runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Andersen (LA), 2025-04-29:
Mange tak, formand.
I 2018 vedtog et bredt flertal i Folketinget, at boligorganisationer i udsatte almene boligområder skulle have mulighed for at opsige lejemål, hvis en beboer havde begået alvorlig, utryghedsskabende kriminalitet.
I 2021 strammede vi også reglerne yderligere.
Men her flere år efter må vi konstatere, at lovgivningen langtfra virker efter hensigten.
På papiret har vi givet boligorganisationerne et værktøj, men i praksis kan de ikke bruge det.
Det mener vi i Liberal Alliance sammen med vores medforslagsstillere er et ansvar, som vi som lovgivere skal tage alvorligt.
For hvad nytter det, at vi vedtager lovgivning, hvis vi ikke kan bruge den i virkeligheden?
Det kræver tid, det kræver ressourcer, og det kræver adgang til information, som de fleste ikke har.
Det resulterer i, at reglerne stort set ikke bliver brugt.
Med dette beslutningsforslag foreslår vi en enkel, men effektiv ændring, nemlig at boligorganisationerne automatisk skal underrettes, når en beboer idømmes ubetinget fængselsstraf for utryghedsskabende kriminalitet.
Det skal ske som en del af domstolenes arbejde i forbindelse med domsafsigelsen.
Formålet er klart: at gøre det muligt for de almene boligorganisationer at tage ansvar for trygheden i de almene boligområder og at sikre, at kriminelle ikke kan blive boende i områder, hvor de skaber utryghed for deres naboer og gør livet utrygt for alle de beboere, som bare gerne vil leve et fredeligt og stille liv.
Vi ser frem til en konstruktiv og saglig debat.
Mange tak.
Så vidt jeg er orienteret, drejede ændringen i 2021-2022 sig om sådan en fasttrackmulighed, som gjorde det muligt, selv hvis dommen ikke var endelig, altså hvis den f.eks. blev anket, for boligorganisationer at påbegynde arbejdet, så når den endelige dom blev afsagt eller sagen blev forkastet, kunne de hurtigere reagere.
Det er ikke sådan, at de kunne opsige lejemålet, før dommen var endeligt afsagt, men de kunne iværksætte alle mulige forberedende arbejder.
Så under antagelse af at det er korrekt, kunne SF så være interesseret i at være med på en betænkning, hvor vi i højere grad end i dag sørger for, at boligorganisationerne får mulighed for at blive informeret, så de kan opsige kriminelle lejere, som har fået en endelig dom?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-04-29:
Jeg synes, at det er vigtigt, at der falder en dom, og så kan man tage kontakt til boligselskaberne, eller boligselskaberne kan få tilsendt dommen, så man kan sætte gang i det, der er nødvendigt.
Jeg synes faktisk, at hvis det ender med, at man bliver frikendt, bør man også have en ret til, at boligselskabet ikke nødvendigvis lige ved noget om den dom.
Det synes jeg er en ret, man som borger har.
Der er jo en reel risiko for, at det kan ende ud på den måde.
Så for mig er det måske sådan et mere retssikkerhedsmæssigt spørgsmål, og derfor vil svaret være nej.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-04-29:
Det er et forslag, man kan have forståelse for.
Der er udfordringer, særlig visse steder.
Samtidig er virkeligheden, at der er begrænsede ressourcer.
Presset er stort på domstolene og ikke alene på domstolene, men jo på hele straffesagskæden.
Så derfor skal vi træde varsomt.
Jeg ser frem til udvalgsarbejdet og håber, at der er mulighed for at lande en beretningstekst.
Vi bakker ikke op om forslaget for nu, men er åbne for en beretningstekst.
Tak for ordet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-04-29:
Vi ved jo godt, at nissen tit flytter med, når der er et problem.
Vi har også påpeget mange gange, at der ligesom bliver nødt til at være en ny plan.
Man kan jo håbe på, at den pågældende familie indser, at det er en meget uhensigtsmæssig adfærd og dermed ændrer adfærd, men med mit kendskab til, hvordan det tit foregår i miljøer, hvor der er kriminelle mennesker, er jeg ikke sikker på, at det lige er den erkendelse, der siver ind.
Rosa Lund (EL), 2025-04-29:
Vi har nogle steder i vores straffesystem, hvor alle ikke er lige for loven; et princip, man ellers skulle tro var et vigtigt princip for forslagsstillerne, der ellers normalt går meget op i ret og pligt og straf og grundloven, loven i det hele taget.
