runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2020-01-15:
Det er alt for tidligt at sige noget om, hvor de her ting lander.
Det tror jeg også godt spørgeren ved.
Der sker rigtig mange ting.
Der sker i særlig grad noget i OECD i øjeblikket, som regeringen følger meget nøje, som jeg redegjorde for.
Der sker som sagt på en række områder mange ting lige i øjeblikket, og det følger regeringen tæt.
Så det at smide vetokortet her og der og alle vegne, som man kunne forstå spørgeren ville, er ikke relevant at diskutere på nuværende tidspunkt.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-15:
Nu har jeg i min fortid som europaparlamentariker deltaget i rigtig mange debatter om det her, også med Kommissionens embedsmænd og medlemmer, hvor man ikke lægger skjul på, hvad det er, man gerne vil, og at det netop er at flytte virksomhedsbeskatningen over til et omsætningsbestemt system.
Det er det, som ministeren også bekræfter vil have store økonomiske konsekvenser for Danmark.
Så hvis det er det forslag, Kommissionen kommer med, vil jeg bare gerne vide, om regeringen vil benytte sin vetoret og stemme nej og sige: Det kommer man ingen vegne med; der stopper Danmark EU-toget.
Morten Bødskov (S), 2020-01-15:
Det er de samme socialdemokrater, som sidder i regering, og bare lige for at opsummere kan jeg sige, at der i forlængelse af det, jeg sagde før, p.t. jo ikke er nogen EU-forslag om minimumharmonisering af selskabsskattesatsen, men som nævnt før også er der igangværende drøftelser i OECD om en global standard for effektiv minimumskat.
Med hensyn til CCCTB-forslaget, der spørges til, så indebærer det dog en harmonisering af selskabsskattebasen, der er væsentlig smallere og mindre robust end de gældende danske regler.
Det skyldes jo især, at vi har en række værnsregler på det her område, der går videre end det, der er lagt op til i direktivforslaget.
Det her såkaldte forslag, CCCTB-forslaget, kan således isoleret set jo altså som følge af det indebære en betydelig reduktion af dansk selskabsskatteprovenu, medmindre man samtidig øger satsen mærkbart.
Men vi støtter dog overordnet ambitionerne med CCCTB'en som et muligt delelement i at etablere en bund under selskabsbeskatningen i EU.
Det tror jeg er vigtigt at understrege.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-15:
Ja, det er jo kun første runde, forhåbentlig, der er udløbet.
Jeg vil gerne takke for den imødekommenhed, som skatteministeren lægger for dagen her, for når jeg især interesserer mig for regeringens holdning, er det jo på grund af de meldinger, som det parti, som skatteministeren tilhører, tidligere er kommet med.
Altså, i EU-valgkampen, som vi sikkert alle sammen har i frisk erindring, noterede jeg i hvert fald, at hr. Jeppe Kofod var en varm tilhænger af også den del af Europa-Kommissionens skatteforslag, der handler om en fælles skattebase, det man kalder for CCCTB – så skulle alle vist vide, hvad vi taler om – og der kunne det være rart, hvis ministeren fuldstændig klart bare kan sige, at det Socialdemokrati, der gik til europaparlamentsvalg, altså var et andet Socialdemokrati end det, som i dag sidder i regering – eller rettere at den politik, man havde forud for europaparlamentsvalget, ikke er taget med ind i regeringskontorerne.
Den rapport, jeg henviser til, fra tænketanken CEPOS illustrerer jo, at der vil være et tab på 14 mia. kr., hvis man følger Kommissionens forslag og går bort fra den overskudsbeskatning, som vi har i dag, og over til den omsætningsbeskatning, som Europa-Kommissionen lægger op til.
Derfor kan det jo have ganske stor betydning for kongerigets finanser, hvis man vælger at følge Europa-Kommissionens forslag, som hr. Jeppe Kofod altså i hvert fald for godt et halvt år siden ønskede.
Han har jo siden fået en glorværdig karriere og er indtrådt i regeringen, så måske skatteministeren vil gøre det fuldstændig klart, både for seerne uden for og også til orientering inden for regeringen, regeringens medlemmer, hvilken af de to socialdemokrater det er, der er trådt ind i regeringen.
Morten Bødskov (S), 2020-01-15:
Tak for det, formand, og tusind tak for spørgsmålet.
