runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lea Wermelin (S), 2020-01-08:
Tak for spørgsmålet.
Lige for dem, som ikke nødvendigvis er helt inde i jargonen, vil jeg sige, at et vandløb med dobbeltprofil er et vandløb, der har en bredere profil foroven og en smallere profil nederst.
Man kan sige, at vandløbet har et ekstra indhak i brinken.
Under normale omstændigheder sker vandføringen i den nedre profil af vandløbet, og vandløbets øvre profil har til formål at kunne føre mere vand væk, når der er behov for en større afstrømning.
Vandløb med dobbeltprofil er et af de tre anerkendte virkemidler, som går under fællesbetegnelsen fysiske anlæg på landbrugsjord.
De to andre virkemidler er miniådale og restaurering af ådale.
De tre virkemidler virker dels i vandløbet, dels på det omkringliggende areal.
Formålet med de tre virkemidler er at genskabe ådale og forbedre miljøtilstanden.
Virkemidlerne kan desuden have god synergi og understøtte afvanding, biodiversitet og klimaindsatser.
Jeg arbejder for, at virkemidlet dobbeltprofilvandløb kan anvendes under gennemførelsen af vandområdeplanerne 2021-2027, og derfor er det under det netop igangsatte vandrådsarbejde også muligt for kommuner og vandråd at indberette det virkemiddel under øvrige indsatser.
Det er vigtigt for mig, at kommunerne og vandrådene ud fra deres lokale viden giver deres indspil til, hvad de mener er de mest effektive vandløbsindsatser.
Det gælder også de såkaldte øvrige indsatser.
Samtidig kan der i forbindelse med kommunernes og vandrådenes indspil til øvrige indsatser gøres opmærksom på, hvordan prioriteringen af et af de fysiske virkemidler på landbrugsjord vil kunne inddrage naturen i vandløbet og i klimatilpasningen.
Som vi begge ved, indgik virkemidlet dobbeltprofil også i den indikative ramme for 2016-2021 og aftale om landdistriktsprogrammet for 2016-2018.
Den forrige regering besluttede, at de afsatte 27 mio. kr. årligt blev omprioriteret til andre formål i forbindelse med den tidligere regerings aftale om landbrugspakken.
Vi har i hvert fald sagt til vandrådene, at som en del af den opgave, som de bliver stillet ud over at prioritere i forhold til de fysiske vandløbsindsatser, kan de komme med de her øvrige indmeldinger.
Det synes jeg sådan set er et helt klart signal fra mig om, at vi gerne vil have den type indmeldinger, fordi det også er noget, som kan tjene flere formål.
Det kan både have et afvandingsformål i forhold til det konkrete vandløb, men det skal samtidig også gerne tjene vores klima og vores natur, for vi har en kæmpe stor opgave foran os med alt det grønne, som vi skal gøre i Danmark.
Erling Bonnesen (V), 2020-01-08:
Når der så som forventet kommer en stribe meldinger om, at det vil man gerne have de her lokale steder, så er det også nogle ønsker, der i hvert fald er en – nu skal man ikke stå her og lave sagsbehandling på alle de enkelte ting – overordnet holdning.
Tak for det, det er faktisk en god vej at gå, så lad os få set på det, for det kan være en god tilgang til det og en god melding herfra.
Lea Wermelin (S), 2020-01-08:
Det er i virkeligheden lige præcis det, der bliver de lokale vandråds arbejde.
Det er jo vandråd, som er sammensat på tværs af interesser, men som har det lokale kendskab, der skal til for at vide, hvad der skal til, altså hvordan vi skal prioritere indsatsen for at gøre noget godt for alle vandløbene i de kommende vandplaner, og så skal de i forbindelse med de tre virkemidler, hvor bl.a. dobbeltprofilen indgår, melde ud.
Jeg tror på, at den rigtige model er, at vi får det lokale indspark, og så skal vi så bagefter lave den endelige politiske prioritering.
Erling Bonnesen (V), 2020-01-08:
Mit næste spørgsmål kunne så netop være, om ikke ministeren lidt mere aktivt vil prøve at arbejde for, at det bliver et godt virkemiddel.