Når man læser det her forslag, må man konkludere, at det åbenbart er blevet en mærkesag for højrefløjen at sikre, at de regler, vi har i Danmark, gælder forskelligt, afhængig af hvor man bor.
De gælder på én måde, hvis man bor på Strandvejen i Hellerup, og på en anden måde, hvis man bor i et alment boligselskab i Vollsmose.
Af grunde, som jeg ikke kan forstå, er ønsket så her, at vi skal forsøge at sikre dobbeltstraf til de mennesker, som bor i almene boliger, for det er ikke nok, at det er en mulighed, at man som alment boligselskab i dag kan smide en familie på fem ud af en lejlighed, hvis blot et enkelt af familiemedlemmerne har malet graffiti.
Nej, nu skal det være sådan, at man ved hjælp af en oplysningspligt garanterer dobbeltstraffe og udsættelse af mennesker, der egentlig ikke har gjort noget kriminelt.
Det eksisterende regelsæt i dag er et udtryk for, at den her skævvridning i samfundet, hvor vi giver forskellig straf alt afhængig af status i klassesamfundet.
Jo rigere du er, jo billigere slipper du.
En person, som sælger kokain på Strandvejen, får halv straf i forhold til en person, som begår den samme forbrydelse få kilometer derfra i et alment boligområde.
Det hænger jo ikke rigtig sammen; men det er sådan set det, der gælder i dag.
Vi har nemlig en mekanisme, som vi i Enhedslisten på ingen måde har været med til at vedtage, men som er en mekanisme, der sikrer, at mennesker, der bor i almene boliger, straffes for forbrydelser, de ikke har begået.
Jeg synes, at det her forslag diskriminerer beboere i almene boliger.
Det er underligt, at man kommer med et forslag, som skal gælde for dem, der bor i almene boliger, men som ikke skal gælde for alle andre.
Der kunne jo sådan set også være nogen, som boede i en ejerbolig eller blot i en privat udlejningsbolig, som havde en utryghedsskabende adfærd, men dem skal forslaget så ikke gælde for.
Det synes vi i Enhedslisten er meget underligt.
Vi synes i Enhedslisten, det her forslag også er et brud på retsprincipper, i forhold til hvornår man skal sætte ind her.
Hvad, hvis de her personer, som er sigtet, bliver frifundet og deres familie allerede er sat ud, fordi domstolene allerede er gået i gang med at kontakte det almene boligselskab?
Jeg skal jo ikke blande mig i, hvordan man gør i blå blok, som jeg i den grad ikke er en del af, men jeg synes ikke, at det virker så gennemtænkt.
Jeg går så heller ikke ud fra, at det var Enhedslisten, man havde regnet med skulle give opbakning til det her forslag.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-04-29:
Tak for det.
Vi har, som vi har været inde på tidligere i dag ved flere lejligheder, vedtaget bestemmelser i almenlejelovens § 90 om, at hvis der er begået grov kriminalitet, kan vedkommende og familien blive sat ud af lejemålet.
Grov kriminalitet er eksempelvis mishandling af folk eller overfald af folk nede på parkeringspladsen osv.
Mit spørgsmål til Enhedslisten er bare: Er man imod den lovgivning?
Mener man, at naboerne skal tåle at bo dør om dør med kriminelle, der har begået grov kriminalitet i nabolaget?
Det kan der svares ja eller nej til.
Rosa Lund (EL), 2025-04-29:
Vi er imod reglerne, som de er i dag, hr. Preben Bang Henriksen.
Vi har det sådan, at man ikke skal straffes for en forbrydelse, man ikke har begået.
Derfor synes vi, det er mærkeligt, at man skal smide en hel familie ud, fordi der er en i familien, der har begået en forbrydelse.
Så det er vi imod i Enhedslisten.
Så er jeg bare nødt til at spørge: Skal den, der så – typisk faren, for nu at tale dansk – har begået forbrydelsen, smides ud?
Carl Andersen (LA), 2025-04-29:
Tak for ordet.
Beslutningsforslaget lægger jo ikke op til, at folk, som ikke er endelig dømt, skal kunne smides ud.
Det kan de heller ikke i dag med de nuværende regler.
Boligorganisationerne kan få en notifikation om det, så det kan forberede sig på, at man, når der er en endelig dom, vil kunne opsige den dømte.
