runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2020-05-19:
Jeg er sådan set ikke så bekymret for, om den enkelte jurist tør det, for jeg synes, at det, som ordføreren siger, er lagt ind i forslaget.
Det, jeg er bekymret for, er, at sådan nogle råd har det med at få deres egen kultur, og hvis kulturen først bliver, at man for at få – hvad skal jeg sige – den respekt, som man gerne vil have, helst ikke skal lave for mange fejl, er der jo en reel risiko for med den form for råd, at de lægger sig på den sikre side.
Vi synes stadig, at det vil være relevant at få mulighed for en uvildig vurdering, og som det er sagt tidligere i dag, fremgår det jo ikke af grundloven, at det her skal ligge i Justitsministeriet.
Det kunne lige så vel som udgangspunkt have ligget et andet sted.
Så den risiko er der, og den er der, uanset om det ligger i Justitsministeriet, i et uvildigt råd, eller hvordan man indretter sig.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-19:
Jeg vil bare i forhold til den helt saglige indvending, som fru Pernille Vermund har, nemlig om man som medlem af et forfatningsråd tør stille sig op imod Justitsministeriet, nævne, at det netop er derfor, at vi til sidst i forslaget siger, at man udnævnes for en periode på 7 år, tror jeg, og derefter ikke kan genudnævnes.
Man ved, at det er den 7-årige periode, man arbejder i, og så er det slut.
Det burde trods alt give en mulighed for, at man siger, at så tør man godt udfordre også etablerede autoriteter, som Justitsministeriet jo er.
Så jeg håber, at fru Pernille Vermund i hvert fald kan se, at vi har forsøgt at tage højde for den indvending.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-19:
Nye Borgerlige deler bekymringen over, at der i en række tilfælde opstår spørgsmål om forståelsen og fortolkningen af grundlovens ord i folketingsarbejdet.
Når vi taler EU, når vi taler indvandring, når vi taler islam – områder, som har vidtgående konsekvenser for vores samfunds udvikling – tolkes grundloven af Justitsministeriets kronjurister, ofte i en retning, som giver regeringen mulighed for at styre landet i en retning, der bid for bid svækker vores frihed og demokrati.
Det er muligt, at juristernes tolkning er korrekt, og vi har som udgangspunkt ikke mistillid til embedsværket, men juristernes tolkning bliver sjældent efterprøvet.
Når vi ser, hvordan der i andre forhold er vurderinger, som underkendes af domstolene, finder vi, at et forfatningsråd, som vil kunne bidrage med en uvildig vurdering, kunne være gavnligt.
Vi er dog i tvivl om, hvorvidt det er rigtigt, at rådets medlemmer skal udpeges af justitsministeren, og vi har også en reel bekymring for, at et forfatningsråd alligevel vil lægge sig i slipstrømmen af Justitsministeriets kronjurister alene af den årsag, at det jo er Højesteret, der altid har det sidste ord, så det derfor vil være risikabelt at være mindre forsigtige end Justitsministeriets embedsmænd.
Men i anerkendelse af de reelle problemer, der er, og i anerkendelse af forslagets reelt gode intentioner bakker vi op om forslaget.
Naser Khader (KF), 2020-05-19:
Vi har jo en tradition i Danmark for, at politikere og regeringer kommer og går, mens embedsværket består.
I andre lande skifter man næsten det hele, og så skal man starte forfra.
Jeg mener, det er en rigtig fin tradition, vi har i Danmark, med, at embedsværket servicerer den siddende regering uanset farven, og det gør de på den bedst mulige måde.
Jeg har flere gange ønsket mig nogle andre vurderinger.
Jeg kan huske, at da vi i 2009 foreslog burkaforbud, kom der en vurdering, som jeg var totalt uenig i, og der kunne jeg godt have tænkt mig andre vurderinger.
Men at skulle oprette et forfatningsråd, fordi man indimellem er uenig i vurderingerne, er jeg ikke tilhænger af.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-19:
Men det, vi gerne vil ind til, hr. Naser Khader, er, hvorfor hr. Naser Khader har tillid.
Det her handler jo ikke om, om man er jurist eller cand.polit. eller journalist, eller hvad man nu måtte være; det her handler om det, vi alle sammen er, nemlig Folketinget.
