Henning Hyllested (EL), 2018-11-08:
Nu har vi vist hørt nok om al den kommen for sent her.
Ja, det her er faktisk et ret vigtigt lovforslag, der omhandler reguleringen af hele vores erhvervsfremmesystem, altså hvordan vi fra offentlig side understøtter et stærkt og samfundsgavnligt erhvervsliv.
Og det drejer sig også om rigtig, rigtig mange penge, når det kommer til stykket, både penge betalt direkte af danske skatteydere, men jo altså også indirekte gennem midler fra EU-fondene, som vi så i parentes bemærket også selv har betalt i første omgang.
Derfor er det også så ærgerligt, at regeringen har kørt en, synes vi i hvert fald, lukket proces, og at man har valgt at lave en smal aftale alene med det parlamentariske grundlag i form af Dansk Folkeparti.
Det indrømmes jo altså også, men de politiske uenigheder har tilsyneladende stået i vejen, eller også har, hvad skal man sige, ambitionsniveauet for at få en bred aftale ikke været højt nok.
Vi ville fra Enhedslistens side såmænd gerne have deltaget i forhandlinger om et nyt erhvervsfremmesystem, men vi blev, som jeg også sagde fra min plads, aldrig inviteret til nogen forhandlinger.
Og det blev vi måske ikke, fordi vi gerne ville have medvirket til et erhvervsfremmesystem, som selvfølgelig både var mere effektivt – det tror jeg alle erkender at det skal være i forhold til det gamle – men som jo også i langt højere grad havde fokus på at fremme et bæredygtigt og socialt ansvarligt erhvervsliv.
Vi har faktisk den holdning, at når man bruger skatteyderkroner til at støtte det private erhvervsliv, skal samfundet altså også have noget tilbage.
Vi skal ganske enkelt belønne de virksomheder, der tager et særligt ansvar for f.eks. miljø, for medarbejdere, for lokalsamfund.
Det kan være, fordi de viser vejen til at mindske forureningen, eller fordi de tager et særligt ansvar for at ansætte medarbejdere med nedsat arbejdsevne, som f.eks. de socialøkonomiske virksomheder gør.
Og vi skal altså på ingen måde i vores optik understøtte virksomheder, som svigter deres ansvar, f.eks. hvis de ikke vil indgå overenskomster eller de bruger skattely, eller virksomheder, som er fuldstændig skruppelløse i forhold til de ansatte, som vi f.eks. lige har set med slumlejren i Padborg.
Men alt det her står der ikke en lyd om i lovforslaget.
Det ville ellers have været en passende lejlighed, synes vi jo, til at få sådan nogle ting diskuteret og fremmet, når man nu alligevel er i gang med en større ændring af erhvervsfremmesystemet.
I stedet er det så blevet til et lovforslag, som indebærer nogle administrative ændringer og strukturændringer, og det er så først og fremmest gået ud over regionerne, som stort set fjernes fra erhvervsfremmeindsatsen og derfor må bløde 600 mio. kr. på den konto.
I Enhedslisten er vi jo ikke i tvivl om, at den udvikling også er et led i nogle partiers hede ønsker om at afskaffe regionerne, og det sker så ved brug af salamimetoden.
Erhvervsfremmeindsatsen er – jeg ved ikke, om det er første skive, men det er i hvert fald en skive.
Samtidig betyder lovforslaget her også en voldsom centralisering af erhvervsfremmeindsatsen.
Vi er helt enige med Socialdemokratiet i det synspunkt.
Og det er på trods af, at man jo påstår det modsatte.
Det kan forekomme mærkeligt, at lige nøjagtig Venstre og Dansk Folkeparti står bag det her, når man betænker, hvor meget de har slået sig for brystet med hensyn til Danmark i balance og udflytning af statslige arbejdspladser, og jeg skal komme efter dig.
Man siger, man ønsker at skabe en stærk lokal forankring af indsatsen, men det er svært at se, hvordan det harmonerer med den centralisering, vi ser i forslaget.
Jeg synes, det er mest tydeligt i §§ 9 og 10, hvor det fremgår, at det er Danmarks Erhvervsfremmebestyrelse, der har til opgave at igangsætte og finansiere erhvervsfremmeindsatsen, herunder altså at udarbejde en strategi også for den decentrale indsats, udarbejde lokale og landsdækkende programmer, tildele midler til lokale og tværgående turismeprojekter inden for rammerne af en national strategi for dansk turisme.