Det er jo fint at vente på, at der skal komme ønsker om det fra kommuner og lodsejere, men det er også vigtigt, at man her fra Folketingssalens side giver en klar melding på, at dobbeltprofilvandløb og miniådale – for nu også at have reference til ministerens tidligere besvarelse – er gode virkemidler, så vi siger til dem, at de kan kigge på det, for det kan få nogle af de her ting til at falde i hak.
Og det kunne netop hjælpe på at få bragt den debat videre, så det ikke bliver så meget enten-eller, men mere både-og.
Lea Wermelin (S), 2020-01-08:
Jeg er sådan set meget optaget af, at vi sikrer en balance i forhold til vores vandløb.
Der, hvor vi har været uenige – nu kommer spørgeren og jeg også lige fra et andet samråd – er, at jeg synes, at balancen har været tippet til den ene side, nemlig at der har været for meget fokus på afvanding og for lidt på vores natur i vores vandløb.
Så det forsøger jeg at sikre vi får endnu mere fokus på.
Men når det er sagt, er der i alt det arbejde, der ligger ude i vandrådene nu, rigtig meget brug for, at der er bred politisk opbakning, og at de netop kan tage nogle af de virkemidler i brug her, som jeg lige har skitseret, bl.a. også dobbeltprofil.
Erling Bonnesen (V), 2020-01-08:
Tak for det.
Jeg synes, det er en afbalanceret tilgang til det.
Jeg har forstået det derhen, at vi er enige om, at vi skal passe på vores vandløb og vores vandmiljø, og lige præcis dobbeltprofilvandløbene er noget af det, der kan være med til at sikre, at vi kan få tingene til at falde i hak, altså både passe på vores vandløb og vandmiljø og samtidig sikre den nødvendige afvanding, som skal til.
Så er det også ministerens overordnede holdning, at det her virkelig kunne gå hen og blive et godt virkemiddel, som kan tages i anvendelse rundtomkring netop for at få de her ting til at falde i hak?
Vi ser jo tit, at nogle har en lidt skæv opfattelse af, at det er enten-eller, men man kunne måske med det her komme et godt stykke ad vejen og sige, at det kan være både-og, så vi både kan få sikret vandløbene og passet på dem, hvor det skal ske, og samtidig sikre, at vandet kan løbe væk?
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-01-08:
Hvis der var nogle, der skulle lytte med, og som ikke har fulgt så nidkært med, som vi andre har, i de her forhandlinger, så vil jeg sige, at det, der er meldt ud fra Venstre, er, at man vil acceptere en model B og en alternativ model 3. Det har sådan set stået i pressen, og det giver præcis lige så stort et tab som det, som vi fra regeringens side er gået ud med.
Så vi vil gå lige langt, og der er det fuldstændig vores overbevisning, at man skal kunne gå ned til sin generalforsamling i foråret og se, at ens andelsbolig er det samme værd som sidste år eller mere værd end sidste år.
Heidi Bank (V), 2020-01-08:
Jamen jeg må sige, at jeg undrer mig lidt, når jeg hører det svar.
For jeg tror jo, at det er de færreste af de unge studerende – som jo i øvrigt står i en situation, hvor de måske skal studere et vist antal år i én by, og så skal de flytte, fordi de skal finde et arbejde – der er interesseret i eller har lyst til at købe en bolig selv.
Så jeg tror sådan set ikke, at deres jagt går på at købe en ejerbolig; den går på, at de kan finde en bolig, hvor de har råd til at bo til leje.
Vi skal jo bare huske på, at den højeste su ligger på ca. 4.000 kr. efter skat, så det er jo ikke, fordi der er masser af penge at rutte med.
Derfor har jeg bare brug for at vide: Hvad har ministeren tænkt sig at gøre for at sikre, at man f.eks. i Københavns Kommune begynder at prioritere flere studieboliger og ungdomsboliger?
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-01-08:
Antallet af studieboliger og ungdomsboliger vil være konstant, uanset om man lavede den her lovændring.
Men det, den gør, er, at den stiller alle unge lige.
Det vil sige, om man er ung med forældre i Gentofte, som har råd til at købe studiebolig til en, om man er ung og kommer fra Slagelse med forældre, der ikke har råd til det, eller om man er en ung færdiguddannet sygeplejerske og gerne vil købe en toværelseslejlighed på Nørrebro eller i et brokvarter et andet sted, måske i Aarhus, så bliver de tre købere simpelt hen stillet lige.
