runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2021-03-16:
Det er der en studerende, der har sagt i en artikel for et år siden som sådan et eksempel.
Altså, jeg synes godt nok, at det her for et folketingsmedlem, som plejer af bryste sig af sin egen akademiske baggrund, er noget tyndbenet.
Jeg kan sagtens forstå den der diskussion omkring teori og praksis, men er kunst kun et håndværk?
Altså, kunne man så ikke lige så godt læse kunst på teknisk skole, hvis det bare er et håndværk?
Og der er i øvrigt ikke noget »bare« ved et håndværk, men hvis det er håndværk ligesom at være maler eller at være snedker, hvorfor skal man så læse til det på Kunstakademiet?
Vi var utrygge ved at være medforslagsstillere på et beslutningsforslag, hvor en af medforslagsstillerne har fremsat et konkret forslag om en bestyrelsessammensætning, som betyder, at bestyrelsen skal udpeges af Folketinget og politiske partier.
Det er vi så inderligt imod.
Det er det præcis omvendte argument, vi har, for at skabe en bestyrelse, nemlig at få politikere længere væk, mens det, Dansk Folkeparti ønsker, er at få politikere helt ind i Kunstakademiet.
Derfor synes jeg ikke, at vi rigtig hørte hjemme i det forslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-16:
Jeg er nok bare lidt mere pragmatiker, når alt kommer til alt.
Det her forslag handler jo om, at der skal være en bestyrelse, og nu hører vi ordføreren sige, at det er en god idé, men så vil man ikke stemme for alligevel, fordi forslaget kommer fra Dansk Folkeparti eller Nye Borgerlige eller nogle andre.
Man vil ikke stemme for det, fordi man ikke kan lide baggrunden for, at nogle fremsætter forslaget.
Er det ikke identitetspolitik, at man ikke vil stemme for noget, fordi man ikke bryder sig om dem, der fremsætter forslaget, og hvad de har af årsager til det?
Bliver det så ikke også identitetspolitik?
Kunne man ikke bare stemme for det med bestyrelsen, og så kunne man tage den derfra?
Zenia Stampe (RV), 2021-03-16:
Det er godt nok interessant.
Okay, så der er nogle undervisere på Kunstakademiet, som er invasive arter?
Var det det ord, hr. Henrik Dahl ville bruge, og mener hr. Henrik Dahl i en debat, der handler om, at der er nogle, det er synd for, at vi skal sætte ind over for dem, fordi de er invasive arter?
Hvor er det dog afslørende for, hvad det er, dele af Folketinget har gang i her.
Det handler ikke om at komme nogle stakkels studerende til undsætning, men om at stemple nogle som invasive arter.
Herregud!
Henrik Dahl (LA), 2021-03-16:
Når jeg spørger, er det jo, fordi kernen i næsten alle de konflikter, som Poul Pilgaard Johnsen har afdækket i Weekendavisen, er, at teorifolket, som laver de her kvantemekaniske projekter, systematisk klager over og presser malere, som bare gerne vil male eller kan lide van Gogh eller sådan noget, ud.
Det er social justice theory, der er en invasiv art, som presser alle de andre ud, og det skal vi ikke blande os i som ledelse, men vi skal drøfte de her problemer, når der er en invasiv art, der presser alt andet ud.
Zenia Stampe (RV), 2021-03-16:
Vi har jo i lang tid haft debatten om, at der ikke var nok håndværkstimer, værkstedstimer på Kunstakademiet.
Det er en debat, man sagtens kan have, uden at det bliver en værdipolitisk debat, for det tror jeg der er bred anerkendelse af.
Det var grunden til, at vi selv i vores finanslovsudspil havde et udspil, der handlede om, at vi gerne ville lave flere værkstedsophold for billedkunstnere.
Men jeg synes, at det, hr. Henrik Dahl gør her, er rigtig interessant, for nu nævner hr. Henrik Dahl et konkret forskningsprojekt eller kunstnerisk projekt, eller hvad det var, for jo i virkeligheden at udstille det.
Det er jo der, jeg synes det bliver problematisk.
Det ville være problematisk, hvis identitetspolitikken styrede, dominerede, mobbede, udmanøvrerede alle de andre, men det er da også problematisk, hvis hr. Henrik Dahl går ind og kigger på enkelte projekter og siger, at det der ikke må være på Kunstakademiet, for det er da en total misforståelse af armslængdeprincippet og den kunstneriske frihed og åndsfriheden.
