runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-31:
Tak for spørgsmålet.
Barnets lov skal ikke implementeres i Grønland.
Det er et område, som vi har hjemtaget, og hvor vi selv har ansvaret for det.
Det, man kan sige at vi har indgået en aftale om mellem Folketinget og Inatsisartut og regeringerne, er, at vi skal forebygge seksuelle overgreb på børn.
Derfor er der blevet afsat 80 mio. kr., bl.a. i kraft af IA's initiativ og pres hjemme i Grønland, først og fremmest, og der er det vigtigt for os, at vi forebygger.
Tallet er ca. 20 pct. af en generation, altså dem, der er født omkring år 2000, som har oplevet et seksuelt overgreb, og derfor er det noget, som IA har italesat igen og igen.
Jeg har selv været børnetalsmand og italesat den her udfordring.
Det er vigtigt for mig, at den her indsats kommer til at fortsætte, når pengene udløber med udgangen af i år,
så derfor har vi peget på, at der skal afsættes 48 mio. kr. til at fortsætte tre af de vigtigste initiativer fremadrettet.
Det er vigtigt, at de danske unge ved noget mere om Grønland, for ellers får vi endnu flere fordomme om Grønland.
Så kan man sige, at IA dagligt arbejder for, at tolkebistanden bliver bedre.
Vi bringer det ind i forskellige forhandlinger; vi har bl.a. bragt det ind i socialforhandlingerne.
Jeg tror, at professionalisering bliver rigtig vigtigt, men generelt er de her ændringer af forældretestene, som IA har været med til at sikre penge til, jo noget, der i de her anbringelsessager gør, at man tager større hensyn til grønlandsk sprog og kultur.
Så vi arbejder meget på at løse de konkrete udfordringer, som vi møder, på vegne af de grønlandske borgere, som bor i Danmark.
Anders Kronborg (S), 2023-05-31:
Tusind tak.
Jeg synes, det lyder konstruktivt.
Jeg har jo selv, når jeg har rejst i Grønland, bl.a. som repræsentant for Folketingets Børne- og Undervisningsudvalg, altid understreget, at jeg ser de tre lande i rigsfællesskabet som tre ligeværdige partnere, og det tror jeg er vigtigt at man altid tilstræber, når man samarbejder.
Noget, jeg godt kunne tænke mig også kom til at fylde lidt mere i Grønlandsudvalget, og som jeg faktisk også tror påvirker den hjemlige debat i Grønland, er, hvordan grønlandske medborgere i Danmark oplever tilværelsen.
Der bekymrer det i hvert fald mig, når jeg læser nogle af de ting, der kommer fra FN, om en skjult racisme i det danske samfund, om, hvordan leveforholdene er, og om, hvordan der kan være tolkeudfordringer, når grønlandske medborgere møder det danske system.
Så har ordføreren her nogle tanker om, hvordan vi måske kan udsprede kendskabet endnu mere og tage den problemstilling seriøst?
Sascha Faxe (ALT), 2023-05-31:
Tak for det.
Det glæder jeg mig til at tale mere om.
Men jeg er i den situation, som vi står i nu, altså med de rammer, vi har nu, nysgerrig på at høre, hvad vi som Danmark kan gøre for at fremme processen, og hvordan vi kan understøtte vejen frem.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-05-31:
Tak for spørgsmålet.
Der er jo ingen tvivl om, at hvis vi kigger på Danmarks ansvarsområder i forhold til Grønland, bliver vi nødt til at prioritere dem, og det er jo helt oplagt også, fordi det er på den måde, at man skaber mere tillid og mere troværdighed, og det styrker også vores fremtidige samarbejde uanset statsdannelse og uanset konstruktion.
Jeg er sikker på, at med alle de der bånd, der også knytter os sammen på godt og ondt igennem historien, kommer vi jo ikke til at kunne gå uden om hinanden.
For at skabe det bedste grundlag for begge befolkninger bliver vi også nødt til at tage de ting i mente: Hvad kan vi gøre allerede i dag med de ansvarsområder, vi har fra dansk side?
Sigurd Agersnap (SF), 2023-05-31:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge ordføreren til den største krise, jeg mener der er for Danmark, for Grønland og for hele verdenssamfundet, nemlig klimakrisen, som jeg også synes bør fylde noget i debatten.