Vi har en regering, som opruster sin magt, og den magt kan kun tages ét sted fra, og det er fra os som Folketing.
Så hvorfor har hr. Naser Khader tillid til det embedsapparat, som altså flere gange er blevet underkendt ved domstolene?
Det er det, vi gerne vil ind til, og ikke bare, at han har den.
Naser Khader (KF), 2020-05-19:
Nu er jeg ikke er jurist, det er spørgeren, men jeg er cand.polit., og som spørgeren ved, er jura ikke en eksakt videnskab – det er ikke matematik.
Ofte er det vurderinger, der ligger til grund for nogle af de ting, Justitsministeriets jurister og andre jurister forholder sig til, og der vil altid være andre vurderinger, hvilket vi ofte ser, når der er sager i pressen; der kan f.eks. være to forskellige juraprofessorer, der siger noget forskelligt i den samme sag.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-19:
Hvis hr. Naser Khader har så meget tillid til embedsværket i selv komplicerede juridiske spørgsmål, kan han så ikke forklare, hvordan det kan være, at embedsværket i en stribe sager er blevet underkendt ved domstolene?
Hr. Naser Khader kender jo utvivlsomt Tvindsagen, hvor noget så umiddelbart logisk som magtens tredeling simpelt hen blev misforstået af Justitsministeriet.
Der er også Holcksagen om udlevering fra Danmark, hvor Justitsministeriet viste sig at tage fejl, og der er en stribe udlændingepolitiske sager.
Hvordan kan alt det blotlagt alligevel få hr. Naser Khader til at konstatere, at embedsapparatet i Justitsministeriet ikke tager fejl?
Naser Khader (KF), 2020-05-19:
Tak til Dansk Folkeparti for at rejse denne vigtige debat.
Dansk Folkeparti foreslår at oprette et forfatningsråd.
Årsagen til dette skal findes i, at Folketingets medlemmer skal have mulighed for et uvildigt ekspertråd, der kan rådgive om, hvorvidt forslag er i modstrid med grundloven, når de kontrollerer regeringen.
I dag er det Justitsministeriet, der træffer afgørelsen.
Dansk Folkeparti nævner også, at man har en lignende model i Sverige.
Det nævnes også, at vi har noget, der hedder Straffelovsrådet og Retsplejerådet, som eksempler på lignende institutioner, og i det her forfatningsråd skal der sidde uvildige eksperter, som man kender det fra Retspleje- og Straffelovsrådet.
Jeg husker tydeligt, da jeg første gang skulle underskrive Danmarks grundlov, da jeg blev valgt ind her i Folketinget.
Det var en ære og et privilegie at blive en del af den stolte folketingstradition, vi har i vores kongerige, og jeg tror, at vi alle som politikere er enige om, at grundloven selvfølgelig skal overholdes.
Vi forstår godt Dansk Folkepartis intentioner i det her forslag, og jeg vil gerne rose Dansk Folkeparti for fremsættelsen, så vi har mulighed for at debattere det og debattere, hvordan vores land drives bedst.
Men i Det Konservative Folkeparti synes vi, at det er vigtigt at holde fast i de sædvaner, vi har i folkestyret.
I sidste ende kommer det an på, hvorvidt man stoler på Justitsministeriets embedsværk, i forhold til om embedsværket forholder sig neutrale, når Folketinget pålægger en minister at besvare spørgsmål.
Hvis man endelig har mistillid, i forhold til at Justitsministeriet er for tæt forbundet til den siddende regering, så vil dette ikke løses af et forfatningsråd, da dette kun vil løse spørgsmål i forbindelse med grundloven.
Hvis embedsværket ikke kan træffe rigtige afgørelser, har vi et andet og meget større problem, og så skal vi oprette råd på samtlige politikområder, og det bliver sådan uoverskueligt.
I Det Konservative Folkeparti har vi tillid til embedsværket og den danske forvaltningstradition, og derfor kan vi ikke bakke op om beslutningsforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-19:
Det er fuldstændig rigtigt.
