runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DD), 2024-12-04:
Først tak til Venstres ordfører for en rigtig fin tale.
Man kan prøve at forestille sig en situation, hvor man måske er et ungt menneske, der kommer fra folkeskolen og måske ikke har haft de bedste oplevelser med sig og skal tage en erhvervsuddannelse og igen støder på alt det her bureaukrati og det her system, som er så komplekst at navigere i.
Det er jo ikke kun det, at man skal spare nogle penge i det offentlige og ikke bare bruge løs på bureaukrati, men også ud fra den enkeltes elevs og studerendes synspunkt er det virkelig vigtigt, at vi ikke har alt muligt kaos på det her område.
Nu blev der også spurgt ind til det her med de videregående uddannelser.
Der oplever man jo i dag, at man skal søge – hver gang der er et nyt semester, skal man søge.
Det er jo unødigt bureaukrati.
Vil Venstre være med til at afskaffe det?
Sofie Lippert (SF), 2024-12-04:
Tak for det.
Jeg tror, at vi er meget åbne for nogle af de forslag.
Men jeg vil lige fokusere lidt på de 20 dage.
Når jeg siger, at 20 dage er best case-scenario, er det jo, fordi ingen kan have en ansøgning til at lande på Styrelsen for Undervisning og Kvalitets bord, den dag man starter på studiet, når man først kan begynde at udarbejde den på det tidspunkt.
For nogle er der et afklaringsbehov, for andre har der været støtte tidligere og derfor bedre mulighed for hurtigt at sende det af sted.
Men selv i de bedste scenarier lander ansøgningen næppe på Styrelsen for Undervisning og Kvalitets bord første dag.
Så anerkender ordføreren, at de 20 dage ikke er fra studiestart?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-12-04:
Jeg er lidt i tvivl om, om de 20 dage er best case-scenario.
Så vidt jeg ved, er det den gennemsnitlige sagsbehandlingstid.
I forhold til om man skal kunne søge det her, samtidig med at man f.eks. søger ind på en uddannelse, er jeg åben for at drøfte det.
Dog har jeg så den betænkelighed, at der jo er mange, der vælger ikke at starte på en uddannelse, de faktisk søger ind på.
Så det kan rent faktisk også godt komme til at give en del unødigt bureaukrati, at man tildeler en SPS-støtte til nogen, som så ender med ikke at have behovet.
Men jeg er åben over for at drøfte det.
Jeg ser måske hellere, at vi gør noget for at smidiggøre selve sagsbehandlingstiden yderligere og måske også anvender nogle af de nye teknologier, der kan være i den forbindelse, sådan at det ikke nødvendigvis er mennesker, der manuelt skal sidde og kigge ansøgningerne igennem.
Regeringen har jo i den her uge lanceret en strategi for kunstig intelligens, som bl.a. kan mindske sådan noget administration.
Ja, alt administration i det offentlige kan i virkeligheden blive mindsket ret drastisk, da vi jo bl.a. kan få robotter til at læse dokumenter igennem, og jeg forestiller mig, at det kunne være noget, der kunne gøre, at det kunne gå hurtigere end 20 dage i gennemsnit.
Anni Matthiesen (V), 2024-12-04:
Som jeg også lige nævnte over for SF's ordfører, kan jeg selvfølgelig ikke tillade mig, når jeg ikke er uddannelses- og forskningsordfører, men udelukkende børne- og undervisningsordfører, at love noget på forhånd på en anden ordførers område.
Men jeg kan sige så meget, at jeg synes, det er helt naturligt, at man kigger bredt, og jeg vil sige, at uanset hvad burde det være i alles interesse, at hvis der er unødigt bureaukrati, som både generer de unge mennesker og for den sags skyld også uddannelsesstederne, bør vi tage fat på de ting og få det fjernet.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-12-04:
Selv om ordføreren, kan man sige i parentes, kun står her i dag som børne- og undervisningsordfører, er jeg alligevel glad for den håndsrækning, i forhold til at man skal se bredt på det her.
For et eller andet sted burde vi egentlig også have uddannelses- og forskningsministeren i salen i dag, for man er jo på tværs af ministerierne nødt til at se på det her.
En studerende og en elev er jo ikke bare en, der kun er i ét ministerium.
