runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2021-02-09:
Jeg synes egentlig, fru Rosa Lund lidt kommer med svaret selv her, i forhold til at det nogle gange er nødvendigt at tænke ud over, om de her tal er en lille smule faldende eller en lille smule stigende.
For der kan ligge mange andre ting bagved, som vi ikke ser; der kan være nogle, der f.eks. ikke tør at anmelde det.
Der kan være tale om en forråelse, der gør, at den kriminalitet, vi ser, er meget værre, end den var tidligere.
Der kan være hele netkriminaliteten, hvor vores politi, og det tror jeg vi er enige om, jo ikke er særlig godt uddannet til at håndtere den del af kriminalitetsbilledet, hvor nogle sidder hjemme på sofaen og laver kriminaliteten.
Så det er egentlig bare for at sige: Burde vi ikke en gang imellem lige lægge de tal til side og spørge, hvad der egentlig er det rigtige at gøre her?
Og jeg spurgte fru Rosa Lund, om udvisninger af nogle, der bare ikke gider Danmark, og som bliver ved med at lave kriminalitet, ikke er et af svarene.
Nick Hækkerup (S), 2021-02-09:
Tak for debatten.
Lad mig starte med den banale konstatering, som jeg tror er noget, som alle i virkeligheden godt ved, men som jo er vigtig for rammen om debatten her, nemlig at langt, langt de fleste unge i Danmark opfører sig ordentligt, kommer ikke på kant med loven, passer deres ting, kommer til at fungere godt i vores samfund og gør det, der forventes af dem.
Ovenikøbet er der en klar tendens til, at ungdomskriminaliteten bredt betragtet er faldende.
Måske sker der i virkeligheden en polarisering i de her år.
Og de drikker sig fulde weekenden – jeg ved hjemmefra, at det klarer de alligevel, på trods af begrænsningerne.
Og så er der en lille gruppe, der marginaliseres, ender uden for fællesskabet, går den forkerte vej, kommer til at begå kriminalitet, aldrig rigtig får en uddannelse og ikke får en plads på arbejdsmarkedet.
Og der er – bare for at forebygge de spørgsmål, som jeg får om lidt – en klar etnisk skævhed i forhold til den her gruppe.
Der er ting, vi ikke er lykkedes med i vores samfund, ikke mindst på integrationssiden.
Vi har gode indsatser i forhold til den forebyggende del.
Vi har, som det er blevet nævnt, SSP-indsatserne, som er af væsentlig betydning i forhold til at spotte de her unge mennesker og få fat i dem og sikre, at de bliver drejet den rigtige vej.
Der bliver også nævnt de boligsociale indsatser – vigtigt, vigtigt.
I forbindelse med vores politiaftale er der også blevet nævnt det her med, at nu får vi 20 nye nærpolitistationer, og vi får folk længere ud i landet, altså politifolk, der kan være med til at lave det her opsøgende arbejde.
Det er også blevet nævnt, at man før min tid har lavet det her med at have 25 medarbejdere til det forebyggende arbejde i de udsatte boligområder, og det er noget, som også er af betydning.
Der bliver gjort en stor indsats.
Når vi hele vejen rundt?
Nej, det gør vi jo ikke.
Men det er en væsentlig indsats.
Der kommer gode resultater ud af det arbejde, der bliver gjort.
På den anden side står så det her med, at vi også bliver nødt til at være konsekvente over for dem, som ikke vil, som udfordrer vores samfund, og som udfordrer den måde, som vi kan fungere på, og som skaber utryghed, begår vold, presser andre.
Det er jo også dem, der bliver grebet i at begå vanvidskørsel med en ligegyldighed over for andre mennesker og andre menneskers liv og en ligegyldighed over for den sociale omgang.
Så det er noget af det, som jo også var en del af vores forhandlinger om flerårsaftalen, altså det her med, hvordan vi ikke bare sikrer os mod den her kriminelle adfærd, men hvordan vi i virkeligheden sikrer, at man opfører sig sådan nogenlunde inden for de sociale rammer, der gælder.
Jeg synes, at debatten i dag har været god i den forstand, at vi jo alle sammen i vores forskellige udgangspunkter og i vores forskellige partier lægger vægt på forskellige elementer.
Så jeg takker for debatten.
Peter Skaarup (DF), 2021-02-09:
Tak til fru Karina Lorentzen Dehnhardt for ordførertalen.