Grundloven er i sin egentlige forstand en fri forfatning, som i vidt omfang hviler på en tillid til, at vi folkevalgte kan gøre os sindige og fornuftige overvejelser, men det er jo svært at gøre sig sindige og fornuftige overvejelser, hvis man er i lommen på vurderinger, som ikke er uafhængige.
Og man kan, synes jeg nok, sætte spørgsmålstegn ved, om den rolle, som Justitsministeriet i dag har fået, vidner om fuldstændig uafhængighed.
Det hører altså til pensum på, jeg vil sige første års jurastudium at lære om en række sager, hvor Justitsministeriet er blevet underkendt af landsretten og Højesteret.
Men jeg skal ikke tale os yderligere fra hinanden.
Tak for opbakningen.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-19:
Tak for det.
Vi bakker op om beslutningsforslaget.
Det er et godt beslutningsforslag.
Så det er et godt forslag, ligesom det er godt, at vi på en række andre områder har uvildige råd, uvildige økonomer, og jeg skal komme efter dig, der kan styrke Folketingets arbejde.
Så det er et godt forslag, og vi stemmer for.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-19:
Jeg er ikke sikker på, at jeg forstod ordførerens spørgsmål.
Jeg beklager, hvis det er min forståelse, den er gal med.
Men jeg forstod det sådan, at kommissionen er overflødig, fordi vi hele tiden har lignende diskussioner i Folketingssalen, og at det derfor er spild af penge og spild af tid.
Er det sådan nogenlunde korrekt forstået?
Nej, men ikke desto mindre tænker jeg, at der er en fordel ved sådan et kommissionsarbejde, nemlig at vi kan tale ud fra en fælles ramme og en fælles viden og se tilbage på de mange debatter, der har været i den her sal de sidste 20 år, og konkludere noget mere håndfast på det.
Jeppe Bruus (S), 2020-05-19:
Den første del tror jeg sådan set jeg er enig i, altså det her med at bruge penge, der fremmer danskernes frihed.
Det tror jeg i virkeligheden er svært at være uenig i.
Det er jo i virkeligheden mere grundlag for at have den debat.
Jeg synes faktisk, at det er lykkedes at have den debat om en række af de debatter, vi har haft her i de seneste år, og derfor synes jeg også, at kommissionen er overflødig.
For mig at se har den her debat bare vist, at det bliver endnu større og endnu mere uhåndterbart.
Jeg ved ikke, om ordføreren har samme oplevelse.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-19:
Når det så er sagt, er der da nogle ting, jeg er glad for at bruge skattekroner på.
Tiltag, der kan fremme danskernes frihed, er én af dem.
Så det er uden skam eller bæven i stemmen, at jeg kan sige, at jeg vil støtte op om det her beslutningsforslag.
Jeppe Bruus (S), 2020-05-19:
Der var ejendomsretten.
Jeg hørte ikke det hele, men der var også noget omkring den almene boligsektor.
I forvejen syntes jeg egentlig, at det var lidt svært at få hold på.
Det vil sige, at jeg må antage, at når nu Liberal Alliance støtter forslaget her, er det, fordi man synes, at det er en fornuftig brug af skattekroner at have en kommission, der kigger meget bredt på lovgivning siden 2001 og også kigger på ejendomsret, beskatning, boligsektor.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-19:
Det er en underlig søgen efter bekræftelse for en partiledere, synes jeg.
Lige før hørte vi også i hr. Vanopslaghs tale, at han ikke turde udfordre konventionerne, medmindre der var andre lande, der gik forrest.
Altså, er det her simpelt hen et udtryk for, at Liberal Alliance ikke kan finde mandsmod nok til at forsvare sine egne argumenter, medmindre der er andre, der tager kampene først?
Så synes jeg da, at det afslører en lidt kedelig tendens.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-19:
Jamen jeg er meget klar i mælet og har altid været det.
Jeg er meget skeptisk over for, at reaktionen på, at et frit samfund har nogle fjender, skal være, at samtlige borgere i et land skal have indskrænket deres frihed, at samtlige borgere i et land skal overvåges, at samtlige borgere i et land skal stå på et svagere retssikkerhedsgrundlag.
Der vil jeg da gerne have undersøgt, om det, at man har vedtaget en række forskellige pakker, bandepakker og lømmelpakke og antiterrorlove, og jeg skal komme efter dig, så også har øget sikkerheden, om det har øget den samlede frihed i samfundet væsentligt, for har det ikke det, så bekræfter det mig jo i, at den position, som jeg har, er korrekt.
