runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2017-10-25:
Jeg synes, at fru Lisbeth Bech Poulsen lægger det op, som om det er nogenlunde lige meget i hver kurv.
Altså, sådan har jeg det faktisk ikke.
Der er stillet nogle forskellige spørgsmål til det her leasingindgreb, men det er jo også godt, at man foretager det, og der er nogle ting om finansieringselementer, som mest er politisk drilleri.
Men hvis man ser på indholdet i aftalen – og det er det, vi skal forholde os til nu, for det er det, lovforslaget går ud på – så må jeg sige, at jeg klart synes, at det er i den rigtige retning, og også hvad SF i mange år har påpeget, nemlig at man burde justere grænserne for, hvornår der bliver lagt til og trukket fra i registreringsafgiften med hensyn til god og dårlig brændstoføkonomi, en meget væsentlig ting, der bliver gennemført med det lovforslag.
Det er det, vi skal forholde os til, og det stemmer vi for.
Det er jo egentlig det, at behandlingen her går ud på.
Så synes jeg, at det er vigtigt egentlig at få den ro på markedet, som regeringens måde at agere på i den her sag ikke gav.
Altså, det var jo tydeligt, at vi havde nogle uger med ret store problemer for aktørerne på markedet.
Den ro får vi også ved, at vi meget klart har meldt ud, at vi vil stemme for lovforslaget, og at der ikke er nogen diskussion her om at skulle rulle noget tilbage.
Det ændrer ikke på, at vi gerne så en endnu mere ambitiøs retning i forhold til en grønnere bilbeskatning, men om det her er positivt eller ej?
Ja, det er positivt, og derfor stemmer vi for det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-25:
Det var jo meget på den ene side og på den anden side, og det kan jeg også godt forstå, for der er også enkelte elementer i aftalen, som er et skridt frem i forhold til nogle af de ting, vi har diskuteret i mange år efterhånden, fradrag for fuldstændig almindeligt sikkerhedsudstyr osv. osv.
Jeg synes dog, at det er lidt ærgerligt, at Socialdemokratiet, som jeg hører det, tilslutter sig den her aftale, for vi har jo set det med det forløb, der har været i forhandlingerne, der har varet relativt længe, specielt på sådan et område her.
Det her er ikke noget, man ændrer hvert andet år, og med god grund.
Derfor er det også vigtigt, når man laver den her type aftale, at man fremtidssikrer det.
Nu sagde ordføreren det jo selv: Elbilerne er ikke med; der er en foreløbig aftale om, at elbilerne bliver på 20-procentsniveauet, indtil der er solgt 5.000 elbiler – det svarer til en uges salg af benzinbiler – og det bliver finansieret af kontanthjælpsloftet osv. osv. Mener ordføreren ikke, at netop Socialdemokratiets tilslutning til den her aftale kan spænde ben for, at vi kan lave en virkelig ambitiøs og fremtidssikret aftale, hvis regeringsmagten skulle skifte?
Inger Støjberg (V), 2017-10-25:
Altså, man ser generelt på troværdigheden, når man giver asyl.
Det vil sige, at hvis man tager et menneske i at lyve om rigtig mange ting, kommer det til at indgå i den troværdighedsvurdering, der er, og som samlet set kommer til at indgå i afgørelsen af, om vedkommende overhovedet opnår asyl.
Martin Henriksen (DF), 2017-10-25:
Men bør det så også have den konsekvens, at hvis man bliver taget i at lyve, er det ensbetydende med – man kan også lave en regel, der siger, at hvis man gentagne gange har løjet, f.eks. om alder og oprindelsesland, er det ensbetydende med det – at man ikke kan få asyl i Danmark?
Man kunne også sige, okay, det kan godt være, at vi i et enkelt tilfælde lader tvivlen komme ansøgeren til gode – det kunne være en praksis, man kunne indføre – men hvis man flere gange lyver, er det altså automatisk lig med, at man ikke kan få opholdstilladelse i Danmark.
Så vil ministeren sørge for, eller vil ministeren være indstillet på at sørge for, at i sådan et tilfælde får man afslag på asyl?
Tak for det.
Jeg tænkte, at jeg hellere måtte stille et spørgsmål, så der kom lidt balance i de henvendelser, der er til ministeren.
Det er et godt, udmærket lovforslag, og jeg synes, det er svært at være imod.