Det har åbenbart også været svært for nogle af de høringsparter, der har indsendt høringssvar, at se den der stærke lokale forankring, som man taler om.
Jeg har i hvert fald bemærket mig, at Business Region Esbjerg skriver
: »Denne intention« – altså om en stærk lokal erhvervsfremmeindsats – »genkendes ikke i lovudkastet, hvor teksten bærer tydeligt præg af, at den kommunale indflydelse ikke bliver særlig stor, og at de decentrale kommunale frihedsgrader styres centralt fra Danmarks Erhvervsfremmebestyrelse og Erhvervsministeren«. Det har de jo ret i.
Og det har også en række negative afledte konsekvenser, at man fjerner 600 mio. kr. fra regionernes midler til regional udvikling.
F.eks. har vi set, hvordan den lokale og helt nødvendige busdrift i Region Sjælland og Region Midtjylland nu bliver ramt.
Vi er også helt enige i de høringssvar, der peger på, at fagbevægelsen er blevet skubbet alt for meget ud af en række af de nye organer.
Det er stærkt bekymrende, fordi netop repræsentation fra fagforeningerne kunne være med til at sikre, at der tages hensyn til lønmodtagernes rettigheder, når der ydes støtte af den ene eller den anden art til virksomhederne.
Og det er jo sigende for den her regering, at den altid har plads til repræsentanter fra erhvervstoppen – de er rigeligt repræsenteret i de nye organer efter vores mening – men at den anden side, altså det store flertal, som faktisk skaber værdierne ved vores arbejde, tilsyneladende ikke skal have ret meget at skulle have sagt.
På den baggrund kan Enhedslisten ikke støtte de her lovforslag, og vi vil i stedet arbejde for, at et nyt flertal kan indrette et erhvervsfremmesystem, som i langt højere grad understøtter social og miljømæssig bæredygtighed.
Jeg vil lige gøre opmærksom på, at der foreligger et høringssvar fra Sammenslutningen af Danske Småøer, hvor de påpeger behovet for, at der etableres en central indgang til en erhvervsfremmeindsats, der støtter virksomhederne på småøerne bl.a. med midler fra de forskellige fonde.
Der er tale om meget små virksomheder, der har brug for direkte støtte, også finansielt, til enkelte erhvervsvirksomheder.
Jeg kan kun opfordre til, at man lytter til dette forslag fra småøerne, også fordi det af § 14 i L 67 fremgår, at kommunerne ikke i deres erhvervsfremmeaktiviteter må yde direkte finansiel støtte til enkeltvirksomheder.
Spørgsmålet om turismen spiller jo en meget stor rolle der, hvor jeg kommer fra.
Således mener nogle derovrefra i hvert fald, at Wonderful Copenhagen, som jo er hovedstadens turismefremmeorganisation, tilgodeses ekstraordinært og får en endog meget stor indflydelse på kyst- og naturturismen, både med de ændringer, vi foretager her, men også med finanslovsforslaget.
Det kan forekomme lidt mærkeligt, for man synes jo ikke ligefrem, at det er Wonderful Copenhagen, der har meget forstand på kyst- og naturturisme.
Og det kan man også undre sig over, når man betænker, at antallet af overnatninger på den jyske vestkyst jo langt overgår antallet af overnatninger i København.
I lovforslagene tales der meget om at undgå overlapning, og det er selvfølgelig en af de helt store begrundelser for at ændre på erhvervsfremmesystemet, herunder turisme.
Men man kan vel med rette spørge, om der ikke netop forekommer overlapning mellem Det Nationale Turismeforum og Danmarks Erhvervsfremmebestyrelse, jævnfør bemærkningerne på side 4 i L 67, altså det om turisme.
Jeg citerer simpelt hen fra det, for jeg synes, det står og blinker
»Samtidig skal der også skabes en sammenhæng til den decentrale erhvervsfremmeindsats for så vidt angår turisme.
Dette følger af, at Danmarks Erhvervsfremmebestyrelse, der nedsættes i henhold til lov om erhvervsfremme, får til opgave at igangsætte og finansiere decentrale erhvervsfremmeindsatser, herunder også midler øremærket lokale og tværgående turismeprojekter inden for rammerne af den nationale strategi for dansk turisme, som Det Nationale Turismeforum har til opgave at udarbejde«.
Jeg synes, det er meget klart, at her er der simpelt hen en interessekonflikt under opsejling, og det kan jeg ikke forstå at man ikke tog højde for, da man udarbejdede de to lovforslag.