Regeringen gør sig rigtig mange tanker om lige nøjagtig det her spørgsmål, og det gør vi, fordi vi har en ambitiøs tilgang til internationale skattespørgsmål.
For regeringen er det nemlig vigtigt, at uanset hvilken type virksomhed man driver, og uanset hvem man er, skal man bidrage i tilstrækkelig grad til det fællesskab, man er en del af.
Det gælder også digitale virksomheder med meget lav eller slet ingen selskabsbeskatning.
På den baggrund arbejder vi i internationalt regi for en ambitiøs global løsning, der kan sikre rimelig beskatning af alle virksomheder.
Det er helt afgørende, at verdens største og rigeste virksomheder betaler den skat, de skal, ligesom jo i øvrigt alle andre virksomheder også skal.
Udfordringen med beskatningen af disse virksomheder er global og kan derfor bedst løses globalt.
Konkret indgår regeringen lige i øjeblikket konstruktivt i nuværende drøftelser i OECD-regi, særlig om globale standarder for effektiv minimumsbeskatning, der kan sikre, at ingen virksomheder kan undgå at bidrage til fællesskabet eller kan opnå urimelige konkurrencefordele – heller ikke digitale virksomheder.
Vi er dog opmærksom på, at dele af det arbejde, der foregår i OECD, samlet set kan have negative konsekvenser for Danmark, da forslagene i OECD for nærværende og for nuværende ikke er afgrænset til digitale virksomheders aktiviteter i forbrugslandet, som det hedder, men også berører beskatning af andre typer af virksomheders omsætning i udlandet.
Vi skal ikke underminere dansk selskabsskatteprovenu og dermed finansieringen af vores velfærd og ambitiøse klimapolitik.
Vi arbejder også for at indføre en bund under selskabsskatten i EU for at reducere uhensigtsmæssig selskabsskattekonkurrence inden for EU og dermed reducere presset på det danske selskabsskatteprovenu.
For at en bund kan virke effektivt, kræves der både et minimum under selskabsskattesatsen, som spørgeren jo også rigtigt nok ved, og en harmonisering af selskabsskattebasen.
Nu er min tid udløbet, men jeg kan se på spørgeren, at det var rigeligt til, at der også kan komme et opfølgende spørgsmål på spørgsmålet.
Louise Schack Elholm (V), 2020-01-15:
Er det regeringens ambition i denne valgperiode at flytte flere statslige arbejdspladser ud af hovedstaden end til hovedstaden?
Astrid Krag (S), 2020-01-15:
Det tror jeg faktisk godt at spørgeren kender svaret på, for det har jeg jo sagt meget klart i den avishistorie, som jeg tror spørgeren har indkaldt til spørgsmålet ud fra.
Det har man ikke, fordi det her er en del af en samlet løsning, hvor Familieretshuset øger antallet af statslige arbejdspladser, så Ringsted bevarer sit antal af statslige arbejdspladser, og hvor man kan flytte ind i nogle lokaler, man allerede har, og dermed spare de penge, der ellers ville være brugt på at skulle skaffe nye lokaler.
Man kan arbejde tættere sammen med kollegaer, der sidder med tilsvarende.
Louise Schack Elholm (V), 2020-01-15:
Tusind tak for det.
Mit spørgsmål til social- og indenrigsministeren er: Mener ministeren, at det bidrager til at sikre et Danmark i bedre balance, når ministeren flytter statslige arbejdspladser i Ankestyrelsen fra Ringsted til København?
Nick Hækkerup (S), 2020-01-15:
Det, der bliver sagt, er fuldstændig rigtigt, og jeg synes som sagt, at det vil være naturligt, at vi også kommer omkring det her spørgsmål, når vi skal lave revisionen af uddannelsen til fængselsbetjent i indeværende år.
Jeg håber jo, at spørgeren selv vil være med til forhandlingerne.
Karina Adsbøl (DF), 2020-01-15:
Det er rigtigt, at mange af dem jo ikke er unge, men har familie og børn og hus, der skal betales.
Men jeg tager det som en tilkendegivelse fra justitsministeren af, at det her er et område, justitsministeren i hvert fald vil være med til at ændre, og at ministeren vil tage det med i de her forhandlinger og også vil komme med et oplæg om, hvordan vi kan sikre, at der netop er bedre vilkår, så vi kan rekruttere flere fængselsbetjente.
For der er hårdt brug for dem og stor mangel på dem.
