runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2017-03-29:
Hr. Pelle Dragsted spørger om så mange forskellige ting, at det kan være svært at svare på det hele, men hr. Pelle Dragsted spurgte også om, hvorvidt danskerne generelt synes, det er i orden, at man bruger 3,5 mia. kr. i skatterabat.
Og der er det bare, jeg siger, at hvis man tror på hr. Pelle Dragsteds og finansministerens forudsætninger, som vi er enige om, så vil det være sådan, at olieselskaberne vil betale den kortsigtede skatterabat tilbage inden 2031.
Det er supergodt for den industriklynge, vi har.
I forhold til spørgsmålet om det juridiske, så ændrer vi ikke noget på lovgivningen, vi ændrer ikke noget på muligheden for at fratrække et eventuelt underskud fra Hejrefeltet i andre selskaber.
Rune Lund (EL), 2017-03-29:
Så det skal forstås sådan, at diskussioner om Svanefeltet hverken direkte eller indirekte eller på nogen som helst anden måde har været en del af forhandlingerne, der har været, mellem regeringen og Dansk Undergrunds Consortium.
Er det sådan, det skal forstås?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er om regningen.
Jeg forstår ministeren sådan, og det fremgår af det, der bliver sagt, at regningen for det her kan blive meget større, og så er mit spørgsmål bare: Hvem skal så betale for den her skatterabat, som kommer oven i skatter, der i forvejen er meget lave?
Kristian Jensen (V), 2017-03-29:
Jeg har ikke personligt siddet med ved ethvert møde eller deltaget i enhver telefonsamtale, der har været, mellem nogle repræsentanter for staten og nogle repræsentanter for Dansk Undergrunds Consortium, så hvorvidt Svanefeltet er blevet nævnt i en bisætning eller andet, kan jeg ikke garantere.
Men jeg kan sige, at det ikke har været en del af det, vi har forhandlet om, fordi det, vi har forhandlet om, har været den nuværende eneretsbevilling, hvor Svanefeltet ligger udenfor.
Så vi har ikke forhandlet med DUC om et felt, som de ikke har en bevilling til – det giver sig selv.
Hvis der er andre selskaber, der vælger at benytte sig af ordningen her, så vil jeg vurdere, at det giver et samfundsmæssigt plus, også et statskassemæssigt plus, fordi jo mere, der bliver produceret, jo mere, der bliver pumpet op, jo større bliver den del, som staten får, når den modtager over 70 pct. af overskuddet fra Nordsøen.
Rune Lund (EL), 2017-03-29:
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at mulighederne for at udnytte skattefradrag i felterne uden for eneretsområdet skal ændres, og har sådanne overvejelser været inde i forhandlingerne om den nye Nordsøaftale?
Kristian Jensen (V), 2017-03-29:
Se, som vi jo har været rundt om nogle gange, betyder den aftale, der blev lavet af en bred kreds af partier i Folketinget, at vi styrker muligheden for, at de olie- og gasforekomster, der er i Nordsøen, kommer op til fællesskabets gavn.
Det betyder også, at den meget store klynge af industriarbejdspladser, der er i Esbjergområdet omkring netop olieog gasindustrien, og den store eksport, som vi har fået på baggrund af vores viden om, hvordan vi henter olie op af en meget svær undergrund, som der er i den danske del af Nordsøen, styrkes med aftalen her.
Så jeg er glad for aftalen; jeg synes, den er rigtig, rigtig god, og jeg gør mig ikke, som det hedder i spørgsmålet, nogle overvejelser om at ændre skattefradragene for felterne uden for eneretsområdet.
Det, som vi har lavet her, er en generel ændring – en tilvalgsordning så at sige – i en begrænset periode.
En forhøjet afskrivning modsvares selvfølgelig af, at afskrivningsværdierne er lavere senere hen.
Et forhøjet fradrag på kulbrinten vil gøre, at det er mere attraktivt.
Men igen, hvis det er attraktivt for nogle at investere yderligere end det, der allerede er investeret, for dermed at producere noget mere, så vil den største gevinstmodtager i forhold til det være statskassen.
Det vil være samfundet, der får over 70 pct. af det overskud, der kommer af, at vi producerer noget mere.
Der blev sagt i det her spørgsmål, at vi skulle deles om den grønne omstilling.
Det behøver vi ikke for min skyld.