Skulle det vise sig, at jeg tager fejl, så tager jeg bestik af det.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-19:
Den her debat er simpelt hen for aparte til ikke at tage del i.
Når man læser det her forslag fra Enhedslisten og ser på, hvad det er, Enhedslisten gerne vil have undersøgt, så vil jeg sige, det undrer mig, at det skulle være forhold, hvor hr. Vanopslagh har brug for en kommission for at finde ud af, hvad han måtte mene.
Altså, billigelse af terrorisme, ghettoaftalen om dobbelt straf i bestemte boligområder – jeg kan selvfølgelig mindes, at da det kom til burkaforbuddet, mener jeg, at Liberal Alliance valgte at fritstille sine medlemmer, og det er måske den uenighed, der ligger til grund for det her.
Men er det her sådan helt grundlæggende ikke områder, hvor man som borgerlig og også som liberalist burde være relativt klar i mælet og vel ikke har brug for en eller anden filosofisk, sociologisk, økologisk kommission til at sidde og give retningslinjer for, hvordan man skal stemme her i Folketingssalen?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-19:
Jeg vil glæde mig ualmindelig meget til at bruge noget tid på at læse Enhedslistens principprogram.
Jeg tror dog ikke, at ordføreren skal forvente, at det fører til en indmeldelse i partiet senere hen.
Rosa Lund (EL), 2020-05-19:
Så skal jeg bare oplyse hr. Alex Vanopslagh om, at jeg lige har mailet ham Enhedslistens principprogram, hvor der står noget om vores forhold til den private ejendomsret, fordi der nogle gange florerer sådan lidt myter om, hvad vores forhold til den er.
Så det var bare lige for at oplyse også om det i forhold til med det videre arbejde med det her beslutningsforslag.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-19:
Nu skal jeg jo ikke komme for meget ind på, hvilke partier der har siksakkurs omkring klimalov og EU-medlemskab eller ej eller lignende, det skal jeg holde helt ude af den her diskussion.
Jeg synes, at Liberal Alliances position er klar.
Og en anden fordel ved sådan en kommission kunne være, at nogle af dem, som ikke er enige med os, i den borgerlige lejr måske kunne blive overbevist af en kommissions arbejde.
Så synes jeg, det er fornuftigt, at i stedet for, at vi altid gemmer os bag at sige, at puha, vi kan ikke gøre noget på grund af konventioner, så undersøger, hvad andre lande gør.
For går de lidt mere til kanten, uden at det er blevet til et konventionsstridigt spørgsmål og har givet problemer i forhold til EU og andre, ja, så synes jeg da, at vi skal gøre det samme i forhold til det, vi alle sammen er enige om er fornuftigt, nemlig at smide kriminelle udlændinge ud af landet og stille højere krav om selvforsørgelse.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-19:
Det vil jeg meget gerne kvittere for.
Vi er helt åbne over for at diskutere, om en fjerdedel er det rigtige antal.
Det er sådan set sat relativt arbitrært ud fra en eller anden form for hensyn til, hvordan partistørrelserne er i dag.
Skal det være to femtedele, som visse bestemmelser i grundloven jo opererer med?
Skal det være tættere?
Det skal nok ikke være over halvdelen, for typisk vil der være en interesse fra oppositionens side i at aktivere sådan et forfatningsråd.
Men det er vi fuldstændig åbne over for.
Så vil jeg bare henvise til, at det jo ikke kun er i Sverige, man sådan set har en tradition for at have sagkyndige råd, der kan bistå Folketinget.
Vi har jo også i Danmark, som jeg nævner i bemærkningerne, Straffelovrådet, og vi har Retsplejerådet osv.
Det er jo ikke fuldstændig ukendt materiale, at man i øvrigt bemyndiger justitsministeren til at udpege præsidenten for rådet og sammensætte et sagkyndigt råd, der så inden for en frist af måske 3 måneder, eller hvad ved jeg, kan give Folketinget et responsum, som man selvfølgelig ikke skal betragte som en dom fra Højesteret, men som dog alligevel er et retningsgivende instrument.