Det er forhåbentlig også en, der skal videre i systemet på et eller andet tidspunkt.
Så man er nødt til at se det bredt for at finde de her løsninger, som er alle vegne.
Men tak til Venstres ordfører for at nævne det her med bureaukratiet, for det skal nedbringes.
Anni Matthiesen (V), 2024-12-04:
Men jeg kan så, tror jeg, uden problemer betrygge Danmarksdemokraternes ordfører i, at man også taler sammen på tværs af regeringspartierne og for den sags skyld også på tværs af ministerierne.
Så jeg tror helt bestemt på, at man på den her måde er klar til at drøfte det på tværs af Børne- og Undervisningsministeriet og Uddannelses- og Forskningsministeriet.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-12-04:
I Danmarksdemokraterne vil vi først starte med at sige tak til SF for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Det er et utrolig vigtigt beslutningsforslag, for noget af det, det er rigtig vigtigt at vi tager os af her i Folketinget, er selvfølgelig at sikre, at man, hvis man er et ungt menneske og har brug for en særlig støtte for at kunne tage en uddannelse, så også får den støtte, der skal til, for at man kan gennemføre sit studieliv og sin uddannelse.
Der kan vi jo bare bl.a. på erhvervsuddannelsesområdet se, at der desværre er alt for mange, der falder fra.
Der er unge mennesker, som får deres SPS-støtte tildelt alt for sent og desværre falder fra uddannelsen.
Det er jo også nogle unge mennesker, der så risikerer at komme på kontanthjælp, og som vi kunne have grebet langt tidligere, hvis det var, at man havde sat ind lang tid før.
Derfor giver det rigtig god mening med noget af det, der jo også er blevet sagt heroppe på talerstolen fra forslagsstillernes side, eller også var det nede fra stolen hernede i Folketingssalen, hvor man kom ind på det her med muligheden for at søge SPS-støtte, allerede når man søger om at komme ind på uddannelsen.
Det er jo sådan nogle initiativer, vi skal se på og komme i gang med hurtigst muligt.
Så har vi i Danmarksdemokraterne også det helt klare princip, at SPS-støtte ikke kun skal fungere i forhold til ungdomsuddannelserne.
Det skal også fungere i forhold til de videregående uddannelser, og derfor er regeringen nødt til at komme med et samlet forslag, som dækker de områder på tværs.
Fordelen ved SPS-støtte, uanset om man får den, fordi man er ordblind, eller fordi man har en psykisk eller fysisk funktionsnedsættelse, er, at SPS virker.
Det er noget, der får langt flere unge igennem uddannelsessystemet, og de har en meget lavere risiko for at falde fra, og det er utrolig positivt.
43.000 unge står i dag uden uddannelse eller job.
Det er alt for mange, men sagen er også den, at 40 pct. af dem har en funktionsnedsættelse.
Så lad os hjælpe dem i stedet for at blive ved med bare at trække tiden ud.
Noget, vi i Danmarksdemokraterne også er optaget af i forhold til erhvervsuddannelserne, er, at man ikke kun skal have SPS, når det er, at man er på erhvervsskolen.
Man skal også kunne tage den her SPS-støtte med ud på selve lærepladsen, hvor man jo tilbringer en stor del af sin tid under uddannelsen.
Det oplever man på skolerne, men man oplever altså også som elev og studerende, at der er en hel del bureaukrati.
Og når man bare gerne vil føle sig helt som de andre og bare er træt af hele tiden at skulle søge, vente på afgørelser og det ene og det andet – altså bare gerne vil føle sig som de andre – så er det lidt træls, at man igen og igen skal søge om den støtte, som man nu engang har været berettiget til tidligere.
Så man skal ikke kvæles i ansøgninger og bureaukrati.
Det skal nedbringes, og i Danmarksdemokraterne kan vi støtte det her beslutningsforslag fra SF.
Tak for ordet.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-12-04:
Tak for det.
SPS-støtte er utrolig vigtigt for elever med funktionsnedsættelser, så de kan tage en uddannelse på lige fod med andre elever.
Dele af systemet i dag fungerer godt, og så er der også dele af systemet, som vi ikke kan være tilfredse med.
Vi ved, hvilke konsekvenser det har for unge mennesker i uddannelsessystemet, der er berettiget til SPS, men ikke får støtten ret hurtigt efter starten på deres uddannelse.