Vi laver ikke nogen regler om her.
Det, vi prøver at gøre, er egentlig at sørge for, at de regler, der er vedtaget i det her Folketing, også er funktionsdygtige derude.
Det er et ønske fra de almene boligorganisationer selv, som i mange år har arbejdet for det her.
Brabrand Boligforening og alle de andre boligforeninger vil faktisk gerne skabe trygge og gode bymiljøer, og det skal vi da hjælpe dem med herinde fra Christiansborg.
Mai Mercado (KF), 2025-04-29:
Jeg synes egentlig ikke, der er nogen grund til, at det bliver så polemisk, som det lige har været over for mine to kolleger, især når det er, at ministeren faktisk tog forslaget relativt pænt ned, og det er jo godt.
Jeg sidder bare og tænker, om ikke en stor del af den opgave, som kunne ligge, egentlig kunne automatiseres.
Man kunne bruge kunstig intelligens til, at når der er afsagt en dom ved domstolene, får man lavet en eller anden proces, hvor det så er, at man kan søge på, om der er et boligselskab tilknyttet den adresse, og så kan det egentlig relativt enkelt være sådan, at man så får lavet den nødvendige kontakt ud til det boligselskab.
Rosa Lund (EL), 2025-04-29:
Det vil jo afhænge meget af den konkrete sag.
Jeg synes, at det er den, der har begået forbrydelsen, som skal have straffen.
Og det er op til domstolene at idømme den straf.
Mai Mercado (KF), 2025-04-29:
Vi har jo drøftet brugen af kunstig intelligens flere gange.
Der har bl.a. været forslag om, hvorvidt man kan få kunstig intelligens til at skrive dombogen, altså det referat af det, der ligesom bliver foretaget af handlinger og er af ytringer inde i retssalen.
Og når man kan overlade dét til kunstig intelligens, tænker jeg egentlig, at når man har en dømt, må så automatisk en opgave, som det er at finde frem til, om der er et boligselskab i den anden ende der, hvor den dømte bor, være en relativt overkommelig opgave.
Derfor tror jeg slet ikke, det kommer til at koste 17 mio. kr., eller hvor meget det nu var.
Jeg tror, det bliver meget mindre, og det håber jeg da også at Socialdemokratiet vil kigge ind i.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-04-29:
Jeg er glad for optimismen, og jeg er ikke lige så velbevandret i de nye teknologier, som fru Mai Mercado er, men jeg glæder mig til at prøve at diskutere videre, hvordan vi kan finde en vej til det, jeg tænker er et fælles mål.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-04-29:
Tak for det.
Og jeg må give fru Mai Mercado ret i det sidste, hun sagde: Er det her så indviklet?
Det er også det, jeg vil slutte af med.
Vi har et politi.
Hvis politiet, når dommen er faldet, så sender dommen til boligselskabet, kan boligselskabet jo anlægge deres boligretssag, og ifølge almenlejelovens § 90, stk. 10, kan jeg garantere for, at den voldelige nabo ryger ud.
Så er historien egentlig ikke længere.
Intentionerne bag det her forslag er ganske, ganske glimrende.
Intentionen er nemlig at gøre boligselskabet opmærksom på, at der er faldet en alvorlig dom, som kan medføre opsigelse eller ophævelse af lejemålet.
Men hvordan det lige skal forstås – og nu skal jeg ikke pinde rundt i teksten, og så gør jeg det alligevel – at dommerne i deres forberedende arbejde, altså forberedende arbejde før dommen skrives, skal »tjekke op på, om der ved domsafsigelse er mulighed for opsigelse«, og så skal man meddele boligselskabet det, er ikke lige sådan.
Altså, vi har ikke et system, hvor dommerne har sådan en undersøgende karakter.
Hvis der skal undersøges noget og bevises noget i sagen, så er det meningen, det skal stå i anklageskriftet, og så er det anklageren, der har bevisbyrden for det.
Det er anklageren, der oplyser sagen.
Og mig bekendt er der altså ikke hjemmel til, at man under en straffesag kan få en dom for udsættelse af lejemålet.
Jeg mener så afgjort, at proceduren er den, at man får en dom, og den kan så tilgå boligselskabet, som så kan anlægge en civil boligretssag, som ovenikøbet kan gå hurtigere, eksempelvis gå som en hurtig fogedsag, så man kan få vedkommende udsat af lejemålet.