For en de første beslutninger, der blev taget af det nye naalakkersuisut, som tiltrådte i 2021, var at droppe fremtidig olieefterforskning i Grønland.
Det var en beslutning, vi var glade for i SF, og vi var også stolte af, at den blev truffet af vores søsterparti IA.
Siden er ordførerens parti, Siumut, jo gået med i regeringen, og derfor vil jeg bare høre ordførerens holdning til olieefterforskning i Grønland i fremtiden.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-05-31:
Jeg undrer mig en lille smule over intentionen bag spørgsmålet, for det er jo ikke noget, vi har frembragt en modvilje mod.
Og når vi er en befolkning, der er så tæt på naturen, er der intet i os, der har lyst til at ødelægge det, for det er vores levebrød.
Det er der, hvor vi er.
Vi oplever klimaforandringerne fire gange hårdere, end man gør alle mulige andre steder.
Hvis vi skal snakke om olieefterforskning, synes jeg, at siden man har været glad for, at man har stoppet olieefterforskning i Grønland, så kan man sagtens også tage initiativ til at kigge på, om man har lyst til at stoppe olieefterforskning i Danmark.
Altså, der er jo olie udvinding .
Så hvis man har en holdning det ene sted, har man vel også en holding det andet sted.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-05-31:
Ja, det synes jeg helt klart, og det skal heller ikke forstås, som om der er nogen onde intentioner i spørgsmålet.
Det er jo et fælles anliggende, der kommer os alle sammen ved, i forhold til klimaet, og hvordan vi begrænser vores klimaaftryk.
Og i SF har vi jo også den klare holdning, at vi hurtigst muligt skal stoppe med at udvinde olie, både i Danmark og internationalt.
Så derfor er jeg glad for ordførerens tilkendegivelse af, at det også er Siumuts politik, at man ikke skal have olieefterforskning i Grønland, og det var bare det, jeg spurgte til.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-05-31:
Altså, det er ikke noget, der står i vores målsætninger.
Men det er rigtigt, at det ikke er noget, vi har kæmpet imod.
Vi vil gerne arbejde for et mere bæredygtigt Grønland.
Og vi vil gerne sikre os, at det bliver til 100 pct., måske endda så meget, at vi med ny teknologi kan eksportere den her energi til resten af verden.
Så der er jo flere muligheder, vi også gerne vil kigge på, og på den måde er det ikke noget, hvad skal man sige, der står i vores målsætninger, men vi har heller ikke tænkt os at forhindre det, sådan som det ser ud nu.
Anders Kronborg (S), 2023-05-31:
Jeg vil også gerne benytte lejligheden til at takke
Der er ingen tvivl om, at vi skal have et stærkere samarbejde med hinanden, bl.a. også når vi snakker om sikkerhedspolitik.
Der har man jo på regeringsplan lavet kontaktudvalget, men vi vil jo også meget gerne lave noget tilsvarende på parlamentarisk plan.
Det har vist sig at være svært, og jeg tror i virkeligheden, at vi i Grønlandsudvalget og måske flere udvalg skal se det som vores allervigtigste opgave, når vi kommer tilbage fra sommerferie, at få etableret et formelt forum.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge, hvordan ordføreren ser at et sådant forum i praksis vil kunne fungere.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-31:
Tak for kommentarerne, og også tak for samarbejdet.
Det er jo rent faktisk lykkedes at sikre, at parlamenterne kan mødes i Nuuk, når regeringerne mødes, og det synes jeg er rigtig, rigtig positivt, og det er også noget, jeg har arbejdet på de indre linjer for at få til at lykkes, så det er positivt, og det er vigtigt at fremhæve.
Et forum kan jo være, at der er nogle faste kadencer, i forhold til hvornår vi mødes, hvor vi mødes, og hvad vi mødes omkring.
Sikkerhedspolitikken er jo noget, der fylder hos rigtig mange af os.
Et kommende forsvarsforlig kræver også en inddragelse af parlamenterne i Grønland og på Færøerne, og derfor tror jeg, at det er noget af det, som man vil kredse om som noget af det første.