Og det er jo dejligt, og det er godt, at alle har det samme udgangspunkt, og at det ikke er sådan, at staten giver en unaturlig høj gevinst til den unge, der kommer fra Gentofte, hvis forældre betaler.
Heidi Bank (V), 2020-01-08:
Tak for det svar.
Det, vi er optaget af i Venstre, er såmænd ikke så meget den skattemæssige del i det her, det er sådan set udbuddet af studieboliger og boliger til unge mennesker.
Og det ved jeg jo også at ministeren har været ude med rigtig mange gange og fortælle om vigtigheden af, i forhold til at vi blandt andet her i København har de helt store udfordringer; hver gang vi har unge mennesker, der skal starte på studiet, går de og er dybt bekymrede over, om de kan finde en bolig.
Og der har jeg i hvert fald troet, at ministeren deler min og Venstres bekymring, i forhold til hvordan vi sikrer, at der er flere boliger og særligt flere boliger til de her unge mennesker, som jo har brug for en tryghed ved deres studiestart.
For når nu der kommer en chefanalytiker ud og siger, at det kommer til at have konsekvenser, så er det jo i forhold til det, jeg ønsker ministerens svar.
Mener ministeren, at der kommer flere eller færre studieboliger som følge af det her?
Altså vil der være flere unge, der står og har en bolig, eller vil vi have færre, så vi har en endnu længere venteliste på de boliger, der er?
For det vil jo alt andet lige presse de unge, som jo ikke kommer fra ressourcestærke familier.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-01-08:
Selv tak.
Godt nytår, og god sæsonåbning til ordføreren.
Indledningsvis vil jeg bemærke, at ændringen af forældrekøb i virksomhedsordningen vedrører skatteområdet, men jeg besvarer selvfølgelig gerne spørgsmålet, som har en sammenhæng med boligområdet.
Velstående forældre kan i dag købe en lejlighed og udleje den til deres børn og via virksomhedsordningen få et højere rentefradrag end andre private købere.
Med finanslovsaftalen for 2020 lægges der op til, at denne mulighed afskaffes med virkning fra 2021, så der sikres rimelige og fair skatteforhold ved forældrekøb.
Initiativet hindrer ikke forældre i at købe en lejlighed og udleje den til deres børn.
Der ændres heller ikke ved, at udgifter ved udlejning, f.eks. fællesudgifter, vedligeholdelse, revisorhonorarer m.v. kan fradrages i lejeindtægterne.
Men med initiativet fjernes som sagt muligheden for at opnå en urimelig skattefordel knyttet til renteudgifterne.
Det vil trække i retning af en mere lige indkomstfordeling og vil bidrage til finansieringen af øgede offentlige investeringer i bl.a. uddannelse og grøn omstilling.
Herudover kan jeg oplyse, at skatteministeren i år vil fremsætte lovforslag med ændring af forældrekøb i virksomhedsordningen.
Spørgeren er naturligvis velkommen til at stille yderligere spørgsmål i udvalgsbehandlingen under dette lovforslag.
Heidi Bank (V), 2020-01-08:
Først vil jeg sige godt nytår.
Det er jo blevet sagt nogle gange i salen i dag.
Og så til spørgsmålet: Deler ministeren bekymringen hos chefanalytiker og boligøkonom fra Nordea Lise Nytoft Bergmann, der til TV2 den 3. december 2019 har sagt, at hun forventer, at afskaffelsen af forældrekøb i virksomhedsordningen som følge af finanslovsaftalen for 2020 betyder, »at mange forældre vil trække sig, og det vil alt andet lige betyde, at ventelisterne på studieboliger og kollegieværelser vil blive længere«?
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-08:
Nu er kræft heldigvis heller ikke altid akut livstruende, selv om det er en meget alvorlig sygdom.
Så vil jeg også sige, at ingen jo er ufejlbarlige.
Udlændingemyndighederne laver også fejl, og det er også derfor, vi har en klageinstans, og der er også mulighed for at anke en afgørelse til Udlændingenævnet.
Det ved jeg ikke om den pågældende familie har gjort, men den mulighed er der jo altid, og der ser man jo også en gang imellem, at styrelsens afgørelser omstødes, fordi man mener, de forkerte beslutninger er truffet.
På den måde mener jeg egentlig vi har et rimelig velfungerende retssystem kørende på det her område.
