runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2023-03-15:
Den besværliggør samarbejde om uddannelse og erhverv; den ødelægger kulturel udveksling og forståelse, som egentlig ellers har præget mødet mellem det tyske og det danske mindretal i grænselandet i mange år; og den er i sig selv en unødvendig rød klud i hovedet på tyskerne, som jo er dem, der får alle generne i form af lange bilkøer på deres side af grænsen.
Men er grænsekontrollen det værd?
Her har Information, som ministeren ved, søgt aktindsigt i Justitsministeriets beslutningsgrundlag for at opretholde den midlertidige grænsekontrol.
Her siger politiet, at i stedet for at blive ved med at opretholde grænsekontrollen kunne regeringen iværksætte andre tiltag, og det ville faktisk styrke politiets operative resultater i forhold til bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet.
Nu har det så yderligere vist sig, at den midlertidige grænsekontrol er i strid med EU-retten.
Allerede i april 2022 bliver Østrigs midlertidige grænsekontrol kendt som værende i strid med EU-retten.
Er ministeren bekendt med den EU-dom?
Jeg er godt klar over, at ministeren ikke var minister på det tidspunkt, men kan ministeren oplyse, hvilken rådgivning den daværende minister har fået om EU-Domstolens dom i forbindelse med beslutningen om at forny den midlertidige grænsekontrol?
Peter Hummelgaard (S), 2023-03-15:
Der var jo en hel del spørgsmål i det spørgsmål, så lad mig bare starte med at svare på det sidste, og så må vi se, om jeg når de andre.
Ja, vi er bekendt med den EU-dom, og det tager vi selvfølgelig bestik af, men jeg er også nødt til at anholde den præmis, som hr. Torsten Gejl lægger til grund for sit spørgsmål, nemlig at den nuværende midlertidige grænsekontrol i Danmark skulle være i strid med EU-retten.
Regeringen handler inden for rammerne af EU-retten, og derfor vil jeg også gerne igen understrege, at det her ikke er et område, hvor Danmark er gået enegang.
Både Tyskland, Frankrig, Sverige, Norge og Østrig er alle lande, der også midlertidigt har genindført grænsekontrol på deres indre grænser.
Torsten Gejl (ALT), 2023-03-15:
Kan ministeren oplyse, hvilken rådgivning ministeren selv har modtaget i forhold til at skulle forlænge den midlertidige grænsekontrol, set i lyset af at det formentlig er ulovligt, ifølge EU-retten?
Og agter ministeren på den baggrund at forny grænsekontrollen til april?
Peter Hummelgaard (S), 2023-03-15:
Jamen jeg får hele tiden rådgivning, både omkring, hvordan det går nede ved grænsen, og i forhold til hvad det er for nogle personer, der bliver afvist ved grænsen.
Alt det indgår selvfølgelig i overvejelserne om, hvorvidt Danmark skal forlænge den midlertidige grænsekontrol, når den nuværende udløber til maj.
Sophie Løhde (V), 2023-03-15:
Tak for det.
Jeg skal gøre opmærksom på, at udbudsreglerne henhører under erhvervsministeren, og at spørgsmålet derfor skal rettes til vedkommende, der er ressortminister.
I udbudsreglerne indgår der jo også, at man som led i, at der skal afgives tilbud, stiller forskellige krav i forhold til at leve op til kvalitet og en række andre hensyn med henblik på også at kunne vurdere de forskellige leverandører op mod hinanden.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-15:
En skrivebordsdiskussion?
Jeg deltager ikke i nogen skrivebordsdiskussion.
Altså, det her er jo sådan set et udtryk for, at vi har forladt skrivebordene og er gået ud i den virkelige verden, som ser ud, som den ser ud.
Det er også vigtigt, at den danske del af forsvarsindustrien får en mulighed for at spille en rolle også i udviklingen af internationale forsyningskæder, og derfor er regeringens tilgang til det, at vi ikke skal have en særlig dansk enegang.
Altså, det er det, der bærer den her beslutning, som så skal omsættes i noget konkret.