Selvfølgelig skal man ikke kunne få permanent opholdstilladelse og efterfølgende blive dansk statsborger, hvis man har løjet over for de danske myndigheder.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ministeren mener om de asylansøgere, som lyver over for de danske myndigheder og så efterfølgende får asyl.
Det er der jo en række eksempler på.
Der har også tidligere været eksempler på folk, der har løjet over for myndighederne og så efterfølgende fået statsborgerskab, og det er så det, man gør op med her.
Mener ministeren, at det er rimeligt?
Inger Støjberg (V), 2017-10-25:
Vi har en forpligtelse til at arbejde til bunds med vores lovforslag.
Og i det omfang at også fru Josephine Fock eller andre vil spørge ind til de her ting, vil vi selvfølgelig yde den bistand, der overhovedet skal til – det er klart.
Josephine Fock (ALT), 2017-10-25:
Det, vi er enige om, er jo i hvert fald, at vi har haft et samråd omkring de her aldersvurderinger, og at der er 16 pct., som fru Johanne Schmidt-Nielsen siger, som der er usikkerhed omkring.
Det er for mig et meget stort tal for retssikkerheden, i forhold til om man så vurderer de unges alder korrekt.
Det har vi jo dyrket rigtig meget i et samråd, og jeg tænker, at vi i hvert fald er enige om det tal på 16 pct.
Men ét er, at ministeren ikke skal sagsbehandle, og slet ikke her fra talerstolen – det er jeg helt enig i, det forlanger jeg slet ikke – men det, jeg egentlig spurgte ind til, var, om ministeren aktivt vil medvirke til at tydeliggøre, hvilke beviskrav der er til, at personen aktivt har modarbejdet oplysninger.
Inger Støjberg (V), 2017-10-25:
Jeg synes, det er helt fint, at vi tager de her diskussioner i udvalgsbehandlingen.
Og hvis der er noget, jeg i hvert fald er blevet belært om på det seneste, så er det, at konkret sagsbehandling ikke ligger inden for mit område som minister.
Så derfor tror jeg måske, at det netop ville være bedst at gøre det på den måde.
Så vil jeg i øvrigt bare lige anholde det, fru Josephine Fock siger, nemlig at der så var 25 pct., der blev vurderet forkert.
Nej, der var 932, der blev sendt til aldersundersøgelse, og de 712 af dem viste sig så at være over og ikke under 18 år.
Det er jo ikke et spørgsmål om, at tingene er blevet afgjort forkert; det er et spørgsmål om, at man har undersøgt det her antal sager, og at der jo så er knap 25 pct., der altså var under 18 og ikke over 18 år.
Så det er jo ikke noget med forkerte afgørelser overhovedet.
De to ting kan slet, slet ikke sammenlignes, og det beder jeg lige fru Josephine Fock om også at korrigere, så vi er enige på det her felt.
Josephine Fock (ALT), 2017-10-25:
Jeg skal ikke blande mig i diskussionen mellem ministeren og Enhedslisten, men nu står ministeren jo så selv og siger, at der altså er 25 pct., der faktisk var under 18 år, og dermed synes jeg jo, at der er et retssikkerhedsmæssigt problem – og det er retssikkerheden, jeg går op i.
Ministeren ved jo, at jeg er jurist, og ministeren har ovenikøbet på det seneste samråd tilbudt mig ansættelse ovre i ministeriet, så det går jeg jo lidt og overvejer.
Men det, som mangler i lovforslaget, er de der beviskrav, der stilles, for at det kan godtgøres, at en udlænding aktivt har modarbejdet afklaring af sin identitet.
Kan ministeren uddybe, hvilke beviskrav der skal stilles?
I de tilfælde, hvor der er truffet en forkert afgørelse af myndighederne, kan ministeren så uddybe, hvad den pågældende asylansøger så gør?
Udlændingen bliver heller ikke orienteret om, hvornår en troværdighedsvurdering har fundet sted, som godtgør, at udlændingen aktivt har modarbejdet en afklaring af sin identitet.
Så hvordan kan asylansøgeren påklage den her afgørelse, og hvordan er beviskravet?
Hvad skal der til, for at man kan definere, at udlændingen aktivt har modarbejdet en afklaring?
Det synes jeg er nogle væsentlige problemstillinger.
Hvis ministeren ikke kan svare her i dag – det er okay – så håber jeg, at ministeren i hvert fald vil være indstillet på, at det er noget af det, der skal med i udvalgsbehandlingen.
Inger Støjberg (V), 2017-10-25:
Altså, jeg svarede med et klart ja før.