Andreas Steenberg (RV), 2020-01-08:
Jeg synes, der er brug for sådan en regel, for jeg har efterhånden mødt mange mennesker, som ikke må få besøg af deres ægtefæller, kærester, mødre, børn, bedsteforældre, så jeg synes virkelig, der er brug for at se de regler efter, så folk kan få besøg af nærmeste familiemedlemmer.
Til det sidste vil jeg sige, at jeg synes, at ministeren skulle overveje at kigge reglerne nærmere igennem, for i det afslag, der er givet, er kræft åbenbart ikke defineret som en livstruende sygdom, for den dispensation er der sådan set allerede.
Så det var i hvert fald én ting, man kunne se efter i sømmene.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-01-08:
Jeg er meget glad for, at spørgeren fra Venstre kommer med den problemstilling.
Spørgerens partifælle, som er borgmester, skrev i sidste uge et indlæg i Berlingske, hvor vedkommende sagde, at det var umuligt at bygge mere i København, og at det bare handlede om at lave ændrede finansieringsregler – så ville det være god boligpolitik.
Så jeg er glad for, at Venstre stadig har ambitionen om at bygge mere.
Det er en ambition, jeg til fulde deler, ligesom mine partifæller på Københavns Rådhus, på Aarhus Rådhus og andre steder, for det er på lang sigt den bedste måde at sikre, at ejerboligmarkedet blive tilgængeligt for så mange som muligt, og det er selvfølgelig en del af målet, og også for unge og gamle.
Heidi Bank (V), 2020-01-08:
Det er et rigtig fint svar, men det giver ikke et svar på, hvad ministeren konkret har tænkt sig at gøre.
Hvordan vil ministeren sikre, at man f.eks. i Københavns Kommune vælger at prioritere det her område?
For det er jo i København, vi har de helt store udfordringer; det er der, hvor vi ser de unge studerende år efter år stå og mangle boliger.
Og når nu man så fra regeringens side har valgt at fjerne den her virksomhedsskatteordning, mindsker man jo udbuddet af boliger til de studerende.
Forældrene har godt nok en fordel dér, fordi de har råd til det, men deres børn kommer jo til at tage boliger fra dem, der ellers ville kunne have fået en bolig.
Nu er ministeren jo velkommen til at svare polemisk, og han er også velkommen til at svare, som om man ikke har opfundet en computer endnu, der kan lave udregninger.
Det synes jeg er helt fint, men det er jo ikke et svar til de københavnske andelsbolighavere.
For lad os nu holde fast i dem i stedet for dem på Læsø, som så ikke findes.
For jeg har bare ikke hørt en garanti fra ministeren om, at de kommer til at tabe nul kroner.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-01-08:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Men det spørgsmål, som Venstre har stillet tidligere, og som bl.a. rummede en udregning på, jeg tror, det var 11.000 forskellige opgørelser over andelsboligers tab af værdier, er umuligt at svare på.
F.eks. spurgte Venstre til, hvor meget andelsbolighaverne på Læsø ville tabe, på trods af at der ikke er en eneste andelsbolig på Læsø.
Det er jo klart, at det er svært at svare på, og det er svært at give en garanti for noget, som ikke findes.
Der må jeg bare sige, at det, som jeg har hørt af udmeldinger, er, at vi er klar til at gå lige så langt, og det vil sige at sikre, at andelsboligerne ikke bliver ramt.
Heidi Bank (V), 2020-01-08:
Så må ministeren lige oplyse mig lidt mere.
Nu skal vi jo ikke stå og forhandle her i salen, men jeg mener klart, at det, som jeg har hørt fra ministeren, er, at ministeren ikke vil garantere, at andelsbolighaverne ikke taber en krone, og samtidig har jeg ikke kunnet få et svar fra ministeren.
Altså, det er jo ikke en krone, som er bekymringen hos de her andelsbolighavere.
Det, som folk sidder og er bekymrede for, er jo ikke, om de taber en krone eller ej, men hvor meget de kan risikere at tabe som følge af det, ministeren er kommet med.
Så lige for at gøre det helt klart mener vi i Venstre ikke, at andelsbolighaverne skal betale for det her.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-01-08:
Det sidste må vi da håbe.
Jeg vil sige det sådan, at en andelsbolig jo ikke er en ejerbolig.
Man køber jo ikke den bolig, man bor i; man køber et medlemskab af en forening og retten til at bo i en bolig.
