runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-10-05:
Der er ingen tvivl om, at vi er uenige om, hvad man skal bruge pengene til i det danske samfund.
Det er korrekt, at FTT'en vil skade lidt, men hvem er det, den vil skade?
Den vil skade dem, der betaler topskat i Danmark.
Det har jeg sådan set ikke det store problem med.
Vi har jo spurgt Finansministeriet om det, og jeg ved, at Liberal Alliance anerkender Finansministeriets tal.
Det, der er vigtigt for mig, er, hvad det er for et samfund, vi vil have i fremtiden.
Vil vi have, at vi hver især skal sørge for os selv?
Det bliver enormt dyrt for den enkelte selv at fikse det og skulle betale for skole og for sundhed og for uddannelse osv.
Jeg synes, det er vigtigere, at vi styrker fællesskabet, og at vi sammen sørger for et stærkt Danmark.
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
Jamen for Det Konservative Folkeparti er det suverænt vigtigst at give forsvaret det substantielle løft, det har brug for.
Det er for os langt vigtigere, end hvilke partier der står bag det.
Der er meget forskellige synspunkter, når det handler om forsvarspolitikken, også i den eksisterende forligskreds, og vi står bare i en situation, hvor truslen er større, end den har været i mange år, og hvor vi har brug for at styrke det danske forsvar.
Og der mener vi at det er det hensyn, som vejer suverænt tungest.
Så jeg kan sige uden megen tvivl i stemmen, at vi vægter det højest at give forsvaret det substantielle løft, der er brug for.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-10-05:
Jeg vil gerne tilbage til forsvaret, ikke det på grønsværen, men det på kasernerne, flådestationerne og flyvestationerne.
Vi deler en ambition om, at Danmark skal have et stærkt forsvar, og det vil jeg gerne høre lidt om, så jeg vil spørge ordføreren om, hvor langt man er villig til at gå i Det Konservative Folkeparti.
Det er sådan, at når forliget skal indgås, skal det indgås af en række partier, og det er jo ikke nogen hemmelighed, at i hvert fald et parti i den nuværende forligskreds bestemt ikke bryder sig om at skulle styrke forsvaret.
Hvad er vigtigst for Det Konservative Folkeparti – et forlig, der sikrer et stærkt forsvar, eller et forlig, der indeholder mange partier?
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
Jeg blev også utrolig ærgerlig over, at det blev en smal aftale om at investere 1 mia. kr. i den grønne omstilling.
Det ærgrede mig utrolig meget, at der ikke var flere af Folketingets partier, der havde lyst til at bakke op om det.
Det, uenigheden dybest set bestod i, var, om man skulle anvende den ene tilskudsmodel eller den anden tilskudsmodel, alt efter om det er den, hvor industrien bærer risikoen, eller den, hvor staten bærer risikoen.
Jeg synes, det er ærgerligt, at det var teknikaliteter, der gjorde, at vi ikke kunne blive enige i den aftale.
Så lad os da håbe, at det ikke er sådan noget som det, der skiller os, når vi forhåbentlig skal lave et meget, meget bredt energiforlig.
Benny Engelbrecht (S), 2017-10-05:
Jamen det er et svar, jeg er utrolig tilfreds med, for jeg er som socialdemokrat fuldstændig enig, og det er selvfølgelig ikke mindst i salig hr. Svend Aukens ånd.
Men derfor må jeg også sige, at det er noget af et selvmål, som fru Mette Abildgaards regering netop har scoret i denne sag, da der for nylig netop blev indgået en smal politisk aftale på det område.
Jeg må bare advare både De Konservative og den øvrige regering om at fortsætte ad den vej, og jeg håber, at De Konservative i dag kan give en garanti for, at et kommende energiforlig også vil blive bredt funderet.
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
Det var meget snedigt med de der fodboldmetaforer, for spørgerne benyttede i hvert fald halvdelen af sin spørgetid på fodboldjargon, men spørgsmålet var jo rimelig simpelt, så jeg nåede heldigvis at få det med.
Ja, jeg mener, at det i den grad er vigtigt, at vi laver brede energiforlig.
Det har gjort det svært undervejs, det skal jeg være den første til at indrømme, bare i den korte tid, jeg har været med, men det giver en forudsigelighed i forhold til vores energipolitik, som er så afgørende for alle de grønne virksomheder, vi har.
