Peter Hummelgaard (S), 2024-05-21:
Tak for det.
Beslutningsforslaget vil pålægge regeringen inden den 1. april 2025 at fremsætte et lovforslag, der indebærer, at andre fagligheder end jurister og jurastuderende – det kunne f.eks. være socialrådgivere, økonomer, revisorer m.fl. – kan være frivillige i retshjælpsordninger finansieret via tilskud fra Civilstyrelsen.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at regeringen finder, at det er sympatisk at hjælpe borgerne med f.eks. økonomisk rådgivning.
Det er dog vigtigt at holde sig for øje, hvilket formål den statslige tilskudsordning til retshjælpsinstitutionerne tjener, nemlig at sikre borgere med lav indkomst adgang til billig eller gratis retshjælp inden for samtlige juridiske områder.
Adgangen til at få prøvet sin ret er en grundsten i en retsstat som den danske.
Derfor er de 42 godkendte retshjælpsinstitutioner fra Ringkøbing i vest til Rønne i øst og fra Frederikshavn i nord til Nykøbing Falster i syd åbne for alle og giver mulighed for, at enhver borger kan henvende sig og få en grundlæggende juridisk vejledning og bistand med henblik på at få løst retlige tvister på en retfærdig måde.
Netop den type bistand er noget, som jurister kan hjælpe med.
Det er også grunden til, at det hovedsagelig er jurister og jurastuderende, som sidder i retshjælpsinstitutionerne i dag.
Reglerne udelukker dog ikke, at andre fagligheder kan inddrages i retshjælpsarbejdet.
Eksempelvis har Civilstyrelsen, der administrerer reglerne, efter en konkret vurdering også ydet tilskud til retshjælp, som varetages af erhvervsjurister og erhvervsjurastuderende, hvis retshjælpen ydes i samråd med jurastuderende og under supervision af jurister.
Jeg finder også selv, at det i mange henseender vil give mening at inddrage navnlig socialrådgivere i retshjælpsarbejdet, da de f.eks. har et godt kendskab til servicelovgivningen, som forslagsstillerne også argumenterer for i bemærkningerne til beslutningsforslaget.
Det er derfor regeringens holdning, at en retshjælp, der indretter sig med socialrådgivere under supervision af jurister, efter en konkret vurdering af Civilstyrelsen bør kunne ydes finansielt tilskud efter de gældende regler.
Derfor vil jeg også bede mit embedsværk om at gå i dialog med Civilstyrelsen om, hvordan vi kan øge retshjælpsinstitutionernes kendskab til muligheden for at inddrage socialrådgivere og socialrådgiverstuderende på samme vis, som erhvervsjurister kan sidde i en retshjælp.
Jeg kan også godt se for mig, at vi kan blive enige om en beretningstekst om det, hvis udvalget måtte ønske det.
Hvad angår andre fagligheder end socialrådgivere, f.eks. økonomer eller revisorer, som beslutningsforslaget også lægger op til at inddrage i retshjælpsarbejdet, har jeg som nævnt meget sympati for den overordnede tanke, som forslaget hviler på, nemlig at man eksempelvis vil give borgerne adgang til at få hjælp til gældsrådgivning eller til at lave deres årsopgørelse, så de undgår skattesmæk.
Jeg vil gerne understrege, at hvis der er økonomer eller revisorer, der ønsker at arbejde frivilligt uden for den statslige tilskudsordning til retshjælpsinstitutionerne, skal hverken jeg eller regeringen stå i vejen for det.
Det er imidlertid regeringens holdning, at det arbejde ikke skal ske i regi af retshjælpsinstitutionerne, fordi retshjælpsinstitutionernes altoverskyggende opgave er at yde juridisk bistand.
Derfor finder jeg også, at det vil være uhensigtsmæssigt på det foreliggende grundlag at lave fundamentalt om på retshjælpsinstitutionernes sammensætning.
Det skal også ses i lyset af, at vi mener, at det er mere hensigtsmæssigt at afvente en samlet gennemgang af området for retshjælp og fri proces.
Jeg har for nylig besluttet, at arbejdet med at gennemgå ordningerne om retshjælp og fri proces, som har været sat på pause, skal startes op igen.
Der arbejdes i øjeblikket på en nærmere plan for processen for opstarten af arbejdet i Justitsministeriet, og så snart processen er på plads, vil jeg orientere Retsudvalget.
Når arbejdet med at gennemgå området for retshjælp og fri proces er gjort, vil der kunne tages stilling til retshjælpsinstitutionernes fremadrettede sammensætning.
Alt i alt mener jeg derfor ikke, at der på nuværende tidspunkt er holdepunkter for at åbne retshjælpsinstitutionernes faglighed i det omfang, som beslutningsforslaget lægger op til.
På det grundlag kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget, men som nævnt tidligere i min tale er vi åbne over for at se på en fælles beretningstekst, hvis forslagsstillerne og udvalget i øvrigt måtte ønske det.