, der spiller ind, og det er jo derfor, man kigger bredt på det.
Man kigger jo både på forældrenes intentioner med at få barnet hertil, man kigger på sproget, man kigger bredt på, om det her barn vil kunne integreres i Danmark.
Og der er altså ikke meget ved for et barn at komme til Danmark, hvis ikke det kan blive integreret.
Det her er jo altså også et spørgsmål om forældrenes intentioner med at få barnet hertil.
Det var sådan set også for at sige til forældrene, at hvis de vil have børn hertil, er det en meget stor fordel at få børnene hertil tidligt, fordi sandsynligheden selvfølgelig så øges for, at de kan integreres.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-06-03:
De 8-årige børn, som nu er i fare for at få afslag på at kunne være sammen med deres far eller mor her i Danmark, ser det nok ikke som en beskyttelse, vil jeg sige til ministeren.
Jeg synes faktisk, det er bemærkelsesværdigt, at ministeren ikke er i stand til at beskrive et 8-årigt barn, som ikke er integrerbart, fordi der jo må være 8-årige børn, som ministeren mener ikke er integrerbare – ellers ville den her lovgivning og den her grænse på 8 år ikke give mening.
Altså, jeg er med på, at det er nogle embedsmænd, selvfølgelig, man sætter til at lave den konkrete vurdering, men ministeren har jo ansvaret for lovgivningen, og med den her lovgivning siger man: Vi synes, det giver mening, at 8-årige børn skal integrationsvurderes.
Hvilket barn på 8 år er ikke integrerbart i Danmark?
Det må være muligt for ministeren at svare på.
De 8-årige børn, som nu er i fare for at få afslag på ...
Inger Støjberg (V), 2016-06-03:
Det kan jeg jo af gode grunde ikke – det er jo ikke mig, der sidder og gennemfører vurderingerne – men jeg kan sige, at da vi i sin tid indførte kravet om, at man skal være integrerbar, var det jo rent faktisk også for at beskytte de børn, der kommer til Danmark.
Jeg synes faktisk godt, man kan vende hele spørgsmålet om og se, hvad der er på den anden side af mønten, fordi ellers glemmer man jo fuldstændig, synes jeg, at der er et element i det her om, at når et barn kommer til Danmark, skal barnet også kunne indgå i det danske samfund, skal kunne få kammerater og kunne blive en del af den helt almindelige danske hverdag. Hvis man ikke foretager sådan en integrationsvurdering, som der er lagt op til i det her lovforslag, jamen så kerer man sig jo faktisk ikke om den del af det.
Men hvis man skruer tiden nogle år tilbage, var det jo rent faktisk det, diskussionen gik på dengang.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-06-03:
Jeg vil gerne bede ministeren om at beskrive et 8-årigt barn, der ikke er integrerbart i Danmark.
Inger Støjberg (V), 2016-06-03:
Jeg vil gerne takke et stort flertal i Folketinget for, at vi kan hastebehandle dette lovforslag.
Jeg vil grundlæggende sige, at det jo altid er bedst, hvis man kan overholde de frister, der nu engang er fastsat, men nogle gange kan man også komme i en situation, og det er vi så nu, hvor det desværre ikke kan lade sig gøre.
Så derfor er jeg selvfølgelig meget glad for, at vi kan hastebehandle det her lovforslag, som jo så også er blevet delt op i to.
Og hvis man skal lytte til bl.a. Det Radikale Venstre, men jo i høj grad også til Enhedslisten og fru Johanne Schmidt-Nielsen, så må jeg forstå, at den ene del af lovforslaget godt kan hastebehandles, nemlig den del, der handler om integrationsydelse og ferie, hvorimod man slet ikke kan være bekendt at hastebehandle den anden del af lovforslaget, nemlig den del, der handler om familiesammenføring og opstramninger på familiesammenføringsdelen.
Altså, jeg forstår ikke helt, hvorfor noget kan hastebehandles, mens noget andet ikke kan hastebehandles – men der er jo så meget, man kan sætte spørgsmålstegn ved i den forbindelse.
Men i hvert fald vil jeg sige tak for, at vi nu kunne hastebehandle det her, og også for, at der er et stort flertal bag lovforslaget.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-06-03:
Men det, vi vedtager her i dag – eller som I vedtager her i dag – er jo et skridt i den stik modsatte retning.
Normalt siger regeringen til flygtninge ude i verden, at man ønsker at holde dem ude af Danmark.
Men det, man siger i dag, er: Hvis I så alligevel vælger at komme til Danmark, vil vi gøre alt, hvad vi kan, for at sikre jer en fremtid i Danmark.