Men jeg ved, at der ligesom allerede ligger noget i forhold til at sikre, at der er et forum, så der er faktisk noget på skrift om det her allerede.
Martin Lidegaard (RV), 2023-05-31:
Og det hænger jo rigtig godt sammen med den nye industripolitik i EU, der er under opsejling, hvor vi skal sikre strategiske værdikæder i hele vores produktion af vedvarende energi, elbiler osv.
Nu er der det med de kritiske, sjældne jordarter, at de jo egentlig ikke er så sjældne endda.
Grønland har mange af dem.
Men det, der virkelig er svært, er jo forarbejdningen, som sviner, som er svær, og som kræver store kompetencer, som hverken Grønland eller Danmark har – og som ikke særlig mange lande i verden har i øjeblikket.
Hvor skulle den foregå i fru Aaja Chemnitz' vision?
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-31:
Men der er ingen tvivl om, at vi jo gerne ser, at en del af forarbejdningen sker i Grønland, for jeg mener, at det er vigtigt, at det grønne er noget, man tænker ind i hele processen.
Noget, som er ret positivt, er, at gletsjermel, som indgår i et projekt, som professor Minik Rosing har været ude at arbejde på, faktisk har vist nogle rigtig gode resultater, herunder at man faktisk kan optage CO 2 ved at bruge det her gletsjermel fra indlandsisen, der smelter i Grønland.
Sascha Faxe (ALT), 2023-05-31:
Tak, og tak for en rigtig dejlig tale.
Og det er jo ikke nogen hemmelighed, at naturen ligger os meget på sinde, så derfor noterer vi os også med en vis interesse, at både i præamblen og i § 19 er naturen nævnt som noget, der skal arbejdes med.
Vi er nysgerrige på at høre, hvilke tanker ordføreren og ordførerens parti har gjort sig i forhold til det her, og hvordan man forestiller sig det kommer til at se ud.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-31:
Naturen er jo en vigtig del for os, der bor i Grønland, og man kan sige, at vi bruger naturen, vi lever af naturen, og vi skaber i virkeligheden også erhvervsudvikling med de mange naturressourcer, vi har.
Så det her med at tænke i bæredygtighed er jo sådan set noget, vi kender rigtig godt til og har kendt godt til gennem mange, mange generationer i det grønlandske samfund.
Noget af det, som IA kæmper for derudover, er også at sikre, at Grønland tiltræder Parisaftalen, og det har desværre vist sig at være noget vanskeligt i Inatsisartut derhjemme.
Men det er vigtigt for os, at hele den grønne dagsorden og det her med at skabe respekt for, at naturen er så vigtig for os også i forhold til vores velfærd og det at kunne komme ud på fangst og sådan nogle ting og også for folk, der arbejder på et kontor, er en meget naturlig del af dagligdagen.
Sascha Faxe (ALT), 2023-05-31:
En anden del, som ordføreren også var inde på i sin tale, handler om rigsfællesskabet og den fremtid, som måske også forventeligt kan blive berørt af forfatningsarbejdet.
Så spørgsmålet herfra er: Hvordan ser ordføreren på rigsfællesskabet versus en konfederation af stater?
Eller er der andre tanker, hvor man tænker, at det er en bedre vej frem end der, hvor vi står i dag?
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-31:
Jeg tænker, det er vigtigt, at vi først og fremmest lytter til befolkningen.
Noget af det, man taler om i Grønland, og som man er nødt til at diskutere hjemme i Grønland, er, om der skal være en afstemning om, hvor Grønland står.
Jeg synes også samtidig, det kunne være ret interessant at vide, hvor den danske befolkning står, i forhold til om Grønland skal være en del af rigsfællesskabet.
Så det vil jeg også gerne åbne op for en diskussion omkring.
Så jeg synes jo lidt, at det går begge veje.
Og nogle af de undersøgelser, jeg har set, synes jeg i hvert fald peger i nogle retninger, hvor det ikke er noget, der ligger lige for.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-05-31:
Først og fremmest vil jeg give en anerkendelse af en fin tale og af det gode samarbejde på de områder, som vi også varetager fra Folketingets side.
Så sent som i dag havde vi også nogle forhandlinger og nogle dialoger omkring domstolene, og hvordan disse kan forbedres, og i disse situationer står Siumut og IA altid stærkt sammen med hver vores måder at håndtere de her ting på.
