runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2016-12-05:
Jeg er meget lettet over, at det var fru Lisbeth Bech Poulsen, der var spørger før mig,
jeg ved jo, at Alternativet har nogle regler om, at to mænd ikke må stille spørgsmål i træk.
Jeg vil gerne spørge lidt til sikkerhedspolitikken.
I forhold til Danmarks indsats i Syrien og Irak er Alternativet modstander af vores militære engagement dernede.
Jeg kunne godt tænke mig, at hr. Rasmus Nordqvist ville uddybe, hvorfor man hos Alternativet mener, at det er forkert, at vi bekæmper Islamisk Stat, som begår folkemord, massevoldtægter, kulturdestruktion og er ude på at udslette alle, som ikke følger deres fortolkning af islam.
Hvorfor er det, at Alternativet ikke mener, at danske soldater gør en god indsats dernede med at bekæmpe den ondskab, som Islamisk Stat står for?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-12-05:
Det er netop det, der er hele pointen.
Jeg er fuldstændig enig i det.
Det er det, der er hele pointen i vores finanslovsudspil eksempelvis med det prioriteringsinstitut, som vi også har foreslået her i salen, hvor vi har beregnet at man kan finde omkring 3 mia. kr. frem til 2020, og dem vil vi geninvestere i området.
Christina Egelund (LA), 2016-12-05:
Til det sidste kan jeg svare klart ja.
Til spørgsmålet, om Liberal Alliance vil være med til at sikre en tilstrækkelig vækst, til at vi kan sikre en værdig ældrepleje, er det et klart ja.
Det er jo derfor, at vi går ind for, at skatten skal lettes og samfundsøkonomien styrkes, og at der skal flere i job, så vi får flere penge ind til at sikre bl.a. en bedre ældrepleje.
Så klart et ja.
Henrik Dahl (LA), 2016-12-05:
Flere har takket for den gode og udogmatiske tale, og jeg vil gerne slutte mig til dem og sige, at den var rigtig spændende.
En ting, jeg lyttede til med stor interesse, var afsnittet om afbureaukratisering.
Der vil jeg gerne høre lidt nærmere om Alternativets position i forhold til nogle af de regelværker, vi har, der har vokset sig meget store og meget, meget uoverskuelige.
Mange af dem skal man have ekspertbistand for at forstå, f.eks. på beskæftigelsesområdet, socialområdet osv. Er Alternativet indstillet på ud fra sådan nogle retssikkerheds- eller demokratimæssige betragtninger at gå nærmere ind i et arbejde på at få de her regelværker forenklet?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-12-05:
Nej, det er vi ikke.
Alternativet bakker op om de internationale aftaler, der er, for pointen med internationale aftaler er netop, at vi alle sammen skal værne om dem.
Danmark kan ikke stå og sige, at nu vender vi ryggen til i 5 minutter, men alle andre lande skal selvfølgelig overholde dem stadig væk.
Nu kommer jeg nok med et svar, der er lige så besværligt for hr. Jacob Mark, som det var, sidst han spurgte ind til børneområdet.
Og det er, at vi faktisk helt grundlæggende ikke tror på, at man herindefra skal sidde og bestemme, hvor mange minutters forberedelse der skal gå til det ene, men ikke til det andet.
Vi har en vision om en folkeskole, som er fri, vi har en vision om, at man har nogle dygtige ledere og nogle dygtige lærere, som faktisk har lov til at organisere deres arbejde og finde ud af, hvordan det er, de skal bruge tiden bedst muligt.
Vi kan sagtens se, at der derfor er nogle udfordringer her og nu i forhold til den folkeskolereform, der er lavet, og det er jo også derfor, vi ofte taler meget imod den.
For den skaber en ensretning af alle institutionerne, som vi synes er uhensigtsmæssig, og det kan da godt være, at der dér skal skrues på nogle knapper for at få det til at lykkes.
Jacob Mark (SF), 2016-12-05:
Tak for det, og tak for en rigtig god tale med mange visioner.
Jeg vil spørge lidt ind til folkeskolen.
Jeg har jo for vane at spørge ordføreren lidt om børne- og skoleområdet, fordi jeg synes, det er et sted, hvor vi har en fælles interesse i at gå forrest.