Jeg ved snart ikke, hvad det er, fru Johanne Schmidt-Nielsen efterhånden efterspørger.
Jeg kan altså ikke lire Enhedslistens partiprogram af, og jeg er dybt, dybt uenig i alt, hvad Johanne Schmidt-Nielsen stort set står for efterhånden.
Men når det er sagt, ja, så mener jeg bestemt, at vi kan stå fuldstændig inde for det her.
Jeg vil i øvrigt sige, at de aldersundersøgelser, der bliver foretaget, jo er ekstremt grundige.
Altså, det ville være rigtig fint, hvis også fru Johanne Schmidt-Nielsen ville prøve at gå i dybden med de her aldersundersøgelser.
Jeg ved godt, at fru Johanne Schmidt-Nielsen er voldsomt imod aldersundersøgelser, men når man har tal som de her, hvor der sidste år var 712 sager ud af 932, det vil sige tre ud af fire sager, der faldt ud på en måde, som viste, at man var over 18 år, selv om man sagde, at man var under, så er det da et kolossalt problem, altså at vi ikke kan stole på, hvad folk siger, når de kommer til Danmark for at søge beskyttelse.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-10-25:
Jeg prøver lige igen.
Det er simpelt hen så svært at få ministeren til at svare på de spørgsmål, vi stiller, og nu prøver jeg igen.
Det er klart, at hvis ministeren heller ikke svarer anden gang, må jeg jo stille det skriftligt.
Vil ministeren ikke være sød at svare på det konkrete spørgsmål: Hvis der er 16 pct.s sandsynlighed for, at vedkommende faktisk har den alder, som vedkommende har, kan man så sige, at vedkommende er en løgner?
Er det et rimeligt retssikkerhedsmæssigt grundlag, hvis der er 16 pct.s sandsynlighed for, at vedkommende faktisk taler sandt?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-10-25:
Tak for det.
Selvfølgelig er der ikke en en til en-sammenhæng mellem ens indkomst og ens bilforbrug.
Det er der jo ikke, og det er bare almindelig sund fornuft.
Fru Lisbeth Bech Poulsen ved da udmærket godt, at der bor masser af mennesker med høje indkomster inde i København, som slet ikke har noget bilforbrug, og at man, hvis man bor ude i landdistrikterne, hvor jeg selv er vokset op, og hvor der er mange mennesker med lave indkomster, så har et relativt højt bilforbrug.
For de har behov for en bil – nogle gange også to biler – for at få hverdagen til at hænge sammen.
Derfor er det her en velfærdsforbedring.
For når man ser på aftalerne – og jeg synes ikke bare, man skal se på den her aftale, men at man skal se aftalerne i en sammenhæng – så kan man jo se, at det er det, der i de andre lande, vi normalt sammenligner os med, er helt almindelige mellemklassebiler, som en Passat, som f.eks. er en almindelig bil i Sverige.
Samlet set kan man, når man ser på de tre aftaler, se, at sådan en bil er blevet over 100.000 kr. billigere og derfor blevet mere tilgængelig for folk med normale indkomster som smeden, som LO-arbejderen osv.
De vil også købe flere af den her type biler.
For det er de biler, de gerne vil have, hvis de ellers kunne få lov til at købe dem, hvis man havde mere almindelige registreringsafgifter.
Derfor er det selvfølgelig en velfærdsforbedring for de mennesker.
Det må fru Lisbeth Bech Poulsen da kunne se.
Inger Støjberg (V), 2017-10-25:
Men det, vi gør op med her, er så netop også næste step, at vi altså siger, at selv om man jo godt kunne være forfulgt, men har løjet om f.eks. sin alder, skal det også have en konsekvens, for vi vil ikke have løgne i asylsystemet.
Vi vil have, at folk taler sandt.
Når man kommer her og beder om vores hjælp og vores beskyttelse, er det mindste, vi da kan forlange den anden vej, at man taler fuldstændig sandt.
Det er kun ret og rimeligt.
Så jeg mener naturligvis, det er fuldstændig uholdbart og utilstedeligt at lyve i nogen form, når man ansøger om asyl.
Rune Lund (EL), 2017-10-25:
Den her aftale indeholder jo forskellige elementer og koster ca. 0,5 mia. kr. om året de kommende år.
Og en af de ting, som jo koster, er at gøre biler billigere.