Så efter min opfattelse kan disse udmærkede intentioner, der ligger i det her, nok ikke lige gennemføres efter forslaget, men de vil kunne gennemføres derved, at politiet, der jo ved, hvor den tiltalte og nu domfældte bor, sender dommen til boligselskabet.
Politiet underretter jo en masse mennesker, efter der er afsagt en dom: kriminalforsorg, erstatningssøgende, you name it, og så kan man da også sende en dom til boligselskabet.
Jeg tror, det er den vej, man skal gå, og det kunne vi måske skrive i en eller anden beretning.
Carl Andersen (LA), 2025-04-29:
Tak for at være venligt stemt over for forslaget.
Det kan kun blive rigtig godt.
Vi har haft flere samråd med ministeren om forskellige måder, hvorpå man kunne løse det.
Vi er jo sådan set græskkatolske, i forhold til hvordan man gør det, bare de her boligorganisationer får det at vide.
Men med den vejledning, vi har fået, og de spørgsmål/svar, vi har fået, var det den her model, der var blevet lagt op til som en mulighed.
Men hvis det viser sig, at man kan lave noget, der er billigere, smartere og hurtigere, er det i hvert fald ikke os, der skal stå i vejen for det.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-04-29:
Jeg kan høre, at fru Mai Mercado allerede har været i værkstedet i forhold til at finde på konkrete idéer til, hvordan man kunne lave et system, der ville hjælpe på det her.
Jeg er enig i, at det er et godt forslag, og kan man bruge kunstig intelligens til at gøre noget i den retning, så er det ikke en teknologi, som jeg er forskrækket over for.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-04-29:
Jamen det kan jeg kun være enig i.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-04-29:
Tak for det.
Først en tak til Liberal Alliance, som har rakt ud for at høre, om vi vil være medforslagsstillere.
Siden 2018 har det været muligt for almene boligselskaber at opsige lejemål for personer dømt for visse typer af kriminalitet begået i og omkring boligområderne.
I 2022 blev det gjort endnu lettere at reagere hurtigt, også selv om dommen endnu ikke var endelig.
Det bakker vi op om, men vi må samtidig også erkende, at lovgivningen i praksis ikke bliver udnyttet til fulde.
Hvorfor gør den så ikke det?
Der er ingen automatisk underretning, og det betyder, at boligselskaberne ikke får opsagt de lejere, som bliver dømt.
Det er noget, som boligselskaberne er meget opmærksomme på, og de efterspørger handling.
Derfor foreslår vi den her ordning som nævnt i forslaget, hvor domstolene i deres forberedende arbejde skal tjekke, om en dom kan føre til opsigelse af et lejemål, og dermed automatisk underrette den relevante boligorganisation.
Nu hører jeg så fra Venstres ordfører, at det måske var smartere, at det var politiet, der kom med den oplysning.
Der kan jeg i hvert fald fra Danmarksdemokraternes side sige, at det kan vi også sagtens bakke op om, hvis det er det, der bliver løsningen.
Men vi synes jo, at det her forslag er med til at styrke muligheden for, at boligorganisationerne kan reagere konsekvent og hurtigt over for personer, som skaber utryghed i boligområderne.
Lovlydige beboere skal ikke leve med frygten for, at naboen, som er dømt for grov vold eller banderelateret kriminalitet, bare bliver boende, som om intet var hændt.
Vi ved også, at der er mange boligområder, der målrettet arbejder for at komme væk fra listerne over udsatte boligområder og parallelsamfund, så derfor synes vi, at det her forslag kunne være med til, at også den opgave lykkes.
Tak for ordet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-04-29:
Nej, det er jo faktisk noget af det, som SF også har påpeget.
Man kan ikke bare smide folk ud af deres bolig uden at have en plan for, hvad der så skal ske.
For utrygheden flytter med, og så har man et nyt problem et andet sted, og så kan man ligesom starte møllen forfra.
Jeg ved ikke.
Jeg tror bare, at det her er meget dilemmafyldt.
Jeg kan sagtens forstå det her med, at man på et tidspunkt må sige, at omfanget af kriminalitet og utrygheden er nået et niveau, hvor man siger: Du kan simpelt hen ikke være her længere, og du er til gene for dine naboer.