Henrik Dahl (LA), 2021-03-16:
Tak for det.
Over for den vision om, hvad et kunstakademi er, står så den praksis, der har udfoldet sig, hvor man har lavet ph.d.-projekter – og jeg citerer – i feministiske versioner af kvantemekanik og nymaterialisme.
Citat slut.
Håndværket ryger altså ud, og det, der ryger ind, er tale, diskurs, Kunstakademiet er altså et sted, hvor man taler om forskellige problemer, som alle sammen bliver rejst af det, der hedder social justice theory.
Hvad er kommentaren fra ordføreren til den her kamp mellem, at vi taler ud fra nogle teorier, og at man lærer et håndværk?
Zenia Stampe (RV), 2021-03-16:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Jeg synes bare ikke, jeg har set, hørt noget, der giver belæg for at sige, at der er en generel totalitær identitetspolitisk kultur, der lægger et kæmpe låg på åndsfriheden på Kunstakademiet.
Tværtimod tror jeg, at den offentlige debat og den eksponering og politisering, der er af Kunstakademiet, er et kæmpe låg på åndsfriheden på Kunstakademiet, fordi der efterhånden ikke er nogen, der tør vippe med tæerne, uden at det bliver til en sag herinde.
Kim Valentin (V), 2021-03-16:
Ja, altså, jeg hører jo, hvad der bliver sagt, men jeg synes, at ordføreren fuldstændig misser pointen.
Pointen er jo, at det netop er den her udvikling, der gør, at der ingen åndsfrihed har været, og det er jo åndsfriheden, som er pointen i, at vi gerne vil have en bedre ledelse ind.
Og så tror jeg, vi skal holde op med at stå og pege fingre ad hinanden.
Vil ordføreren ikke i øvrigt anerkende, at det jo er åndsfriheden, der er målsætningen for den her debat, at det er det, vi vil have indført på Kunstakademiet?
Zenia Stampe (RV), 2021-03-16:
Nej, hvor er det bare fantastisk at høre nogle fra blå blok snakke om, at det bare er helt okay at føle sig krænket, det skal man tage hensyn til.
Det er jeg også enig i, altså at det skal der tages hensyn til.
Jeg synes også, det er problematisk, hvis der har været hændelser, hvor enkelte studerende har følt sig krænket, men det er jo ikke det, som vi har hørt fra bl.a. hr. Kim Valentins parti, eller i øvrigt alle borgerlige, for det har jo ikke bare været enkelthændelser, det har nærmest været en konspiration, altså det identitetspolitiske spøgelse, en totalitær ideologi, der har sat sig på magten på Kunstakademiet, og derfor bliver vi nødt til at tage styringen.
Kort fortalt er det den fortælling, som er blevet fodret, fodret og fodret.
Og jeg synes, vi har været så pæne, for vi er så berøringsangst ovre på vores fløj, undskyld, jeg siger det, for I har ejet den her debat i så mange år, at vi ikke rigtig har turdet give jer modstand.
Men det er derfor, jeg gør det i dag, for jeg gider ikke blive ved med at løbe efter et eller andet spøgelse, som vi gudhjælpemig ikke engang har set noget dokumentation for, ud over at der er nogle, der føler, der er nogle, der har sagt noget.
Kim Valentin (V), 2021-03-16:
Tak, og tak til ordføreren for talen og armbevægelserne.
Det har været meget underholdende.
Men det, jeg godt kunne tænke mig at undersøge lidt nærmere, er en del af ordførerens tale.
Ordføreren siger nemlig på et tidspunkt, at ordføreren ikke tror på følelser.
Det kan være, jeg har misforstået det, men det er blevet sagt, og jeg er ret sikker på, at man kan gå tilbage og se, at ordføreren sagde: Jeg tror ikke på følelser.
Jeg mener jo netop, at det er sådan, at hvis man skal tro på noget, så er det følelserne, for alt det andet skal man jo vide noget om.
Det kan være, det var det, ordføreren mente, men det var i hvert fald ikke det, der i givet fald kom ud, synes jeg så.
Det er jo derfor, historien er kommet frem.
