runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2020-12-01:
Lovforslaget her udmønter den del af aftalen i reserven om forlængelse af forsøg med det sociale frikort til borgere med særlige sociale problemer.
Det sociale frikort giver de mest udsatte i samfundet en bedre mulighed for at få en tilknytning til arbejdsmarkedet.
Det kan være med til at give en øget livskvalitet for den enkelte borger.
Det oplevede jeg selv forleden dag, da jeg havde en samtale med en af brugerne af det sociale frikort.
Hun var rigtig glad for at kunne bidrage og være en del af et arbejdsfællesskab, selv om hun havde nogle udfordringer med misbrug.
Det skabte værdi i hverdagen for hende.
Ordningen med det sociale frikort har været en succes for dem, der har brugt det, og den giver som nævnt borgere med særlige sociale problemer som f.eks. misbrug, hjemløshed og psykiske problemer mulighed for at tjene op til 20.000 kr. skattefrit årligt, uden at det modregnes i de offentlige ydelser.
Den ordning, som kører i øjeblikket, løber fra 2019 til 2020, og den forlængede vi med reserven i sidste uge med yderligere 2 år og med mulighed for en permanentgørelse.
Nu gælder det om at få ordningen yderligere udbredt blandt borgere og virksomheder og sørge for mere viden om mulighederne med ordningen, så flere kan benytte den.
Fra konservativ side mener vi, at vi i udvalgsarbejdet skal kigge lidt mere på kredsen af mulige arbejdsgivere i forhold til at udvide den til også at omfatte private, fordi der bl.a. er et ønske fra yderområder i landet, hvor der ikke er meget lokalt erhvervsliv, om også på den måde at kunne bruge ordningen, altså en mulighed for, at frikortsindehaverne kan lave en aftale om at give en hånd med til f.eks. havearbejde mod betaling.
Det Konservative Folkeparti er en del af aftalen, og det er vi rigtig glade for, og vi støtter selvfølgelig lovforslaget.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-01:
Da jeg først hørte om det sociale frikort, blev jeg ærlig talt rigtig glad – glad for, at man på den måde sikrede danskere på kanten af samfundet mulighed for at tjene deres egne penge uden at blive modregnet voldsomt i skat eller ydelser.
Jeg synes, intentionen er god, og jeg synes, den er rigtig.
Ifølge VIVE var der 6.400 hjemløse i Danmark i 2019, og hjemløshed kan jo skyldes mange ting.
Ofte er det en kombination af både udsathed, psykisk sygdom og misbrug.
I Nye Borgerlige vil vi meget gerne hjælpe danske hjemløse.
De skal kunne leve i fred på gaden uden at skulle frygte for overfald eller blive ramt af det uretfærdige zoneforbud, fordi de søger sammen for at sikre tryghed, nærhed og varme.
Derfor ønsker vi også at knytte retten til at leve i det fri i Danmark til det danske statsborgerskab og afskaffe zoneforbuddet.
Vi ønsker at sikre bedre vilkår for danske hjemløse generelt og hjælp til dem, der gerne vil hjælpes ud af deres hjemløshed, men samtidig sikre, at de få, der gerne vil have lov til at bo på gaden, også skal have lov til det.
Det skal vi simpelt hen kunne rumme i et land som Danmark.
Men når jeg startede min tale, som jeg gjorde, er det, fordi Hus Forbi havde en rigtig god artikel på baggrund af et høringssvar fra de hjemløses organisation, SAND, i forbindelse med indførelsen af forsøget med det sociale frikort.
Heri fremgik det, at ud af de 45 mio. kr., der var afsat til det sociale frikort, gik 29 mio. kr. til administration i en 2-årig forsøgsperiode.
Hus Forbi formulerede det sådan her: Socialt udsatte bliver taget ved næsen af regeringen og får ikke gavn af det sociale frikort.
Sådan skal det selvfølgelig ikke være.
Derfor vil jeg egentlig gerne spørge konkret ind til, hvor mange af millionerne, der denne gang er afsat, der er afsat til administration.
Det mener vi ikke.
Vi bakker meget varmt op om tanken og idéen, men vi ønsker altså, at pengene skal komme de hjemløse til gavn og ikke bruges på administration.
