Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-01-17:
Tak for det.
Og tak for alle Enhedslistens beslutningsforslag i dag.
Som det jo nok vil fremgå, er vi på EU-fronten ikke så langt fra Enhedslisten.
Se, i EU pågår der i øjeblikket forhandlinger om langtidsbudgettet for 2021-2027, og Kommissionen har fremlagt et forslag, der indebærer, at Danmark og dem af de øvrige medlemslande, der netto bidrager til EU's budget, kommer til at betale mere.
Dels ønsker Kommissionen at fjerne rabatordningerne, dels ønsker man at hæve den andel af landenes bni, der går til at finansiere EU, fra 1,0 til 1,11 pct.
Det lyder måske ikke af så meget, men det svarer for Danmarks vedkommende til, at vi skal betale 2-3 mia. kr. mere om året til EU.
Som bekendt medfører Storbritanniens udmeldelse af EU et budgethul i størrelsesordenen 90-105 mia. kr. om året.
Det er jo det umiddelbare resultat, når EU's største nettobidragyder vælger at trække sig ud af samarbejdet.
I stedet for at forsøge at reducere udgifterne tilsvarende lægger Europa-Kommissionen op til, at medlemslandene skal betale mere, og faktisk mere end de 90-105 mia. kr., som er det hul, Storbritannien efterlader.
Det er efter vores opfattelse den helt forkerte måde at gribe tingene an på.
I stedet skal EU sætte tæring efter næring.
Kommer der færre penge i kasserne, fordi der er færre lande til at betale regningerne, så må man indskrænke ambitionerne og skære ned.
Det er i øvrigt helt logisk, i lyset af at EU netop har pålagt medlemslandene tilbageholdenhed i forhold til at øge udgifterne nationalt.
Budgetloven, der jo indebærer, at det årlige strukturelle offentlige underskud højst må udgøre ½ pct. af bnp, er således resultatet af EU's såkaldte finanspagtskrav til balance på de offentlige finanser.
EU dekreterer altså medlemslandene, at de skal bruge færre penge, men insisterer selv på at få flere penge, og det er i sagens natur helt grotesk og uacceptabelt og efterlader det klare indtryk, at Danmark og de øvrige medlemslande er på vej til at blive reduceret til små regionsråd, der kostes rundt med af nogle bureaukrater i Bruxelles.
De eneste, der kan sige fra over for denne udvikling, er jo i sagens natur medlemslandene selv, og det har medlemslandene desværre aldrig været gode til
, hverken når det gælder EU-Domstolens aktivistiske og udvidende fortolkning af EU-lovgivningen, eller når det gælder Europa-Kommissionens forslag til altid at bruge flere penge.
Regeringen har bedyret, at den ikke støtter et større EU-budget.
Enhedslisten lægger i sit forslag op til at pålægge regeringen ikke at støtte et EU-budget, der indebærer en stigning i bni fra 1,0 til 1,11 pct.
Se, EU's budget burde jo snarere skæres ned, så det fyldte mindre end 1,0 pct. af bni, og det burde faktisk have været regeringens udgangspunkt, for hvis man ikke kommer med ambitiøse ønsker, også nogle ønsker, som ikke umiddelbart er realisable, så når man ingen vegne.
Så regeringen burde naturligvis have fremsat et ønske om at reducere EU's budget til mindre end 1,0 pct. af bni, og Enhedslistens forslag burde, hvis det nu havde været rigtig godt, være gået ud på det samme.
Så havde vi været endnu mere begejstret for det.
I Dansk Folkeparti er vi trætte af, at EU udstikker retningslinjer for medlemslandene, som man ikke selv er i stand til eller ønsker at overholde.
Det gælder i særdeleshed i forhold til Kommissionens budgetforslag, som er intet mindre end hykleri i højeste potens og understreger den virkelighedsfjerne tilgang, der hersker i Bruxelles og Strasbourg, til omgang med borgernes penge.
Men vi ønsker dog regeringen god fornøjelse med forhandlingerne og opfordrer til at hæve ambitionsniveauet i forhold til at få reduceret EU's budget.