runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-03-19:
Jeg er også lidt nysgerrig, for når nu ministeren siger, at regeringen fremlagde en plan for, hvad man kunne gøre, og havde den med til forhandlingerne, hvorfor stiller man så ikke et ændringsforslag til det eksisterende forslag? Man har jo flertal, så man kunne jo stemme det ændringsforslag igennem, og så kunne man bare komme med finansieringen.
Eller havde man pengene til det her i regeringen, men nu har man dem ikke længere?
Så hvad er det?
For man kan bare stille ændringsforslag.
Det står også en regering frit for at gøre.
Så kunne man jo få stemt det, som man gerne vil, igennem.
Steffen Larsen (LA), 2024-03-19:
Tak, fru formand.
Det er jo glædeligt, at vi kan komme i gang med at stemme lovforslagene, der skal understøtte det arbejde, vi lagde i domstolsforhandlingerne, igennem, så vi kan få startet med at nedbringe sagsbehandlingstiderne ved domstolene.
Jeg har selv prøvet at stå i den situation, at retten blev udsat, således at sager kom op på 2 års behandlingstid, og det er et retstab og et retssikkerhedsmæssigt problem.
Det er jo både borgere, der er udsat for kriminalitet, men også små håndværksmestre og andre, som har problemer med at komme igennem med deres civilsager, inden de reelt set ender med at risikere konkurs eller store tab.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-03-19:
Tak for ordet.
I efteråret 2023 indgik alle Folketingets partier en aftale om domstolenes økonomi for 2024-2027.
Formålet med det her lovforslag er derfor at gennemføre initiativer fra aftalen.
Der er bl.a. forenkling af retsplejen, mulighed for at ansætte flere dommere samt en hævning af aldersgrænsen, for at pensionerede dommere nu kan arbejde længere som tilkaldedommere.
Alle disse initiativer skal gerne afhjælpe de lange sagsbehandlingstider ved både straffesager og civile sager.
I Danmarksdemokraterne har vi haft et fokus på de lange sagsbehandlingstider, og vi er derfor glade for, at vi nu igangsætter initiativerne, og støtter selvfølgelig forslaget.
Mai Mercado (KF), 2024-03-19:
Tak, formand.
Dette lovforslag har til formål at beskytte offentligt ansatte i højere grad, end vi gør i dag.
Jeg skal starte med at sige, at der er fuld opbakning til lovforslaget fra Konservative.
Jeg noterer mig også, at der er en bred opbakning i Folketinget til det her lovforslag, og det synes jeg er rigtig godt.
Lovforslaget giver mulighed for at afslå anmodning om aktindsigt, som er motiveret af retsstridige eller chikanøse hensigter.
Og lovforslaget sænker også barren for, hvornår en anmodning må antages at være chikanøs eller retsstridig.
Det er godt, og det er vigtigt, for vi har set flere eksempler på, at der er lavet chikanøse aktindsigter.
Det gælder både politiet, vores sundhedspersonale og vores fængselsbetjente, og derfor er det her et godt lovforslag.
For offentligt ansatte skal gå trygge på arbejde.
De skal ikke være nervøse eller direkte bange for, om der udleveres oplysninger, som siden hen kan bruges til at presse, stalke, opsøge eller chikanere dem.
Det pres kan jo være mange ting.
Det er der offentligt ansatte som lever med i dag, og det er dem, det her lovforslag skal beskytte.
Det kan gøres samtidig, uden at man ændrer på pressens adgang til at søge aktindsigt i den offentlige forvaltning, og det er også fornuftigt.
Det bakker vi også op om, for det skal være trygt at gå på arbejde, og i Det Konservative Folkeparti tager vi den slags chikanøs adfærd meget alvorligt.
Så vi stemmer for lovforslaget, men vi synes også, det er et vigtigt emne at arbejde videre med, og vi synes ikke, at det er vidtgående nok.
Derfor har vi tidligere fremsat et beslutningsforslag om at gøre det ulovligt at videredele video- og billedmateriale, hvor eksempelvis politibetjente kan genkendes ved ansigt, navn eller tjenestenummer, og det er jo et beslutningsforslag, som særlig Venstre har støttet varmt op om.