Nu kunne man i flere medier i går se, at der er rigtig mange lærere, der flygter fra den danske folkeskole, og jeg tror jo, at en af grundene til, at de gør det, er, at flere og flere lærere oplever, at deres gennemsnitlige undervisningstimetal stiger og stiger, mens tiden til forberedelse falder og falder.
Derfor har vi i SF ligesom prøvet at adressere det her problem og sagt, at vi gerne vil hjælpe til med, at der kommer flere lokalaftaler, og vi mener også, at der skal afsættes flere midler til forberedelse.
Nu har jeg læst hele Alternativets finanslovsudspil, der kom her i efteråret, og som jo fyldte rigtig meget.
Men der er faktisk ikke rigtig nogen ord om midler til folkeskolen og heller ikke om forberedelse til lærerne.
Så jeg vil egentlig høre ordføreren, hvad Alternativet mener man skal gøre for at sikre, at lærerne har tid til at lave en velforberedt undervisning.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-12-05:
Men det handler netop ikke bare om at sætte en afgift på, det handler jo om at arbejde aktivt sammen med erhvervslivet, og er der nogle virksomheder, som ikke er grønne nok, og som kan blive meget bedre, så skal vi da gå ind fra offentlig side og hjælpe dem.
Vi skal sørge for, at der findes en ordentlig forskning og styrke forskningen inden for det her, så de kan agere bedre.
Det handler jo hele tiden om, at det er et samarbejde mellem det offentlige og det private.
Vi skal ikke bare skrue på afgifterne, nej, vi skal gå ud og være aktive medspillere sammen med erhvervslivet og med den private sektor for at få skabt den grønne omstilling, hvilket er en bunden opgave.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-05:
Det forstår jeg sådan set godt, og der er vi måske enige et stykke ad vejen.
Det er heller ikke for at prøve at tegne et ikkesandfærdigt billede – jeg ville ikke være det bekendt efter ordførerens meget positive tale.
Jeg vil blot sikre mig, at man hos Alternativet har en forståelse for det her med, at en af konsekvenserne ved at føre en meget ambitiøs klimapolitik i Danmark er, at de virksomheder, som er i Danmark, og som forurener mindre end i andre lande, og som udleder mindre CO2, end de ville gøre i andre lande, flytter til de andre lande og udleder mere CO2 til skade for verden.
Hvor ligger balancen dér?
Skal vi fastholde ambitionerne og arbejdspladserne i Danmark, eller skal vi risikere at tørre klimaudfordringen af på nogle andre lande, sådan at vores fælles jord får det dårligere?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-12-05:
Nej, det skal vi i den grad ikke, men nu konkurrerer man jo på andet end skat og afgifter, når det handler om at skabe arbejdspladser, og vi ved jo, at Danmark har rigtig meget at byde på.
Vi har nogle godt uddannede unge, og vi har en god infrastruktur, og det er sådan noget, der også tæller med.
Og så er det jo vigtigt at se på, at vi altså ikke er så slemme, som nogle prøver at tegne et billede af, i forhold til afgifter.
Vi kunne have beholdt en PSO og ændret lidt i den, så den mindede om den tyske, og så kunne vi også være nået rigtig langt i forhold til at udvikle en grøn energisektor.
Vi mener, at man kan gøre rigtig meget for netop at ændre i den adfærd, der er.
Det, der er vigtigt, er, at vi skal finansiere omstillingen, men vi skal jo også ændre adfærden, og det er det, vi altid har brugt afgifter til, eksempelvis afgifter på cigaretter og alkohol osv.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-05:
Tak for det, hr. formand.
Hr. Rasmus Nordqvist siger her til sidst, at vi både skal være det bedste land i verden og det bedste land for verden, særlig på klimaområdet.
Men der kan jo være situationer, hvor man ikke kan være begge dele på en gang.
Altså, hvis vores ambitioner løber lidt af med os her i Danmark, og vi risikerer at pålægge så store afgifter til gavn for klimaet, som Alternativet også lægger op til, så risikerer vi jo, at de samme arbejdspladser flytter til udlandet, og det er jo ikke det bedste for verden.
Så kan det godt være, at vi bliver de bedste i verden.
Hvordan skal den balance søges?
Regeringen lægger op til, at vi skal gå forrest, men vi skal jo ikke tørre klimaregningen af på de andre lande i verden.
Hvad er Alternativets opfattelse af det?