Det koster på fagligheden, og dermed kan det koste på det sociale; det kan have betydning for deres eksamener, hvis de får den sent; og i værste fald kan det betyde, at de falder fra uddannelsen.
SPS-systemet er under pres.
De seneste 10 år er der næsten kommet tre gange så mange unge, som får SPS.
Systemet er oprindelig designet til en tid, hvor antallet af SPS-modtagere var betydelig lavere, og derfor bygger det på en individuel ansøgning for hver enkelt elev.
I dag betyder det, at SPS-vejlederne mange steder bruger op mod 25 pct. af deres tid på at udfylde papirer og flytte papirer rundt i stedet for at hjælpe de unge mennesker, de er ansat til at støtte.
Det svarer rundt regnet til ca. 40 fuldtidsstillinger eller små 75.000 timer årligt, der går til administration.
Ligesom SF mener vi også i Liberal Alliance, at unge mennesker skal have mulighed for at søge om SPS-støtte, allerede inden eller i forbindelse med at man søger optagelse på sin uddannelse.
På erhvervsskolerne er der også store udfordringer.
Halvdelen af eleverne med funktionsnedsættelser falder faktisk fra deres uddannelse.
Man burde måske kigge på en helt anden model for erhvervsuddannelserne – en model, der måske mere minder om fgu's.
Og vi bør kigge på at kunne hjælpe virksomhederne med at blive mere oplyst om deres elever, der har funktionsnedsættelser.
Så tak til SF for at have fremsat et rigtig godt beslutningsforslag.
Det er en politisk opgave, der skal løses, og derfor stemmer vi i LA selvfølgelig også for.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-12-04:
Specialpædagogisk støtte er nemlig en afgørende del af at sikre, at unge med funktionsnedsættelser kan gennemføre deres uddannelse på lige fod med deres medstuderende.
Her taler jeg både med en vis politisk indsigt og en faglig indsigt som psykolog, men jeg taler faktisk også med en personlig indsigt, da jeg selv har arbejdet en del år som SPS-støttelærer på psykologistudiet.
Jeg ved derfor, hvor meget det betyder for en studerende at få den rette hjælp, og hvor ødelæggende det kan være, når hjælpen ikke gives i tide.
En velfungerende SPS-ordning betyder alverden for dem, der har behovet.
Ordningen er en essentiel del af vores ambition om lige muligheder for alle.
Det er en mærkesag i Moderaterne.
Når det fungerer, ser vi, hvordan SPS gør en konkret forskel ikke kun for de faglige resultater, men også for den enkeltes trivsel og evne til at gennemføre sin uddannelse.
Desværre ved vi også, at når systemet halter, kan det få alvorlige konsekvenser.
Lange sagsbehandlingstider og unødigt bureaukrati kan være de barrierer, der får de unge til at give op, før de overhovedet er kommet i gang.
Det er en problematik, som vi skal tage dybt alvorligt, og som kræver målrettet handling.
Som beretningen bemærker, har midlertidige forsinkelser under implementeringen af et nyt administrationssystem været en udfordring, men det er positivt, at sagsbehandlingstiden nu er normaliseret til 20 dage, og at elever med ordblindhed faktisk får automatisk tildeling med det samme i Nota uden sagsbehandlingstid.
Samtidig anerkender vi, at der er plads til forbedringer, ikke mindst for at undgå det her unødige bureaukrati og for at sikre endnu bedre vilkår for elever, men også lærlinge, som det har været nævnt, og studerende med funktionsnedsættelser.
Derfor støtter jeg intentionerne om at styrke SPS-ordningen, men vi kan ikke stemme for beslutningsforslaget fra SF, og vores nej skyldes jo så på ingen måde manglende vilje til at forbedre SPS-ordningen eller hjælpe studerende med behovet, men snarere at regeringen jo også allerede arbejder på området.
Som nævnt i beretningen er der i aftalen om flere social- og sundhedsassistenter og social- og sundhedshjælpere en klar forpligtelse til at drøfte forbedringer af SPS i kommende forhandlinger.
Det arbejde skal vi give tid og rum til at bære frugt, og vi kan også sagtens kigge ind i, om vi skal udvide til andre områder i forhold til SPS-ordningen.