Nick Hækkerup (S), 2020-01-15:
Jeg synes, at det, når vi nu skal i gang med at lave revisionen af uddannelsen til fængselsbetjent i 2020, ville være naturligt, at spørgsmålet om elevløn under fængselsbetjentuddannelsen også indgår som en del af det arbejde.
Da jeg selv var ovre at åbne den nye fængselsskole i det jyske, var der en del elever, som ikke var unge mennesker, og man må i hvert fald forvente, at de er vant til at have en anden indtægt; måske havde de en anden uddannelse i forvejen osv.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi kan rekruttere vores fængselsbetjente bredt, også så de har et bredt erfaringsgrundlag.
Karina Adsbøl (DF), 2020-01-15:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Skal jeg forstå det sådan, at når ministeren så indkalder til de her forhandlinger, vil det være en del af oplægget fra regeringen, altså at man vil se på, om man skal gå tilbage til den gamle ordning, hvor man havde elevløn under uddannelsen, så man kan rekruttere flere fængselsbetjente?
Er det et løfte fra justitsministerens side?
Nick Hækkerup (S), 2020-01-15:
Det er fuldstændig rigtigt, at vores kriminalforsorg er meget presset.
Vi har over 100 pct. belægning i vores fængsler og arresthuse i øjeblikket, hvilket bare siger noget om, hvor stort presset er, navnlig fordi der ifølge den aftale, der blev lavet, skulle være en belægning på 95-96 pct., sådan som jeg husker det.
Jeg synes, som jeg også sagde i mit svar, at der er gode argumenter for at overveje, om su i de 10 måneder, som skoleperioden varer, er det rigtige, og om man kunne gøre det mere attraktivt og rekruttere flere, rekruttere bredere, rekruttere ældre, rekruttere folk, der havde lavet noget andet i forvejen osv., hvis man ændrede sammensætningen af den del af uddannelsen.
Karina Adsbøl (DF), 2020-01-15:
Tak for besvarelsen.
Det, jeg spurgte ind til, var også ministerens holdning til det.
Nu fik jeg en lang og god forklaring på, hvordan og hvorledes det er i dag, men det har jo tidligere været sådan, at man fik elevløn under uddannelsen.
Det har faktisk betydet, at rekrutteringen af fængselsbetjente har været for nedadgående.
Så læste jeg jo bl.a. artiklen her fra dr.dk, som netop handler om den 26-årige Stefan Christiansen, som skulle have penge med, havde jeg nær sagt.
Altså, han kunne næsten ikke klare uddannelsen, fordi han var på su; det var svært.
Så både han og Fængselsforbundet mener jo, at det ville øge motivationen til at søge ind og øge optaget på uddannelsen, hvis det blev lavet om, sådan at man fik elevløn under uddannelsen.
Det er jo rigtigt, som justitsministeren siger, at der er stærkt behov for det, for vi mangler fængselsbetjente.
Derfor handler det jo også om at kigge på, hvad det er for nogle vilkår, man tilbyder dem under uddannelsen.
Jeg havde svært ved at læse i artiklen, hvad regeringen mente, for hr. Jeppe Bruus, som jo er retsordfører for Socialdemokratiet, udtaler, at det er »svært at sige, om der er elevløn på skolebænken i sigte for de personer, der drømmer om en karriere som fængselsbetjent«.
Så derfor skal jeg lige være helt up to date, i forhold til om det er justitsministerens holdning, at justitsministeren gerne vil være med til at ændre det her.
Nick Hækkerup (S), 2020-01-15:
Tak for spørgsmålet om omlægning af su til elevløn under skoleophold til vores fængselsbetjente.
De øvrige år og måneder modtager de fast løn med mulighed for tillæg.
Jeg kan godt forstå spørgerens spørgsmål, for det hele bunder jo i, at vi mangler fængselsbetjente.
Det står også klart for mig, at de ansatte i kriminalforsorgen er hårdt spændt for, ligesom man i øvrigt er andre steder i vores straffesagskæde.
Vi mangler personale i fængslerne, og det betyder, at vi trækker store veksler på vores dygtige fængselsbetjente, som hver dag yder en stor indsats.
Det har jeg faktisk som justitsminister stor fokus på.
Jeg ved, og det ved jeg også at spørgeren ved, at kriminalforsorgen arbejder hårdt på at styrke rekrutteringen gennem bl.a. intensive rekrutteringskampagner og den nye uddannelsesinstitution i Vestdanmark, som jeg selv var ovre at være med til at åbne.