Men det er jo ikke på regeringens initiativ.
Det er jo på virksomhedernes initiativ.
Der vil foregå en helt konkret vurdering, og det, jeg kan love, er, at det bliver med en restriktiv tilgang og med fuld loyalitet over for EU's otte kriterier.
Peder Hvelplund (EL), 2023-03-15:
Tak for det, formand.
Jeg ved ikke, om det er en skrivebordsdiskussion.
Jeg synes i hvert fald, det her udvikler sig til en lidt absurd diskussion.
For udenrigsministeren siger på den ene side, at det her slet ikke er udtryk for, at der er sket en politikændring; det er præcis den samme restriktive linje, man har ført tidligere, som man vil fortsætte med at føre, og de eneste, der ser signalet i det her, er åbenbart Enhedslisten.
Men på den anden side kunne det jo godt være – med al respekt – at der var andre, der også så et signal i, at Danmark nu ændrer kurs i forhold til det her.
Og det er jo altså i en situation, hvor der i hvert fald er en meget skrøbelig mulighed for, at der kan opstå en eller anden form for fredsproces i Yemen.
Og derfor er spørgsmålet, om det så også er det rigtige signal at sende lige nu, for det kunne jo godt ske, at der var andre, der opfattede, at der lå et signal i det, den danske regering gør, ligesom udenrigsministeren antyder at Enhedslisten gør – hvad Enhedslisten også gør.
Men det, jeg godt vil spørge udenrigsministeren om, er: Vi har jo tidligere set, at der også har været danske våbenproducenter, som har forsøgt i hvert fald at bevæge sig på kanten af den lovgivning, der har været, ved at benytte andre muligheder for at kunne eksportere våbensystemer til Saudi-Arabien og De Forenede Arabiske Emirater.
Hvilken sikkerhed kan ministeren give for, at den kontrol så bliver styrket med den position, som Danmark indtager nu?
Vi har jo tidligere set, at der også har været danske våbenproducenter, som har forsøgt i hvert fald at bevæge sig på kanten af den lovgivning, der har været, ved at benytte andre muligheder for at kunne eksportere våbensystemer til Saudi-Arabien og De Forenede Arabiske Emirater.
Hvilken sikkerhed kan ministeren give for, at den kontrol bliver styrket med den position, som Danmark så indtager nu?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-15:
Jeg påstår ikke, at det her ikke er en justering, for selvfølgelig er det det.
Altså, der er jo forskel på at sige, at vi har et fuldstændig særligt dansk totalforbud mod en hvilken som helst eksport af noget som helst, der har at gøre med våben eller udstyr, der kunne have et dual use-formål, og så at sige, at det er et synspunkt, vi forlader til fordel for en position, der matcher resten af Europas med en konkret stillingtagen.
Selvfølgelig er der forskel på det.
Men det er jo ikke med afsæt i hverken at omfavne Saudi-Arabien eller De Forenede Arabiske Emirater; det er med henblik på at tage ned, at vi lever i en ny geopolitisk situation, hvor det giver mening, at også den danske forsvarsindustri på level playing field med andre lande – f.eks. Sverige og Nederlandene – som også går op i menneskerettigheder, som også er imod krigen i Yemen, og som også aktuelt understøtter en skrøbelig våbenhvile dernede.
Altså, jeg kan jo godt blive ved med at gentage mine argumenter, men bundlinjen er jo, at vi ser forskelligt på det.
Peder Hvelplund (EL), 2023-03-15:
Så vil jeg bare spørge udenrigsministeren om, hvem det så er, den her beslutning gavner, altså hvem det er, der drager fordel af den.
Hvem er det, den her beslutning er til gavn for?
Den overvejelse må der jo så ligge, når udenrigsministeren siger, at der selvfølgelig er en grund til, at man ændrer kurs – til fordel for hvem?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-15:
Det er en beslutning, der er til gavn for Danmark.
Det er jo derfor, vi har truffet den.
Det vil vi sikkert også i mange andre sager se forskelligt på, altså hvad der gavner Danmark bedst.