Zenia Stampe (RV), 2021-03-16:
Jeg tror egentlig, at det er meget fint at se på Folketinget som en parallel til Kunstakademiet, for det er vigtigt, at vi har et kunstakademi, hvor der er stor mangfoldighed, hvor alle strømninger får lov til at være der, og hvor der ikke er nogen, der majoriserer nogen.
Den her debat havde vi jo for nogle uger siden, men der havde hr. Morten Messerschmidt ikke tid til at være en del af debatten, selv om det var ham, der havde indkaldt til en forespørgselsdebat.
Det, debatten faktisk kom til at handle om, var, om identitetspolitikken havde lov til at være der.
Jeg har det jo sådan, at identitetspolitikken ikke har lov til at majorisere alt det andet, men den har da lov til at være der, ligesom alle mulige andre vanvittige strømninger, som jeg ikke kender navnene på.
Men jeg kan forstå, at hr. Morten Messerschmidt mener, at de slet ikke må være der.
Der er vi uenige.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
Det var endnu en dybt afslørende bemærkning fra fru Zenia Stampe, for hun tror åbenbart i sin egen logik, at der skal gælde samme vilkår i Folketinget som på Kunstakademiet.
På Kunstakademiet handler det for os, det store flertal i Folketinget, om, at alle synspunkter skal have lige ret til at komme til orde, men her i Folketinget er det klart, at vi alle sammen forfægter det, vi selv tror på.
Og der tror jeg, at jeg må konstatere, at det for flertallet af partier i Folketinget efterhånden vil være en kær dag den dag, Radikale Venstre ikke længere er en del af folkestyret.
Det er jo ikke udemokratisk, for det er hele princippet for det politiske arbejde.
Men mener fru Zenia Stampe virkelig, at der skal gælde de samme principper i den politiske kamp som på Kunstakademiet?
Det ville jo være helt skørt.
Zenia Stampe (RV), 2021-03-16:
Hvor er det egentlig sjovt, at vi her har en diskussion, der handler om, at det er synd for nogle på Kunstakademiet, fordi de er blevet majoriseret – det kan også være synd for folk, især hvis det så bliver til mobning – og så har vi hr. Morten Messerschmidt, som nu synes, det er sjovt eller passende eller helt logisk i den sammenhæng at snakke om, hvor majoriseret jeg er.
Men jeg kan klare det, hr. Morten Messerschmidt.
Det er ikke sådan, at jeg tænker: Nej, søreme så, jeg må da sammensætte hele Folketinget, for det går da ikke, at de majoriserer os Radikale.
Sikken gang klynk, sikken gang krænkelsesparathed, det ville være.
Men sådan ser vi jo så forskelligt på sagerne.
Her synes jeg bare ikke rigtig, at der er nogen konsistens i hr. Morten Messerschmidts argumenter.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
Det bliver jo accentueret klart i fru Zenia Stampes tale, at hun står meget, meget alene her i Folketinget med sit ikkesyn på identitetspolitikken som et problem.
Hr. Kasper Sand Kjær gjorde det til overskriften på sin tale, at man ikke vil have det, og efterfølgende har taler på taler jo sagt det samme.
Og jeg bliver altid glad, når Radikale Venstre er marginaliseret.
Når vi har en uddannelses- og forskningsminister, som jo foranlediget af den debat, vi havde for et par uger siden, har taget fat i Rektorkollegiet for Danske Universiteter for at få klarlagt problemets omfang, og som jeg så det forleden aften i Deadline, tager hun de ting, som bl.a. hr. Henrik Dahl har bragt til torvs, meget alvorligt, og når vi nu har et ret stort flertal i Folketinget, der i dag følger en anden linje end den, som fru Zenia Stampe lægger for dagen, rejser det to spørgsmål: Det første er, om fru Zenia Stampe anerkender, at hun er fuldstændig marginaliseret.
Og det andet er: Hvis det hele er så slemt, hvorfor vælter hun så ikke bare de ministre, der mener det modsatte af hende?
Zenia Stampe (RV), 2021-03-16:
Jeg ville også være bekymret, hvis det var sådan, at der var en identitetspolitisk hærgen, men i dag har vi jo fået en rapport, der viser, at det er der ikke.
Der er derimod et groft misbrug af nogle af de her enkeltsager til at skabe en politisk dagsorden og give sig politisk adgang til at blande sig i nogle ting, som vi politisk ikke plejer at blande os i.