Christina Egelund (LA), 2016-12-05:
Det, vi er optaget af – og det har vi sådan set hele tiden været optaget af i Liberal Alliance – er, at den samlede samfundsøkonomi skal blive større.
Det er sådan set det, der er det vigtigste for os.
Og når vi er så optaget af det med skatten, er det, fordi vi ved, at høje skatter sænker samfundsøkonomien, altså slår bremsen i i forhold til velstandsskabelse, i forhold til at skabe job osv.
Jacob Mark (SF), 2016-12-05:
Men nogle gange er det sådan, at rammer og krav ikke rigtig passer sammen, og derfor tror jeg jo også, at der sker den her udvikling med, at lærerne får mindre og mindre tid til forberedelse, og at deres gennemsnitlige undervisningstimetal stiger.
Vi har jo en aktie i det her, for vi var med til at lave reformen, men derfor er det også så vigtigt for mig, at vi får løst det her problem.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-12-05:
Det tror jeg i den grad vi skal være gode til at hjælpe til med.
Når der er noget, vi har lavet, som skaber en uhensigtsmæssighed, så skal vi lave om på det.
Og det er jo det, der er med den folkeskolereform, som er blevet lavet: Den er dårlig.
Den er dårlig, fordi den spænder den enkelte institution og den enkelte lærer fast, og det er derfor, der skal ændres i den.
Så kan det godt være, at vi skal lave nogle midlertidige løsninger, indtil vi kommer derhen, for trods alt at forbedre hverdagen for underviserne og for børnene.
Men jeg synes godt nok, at det er uambitiøst, hvis det eneste, vi vil, er at gå og skrue lidt på nogle knapper for at sørge for, at det ikke er så slemt.
Carsten Kudsk (DF), 2016-12-05:
Men vi har også et problem, hvis vi pludselig får et stort pres på vores grænser.
Og der bliver lagt op til en asylbremse, som gør, at man har mulighed for at lukke af, og så må man kigge på forholdet til konventionerne.
Vi har også situationer med kriminelle, som vælger at komme til Danmark og få asyl, og bagefter lever de på tålt ophold, fordi vi ikke kan sende dem retur.
Hvor er Alternativet i det her spørgsmål?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-12-05:
Det skyldes måske, at vi er nogle partier, der også er optaget af andre problemer.
Vi mener faktisk, man skal tage reel politisk stilling til grøn omstilling og den offentlige sektor.
Vi råber ikke bare udlændinge, hver gang der skal tales politik.
Vi mener, det er helt afgørende, at man fra dansk side står et hundrede procent fast på internationale aftaler.
Man skal stå et hundrede procent fast på, at vi kun løser de her udfordringer med eksempelvis flygtningesituationen igennem internationalt samarbejde.
Carsten Kudsk (DF), 2016-12-05:
Det var en rigtig, rigtig spændende og interessant tale, hvor mange områder blev berørt.
Men hvor er Alternativet på et område, som alle taler om, nemlig udlændingepolitikken?
Det var, som om udlændingepolitikken overhovedet ikke blev behandlet.
Hvordan forholder Alternativet sig til udlændingepolitikken og til det regeringsgrundlag, der ligger nu?
Er der nogle af de her ting, som Alternativet kunne tænke sig at bakke op om?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-12-05:
Jamen det vil vi med glæde.
Vi vil gerne ind i forlig, om det er på energiområdet eller om det er på kulturområdet, og vi beder jo også rigtig tit om lov til at komme med i forlig rundtomkring, hvor der ikke altid er et lige stort ønske om, at Alternativet tiltræder forlig.
Men vi er gerne med i et nyt energiforlig.
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-05:
Det er jo nogle fine betragtninger i forhold til energibehovet.
Så vil jeg bare slutte af med at spørge, om Alternativet forestiller sig, at man vil ind i et nyt energiforlig og være med til at påvirke fremtidens energiforsyning i Danmark på den måde.
Det bliver jo i de kommende år, vi skal til at have forhandlet det på plads.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-12-05:
Først kan jeg fortælle spørgeren, at man kan finde begge taler inde på Alternativets facebookside, for jeg har faktisk skrevet to taler.
Den anden starter med: Når jeg ser på det nye regeringsgrundlag, føler jeg helt ærligt, at jeg kigger på en meget dyr julegave til nutiden, hvor man sender regningen videre til fremtiden. Med det sagt vil jeg sige, at ja, der er nogle mål, som er gode, og som jeg har rost Konservative for.