Vi ønsker også i højere grad at støtte familieadvokater og forsvarsadvokater og give dem samme beskyttelse som andre offentligt ansatte, hvor man eksempelvis, hvis man truer eller udøver vold, modtager en hårdere straf.
Så selv om det ligger uden for det her lovforslag, må vi tage det senere.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
Jeg ved godt, at det her er lidt en gentagelse, men for mig er det bare et meget, meget vigtigt spørgsmål, så jeg er meget interesseret i at forstå, hvordan andre partier forholder sig til det.
Der er jo de her to grundlæggende problemer.
Ordføreren siger, at der er et problem, som hun gerne vil have løst, men pointen er jo netop, at det her lovforslag ikke løser mange af de problemer, for som Dansk Socialrådgiverforening selv siger, kan det faktisk øge konfliktniveauet.
Og derfor er ordføreren jo også allerede inde på at sige, at man i virkeligheden skal løse det her problem med andre tiltag, hvilket jo kunne være relevant, for selvfølgelig er der nogle relevante sager at kigge på.
Men med det her lovforslag laver man et drakonisk lovforslag på samme måde som med koranloven, hvor man for at løse et lille problem kaster en atombombe ind i vores demokrati og potentielt set laver en total nedlukning af alle aktindsigter ud fra meget legitime krav fra og behov for borgere, journalister, forskere osv.
Så spørgsmålet er bare, om ordføreren anerkender, af det her lovforslag ikke rigtig løser det problem.
Ordføreren er lidt inde på det.
Og et andet spørgsmål er: Anerkender ordføreren det principielle i det her lovforslag?
Mai Mercado (KF), 2024-03-19:
Altså, til det første vil jeg sige, at jeg godt forstår spørgsmålet, men jeg tror ikke, at jeg kommer med det svar, som ordføreren gerne vil høre.
For når der er sådan en konflikt, hvor en indsat eller et medlem af den indsattes familie vælger at udøve et hårdt pres, komme med trusler eller på anden vis stalke eller opføre sig på en måde, som skaber en ekstrem grad af utryghed for en fængselsbetjents familie, så mener jeg ikke, at der er tale om, at man skal løse en konflikt – for så er konflikten udelukkende i forhold til den, der chikaneres, og så er det der, man skal tage fat.
Og der tages jo så fat ved at sikre, at man ikke længere kan få oplyst det navn.
Det næste er, om man kan forestille sig eksempler i forhold til pressens adgang.
Det har jeg faktisk svært ved.
Altså, for at være helt ærlig har jeg svært ved at se for mig, at det ikke er fornuftigt nok, at man lige har en passus, hvor der står som udgangspunkt, altså at man lægger den tvivl ind.
Thomas Danielsen (V), 2024-03-19:
Og tak til ordførerne for bemærkningerne til lovforslaget, som jo bekendt er en del af en udmøntning af »Aftale om Infrastrukturplan 2035«.
Det følger af infrastrukturplanen, at parterne med aftalen bl.a. ønsker at afhjælpe de steder, hvor bilisterne holder i kø.
Forslaget er en udbygning af Amagermotorvejen, som er et projekt, der vil afhjælpe trængslen på et stykke motorvej, som hver dag benyttes af virkelig mange bilister.
Ved en læsning af de modtagne høringssvar til anlægsloven er det tydeligt, at spørgsmålet om støj derudover fylder meget.
Der er modtaget mange høringssvar fra borgere i særlig Hvidovre Kommune.
Det er et gennemgående tema i høringssvarene, at der er et stort ønske om, at der skal gøres mere for at bekæmpe støjen fra Amagermotorvejen.
Det foreslås eksempelvis af mange, at man overdækker motorvejen.
Spørgsmålet om støj optager også regeringen meget.
Jeg mener derfor også, det er godt, at de gennemførte støjberegninger af projektet viser, at antallet af støjbelastede boliger reduceres med ca. 3.600 boliger, og at antallet af stærkt støjbelastede boliger reduceres med ca. 1.200 boliger.
Sagt på en anden måde: Udbygningen af Amagermotorvejen er et projekt, der både er godt for fremkommeligheden og for de støjplagede naboer, der nu får en forbedring af deres situation.
Det opnås, da en del af projektet bl.a. er, at der oprettes ca. 12,5 km meget høje støjskærme.