Når de tre partier, som kommer med et forslag til vedtagelse her, i det forslag til vedtagelse taler meget om at forebygge ungdomskriminalitet, vil jeg gerne spørge: Har det så ikke slået fru Karina Lorentzen Dehnhardt, når man kigger på, om der er uddannede personer i regionerne og i kommunerne, der kan tage sig af den her opgave, at de uddannede personer ikke har gennemgået en egentlig uddannelse i at bekæmpe ungdomskriminalitet?
Har det ikke slået SF?
Nick Hækkerup (S), 2021-02-09:
Det ville virkelig være underligt at svare nej til det spørgsmål på forhånd og sige: Vi afskærer os muligheden for, at nogen kan gøre os klogere.
Så på trods af at det modsatte muligvis kan være indtrykket, er jeg trods alt ikke så indbildsk.
Kristian Hegaard (RV), 2021-02-09:
Der er jo en evaluering, forstår jeg, på vej af Ungdomskriminalitetsnævnet, og der vil jeg bare høre ministeren: Hvis der viser sig at være en stor kritik fra faglige eksperter, der ved rigtig meget om det her, vil regeringen så være villig til at være lydhør og foretage de nødvendige ændringer?
Nick Hækkerup (S), 2021-02-09:
Når påstanden er, at det her er en reaktiv indsats, så bliver jeg nødt til at sige, at hele den forebyggende indsats, som den første del af min tale handlede om, præcis handler om, at vi sikrer, at unge ikke kommer ud i kriminalitet, altså at vi får grebet ind i tide, og at der er det samarbejde på tværs af myndigheder, som skal sikre, at vi får hjulpet de unge, som ellers ville ende i kriminalitet.
Peter Skaarup (DF), 2021-02-09:
Mit spørgsmål til justitsministeren er lidt i samme boldgade.
Jeg synes, at meget af det, justitsministeren siger her, jo er reaktivt, altså noget, der reagerer på noget, der er gået galt med nogle unge kriminelle, ikke?
Hvad angår vanvidskørsel, strammer man op, ja, men det er jo gået galt.
Det var lige den ene bemærkning.
Den anden bemærkning er lidt i samme boldgade som fru Pernille Vermunds korte bemærkning.
Altså, der mangler noget konsekvens i forhold til de unge kriminelle indvandrere.
I dag ser vi en dom, hvor der bliver givet advarsel på advarsel om udvisning i stedet for udvisning.
Så hvad vil regeringen gøre for, at folk, der laver grov kriminalitet, ja, sådan set nærmest er meddelagtige i drab, kommer til at møde sanktioner i form af udvisning?
Hvordan sikrer vi, at de udvisningsdomme, vi tit har talt om herinde, rent faktisk bliver til virkelighed?
Nick Hækkerup (S), 2021-02-09:
Det er uomtvisteligt, hvis vi f.eks. ser på tallene for de sager, der behandles ved Ungdomskriminalitetsnævnet, at der er en klar overrepræsentation af børn og unge af ikkevestlig oprindelse.
Vi bliver simpelt hen nødt til, også i den her sammenhæng, at have bedre fat om det problem.
Pernille Vermund (NB), 2021-02-09:
Og tak for talen.
Jeg har et kort spørgsmål: Mener regeringen, at løsningen på de her problemer har noget med udlændingepolitikken at gøre?
Altså, mener regeringen, at hvis vi får lavet et nyt asylsystem og sikret, at vi får stoppet asyltilstrømningen af folk fra de lande, som jo skaber meget store problemer i vores samfund – både i forhold til radikalisering og i forhold til bandekriminalitet – og får begrænset antallet, der er her, og dermed udvist flere, så vil det have en effekt på de problemer, vi ser her?
Jeppe Bruus (S), 2021-02-09:
Alle de børn og unge, der i dag er mellem 10-11 år og op til 20 år, er født og opvokset, mens Dansk Folkeparti havde magten her i landet.
Det er dem, vi skal håndtere nu.
Det gør vi gerne, det gør vi med stolthed, og det gør vi gerne sammen med Folketinget.
Men at skulle anklages for, at det er børn, der er vokset op på vores vagt, og som vi har svigtet, er trods alt lige meget nok.
Altså, det er trods alt børn, der er vokset op i det her land, og som vi selvfølgelig har et fælles ansvar for at få rettet ind.
Og der er intet i det, vi har lagt frem, der tilkendegiver, at vi ikke skulle være klar til både de hårde og de bløde midler.
