Finn Sørensen (EL), 2018-12-20:
Mange tak.
Der har været stillet rigtig mange spørgsmål, og der har været mange debatter, også en forespørgselsdebat og et samråd.
For svarene har jo vist, at måske kunne man godt have gjort sit hjemmearbejde noget grundigere fra regeringens side.
Hvad har vi så fået ud af den her lange debat?
Vi har fået en mindre lempelse af opholdskravet – ikke meget, men vi glæder os da rigtig meget over, at det er nogle få tusinde færre, der bliver ramt, end det, der oprindelig lå i regeringens forslag, herunder børn af udenlandsdanskere.
Men så har vi jo fået afdækket de alvorlige konsekvenser, som det her lovforslag vil få.
Ministerens svar viser, at mere end 8.000 mennesker står til at miste deres dagpengeret pr. 1. januar 2019, og der vil komme mange flere til i årene fremover.
Ministeren skønner selv, at mere end 20.000 vil melde sig ud af a-kasserne, så det er jo nok mindst på det lag, vi skal opleve, at mennesker bliver ramt af det, for hvorfor skulle de ellers melde sig ud, sådan som ministeren selv skønner?
Så har vi fået konstateret, at a-kasserne vil blive pålagt en voldsom administrationsopgave – en opgave, der bl.a. består i, at de hvert eneste år skal tjekke opholdskrav 12 år tilbage, i nogle tilfælde helt op til 30 år tilbage, i forbindelse med mere end 100.000 indplaceringer og genindplaceringer i dagpengesystemet.
For det er så mange indplaceringer og genindplaceringer, så mange handlinger, der foregår med hensyn til indplacering og genindplacering i dagpengesystemet hvert eneste år.
Vi har desværre også fået bekræftet, at medlemmernes retssikkerhed kommer under et voldsomt pres.
De kan få store vanskeligheder med at dokumentere deres opholdsperioder så langt tilbage, bl.a. fordi virksomheder i de lande, de har opholdt sig i, ikke er forpligtet til at gemme oplysningerne så længe.
Jo, hvis alle disse mange tusinde mennesker, der var rejst ud med deres dagpenge og havde fået et godt job i udlandet, havde vidst på forhånd, at de skulle være i stand til at dokumentere deres ophold så mange år tilbage, helt op til 30 år tilbage, så havde de jo nok været meget omhyggelige med at gemme hvert eneste lille stykke papir, der kunne dokumentere det.
Men det har folk jo ikke vidst, så også på det her område underminerer det jo en retstilstand, som de mennesker har oplevet at de havde – den er fuldstændig anderledes nu.
Der er da også noget at glæde sig over i hele den her lovbehandling, og det er, at regeringspartierne og Dansk Folkepartis argumenter er faldet fuldstændig fra hinanden; eller rettere sagt, det eneste argument – i gåseøjne – de har haft, nemlig påstanden om, at formålet med det her forslag er at forhindre udlændinge i at misbruge det danske dagpengesystem, har ministeren jo selv punkteret ved at dokumentere, at forslaget også rammer tusindvis af danske statsborgere, og ved at man ikke har været i stand til at fremlægge nogen som helst dokumentation for, at der skulle finde et misbrug sted på det her område.
Her til morgen har Danmarks Radio så omtalt en rapport, som Danske A-kasser har fået lavet, der slår det sidste søm i den ligkiste.
Rapporten viser, at antallet af tredjelandsborgere, der er i beskæftigelse i Danmark, er steget med næsten 50 pct. i perioden fra 2010 til 2017.
I samme periode er antallet af tredjelandsborgere, der modtager dagpenge, faldet med 36 pct.
Hvad er det for et misbrug, man vil beskytte det danske a-kassesystem imod?
Skal vi beskytte det imod disse borgere, der har bidraget til det danske samfund?
Nej, vi skal i allerhøjeste grad invitere disse borgere indenfor i det danske samfund, også i det danske dagpengesystem.
Men det viser jo, hvor grotesk situationen er.
Det her opholdskrav, der siges at skulle beskytte imod udlændinges misbrug af det danske dagpengesystem, rammer kun tredjelandsborgere og danske statsborgere, der har været for længe uden for EU-/EØS-området.
Men EU-/EØS-borgere bliver ikke ramt, selv om den samme rapport, som Danske A-kasser har fået lavet, viser, at antallet af EU-/EØS-borgere, der modtager danske dagpenge, er steget med hele 130 pct. i samme periode. Jeg mener ikke, det er udtryk for, at EU-/EØS-borgere misbruger det danske dagpengesystem, eller at virksomheder spekulerer i det, men jeg frygter ganske alvorligt for, at det kan blive resultatet, når Rådet, Parlamentet og Kommissionen er færdige med at forhandle om, hvorvidt EU-/EØS-borgere skal have ret til dagpenge fra dag et eller efter 1 måned.
Uanset hvad, kan Danmark ikke gøre noget som helst ved det på grund af reglerne om fri bevægelighed.
Så alt, hvad regeringspartierne og Dansk Folkeparti har tilbage at sige til forsvar for det her makværk, er, at de synes, det er rimeligt.
De synes, det er rimeligt, at man med ét slag fratager mere end 8.000 mennesker deres dagpengeret – og mange flere på længere sigt, efterhånden som opholdskravet bliver skærpet fra 5 år til 7 år, hvilket jo også vil forhindre endnu flere i at opnå dagpengeret i fremtiden.
De synes, det er rimeligt, at disse mennesker, danskere såvel som udlændinge, derefter bliver ramt af et endnu skrappere opholdskrav for at få kontanthjælp, så de i stedet bliver henvist til at leve af en ydelse, som er under Danmarks Statistiks fattigdomsgrænse.
De synes, det er rimeligt, at man importerer tredjelandsborgere hertil i stort tal, men samtidig nægter dem de samme rettigheder, som deres danske kollegaer har, selv om disse udenlandske borgere bidrager til det danske samfund på lige fod med danskere, arbejder og betaler skat og betaler kontingent til a-kassen.
Det siger vel også alt om, hvad det her forslag egentlig handler om.
Udlændinges misbrug af dagpenge bliver brugt som påskud for endnu et alvorligt angreb på dagpengesystemet og på lønmodtagernes tryghed, vel vidende at hvis man kan svække dagpengesystemet og få nogle flere til at melde sig ud af a-kasserne, svækker man lønmodtagerne som sådan i deres rimelige kamp for gode løn- og arbejdsvilkår.
Nå, men nu skal man jo også se på de lyse sider af tilværelsen, og der er da to ting, jeg vil glæde mig over her afslutningsvis.
Den ene er, at regeringen og Dansk Folkeparti er blevet fuldstændig isoleret i den offentlige debat om det her spørgsmål.
Selv dem, der normalt er deres venner, Dansk Industri, Dansk Erhverv, tager afstand fra det her forslag.
Den anden ting, man skal glæde sig over, er, at Socialdemokratiet efter en del vaklen frem og tilbage er endt på at stemme imod lovforslaget og love, at opholdskravet bliver fjernet som noget af det første efter et folketingsvalg.
Jeg er sikker på, at det ikke var lykkedes uden et voldsomt pres fra fagbevægelsen og Danske A-kasser, så jeg kan jo kun udtrykke en stor tak for deres indsats i kampen mod det her reaktionære lovforslag.
Og tak til de andre partier i oppositionen, der har været med til at afdække, hvad det er for noget bras.