Det skal være med til at sikre, at vi kan uddanne endnu flere betjente til landets fængsler og dermed lette presset på kriminalforsorgens ansatte.
Det er sådan, at den politiske regulering af kriminalforsorgen står på en flerårsaftale, som spørgerens parti jo også er med i, og af den fremgår det, at der skal gennemføres en generel revision af uddannelsen til fængselsbetjent, hvilket vi forventer at påbegynde i indeværende år, altså 2020.
Vi skal altså have fagfolk til at se på en revision af den eksisterende uddannelse.
Jeg synes, at det vil være naturligt, at spørgsmålet om elevløn under fængselsbetjentuddannelsen indgår som en del af det arbejde, som vi skal i gang med nu.
Det vil sikre, at vi har et samlet grundlag for at vurdere, hvordan vi kan skabe endnu bedre og mere attraktive forhold under uddannelsen til fængselsbetjent.
Karina Adsbøl (DF), 2020-01-15:
Tak for det, formand.
Hvad er ministerens holdning til at give fængselsbetjente elevløn under uddannelsen, og vil regeringen arbejde for at sikre fængselsbetjente elevløn frem for su, når de er på skolebænken?
Astrid Krag (S), 2020-01-15:
Regeringen er ligesom spørgeren optaget af, at der er statslige arbejdspladser i hele Danmark, og jeg vil gerne starte med at slå fast, at omstruktureringen af Ankestyrelsen er en del af en samlet løsning på social- og indenrigsområdet, hvor niveauet for statslige arbejdspladser i Ringsted bliver fastholdt, og hvor Ankestyrelsen fastholder niveauet for statslige arbejdspladser uden for København – det er faktisk ikke engang rigtigt, for vi øger antallet af statslige arbejdspladser uden for København i Ankestyrelsens regi – og årsagen er ret enkel, og løsningen giver god mening.
I dag har Ankestyrelsen tre adresser: en i Aalborg, en i København og en mindre afdeling i Ringsted med ca. 20 årsværk.
Lokalerne i Ringsted lejer Ankestyrelsen af Familieretshuset.
Familieretshuset har i år fået en merbevilling på finansloven på 104 mio. kr.
Pengene skal bl.a. bruges til at ansætte flere medarbejdere.
Omkring 20 af Familieretshuset nye medarbejdere får ansættelsessted i Ringsted, og dermed får Familieretshuset selv brug for de lokaler, som Ankestyrelsen lejer i dag.
Nye statslige arbejdspladser til Ringsted er altså årsagen til, at Familieretshuset har opsagt Ankestyrelsens lejemål fra den 1. marts i år.
Efter opsigelsen flytter Ankestyrelsen 20 årsværk fra Ringsted til København, så de har to adresser frem for tre, men samtidig udvider Ankestyrelsen sin afdeling i Aalborg med ca. 20 årsværk frem mod år 2022.
Så for at opsummere vil jeg understrege igen: Omstruktureringen af Ankestyrelsen er en del af en samlet løsning, hvor niveauet for statslige arbejdspladser i Ringsted bliver fastholdt, og hvor vi øger niveauet af statslige arbejdspladser uden for København.
Louise Schack Elholm (V), 2020-01-15:
Det var jo et lidt kringlet svar på mit spørgsmål, om Ankestyrelsen fjernede arbejdspladser fra Ringsted.
Derfor vil jeg gerne have, at ministeren skærer ud i pap: Kommer der flere eller færre medarbejdere i Ankestyrelsen i Ringsted, og bliver der færre enheder, som Ankestyrelsen samles på i Danmark?
Så vil jeg bare spørge ministeren som det sidste spørgsmål på det her: Ministeren siger, at man er blevet opsagt, og derfor er man desværre nødt til at flytte alle medarbejderne fra Ankestyrelsen til København.
Har man forsøgt at finde andre lejemål i Ringsted?
For man kunne jo have et ønske om at fastholde, at Ankestyrelsen var placeret på tre matrikler i stedet for to, og så ville det jo være naturligt at afsøge muligheden for at finde andre lokaler.
Har Ankestyrelsen været ude at søge efter andre lokaler i Ringsted?
Astrid Krag (S), 2020-01-15:
Det er jo en faglig vurdering, at det giver virkelig god mening for borgerne i forhold til sagsbehandlingstider og den faglige synergi, der kommer af, at man samler de kommunale og regionale tilsyn.