Jeg mener i hvert fald, vi skal fokusere på de her konkrete skridt, der kan forbedre det og mindske bureaukratiet, ikke mindst dem, der kommer til at blive taget nu, og så samarbejde om at skabe de nødvendige forbedringer af SPS-ordningen, som vi kan blive enige om.
For studerende med funktionsnedsættelser skal ikke falde igennem systemet, og det har vi heldigvis også fokus på at sikre.
Vi stemmer ikke for beslutningsforslaget, da der er et godt arbejde i gang med SPS.
Tak for ordet.
Sofie Lippert (SF), 2024-12-04:
Endnu en gang tak for den positive modtagelse.
Jeg vil spørge til sådan en helt konkret del, der er en del af bemærkningerne til det her beslutningsforslag, som jeg jo forstår at regeringen ikke kan stemme for, fordi arbejdet er i gang.
Derfor er jeg nysgerrig på, om den konkrete ting er noget, de forskellige regeringspartier er interesseret i at kigge på, altså om vi kan lave et system, hvor man kan søge om SPS-støtte, allerede når man søger ind på et studie, og derfor har en reel mulighed for at få støtte fra den første dag, når man træder ind på studiet, og ikke først – i best case-scenario – 20 dage inde i studiet.
Ude i virkeligheden er det nok nærmere et par måneder inde i studiet.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-12-04:
I sidste uge havde vi jo en hasteforespørgsel her i Folketingssalen, som handlede om, hvad konsekvenserne skulle være af ICC's fængslingskendelse på bl.a. Benjamin Netanyahu, og dengang fik vi jo desværre ikke noget særlig klart svar.
Statsministeren gav et ganske kryptisk svar om, og jeg citerer, at det vil »være op til myndighederne at foretage vurderingen«.
Hun sagde også, og jeg citerer igen, at »det vil være de danske retshåndhævende myndigheder, der tager stilling i den konkrete situation«.
Nu er det jo sådan, at de danske retshåndhævende myndigheder sorterer under justitsministeren, og det er jo baggrunden for, at spørgsmålet bliver stillet også her i denne spørgetid til justitsministeren.
Det, jeg ikke forstår, er i virkeligheden, at det er så svært for regeringens repræsentanter at svare klart: Ja, naturligvis ville en hvilken som helst person, på hvem Den Internationale Straffedomstol har udstedt en fængslingskendelse, blive tilbageholdt og udleveret, sådan som vores forpligtelser er i henhold til ICC.
Er det virkelig rigtigt, at de myndigheder, der sorterer under justitsministeren, ikke har en plan for, hvad der skal ske, hvis personer, der er udstedt en arrestordre på, stiller på dansk jord?
Er der ikke en klar plan for, hvad der skal ske i et sådant tilfælde, eller er det noget, som kan være op til den enkelte politibetjent det ene eller andet sted ved en dansk grænse?
Peter Hummelgaard (S), 2024-12-04:
Jeg kan generelt oplyse, at skulle personer med en arrestordre fra Den Internationale Straffedomstol mod sig indfinde sig på dansk territorium, vil det være op til de retshåndhævende myndigheder at tage stilling til sagen, og i den forbindelse skal de retshåndhævende myndigheder jo også afveje bl.a. de folkeretlige regler om immunitet, og i hvilken udstrækning det har afgørende betydning for Danmarks forpligtelser i henhold til en arrestordre.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-04:
Jeg vil i hvert fald godt give tilsagn om at dykke ned i tallene og se på, om vi kan se nogle mønstre, som ikke skal være der.
Jeg vil også godt bruge anledningen her til at sige, at jeg tror på, at der er meget andet, der er vigtigt her, altså den faste udlændingepolitik i det hele taget.
Antal betyder noget.
Det gør det så også i forhold til vores førtidspensionssystem.
Det betyder også noget, hvad det er for nogle forventninger, vi har til mennesker, når de kommer hertil.
Det er også derfor, jeg er glad for, at vi lige om lidt ser en arbejdspligt træde i kraft, sådan at det i stedet for mange år på passiv forsørgelse bliver en hverdag, hvor man bliver forventet noget af.
Charlotte Munch (DD), 2024-12-04:
Beskæftigelsesministerens kollegaer i Venstre
økonomiministeren og forsvarsministeren har tidligere foreslået, at indvandreres førtidspensionssager skal revurderes.