I forhold til overdækningen af motorvejen vil dette projekt ikke være til hinder for, at man på et senere tidspunkt vil kunne overdække Amagermotorvejen, hvis der findes midler til det, men det er dog ikke en del af »Aftale om Infrastrukturplan 2035«.
Afslutningsvis vil jeg gerne sige, at jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget her i salen og naturligvis står til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, der måtte opstå i den forbindelse.
Tak, formand.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-03-19:
Jeg kan altid godt lide at drikke kaffe med spørgeren.
Torsten Gejl (ALT), 2024-03-19:
Tak, formand.
Alternativet er ikke med i den her del af infrastrukturaftalen.
Vi er faktisk med i togdelen, men det ville ikke ligne os at støtte motorveje og udbygning af motorveje.
Vi er glade for, at der kommer flere og flere elbiler, men vi vil gerne have færre biler, sådan i alt.
Men når det er sagt, er vi faktisk glade for, at der er fundet en cykelløsning, og vi er også glade for, at der er taget højde for støjproblematikken.
Tak, formand.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-03-19:
Tak, formand.
Jeg tænker, at det er et lovforslag, hvor forhandlingen går lidt hurtigere end ved det foregående.
Min egen tale er i hvert fald noget kortere.
Jeg deler dog mange af de bekymringer, som bl.a. SF's ordfører var inde på, idet vi ved, at flere veje medføre flere biler.
Her er der behov for at tænke i intelligent trafikstyring og vejafgifter, så vi sikrer en bedre trafikafvikling og færre biler på vejene.
Trafikstøj er også en reel bekymring, der har store både menneskelige og sundhedsmæssige konsekvenser.
Det er der fokus på i lovforslaget her, og det er også noget, vi kommer til at følge i udvalgsarbejdet.
Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Jette Gottlieb (EL), 2024-03-19:
Jeg oplever at være en del af en naturlovsproces nu, hvor det handler om, at så snart man ser to biler, der holder i kø, har man kun et muligt svar, og det er: Så må vi udvide vejen.
Jeg har ikke set noget andet forsøg på at skabe en løsning på de problemer, vi oplever med den form, som vi transporterer os på.
Og jeg har stadig en hovedopgave, der består i at sikre, at jo mere af den transport, som vi gennemfører, og som vi ønsker os, skal være i kollektiv form.
Den individuelle transportform er til stadighed en meget klimaskadelig ting.
Mange tror, at alt er løst, hvis vi får elbiler over hele linjen, men det er jo ikke rigtigt.
Det er den ene del af det.
Den anden del er, at de gennemgående støjer lige så meget.
Det problem kan vi løse ved at sænke hastigheden på de udvidede veje, vi skaber.
Det kommer også til at ske her, at der vil være så store støjgener forbundet med det, og det gælder ikke kun på de områder, hvor vi nu forestiller os en stor ekstra bevilling til støjskærme, men også på de øvrige områder.
Det betyder, at så må man sænke hastigheden, og på et tidspunkt bliver det også en måde at gribe det an på, og så begynder det at være lidt til grin, at man laver flere motorveje.
Så jeg synes, at vi står med en lang diskussion, som der bare ikke kommer nogen konstruktiv løsning ud af for nuværende.
I de her år er der kun ét svar, og det er: Mere motorvej, flere biler, og så mere motorvej og endnu flere biler.
Det er den proces, vi kan se, og vi kan derfor ikke støtte forslaget – på trods af at der også er positive elementer i at få lavet en lidt forbedret vej og få løst de støjproblemer, som man især har i Hvidovre.
Det er en væsentlig del af problemet, men vi får det kun løst ved, at vi pakker det ind, og det vil sige, at det bliver en stor ekstra investering, der kommer til at være i den forbindelse.
Vi kan fra Enhedslistens side ikke støtte forslaget.
Dina Raabjerg (KF), 2024-03-19:
Mange tak, formand.
Jeg står her i dag som vikar for vores transportordfører, som er ked af, at han ikke kunne være her.
Infrastruktur er vigtigt, fremkommelighed er vigtigt, og jeg tror, at alle, der pendler ind og ud af København, ser det store behov for en udbygning af Amagermotorvejen til fire spor i hver retning.