Vi har en grøn eksport for omkring 70 mia. kr. og har så mange grønne arbejdspladser i det her land, og dem skylder vi at skabe tryghed og forudsigelighed om vores energipolitik i de tilfælde, hvor det er muligt, og hvor alle parter er villige til at strække sig for at nå et kompromis.
Benny Engelbrecht (S), 2017-10-05:
Jeg kan på ingen måde prale af at have så stor indsigt på fodboldområdet, som fru Mette Abildgaard har, jeg er meget imponeret.
Det må jeg sige.
Jeg synes dog, at det trods alt er værd at nævne, at om 14 dage, 22 timer, 26 minutter og 43 sekunder møder det mest succesrige danske fodboldlandshold, nemlig kvindeholdet, netop Sverige, som fru Mette Abildgaard nævnte.
Og i den sammenhæng er det også vigtigt at huske, at det på et hvilket som helst hold – nu satte fru Mette Abildgaard jo holdet her i Folketinget – er vigtigt at have en person, som både kan sætte sig mål og score mål, og derfor er jeg selvfølgelig også glad for, at Socialdemokratiets formand har en fortid i B52, samme fodboldklub, som Nadia Nadim har som klub.
Når det er sagt, er det også vigtigt at score grønne mål og sætte sig grønne mål, og der må jeg spørge om Konservative mener at det er vigtigt at vi bredt i Folketinget laver aftaler om grønne målsætninger på energiområdet.
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
Jeg tror sådan set, at SF og Det Konservative Folkeparti ser relativt ens på det her spørgsmål, men hvis vi nu kunne lave den aftale, at jeg kæmper internt i regeringen for de synspunkter, og spørgeren så måske kæmper internt i rød blok, for der er ved den søde grød også nogle, man mangler at overbevise om det her synspunkt med de for lange skoledage, før vi kan lave nogen ændringer i nogen som helst forligskreds.
Jacob Mark (SF), 2017-10-05:
Tak for en god begrundelse i forhold til Pione Sisto.
I forhold til det andet er der jo stadig mere end 1.000 skoler ud over de 50 skoler, som er med i det her forsøg, og jeg tænker også, at vi er nødt til at finde en løsning for dem.
Jeg forstår fuldstændig, at man i en regering er nødt til at diskutere sig til rette, men nu har man diskuteret et stykke tid, og jeg har egentlig fornemmelsen af, at vores minister på området mener lidt det samme, som jeg mener, nemlig at der er brug for kortere skoledage – i hvert fald til en vis grad.
Så kunne man ikke være indstillet på at stemme for noget af det, som vi fremlægger i forligskredsen, som netop handler om, at man skal have større frihedsgrad til at veksle skoledagen kortere, hvis man så laver to voksen-ordninger?
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-10-05:
Jeg går lidt videre og spørger: Kan man i Det Konservative Folkeparti acceptere en forringelse af den nuværende værnepligt, altså at man forkorter den i forvejen forkortede værnepligtsuddannelse, så den bliver endnu kortere end de nuværende 4 måneders basisuddannelse?
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
Jamen set fra Det Konservative Folkepartis synsvinkel vil vi meget gerne styrke værnepligten.
Vi mener, den har en vigtig funktion i selv et moderne forsvar som det, vi har i dag.
Derfor ser jeg ikke for mig, at vi kommer til at gå ned i antallet af værnepligtige eller i længden af tiden, de er inde.
Men det kræver også, at vi får et godt medspil fra Dansk Folkepartis side i de forhandlinger, som venter forude.
Og så vil jeg sige, at det, der måske er endnu vigtigere end det her spørgsmål om længde og antal, er, at vi får lavet en model, hvor de værnepligtige bliver ved med at være en del af forsvaret, så de, selv efter at de 3-4 måneder er gået, bliver ved med at have en tilknytning, som gør, at vi kan kalde på dem, hvis der bliver behov for det.
Bjarne Laustsen (S), 2017-10-05:
Man har så tilsluttet sig det, vi andre lavede, og det er jo fint, men man vil gerne have noget mere.
Det er også okay.
Men jeg spørger jo om, hvordan man har tænkt sig at finansiere det.