Peter Skaarup (DF), 2021-02-09:
Men når regeringen nu ikke sørger for, at der kommer nok udvisninger, og når regeringen nu ikke sørger for, at der er en lav kriminel lavalder, så man sætter ind meget, meget tidligt, og det er sådan, at man kommer forbi det her Ungdomskriminalitetsnævn, så er det, jeg spørger hr. Jeppe Bruus: Hvad er det, der får hr. Jeppe Bruus til at tro, at med dem ovre i kommunen eller regionen, som ikke er omfattet af en uddannelse, som ikke er uddannet i specielt at håndtere unge kriminelle og bandekriminelle – for den findes ikke, der findes ikke sådan en uddannelse – så er alt reddet, så er alt godt?
Det sker jo ikke.
Jeppe Bruus (S), 2021-02-09:
Jeg bliver beskyldt for at tage let på det.
Altså, jeg synes, det er helt horribelt, at vi har haft en borgerlig regering i rigtig mange år, der har skåret ned på kommunernes mulighed for at give den rigtige og tidlige indsats, for det er jo der, det starter; det er præcis der, det starter.
Så er det fuldstændig rigtigt, at når man så når op i 12-14-årsalderen og det ikke er lykkedes via en forebyggende indsats og alt muligt andet at få rettet den unge ind, så skal hammeren falde.
Og man er nødt til i den alder, altså når man når teenagealderen, at blive stillet over for det valg: Nu kan du træffe et selvstændigt valg; det kan godt være, at du er vokset op med dårlige kort på hånden, og at det kan forklare mange ting, men det kan ikke undskylde, at du nu bare lader dig trække med.
Derfor er vi nødt til at give dem en mulighed for at komme væk fra det miljø, og hvis ikke man tager den mulighed, så skal hammeren selvfølgelig falde.
Kræver det, at der er voksne omkring de unge, der er i stand til at håndtere den problemstilling?
Nu spurgte ordføreren mig jo, om jeg kunne forestille mig, at man kunne ændre en kultur gennem lovgivning, og så kom jeg med et konkret eksempel.
Der var også for 20-30 år siden en organisation, der hed Pædofilforeningen, der lobbyede på Christiansborg for, at det skulle være legitimt for voksne at have sex med børn, og at man skulle anerkende det kærlighedsforhold, der kunne være, hvilket jo er helt absurd.
Nu er jeg med på, at vi skal diskutere islam her, og jeg er da helt enig i, at der er et kæmpe kulturelt problem, og det var også det, jeg selv fremhævede i min tale, men heldigvis gør politik en forskel.
Pernille Vermund (NB), 2021-02-09:
Jeg er glad for, at ordføreren kalder det her en syg kultur, men jeg kunne godt bare godt tænke mig at høre et eneste konkret eksempel på et land, der er lykkedes med at gøre den islamiske kultur mindre voldsparat.
Jeg har ikke set det.
I Mellemøsten breder volden sig frygteligt, i vores vestlige nabolande er forråelsen helt åbenlys, og i vores eget land er volden, både over for børn og kvinder, jo gennemgående i den islamiske kultur.
Jeppe Bruus (S), 2021-02-09:
Ja, heldigvis gør politik en forskel.
Jeg mener godt, at man kan ændre en kultur, hvor voksne banker deres børn.
Det er trods alt ikke så mange år siden, at vi afskaffede revselsesretten herhjemme, og hvor der også var partier – også til højre her i Folketinget – der stemte imod, for dengang var det acceptabelt; det var nærmest en naturlig del af opdragelsen at vappe ungerne en på siden af hovedet, hvis ikke de hørte efter.
Da man dengang så havde debatten om revselsesretten, blev der sagt: Hold da op, det er da helt vanvittigt –
skal man nu til at fratage forældrene retten til at opdrage deres børn?
Det hører vi ikke i dag.
Så selvfølgelig kan vi gøre noget for at ændre en kultur, for det er en syg kultur, hvor voksne banker deres børn.
Pernille Vermund (NB), 2021-02-09:
Så slap DF for kritiske spørgsmål.
Det kan man jo komme tilbage til senere.
Ordføreren siger, at det for regeringen og for Socialdemokratiet er vigtigt at ændre de strukturer, der skaber den kriminelle adfærd, og ændre dem tidligt.
Men det er jo ikke så længe siden, at ordførerens egen minister stod i pressen og sagde, at 15 pct. af børn, der vokser op i indvandrerfamilier, udsættes for vold i barndommen.