Ved at udbygge vejene som omtalt i lovforslaget vil kapaciteten blive forbedret, og det vil være med til at sikre en bedre trafikafvikling på vejene samt en højere regularitet i rejsetiden, og det vil dermed være en gevinst for både pendlere og erhvervsliv.
Samtidig, og det er meget vigtigt, forbedres trafiksikkerheden væsentligt på strækningen.
Med en forventet stigning på 6.000-8.000 biler pr. hverdagsdøgn i 2030, vil Amagermotorvejen imødekomme behovet og kunne håndtere en samlet trafik på mellem 153.000 og 128.000 biler pr. hverdagsdøgn.
Og det er ikke blot et tal; det er et tegn på vores kapacitet til at tilpasse os og støtte væksten i vores samfund.
Samtidig vil denne udvikling medføre en lettelse af trafikken på andre store veje i området, herunder Gammel Køge Landevej, Holbækmotorvejen øst for Ring 3, og Ellebjergvej.
Det vil ikke blot forbedre fremkommeligheden for de rejsende på Amagermotorvejen, men også for dem, som bruger disse tilstødende veje Den planlagte udbygning af eksisterende og nye tilslutningsanlæg vil yderligere forbedre vejbetjeningen, især for trafikken til og fra Avedøre Holme.
Med halve tilslutningsanlæg ved Helseholmen og Hammerholmen vil vi opleve en betydelig aflastning af trafikken til Avedøre Havnevej og rundkørslen på Stamholmen.
Det vil ikke blot reducere trængslen, men også skabe en mere flydende trafikafvikling til gavn for alle.
Borgergrupperne i især Hvidovre kommune har været særdeles aktive i kampen mod trafikstøj, hvor der både er diskuteret overdækning af motorvejen samt støjskærme og andre løsninger, og jeg vil gerne anerkende borgerne for at have været konstruktive i deres tilgang til støjen på denne udvidede strækning.
Som en integreret del af projektet foreslås opsat ca. 12,5 km afskærmning, og det foreslås bl.a., at der opsættes støjskærme på nordsiden af Kalvebodbroerne for at dæmpe støjudbredelsen over Kalveboderne mod Hvidovre.
Det foreslås ligeledes, at Kalvebodbroerne udstyres med en skærm mellem motorvejen og cykelstien med henblik på at skåne cykeltrafikken mod oversprøjtning og vindtryk fra trafikken.
Samtidig foreslås det, at der etableres en ordning, hvor støjramte boliger vil kunne søge tilskud til støjisolering svarende til støjisoleringsordningen i en række andre anlægsprojekter.
Denne investering i vores infrastruktur er en investering i vores fremtid.
Det vil styrke vores økonomi, øge mobiliteten og skabe bedre forbindelser i vores lokalsamfund.
Så lad os se frem til de positive ændringer, som dette projekt vil medføre, og fortsætte med at støtte udviklingen af vores transportnetværk mod et mere effektivt og bæredygtigt samfund.
Peter Have (M), 2024-03-19:
Mange tak, formand.
Baggrunden for lovforslaget, vi behandler i dag, er en aftale indgået mellem den daværende regering og en bred vifte af politiske partier tilbage i 2021 om »Infrastrukturplan 2035«.
Lovforslaget markerer et betydningsfuldt skridt i retning af at realisere en visionær plan og adressere behovet for udbygning af Amagermotorvejen.
Helt konkret bemyndiges transportministeren med det her lovforslag til at udbygge E20 Amagermotorvejen med eksempelvis at etablere en tosporet fordelingsvej langs motorvejen øst for Avedøre Havnevej samt nye kørespor og nødspor på strækningen vist for Avedøre Havnevej.
I Moderaterne er vi glade for lovforslaget, som er et skridt i den rigtige retning mod en mere moderne og bæredygtig infrastruktur.
Vi støtter derfor forslaget.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-03-19:
Tak, formand.
Det er vi glade for.
Det er en kæmpe udfordring, når man kommer der mange timer af døgnet og havner i den voldsomt pressede trafik.
Det forplanter sig faktisk i betydeligt omfang til de mindre veje i umiddelbar nærhed samt ikke mindst til- og frakørselsramperne på motorvejen.