Men min tilgang til det er at forholde mig med realisme til, hvilken verden det er, vi lever i, og der kan jeg få øje på, at en forsvarsindustri, der har været indstillet på fredstid, nu skal indstille sig på noget andet.
Jeg kan få øje på, at der er stærke danske kompetencer; jeg kan få øje på, at det på alle måder er i Danmarks interesse, at de kompetencer bringes ligeværdigt i spil med tilsvarende kompetencer i andre europæiske lande.
Og kom og kig os i kortene om et år eller deromkring, og se så på afslagsprocenterne og ansøgningsprocenterne.
Jeg forudser ikke noget våbeneksporteventyr til Saudi-Arabien.
Det gør jeg altså ikke.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-15:
Tak for det.
Jeg medgiver, at skrivebordsbilledet muligvis ikke var helt vildt hensigtsmæssigt, men jeg ved, at udenrigsministeren også selv nogle gange snubler i billedsprog.
Jeg konstaterer, at Danmark ikke er særlig begejstret for at gå enegang, og det er egentlig forunderligt, for det har vi været gode til at gøre, altså gå foran i de vigtige, progressive sager.
Så må jeg også konstatere, at ministeren ikke kan svare på, hvordan man vil sikre, at kursskiftet ikke aktivt kan komme til at bidrage til menneskerettighedskrænkelser ved krigsforbrydelser, men at ministeren faktisk godt vil svare på, at det er våbenindustriens konkurrencevilkår, der står højere.
Er det virkelig ministerens kompas som udenrigsminister?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-15:
Jeg medgiver gerne, at jeg tit snubler i mit billedsprog, og derfor vil jeg også lade være med at bruge billeder her.
Jeg vil bare sige, at jeg synes, man overfortolker det, vi gør.
Vores konkrete position i forhold til de her lande og deres engagement i Yemenkrigen, hvor jeg i øvrigt også kan se forskel på Saudi-Arabien og på De Arabiske Emirater, skal jo vurderes på vores stillingtagen til de konkrete ansøgninger om eksporttilladelser, der kommer ind.
Det er jo det, det skal vurderes på – det er det, det skal vurderes på.
Og så er der en klar politisk uenighed nede bag ved det, og den kan jeg godt få øje på.
Efter at have orienteret Nævnet om de her spørgsmål for kort tid siden glæder jeg mig over at have en oplevelse af, at der sådan set er ret bred politisk opbakning i det danske Folketing til den linje, der er lagt her.
Mette Thiesen (DF), 2023-03-15:
Hvad agter ministeren at foretage sig i lyset af de mange nylige sager om fejl, budgetoverskridelser og forsinkelser af de kvalitetsfondsstøttede supersygehusbyggerier?
Sophie Løhde (V), 2023-03-15:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne starte med at understrege, at det er regionerne, der er ansvarlige for sygehusbyggerierne.
Dermed er det også regionerne, der har ansvaret i Danmark for at styre projekterne og i øvrigt prioritere inden for det faste budget, som der er for de enkelte projekter.
Jeg kan så konstatere, at der alligevel er problemer med økonomien ved alle de seks byggerier, der stadig væk er i gang, og det er problemer, som ifølge regionerne samlet set er for store til, at de selv kan håndtere dem.
Det fremgår også af økonomiaftalen fra 2023, at regionerne kan henvende sig til Sundhedsministeriet, hvis de oplever ekstraordinære udfordringer som følge af den aktuelle situation.
Der er også tale om nogle alvorlige fejl i byggerierne.
Der er ikke nogen nemme løsninger her.
På den ene side er det regionerne, der har ansvaret for byggerierne, og dermed også regionerne, der skal forklare, hvordan regionerne har tænkt sig at rette op på styringen af projekterne.
På den anden side har regionerne og regeringen selvfølgelig også en fælles interesse i at sikre, at de nye sygehuse bliver færdige, og at de ikke kommer til at medføre uacceptable besparelser andre steder i regionernes økonomi.
Derfor er ministeriet aktuelt i dialog med regionerne om, hvad der skal til, for at regionerne kan komme i mål med deres projekter inden for de rammer, som er gældende for regionerne.