Men det er faktisk mig meget magtpåliggende at sige, at så skal der være en plan for at hjælpe den pågældende familie og også støtte den kriminelle til ikke at begå kriminalitet, og det ved jeg jo godt ikke altid er det nemmeste i verden.
Men det er dog den mest holdbare løsning, så problemet ikke bare opstår et nyt sted.
Tak for det.
Der er ingen tvivl om, at der i nogle boligområder er udfordringer med beboere, som gør naboer utrygge, og som også begår kriminalitet.
Det synes vi helt klart er et problem, og det er jo også noget, vi med lovgivningen har gjort noget for at forsøge at mindske ad flere omgange.
Vi bakkede op om den lovændring, der i 2018 gav boligselskaberne hjemmel til at smide beboere ud, hvis de havde begået utryghedsskabende kriminalitet i boligområdet.
Men vi var ikke for den ændring, der kom i 2022, for vi synes, at hvis man skal lave så indgribende en ting som at sætte mennesker ud af deres bolig, kræver det simpelt hen, at der er faldet en endelig dom.
Det er sådan set også baggrunden for, at vi ikke, hvad kan man sige, fortsætter ulykken og siger ja til det her forslag.
For det handler jo netop om at kontakte et boligselskab, som så får oplysninger om en borger, som ikke nødvendigvis ender med at modtage en dom.
Det ved man jo kun, når domstolene har afgjort det.
Så derfor er vi ikke for det her beslutningsforslag.
Det er den ene ting.
Den anden ting er det, der også har været nævnt her i debatten.
Det er ikke så lang tid siden, at vi lavede en domstolsaftale.
Det gjorde vi, netop fordi sagsbehandlingstiderne ved vores domstole er alt for lange.
Der har været for få ressourcer, og der er alt for mange sager, der er blevet gamle.
Det prøver vi nu at rette op på.
Jeg er ikke sikker på, at jeg synes, at det at bruge 17 mio. kr. på den her sag lige nu er så god en idé.
Jeg kan også forstå, at justitsministeren har andre forslag, som er mindre ressourcekrævende, og det må man jo så arbejde videre med.
Men det er baggrunden for, at vi ikke støtter det her forslag.
Karsten Filsø (SF), 2025-04-30:
Tak for det.
SF er ikke med i iværksætteraftalen.
Det forhindrer os dog ikke i at se, at der også er ganske positive elementer i aftalen.
Vi stod af på grund af for store skattebegunstigelser, og derfor er dette lovforslags afsnit om lempelser af beskatningen i aktionærloven ikke vores livret.
Der er dog en pointe i, at der ikke skal ske en dobbeltbeskatning, men vi ser en udfordring i, at man ikke har et kvantificeret skøn over det mindre provenu ved den del af lovforslaget.
Med hensyn til iværksætteri ønsker SF gode og fair forhold for iværksættere.
Samfundet har brug for folk med gode idéer og energi til at få dem omsat.
Derfor er vi også optaget af at skabe gode forhold for iværksætteri og ikke mindst for menneskene bag det.
I dette lovforslag, som tager udgangspunkt i iværksætteraftalen, åbnes der for rentefri henstand ved salg.
Vi kan godt leve med hovedidéen bag det.
Jeg vil dog gerne varsle et ændringsforslag, som går ud på, at iværksætteren betaler renter.
Det vil betyde en vis minimering af den omkostning på skønsmæssigt 50 mio. kr., som forslaget menes at medføre.
Selve muligheden for at få henstand vil i sig selv være en hjælp.
Sidste element med early warning ser ganske fornuftigt ud, og jeg vil da gerne bakke op om Danmarksdemokraternes ordfører i forhold til navnet.
Lad os bruge et dansk navn for det.
SF går konstruktivt ind i den videre behandling af forslaget.
Jeg har lovet at meddele fra Enhedslisten, at man p.t. er imod lovforslaget, men har nogle spørgsmål til forslaget, og at Enhedslisten derfor først beslutter sig endeligt ved udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-04-30:
Tak skal du have.
Som nævnt handler det om udmøntningen af aftalen om iværksætterpakken, som Danmarksdemokraterne er en del af.
Derfor er det ikke så overraskende, at vi kommer til at støtte det her lovforslag.
Det gør vi bl.a., fordi det er vigtigt for Danmarksdemokraterne, at der er gode vilkår for fremtidens virksomheder, og her er der så en række konkrete problemstillinger i skattelovgivningen, som vi får løst med det her lovforslag.