Så det her har unægtelig noget med kultur at gøre.
Jeg vil vove den påstand, at det har at gøre med islam og den islamiske kultur – den anerkendelse af vold, som ligger i den kultur.
Mener ordføreren, at man kan ændre den struktur i Danmark?
Mener ordføreren, at man politisk med et par ekstra sagsbehandlere og nogle flere pædagoger kan gøre en forskel?
Peter Skaarup (DF), 2021-02-09:
Jeg synes nok, hr. Jeppe Bruus tager lidt let på nogle af de her ting.
Jeg kan huske, at vi i Folketingets Retsudvalg var på besøg i Gellerup ved Aarhus for et par år tilbage, og det, som var det helt slående for udvalget, var, at vi fik at vide af politiet, at nogle af de her indvandrerdrenge starter med mindre kriminalitet i 6-7-årsalderen, og at deres kriminalitet eskalerer, når de er 12-14 år.
Der er det typisk, at storebrødrene siger til de yngre brødre: Nu skal I i gang med den mere omfattende kriminalitet.
Og så går det ellers løs med det.
Så er det, vi har fået lavet ungdomskriminalitetsnævnet, og det er jo godt, når vi nu ikke kunne få sænket den kriminelle lavalder.
Men jeg vil godt spørge hr. Jeppe Bruus: Når man så som ung indvandrerkriminel har været forbi ungdomskriminalitetsnævnet, tror hr. Jeppe Bruus så på, at der er nogle veluddannede, gennemprøvede folk i kommunerne og regionerne, der tager over og sørger for, at den unge kommer ind på det rigtige spor?
Har vi tiltro til, at det sker, eller sker det ikke?
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-02-09:
Jeg må ærligt sige, at jeg faktisk ikke kan svare på det præcist, fordi jeg er forholdsvis ny på det her ordførerskab, så jeg har ikke historikken med mig.
Altså, jeg var ikke selv med til forhandlinger med Europaudvalget og til forhandlingerne om hvidvask, så jeg kan faktisk ikke give andet end et spekulativt bud på det, nemlig at det nok i stor grad er de EU-venlige partier, som er bange for at komme til at træde på EU.
Måske siger de, at vi simpelt hen skal indføre alle regler til punkt og prikke, og så vil de ikke kæmpe nok for, at vi får de her undtagelsesbestemmelser.
Men jeg skal ærligt sige, at jeg ikke har historikken med mig, som jeg allerede har nævnt, så jeg kan ikke svare helt præcist på, hvad der er sket dengang.
Søren Søndergaard (EL), 2021-02-09:
Altså, Dansk Folkeparti rejste også en masse spørgsmål – ligesom vi gjorde, og som sikkert også andre partier har gjort – hvor man forudså, at det her ville gå galt.
Og derfor insisterede bl.a. Europaudvalget på, at regeringen skulle være ekstra agtpågivende.
Men hvem var det så, der satte sig imod det?
Altså, hvem var det så, som ikke efterlevede alle de advarsler, der kom?
Det kunne jeg måske nok tænke mig at høre hr. Dennis Flydtkjærs vurdering af.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-02-09:
Der er jo nok også meget stor forskel på bankerne.
Det er også mit indtryk, også fra de undersøgelser, foreningslivet selv har lavet, at der er meget stor forskel på, både hvor besværligt og hvor dyrt det er at være kunde i de forskellige banker.
Og der er nok også stor forskel på, hvor meget man er en integreret del af lokalsamfundet og det lokale fællesskab, eller om man ikke er det.
Hvidvaskreglerne er jo bare én del af bankforretningen, som pålægger gebyrer på foreningerne.
Der er jo også andre ting, der bliver opkrævet gebyrer for, som også er høje.
Det summer sig jo alt sammen op til, at udgifterne til bankerne for foreningslivet bare er blevet, synes jeg, uforholdsmæssigt høje.
Stén Knuth (V), 2021-02-09:
Tak for det.
Det glæder mig selvfølgelig, at ordføreren kender til den administration, som bankerne også skal udføre for at opfylde de krav, der nu engang er.
Men langt, langt de fleste banker, pengeinstitutter, som jeg kender, vil jo rigtig gerne være en del af lokalsamfundet.
Det er faktisk ikke en særlig stor fornøjelse for dem at skulle udstikke de her gebyrer til lokale banker, fordi de lokale bankers medarbejdere jo også er i lokalområdet, og de vil rigtig gerne være med til at løfte et socialt ansvar og en opgave, som ordføreren siger.