Vi vil betale mennesker penge, for at I får noget at lave.
Vil ministeren ikke godt forholde sig til det signal, som nu bliver sendt ud i verden?
Marcus Knuth (V), 2016-06-03:
Jamen igen vil jeg sige, at når et så stort antal partier vælger at støtte op om en hastebehandling, kan jeg ikke se, at der er noget problem.
Og forhold til den anden del af spørgsmålet tror jeg, at jeg svarede meget klart før: Hvis vi venter til den anden side af sommerferien, efterlader vi et hul i dansk lovgivning på noget så centralt som familiesammenføring.
Og der kan jeg bare konstatere at vi er uenige.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-06-03:
Jeg må sige, at ministeren efter min bedste overbevisning optræder temmelig flabet over for sit støtteparti, når ministeren forsøger at foregøgle, at hvis man gennemfører Dansk Folkepartis politik, vil det medføre større omkostninger for det her land.
Det gør det jo ikke.
Problemet er, at regeringen forestiller sig, at man ved at indføre en løn på 49 kr. i timen og give folk ret til dagpenge efter 2 års beskæftigelse, eller hvad man nu skal kalde det, kan løse en mislykket integration igennem 40 år i det her land.
Det er simpelt hen så himmelråbende naivt, at man tager sig til hovedet.
Det, det drejer sig om, er at få standset den tilstrømning, og det kan ikke gå for hurtigt.
Det skal ske nu, og det er det fokus, som ministeren bør have.
Vil ministeren virkelig fastholde det synspunkt, at hvis man gennemførte Dansk Folkepartis udlændingepolitik, ville det medføre, at der kom flere flygtninge til Danmark?
Vil ministeren virkelig fastholde det synspunkt?
Inger Støjberg (V), 2016-06-03:
Altså, jeg kan sige, at jeg sådan set har prøvet at efterspørge, om der skulle foreligge forskning på det her område, og om der skulle ligge nogle undersøgelser, der viser, at et højskoleophold gør, at man kommer hurtigere ud på arbejdsmarkedet.
Det kan jeg altså ikke finde – så skulle det være noget særlig nordjysk forskning, der skulle foreligge.
Det er så ikke blevet kendt for resten af Danmark, men jeg glæder mig til at få det fremsendt.
Højskolerne kan have en værdi, men det er jo ikke i forhold til erhvervslivet, og da slet ikke, hvis ikke der stilles krav om, at man også skal have et indblik i, hvordan erhvervslivet i Danmark fungerer.
Det kunne jo f.eks. være, ved at man, som vi har foreslået, skal komme få timer ud på en erhvervsskole eller et AMU-center og få kendskab også til nogle af de håndværksfag, hvor vi ved vi kommer til at mangle arbejdskraft i årene, der kommer.
Og realiteten med det ændringsforslag, der behandles i dag, er, at højskolerne jo ikke får stillet krav om eller bindinger på, i hvor høj grad de skal introducere flygtninge til erhvervslivet.
Derudover vil jeg nu alligevel også sætte et stort spørgsmålstegn ved, hvorvidt man kan påvise, at flere flygtninge allerede nu er kommet i arbejde via højskolerne og den indsats, de har gjort, uagtet at højskolerne selvfølgelig gør en indsats for integrationen.
Men jeg tror, det kan være meget, meget svært at finde noget forskning, der viser, at højskolerne er den direkte vej ud på arbejdsmarkedet.
Det må jeg sige.
Peder Hvelplund (EL), 2016-06-03:
Nu havde jeg sådan set ikke tænkt mig at blande mig i den her debat, men når ministeren i svaret til fru Josephine Fock siger, at højskolerne jo så bare, hvis det her ændringsforslag bliver vedtaget, kan sige et par ord om arbejdsmarkedet og sådan noget, og så er det sådan set fint nok, vil jeg bare gøre opmærksom på, at med det ændringsforslag her fastholder vi jo bare den indsats, som højskolerne gør i dag.
Og er ministeren af den opfattelse, at den indsats, som højskolerne har gjort i forhold til integration, har været præget af sådan en lettere lemfældig tilgang til integrationsopgaven?
Eller vil ministeren anerkende, at den indsats, som højskolerne har leveret, faktisk er noget af det, der har bidraget allermest succesfuldt til integrationen, fordi man netop der får et indblik i dansk kultur og danske arbejdsmarkedsvilkår i forhold til at få bygget bro mellem danskere og flygtninge?
Inger Støjberg (V), 2016-06-03:
Jeg tror måske nok, at hvis man ser på, hvem det er, der varetager de ufaglærte job i Danmark, så vil man se, at det i høj grad er østeuropæere.