Det mener Venstre, fordi der især i udsatte boligområder ses en høj andel af ikkevestlige indvandrere på førtidspension.
Jeg tænker, at med det, ministeren har svaret nu, er der vel en enighed om det her, altså om en direkte revurdering af de sager.
Selv om jeg synes, ministeren har givet en lille forsmag på det, synes jeg ikke, der er kommet sådan et helt klart svar: Er ministeren klar til, at der kommer en direkte revurdering af de sager?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-04:
Det, jeg vil give tilsagn om i dag, er, at vi grundlæggende kommer ned bag ved de her tal og ser, hvad baggrunden er for, at overrepræsentationen er så stor, hvordan tallene udvikler sig – om det er fra mange år tilbage, eller om vi også ser en udvikling i dag – og om der er noget, vi ikke har hånd om her.
Jeg er også meget påpasselig med at stå og sige til en kvart million danskere, der i dag har førtidspension, at nu skal alt revurderes.
Charlotte Munch (DD), 2024-12-04:
Det ærgrer mig selvfølgelig.
Jeg ville jo så gerne, at ministeren var klar til en revurdering.
Jeg synes, det er ærgerligt, når vi ser, at der er så stor en overvægt af ikkevestlige indvandrere på førtidspension, taget i betragtning at vi har ukrainere, der kommer hertil fra krigshærgede områder og går direkte i arbejde.
Men jeg synes alligevel, at jeg hørte noget positivt om, at man er klar til at dykke ned i det, og det glæder jeg mig naturligvis over.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-04:
Jeg er helt sikker på, at vi kan have en god dialog om det her fremadrettet.
Charlotte Munch (DD), 2024-12-04:
Hvad mener ministeren om, at landets to største kommuner indskærper over for deres medarbejdere, at de skal arbejde for og tilslutte sig danske, demokratiske værdier, og mener ministeren, at dette og andre tiltag bør indføres for offentlige medarbejdere i hele Danmark for at værne om danske værdier blandt offentlige ansatte?
Der henvises til artiklen »Landets største kommuner indskærper danske demokratiske værdier over for sine medarbejdere« fra Jyllands-Posten den 9. november 2024.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-04:
Tak for spørgsmålet.
Jeg mener simpelt hen, at det er helt afgørende, at vi sammen står vagt om danske demokratiske værdier.
Det er jo en vigtig del af det, vi er, og af sammenhængskraften i vores land, og jeg mener, det er en fælles opgave at værne om dem.
Det er min holdning, at alle medarbejdere, både offentligt ansatte og privatansatte, bør respektere vores fælles værdier – fundamentet for vores samfund.
Og jeg forventer selvfølgelig også, at arbejdsgivere handler på det, hvis der er medarbejdere, som i forbindelse med udførelsen af deres arbejde ikke respekterer danske demokratiske værdier.
Når det kommer til det konkrete spørgsmål om udbredelsen af de tiltag, som er blevet indført i Aarhus og København, er én ting, hvad jeg mener, og en anden ting er, hvad jeg kan, og det er en arbejdsgiveropgave og i den her sammenhæng kommunerne, der har instruktionsbeføjelserne over deres ansatte.
Det betyder dybest set, at de ansatte skal følge de retningslinjer for udførelsen af deres arbejde, som ledelsen i kommunen har fastsat.
Det er også arbejdsgiveren, der kan håndhæve en arbejdspladspolitik, der stiller krav om, at medarbejdere tilslutter sig de danske demokratiske værdier.
Charlotte Munch (DD), 2024-12-04:
Det bringer mig til det næste, som er den her facebookgruppe, der er kommet frem, hvor især muslimske kvinder ytrer, at de mener, at det skal være sådan, at der f.eks. ikke bliver spillet musik i børneinstitutionerne, for det synes en af kvinderne ikke at hendes søn skal sidde og høre, eller at der ikke stadig væk bliver serveret svinekød, eller at man ikke som muslimsk kvinde vil vaske en ældre mand.
Det er noget, som jeg synes er forfærdeligt, mest af alt fordi jeg tænker på alle vores ældre, som kan risikere ikke at blive behandlet ordentligt.