Birgitte Bergman (KF), 2021-03-16:
Helt bestemt.
Vi skal kunne have uenigheder, og vi skal debattere, og det skal Kunstakademiet også.
Kunstakademiet og kunsten kan jo netop det, altså kunsten kan provokere, den kan få os til at føle os godt tilpas, den kan få os til at føle os elsket og hadet – alt det skal vi netop kunne debattere på et kunstakademi.
Når jeg her fremhæver det fælles, er det, fordi der er behov for noget ro nu.
Der er behov for, at vi herinde tager nogle beslutninger om, at der skal skabes noget ro til netop at kunne udfolde de forskelligheder, uden at det skal føre til, at man foretager en kriminel handling.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-16:
Det forstår jeg godt, men jeg snakker om at stemme for forslaget her.
Det kan godt være, at der er et andet forslag, som DF kommer med, men i det her forslag opfordrer Folketinget regeringen til at fremsætte et lovforslag om en bestyrelse.
Det er jo ikke Dansk Folkeparti eller nogen andre, der skal sammensætte den bestyrelse.
Vi opfordrer bare regeringen til at komme med et forslag til, hvordan vi kan være ambitiøse.
Jeg må ærlig talt
sige, at Radikale Venstre har lidt mere adgang til regeringen, end vi har, og til at kunne præge det, som det så skulle være.
Det er jo bare det, det handler om.
Det handler ikke om alt det andet.
Der er ikke nogen, der siger, hvordan den bestyrelse her skal se ud.
Så det er bare et spørgsmål om, at regeringen skal komme med et forslag om en bestyrelse.
Zenia Stampe (RV), 2021-03-16:
Fordi vi er lidt tættere på regeringen, behøver vi jo heller ikke at gå sammen med de borgerlige partier om at lave det her forslag, for det kommer jo.
Men der er lidt bedre tid til at arbejde med det.
Vi kan jo bare høre, at argumenterne for at få en bestyrelse også er vidt forskellige mellem os og så flertallet af forslagsstillerne på det her forslag.
For alle forslagsstillerne, der har været heroppe, har jo nævnt identitetspolitikken og den identitetspolitiske hærgen, og at nu skal der være ro, og at nu skal vi sætte ind over for Kunstakademiet.
Det har været argument for at nedsætte en bestyrelse.
Vi har præcis den modsatte tilgang.
Der skal nedsættes en bestyrelse for Kunstakademiet, så vi kan lære at holde fingrene væk.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-16:
Jeg vil allerførst sige, at jeg har stor respekt for ordføreren, men jeg får alligevel lyst til at stille et kritisk spørgsmål, for i den tale, der lige er blevet holdt, er der en anbefaling af, at vi skal fokusere på det fælles, og at vi ikke skal diskutere og fokusere på forskellighed.
Og noget af det, som er vigtigt for os alle sammen, tror jeg, er jo at arbejde med ulighed og gøre op med ulighed og skabe et mere retfærdigt samfund – der er kønsforskelle, der er racisme, der er klasseforskelle.
Og det er vel udmærket, at man kan diskutere det og sætte det i perspektiv og sætte ord og begreber på det, også hvis man diskuterer det på Kunstakademiet, er det ikke?
Bruno Jerup (EL), 2021-03-16:
Jeg har ikke sagt, at alting var skidt.
Jeg har ikke sagt ét negativt ord om Kong Frederik V. Jeg har bare udtalt mig om, at man lavede Det Kongelige Danske Kunstakademi.
Jeg har sagt, at jeg ikke betragter det som et enestående eksempel på offensiv og fremsynet kulturpolitik.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
Det er da meget mærkeligt.
Altså, at man står og siger, at alting var virkelig, virkelig skidt, og man tillader sig at komme med den ene grove udtalelse om en dansk konge efter den anden, uden man har gjort sig nogen som helst overvejelser om, hvorvidt der på hele den ganske klode på det tidspunkt med de livsvilkår, der nu engang var gældende fra 1746-1766, skulle være et andet sted, der ville være bedre, er jo nemt nok.
Det er jo nemt nok at stå her 250 år efter og sige, hvordan man synes livet burde have været dengang, men når man ikke engang kan finde et sted i sammenlignelig rum og tid, som ville være bedre, så synes jeg ærlig talt, at hr. Bruno Jerups udskejelser bliver en lille smule enfoldige.