Man vil have så meget – ubåde til flere milliarder kroner og en lang række andre forskellige ting, som koster milliarder af kroner, samtidig med at man vil give skattelettelser.
Vi har jo ikke hørt noget om, hvad et substantielt løft er.
Er det sådan, at det kommer i år, eller tænker Det Konservative Folkeparti, at det kan man lade kommende regeringer finde?
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
Jamen det vil jeg meget gerne svare på.
Det substantielle løft, vi gerne vil give forsvaret, kommer naturligvis til at være finansieret.
Alt andet ville være dybt uansvarligt.
Der går ikke lang tid, før regeringen præsenterer sit udspil, og så vil man jo der kunne se, hvad finansieringsbehovet er.
Selv om Det Konservative Folkeparti, synes jeg, har sat solide aftryk på det udspil, der vil komme, kan jeg også godt afsløre, at alle vores drømme – måske også meget specifikt hr. Rasmus Jarlovs drømme om ubåde osv. – måske ikke alle sammen bliver indfriet.
Men det ændrer ikke på, at vi kan kæmpe for det på sigt.
Men det er klart, at vi kommer til at finansiere det her.
Der er jo i de udspil, vi har præsenteret, også en reserve, som skal dække sikkerhed.
Vi kommer til at bruge af råderummet, men det mener jeg også vi på alle mulige måder kan forsvare.
Bjarne Laustsen (S), 2017-10-05:
Jeg tænker, at man i Nordkorea, når de ser det her, tænker, at det alligevel er flot, at man har en kvinde i Det Konservative Folkeparti, fru Mette Abildgaard, der på fodboldsprog forklarer, hvordan man til lands, til vands og i luften skal øge forsvarsbudgetterne.
Vi skal have mere luftforsvar, vi skal have flere ubåde, vi skal have mange flere kampfly osv.
Der er en hel palet af ting, man vil have.
Det, der er spørgsmålet, er, at alt det her jo skal finansieres.
Vi har ikke engang hørt, hvad regeringen mener et substantielt løft er.
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
Det kan godt være, at spørgeren aldrig har tilsluttet sig de forpligtelser, men det har Danmark som land, og det er nu engang det, der tæller.
Jeg hører bare ikke til de politikere, der synes, at vi skal sætte en telefonsvarer til, der bare siger, at vi overgiver os.
Dertil holder jeg bare for meget af vores land.
Så er det fuldstændig rigtigt, at der også har været andre øvelser med NATO-soldater.
Med den store forskel er, at der har man overholdt de internationale spilleregler, der er i forhold til sådan nogle øvelser, altså med at varsle dem og give besked om, hvor mange man er, og hvad det er, man laver.
Hvorfor har russerne ikke overholdt de regler?
Det kan jeg godt være bekymret over.
Christian Juhl (EL), 2017-10-05:
Jeg melder hus forbi.
Jeg har ikke tilsluttet mig 2 pct. nogen steder, og jeg kommer heller aldrig til det.
Jeg mener, at oprustning er vejen hen mod en stor risiko.
Nedrustning og fredelig sameksistens er vejen til en sikker og rolig verden.
Og når ordføreren ensidigt fortæller, at russerne har lavet øvelser, så glemmer man jo, at NATO samtidig havde en kæmpe, kæmpe øvelse, Aurora, i Østersøen.
Når ordføreren siger de der ting, glemmer hun også, at Danmark ikke engang står bag FN i forsøget på at forbyde atomvåben, vel vidende at de mest ustabile præsidenter i dag har adgang til den røde knap, både Putin og kollegaen, som blev omtalt positivt.
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
Jeg synes i virkeligheden, at spørgeren skulle stille det her spørgsmål på Krim.
Er truslen overvurderet?
Jeg tror, at de ville give et meget klart svar, nemlig at nej, truslen er ikke overvurderet.
Vi tager den overhovedet ikke seriøst nok.
Jeg er ikke enig med den amerikanske præsident Donald Trump i særlig meget, men der er dog to ting i denne verden, vi er enige om.
Den ene ting er, at vi begge foretrækker at få vores bøffer gennemstegt.
Det er sådan på et fredeligt plan.
Men derudover er vi også fuldstændig enige om, at de europæiske ledere svigter, når vi ikke investerer mere i vores eget forsvar.
Og så har jeg bare svært ved at forstå noget.