Der er faktisk en grund til, at de tager nogle gebyrer.
Vi vil gerne have undersøgt nærmere, hvor lang tid de egentlig bruger på at administrere de her ting og regler.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-02-09:
Det synes jeg da er fint at få boret ud.
Jeg ser nu ikke, at der er noget galt i, også fra den her talerstol, måske faktisk i særdeleshed fra den her talerstol, at sende et signal til bankerne om også at tage det samfundsansvar på sig og sige, at man måske kunne tjene sine penge et andet sted end på det danske foreningsliv.
Det synes jeg sådan set ikke er en urimelig opfordring.
Det er jo rigtigt, at det er op til bankerne selv, om de vil gøre det.
Jeg kunne jo godt tænke mig, at det var noget, bankerne i Danmark konkurrerede om – hvem der kunne være den bedste bank for foreningslivet.
Det ville jeg da også som privatkunde synes ville repræsentere nogle sunde værdier i en bank.
Men det er jo op til bankerne i dag.
Jeg kender udmærket de systemer, som bankerne skal bruge.
Jeg tror langt hen ad vejen, at der er meget af det, der er fornuftigt for at forhindre hvidvask og terrorfinansiering, men derfor kan man jo godt, synes jeg, stille sig undrende over for, hvorfor de skal tage sig så godt betalt for at lave den kontrol over for en lille forening.
Stén Knuth (V), 2021-02-09:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Bankerne skal have, hvad de skal have, hverken mere eller mindre.
Det er sådan set, tænker jeg, ikke op til et Folketing, og slet ikke på en talerstol, at sige, at de skal skrue op eller ned for deres gebyrer.
Det synes jeg i hvert fald ikke.
Men jeg vil godt høre ordføreren: Kender ordføreren det kendskabsprogram, der også ligger hos bankerne, og den administration og de oplysninger, som de bliver pålagt at skulle indhente fra foreningerne?
Der er jo en grund til, at bankerne faktisk tager et gebyr.
Jeg tænker, at det også ville være interessant at få boret ud, hvad bankerne egentlig bruger af tid og omkostninger på det – undskyld – monster, vi har sat i gang her.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-02-09:
Det er rigtigt, at reglerne blev indført under den tidligere regering.
Som jeg husker høringsfasen fra dengang, var der jo allerede i høringsfasen flere organisationer, der pegede på, at der kunne opstå udfordringer, når de her regler blev fuldt implementeret.
Uanset hvilken regering der er skyld i det morads, vi står i, synes jeg i hvert fald, vi har et fælles ansvar for at løse det.
Det er rigtigt, at der er gået halvandet år.
Det er der jo bl.a. også, fordi det har været foreningslivets ønske, at vi ventede med at sætte gang i det her arbejde, indtil vi kunne mødes fysisk og coronapandemien var overstået.
Birgitte Bergman (KF), 2021-02-09:
Tak for det, og tak for ordførerens tale.
Det her er jo virkelig en udfordring, som vi heldigvis alle sammen ønsker at få løst på en eller anden måde.
Der er gået halvandet år, og i respekt for at vi har været og er under en heftig pandemi, kunne jeg også bare godt tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren ikke kan bekræfte noget i forhold til det, som hr. Søren Søndergaard påpegede før, om, hvorfor den tidligere regering ikke har gjort noget ved problemet.
Er det ikke korrekt, at lovgivningen om hvidvask først blev indført i 2018, mig bekendt – eller var det 2019?
Marianne Jelved (RV), 2021-02-09:
Der sker jo forandringer hele tiden.
Danmark er et foreningsland.
Der er ufattelig mange borgere, der tager fat på frivilligt og i fællesskab at løse lokale og regionale udfordringer og opgaver, og det er en mere end hundredårig tradition, det er en næsten tohundredårig tradition eller måske endda mere end det, men det er i hvert fald lang tid.
Det er velkendt i dansk kultur, at vi har et foreningsliv, og jeg har et eksempel, som jeg selv synes er ret morsomt.
På et tidspunkt havde hver en by i Danmark et forsamlingshus, det fandtes bare slet ikke i Sverige og Norge.
Vi har altså ikke engang på sådan et område en fælles kultur med de nordiske lande, som vi ellers er meget tæt forbundne med.
Det er bare for at understrege vigtigheden og traditionen omkring Foreningsdanmark.