Bruno Jerup (EL), 2021-03-16:
Altså, det kan jeg ærlig talt ikke svare på.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
Jeg er helt sikker på, at hr. Bruno Jerup har mere forstand på tyranner, hvis statuer er blevet væltet, end jeg.
Men i forhold til Frederik V kan jeg alligevel ikke lade være med at spørge: Hvilket andet sted i verden kunne hr. Bruno Jerup have tænkt sig at bo fra 1746-1766?
Altså, hvad var det for et område i verden, der var bedre end Danmark på det tidspunkt?
Bruno Jerup (EL), 2021-03-16:
Jamen ellers kan jeg så sige, hvis man nu kigger historisk på det, at der er ellers en meget god tradition for rundtomkring i verden, at når de tyranner og folk, man har i forskellige lande, ikke er der mere, vælter man deres statuer; det er der alle steder sådan en god tradition for.
Kim Valentin (V), 2021-03-16:
Jeg vil bare sige til ordføreren, at jeg var beroliget, for jeg kunne se, at ordføreren overhovedet ikke havde det blik, da jeg så sagde det.
Så jeg er meget beroliget.
Bruno Jerup (EL), 2021-03-16:
Lad os bare holde den på banen og sige, at vi går ind for demokratisering, og et redskab til en demokratisering er en bestyrelse, hvor det er sådan, at de studerende og de ansatte er med i ledelsen igennem den bestyrelse, og selvfølgelig også andre, men det er bare for sådan ligesom at have den præmis klar, at når vi snakker om demokratisering og bestyrelse, er det med den forudsætning.
Og så lige til beroligelse: Jeg har ikke, så vidt jeg husker, væltet nogen statuer for nylig eller nogen sinde, tror jeg.
Kim Valentin (V), 2021-03-16:
Jeg har sådan på fornemmelsen, at ordføreren, hvis ikke det var ulovligt, godt kunne finde på at gå ud at vælte statuerne derude, så længe der bare stod »kongelig« på dem på en eller anden måde.
Jeg har det selv modsat.
Jeg har det sådan, at ja, der kan da være godt og skidt, hvis man kigger tilbage, men man bliver hurtigt kulturløs, historieløs, hvis man ikke husker på, hvor man kommer fra i hvert fald.
Og det er da rigtigt, at der da skete nogle ting, da kongen havde enevælde, som måske havde været anderledes i dag, men det er jo altså trods alt vores historie, det er vores kultur, og det er det, vi har med.
Vi kan jo ikke bare pege fingre ad det, fordi det hedder noget med »kongelig«.
Hvad så med Det Kongelige Teater og Det Kongelige Bibliotek, peger vi også fingre ad det?
Det går jeg i hvert fald ikke ind for.
Men jeg hører, at vi principielt er enige om en bestyrelse, og lad os så holde bolden på banen og sige: Det er vi i det mindste enige om, og lad os gøre det bedste for at holde den på banen.
Zenia Stampe (RV), 2021-03-16:
Det synes jeg er rigtig godt, og jeg synes, man skal passe på ikke bare blindt at tro på narrativer.
For det, der sker nu, er jo, at der bliver bygget et narrativ op om det identitetspolitiske spøgelse på Kunstakademiet og i hele universitetsverdenen, uden at vi rent faktisk har nogen dokumentation at stå på, og det narrativ er jo efterhånden blevet så stærkt, at der ikke er nogen, der tør gå imod det.
Og nu kan jeg jo allerede se, at de borgerlige politikere sidder og sms'er løs eller skriver facebookopdateringer, fordi det måske egentlig er lidt nyt, at jeg vil »call the bluff«, eller hvad man siger, her i dag og siger, at jeg ikke tror på det der spøgelse.
Jeg vil til enhver tid værne og tage hånd om studerende, der føler sig krænket og mobbet, men jeg vil ikke være med til at tale med på et narrativ, som der ikke er nogen dokumentation for.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-16:
Tilbage til det, vi har oplevet gennem de sidste par debatter her i Folketinget, hvor der jo er nogle af vores kollegaer, som i den grad er blevet bannerførere for hele den historie omkring den identitetspolitiske hærgen på vores uddannelsesinstitutioner, specifikt på Kunstakademiet, men også andre steder som Københavns Universitet, Aarhus Universitet, Aalborg Universitet: Nu har vi en rapport, der siger, at det måske ikke er så stort et problem, og vi ser en rektor for Aarhus Universitet, der går ud og siger, at det er helt skudt ved siden af, når vi siger, at forskningsfriheden er i frit fald.