Mette Thiesen (DF), 2023-03-15:
Tusind tak.
Et nyt hospital i Nordsjælland skulle have været færdigt i 2020, og det kostede 4,9 mia. kr.
Nu er forventningen, at det står færdigt i 2026, og at det er 43 pct. dyrere, altså estimeret samlet 6,9 mia. kr.
På det nye OUH er 400 rum ramt af skimmelsvamp, to tredjedele af taget er lagt forkert, byggeriet har en budgetoverskridelse på 489 mio. kr., og åbningsdatoen er udskudt 2 år.
På supersygehuset i Aalborg trænger der vand ind gennem mursten i byggeriet, 110 steder er der vand på gulvet, bl.a. på intensivstuerne, projektet er 6 år forsinket og 1,4 mia. kr. dyrere end planlagt.
Tidligere har der været betongulve, der skulle brydes op, fejl i elinstallationer, kæmperegninger og bakterier i vandrør.
Er det her godt nok?
Eller mener ministeren – ligesom jeg og Dansk Folkeparti – at det her simpelt hen er eksempler på inkompetence og misrøgt af danskernes penge og i øvrigt også deres helbred?
Sophie Løhde (V), 2023-03-15:
Som jeg sagde i min indledende besvarelse, er det regionerne, der har ansvaret for sygehusbyggerierne.
Og der er nogle af de problemer i forhold til de aktuelle forsinkelser, som vedrører diskussionen omkring stigninger i materialepriser – det er ligesom én diskussion i sig selv – og så er der en anden del, der bl.a. handler om styringen af de enkelte sygehusprojekter.
Det er naturligvis ikke acceptabelt, at der er så mange projekter, som er skredet i så stort et omfang.
Derfor har vi jo selvsagt også et stort fokus på – og der bliver løbende fulgt op på det – at regionerne sørger for at få justeret deres projekter, og at de ikke mindst også får rettet op på styringen af projekterne.
Mette Thiesen (DF), 2023-03-15:
Tak for svaret.
Jeg tror godt, at ministeren kan forstå – det kan jeg i hvert fald – at der sidder rigtig mange danskere rundtomkring i landet, som undrer sig rigtig meget over, hvad deres skattekroner egentlig går til.
Det virker som inkompetence i forhold til offentlige byggerier, og nu her konkret disse supersygehuse, som jo nok for de flestes vedkommende må siges ikke at være så super igen.
Mener ministeren, at det reelt er at passe på danskernes penge at være så utrolig dårlig til at bygge offentlige sygehuse, som tilfældet er?
Eller mener ministeren, at der grundlæggende skal gøres noget både i forhold til udbud og til valg af leverandører?
Sophie Løhde (V), 2023-03-15:
Nu skal min besvarelse på ingen måde tages som udtryk for, at jeg negligerer, at der er nogle sygehusbyggeriprojekter, som ikke har været og ikke bliver styret godt nok, men jeg synes, man skal passe på med at skære alle regioner og alle projekter over én kam.
Jeg tror heller ikke, det for spørgeren vil være nogen hemmelighed, at der er udfordringer i såvel kommunerne som regionerne og staten i forhold til styring af byggeriprojekter.
Det gælder i øvrigt også i den private sektor.
Men det er jo uacceptabelt, uanset om de aktuelle sygehusbyggerier og projekterne har været udfordret som følge af stigende priser på materialer, eller fordi man simpelt hen ikke styrer projekterne godt nok.
Det skal der selvfølgelig rettes op på.
Mette Thiesen (DF), 2023-03-15:
Jeg kan i hvert fald ikke lade være at spekulere på, om de, der byder ind på de her udbud, med vilje byder alt for lavt, vinder opgaven og så bare får tillægsbevillinger bagefter.
For vi ser det jo desværre, som ministeren fuldstændig rigtigt siger, i stort set alle kommunale byggerier.
Der er rigtig, rigtig mange problemer med offentligt byggeri.
Altså, kunne man tænke sig, at det var en bevidst strategi?