Derfor afventer jeg selvfølgelig svar på mit spørgsmål, inden vi endeligt tilkendegiver vores holdning, og forhåbentlig vil vi sammen i udvalgsarbejdet kunne lave en bedre løsning med den gode idé, det sociale frikort er – en løsning, hvor langt flere hjemløse danskere får gavn af millionerne, i stedet for at de går til offentligt ansatte djøf'ere.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-01:
Alligevel var der medbragt en rekvisit, der viste os billedet af hedengangne Krølle.
Det er ikke, fordi jeg skal koge mere suppe på ham, men jeg vil da sige, at jeg synes, det er rart, at han er blevet nævnt af flere ordførere.
For det er jo ikke hver dag, en hjemløs får så god en idé og giver den videre til Gadejuristen, som så dygtigt giver den videre til Liberal Alliance, som så igen dygtigt samler flertal for den.
Når den forrige ordfører så står og hylder den som en slags eksempel på, at man kan gå direkte ned og tjene nogle penge uden bureaukrati og administration osv., må jeg henlede opmærksomheden på, at det kostede os 45 mio. kr. at lave den her ordning.
Aldrig og garanteret heller ikke i Liberal Alliances historie har man brugt så mange penge til bureaukrati og administration på at sy noget sammen, som så få mennesker har brugt.
Det var helt utroligt, og vi korsede os.
Det er, når man skal lave en ny skatteordning – hold da op.
Det er det dyreste stykke socialarbejde, jeg nogen sinde har været med til, og alligevel er vi jo glade for det.
Der har endda været ordførere spredt ud blandt hjemløse i dag for at fejre det og nyde det og lære lidt, og det er en god idé.
Jeg var selv på gaden i 5 dage, hvor jeg sov sammen med de hjemløse i Aarhus for at prøve at blive klogere på, hvad vi kan gøre, og hvordan forholdene er.
Der var én omstændighed der, som var meget vigtig, og det har noget med værdighed at gøre.
Det betyder faktisk utrolig meget i forhold til det sociale frikort, synes jeg.
Det med at kunne tjene sine egne penge er en lille lomme af værdighed i en utrolig uværdig tilværelse, hvor mennesker oplever skam og skyld over at skulle sidde og tigge, over at skulle have rådne tænder og være fortrængt af deres familie og aldrig nogen sinde kunne få et job.
Det er en tilværelse, som får mange andre til at tro, at de har givet op.
Det er der ikke nogen der har.
Det lærte jeg i hvert fald.
Der er aldrig tale om, at folk giver op.
Hvis man får en mulighed for at genskabe værdigheden i sit liv, vil folk faktisk bruge den.
Det har vi også set med den kickstartskapital på 50.000 kr., som vi har indført, så folk kan genstarte deres liv, hvis de bare selv får lov til at angribe deres største problemer først.
Det er også det, det handler om her.
Når man kan gå ind i et supermarked og hjælpe til i flaskeafdelingen og tjene en skærv til, hvad end man så skal bruge den til, så er det et spørgsmål om at give en lille lomme af værdighed og måske endda muligheden for at få et ben indenfor i den afdeling eller at kunne sige et andet sted, at man har haft de her fem-seks småjobs.
Det hjælper alt sammen.
Selvfølgelig skal den her ordning videreføres, men vi er altså nødt til at få mere styr på den.
Vi er nødt til at sørge for, at der er nogle flere folk, der benytter den.
Vi er nødt til at køre den bedre ind, vi er nødt til at markedsføre den bedre, vi er nødt til at gøre den lidt enklere at bruge.
Så i Alternativet er vi også rigtig glade for, at den er på reserven.
Vi synes faktisk, det er et okay sted at have den.
Men lad os nu bruge 2 år på at få den supergodt op i omdrejninger, og lad os så permanentgøre den.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-12-01:
Tak for det.
Jeg vil egentlig blot dele ordførerens ærgrelse og frustration over, at det er så omkostningstungt i forhold til administration, og jeg vil bare høre ordførerens bud på, hvad forklaringen på det er – altså, om det skyldes, at der er noget galt med systemet, så at sige, eller om det er idéen, der er noget galt med.
For idéen er jo ikke, at vi skal have bureaukrati.
Idéen er jo snarere, at man skal have lov til at tjene nogle penge uden at blive trukket i sociale ydelser – og også må tjene dem skattefrit.
Der er selvfølgelig noget praktisk der.
Og så snart man skal udføre den idé i det offentlige, kommer det til at koste 29 mio. kr. i administration, selv om det jo praktisk talt i realiteten kun er i Københavns Kommune, det er gennemført, fordi civilsamfundet har været dygtigt der.