Når det er sagt, vil jeg alligevel gerne tillade mig at korrigere de 17 pct., som ordføreren refererer til, og som kommer fra Greenlandic Perspectives Survey.
Det er en undersøgelse fra 2018, som endda blev korrigeret offentligt, idet det faktisk var dem med meget stærk dansk tilknytning, som ændrede deres holdning til selvstændighed.
Så det er jo danskere, der ændrer deres holdning til selvstændighed, og det er ikke Kalaallit – i hvert fald ikke så meget.
Omvendt påviste undersøgelsen også, at der siden 1970 har været en tilgang, for tre fjerdedele af den grønlandske befolkning vil netop gerne have mere selvbestemmelse.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-31:
Tak for kommentaren, og tak for det gode samarbejde.
Jeg tænker, at der særlig på justitsområdet er rigtig, rigtig meget, vi arbejder for, og som vi er enige om, og vi har lige været til samtale om domstolenes økonomi i det grønlandske samfund, hvor vi ved at der er store, store udfordringer, som vi skal imødegå.
Så jeg tror, det er to forskellige undersøgelser.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-05-31:
For det første vil jeg sige tak for uddybningen.
Hvad var det for nogen spørgsmål, der indebar, at HS Analyse lavede denne konklusion?
Katrine Daugaard (LA), 2023-05-31:
For der er jo grønlandske børn, som bliver anbragt i Danmark.
Politiken har kørt en række artikler omkring anbringelsesområdet i Danmark.
Jeg ved ikke, om ordføreren har læst nogle af dem, men den sidste er fra den 28. maj, hvor man skriver: »Psykisk sårbare børn og unge sidder bag lås og slå med hårdkogte unge kriminelle på landets sikrede institutioner.
Det fører til flere overgreb, viser aktindsigter.«
Hvad tænker ordføreren om det?
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-31:
Mange tak – det er et godt, konkret spørgsmål – og tak for samarbejdet.
Noget, der er oplagt, er jo sjældne, kritiske mineraler i Grønland.
78 pct. af det, som EU efterspørger, findes sådan set i den grønlandske undergrund, og derfor synes jeg jo, det er rigtig interessant, at EU skal til at åbne et kontor, for EU og Danmark kunne jo godt være en spiller.
EIB kunne f.eks. godt være en spiller til at sikre investeringer i forhold til den her fødekæde, der skal være i forhold til nye råstofprojekter.
Der er brug for, at man sikrer, at midlerne ikke kun kommer fra Canada, Australien eller England, men at de også kommer fra ligesindede lande.
Og på den måde kan man sige, at erhvervspolitik i høj grad også er blevet sikkerhedspolitik, og derfor skal man også engagere sig noget mere fra dansk side, også når vi snakker investeringer i erhvervsudvikling.
Martin Lidegaard (RV), 2023-05-31:
Først og fremmest tak til fru Aaja Chemnitz for som sædvanlig en afbalanceret, ærlig, nøgtern og samtidig fremadrettet tale, som i hvert fald gør mig glad, men som også påpeger en lang række udfordringer, vi står over for i fællesskab.
Jeg kunne gribe fat mange steder, men et af de steder, som også andre har været inde på, er jo behovet for investeringer i det grønlandske erhverv.
Jeg hører jo til dem, der mener, at det bedste, Danmark kan gøre lige nu, nok i virkeligheden er at forsøge at understøtte de steder, hvor Grønland ønsker at vi hjælper til med investeringer i at gøre Grønlands økonomi mere selvstændig, så Grønland får mulighed for at blive mere selvstændig.
For jeg har nok den tro, at hvis man bliver mere selvstændig i Grønland, vil man forhåbentlig også kunne træffe et mere, hvad skal man sige, ærligt valg af samarbejdspartner, og der håber jeg at Danmark vil have en chance, hvis vi har været med til at opbygge en stærkere økonomi i Grønland.
Derfor er mit spørgsmål, som det har været til alle andre partier: Hvis vi har 100 kr. her i fællesskab, vi kan investere i det grønlandske samfund, hvor skal vi så investere dem?
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-31:
Mange tak.