Vi har fået nogle mål ind i regeringsgrundlaget om vedvarende energi, og vi skal selvfølgelig se på vindenergien, vi skal se på solenergien, som også er værd at tage med.
Og så ved jeg, at Alternativets supernørd jo taler om bl.a. geotermi – jeg er ikke lige så nørdet – som også er noget, vi skal se på.
Vi skal selvfølgelig hele tiden blive gode til at se på nye vedvarende energiformer, som ikke efterlader affald, der skal ryddes op bagefter.
For det er jo også vigtigt, når vi snakker om vedvarende energi og CO2-udslip, at vi ikke efterlader en stor oprydningsregning til de næste generationer.
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-05:
Tak for det.
Jeg kunne ikke lade være med at sidde og tænke på, at statsministeren valgte rigtigt, da han 'valgte' den grønne tale fra hr. hr. Rasmus Nordqvist.
Jeg synes i hvert fald, det var en meget, meget god og positiv tale, og det er altid en fornøjelse at høre fra Alternativet.
Jeg blev også lidt nysgerrig på den røde tale, for jeg tænkte, om ordføreren virkelig har været så flittig, at han har forberedt en hel yderligere tale.
Så på sin vis er jeg lidt nysgerrig efter at høre måske bare de første par linjer af den for at høre, om det virkelig er en anden tale.
Men sådan i den mere seriøse ende kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren om noget.
Nu er der jo kommet det her mål om, at 50 pct. af vores energibehov skal være dækket af vedvarende energi i 2030.
Jeg kunne godt tænke mig at prøve at høre Alternativet: Hvad er det for nogle energikilder, I ser et stort potentiale i?
Hvordan ser I, at man kan opfylde det her mål, som jo både gælder i forhold til el og varme, men også i forhold til vores transportsektor?
Henrik Dahl (LA), 2016-12-05:
Der bliver nævnt en lang række aktører, som kunne gøre det bedre.
En aktør, der kun lige blev nævnt til sidst, var Folketinget.
Kunne jeg lokke ordføreren til at kommentere lidt nærmere, hvad Folketinget eventuelt kan gøre for at sætte regelbyrden og kompleksiteten ned?
Jane Heitmann (V), 2016-12-05:
Tak for det.
Jeg hørte fru Pernille Skipper tidligere, da Venstres ordfører spurgte ind til kontanthjælpen, og jeg kan forstå, at Enhedslisten mener, at det er asocialt og helt urimeligt, at et kontanthjælpspar med to børn får udbetalt 23.200 kr. om måneden.
Jeg noterede mig, at min egen ordfører spurgte, hvad niveauet så skulle være, og at fru Pernille Skipper hertil svarede, at det jo ikke må falde så meget, at man mister sin bolig og sin bil.
Så vil jeg bare spørge: Gælder det alle i det her samfund, at niveauet ikke må falde så meget, at man mister sin bolig eller sin bil?
Pernille Skipper (EL), 2016-12-05:
Jeg glæder mig til, når fru Mette Abildgaard gentager det sidste argument, næste gang der er en eller anden udlændingesag, der får alle herinde helt op at køre.
Det glæder jeg mig virkelig meget til.
Ja, fru Mette Abildgaard har selvfølgelig fuldstændig ret i, at vi ikke bare skal drive enkeltsagspolitik, og selv om tallet går fra de ca. 22.000 kr. til de ca. 24.000 kr., gemmer der sig jo nedenunder en hel masse ekstra opgaver.
Det har jeg sådan set svaret på én gang.
Dernæst er der jo ikke tale om bare et par enkelte historier, der er tale om rigtig, rigtig mange – jordemødre, chefer og fødende i øvrigt, der har rigtig dårlige oplevelser, og som peger på, at de bliver bedt om at løbe for stærkt.
Det kan ikke lade sig gøre mere.
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-05:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvem der ifølge ordføreren smadrer løs på det danske velfærdssamfund eller har noget ønske om at gøre det, for det kender jeg i hvert fald ikke nogen partier i Folketinget der ønsker.
Men tallene taler jo deres tydelige sprog.
Den her meget omtalte læge bliver i det her interview spurgt: Hvorfor siger du op nu, hvor bevillingerne er blevet sat op?
Hertil svarer han: Det er en personlig overvejelse, som også har med mit liv og mit helbred at gøre.