Jeg har ikke selv svaret, men hvorfor tror hr. Torsten Gejl at det bliver så dyrt, så snart noget skal ind forbi det offentlige?
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-01:
Det burde jeg kunne svare præcist på, for jeg var jo med til at lave det i sin tid.
Men jeg kan love ordføreren, at det simpelt hen var så kompliceret at finde ud af, hvad man brugte alle pengene på.
Altså, der var en hel masse, der havde med skat at gøre.
Når man skal lave et system, hvor folk kan gå ind og tjene penge uden at betale skat, så er det noget, der slet ikke passer ind i det danske skattesystem, så det kostede en masse penge.
Så var der også noget med skatterefusion, for der var nogle, der skulle have betalt den skat, og det var man så nødt til at få styr på, for ellers mistede staten jo penge, fordi vi lod dem arbejde sort, som ordføreren selv siger.
På den måde var der altså lag efter lag af administration, der gjorde, at igangsættelsen af det her var en ekstremt bekostelig affære.
Nu er det så i gang, og nu har vi brugt alle de penge, så nu skal vi have det til at fungere.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-12-01:
Jeg er meget enig, og det er fascinerende med de mange lag af omkostninger, der bliver lagt på noget, der egentlig burde være ret simpelt.
Jeg vil bare lige advare mod noget, der kan gå hen og blive et nyt lag af omkostninger.
Så det vil jeg godt lige advare mod.
Der er også nogle gange, hvor vi politikere siger, at nu skal vi gøre noget, og så ender det faktisk med, at det er det, der driver prisen og administrationen op.
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-01:
Jo, men det er næsten ærgerligt, at en ordning, der er så dyr og har været så hård at skubbe i gang, skal være så hemmelig.
Jeg kan ikke huske tallet, men var det ikke under tusind mennesker, der har brugt den?
Det bekræfter ministeren.
Det er under tusind mennesker, der har brugt den, og den koster 42 mio. kr. eller sådan noget.
Altså, vi er jo nødt til på en eller en måde at forklare for folk, at det findes.
Og med hensyn til markedsføring, så er det ofte noget, der foregår fra firma til firma.
En meget effektiv form for markedsføring er jo, at en direktør for et varehus fortæller det videre i et direktørnetværk.
Så det er ikke for at lægge mere offentlig administration på – det er simpelt hen for at sikre, at det ikke er så hemmeligt.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-01:
Tak for det.
Det kan være, at ministeren sad og havde travlt med noget andet, men jeg sagde faktisk i min tale, at så vidt jeg kunne regne mig frem til ud fra de tal, der stod i bemærkningerne, var det cirka halvdelen af de penge, der var sat af, som blev brugt på administration. Den sidste gang, man lavede den her forsøgsordning med den tidligere regering, var det 45 mio. kr., der var sat af, hvor 29 mio. kr. gik til administration, og nu kan man så se med de penge, der er sat af, at det er sådan cirka halvdelen.
Der kunne jeg bare godt tænke mig at spørge ministeren, om ministeren mener, at det er optimalt, at man bruger så mange af de penge, som egentlig skulle gå til, at udsatte, hjemløse danskere, kunne tjene nogle ekstra penge og måske få lidt blod på tanden med hensyn til også at komme videre med nogle af de her ting, altså få sig et arbejde osv., til administration.
Mener man virkelig, at det er hensigtsmæssigt, at så mange millioner af de her penge går til offentligt ansatte djøf'ere i stedet for derud, hvor de egentlig var tiltænkt, nemlig til de hjemløse?
Astrid Krag (S), 2020-12-01:
Jeg sagde også i min tale – og jeg hørte ganske udmærket ordførerens indlæg her – at noget af det, der var problematisk for os, da man lavede lovforslaget i første omgang, var, at det var så tungt og bureaukratisk.
Jeg tror, at vores ordfører kaldte det et bureaukratisk monster eller monstrum eller noget i den dur, hvis jeg husker citaterne fra dagspressen ret.
Virkeligheden er jo, at der skal en finansiering til at få sådan en ordning her op at køre, og noget af det, der er blevet kritiseret i evalueringen, er jo det it-system, der kostede så forbitret meget at få op at stå, og så bliver det jo nærmest ikke mere tragisk, altså at der er noget, der både er dyrt, og som ikke bliver oplevet som specielt brugervenligt.