Men jeg svarer selvfølgelig meget gerne på det selvstændigt.
Så vil jeg sige, at med hensyn til det tab, som der eventuelt kunne være på de ejendomme, som andelsboligerne ligger i, vil vi ikke fra regeringens side gå videre end det, som Venstre selv har meldt ud at de vil gå med til.
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-08:
Vi tillader bare ikke, at det sker pr. automatik.
Så vil jeg derudover også sige, at hvis folk har en livstruende sygdom, vil det helt sikkert også indgå i vurderingen af, om folk får visum, altså for at besøge et familiemedlem i Danmark, som har en livstruende sygdom.
Jeg kender ikke lige den konkrete sag, men jeg vil sige, at det også har indgået i vurderingen der.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-01-08:
Tak for spørgsmålet.
Omsætning og finansiering af ejerboliger hører som bekendt under erhvervsministeren, men jeg vil gerne sige, at regeringen arbejder for at sikre et trygt og gennemsigtigt marked.
Vurdering og beskatning af ejerboliger hører under skatteministeren, og her lægger regeringen op til, at de nye boligskatteregler skubbes fra 2021 til 2024.
En udskydelse skal ikke føre til højere boligskatter – boligejerne skal ikke stige mere i skat end forudsat i boligskatteforliget.
I øvrigt kan jeg henvise til regeringens »Økonomisk Redegørelse« fra december 2019, hvor det fremgår, at boligmarkedet stadig er i pæn fremgang, og at der er udsigt til, at huspriserne vil stige moderat i de kommende år.
Herudover fremgår det, at der ses en stabilisering på markedet for ejerlejligheder.
Ejerlejlighedsloven hører til mit ansvarsområde, og her fremsætter regeringen snart et forslag til en moderniseret ejerlejlighedslov, der skal sikre en tidssvarende, forenklet og mere overskuelig regulering, samt at borgernes rettigheder styrkes.
Det er således min overbevisning, at regeringens førte politik gør det trygt at være boligejer i Danmark.
Heidi Bank (V), 2020-01-08:
Denne gang slipper vi for et »Godt nytår!«.
Mener ministeren, at den politik, som den socialdemokratiske regering har ført indtil nu, har gjort det mere eller mindre trygt at være boligejer i bred forstand i Danmark?
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-01-08:
Jamen jeg kan konstatere, at der er mange andre eksperter, f.eks. Christian Hilligsøe og Christian Bækmark, som konstaterer, at det ikke betyder det store.
Og jeg vil da sige: Hvorfor skal det være sådan, at studerende, hvis forældre har en meget høj indkomst, skal have en ekstra skattefordel ud over den skattefordel, der er, ved at man, når man sælger dem, kan få 15 pct. rabat, og at man ud over det, at man kan trække det fra i virksomhedsordningen, yderligere skal have en ekstra rentefradragsfordel?
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Jeg tror egentlig heller ikke, at spørgeren fra Venstre mener det, og jeg tror heller ikke, at Venstre, hvis de skulle komme i regering igen, har tænkt sig at fjerne den finansiering på 230 mio. kr., som det her betyder på lang sigt.
Heidi Bank (V), 2020-01-08:
Tak for den gennemgang.
Spørgsmålet går sådan set på, om den førte politik gør det mere trygt – altså den helt konkrete boligøkonomi for den enkelte boligejer.
Det handler ikke så meget om konjunkturerne på den måde.
Derfor går spørgsmålet jo også på, om ministeren, når vi har andelsboligejere, der bl.a. i øjeblikket står og er bekymrede for, om deres bolig falder i værdi som følge af de forhandlinger, der i øjeblikket pågår vedrørende boligreguleringslovens § 5, stk. 2, så mener, at det er med til at øge den tryghed, man har som boligejer i Danmark.
Det samme gælder i forhold til sådan noget som de her øgede afgifter på tinglysning.
Igen er det jo sådan lidt påfaldende, at man vælger at lægge en afgift på noget.
Og der mener jeg jo ikke, at det bidrager til, at man får en større tryghed som boligejer.
For det er jo sådan, at danske boligejere har brug for at vide, at når de går ud og køber en bolig, kan de regne med, at de har råd til at betale den månedlige ydelse – det er ikke bare, om deres ejendom holder værdien eller stiger.
Man har brug for stabilitet i det her marked.