I den her sal plejer vi at være enige om, at når vi indgår forpligtelser på internationalt plan – om det er vores budget i forhold til forskningseller udviklingsbistand, så skal vi leve op til det; når vi sætter os målsætninger for klima og energi osv.
Hvordan kan det være, at vi ikke har en forpligtelse til at leve op til det mål, vi har været med til at sætte os, om at bruge 2 pct. af vores bruttonationalprodukt på forsvaret.
Jeg kommer aldrig til at forstå, hvorfor vi ikke har en forpligtelse til at leve op til det, vi selv har tilsluttet os.
Christian Juhl (EL), 2017-10-05:
Tak for det.
Stjernerne blinkede jo i øjnene på ordføreren, da hun snakkede om, at vi nu skulle have et essentielt løft i vores militærudgifter, for nu skulle vi kunne forsvare os, fordi der er nogle, der truer os.
Det er da spændende at se stjernerne i øjnene, men jeg har det nu sådan, at når sådan noget bliver sagt af politikere og andre, er det, fordi man skal have befolkningen til at tro på, at vi er truet.
Er ordføreren ikke lidt bange for, at man med en oprustning lige præcis gør det, som vi ikke har lyst til, nemlig gavner Putin i Rusland?
For han venter faktisk på, at nogle siger, at nu reagerer vi lige på hans tilsyneladende uforudsigelige ting.
Er ordføreren ikke bange for, at vi lige præcis sørger for, at han kan blive genvalgt næste gang, når vi opruster, så han også kan opruste, og så han kan sige, at de har brug for en stærk mand i Rusland?
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
SF er Pione Sisto, fordi det er en stærk og hurtig spiller på venstrefløjen.
Med hensyn til det lidt mere seriøse om skolepolitikken er det fuldstændig rigtigt, at Det Konservative Folkeparti har været, og det er vi også fortsat, meget skeptiske i forhold til at vi har fået så lange skoledage, og vi er meget skeptiske i forhold til de her tvungne lektiecafeer.
Det var jo også derfor, at det først blev tvunget efter et folketingsvalg.
Det Konservative Folkeparti ser som sådan ikke anderledes på de spørgsmål i dag, end før vi gik i regering, men det er klart, at når vi tager diskussionerne om det her, tager vi det internt i regeringen, og derfor er jeg også glad for, at vi har et regeringsgrundlag, hvor der står, at vi skal udnytte de frihedsgrader, der er, i folkeskolereformen.
Der er jo også blevet lavet den her aftale om de 50 skoler, hvor man kan prøve at udfordre setuppet lidt.
Så det synes jeg er to gode elementer.
Jacob Mark (SF), 2017-10-05:
Tak for det, og tak for en god tale.
Jeg er simpelt hen nødt til at spørge, for vi var de sidste, der blev nævnt i rækken: Hvorfor er vi Pione Sisto?
Det er mest, fordi det er jeg bare nysgerrig efter at høre.
Det kan jeg ikke bare lade hænge i luften.
Jeg synes, at det er et udmærket valg, men jeg er spændt på begrundelsen.
Når det så er sagt, kunne jeg også godt tænke mig at høre om noget politisk, nemlig om De Konservative, efter at de er kommet i regering, fuldstændig har forladt ideen om, at vores børn i skolerne har brug for kortere skoledage.
For De Konservative var meget aktive, inden de kom i regering, men efterfølgende er det, som om kampen i forligskredsen i hvert fald er blevet mindre, og udmeldingerne omkring det her er blevet mindre.
Jeg synes stadig væk, at det er lige så vigtig en dagsorden, så jeg savner lidt et aktivt Konservative i den kamp.
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
Jeg skal gøre et forsøg.
Nu har jeg også hørt, hvad mine kollegaer fra de andre regeringspartier har svaret i løbet af dagen, og jeg må nok sige, at der ikke bliver de store overraskelser i forhold til de svar, der er kommet fra dem.
For mig handler det i forbindelse med det Brexit, vi står over for, om, at Danmark skal have det bedst mulige udgangspunkt, når vi står tilbage efter et fuldt Brexit.
For mig er det afgørende, at vi har et EU, som er et forpligtende samarbejde, og som vi også bliver nødt til at sige ikke er et tag selv-bord.
Altså, man kan ikke vælge til og fra og tage alle de dele, man selv synes er gode, og så efterlade resten uberørt.