Derfor er noget af det, som jeg vil være meget optaget af, når vi skal forhandle, da også, hvad der skal ske videre hen med den her ordning, hvordan vi ikke gentager den fejl, og hvordan vi kan få et it-system, der understøtter, at det her bliver så ubureaukratisk som overhovedet muligt.
Men spørgsmålet tilbage til ordføreren fra Nye Borgerlige vil jo være: Hvilke af de udgifter, som man kan se i lovforslagets bemærkninger, mener ordføreren fra Nye Borgerlige at vi kan undvære?
Marie Krarup (DF), 2020-12-01:
Jeg vil bare gerne give ministeren en god idé, for hvis det virkelig er sådan, at ministeren er i gang med at lave et lovforslag, der skal gøre det muligt at fratage bandemedlemmer deres statsborgerskab, så vil jeg sige: Hvad med at gøre statsborgerskab betinget?
Det er det, som Dansk Folkeparti har foreslået flere gange, altså at når man får et statsborgerskab, er det i måske 10, 15, 20 år, betinget af at man ikke begår den form for kriminalitet.
Så vil det ikke være noget problem at smide bandemedlemmer ud, i hvert fald den første årrække.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-01:
Jamen som udgangspunkt har jeg det selv sådan, at hvis folk får et dansk statsborgerskab, er de hermed danske statsborgere.
Så hvis man skulle skrue en betinget ordning sammen, tror jeg, den skulle skrues sammen på en måde, hvor man sagde: Nu har du opfyldt alle betingelserne, og du har deltaget i grundlovsceremonien, og Folketinget har tredjebehandlet et lovforslag, hvor dit navn stod på, men du er faktisk først dansk statsborger om 10 år, når du i en 10-årig periode, lad os sige ikke har begået alvorlig kriminalitet.
Men i den 10-årige periode ville de så ikke have et dansk pas; de ville ikke være danske statsborgere.
Susan Kronborg (RV), 2020-12-01:
Tak for ordet.
Det Radikale Venstre støtter ikke forslaget om fratagelse af statsborgerskab ved bandekriminalitet.
Der er to betragtninger, der gør sig gældende.
Der er for det første konventionsmæssige betragtninger og for det andet betragtninger i forhold til Menneskerettighedsdomstolen.
De konventionsmæssige betragtninger er et spørgsmål om, om bandekriminalitet er en trussel mod statens sikkerhed.
Det Radikale Venstre er her noget uforstående over for beslutningsforslaget, da tidligere regeringer har sagt, at vi er bundet af konventionerne og kun kan fratage statsborgerskab i det omfang, handlinger kan være til alvorlig skade for statens interesser.
Og tidligere regeringer har betragtet det på den måde, at bandekriminalitet ikke er at betragte som en forbrydelse mod staten.
Med hensyn til betragtningerne i forhold til Menneskerettighedsdomstolen giver det for Det Radikale Venstre rigtig dårlig mening, at vi gennemfører en lovgivning, som medfører, at vi efterfølgende kommer til at tabe sager ved Menneskerettighedsdomstolen.
Hvorfor så det?
Det er simpelt hen sådan, at vi risikerer, at det kan komme til at betyde, at staten ender med at skulle betale erstatning til bandemedlemmer, dvs. dømte efter bandeparagraffen.
Så sammenfattende er Det Radikale Venstre simpelt hen imod forslaget, og vi minder om, at man hidtil politisk har ment, at det ikke kan lade sig gøre, og at man konventionsmæssigt har ment, at bandekriminalitet ikke er en trussel mod statens sikkerhed.
Vi ser frem til udvalgsarbejdet, men Det Radikale Venstre støtter ikke forslaget.
Morten Dahlin (V), 2020-12-01:
Tak til ordføreren for talen.
Selv om jeg er ked af, at Det Radikale Venstre ikke støtter forslaget, vil jeg bare henlede ordførerens opmærksomhed på IFU, alm. del – svar på spørgsmål 110 fra folketingsåret 2019-20, hvori det fremgår, at man godt kan – at man godt kan – fratage det danske statsborgerskab fra bandemedlemmer med dobbelt statsborgerskab, hvis de har begået bandekriminalitet af en sådan karakter, at det er i konflikt med den danske stats vitale interesser.
Det svar kan jeg så forstå at ordføreren ikke tror på.