Den opfattelse tror jeg i øvrigt mange deler med mig.
Så mener ministeren, at udbudsreglerne er gode nok, og at systemet fungerer?
Eller mener ministeren egentlig også, ligesom det, jeg står og siger her, at danskerne nogle gange simpelt hen virker til at blive snydt for deres egne penge?
Jeppe Bruus (S), 2023-03-15:
Jamen det er klart, at når du laver en differentieret afgift, så det er billigere at køre i en ellastvogn end en lastvogn, der er drevet af diesel, så får du også det, der populært sagt med et engelsk udtryk hedder en bedre businesscase, altså et regnestykke for, at det bedre kan betale sig at investere i en ellastvogn stedet for en lastvogn, der kører på diesel.
Og det vil sige, at afgiften virker på den måde, at det motiverer til, at du køber noget, som forurener noget mindre.
Det er jo et helt grundlæggende princip for mange af de her tiltag, vi laver for at nå 70-procentsmålsætningen, at jo mere du forurener, jo mere kommer du til at betale.
Og så er det rigtigt, at der er en lidt lang investeringshorisont for lastvogne, men hvis man tager ud og besøger f.eks. Volvo i Taastrup, vil man også blive overrasket over, hvor hurtigt den udvikling egentlig går.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-03-15:
Jo, men med al respekt vil jeg sige til ministeren, at jeg jo også synes, vi skal tage udgangspunkt i virkelighedens verden.
Og det er jo, at hvis man kigger på opgørelsen over den vognpark, vi har i Danmark i 2023, ovre fra Danske Vognmænd – jeg er selv uddannet speditør og følger lidt med på området og i branchen – er der altså omkring 43.000 indregistrerede lastbiler i Danmark.
Og måske kan en håndfuld af dem – en håndfuld – fuldt ud betegnes som ellastbiler, der kan få den høje afgiftsfritagelse, altså den lave kilometerafgift.
Anser ministeren det som værende en rimelig procentdel, når det faktisk er promiller?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-03-15:
Jeg synes, det må være op til dem, der har lavet ansøgningen og har projektet.
Hvis de gerne vil købe 10 timer ekstra ved Energistyrelsen for ligesom at få afklaret noget, for at de kan komme videre i deres undersøgelser – hvis de virkelig tror på, at det ender med, at de kommer i mål med, at døren bliver åbnet igen – kan ministeren så ikke se, at det da må være op til folkene bag de projekter, hvor der måske er brugt tocifrede millionbeløb, om de vil købe sig til nogle få arbejdstimer i Energistyrelsen i øjeblikket, i stedet for at al sagsbehandling sættes i bero?
Kan ministeren ikke se, at det er rimeligt, at man kan købe de ydelser?
Lars Aagaard (M), 2023-03-15:
Det afgørende for dem, der skal investere og bruge penge på det her, er, at de kan få en afklaring af, om en eventuel tilladelse vil være lovlig eller ulovlig.
Det er også investorbeskyttelse at afvente afklaringen af det juridiske spørgsmål, så ingen kommer til at bruge penge, tid og kræfter på noget, der viser sig ikke at være lovmedholdeligt.
Vi arbejder stenhårdt på en afklaring – og jeg har også blik for det projekt, spørgeren spørger til – og kigger på alle de muligheder, vi har, for at argumentere for, at de ældste projekter kan blive godkendt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-03-15:
Jeg synes, det er en dybt pinlig sag, for Energistyrelsen lavede jo en rapport i marts 2022, og så lavede vi en lovændring efterfølgende – og så kommer det her bagefter.
Jeg synes, det er så vildt.
Jeg synes, der er en anden ting, der er vild.
Det er, at nu har man stoppet al sagsbehandling.
Det er jo sådan, at der kører en sagsbehandling, hvor projekterne betaler for det, som Energistyrelsen laver, og jeg kan godt forstå, at man ikke kan komme frem til at give en eller anden endelig tilladelse, men hvorfor lukke fuldstændig for sagsbehandlingen?