I Grønland er det lykkedes os at få etableret en sikret institution, sådan at børn ikke skal sidde i f.eks. anstalterne, som man gjorde på et tidspunkt, og det giver jo rigtig god mening, så man netop ikke kommer i den her rugekasse.
Jeg tror, at det er vigtigt at sige, når man taler om anbringelsessteder – lige nu er det jo rigtig mange plejefamilier – at det kunne give god mening for nogle af børnene at blive anbragt i en døgninstitution, som tog hensyn til det grønlandske sprog, den grønlandske kultur og samværet med forældrene, som, hvis det var overvåget, kunne foregå på en måde, hvor man sagtens kan tale grønlandsk sammen, for det er vigtigt for familierne.
Så det er nogle af de ting, vi vil pege på.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-05-31:
Tak for talen, og jeg vil også gerne kvittere for det gode samarbejde med ordføreren.
Så kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre, hvilke debatter og tanker der er i Grønland omkring en styrkelse af forsvaret i Grønland nu, når der er krig i Europa og man ser, at der er russiske skibe, der sejler rundt og laver overvågning af kritisk infrastruktur.
Kunne ordføreren sådan indvie os lidt i, hvad for nogle tanker og debatter der ligesom rører sig i Grønland i øjeblikket omkring det?
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-31:
Inuit Ataqatigiit har jo offentliggjort et forsvarsudspil her, da jeg for ikke så lang tid siden var i Grønland.
Vi har også tidligere holdt et borgermøde, hvor vi havde 100 deltagere, og vi har også holdt møder med it-cheferne og talt om cybersikkerhed og digitalisering.
Vi har seks overskrifter, og det er bl.a. overvågning, cybersikkerhed, beskyttelse af kritisk infrastruktur, uddannelse og forskning og så generelt at tænke meget mere i dual use, altså at det skal være noget, der kommer det grønlandske samfund meget mere til gavn.
Så det er nogle af overskrifterne, men man kan læse det hele i vores udspil, og hvad det er for nogle ting, vi tager med til forhandlingerne.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-05-31:
Tak, og tak for svaret.
Så vil jeg egentlig godt vende lidt tilbage til noget af det, der blev drøftet lige før omkring udsatte børn og unge.
For vi var jo selv i et samarbejde med til at sætte penge af på SSA-reserven for nogle år tilbage til netop en indsats i forhold til udsatte børn i Grønland.
Kan ordføreren fortælle lidt om, hvordan det er gået i forhold til de indsatser og initiativer, der skulle igangsættes for de penge, der blev sat af?
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-31:
Noget af det, man peger på at der er behov for fremadrettet, er bl.a. krænkerbehandling.
For det har der faktisk været ret stor søgning til, og det tror jeg virkelig er noget, der kan være med til at forebygge, at der sker seksuelle overgreb mod børn fremadrettet, og det tror jeg sådan er kernen i at vi skal stoppe de her seksuelle overgreb mod børnene.
Men derudover tænker jeg, at det handler om, at sagsbehandlingen i kommunerne generelt er udfordret.
Rigtig mange bliver ansat i socialforvaltningen centralt i Nuuk, hvor de så skal lave et rejsehold og komme ud og hjælpe, og det ville være meget mere bæredygtigt, at det var ude i kommunerne, de stod stærkt.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-05-31:
Tak, og tak til ordføreren for talen, hvor ordføreren jo også fremhæver, at det måske har været lidt mere konfliktfyldt i de seneste måneder.
Så tak for det.
Så vil jeg sige, at jeg har læst ordførerens partis udspil til forsvarsforhandlingerne, og at jeg gerne vil bifalde indholdet.
Jeg vil egentlig bare lige tillade mig at læse nogle af de indledende sætninger i udspillet op, og de lyder: »Vi tænker sikkerhed bredere end kun militær sikkerhed og vil derfor prioritere den bredere samfundssikkerhed.
Forsvarspolitikken kan ikke ses isoleret set, men skal ses i sammenhæng med et diplomatisk arbejde for at bevare dialogen og freden i Arktis på kort og særlig langt sigt, når krigen i Ukraine er ovre.«
Det er virkelig vigtigt og stærkt, at ordførerens parti står på det her perspektiv, og jeg håber, at man sammen med nultolerancen over for alle former for atomdrevet udstyr vil tage det med ind i forhandlingerne.