Vi skal sikre en langt bedre fremkommelighed på Amagermotorvejen og adgang til Avedøre Holme, hvilket vi med dette forslag nu skaber.
Jeg kan igen nævne, at vi ikke er en del af »Aftale om Infrastrukturplan 2035«, men som vanligt er vi jo pragmatisk indstillet, og vi bakker selvfølgelig op om forslaget.
Desuden er det ret væsentligt her, at der bliver etableret støjskærme langs motorvejen, hvilket vil give en stærkt reduceret støj til glæde for beboerne langs med den meget trafikerede vej.
Derudover er der også prioriteret en ordning, som giver tilskud til facadeisolering af helårsboliger langs motorvejen efter udbygningen.
Som sagt bakker Danmarksdemokraterne op og stemmer for forslaget.
Tak for ordet.
Steffen Larsen (LA), 2024-03-19:
Mange tak, fru formand.
Dette er endnu et forslag, som udmønter den udmærkede infrastrukturaftale, som Liberal Alliance er en del af, og vi stemmer selvfølgelig for lovforslaget.
Det gør vi også, fordi kapaciteten, i takt med at der kommer flere og flere personbiler på vejene, også skal følge med.
I september sidste år udgjorde elbiler mere end halvdelen af alle nye biler, der rullede ud på de danske veje.
Vi har transportministerens ord for, at elbiler udleder mindre CO 2 end tog pr. personkilometer, så i takt med at en større og større andel af bilerne på vejene er elbiler, er det ikke kun godt at udvide vejene for at komme trængslen til livs, men det er sådan set også, fordi det er det mest fornuftige, vi kan gøre for at nedbringe persontransportens udledning af drivhusgasser.
Og så kan jeg heller ikke som valgt og bosiddende i Københavns omegn lade være med at glæde mig over, at der også bliver brugt nogle penge på vores hovedstad og ikke kun i Jylland, hvilket ellers nærmest har været en naturlov i transportpolitikken i årtier.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
Det første spørgsmål er i forbindelse med det, ordføreren nævner, nemlig at hun er helt enig i, at journalister og forskere ikke skal være en del af det her lovforslag.
Desværre åbner det her lovforslag for, at det også gælder dem.
Så vil ordføreren være med til at støtte et ændringsforslag, der præciserer, at det aldrig kan være tilfældet?
Det andet spørgsmål handler om, at ordføreren nævner det her med, at en anonymisering kunne være mulig.
Men det er jo heller ikke en del af forslaget.
Så det var også en måde at løse den problematik, vi har, nemlig ved at sige, at man i nogle tilfælde kunne anonymisere det for de borgere, der har mulighed.
Generelt synes jeg så, det er rigtig ærgerligt, også med partier som Danmarksdemokraterne, som jeg tænker skulle være på borgerens side, at i hvert fald mange nu viser sig at være på systemets side og taler for at beskytte systemet i stedet for at beskytte borgerens ret til faktisk at forstå og kritisere samfundet.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-03-19:
Jeg ser det her på den måde, at vi skal beskytte de ansatte mod både chikane og de her voldelige tilfælde, som vi har set i forbindelse med de betjente, der havde sagen i Vejle.
I forhold til det med forskere og mediers adgang læser jeg altså af lovforslaget, at det kun helt undtagelsesvis kan fraviges, hvis der er nogle retsstridige forhold, som går imod det.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
Det er jeg virkelig glad for at ordføreren har lyst til, for det er jo netop det her med, at det er »som udgangspunkt«, altså at der er masser af ufleksible formuleringer, som skal ud, og som netop handler om, at bestemmelsen gælder »navnlig ... men er ikke begrænset til«.
Den type bestemmelser skaber en usikkerhed, og når hele retssituationen efter det her lovforslag handler om, hvorvidt den enkelte person har en følelse af chikane, ved vi jo ikke, hvorvidt noget er »som udgangspunkt« eller »navnlig«.
Derfor bliver vi nødt til at indhegne det her og sige, at det skal have en meget, meget snæver begrænsning i stedet for at have det, som der også bliver nævnt, nemlig at der kan være en aktindsigt omkring habilitetsproblemer med en souschef, og det har jo intet med de sager, som bliver nævnt af ordføreren, at gøre.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-03-19:
Som sagt opfatter jeg det ikke, som om det er et problem i lovforslaget, men jeg er helt villig til, at vi kigger på det i udvalgsbehandlingen.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-03-19:
Man skal føle sig ethundrede procent tryg, når man går på arbejde.
