runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
May-Britt Kattrup (LA), 2018-05-24:
Tak for det.
Alternativet ønsker med den her forespørgselsdebat at sætte fokus på ældres mentale sundhed, og hvad man kan gøre for at understøtte god mental sundhed.
Det er også vigtigt, og det er en vigtig debat.
Men det er også klart, at både mental og fysisk sundhed gradvis forværres, når man bliver ældre.
Det kan et nok så enigt Folketing nok ikke gøre meget ved.
Det er nok livets gang.
Men jeg tror, at det væsentlige i forhold til det her spørgsmål er, at man sikrer gode rammer for størst mulig velvære hele livet.
Og jeg mener, at man bør lægge vægt på en stor grad af selvbestemmelse.
Ældre mennesker skal ikke behandles som børn.
Værdighed er at blive taget alvorligt af familie, venner og af plejepersonale.
For et par år siden kunne man f.eks. høre en plejehjemsleder fortælle i nyhederne, at de ældre ikke måtte få saftevand, fordi der findes sundere alternativer.
Jeg mener, at en sådan tilgang til ældre er helt uforenelig med ønsket om at stille rammer til rådighed for, at man kan leve et godt og værdigt liv.
Derudover mener jeg, at man bør lægge vægt på stærke fællesskaber blandt ældre.
Mange ældre døjer med ensomhed, det er helt rigtigt.
Så det er vigtigt, at der er gode muligheder for et stærkt foreningsliv blandt ældre, at der på plejehjem er mulighed for fælles aktiviteter.
Man ved, at det er ekstremt vigtigt for ældres mentale sundhed.
Derfor har vi også igangsat en lang række initiativer på det her område med satspuljen og finansloven for 2018.
Vi har en vision om, at der skal være værdighed i ældreplejen, og et af pejlemærkerne for denne vision er netop adgang til fællesskab for alle.
Men derudover må man også bare sige, at det her ikke kun handler om politik.
Mange ældre oplever, at familier ikke besøger lige så ofte, som man godt kunne tænke sig.
Det er vigtigt, at familien og civilsamfundet generelt betyder endnu mere, end hvilke politiske beslutninger der bliver truffet herinde.
Og det er vigtigt at have den ydmyghed over for den her slags problemstillinger.
Liberal Alliance støtter den tekst, der er læst op af Dansk Folkepartis ordfører, Jeppe Jakobsen.
Jette Gottlieb (EL), 2018-05-24:
Jamen jeg håber, at det er så positivt, som det bliver beskrevet.
Jeg er ikke så optimistisk.
Jane Heitmann (V), 2018-05-24:
Jeg hører det, som om Enhedslisten ikke anerkender, at der samlet set bliver brugt flere penge ude i kommunerne på ældreområdet under den her regering end under den tidligere socialdemokratisk ledede regering.
Så lad mig spørge om noget andet.
Anerkender Enhedslisten, at den her regering faktisk har løftet ældreområdet med 2 mia. kr. i 2018?
Jette Gottlieb (EL), 2018-05-24:
Det kan jeg virkelig ikke bekræfte, for jeg ved ikke, hvordan de har regnet det ud.
Men det er klart, at nogle ting kan gøres med smartere arbejdsgange, men jeg kan også forsikre om, at netop i samværet med ældre er det tiden sammen med den ældre, der betyder alt.
Og den kan man altså ikke blive ved med at skære ned på.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-05-24:
Tak for det.
Nu siger ordføreren, at der i henhold til Finansministeriets beregninger skal bruge 6 mia. kr. ekstra for at bibeholde det samme serviceniveau.
Kan ordføreren bekræfte, at Finansministeriet ikke tager højde for smartere arbejdsgange og teknologisk udvikling?
Jette Gottlieb (EL), 2018-05-24:
Problemet er jo, at det åbenbart ikke lever op til selve demografien, altså at der er kommet så mange flere ældre, så det ikke betyder, at der er ekstra penge for hver ældre.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-05-24:
Jeg kan så fortælle, at det forholder sig sådan, at Finansministeriet ikke tager højde for de her ting.
Alene ved teknologisk udvikling har man effektiviseret for omkring 500 mio. kr. i kommunerne siden 2014.
Det er penge, som bliver i kommunerne, og som man kan bruge til bedre ældrepleje.
Jane Heitmann (V), 2018-05-24:
Nu har vi jo politisk taget en række initiativer, og en del af dem har vi jo taget sammen i satspuljekredsen.
Vi har som samfund et ansvar for at hjælpe de mennesker, som oplever ensomhed, eller som ikke trives af den ene eller den anden grund.
Men vi har også, og det må vi aldrig glemme, et personligt ansvar for at se de mennesker, der er lige omkring os.