Mener ministeren ikke, at vi på en eller anden måde kan dykke ned i det og kræve, at vi faktisk arbejder efter danske værdier, når vi har med vores borgere at gøre?
Det er jeg naturligvis rigtig glad for at ministeren er positiv over for.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-04:
Jeg vil godt indlede med at sige, at jeg er præcis lige så enig i, at de her tal er voldsomme.
Jeg mener, at der er grobund for at få kigget ned i, hvad det er, der sker.
Jeg er slet ikke i tvivl om, at der er noget af det, der handler om, at vi fortsat betaler prisen for tidligere tiders forfejlede udlændingepolitik.
Vi kan konstatere helt sort på hvidt, at der er en større andel af ikkevestlige indvandrere i Danmark, som er i førtidspensionssystemet, sammenlignet med personer med dansk oprindelse, og det kan der godt være forskellige grunde til.
Der er helt sikkert demografiske forhold, f.eks. alder, men også forhold med helbredsmæssige ting osv.
Men jeg er også helt sikker på, at der er grund til, at vi kigger ud over det og ned i de her tal.
Jeg tror, vi er nødt til at få analyseret på, om det alt sammen så at sige er gammel gæld, eller om der stadig foregår noget.
Jeg tror, vi er nødt til at få set på, hvad det er, der ligger bag de her tal, og det er jeg meget interesseret i.
Jeg synes, at det er helt på sin plads, at vi også politisk ser på, om de tilsyn, vi har, og de redskaber, de har, er tilstrækkelige.
Der er jo noget, vi kan oplyse i den konkrete sag, og det gjorde jeg også i min indledende besvarelse, bl.a. i forhold til hvad der er afgivet af påbud osv.
Det er alene beskyttelsen af dem, der eventuelt skulle have klaget, som er så beskyttet i virkeligheden, at det er der ikke mulighed for at få indblik i.
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-04:
Ja, men vi ved jo faktisk stadig væk ikke rigtig, om der har været nogen anmeldelser, og heller ikke, om der har været nogen anklager, ud fra ministerens svar.
Jeg er efterfølgende blevet kontaktet af folk, som fortæller, at der også ved kurators behandling af det konkursbo, der er, har været kritisable forhold, og jeg har jo anbefalet, at de går til Arbejdstilsynet.
Men hvordan skal jeg kunne finde ud af, om Arbejdstilsynet griber sådan nogle sager.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at jeg gerne vil spørge ministeren: Kunne vi ikke sætte os ned og tage en snak om de her sager og om, hvad man kunne gøre fremadrettet?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-04:
Jeg vil altid gerne drøfte, hvordan vores arbejdstilsyn fungerer bedst muligt, og om de har de redskaber, de vil have, og især gerne drøfte det med ordføreren, der jo også er en del af et af de partier, der har bakket op om arbejdsmiljøaftalerne undervejs.
Det, der jo er udfordringen i nogle af de her tilfælde, er, hvis der ikke er nogen medarbejdere, der vil tale med Arbejdstilsynet.
Det, jeg kan oplyse, er, at de har været til stede og det har de været gentagne gange, og det har både skattemyndighederne, politiet og Arbejdstilsynet været.
Men der har også været tilfælde, hvor man har besøgt virksomheder, og hvor der ikke har været nogen ansatte, der har haft lyst til at tale, og det oplever vi jo af og til, og det kan der være mange årsager til.
Men det gør bare, at Arbejdstilsynet har svært ved at bevise overtrædelser af den her karakter.
Jeg vil meget gerne give tilsagn om, at den her dialog skal fortsætte.
Vi har allerede drøftet, om ordførerkredsen kan få adgang til Arbejdstilsynet, skattemyndighederne og politiet i forening i forhold til de her fælles tilsyn, som så også har været til stede her.
Men der er også et oplagt emne, når vi mødes i arbejdsmiljøforligskredsen næste gang, i forhold til at få set på redskaberne.
Charlotte Munch (DD), 2024-12-04:
Hvad mener ministeren om, at markant flere indvandrere fra muslimske lande modtager førtidspension end personer med dansk oprindelse?
Der henvises til artiklen »Nye tal chokerer: To ud af tre indvandrere fra muslimsk land er på førtidspension, når de er over 50 år« fra Berlingske den 19. november 2024.