Hvorfor ikke lade folkene bag de her projekter bestemme, om der er nogle ting, som de gerne vil betale for kunne blive undersøgt nærmere?
Lars Aagaard (M), 2023-03-15:
Det er Energistyrelsen.
Det er myndighederne, der har foretaget den vurdering.
Og jeg håber, at spørgeren er enig i, at når en minister af sit system får at vide, at man ikke kan køre videre, fordi man vurderer, at det ikke er lovmedholdeligt at fortsætte, så skal ministeren ikke sige til sit system, at de skal fortsætte.
Jeg har en svag erindring om nogle andre sager, hvor man har diskuteret det principielle spørgsmål.
Jeg er også ked af, at projekterne er blevet stoppet, og jeg kan love spørgeren, at vi gør, hvad vi kan, for at skabe afklaring.
Så det kommer, når vi har udtømt mulighederne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-03-15:
Jeg synes jo, det her er en rigtig ærgerlig sag, hvor de her kystnære møller kunne være en væsentlig del af løsningen på at komme i mål med 2025- og 2030-målet, og jeg ved, at Sønderborg Kommune har skrevet til både KEF-udvalget og ministeren, hvor de bl.a. skriver: ProjectZero er Sønderborgs vision om gennem energieffektiviseringer og en omstilling af energisystemet at reducere områdets CO 2 -udledning til 0 i 2029.
Sønderborg blev i forbindelse med Det Internationale Energiagenturs store konference om energieffektivitet i Sønderborg i 2022 udråbt som global capital for energy efficiency, og det kystnære havvindmølleprojekt Lillebælt Syd er nødvendigt, for at Sønderborg Kommune når nullet i 2029, og for etableringen af et ptx-anlæg.
Sektorkoblingen mellem vindmølleparken, ptx, virksomheders kølebehov, lokale fjernvarmeværker og anvendelsen af spildevand bliver et demonstrationsprojekt for, hvordan vi i et privat-offentligt samarbejde kan skabe grøn vækst og job.
Det er så det, som regeringen stopper.
Jeg synes, at den her sag – og det er en temmelig stor sag – er et eksempel på, at vi har en regering, som er temmelig erhvervsfjendtlig.
Det at stoppe alle de her projekter nu i 5 uger er en meget alvorlig sag.
Der er jo her projekter, hvor man har arbejdet seriøst med det, i tilfældet her med Sønderborg siden 2007, og man har sådan set lavet en ansøgning om at få lov til at lave projektet helt tilbage i 2010, og vi er der, hvor der er en forundersøgelsesrapport, som er under opdatering.
Man er meget langt med det her projekt.
Og derfor giver det selvfølgelig en anelse håb, når ministeren har sat gang i to projekter, og jeg håber virkelig, at der arbejdes for, at man i forbindelse med de fire projekter, som har en forundersøgelsestilladelse, også kommer frem til at give grønt lys for, at de kommer videre.
Kan ministeren løfte sløret for, hvornår vi kan komme videre og få åbnet den lukkede dør?
Hvad er ministerens holdning til, at der endnu ikke er givet tilladelse til, at Sønderborg Kommune kan komme videre med sine klimaplaner og realisere det kystnære havvindmølleprojekt Lillebælt Syd under åben dør-ordningen, som har været i proces siden 2007, når to andre lignende projekter ved Aflandshage og Frederikshavn har fået åbnet den lukkede dør?
Lars Aagaard (M), 2023-03-15:
Og det er jo også sådan, at vi fra regeringens side skal give et samlet svar til Folketinget, og det glæder jeg mig til at give.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-03-15:
Jamen nu går jeg ud fra, at klima-, energi- og forsyningsministeren lidt har teten, når Klimarådet kommer med en statusrapport, som siger, at det ikke er sandsynliggjort, at man kommer i mål med 2025- og 2030-målet, og at ministeren vel så sidder med for bordenden, når der skal tages en dialog i regeringen om, hvordan man så følger op på det.
Og jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om det er klima-, energi- og forsyningsministeren, der er tovholder på en opfølgning på Klimarådets kritik.