Altså, jeg er varm tilhænger af, at vi laver en grøn omstilling i Danmark, men uanset hvor hurtigt man måtte ønske sig en grøn omstilling i Danmark, vil det være sådan, at der i Europa vil være en efterspørgsel på både olie og naturgas i en del år fremadrettet, og jeg tror endda også, man kunne sige: i lang tid efter at den nuværende eneretsbevilling udløber i 2042.
Hvis ikke vi selv bruger al den olie og gas, der produceres i Danmark, så giver den samfundet en eksportindtægt, fordi vi kan sælge den til andre lande og gøre os mindre afhængige af nogle af de ustabile regimer, der i øjeblikket tjener for godt på at levere til et Europa, der har brug for energi udefra.
Så vi kan sådan set gøre noget, der både geopolitisk og økonomisk er fornuftigt, uden at det miljømæssigt ændrer noget som helst.
Rune Lund (EL), 2017-03-29:
Jeg vil godt starte med at sætte spørgsmålstegn ved hele præmissen for den besvarelse, som ministeren giver, nemlig at olie- og gasudvinding kun kunne fortsætte, hvis man gav den her skatterabat.
Det er jo interessant, at man giver en skatterabat, og lad os så tage udgangspunkt i de 3½ mia. kr., som ministeren selv har brugt i debatten i dag.
Altså, jeg var til generalforsamling i A. P. Møller - Mærsk i går, og der kunne jeg jo se, at den koncern udbetaler udbytte til sine aktionærer på 3,1 mia. kr. bare for 2016.
Det synes jeg jo er interessant, for man har at gøre med en tilsyneladende meget nødlidende virksomhed, som har brug for, at skatteborgerne kommer og betaler en ny rabat for at hive olie op af Nordsøen, når man så samtidig inden for en uge sender et udbytte af sted til aktionærerne på 3,1 mia. kr.
Det synes jeg udstiller hele absurditeten i den skatteaftale, som lige er blevet indgået, og som giver en skatterabat oven i skatter, som er for lave.
Vi ved, at beskatningen er lavere i Norge.
Vi ved, at forudsætningen for den aftale, der blev indgået i 2003, er en pris for en tønde olie, som er væsentlig lavere end det, den har vist sig at være.
Vi ved, at Det Miljøøkonomiske Råd, der kom med deres årlige rapport den 28. februar, siger, at skatten er for lav, at skatten burde sættes op, og at det ikke giver mening at give statsstøtte til at hive sort energi op, når man kunne bruge pengene på noget andet, f.eks. fremme af grøn energi, vedvarende energi.
Så forudsætningen om, at det her ikke kunne lade sig gøre, uden at man gav en skatterabat, holder simpelt hen ikke en meter.
I forhold til det konkrete spørgsmål er interessen omkring Hejrefeltet jo relevant i den her sammenhæng, fordi DONG jo har haft nogle mislykkede investeringer ude i det felt.
Der ligger i øjeblikket et skattefradrag på over 20 mia. kr., og det er det, som jeg spørger ind til her.
Men jeg kan glæde mig over at høre, at ministeren ikke har nogen planer om at ændre skattelovgivningen, så sådan et skattefradrag kunne bruges af f.eks. A. P. Møller - Mærsk i forbindelse med olieudvindingsaktiviteter i Nordsøen.
Kristian Jensen (V), 2017-03-29:
For at starte bagfra: Nej, det har vi absolut ikke nogen planer om at ændre.
Vi har tværtimod aftalt og netop undersøgt, at reglerne er sådan, at det fradrag for Hejrefeltet ikke kan sælges til andre selskaber og nyttiggøres der.
Bare lige et par ting omkring selve aftalen.
Forskellen er, om Tyrafeltet bliver fuldt genopbygget eller delvis genopbygget.
Hvad betyder det?
Ja, det betyder en forskel på 26 mia. kr. i statslige indtægter ved en fuld udbygning i forhold til en delvis udbygning.
Og de 26 mia. kr. gør, at jeg har en interesse i at sikre, at vi får mest muligt ind til den danske stat, samtidig med at det er med til at understøtte en klynge af virksomheder i Esbjerg, som skaber rigtig mange arbejdspladser i hele det sydvestjyske område.
Det er ikke sådan, at A. P. Møller - Mærsk er nødlidende.
Det tror jeg aldrig man har hørt hverken mig eller andre fra regeringen påstå.
Rune Lund (EL), 2017-03-29:
Men det er jo absurd, når vi har en skatterabat, som, hvis vi deler den ud over de enkelte år, udgør et relativt lille millionbeløb, når vi sammenligner med bare den udbyttebetaling på 3,1 mia. kr., som der skete på A. P. Møller - Mærsks generalforsamling i går.