Så enkelt kan det siges.
Derfor er det også dybt uacceptabelt, at nogle offentligt ansatte oplever at blive chikaneret, blive truet, blive forfulgt eller hængt ud på særlig de sociale medier med navn og med billede.
Det må aldrig være prisen for at passe sit arbejde for politibetjente, sygeplejersker og fængselsbetjente.
Baggrunden for lovforslaget er, at der er sket en stor stigning i antallet af sager, hvor offentligt ansatte udsættes for vold, trusler og chikane.
Her har vi som politikere et kæmpe ansvar for at agere og lave lovgivning, som følger med tiden, særlig i 2024, hvor de sociale medier fylder rigtig meget.
I regeringen ønsker vi at beskytte offentligt ansatte mod chikane på bedst mulig vis.
Vi tror på, at ændringer i reglerne for aktindsigt kan være med til at skabe mere tryghed for eksempelvis fængselsbetjente.
Netop fængselsbetjente har vi stor mangel på, og jeg tænker heller ikke, at det hjælper på rekrutteringen af fængselsbetjente, hvis man som fængselsbetjent oplever, at indsatte kan få udleveret ens oplysninger gennem aktindsigt.
Derfor er vi i Moderaterne glade for, at vi med lovforslaget her ændrer reglerne, så det i højere grad bliver muligt at afvise anmodninger om aktindsigt, der har til hensigt ene og alene at chikanere.
Jeg synes, at vi med lovforslaget formår at ramme en sund balance med at beskytte offentligt ansatte uden at gå på kompromis med mediernes mulighed for at søge aktindsigt, for de er ikke omfattet.
For selvfølgelig skal vores kære medier, demokratiets vagthunde, fortsat kunne skrive kritiske historier og hertil bruge aktindsigt som værktøj.
Derfor er det også, efter forslaget har været i offentlig høring, indskrevet helt eksplicit i bemærkningerne til lovforslaget: Massemediernes og forskeres adgang til aktindsigt i forvaltningen bliver ikke berørt af den foreslåede ændring.
I Moderaterne vil vi gerne sikre, at offentligt ansatte føler sig trygge, både på arbejde og i fritiden, og derfor støtter vi selvfølgelig forslaget.
Mai Mercado (KF), 2024-03-19:
Jeg vælger jahatten, altså simpelt hen at tolke det som, at det godt kunne være, man kunne udvikle noget politik sammen for i højere grad at sikre offentligt ansattes tryghed.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-03-19:
Jeg er ikke enig med spørgeren i, at der er usikkerhed omkring, hvad pressen kan få aktindsigt i.
Jeg mener ikke, at vi ændrer på retstilstanden i forhold til det.
Jeg kan jo se, at det er lagt ind som en forudsætning i lovforslaget, at der skal foreligge meget tungtvejende hensyn til den ansattes tryghed, i forhold til at den offentligt ansattes navn eksempelvis ikke udleveres til pressen.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
Så ordføreren anerkender, at det kan risikere at blive en begrænsning af journalister og forskeres adgang til aktindsigt.
Igen er det jo det her med, hvornår der er tungtvejende hensyn.
Der er ingen objektive kriterier for det.
Det er en følelse, en medarbejder kan have.
Det kan være en souschef, eller det kan være en politibetjent, der har en følelse af tungtvejende hensyn.
Men kunne ordføreren støtte et ændringsforslag, der begrænser det her, for jeg kunne høre, at ordføreren var uenig i, at det kunne være et problem, hvis det også gjaldt journalister og forskere?
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-03-19:
Som udgangspunkt støtter jeg selvfølgelig dette lovforslag, og jeg vil ikke på nuværende tidspunkt kunne sige, om jeg støtter et ændringsforslag.
Det, jeg bare kan sige, er, at medierne ikke er omfattet af det her lovforslag.
Vi rører ikke ved det.
Det, vi rører ved, er, at de ansatte i frontlinjen ikke skal udsættes for chikanøse aktindsigtsanmodninger og heller ikke have udleveret deres navn på eksempelvis sociale medier.