Der synes jeg, at nogle af de ting, som kommer fra ministeren, er utryghedsskabende, særlig det her på andelsboligejernes område, hvor jeg godt kunne tænke mig, at ministeren helt klart fik meldt ud, at man garanterer andelshavernes økonomi, og at der ikke sker et tab, hvis den andelshaver, der har købt en bolig i går, skal ud og sælge den, når det her forlig er på plads – måske, hvis det bliver et forlig.
Benny Engelbrecht (S), 2020-01-08:
Jeg vil starte med at oplyse lidt om anlæggelsen af dobbeltsporet mellem Tinglev og Padborg, som jo ikke er undersøgt i detaljer siden 1993, faktisk.
Såfremt man ønsker at gå videre med det projekt, vil det derfor være nødvendigt at gennemføre en ny undersøgelse, som bl.a. skal tilvejebringe et nyt anlægsoverslag for det.
Og det skal ske, inden man i givet fald kan træffe beslutning om at anlægge dobbeltsporet.
Inden forhandlingerne om en ny grøn investeringsplan har jeg i sinde at sørge for, at der tilvejebringes oplysning om, hvad disse undersøgelser helt præcist vil omfatte, og hvad de vil koste, for at vi kan danne os et overblik over det.
Hvorvidt vi så måtte beslutte i forbindelse med investeringsplanen på baggrund af det her oplæg at igangsætte først en undersøgelse af et dobbeltspor mellem Tinglev og Padborg og siden hen eventuelt at anlægge et sådant spor, bliver jo et prioriteringsspørgsmål, som er op til de politiske partier, som deltager i en politisk aftale.
Jeg ser til sin tid frem til at drøfte sådan en langsigtet plan om investeringer i infrastruktur med Folketingets transportordførere.
Og her skal jeg sige, at det jo selvfølgelig er op til også Radikale Venstre at kunne prioritere enkelte projekter; herunder er man selvfølgelig også meget velkommen til at bringe netop dobbeltsporet mellem Tinglev og Padborg op i de forhandlinger.
Nils Sjøberg (RV), 2020-01-08:
Hvilke initiativer vil ministeren tage, for at det længe savnede dobbeltspor mellem Tinglev og Padborg bliver en realitet, og hvad kan ministeren oplyse om tidshorisonten for færdiggørelsen af dobbeltsporet?
Karina Adsbøl (DF), 2020-01-08:
Jeg må sige, at vi fra Dansk Folkepartis side synes, at det er dybt bekymrende, at man som regering har som mål at have flere tvangsanbringelser og flere bortadoptioner.
For det er jo ikke antallet, det handler om; det handler om, at det er de rigtige børn, der bliver gjort den rigtige indsats for, og at anbringelser og bortadoptioner sker på et veldokumenteret grundlag.
Der må man bare sige, at det ikke sker i dag.
Justitia er kommet med en rapport, som påviser massive fejl.
Det sidste tilfælde er set i Frederiksberg Kommune.
Så det, det handler om, er jo ikke, at man skal have flere anbringelser og flere bortadoptioner, men at der skal ske det rigtige.
Efter den tidligere regering lempede med hensyn til tvangsbortadoptioner, har man kunnet se en massiv stigning.
Hvordan vil regeringen sikre, at det handler om barnets tarv og ikke blot om, at man skal have flere bortadoptioner, fordi det er billigere i sidste ende, hvis man tvangsbortadopterer et barn, end hvis et barn bliver godt anbragt i en plejefamilie, eller man sætter tidligere ind, hvilket er hele essensen i forhold til forebyggelse?
I forhold til Barnets Reform har vi jo fra Folketingets side netop sat barnet i fokus.
Så er det sådan, at essensen i det her er, at der er en række kommuner, der ikke kan finde ud af at implementere Barnets Reform, altså som ikke, selv om vi har lavet en forebyggelsesparagraf, som skal anvendes, kan finde ud af det?
Er det der, den halter?
Og hvorfor er det, at man tyr til så drastiske tiltag i første omgang?
Man hiver simpelt hen hammeren op af værktøjskassen i første omgang med det mål om, at vi bare skal have flere tvangsanbringelser og flere tvangsbortadoptioner frem for at tænke på familien som enhed.
Og så handler det ikke om at være på børnenes eller forældrenes side – det handler om at tænke på familien som en samlet enhed.