Kan ordføreren så ikke lige forklare her i dag fra Folketingets talerstol, hvorfor det er, at Justitsministeriet tager fejl?
Susan Kronborg (RV), 2020-12-01:
Det er Det Radikale Venstres opfattelse, at den her fratagelse, for så vidt angår bandemedlemmer, ikke er omfattet af de bestemmelser i straffeloven, hvor man taler om varetagelse af statens sikkerhed, nemlig straffelovens kapitel 12 og 13.
Morten Dahlin (V), 2020-12-01:
Men det var ikke det, jeg spurgte om.
Det Radikale Venstre er uenig med Justitsministeriet.
Kan Det Radikale Venstre så ikke forklare, hvor det er og hvorfor Det Radikale Venstre mener, at Justitsministeriet tager fejl?
Susan Kronborg (RV), 2020-12-01:
Mange tak.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-12-01:
Tak for det.
SF kan heller ikke støtte forslaget.
I virkeligheden synes vi, det er en lidt mærkelig form for overbudspolitik, da vi egentlig anser regeringens forslag for at være ganske dækkende på det her område, og vi ser ikke nogen grund til at haste behandlingen af noget så vigtigt og teknisk igennem i 2020.
Det forstår vi ikke behovet for.
Vi har f.eks. ikke tid til at få en vurdering af, hvordan man vil sikre, at man holder sig inden for konventionerne, om end det angiveligt er muligt at gøre det.
Så vi kan ikke støtte det her forslag, men vi ser frem til diskussionen med regeringen, når vi når til det.
Marie Krarup (DF), 2020-12-01:
I Dansk Folkeparti synes vi, det er en meget god idé, man har fået, nemlig at man vil være barsk, at man vil være hård over for kriminelle udlændinge, og at man vil tage statsborgerskabet fra dem.
Vi er meget glade for, at Venstre er så interesseret i at vise sådan en løveholdning over for kriminelle indvandrere.
Det er vi også glade for at Socialdemokratiet ønsker at gøre.
Det, der så bare er lidt grotesk, er jo, at når det kommer til selve udførslen, er det sådan noget kyllingeagtigt noget og ikke særlig løveagtigt, for hvis man er så opsat på at følge alle de internationale konventioner, kan man stort set ingenting.
Men kan vist næsten ikke engang sige et kyllingepip.
Derfor er det her et slag i luften.
Det kommer måske nok til sådan umiddelbart at se rigtig stærkt, stramt og udlændingekritisk ud, men det er i virkeligheden ingenting.
Men lidt har da også ret, og derfor vil vi da gerne støtte det.
Det kan diskuteres, om det skal være 10 eller 20 år, hvor man så selvfølgelig får frataget statsborgerskabet, hvis man begår alvorlig kriminalitet, som bandekriminalitet selvfølgelig må anses for at være.
Det mener vi er meget mere virksomt og kan gøre en større forskel.
Så selv om det er et kyllingeforslag, vil vi da gerne stemme for det, men vi vil bare gerne også have Venstre til at forstå, at det her kun giver meget, meget lidt, men lidt har også ret.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-01:
Tak for det, og tak for ordet.
Lad mig starte med at sige, at jeg er fuldstændig enig med forslagsstilleren og hr. Morten Dahlin så langt, at bandekriminalitet er dybt problematisk, og at det derfor er noget, vi i Enhedslisten tager meget alvorligt og vil gøre, hvad vi kan, for at bekæmpe.
I Enhedslisten mener vi, at alvorlige forbrydelser, herunder bandekriminalitet, skal straffes.
De mistænkte skal stilles for retten, de skal have en retfærdig rettergang, og hvis de findes skyldige, skal de naturligvis straffes efterfølgende.
Men en dom i en sag om medvirken i bandekriminalitet skal ikke være udslagsgivende for, om man beholder sit danske statsborgerskab.
Når man har udstået sin straf, har man betalt sin gæld til det danske samfund.
Med forslaget her må man forstå, at en skærpet straf, nemlig fratagelsen af dansk statsborgerskab, skulle være et incitament til, at et hårdkogt bandemedlem ændrer sine fremtidsplaner.
Det tror vi ikke på.
Det er det, forskningen peger på virker, og det er derfor, at vi selvfølgelig mener, er det er den vej, man skal gå.
Forslaget her gør ikke Danmark til et mere sikkert sted at leve.