Når man kan se på opgørelsen over, hvilke biler det er, der bliver billigere, så kan vi se, at en Citroën C1 stiger med næsten 8.000 kr., mens en stor Audi A6 bliver over 58.000 kr. billigere.
Og det er jo helt fint, at man kigger på, hvordan man kan gøre sikre biler billigere, men der er også noget med fordelingsprofilen her.
Og så vil jeg spørge, hvordan det her lovforslag og Socialdemokratiets opbakning til det her lovforslag hænger sammen med, at man fra Socialdemokratiets side ønsker at bekæmpe uligheden.
Der sker jo faktisk det stik modsatte.
Jesper Petersen (S), 2017-10-25:
Jeg må bede om en smule saglighed fra Enhedslistens ordfører.
Det er der jo så nogle andre grunde til at man er og har været.
Men hvis det stod til Enhedslisten, var også de biler, som nævnes i ordførerens indlæg her, jo væsentlig dyrere nu end det, der har været tilfældet før.
Hvis man gennemførte den omlægning til tekniske kriterier, som både fru Lisbeth Bech Poulsen og hr. Rune Lund har talt om nu – og som jeg også gerne havde set blive gennemført – havde der jo også fandtes nogle meget dyre, men miljørigtige og sikre biler, som var blevet markant billigere end i dag.
Skulle vi så have stillet os op hernede i salen og stillet de samme spørgsmål til ordførerne om, hvorfor de gjorde nogle dyre biler billigere, hvis det var, fordi de var miljørigtige og sikre?
Det er jo den samme konsekvens, det forslag ville have.
Og derfor synes jeg bare, i forhold til hvad der ligger her, at der faktisk er nogle fremskridt, så se lidt lyst på det.
René Gade (ALT), 2017-10-25:
Tak for ordførertalen.
Jeg kan følge meget af det, også i forhold til den grønne omstilling, som jeg jo hører at Socialdemokratiet i den grad også gerne vil.
Det kan være, det her bare ender med at være en kommentar, men i løbet af talen hørte jeg en kommentar, hvor jeg lige studsede.
Og det var i forhold til, at der er nogle biler, der så ville blive meget dyrere, altså hvis man netop havde lettet andre steder.
Det kunne være, man ville vælge en løsning, så grønne biler – også de store og dyre, og om det så er el eller bare nogle, der kører langt på literen – blev afgiftsfritaget i en grad, så de blev væsentlig billigere, men altså stadig væk var dyrere, så en luksusbil endte med at blive gjort meget billigere.
For os er det ikke et skræmmeeksempel; det er altså okay.
Vi skal jo ikke partout øge mulighederne for dem, der har allermest, men når vi står her og måske kan presse på for en grøn omstilling ved netop at give nogle fordelagtige forhold for både elbiler og dem, der kører langt på literen, så er det okay for os.
Og der tænker jeg, at fra Socialdemokratiets side kunne man have truffet det valg, ikke?
Altså, man kan sige: Vi vil den grønne omstilling så meget, så vi forklarer os ud af, at vi faktisk giver nogle af dem, der er rigtig velstillede, nogle endnu bedre muligheder end mange af os andre har for at købe biler, for det presser på for en grøn omstilling, samtidig med at der er et eller andet, der lyder lidt forkert i forhold til spørgsmålet om lighed eller ulighed.
Jesper Petersen (S), 2017-10-25:
Nej, jeg mener, at det, fru Louise Schack Elholm forsøger, er lidt at tale uden om konsekvenserne her, for når Renault ZOE er den mest solgte, er det jo, fordi det har været en flådebil, som nogle har indkøbt i et større antal.
Det er ikke private, der har aftaget dem.
Og jeg synes, at man helt generelt ikke kan tale sig uden om, at det her er til skade for elbilerne.
Det burde vi tage en ny diskussion om i de partier, der er med i den aftale.
Og så kan fru Louise Schack Elholm, der selv erkender her, at en del biler faktisk bliver dyrere, jo forholde sig til sit eget skattestop.
Faktisk er det 33 pct. af de solgte biler i 2016, der bliver dyrere med aftalen her.
Så jeg synes, man på flere punkter har problemer med, hvad man selv har sagt, både i forhold til elbiler, og i forhold til om der er ting, der vil blive dyrere for danskerne.
Det er der altså her.
Louise Schack Elholm (V), 2017-10-25:
Nu er den mest udbredte og mest solgte elbil i 2016 og 2017 en Renault ZOE.
Det er en ret lille bil.