Men i virkeligheden vil jeg gerne spørge ordføreren til spiralsagen.
Har ordføreren her ved udgangen af maj hørt noget, sådan som vi var blevet lovet i forhold til ekspertgruppen, der skulle kigge på den?
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-31:
Mange tak, og også tak for samarbejdet.
Hos Inuit Ataqatigiit har vi valgt at lave en gruppe, altså både i naalakkersuisut, i Inatsisartut og så her i Folketinget, som på tværs taler forsvarspolitik, og det er ligesom det, der har ligget til grund for, at vi har fået udarbejdet det her forsvarsudspil.
Derudover kan man i forhold til det her med spiralskandalen sige, at der faktisk er indgået en aftale, og at det er rigtig, rigtig positivt.
Det er vigtigt at sige, at det kommer til at tage minimum 2 år, og at det faktisk er lidt for sent, i forhold til at der kommer til at være valg i Inatsisartut, og jeg kan godt være bange for, at der går lidt politisk fnidderfnadder i den her sag.
Derfor tror jeg, det er vigtigt, at man anerkender, at de faktisk allerede har stævnet staten i forhold til at sikre en erstatning, men også at sikre en undskyldning på den lange bane.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-05-31:
Tak for det.
Men er det så korrekt forstået, at det, ordføreren i virkeligheden opfordrer til, er, at man fra dansk side kommer med den her undskyldning og ikke afventer den undersøgelse, som i hvert fald vil tage minimum 2 år, og som endnu ikke for alvor er igangsat?
Så er ordførerens opfordring i virkeligheden, at man fra dansk side kommer med en undskyldning og åbner diskussionen af erstatning?
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-31:
Man kan i hvert fald sige, at den her gruppe af kvinder, 140 kvinder, har valgt et stævne staten helt specifikt, og jeg har også været i dialog med dem i dag, og man kan jo sige, at jeg støtter op omkring det, og at jeg også støtter op omkring, at man ikke venter på, at den her udredning falder på plads.
For den kan også blive forsinket af forskellige årsager.
Ja, jeg mener også, at en undskyldning hører sammen med en erstatning.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-05-31:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo et emne, der står os meget nær i Siumut.
En af de vigtigste pointer i vores målsætninger er netop at skabe et mere systematisk, strukturelt samarbejde.
For når vi kigger på samarbejder som disse, bliver udfordringen jo ikke så meget intentionerne.
Ofte kan der godt være gode intentioner – vi har hørt dem mange gange før – men når det strukturelle ikke er der til at understøtte det, bliver det meget usikkert for Grønland, i forhold til om der lige præcis er en person, der lige pludselig kommer i regering og trækker albuerne til sig og siger: Nej, det gider jeg ikke.
Og så har det en kæmpe konsekvens for et helt land og en hel befolkning på nul komma fem.
Det er jo sådan nogle systematiske tendenser, vi forsøger at vride rundt på, og hvor vi spørger, om der er nogle andre former, der giver bedre mening, og som vi kan drage nytte af.
Det handler jo om, hvordan vi kan ændre systemet, så det giver bedst mening; er det med free association, confederation eller en republik?
Jeg tror, at der kunne være et ønske om f.eks. stadig at have samme kongehus, men med højhedsret og egne ansvarsområder i Grønland.
Sascha Faxe (ALT), 2023-05-31:
Tak, og tak for talen.
Det er en dialog, vi gerne tager i Alternativet, og vi har også en forståelse af, at vi ligesom alle andre nok også har en læringskurve forude, fordi vi simpelt hen ikke ved nok.
Så jeg håber på, at vi kan fortsætte en dialog, hvor vi alle sammen kan blive klogere.
Noget af det, som vi også har noteret os, er den Forfatningskommission, man har i Grønland, som arbejder på at finde ud af, hvilken form for forfatning man gerne vil have i Grønland.
Og der er vi nysgerrige på at høre, hvad tankerne i Siumut er i forhold til at have et rigsfællesskab versus at lave en mere konføderationsagtig ting, hvor det er reelt statsdannede og ligestillede stater, der arbejder sammen.