Altså, jeg glæder mig over, at forhandlingen er blevet lidt mere konstruktiv på det sidste.
Den fjerde forhandlingsrunde tror jeg man må sige er blevet lidt mere konstruktiv fra alle parters side, og jeg håber da, at man kan lande en løsning for det her, hvor der ikke er nogen parter, der står svækket tilbage, om end jeg må indrømme, at jeg da havde ønsket mig, at det ikke var blevet til et Brexit i det hele taget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-10-05:
Tak for det.
Vi ser alle sammen frem til kampen, og jeg håber da, at begejstringen holder hele aftenen.
Mit spørgsmål retter sig lidt mod Brexit.
Og det handler om, at hvis vi nu lægger til grund – hvilket statsministeren også var inde på i tirsdags – at det vigtigste for Danmark jo er samhandelen med andre lande, så vores erhvervsliv ret frit kan eksportere til andre landes markeder osv., altså for at sikre vores velstand, så har vi også en stærk interesse i fortsat at kunne eksportere til Storbritannien, også efter Brexit.
Kan ordføreren forklare mig, hvorfor det så er i dansk interesse at sige til briterne, at vi kun vil lave den stærkest mulige frihandelsaftale med dem, som jo i virkeligheden indebærer at holde dem inde i det indre marked, hvis de samtidig vil acceptere fri bevægelighed af borgere fra hele Europa til deres land?
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
Ambitionsniveauet blev jo lagt, da vi tilbage i 2012 lavede et fælles energiforlig, og vi har rent faktisk leveret mere end det, vi aftalte i det energiforlig dengang.
Derfor glæder jeg mig over, at det nu er lykkedes at finde 1 mia. kr. til at fortsætte den grønne udbygning.
Det er vigtigt for Danmark.
Så har der været lidt debat om, hvorvidt det skulle være den ene eller anden model i forhold til, hvem der skulle bære risikoen, og det er klart, at det har industrien og regeringen set forskelligt på.
Det er ikke så mærkeligt.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-10-05:
Jeg tror ikke, at der er nogen, der er utilfredse med det, når der bliver afsat penge til grøn omstilling.
Spørgsmålet er bare, hvordan man gør det, og om man gør det med den hastighed, som nogle af os godt kunne ønske os.
Jeg vil bare gentage spørgsmålet.
Når De Konservative gerne vil slå sig op på at være regeringens grønne stemme, er man så tilfreds med den aftale, der er blevet indgået, som jo reelt er en opbremsning i forhold til den grønne omstilling, hvis man sammenligner den med det udspil, industrien og oppositionen er kommet med?
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
Men det mangler jeg bare stadig væk at se, fordi der ikke er sat nogen penge af til den grønne omstilling i det finanslovsudspil, der er kommet.
Det er der heller ikke i den 2025-plan, der er blevet præsenteret, så jeg mangler nok at se, hvad spørgerens eget hold så at sige har at byde på, når det kommer til den grønne omstilling.
Men naturligvis er jeg da en glad konservativ, når vi vælger at bruge 1 mia. kr. på at udbygge den grønne omstilling.
Det er penge, som kommer til trække Danmark imod det mål, vi har, om, at vi i 2030 skal sikre, at halvdelen af vores energi kommer fra vedvarende energi.
Det trækker os i den rigtige retning, og derfor er jeg glad.
Men naturligvis kan jeg som konservativ altid ønske mig mere på den grønne dagsorden, men modsat spørgeren glæder jeg mig over det, når man afsætter 1 mia. kr. til udbygning af grøn energi.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-10-05:
Tak til den konservative ordfører for en på mange måder, synes jeg, både interessant og opløftende tale.
Jeg deler fuldstændig begejstringen for landsholdet og også optimismen i forhold til i aften, og jeg fik næsten lyst til, da jeg hørte ordførerens tale, at komme med et andet fodboldcitat.
Ricardo, den største, men måske også mest undervurderede danske landstræner, sagde jo engang om Frank Arnesen, at da han blev leveret af storken, havde han hele vejen fløjet lige ved siden af en papegøje, for han snakker og snakker.
Sådan har jeg det også med De Konservatives miljø- og klimapolitik.