Jeg ser det sådan, at flygtninge med lethed kunne gå ind og overtage nogle af de job, som østeuropæerne i dag varetager, og det tror jeg sådan set ikke at Dansk Folkeparti kan være uenig med mig i.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-06-03:
Der ser vi bare sådan fundamentalt forskelligt på den logik, der ligger bag, at folk, der ønsker at skabe sig en fremtid i Danmark, ville blive afskrækket af, at man siger, at nu tager staten hånd om at skabe fremtiden for de her mennesker.
Men så lad os tage lidt fat i det her, ministeren er inde på i forhold til at forsørge sig selv.
Alt det her lægger jo op til at få flygtninge ud i ufaglærte job.
Hvis ministeren en gang imellem konfererede med ministerens kollegaer i regeringen, ville ministeren vide, at ufaglærte job er noget, der i hastig grad forsvinder fra Danmark.
Vil ministeren så ikke forholde sig til, at når man nu ønsker at betale arbejdspladser for at tage imod flygtninge, vil det presse danskere ud af ufaglærte job, og at den her ønskede integration altså derfor sker på bekostning af danskerne?
Inger Støjberg (V), 2016-06-03:
Jo, det signal, der bliver sendt ud i verden med to- og trepartsforhandlingerne, er, at hvis man kommer til Danmark, skal man bidrage, og det skal man fra dag et.
Det synes jeg vitterlig ikke er at indbyde flere til at komme hertil.
Det må jeg sige.
Det er netop et spørgsmål om, at man skal bidrage fra dag et, og at vi forventer, at når man kommer hertil, kommer man også til at tjene sine egne penge.
Men det er jo det modsatte af, hvad Dansk Folkeparti står for, for set ud fra Dansk Folkepartis synspunkt vil det være sådan, at man slet ikke vil kunne deltage på arbejdsmarkedet.
Hvis vi gennemførte hele planen om flygtningelandsbyer, måtte man ikke deltage på arbejdsmarkedet.
Så ville det være os, der kom til at finansiere de flygtninge, der kommer hertil, og det ville være fra dag et
Men det ville så blive i resten af den tid, de er her.
Jeg synes, der grundlæggende er noget sundt i, at man skal forsørge sig selv, og det er det entydige signal, vi sender nu.
Så må jeg forsøge at give et meget – hvad hedder sådan noget? – mildt og meget lidt flabet svar tilbage.
Jeg kan jo ikke fastholde et synspunkt, jeg ikke har haft, fordi jeg har aldrig nogen sinde sagt, at Dansk Folkepartis politik skulle få flere flygtninge til at komme til Danmark.
Det, jeg har sagt, og det er i hvert fald sandt, er, at hvis man skal forsørge alle de flygtninge, der kommer hertil, sætte dem i flygtningelandsbyer og så forsørge dem, fordi de ikke selv må tjene deres egne penge, bliver det da en omkostning for det danske samfund.
Det kan jo ikke diskuteres, i og med at det så er overførselsindkomster, der skal forsørge de mennesker, der sidder i flygtningelandsbyerne.
Så sådan må det være, må jeg sige til hr. Kenneth Kristensen Berth.
Peder Hvelplund (EL), 2016-06-03:
Så vil jeg da bare oplyse ministeren om, at ude i den virkelighed, jeg normalt befinder mig i, når jeg er oppe i Nordjylland, er det sådan, at der er den indsats, højskolerne leverer, lige præcis det, der gør, at flygtningene bliver gjort klar til arbejdsmarkedet, fordi de får en grundig indføring i dansk kultur, i forhold til hvordan det danske arbejdsmarked fungerer, og de får noget netværk og nogle kontakter.
Hvis det er besværligt for dem at få et arbejde bagefter, tror jeg sådan set ikke, det er, fordi de har været igennem et højskoleophold.
Så tror jeg, det er, fordi de har svært ved at finde et arbejde, ligesom alle mulige andre mennesker godt kan have det oppe i Nordjylland.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-06-03:
Det forudsætter jo, at antallet er det samme, og jeg nægter at tro, at antallet er det samme, hvis man fratager folk perspektivet om en permanent opholdstilladelse i Danmark, og det er jo det, der er Dansk Folkepartis mål.
Det har de sidste 30-40 års politik jo illustreret med enhver sandsynlighed.
Det kan ikke lade sig gøre.
Man bliver nødt til at forfølge et andet mål, nemlig at hjælpe folk i nærområderne, sekundært, hvis de viser sig heroppe, at sørge for, som f.eks. Australien gør, at hjælpe folk et andet sted.