Jeg skal i Netto og handle, har du brug for, at jeg køber noget med?
Hvordan går det, efter du er kommet hjem fra sygehuset?
Eller hvordan går det, efter du mistede din kone sidste år?
Og der synes jeg at vi mangler, hvad skal man sige, måske det sindelag, der gør, at vi bliver lidt bedre til at se hinanden, særlig fordi – som fru Pernille Schnoor tidligere var inde på – strukturerne har ændret sig, så vi ikke har, hvad skal man sige, sådan et naturligt familiefællesskab, hvor vi bor tæt på hinanden hele livet, som man jo havde i tidligere tider.
Og det udfordrer både den enkelte, men også os som samfund i forhold til at se hinanden.
Annette Lind (S), 2018-05-24:
Jeg synes, at det er på det her område, som det er på rigtig mange andre områder: Først siger man, at man tager en hel masse væk, altså det gør man via omprioriteringsbidraget, og så giver man en lille smule igen.
Og så bryster man sig af, at tingene er blevet bedre.
Faktum er, at det er blevet langt ringere ude i kommunerne med omprioriteringsbidraget.
Der er blevet 2.300 færre ansatte til at tage sig af de ældre.
Der er 6 millioner hjemmehjælpstimer færre.
Det kan mærkes derude.
Så kan det godt være, at man er kommet med et lille plaster på såret, men det gør det altså ikke bedre.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-24:
Tak for en fin tale.
Ordføreren er jo inde på, at de sociale fællesskaber er vigtige – det var jeg også inde på i min tale – og at de civile organisationer, frivillige organisationer er vigtige.
Er ordføreren enig i, at vi ud over at kigge på de her enkelte initiativer også skal se på nogle strukturer, ligesom vi taler om det på ungeområdet i forhold til trivsel, og at der er nogle strukturer, der simpelt hen modarbejder trivsel hos ældre?
May-Britt Kattrup (LA), 2018-05-24:
Jo, men generelt kunne jeg godt tænke mig at, at vi havde meget mindre stat, og at vi havde mere borger, mere civilsamfund, at man får ansvar og initiativ tilbage til borgerne, i stedet for at det er det offentlige, der overtager det hele
Det betyder ikke, at jeg mener, at der ikke skal være offentlig velfærd, for det skal der i hvert fald, og vi skal have velfærd til at hjælpe alle de svageste og mest udsatte, herunder vores ældre.
Men man kunne godt lave en kombination, hvor man fik lidt mere borger, lidt mere samfund, som ordføreren faktisk også efterlyser.
Annette Lind (S), 2018-05-24:
Hvis man spørger den ældre mand, som får hjemmehjælp, vil han svare, at han får langt mindre hjemmehjælp, end han har fået tidligere.
Det er sådan, at der er seks millioner hjemmehjælpstimer, der årligt er blevet skåret væk.
Jeg tror ikke, at der er en eneste ældre i det her land, der har modtaget hjemmehjælp før, som ikke synes, at det er en virkelig nedskæring i forhold til den personlige frihed, som det jo også er at bo i et rent hjem og få den personlige hjælp, som man skal have.
Jane Heitmann (V), 2018-05-24:
Ordføreren svarer jo ikke på det, jeg spørger om.
Hvor er det, ordføreren har de tal fra
Jeg nævnte, at siden den her regering kom til, er ældreområdet løftet med 2 mia. kr.
Omkring 89 pct. af værdighedsmilliarden har kommunerne faktisk brugt til varme hænder, til mere personale derude i virkeligheden, hvor vi skal passe og pleje og drage omsorg for vores ældre.
Så vil ordføreren ikke lige, når ordføreren nu står der på talerstolen og taler så skråsikkert om, at området er blevet beskåret, bare sådan lige kort redegøre for, hvor det er kommunerne har valgt at skære?
For faktum er, at det jo ikke er fra Christiansborgs side, at der er skåret ned på midlerne.
Tværtimod har den her regering jo løftet ældreområdet med 2 mia. kr., siden den kom til.
Så hvor er det, man har skåret ude i kommunerne?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-05-24:
Jeg skal bare høre, om ordføreren ikke kan bekræfte, at finansministeren selv har lavet beregninger, der viser, at den demografiske udvikling forudsætter, at der faktisk afsættes 6 mia. kr. frem til 2021, for at man vil kunne opfylde det med, at man i det mindste har den samme normering, som man har i dag, og at dét er en medvirkende årsag, sammen med at man i øvrigt også er nødt til at skulle tage sig af rigtig mange andre opgaver, som følger af, at vi har det nære og sammenhængende sundhedsvæsen.