Jeg har selv været skatteordfører i over 10 år, og jeg kan i hvert fald sige, at nogle af de her sager, som bliver løst, er nogle, der har fyldt i rigtig mange år.
Folk er blevet beskattet, hver gang der har været et lån.
Selv om man betaler pengene tilbage igen, bliver man beskattet, og hiver man de samme penge ud igen, bliver man beskattet en gang til.
På den måde kan man jo så blive beskattet mange gange af de samme penge, selv om man sådan set ikke reelt har trukket noget ud af virksomheden.
Det får man så lavet om på med det her, og det er sådan set ganske fornuftigt.
Den anden del angår det, der er blevet kaldt fantomskatten.
Det er der reelt ikke noget der hedder, men jeg tror i hvert fald, at det bliver betragtet sådan, at man bliver beskattet af midler, man aldrig nogen sinde får.
Altså, hvis man sælger en virksomhed til 1 mio. kr., som man får med det samme, kan der være nogle milepælsbetalinger fremadrettet, som, alt efter hvordan det går med virksomheden, gør, at man måske kan få 1 mio. kr. mere senere hen.
Reglerne indtil nu har været sådan, at man er blevet beskattet af hele summen på dag et, men man var jo ikke sikker på, at man fik resten af pengene senere hen.
Det bliver så lavet om med det her, sådan at man kan vælge først at blive beskattet af den sidste del af salgsprisen, altså den her milepælsbetaling, når man faktisk får pengene.
Jeg ved ikke, hvorfor man i Skatteministeriet altid kalder det en early warning.
Jeg kan godt lide engelske ord, men når der er et dansk ord, der dækker det, så forstår jeg ikke, hvorfor man altid skal kalde det noget på engelsk, altså en early warning, når man bare kan kalde det en tidlig advarsel.
Men det handler jo kort fortalt bare om, at der er et potentielt skattehul fremadrettet, som man så har opdaget.
Det er sådan set positivt nok, og det støtter vi at man får lukket, men vi vil da opfordre til, at man nu kalder det det, som det er, nemlig en tidlig advarsel, i stedet for en early warning.
Men som nævnt i starten støtter vi i Danmarksdemokraterne det her lovforslag.
Per Husted (S), 2025-04-30:
Tak for det, formand.
Med L 171 udmønter vi en del af det forlig, som hedder iværksætterpakken, og som blev indgået i juni sidste år.
Det er ikke første gang, vi her i Folketinget udmønter en del af det forlig, som i øvrigt blev indgået af både regeringspartierne, Danmarksdemokraterne, Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti, Radikale Venstre og Dansk Folkeparti – et ret bredt forlig.
En meget stor del af den her iværksætterpakke omhandler faktisk skatteforhold, og iværksætterpakken burde måske ændre lidt navn til at hedde skattepakke for erhvervslivet, da mange af de tiltag, der er i den, ikke direkte er rettet mod iværksættere – de kommer dog også iværksættere til gode – men også mod virksomheder, der er i drift og i gang.
Så det er egentlig i ret bred forstand.
Med L 171 lemper vi beskatningen af aktionærlån.
Det skal forhindre, at en aktionær i fremtiden ikke beskattes flere gange af det samme beløb.
Grundlæggende ændres der ikke i selve begrebet aktionærlån, så de kan anvendes som skattefri alternativer til skattepligtige lån eller udbytter, hvad vi har set nogle ret forfærdelige eksempler på.
Der bliver mulighed for at udskyde skatten, til aktionærerne har realiseret det aktiv – højst sandsynlig nogle aktier – de har købt i den virksomhed, de er med i.
Det vil være en hjælp for mange virksomheder i vækst, da det kan være med til at forbedre likviditeten og så måske også, og det er vigtigt, at fastholde nogle nøglemedarbejdere.
Likviditet er, som det er de fleste, der har arbejdet med vækstvirksomheder, bekendt, ofte den helt store udfordring, når man som vækstvirksomhed har mange planer og behov for investeringer.
Når vi laver tiltag som det her, er der altid dygtige og kreative mennesker, som ser muligheden for at bruge huller i lovgivningen.
Skatteforvaltningen har allerede gjort opmærksom på et potentielt hul, som er beskrevet i materialet om forslaget, om finansiering af aktieopkøb.
Men Socialdemokratiet bakker op om forslaget, og vi glæder os til det videre arbejde med L 171.
Tak for ordet.