Altså, Mærsks andel af det her, hvis vi tager udgangspunkt i de 5 mia. kr., vil så være 1½ mia. kr. fordelt over 9 år, som er sådan lige omkring og lidt mindre end 200 mio. kr. om året.
I den sammenhæng må man da sige, at den her skatterabat er utrolig lille, i forhold til at man lige udbetalte et udbytte på 3,1 mia. kr.
Det må ministeren da også kunne se.
Kristian Jensen (V), 2017-03-29:
Jeg kan love, at jeg fra nu af vil citere hr. Rune Lund for, at skatterabatten udgør et relativt lille millionbeløb.
Det fryder mig, at vi kan være enige om det, for når man kigger på, hvor store samfundsmæssige interesser der er i, at der laves en fuld genopbygning af Tyrafeltet, må man sige, at det faktisk er et relativt lille millionbeløb, der er tale om.
Det, der er væsentligt, er, at vi har fået lavet en aftale, der sikrer en fuld genopbygning af Tyrafeltet; vi har fået lavet en aftale, der sikrer, at vi har mulighed for at hente de forekomster, som vi ved er i den danske del af Nordsøen, op til gavn for fællesskabet.
Alternativet til det her ville være, at man skulle ud og skære ned på vores værdier, vores forventede indtægter, at vi skulle skære ned, med hensyn til hvad vi har mulighed for at skabe af arbejdspladser i Danmark, og det ville vi være rigtig kede af.
Så jeg er glad for, at det er et relativt lille millionbeløb, der nu giver så god en aftale som den, vi har her.
Pelle Dragsted (EL), 2017-03-29:
Det er godt at skabe arbejdspladser, men når man bruger 3,5 mia. kr., så kunne det jo være, man kunne have skabt nogle andre arbejdspladser, f.eks. ved at fremme den grønne omstilling.
Det er bare for lige at få det plads.
Det, der jo kan provokere lidt, og som jeg tror mange danskere måske sidder og tænker lidt over, er altså det her med, at man i så mange år har underbeskattet aktiviteter i Nordsøen, altså at man har haft en beskatning, der i forhold til den aftale, der blev indgået i 2003, har betydet, at der fra 2003 og frem til i dag i Nordsøen i den grad har været det, som de økonomiske vismænd selv kalder overnormale profitter.
Derfor er det selvfølgelig lidt mærkeligt, når så et af de selskaber, som har nydt rigtig godt af de her meget, meget favorable skattevilkår, kommer og siger: Hov, vi har altså ikke råd til at vedligeholde vores installationer derude; der må I altså komme og bede skatteyderne om nogle flere penge.
Det tror jeg egentlig bare helt grundlæggende er den følelse, som mange danskere har i forbindelse med det her.
Jeg syntes, det lød som et meget klart svar på spørgsmålet om Hejrefeltet, så jeg vil bare gerne lige spørge en gang til for at være helt sikker på, at jeg forstod det rigtigt: Hvis Mærsk eller et andet selskab f.eks. køber DONG's oliedivision, vil de ikke kunne bruge det fradrag på de 20 mia. kr.?
Er det korrekt forstået?
Kristian Jensen (V), 2017-03-29:
Vi ændrer ikke på de skatteregler - de gældende skatteregler vil også være gældende fremadrettet.
Til det, der bliver sagt, vil jeg sige: Prøv lige at høre, hvis man tror på Enhedslistens togfondsprojekt, hvis man tror på de olieprisfremskrivninger, som I byggede et togfondsprojekt på, så må det være sådan, at de selskaber, som DUC består af, vil betale skatterabatten fuldt ud tilbage inden 2031.
Sådan må det være, hvis man tror på de tal, som I lagde til grund, da I lavede togfondsprojektet.
For det er sådan, at når olieprisen stiger og passerer en grænse på henholdsvis 75 dollar og 85 dollar pr. tønde, vil man få en tilbagebetaling fra de selskaber, der har fået en skattefordel, så der er i højere grad tale om en likviditetsfordel end en reel skattefordel, hvis man tror på de tal, som I lagde til grund, og som vi i øvrigt også ligger til grund i regeringens økonomiske redegørelse fra december måned.
Det er jo ikke sådan, at der er uenighed om, hvad olieprisen vil blive, når det handler om, hvad I har baseret togfonden på, og hvad vi har baseret vores økonomisk redegørelse på.