Hvad tænker ordføreren om, at der nu kommer fakta – for det andet har været antagelser – og at vi nu rent faktisk begynder at have noget faktuelt at stå på?
Zenia Stampe (RV), 2021-03-16:
Jeg må altså tilstå, at jeg ikke har læst det forslag, som Frie Grønne er kommet med, og da jeg så overskriften, tænkte jeg, og det er jo måske, fordi jeg ikke har læst hele forslaget
: Åh nej, endnu en fusion, altså en kæmpeuddannelse, så vidt jeg kunne forstå.
Men jeg har også set, at der har været positive reaktioner, så jeg er da nysgerrig på udspillet, og jeg vil gerne tale om det.
Jeg tvivler på, at det egentlig er det, der er behov for lige nu, men jeg vil da utrolig gerne kigge på det og er nysgerrig over for det.
Sådan umiddelbart er jeg ikke selv tiltrukket af større institutioner eller for den sags skyld sådan en akademisering, men det lå der måske heller ikke nødvendigvis i forslaget.
Det var mere navnet, kunne jeg forstå på hr. Uffe Elbæk, men det vil jeg da gerne kigge på.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-16:
Jeg vil allerførst sige, at fru Zenia Stampe absolut ikke står alene med de holdninger, som bliver kommunikeret oppe fra talerstolen lige for øjeblikket.
Det er bare lige for at sige til hr. Morten Messerschmidt, at så marginaliseret er
fru Zenia Stampe absolut ikke.
Jeg er så enig i den tydelighed, og hvad det egentlig er, der definerer den her debat, desværre, kan man næsten sige.
Jeg har et spørgsmål.
Vi har faktisk lige nu anledningen til at kigge på hele området – jeg har jo nævnt tidligere, at vi i Frie Grønne har gjort os nogle tanker om det, det er vores bud på det, og der er givetvis andre bud på det – og muligheden for at se, hvordan vi bedst organiserer det her både for de studerende, for medarbejderne og for det samfund, som skal have gavn af de kunstnere, der bliver uddannet fra vores kunstneriske uddannelser.
Er det ikke nu, vi skal gribe den mulighed og så sige: Hvordan skal det egentlig se ud?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-03-16:
Tak for det.
Jeg skal anmode om, at sagen kommer tilbage til udvalgsbehandling mellem anden og tredje behandling, hvis Tinget ikke modsætter sig sagen.
Pause Pause (Pause), 2021-03-16:
Mødet er udsat.
Mette Frederiksen (S), 2021-03-16:
Først og fremmest tusind tak for at bringe den diskussion ind i Folketingssalen.
Det her kunne jo blive næste kapitel i den nødvendige ligestillingsdiskussion, vi har i vores samfund.
Jeg tror egentlig, at mange blev overrasket over, da metoo-bølgen rullede ud over samfundet, hvad det er, der egentlig har gemt sig på Christiansborg, men også mange andre steder i vores samfund.
Nu er jeg jo selv kvinde – jeg går ikke i byen længere, men det gjorde jeg engang – og det er helt rigtigt, at ligegyldigt om man er 15 år eller 25 år og kvinde i Danmark, så tager man sine forholdsregler.
Man ved, at man skal pusle lidt med sine nøgler, gå med en mobiltelefon og lade, som om at man taler med sin far eller sin kæreste – eller hvad vi nu finder på.
Og rigtig mange af os, der har børn, ligger jo i løbet af natten og er vågne og holder øje med mobiltelefonen, når det er dem, der skal hjem fra fest.
Og ja, der er kultur i det her.
Alle har ret til at leve et trygt liv, og det er ligegyldigt, om det er dag eller nat, og om man har drukket alkohol eller ej.
Derfor er det et kulturspørgsmål, men det er selvfølgelig også et praktisk, konkret spørgsmål om eksempelvis gadebelysning, at politiet er til stede, og for min skyld også gerne yderligere overvågning de steder, hvor overvågning kan hjælpe os.