Det tænker jeg at spørgeren egentlig er vældig godt tilfreds med, når man tænker på, hvor i landet hun er valgt.
Det er vigtigt for os, at vi sørger for, at der er en balance, og at vi har statslige arbejdspladser uden for København, og derfor er jeg også bare godt tilfreds med, at på bundlinjen leverer vi flere statslige arbejdspladser uden for København end det, spørgerens parti jo gjorde, da man havde regeringsmagten.
Marie Bjerre (V), 2020-01-15:
Kunne man ikke have flyttet dem til Ankestyrelsen i Aalborg i stedet for?
Hvorfor er det, at der er et behov for at flytte flere arbejdspladser til hovedstadsområdet?
Astrid Krag (S), 2020-01-15:
Jeg vil indrømme, at det ikke er mig som minister, der sidder med fingrene nede i, hvordan man håndterer lejemål og opsigelse af lejemål.
Familieretshuset har udlejet de her lokaler til Ankestyrelsen.
Nu har vi som regering afsat 104 mio. kr. sammen med vores aftalepartier på finansloven til, at Familieretshuset skal ansætte flere.
Dermed skal Familieretshuset selv bruge det lejemål, de ellers har haft lejet ud til Ankestyrelsen, fordi der kommer flere statslige medarbejdere i Familieretshuset i Ringsted.
Det betyder, at de har opsagt Ankestyrelsens lejemål.
Marie Bjerre (V), 2020-01-15:
Jeg synes, at det er nogle lidt kringlede svar, ministeren giver.
Man siger, at Familieretshuset skal bruge lejemålet fra Ankestyrelsen, men alligevel er lejemålet for Ankestyrelsen opsagt.
Så jeg vil bare høre, om ministeren lukker Ankestyrelsen i Ringsted og dermed også får opsagt lejemålet.
Astrid Krag (S), 2020-01-15:
Det, der sker i Ankestyrelsen, er, at man samler det kommunale og det regionale tilsyn.
Man kan flytte ind i de lokaler, hvor man allerede er.
Det er af den grund økonomisk, og det sikrer kortere sagsbehandlingstid for borgerne, og man kan få en faglig synergi.
Louise Schack Elholm (V), 2020-01-15:
Jeg må bare sige, at det undrer mig, at ministeren ikke vil indrømme, at ministeren centraliserer det ved at gå fra tre til to steder at have Ankestyrelsen.
Det forstår jeg godt, for det er en dårlig sag, fordi man jo har sagt, at man vil fastholde Danmark i bedre balance, og det er jo det modsatte, man gør.
Man vælger at sige, at man går fra at have tre enheder, hvor Ankestyrelsen er, til kun at have to enheder.
Det er en centralisering, og det er at fjerne Ankestyrelsen helt fra Ringsted.
Astrid Krag (S), 2020-01-15:
Al den stund at Aalborg, selv om man kalder det Nordens Paris, jo mig bekendt ikke er landets hovedstad, kan det altså ikke være en centralisering i København, at vi sikrer flere statslige arbejdspladser i Aalborg og samlet set står med et resultat, hvor der er flere statslige arbejdspladser uden for København.
Jeg ved godt, hvad det er for et politisk billede, man gerne vil tegne.
Jeg kan jo læse, at spørgeren har været ude i pressen på forhånd at sige, at hun er stærkt bekymret, og at nu centraliserer regeringen i stedet for.
Problemet er bare, at det jo ikke er det, der står på bundlinjen.
Louise Schack Elholm (V), 2020-01-15:
Igen undlod ministeren at svare på, om man centraliserer Ankestyrelsen til to matrikler i stedet for tre.
Når nu man er så bekymret for lejemålet, ved jeg, at Ringsted Kommune meget gerne vil hjælpe Ankestyrelsen med at finde andre steder at være, hvis det var, at Familieretshuset smed dem ud, som jeg kan forstå på ministeren at Familieretshuset har gjort.
Det var ikke det indtryk, jeg havde af situationen.
Astrid Krag (S), 2020-01-15:
Men det er jo klart, at det ikke passer så godt ind i det billede, som ordføreren gerne vil tegne.