Så hvis vi tror på vores egne tal, må det være sådan, at selskaberne betaler det hele tilbage inden 2031, samtidig med at vi får større værdier og flere arbejdspladser.
Det er ikke så ringe endda.
Pelle Dragsted (EL), 2017-03-29:
Det, jeg talte om, var jo så ikke de nye skatterabatter – det var den skatteaftale, man lavede i 2003, som har været ekstremt lukrativ for olieselskaberne, simpelt hen fordi olieprisen viste sig at være langt, langt højere end forudsat, og det betyder bare, at det afkast, de har fået, alså det, man kalder ressourcerammen, er tilfaldet private i stedet for i højere grad at tilfalde os alle sammen, sådan som man f.eks. ser det i Norge, hvor beskatningen på de her olieværdier er betydelig højere.
Det er derfor, det kan virke mærkeligt, at de selskaber, der så har fået lov til at få den rigtig gode tjans at hive vores olie op af undergrunden, ikke selv har kunnet spare op til at foretage den nødvendige renovering; det er endda et selskab, som er kendt for rettidig omhu.
Det er bare det, jeg mener.
Men for lige komme tilbage til det med DONG, og det, at man ikke vil ændre de gældende regler, kan jeg så ikke bare få et klart svar: Er det ministerens opfattelse, at hvis A.P. Møller - Mærsk A/S overtager DONG's olieforretning, vil man under de gældende regler kunne drage nytte af det her fradrag på 20 mia. kr.?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-29:
Det er det gode.
Det andet er, at hr. Leif Lahn Jensen kan være helt tryg ved, at Dansk Folkeparti og regeringen har rigtig mange gode drøftelser.
Og som oftest er det jo også sådan, at Socialdemokratiet vælger at lytte til, hvad regeringen og Dansk Folkeparti når frem til.
Og det vil jeg også gerne kvittere for i dag.
Det er klogt, fordi det, som regeringen foreslår, er rigtig gode ting.
Og man skal jo være glad for, at der er en bred opbakning til regeringens politik her i Folketingssalen.
Kristian Jensen (V), 2017-03-29:
Den her aftale er åben, for at andre kan komme med, og det er jeg sådan set positiv over for at de kan, fordi det vil betyde, at vi får styrket investeringerne i Nordsøen, så vi vil kunne få hentet mere olie og gas, og jo mere, der hentes op, jo mere tjener samfundet.
Husk på det, som jeg har sagt nogle gange, nemlig at vi tjener over 70 pct. af overskuddet af det, der kommer op af Nordsøen.
Men vi har ikke en konkret viden, der gør, at vi kan lave en beregning over nogle konkrete investeringer, der måtte være foretaget.
Og derfor ligger der ikke nogen beregning over en eventuel yderligere investering, for vi ved i givet fald ikke, hvad vi skulle regne på.
Vi har lavet modellen sådan, at den er åben, og jeg har en interesse i, at flere selskaber måtte ønske at investere i den danske del af Nordsøen, for det vil være med til at styrke vores muligheder for at få et godt velfærdssamfund med en lav skat.
Annette Lind (S), 2017-03-29:
Vil ministeren sikre, at de offentlige nedskæringer, regeringen lægger op til, ikke vil betyde dårligere kvalitet i folkeskolen og færre medarbejdere?
Merete Riisager (LA), 2017-03-29:
Jeg vil starte med at slå fast, at regeringen ikke lægger op til nedskæringer, men til en vækst i det offentlige forbrug på 0,3 pct. årligt.
Regeringen sætter mål for den samlede udgiftsudvikling for den offentlige sektor, men det præcise antal offentligt ansatte styres jo ikke fra centralt hold.
På folkeskoleområdet er det kommunerne, der er bedst til inden for de givne bevillingsrammer at fastsætte antallet af beskæftigede med de kvalifikationer, der skønnes at være behov for.
Selvfølgelig er der en vis sammenhæng mellem bevillingsmæssige ressourcer og god undervisning, men den sammenhæng er langt fra 1:1.
Udgiften pr. elev i de enkelte kommuner varierer med faktor 1 til 2, og det skyldes selvfølgelig, at der er forskellige rammebetingelser, men selv når man tager højde for det, er der stadig meget stor forskel på, hvor mange penge skolerne bruger, og der ses vel at mærke ingen sammenhæng mellem de skoler, der bruger flest penge, og de skoler, der leverer særlig gode resultater.