Truslen om at miste sit statsborgerskab gør ikke bandemedlemmer til lovlydige borgere, og forestillingen om, at vi kan fjerne alvorlig bandekriminalitet med et strafferetsligt snuptag eller ved at fratage bandemedlemmer statsborgerskab, er en utopi.
De seneste mange år har Folketinget indført den ene stramning efter den anden, men i forhold til at mindske bandekriminaliteten er det tydeligvis en helt forkert tilgang.
Desværre lader det ikke til, at hverken regeringen eller forslagsstillerne har andre bud på, hvordan vi løser problemerne med bandekriminalitet.
Det har vi i Enhedslisten, og I skal selvfølgelig være meget velkomne til at komme og stjæle vores politik.
I Enhedslisten ser vi ikke dette forslag som en del af løsningen, og derfor kan vi ikke støtte det.
Morten Dahlin (V), 2020-12-01:
Tror hr. Peder Hvelplund ikke, at bandemedlemmer med dobbelt statsborgerskab frygter at blive udvist af Danmark?
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-01:
Jeg tror sådan set, at det, der er det mest væsentlige i forhold til at bekæmpe bandekriminalitet, selvfølgelig er, at hvis man begår bandekriminalitet, så bliver man stillet for en domstol og straffet for det, men vigtigst af alt er, at vi også laver et forebyggende arbejde for at undgå, at unge mennesker havner i bandekriminalitet.
Derfor er jeg ikke så optaget af, hvad folk frygter, men mere af, hvad vi kan give dem af muligheder for at undgå at havne i bandekriminalitet.
Morten Dahlin (V), 2020-12-01:
Grunden til, at jeg stiller præcis det samme spørgsmål, er, at hr. Peder Hvelplund ikke svarede på mit første spørgsmål.
Årsagen til, at jeg spørger, er også, at hvis hr. Peder Hvelplund svarer ja til det, så underkender hr. Peder Hvelplund jo også sin egen argumentation fra før om, at det her ikke skulle have en effekt.
I Venstre er vi sådan set ret overbeviste om, at noget af det, de frygter allermest, er at blive udvist af Danmark, og derfor er det her jo et skridt på vejen mod at sikre, at der kommer en konsekvens over for dem, der skaber utryghed i vores boligområder, dem, der skaber utryghed for familier og for danskere på gaden, nemlig nogle af de allermest hårdkogte bandekriminelle i vores samfund.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-01:
Når jeg ikke svarede på det før, er det jo, fordi jeg af gode grunde ikke ved, hvad bandemedlemmer frygter.
Jeg ved til gengæld, hvad forskningen viser om, hvad der virker i forhold til at forhindre bandekriminalitet.
Der har tiltag som det her jo ikke nogen synderlig effekt.
Det er der andre tiltag, der har.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-01:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg vil spørge, om der overhovedet er nogen, som man i Enhedslisten mener det er fair nok at tage statsborgerskabet fra – terrorister, syrienskrigere, altså folk, der har begået meget, meget grove forbrydelser og vendt Danmark ryggen.
Er der nogen, hvor Enhedslisten mener, at her er det faktisk fair nok at kigge på, om man stadig væk skal være dansk statsborger?
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-01:
Nu nævner ordføreren selv en lang række af forbrydelser, man kan begå.
Det er jo sådan inden for de internationale konventioner, at man kan fratage borgere statsborgerskabet, hvis de handler imod en stats vitale interesser.
Det er jo det, der også ligger af muligheder i lovgivningen i dag ved overtrædelse af kapitel 12 og kapitel 13 om landsforræderi og terrorisme.
Dér er der mulighed for at fratage statsborgerskabet.
Hvis det, ordføreren spørger efter, er sådan en mere generel, principiel betragtning i forhold til det, vil jeg ikke afvise, at man kan tage statsborgerskabet fra folk, der overtræder straffelovens kapitel 12 eller 13.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-01:
Det vil sige, at der kan være tilfælde, hvor Enhedslisten sådan set støtter, at man kan få frataget statsborgerskabet, bare ikke, hvis man er leder af Loyal to Familia eller på anden måde, kan man sige, har begået ret grove forbrydelser.
Det er kun i det enkelte tilfælde, at det er syrienskrigere.
Det er bare lige for at forstå, hvornår vi kan være enige om at noget er så groft og så farligt, at det er rimeligt at tage statsborgerskabet fra folk.