Skal vi som politikere helt ærligt ikke være forsigtige med at drive politik alene på baggrund af et par historier i TV 2 eller en enkelt læges ansættelsesforhold?
Pernille Skipper (EL), 2016-12-05:
Jeg anerkender fuldt ud, at der er masser af mennesker, som er meget, meget tilfredse med vores velfærdssamfund.
Heldigvis!
Er det en undskyldning for at smadre løs på det?
Nej, det synes jeg ikke.
Skal man så lukke øjnene for, om der er nogle problemer?
Nej, det synes jeg bestemt ikke.
Jeg havde en gammel farmor indtil for nylig, som var en af den slags ældre mennesker, som I kender, der aldrig kunne finde på at brokke sig over noget, aldrig, og hun elskede ingen højere end de sosu-hjælpere, der kom til hende hver dag, det var lige før, hun elskede dem mere, end hun elskede mig.
Det havde hun heldigvis råd til, men det er altså ikke alle ældre, der har det.
Det handler ikke bare om tilfredshed, det handler om, hvad vi synes er okay.
Når det er sagt, vil jeg i forhold til det med flere penge til de fødende sige, at det er rigtigt nok, at man godt kan måle det sådan, altså at der er kommet flere penge pr. fødsel, men samtidig har jordemødrene fået en hel masse ekstra opgaver, og det, vi hører fra jordemødre og overlæger fra klinikker i hele landet, er, at det, der bliver leveret, ikke er ordentligt.
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-05:
Tak for det.
Jeg anerkender fuldt ud, at der er steder i vores velfærdssamfund, hvor vi både kan og skal gøre det bedre, men det ærgrer mig, at Enhedslistens ordfører har sådan et behov for at tale hele velfærdssamfundet ned under gulvbrædderne på den måde, som jeg synes ordføreren gør.
Der blev lavet en undersøgelse i 2016 af Sundheds- og Ældreministeriet i samarbejde med KL, hvor de spurgte de ældre om deres tilfredshed med praktisk hjælp og personlig pleje, både dem, der boede på plejehjem, og dem, der boede i egen bolig.
Mere end 8 ud af 10 var tilfredse med den hjælp, de modtog – mere end 8 ud af 10 var tilfredse!
Tilsvarende bliver der på sundhedsområdet lavet det, man kalder en LUP, hvor man spørger til de fødendes tilfredshed, og her havde 93 pct. en virkelig god eller god fødselsoplevelse.
Der er flere gange blevet refereret til de her tal om fødsler, og der har jeg en artikel her fra Politiken, hvor de jo netop skriver, at der er kommet flere penge til fødsler – 2.207 kr. pr. fødsel.
Hvordan hænger det sammen med det billede, der bliver fremstillet fra Enhedslistens side?
Pernille Skipper (EL), 2016-12-05:
Jeg er grundlæggende meget uenig, men jeg tror, at vi skal have en længere diskussion om det.
Jeg tror netop ikke, at venstrefløjen skal ignorere problemerne.
Jeg tror netop, det er en fejltagelse, at man tror, man kan prøve at belære de europæiske befolkninger om ikke at være bekymret for arbejdspladser, der lukker; for nedskæringer, som bliver trukket ned over hovedet på dem; og for, at de, lige meget hvad for en regering de vælger, ikke kan vælge en anden økonomisk politik.
Den form for antidemokrati tror jeg ikke man skal ignorere.
Jeg tror netop, at vi i venstrefløjen skal insistere på, at der er nogle helt grundlæggende problemer i Europa, hvor en lille politisk-økonomisk elite træder på alle andre.
Og hvis vi ikke leverer løsningerne, vil højrepopulisterne gøre det.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-12-05:
Jeg er sådan set mere optaget af, hvad der sker i Europa i de her år.
Det er jeg meget optaget af.
For jeg ser nogle tendenser, som jeg synes vi tidligere har set i historien.
Og jeg synes da, at venstrefløjen bør være dem, der tager det seriøst og er opmærksomme på, at de der bevægelser, som vil have EU opløst, som vil have EU sprængt i stumper og stykker, er dem, der fremmer en udvikling, som altså er dødsensfarlig for vores kontinent.
Bør venstrefløjen ikke der have nogle visioner, som gør, at man står et helt, helt andet sted end der, hvor Enhedslisten står, som jo ret beset er det samme sted, som de der forskellige nationalistiske bevægelser står?