Det kan tyde på, at kvalitet og resultater også er betinget af forældre, lærere, ledere og elevers engagement og måde at gå til skolen på.
Det engagement vil jeg gerne give mest mulig næring, og det skal være ved at finde en god balance mellem ro om folkeskolen, så folkeskolereformens forandringer understøttes bedst muligt, samtidig med at regeringen løbende vurderer, om der er behov for enkelte justeringer som opfølgning på erfaringerne med reformen.
Annette Lind (S), 2017-03-29:
Ministeren siger, at der ikke skal være færre offentligt ansatte, men fakta er jo, at det er regeringen, der strammer skruen.
Man strammer skruen, så der er en offentlig vækst på 0,3 pct.
Hvis der skal være fuldstændig lige vækst, som der er nu, skal man have en vækst på 0,6 pct.
Det er udregnet, at det bliver 16.000 færre ansatte.
Anerkender ministeren, at en vækst i den offentlige sektor på 0,3 pct. kommer til at påvirke antallet af folkeskolelærere og pædagoger i folkeskolen?
Jeg synes, man løber fra ansvaret, når man bare siger, at man hylder det kommunale selvstyre.
Det er undervisningsministeren, og det er regeringen, som sætter væksten, og den er altså strammet gevaldigt, i forhold til hvad der skal være i forhold til den lige vækst.
Så anerkender ministeren, at det vil påvirke antallet af ansatte i folkeskolen?
Merete Riisager (LA), 2017-03-29:
Det er selvfølgelig spændende med den her helt overordnede økonomiske diskussion, som jo – må man sige – falder lidt uden for mit ressortområde.
Men som sagt kan jeg sige, at regeringen ikke lægger op til nedskæringer, men til en vækst i det offentlige forbrug på 0,3 pct. årligt, og det, jeg har fået oplyst, er, at under Helle Thorning-Schmidt faldt den faktiske offentlige beskæftigelse med 5.000 personer.
Det kan jeg jo så tage til efterretning.
Annette Lind (S), 2017-03-29:
Det svar har jeg fået rigtig, rigtig mange gange før, og det passer jo ikke.
I forhold til den demografiske udvikling var der faktisk en stigning i den offentlige vækst under den tidligere regering.
Det er sådan, at hvis ikke der skal være færre ansatte og ministeren ikke synes, det er hendes ressortområde at kunne svare på, om der skal være færre ansatte, hvordan vil ministeren så sikre, at der er folkeskolelærere nok, og at der er pædagoger nok i folkeskolen til at varetage de opgaver, som der kommer til at være i folkeskolen i årene fremover?
Erik Christensen (S), 2017-03-29:
Tak for det.
Jeg vil godt lige arbejde lidt videre med det der om kerneopgaver og effektiviseringer.
Ministeren sagde under det tidligere spørgsmål, at hvis der skal ske nedskæringer på skolerne, er det vigtigt, at man fokuserer på kerneopgaven, på undervisningen og på børnene.
Kan ministeren sige noget om, hvad det er, de bruger tid på ude på skolerne, der ikke er kerneopgaven?
Hvad er det skolerne og lærerne bruger tid på, der ikke er kerneopgaven?
Det er jeg lidt nysgerrig efter at få ministerens vurdering af.
Merete Riisager (LA), 2017-03-29:
Jeg tror, det er meget vigtigt, at man ser det på et kommunalt niveau, for det er kommunerne, der strukturerer skolernes økonomiske ramme og også deres opgaver.
Der er med folkeskolereformen kommet nogle nye rammer, som man skal levere på, f.eks. skal der leveres mere bevægelse, man skal ud af skolen og invitere skolen indenfor osv.
Der er det jo vigtigt, at kommunen, mens man gør det, ikke også opfinder en hel masse kommunale projekter, som kommer oveni.
Det kan godt være meget tungt at gribe derude, at der både er en folkeskolereform, der skal implementeres, samtidig med at man måske lægger endnu flere styringsværktøjer eller projekter indover.
Den her diskussion mellem både økonomi og opgaver foregår jo ude i kommunerne, og der er rigtig mange kommuner, der er dygtige til at balancere den, men det er også en vigtig opgave, som kommunerne skal varetage.
Erik Christensen (S), 2017-03-29:
Men det, jeg så nu kan pejle mig ind til, er, at ministeren mener, at der, hvor der kan findes et potentiale i den danske folkeskole, er der, hvor der er nogle kommunale opfindelser –
jeg tror, at det var det udtryk, ministeren brugte.