Hvis vi nu sammenligner den med det segment i almindelige biler, er det jo ikke det segment, der kommer til at falde mest i pris.
Hr. Rune Lund fortalte netop, at der faktisk er nogle biler her, der kommer til at stige i pris.
Jesper Petersen (S), 2017-10-25:
Som jeg tror jeg sagde, bliver der jo for elbilerne de samme sænkninger på registreringsafgiften som for andre biler, så derfor vil de umiddelbart blive billigere.
Og den forskel i pris bliver større, fordi elbilerne i dag fortsat nærmest er fritaget for afgift.
Derfor betyder den sænkning, der bliver indført for de fleste biler her, at man ligesom ændrer den prissammenligning til fordel for de konventionelle biler og til skade for elbilerne.
Det synes vi er ærgerligt, vi så gerne, at vi hurtigere fik flere elbiler på de danske veje.
Louise Schack Elholm (V), 2017-10-25:
Det glæder mig selvfølgelig, at Socialdemokratiet bakker op om lovforslaget.
Det synes jeg selvfølgelig er rigtig positivt.
Jesper Petersen (S), 2017-10-25:
Nej, jeg tror bestemt ikke, det er et knips med fingrene, men jeg mener godt, det kan lade sig gøre.
Regeringen var jo også klar over – fordi vi havde samtaler om det for snart 2 år siden – at det var vores holdning, og man har haft god tid til at forberede det, hvis man ville det.
Pludselig står regeringen så med en forklaring om, at nu har man selv åbnet ballet, og at bilsalget er gået i stå, så nu må vi hurtigt finde på noget, og det giver jo en selv nogle bedre forhandlingsmuligheder.
Jeg tror egentlig, det var derfor, man valgte at gøre, som man gjorde, nemlig at lægge pres på de andre partier, for så kunne man lettere få det, som man ville have det.
Men helt enkelt er det da ikke, især fordi det i en tid – sådan har jeg forstået det; det er min vurdering af det, vil jeg sige – hvor man var meget tæt på underskudsgrænserne, var svært at løbe risici med en ret betydelig indtægtskilde for staten.
Jeg var ikke i den situation, at jeg var helt tæt på nogle begrundelser for, hvorfor det forslag aldrig fandt vej til Folketinget i sin tid.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-10-25:
Men tilbage står i hvert fald, at de tidligere sænkninger, i de 2 foregående år, bakker Socialdemokratiet nu også op om.
Så vil jeg egentlig gerne spørge ind til den der teknisk baserede afgift, som hr. Jesper Petersen taler om som et ønskescenarie.
Den var jo skrevet ind i den tidligere regerings, Thorningregeringens, regeringsgrundlag.
Man havde 4 år til at gennemføre den, og så har man været ude at kritisere regeringen for ikke at gennemføre den på 10 dage.
Hvad var grunden til, at man ikke gennemførte den teknisk baserede afgift, da man selv sad i regering?
Jeg må forstå, at det nærmest er med et knips med fingrene, man kan gøre det.
Jesper Petersen (S), 2017-10-25:
Hr. Joachim B. Olsen har jo lært metieren herinde på den måde, at man også godt ved, hvordan man skal putte nogle ting i nogle forslag for at se, om man kan lave et eller andet drilleri ud af det, og det gør man så her.
Altså, man har store reserver på finanslovene i de kommende år, som kunne have været det, der finansierede aftalen.
De ender så efter regeringens mening med at komme fra kontanthjælpsloftet.
Det synes jeg er at svigte de mennesker, man har stillet noget i udsigt.
Og så kan vi have den her diskussion.
Der er ingen ændring, vi er imod kontanthjælpsloftet.
Vi stemte imod det, da det blev diskuteret hernede i Folketingssalen, og skal det laves om, og skal der justeres på det under en ny regering, vil det kræve, at en anden finansiering bliver lagt frem.
Og det kan vi så komme nærmere, når vi kommer tættere på et valg og har et overblik over den økonomiske situation.
Det er fuldstændig uforandret, og at vi stemmer for det her lovforslag, ændrer ikke noget som helst på det.
Rune Lund (EL), 2017-10-25:
Der er fremskridt i den her aftale.
Men der er også en del af det, der handler om, at biler, der bruger sort energi, bliver billigere, og de biler, som koster rigtig mange penge, får en meget stor besparelse i kroner og øre, som kommer de mest vellønnede til gode.