Pernille Skipper (EL), 2016-12-05:
Det handler om en familie på fire, der skal leve for 23.000 kr. og betale husleje, kontingenter, købe mad
– jeg vil meget gerne have mig frabedt, at man prøver på at få det til at lyde, som om kontanthjælpen er høj i det tilfælde.
Det er den absolut ikke.
Derudover mener jeg faktisk, at det, der er det smukke ved vores velfærdssamfund, er, at man er sikker på at blive grebet, når man falder, også hvis man er en eller anden rig, smart investeringsmand, som sætter alting på spil, eller hvad ved jeg, og går konkurs.
Så synes jeg ikke, man skal ende på gaden.
Nej, det synes jeg ikke.
Man skal ikke falde så langt, at man falder igennem, og det er der ingen, der skal.
Synes jeg, at man skal sætte kontanthjælpen så højt, at nogle af de mennesker oppe i Nordsjælland med deres meget dyre huse skal have dem betalt af offentlige midler?
Nej, selvfølgelig ikke, det er jo at overfortolke det, jeg prøver på at sige.
Jeg vil for det første sige, at det selvfølgelig også er muligt at få internationale løsninger på flygtningekrisen på et mellemstatsligt niveau.
Der er intet i overstatslighed, som betyder, at man får det.
Det har vi jo kunnet se.
Så jeg tror ikke, vi skal regne med, at EU kommer og redder os fra en utrolig asocial udlændingepolitik – på ingen måde.
Så vil jeg sige, at jeg ikke køber modsætningen, altså hr. Holger K. Nielsens argumentation om, at hvis nogen, vi ikke er enige med, og som vi ikke bryder os om, tilfældigvis på et område er enig med os, så skal vi skifte holdning.
Altså, jeg kunne jo vende den om og spørge: Har hr. Holger K. Nielsen aldrig tænkt over, at han er i utrolig dårligt selskab med alle de begejstrede EU-partier, som, uanset hvad der sker, bare vil overføre mere og mere selvbestemmelse til et overnationalt udemokratisk system, som trækker en neoliberal økonomisk politik ned over de europæiske befolkninger og tvinger nedskæringer igennem, der rammer helt almindelige mennesker?
Erling Bonnesen (V), 2016-12-05:
Er svaret på det så, at hvis man ikke vil hæve dem det sted, skal de bare stige endnu mere nogle andre steder?
For det skinner jo igennem på Enhedslistens besvarelser, at når man skal finde penge, handler det om at hæve skatterne i en eller anden form.
Så er der måske en enkelt skat, man ikke vil hæve, men er svaret generelt, at så skal skatterne bare sættes op?
Eller er man på andre måder parat til at prøve at få enderne til at nå sammen?
Pernille Skipper (EL), 2016-12-05:
Vi synes, det er en rigtig dårlig idé at lade skatterne stige i bunden for helt almindelige mennesker.
Erling Bonnesen (V), 2016-12-05:
Tak for det.
Det er jo velkendt, at Enhedslistens standardsvar på at finde penge er at hæve skatterne, så det kunne sådan set være interessant at prøve at spørge: Er der overhovedet nogen skatter, som ikke skal stige?
Pernille Skipper (EL), 2016-12-05:
Jeg vil for det første anfægte, at hr. Joachim B. Olsen er i stand til at fortælle mig særlig meget om virkeligheden, især når han i næste åndedrag påstår, at 1.900 kr. ikke er særlig meget.
Hvis hr. Joachim B. Olsen prøvede at leve på kontanthjælp i nogle måneder, tror jeg nok, jeg kan love for, at han gerne ville have et job, der gav ham 1.900 kr. ekstra om måneden.
Er han godt klar over, hvor mange penge det er for en helt almindelig familie?
Det udgør en stor forskel.
I øvrigt kan det betale sig at arbejde, og af den lillebitte gruppe af mennesker, som teoretisk set ikke ville få mere ud af at komme i arbejde, og som faktisk findes, er det nok de fleste, der er i arbejde.
Så måske hr. Joachim B. Olsen kunne tænke, at mennesker i det her land faktisk gerne vil bidrage med det, de kan, faktisk gerne vil arbejde, også selv om man ikke får ½ mio. kr. ned i lommen hver gang.