Det duer jo ikke, at man sætter kikkerten for det blinde øje og lukker øjnene for, at med den løsning, vi får nu, kommer Ringsted til at bevare det antal af statslige arbejdspladser, de har haft, og samlet set får vi flere statslige arbejdspladser uden for København end det, den tidligere regering havde lagt op til.
Det er selvfølgelig lidt af et selvmål at stille et spørgsmål, som viser, at den her regering faktisk leverer flere statslige arbejdspladser uden for København end spørgerens egen regering, men det er ikke desto mindre det, der står på bundlinjen.
Pernille Bendixen (DF), 2020-01-15:
Grundlæggende er vi fuldstændig enige.
Grunden til, at jeg tager spørgsmålet her op, er, at det skal være en indgangsvinkel og et eksempel, for jeg har personligt hørt rigtig mange skrækhistorier om, at elever bliver truet med at blive smidt ud.
Et eksempel kunne være det, som blev nævnt før, med bussen, der kommer for sent, og så får man fravær, det har man, og det er fair nok, for man er der ikke, men jeg fisker mere efter, om det så bliver brugt som en slags trussel imod eleverne.
Er det der, vi er?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-01-15:
Det ligger mig meget, meget på sinde at få forandret den bekendtgørelse om fraværsregistrering.
Jeg synes jo, at man sagtens i klasselokalet som lærer kan vurdere, om grunden til, at en elev kommer for sent, er, at bussen er forsinket.
Det vil sige, at der måske hen over de der fire, fem busser, der kører fra den ene by til anden, kommer 200 elever for sent samtidig, fordi der er forsinkelser den dag i den kollektive trafik.
Det mener jeg godt man som lærer kan vurdere over for en elev, som faktisk bare er doven, og som praktiserer at komme for sent flere gange om ugen.
I det sidste tilfælde synes jeg man skal være relativt hård pædagogisk, men i det første tilfælde synes jeg godt, at man kan sige, at når nu så mange elever kommer for sent, er det jo ikke, fordi der er nogen, der af ond vilje ikke er dukket op til undervisning.
Jeg synes, det er to forskellige ting, og der har jeg lagt vægt på, at vi får skilt de to ting ad og dermed også får ændret på bekendtgørelsen, sådan at de to ting bliver skilt ad.
Så kan det måske tage lidt tid, før det slår helt igennem, men det er i hvert fald det, der er hensigten.
Jo, men det er jo altså, fordi vi står over for at skulle lave det hele om, og det er jo sådan set et arbejde, I satte i gang, så derfor er det en lille smule uglet.
Vi får eksperternes forhåbentlig rigtig gode bud lige om lidt, og vi går i Socialdemokratiet ind for, at man sørger for at holde hånden under de institutioner, der er udeomkring, men med hensyn til den konkrete model afventer vi eksperterne.
Vi synes, det ville være helt hul i hovedet, her utrolig kort tid inden de kommer med deres bud, at komme med meget konkrete bud.
Slagretningen synes jeg egentlig er ret klar, og jeg hører i øvrigt, at vi er enige om den.
Nogle steder har man gjort det ved at fusionere, altså man er lykkedes med at holde dem derude, andre steder er det så blevet gigantorganisationer, hvor det godt kan være, at uddannelsestilbuddet stadig væk er derude, men beslutningen er rykket ind.
Det synes jeg så ikke lige duer.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-01-15:
Jeg tror ikke, den her debat slutter i dag, for det kunne jo være meget interessant at se, hvor det er, ministeren mener der ikke længere er udbud.
Altså, hvis jeg kigger på de initiativer, som den tidligere regering tog, kan jeg se, at vi tog en række initiativer, hvor vi også kiggede mod de faglige udvalg for at sikre, at der kom flere erhvervsuddannelsesudbud, og hvor vi sikrede satellitdannelser.
Det er jo også derfor, vi i Venstre har kæmpet meget for, at udkantstilskuddet ikke bare er blevet indført, men også er blevet forhøjet ad flere omgange.
Det er også derfor, jeg kan være lidt bekymret, når ministeren om hele den her diskussion ligesom siger: Uha, det kan man ikke have alligevel, for så risikerer det at favorisere nogen i byerne.
Jeg tror, vi fra Venstres side er nødt til at holde fast i, at der er nødt til at være forskel på, hvordan vi håndterer storbyinstitutioner og landinstitutioner, og det håber jeg egentlig bare ministeren også kan give et tilsagn til, for det har været lidt uglet, hvad det egentlig var, ministeren mente.