Vi har friskoler, vi har idrætsliv, vi har spejdere, vi har DUF, osv. osv.
Men nu har vi så via teknologiens udvikling, for det er jo også en del af forklaringen, fået hvidvaskregler og persondataforordning, og det lyder alt sammen rigtig fint og vigtigt, men det påvirker jo foreningerne i utrolig høj grad i forhold til deres bestyrelsesudfordringer og foreningernes fremtid, og det er ikke noget, man kan sidde overhørig.
Det er faktisk vigtigt, at vi her bliver ved med at presse på for at få nogle løsninger på det, og vi gør det jo tværpolitisk og i fællesskab, fordi vi er fælles om at have den kultur og sætte pris på den og gerne vil beholde den og give den udviklingsmuligheder.
Det kan man jo godt overkomme at vente på, og så ser vi, hvad der sker i andet kvartal i år.
Det støtter Radikale Venstre varmt, og vi ser frem til et resultat i andet kvartal af 2021.
Nu har jeg sagt det flere gange, så nu står det fast, og det er ikke til at løbe fra.
Søren Søndergaard (EL), 2021-02-09:
Tusind tak.
Det er jo en sej omgang, som vi er oppe mod eller har at gøre med her.
Det er jo noget, der har varet længe, og det er jo noget, der kommer ind både på hvidvaskdirektivet, men også på persondataforordningen, og noget, som jo har skabt store problemer.
Det er selvfølgelig absurd, at der stort set stilles de samme krav til en lille bridge-, strikke- eller brætspilsklub, som der bliver stillet til store virksomheder.
Jeg ved ikke, om man kan kalde det rettidig omhu, men det er i hvert fald positivt, at Finans Danmark her for få dage siden offentliggjorde, at de nedsætter den her arbejdsgruppe og dermed altså også erkender, at de skal se på muligheden for at lette kravene, som er fastsat i hvidvaskreglerne for foreninger.
Det er en nødvendighed, efter vores mening, at bankerne fjerner de høje krav og gebyrer, der er med til at sikre, at det ikke er formalia, men foreningslivet, som blomstrer.
Vi har jo oplevet mange eksempler, og nogle af dem er også blevet nævnt her, på, at de store krav, der lægges på de små foreninger, er med til at kanalisere midler ind til banker, konsulenter, ansattetimer, revisorer, og hvad ved jeg, men i realiteten kommer til at betyde mindre aktivitet i de enkelte foreninger.
Derfor skal vi finde en løsning, og den skal findes snart.
Jeg forstod på fru Marianne Jelved, at det skulle være inden andet kvartal af 2021.
Var det der, det skulle være?
I andet kvartal af 2021 får jeg at vide.
Det er jo et fantastisk godt tidspunkt, synes jeg.
Så det kan vi jo blive enige om at insistere på og dermed også på det punkt leve op til den forståelsesaftale, der blev lavet efter sidste valg.
Stén Knuth (V), 2021-02-09:
Jo, det er helt klart, og det skal da også være signalet herfra, at man igen og igen overvejer, hvad det er, man tager gebyrer for.
Men der er en grund til, at de tager et gebyr, og jeg forsøgte at sige, også da jeg stillede spørgsmål her tidligere, at vi ser ind i en gordisk knude.
Altså, der er nogle banker, der skal vurdere, og der er PET, som siger, at alle foreninger er højrisiko, og derfor skal bankerne hente rigtig mange papirer ind, også selv om de ikke vil, for ellers kommer tilsynet og siger, at det bliver de nødt til, for ellers får de påtaler og påbud.
Så der er en gordisk knude, som vi forhåbentlig også får løst med nogle af de forslag, der kommer fra den arbejdsgruppe, der skal sidde og arbejde videre med det her.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-02-09:
Selvfølgelig har vi alle sammen et ansvar.
Det er vi helt enige om, og som lovgivere har vi jo i særdeleshed et ansvar for den situation, vores små foreninger står i.
Men jeg kunne godt tænke mig måske bare at få et lidt klarere svar.
Altså, det er jo den enkelte bank, der vælger at opkræve gebyrer fra foreninger.
Deler hr. Stén Knuth ikke opfordringen til, at man som bank overvejer, om det er her, man virkelig skal tjene sine penge, på de små foreninger, eller om man måske kunne finansiere sine bankforretninger ad andre veje og på den måde bidrage til et levende foreningsliv i Danmark?