Dennis Flydtkjær (DD), 2023-09-07:
Jeg tænker, det er uret dernede på min plads, der tæller ned, og at mit her er et fedt – nå, dog ikke.
Tak for ordet.
Finansministeren gav jo forud for præsentationen af finanslovsforslaget udtryk for, at det her var et mindre kedeligt finanslovsforslag.
Og vi anerkender, at regeringens finanslovsforslag er mindre kedeligt, end det har været det sidste år.
Jeg tror dog også, at det nok er de færreste af de danskere, der sidder derude, der tænker, at det altid er et festfyrværkeri at sidde og læse et finanslovsforslag.
Jeg tror, man skal være lidt er en politisk-økonomisk nørd, som mange af os, der sidder i Finansudvalget, er, for at synes, det er spændende, og jeg er en af dem, der faktisk glæder sig til den her del af den politiske sæson, hvor vi kan sidde og grave os ned i tallene.
Grunden til, at finanslovsforslaget også er mindre kedeligt, er i høj grad, at vi har nogle virkelig sunde finanser, og det er jo entydig positivt.
Det er også positivt, at regeringen har lagt den her kriseretorik på hylden, for der er ikke krise i dansk økonomi, og det kan vi jo se på, at også råderummet er blevet opjusteret – faktisk igen lige nu, så det er to gange inden for ganske kort tid.
Det er vi sådan set alle sammen glade for.
Finanslovsforslaget er jo nemlig endnu et eksempel på, at man prøver på at spinne en historie om, at man nu gør noget rigtig godt for vores landdistrikter, selv om man faktisk gør det stik modsatte, hvad man kan se, når man kommer ned i tallene, og det skal jeg vende tilbage til.
Det er selvfølgelig positivt, at man vil hæve kørselsfradraget, og at man vil indføre et fuldt landevejsprincip.
Det støtter vi naturligvis i Danmarksdemokraterne.
Det med kørselsfradraget er jo noget, vi selv har foreslået både tidligere ved den forrige finanslov og så sent som på vores sommergruppemøde, så vi er selvfølgelig glade for, at man har søgt inspiration også i de forslag, vi kommer med.
Dog er vores forslag noget bredere og også lidt dyrere, fordi vi bl.a. også vil vende kørselsfradraget, så man også får fradrag, når man pendler til en yderkommune, og ikke bare som i dag, når man pendler væk fra en yderkommune.
Som sagt er vi glade for, at man søger inspiration hos os, og det kan vi jo håbe på at man kan gøre yderligere, også med hensyn til de ting, jeg vil nævne her senere i min tale, som vi gerne vil prioritere i vores forhandlinger.
Den blev skåret ned til 50 mio. kr. i år eller med finansloven for næste år, og senere ryger den helt ned på 25 mio. kr.
Puljen til landsbyfornyelse, altså den, der er blevet kendt som nedrivningspuljen, blev i finansloven for i år, altså 2023, sat ned fra 200 mio. kr. til 100 mio. kr., og nu foreslår man så, at den yderligere skal skæres ned til 80 mio. kr.
Så det er en nedskæring på 120 mio. kr. på 2 år, og det er altså ikke at prioritere området.
Man siger godt nok, man vil give 100 mio. kr. til den kollektive transport i landdistrikterne, og det lyder jo rigtig godt, men når man kigger på den sidste side af finanslovsforslaget, kan man se, at man finder 125 mio. kr. i den aftale, der hedder »Aftale om bedre og billigere kollektiv trafik«.
Så man giver altså 100 mio. kr. for så at skære 125 mio. kr. et andet sted.
Det kan man vel godt sige er at fodre hunden med dens egen hale eller faktisk fodre den så meget, at den måske kommer til at bide sig selv bagi.
Man skærer i tilskuddet til almene boliger på småøer og i økommuner – eller rettere: man skærer ikke, man fjerner det faktisk helt.
Det forhøjede udkantstilskud til almene gymnasier bliver beskåret med ca. 15 mio. kr., og det er fremgået af en del af debatten.
Det svarer til ½ mio. kr. pr. gymnasie rundtomkring i landdistrikterne.
Det synes vi da er utrolig ærgerligt.
Det er altså vigtigt – og det burde vi være enige om – at man kan tage en gymnasial uddannelse alle steder i landet.
Det er bare nogle ganske få konkrete eksempler på, at regeringen ikke prioriterer et Danmark i balance.
Til gengæld er det jo lykkedes regeringen at finde 2.600 mio. kr. til udenrigstjenesten hen over en 4-årig periode, bl.a. til flere ambassader i Afrika.
Det er vi altså imod.
Men man kan altså ikke finde penge til landdistrikterne.
Det synes vi da er en virkelig skæv prioritering, så det kommer vi selvfølgelig til at kæmpe for at få lavet om i forhandlingerne, for vi skal altså have en finanslov, der styrker vores landdistrikter og ikke gør det modsatte.
Jeg vil dog også gerne her i min tale nævne, at der selvfølgelig også er positive ting og noget, vi kan rose regeringen for, for det er jo ikke alt i sådan et udspil, der er skidt.
Der er bestemt også tiltag, som vi synes er gode og er noget, som vi kan være med på, og det er bl.a. et løft af vores erhvervsuddannelser.
Vi har selv været med til at finde pengene til løftet i den aftale, der var omkring universiteterne, og vi synes, det er godt, det er med, for det er også noget, der virkelig er tiltrængt.
Vi kommer jo til at stå og mangle omkring 100.000 faglærte om ganske få år, som jo både skal være med til at sikre byggeriet, men sådan set også den grønne omstilling, hvis den skal lykkes.
Der er en kæmpe udfordring derude med folk, der bliver undervist med virkelig gammelt udstyr, og lærere, der måske skal have en opkvalificering osv. Så det er penge, vi er glade for er sat af.