Det er derfor, at jeg har lyst til at spørge ordføreren for De Konservative nu, hvor man har deltaget i regeringen i et års tid, om man er tilfreds med de grønne fingeraftryk på regeringens politik, som sagerne står.
Jeg tænker selvfølgelig navnlig på den aftale, der blev indgået for et par uger siden omkring støtte til vedvarende energi.
For hvis man sammenligner det, som regeringen har spillet ud med, med det, som industrien og oppositionen har spillet ud med, viser det sig, at man for flere penge får færre megawatt-timer.
Har De Konservative grund til at være tilfredse med det efter et år i regering?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-10-05:
Hvad er det, Danmark som land ville tabe ved det?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Altså, tværtimod kan jeg se, at vores virksomheder, specielt vores fødevarevirksomheder, har en kolossal interesse i at kunne eksportere så frit som overhovedet muligt til det britiske marked.
Så kan det godt være, at vi skal rejse derover for at spise det gode bacon, og sådan må det så være, men vi har en kæmpestor interesse i det.
Hvad er det så omvendt, at vi ville tabe ved at sige, at den handel, vi kan lave med dem om det, er, at de får lov til selv at passe på deres grænser og bestemme, hvem fra det europæiske kontinent der kan rejse til Storbritannien og bosætte sig?
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
Jeg tror helt konkret, at det, Danmark vil tabe, er, at vi får udviklet et EU, som bliver lige præcis det her tag selv-bord, hvor man kan vælge til og fra.
Jeg tror, at det, Danmark vil tabe, er, at vi får udviklet den fri bevægelighed, som ikke bliver en fast elementær del af vores EU-samarbejde, men bliver sådan noget, som man kan, hvis man lyster.
Og det tror jeg bare ikke er et EU vi er interesseret i, for vi har vundet så meget på at kunne rejse frit, arbejde frit, handle med hinanden osv.
Så det er det, jeg kan frygte Danmark kommer til at tabe ved det.
I det regeringsgrundlag, som vi har lavet, står der, at Danmark skal have mindst 50 pct. af sit energibehov dækket af vedvarende energikilder, og hvis det viser sig, for at vi kan leve op til Parisaftalen og andre forpligtelser, at vi skal højere op, må vi jo tage den beslutning hen ad vejen, når vi kan se, at det bliver nødvendigt.
Men der står sådan set mindst 50 pct. i regeringsgrundlaget.
Christian Poll (ALT), 2017-10-05:
Jeg tror nu nok, at der skal lidt mere til.
Så hvis nu vi skal holde det tempo, tænker ordføreren så, at vi kan nøjes med lidt mere end 50, eller skal der nye boller på suppen?
Skal der mere til, for at vi kommer i mål?
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
Om man har den grønneste regering nogen sinde, skal jeg ikke gøre mig til dommer over.
Dertil mangler jeg tal og fakta på det, men vi har en grøn regering, det ved jeg med sikkerhed, og nu bliver der sat spørgsmålstegn ved det her mål, vi har, om, at 50 pct. af vores energibehov i 2030 skal dækkes af vedvarende energi.
Der er blevet præsenteret lidt forskellige tal og mål fra oppositionen, men jo bl.a. Dansk Industri har regnet på det og prøvet at omsætte det til, hvad det vil svare til i forhold til de målsætninger, regeringen har sat sig, og der mener jeg at man er landet på et tal, der hedder 50,58 pct. i 2030.
Christian Poll (ALT), 2017-10-05:
Tak for det.
Jeg må jo også fiske lidt i det grønne, og der er det jo sådan, at vi flere gange har hørt regeringen bryste sig meget af at være den grønneste regering nogen sinde.
Det skulle især være målet om 50 pct. vedvarende energi i 2030, som bruges som grundlag for den påstand.
Er ordføreren enig i, at regeringen er den grønneste nogen sinde?
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
Nu nævnte jeg et par konkrete ting, som man havde gjort, men jeg vil også gerne prøve at kigge lidt mere frem i tiden.
Der har vi bare en elafgift i dag, som hæmmer, at vi anvender vores el mere hensigtsmæssigt, og det tror jeg vi er nødt til i et bredt samarbejde at få adresseret meget snart, for det kan ikke være rigtigt, at vi straffer en energikilde, som vi dybest set gerne vil have en højere grad af anvendelse af, fordi den er grøn.