Det er altså det effektiviseringspotentiale, der er ude i kommunerne, når det gælder folkeskolen.
Det er altså, at hvis der er nogle kommunale opfindelser, skal man skrotte dem, og så er der effektiviseringer, så der er mulighed for at drive den danske folkeskole med færre lærere.
Er det den vurdering, ministeren har?
Ellers synes jeg, at ministeren skal benytte sit sidste svar til at blive en lille smule mere konkret end at bruge udtrykket kommunale opfindelser.
Merete Riisager (LA), 2017-03-29:
Jeg må bare sige, at spørgeren lægger mig ord i munden.
Jeg har ikke sagt, at det er den eneste måde, hvorpå man kan fokusere bedre på kerneopgaven.
Der er givetvis mange forskellige måder at gøre det på.
Der er stor forskel på, hvordan kommunerne prioriterer folkeskolen, hvordan de tilrettelægger deres opgaver, hvordan de tilrettelægger deres administrative lag, hvordan de samarbejder skolerne imellem.
Og jeg kan ikke gøre mig til dommer over, hvordan man bedst kan gøre det, men jeg kan sige, at i forhold til alle de opgaver, som kommunerne varetager inden for alle mulige forskellige områder, er det min holdning som undervisningsminister, at skoleområdet, folkeskoleområdet, må være et af de allervigtigste områder, man skal levere en ydelse på, som er betalt af borgerne, og hvor man har en forpligtigelse til at levere en høj kvalitet.
Annette Lind (S), 2017-03-29:
Nu har jeg jo haft min gang i folkeskolen i rigtig, rigtig mange år.
Jeg har også set rigtig, rigtig mange årsplaner.
Nu er der skåret ind til benet, når lærernes forberedelse, undervisning og mødekultur er skrevet ud på den her årsplan.
Så er der altså ikke rigtig, rigtig mange timer tilbage.
Vi har en minister, som ikke vil være konkret.
Vi kan forstå, at det er kerneopgaven.
Der er ikke ret meget tid ud over det til lærerne.
Så nu skal vi slanke den offentlige sektor.
Ministeren siger, at der ikke skal være fyringer.
Hvad er det for nogle opgaver, som ministeren mener at kommunerne skal tage ud?
Merete Riisager (LA), 2017-03-29:
Det, der er mit ansvar, er, at folkeskolen inden for de rammer, der er blevet os givet, med en noget vigende privat vækst og dermed nogle indtægter, som kunne være bedre, kan få bedst mulig kvalitet i folkeskolen.
Danske forældre betaler en meget høj skat, set i europæisk sammenhæng en meget, meget høj skat af deres indtægter, og de må forvente, at man fra offentligt hold prioriterer grundskolen over rigtig mange andre ting.
Den prioritering skal varetages ude i kommunerne, men jeg vil da sige, at jeg, når jeg som forælder skal gå til kommunalvalget, da også vil kigge efter nogle, som prioriterer kerneopgaven fremfor alt muligt andet, man kunne finde på kunne være spændende – og bimle og bamle.
Men kerneopgaven, børnene, den gode undervisning, er altså noget af det allervigtigste, man leverer derude.
Nu er jeg jo ikke kommunaldirektør.
Jeg er minister.
Det vil sige, at jeg har ansvaret for skolernes overordnede ramme.
Det, man gør lokalt, er jo, at man beslutter, dels præcis hvor mange penge man vil bruge pr. elev, dels hvordan man vil bruge dem.
Det er jo den mulighed, man har i kommunerne, og vi kan som sagt se ganske store forskelle kommunerne imellem.
Det er ikke op til mig at beskrive, præcis hvordan man skal løse den opgave.
Det er ude i kommunerne.
Det plejer det heller ikke være for Socialdemokratiet.
Så vidt jeg ved, går I også ind for det kommunale selvstyre, altså at man kan foretage den prioritering lokalt, i forhold til hvordan man vil bruge ressourcerne.
Så jeg vil bare sige som minister, at jeg jo mener, at folkeskolen simpelt hen er en af de allerallervigtigste opgaver, som man leverer for skatteborgernes penge.
Og når man betaler så stort et beløb i skat, som vi gør i Danmark, så må man forvente, at man kan sætte sine børn i en skole, som er af høj kvalitet.
Så det er noget, kommunerne skal prioritere og få til at fungere.