Så jeg er glad for, at der med de forbehold, som hr. Jan E. Jørgensen måtte tage, alligevel var positive ord til forslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-19:
Tak til Dansk Folkeparti for at rejse en vigtig debat og for at fremsætte et spændende beslutningsforslag.
Det er jo ikke alle lande, der har den samme tradition som Danmark, når vi taler om forfatningsmæssige spørgsmål.
Mange lande har en tradition, hvor især landets højesteret har en sådan mere udfarende rolle med hensyn til at sætte grænser for lovgivningsmagten med henvisning til forfatningen.
Der er også lande som Sverige, som forslagsstillerne selv nævner i begrundelsen for beslutningsforslaget, hvor man har et lovråd, som i stedet for juristerne i det svenske justitsministerium kommer med deres vurdering af, om diverse love er grundlovsmedholdelige eller ej.
I Venstre har vi grundlæggende tillid til de vurderinger, vi får fra Justitsministeriets jurister, men kan godt forstå, at der kan sættes spørgsmålstegn ved uvildigheden af de råd, der kommer.
Derfor kunne der godt være en idé i, at man havde en form for forfatningsråd, men om det lige skal skrues sammen på den måde, som Dansk Folkeparti forestiller sig, er vi meget tvivlende over for.
Eksempelvis mener vi, at det næppe er tilstrækkeligt, at blot en fjerdedel af folketingsmedlemmer beder om en vurdering fra et sådan forfatningsråd.
Så mener vi også, at det nok vigtigste spørgsmål sjældent handler om forståelsen og fortolkningen af grundloven, men snarere om vores internationale forpligtelser.
Det være sig EU, menneskerettighedskonventionen eller internationale konventioner.
Derfor risikerer vi lidt, at man kunne have fået et svar fra forfatningsrådet om, at et lov- eller beslutningsforslag ikke strider mod grundloven, men man er sådan set lige vidt, fordi det kommer i karambolage med andre forpligtelser.
Vi er sådan set positivt indstillet over for mange af tankerne bag forslaget, men det kan Dansk Folkeparti måske ikke bruge til det helt store, for vi ender med at stemme rødt, hvis forslaget kommer til afstemning.
Men det er ikke det samme som at mene, at debatten ikke er vigtig, og det er heller ikke det samme som at sige, at vi ikke mener, at det måske kunne føre noget med sig i form af en eller anden form for et forfatningsråd.
Jeppe Bruus (S), 2020-05-19:
Jeg synes måske, uden at jeg lige kan gennemskue det helt, at det er et meget godt eksempel på nogle af udfordringerne i det forslag, der ligger her, nemlig at hver gang der er en politisk uenighed om et forslag, kan en fjerdedel af Folketinget sætte et forfatningsråd i gang, og det kunne jeg forestille mig der var rigtig mange anledninger til så at gøre.
Så det ville jo virkelig give anledning til, at vi skulle bruge rigtig lang tid i kommissioner og råd.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-19:
F.eks. debatterede vi i oktober sidste år spørgsmålet om fremmedkrigeres fratagelse af statsborgerskab, og hr. Jens Rohde, som jeg går ud fra hr. Jeppe Bruus har et nærtstående forhold til, eftersom det er hr. Jens Rohde, der gør, at justitsministeren er justitsminister, sagde, at De Radikale vil bremse hastelovforslaget om fremmedkrigeres pas, og begrundede det med, at det var grundlovsstridigt.
Synes hr. Jeppe Bruus så ikke, at det ville være betimeligt, om hr. Jens Rohde kunne få mulighed for i hvert fald at få en uafhængig vurdering af, hvorvidt regeringens forslag er grundlovsstridigt, i stedet for at det alene skulle hvile på den vurdering, som regeringen selv kommer med?
Jeppe Bruus (S), 2020-05-19:
Men jeg er for så vidt enig i, at der påhviler os alle sammen den opgave som folketingsmedlemmer, uanset om man er medlem af et regeringsbærende parti eller ej, at være optaget af, hvordan forholdet er mellem regering og Folketing, og det er også derfor, jeg forsøgte at udvide paletten lidt i mit indlæg.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-19:
Nu har vi jo en justitsminister, som meget, og jeg vil nærmest sige utraditionelt, åbent bekender sig til magten.