Og hvis vi skulle have lavet en aftale – og det har vi meldt klart ud, også over for ordføreren – havde vi gerne set, at man havde lavet en teknisk omlægning, som kiggede på CO2-udledning, og som kiggede på brændstoføkonomi, men også med et værditillæg, sådan at man sikrede sig, at de dyreste biler ikke fik en stor rabat.
Det var den aftale, som ligesom var målet for os, og når man vejer det op imod det, er det her jo en skæv aftale.
Man fremmer sort energi, men der ligger også nogle skæve elementer, som må – alt andet lige – være problematiske for Socialdemokratiet.
Jesper Petersen (S), 2017-10-25:
Altså, der er elementer, som er problematiske, som jeg har nævnt.
Der er et blindt punkt i forhold til elbilerne, altså at man faktisk skader udbredelsen af dem.
Der er elementer i finansieringen, som jeg også synes er problematiske.
I forhold til den varige virkning går det lovforslag, der er her, jo faktisk en lille smule i plus i statens favør, og man må finde nogle andre måder siden hen – forstår jeg på den aftale, der er indgået – at give de penge tilbage til bilejerne på.
Men i forhold til den varige virkning er der jo altså heller ikke nogen omkostninger for vores velfærdsmidler.
Så vi lever altså fint med – når man kan gøre de ting, man kan med den her aftale – at der ud over familiebiler også er nogle andre biler, der bliver billigere.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-10-25:
Tak for det.
Jeg vil egentlig bare sige tak til ordføreren og kvittere for en, synes jeg, god og saglig tale, og sige tak for, at man kan se, at vi faktisk har trukket regeringens forslag i en langt bedre retning med den aftale, der er kommet ud af det.
Grunden til, at jeg kvitterer for det, er, at i og med at Socialdemokratiet har meddelt, at de stemmer for forslaget, er de jo med til at skabe ro for branchen, hvilket jeg tror vi er enige om at der er behov for fremadrettet.
Dermed også sagt, at det ikke er noget, man skal gøre hvert år, og der giver det jo altså en ro, hvis man har et Socialdemokrati med om bord.
Så det vil jeg egentlig bare kvittere for.
Jeg er selvfølgelig med på, at Socialdemokratiet ikke er med i aftalen og ikke ønsker at træde ind i den, men stemmer for.
Men det er jo klart, at det havde givet et andet billede udadtil, hvis man f.eks. modsat havde sagt, at det her ville man rulle tilbage efter et valg, eller at det her var et skridt i den forkerte retning.
Så havde det jo givet en masse usikkerhed, for hvad ville der så ske på det tidspunkt, hvor magten skiftede?
Og det er jo sådan set bare i forhold til det billede at jeg vil kvittere og sige, at jeg synes, det er glædeligt, at Socialdemokratiet synes, at det her er et fornuftigt skridt i den rigtige retning, og at man på den måde støtter forslaget.
Jesper Petersen (S), 2017-10-25:
Jeg vil egentlig bare give hr. Dennis Flydtkjær ret i, at det giver en ro, og det er også en vigtig bevæggrund for os i forhold til meget hurtigt og meget klart at have sagt, at det er et forslag, som vi støtter, og at der vil blive et meget bredt flertal i Folketinget for den her lovændring.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-10-25:
Tak for det, formand.
Jeg vil egentlig også gerne kvittere for, at Socialdemokratiet stemmer for, for når Socialdemokratiet stemmer for den her aftale, stemmer man jo også implicit for de øvrige lempelser, der har været de sidste 2 år, og som man ellers har kritiseret rigtig meget hver eneste gang.
Man har kaldt dem for en lamborghinireform osv.
Nu slår man ligesom en streg over det i Socialdemokratiet og siger egentlig, at det er godt, registreringsafgiften er blevet sænket, også de foregående år, og det vil jeg gerne kvittere for.
En del af finansieringen til det her kommer jo fra kontanthjælpsudspillet, og så vil jeg høre: Når man stemmer for en aftale finansieret af kontanthjælpsloftet, er man så for kontanthjælpsloftet nu?
For det tror jeg også der er meget usikkerhed om.
Nu er der blevet skabt lidt usikkerhed om registreringsafgiften, og hvad Socialdemokratiet egentlig mener om det.
Og der er også lidt usikkerhed om selve kontanthjælpsloftet, hvor man stemmer for aftaler, som er finansieret af kontanthjælpsloftet.
Hvordan forholder Socialdemokratiet sig til kontanthjælpsloftet?