Forleden dag hørte vi under debatten om offentlighedsloven ministeren åbent sige, at det handlede om at beskytte dem, der udøvede magten, og han har nærmest lige gentaget det samme fra Folketingets talerstol, nu med begrundelsen for at stemme nej til det her forslag om at få nogle, der kan konkurrere med Justitsministeriet i forhold til at udlægge juraen.
Juraen er jo ikke altid sådan en eksakt videnskab, og derfor vil hr. Jeppe Bruus også være bekendt med, at i mange sådan principielle sager kan man rejse spørgsmål om, hvorvidt Justitsministeriets udlægning nu er rigtig.
Er hr. Jeppe Bruus helt sikker på, at han gør det rigtige her?
Jeppe Bruus (S), 2020-05-19:
Tak for ordet
tak, og tak til Dansk Folkeparti for at rejse den her debat, som jeg faktisk synes er både principiel og interessant, fordi den handler om forholdet mellem Folketing og regering og helt åbenlyst om, at Folketinget skal have mulighed for at kontrollere regeringen, uanset hvordan magten ellers vender.
Justitsministeren har fint redegjort for de forskellige elementer, og hvorfor det er, at både regeringen og Socialdemokratiet når frem til den konklusion, at vi ikke støtter det konkrete forslag.
Så jeg synes ikke, det tjener noget formål at gentage det.
Når man så kigger på forholdet mellem Folketing og regering, så har der jo igennem årene været den debat, som jeg også selv har haft det privilegium at deltage i, og som jo handler om, hvordan man så styrker Folketingets mulighed for at bedrive denne kontrol.
Der er en række værktøjer til brug for det, som handler om samråd, spørgsmål osv., men som jo også med Olsenplanen gav flere midler til partistøtte.
Så på den måde har man løbende styrket den mulighed, der er for Folketinget til at bedrive kontrol med regeringen.
Et andet, synes jeg, ubelyst område er forholdet mellem forligskredse og de forhandlinger, der foregår i udvalgene.
Jeg synes, at den her regering og faktisk også den tidligere borgerlig regering har gjort sig anstrengelser for at involvere Folketinget lidt bredere i de forhandlinger, der er.
Lige nu har vi politiforhandlinger, hvor alle Folketingets partier sidder med om bordet, selv om alle ikke nødvendigvis var en del af den forligskreds, der var.
Det er et meget godt eksempel på, hvordan man inviterer hele Folketinget ind og dermed også er med til at kunne kigge bredt på de udfordringer, vi står over for på det her område, og forhåbentlig også nå frem til en fælles aftale.
Så det er selvfølgelig en løbende udvikling.
Jeg skal ikke gentage årsagerne til, hvorfor vi ikke kan støtte det her forslag, men det var for at prøve at perspektivere det lidt.
Tak for ordet.
Nick Hækkerup (S), 2020-05-19:
Min entydige erfaring er, at den principielle arbejdsdeling mellem os politikere og embedsværket, nemlig at embedsværket skal gøre tingene rigtigt, og at politikerne skal gøre de rigtige ting, bliver fastholdt, og at embedsmændene er meget faste i kødet i forhold til at sikre, at deres rådgivning er rigtig og saglig.
Så derfor kan jeg simpelt hen ikke genkende, at det skulle være en reel problemstilling.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-19:
Men så lad os gribe an ved det, for det her vil jo også styrke embedsværket.
Skulle der være en mindre hæderlig justitsminister end justitsministeren, som gik til embedsværket og sagde, at vedkommende godt kunne tænke sig, at de udlagde juraen på en bestemt måde, så ville embedsmændene, som det er i dag, sidde ængstelige og skulle overveje, hvad det så, hvis de nu nægtede at gøre det, og hvis de fulgte det kodeks, som justitsministeren så rigtigt har nævnt, ville have af konsekvenser.
Hvis vi får et forfatningsråd, vil embedsfolkene kunne sige til den her uvederhæftige justitsminister: Det kan vi desværre ikke, for så kommer forfatningsrådet og underkender os.
Så anerkender justitsministeren ikke, at det her også vil styrke embedsapparatet?