Annette Lind (S), 2018-05-24:
Det er fuldstændig rigtigt, hvad fru Kirsten Normann Andersen siger.
Det er sådan, at den demografiske udvikling bare bliver værre, så de gamle i fremtiden faktisk kan se frem til dårligere behandling, hvis vi ikke tilfører flere midler.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-05-24:
Tak for det.
Jeg ville bare høre om noget.
Så vidt jeg ved, eksisterer omprioriteringsbidraget ikke mere.
Kan ordføreren bekræfte det?
Annette Lind (S), 2018-05-24:
Jeg ved ikke, om det er forsvundet hen over natten.
I hvert fald er det sådan, at man mærker det ude i kommunerne stadig væk.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-05-24:
Kunne det måske være en politisk beslutning i kommunerne, mere end det er noget, der er dikteret herindefra, hvor man altså har sat flere og flere penge af?
Vi ser jo desværre eksempler på kommuner, som vælger at nedprioritere ældreplejen til fordel for andre ting.
Herindefra opprioriterer vi jo ældreplejen og synes, at de ældre skal have en værdig pleje og omsorg.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-05-24:
Dansk Folkeparti er jo et familieparti, og vi vil gerne gøre alt, hvad vi kan, for at understøtte det gode familieliv.
Et andet eksempel kunne jo også være, at vi har en måde, vi har indrettet os på nu, der gør, at ældre i meget høj grad bliver i landdistrikterne, hvorimod de unge samles i de store byer for at uddanne sig.
Det vil vi også gerne være med til at løsne op for, så der er mulighed for, at man kan være sammen med sin familie i sit nærområde og man ikke på den måde er tvunget til at blive splittet tværs over landet, fordi der er nogle strukturer, der gør, at det er sådan, virkeligheden bliver.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-24:
For i forlængelse af det er der jo også sket nogle ting med vores familiestrukturer, som gør, at børn og ældre og unge ikke i nær så høj grad har det samvær og er i nærheden af hinanden, som man var førhen, og det kan vi jo være med til at se på.
Apropos Japanturen var vi ude at se en bydel, hvor man havde blandet generationer, og hvor ældre mennesker faktisk også havde reelle jobs, altså 80-årige, der havde 2 timer hver morgen i en daginstitution.
Så vil ordføreren være med til, at vi også kigger på, hvad det er for nogle strukturer, der er samfundsmæssigt, så det ikke kun bliver satspuljeprojekter eller økonomi, vi taler, men også en større struktur, vi kan prøve at se om vi kan ændre på?
Tak for ordførertalen, som jeg jo på mange måder er enig i.
Jeg tænkte på, at ja, der er besparelser ude i kommunerne, og at der også er sparet fra Folketingets side, og nu hørte vi i hvert fald tidligere, i forhold til hvor mange ældre der bliver, at vi jo så har en økonomisk udfordring.
Det er jeg klar over, men hvis vi skal kigge ud over den økonomiske udfordring, tænker jeg på, om der måske ikke også er nogle strukturer, der kan ændres.
Jeg sad her lige og kiggede på Fremtidens Hus for alle generationer i Aarhus.
Nu blev Aarhus nemlig nævnt af ordføreren, og jeg kom i tanker om, at man i Aarhus jo laver det her hus, som er et moderne bud på, at alle generationer skal være i det samme hus.
Vi har jo lavet seniorboliger, og vi har lavet ældreboliger, og måske er det lidt misforstået, at vi har tænkt, at nu skal alle ældre være sammen her, og nu skal alle unge være sammen her.
Måske skal vi til at være til på tværs af generationer.
Er ordføreren enig i, at der også er nogle strukturer, vi kan ændre på, som kunne gøre, at ældre kommer til at trives bedre?
Annette Lind (S), 2018-05-24:
Nu har jeg selv siddet ude i en kommunalbestyrelse og i et økonomiudvalg, det ved jeg ikke om ordføreren har.
Det er i hvert fald sådan, at man prioriterer de bløde værdier.
Det er næsten altid snerydning og reparation af veje, der må udsættes, fordi man vil have f.eks. en bedre ældrepleje.
Man prioriterer alt det, man kan, ude i kommunerne.
Så hjælper det ikke noget, at man får et lillebitte plaster fra Christiansborg, når de tager med den anden hånd.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-05-24:
Det er jeg meget enig i.
Jeg har jo også med glæde fulgt DR2's programserie om »180 dage på plejehjem«, hvor man netop lader unge og ældre mødes, og jeg tror, der er en stor del livsglæde i, når vi som generationer er sammen, i stedet for at vi opholder os hver for sig.
Det bidrager til et bedre liv.
Så jo, der er nogle strukturelle ting, som vi også kan se på, i forhold til hvordan vi indretter os.
Martin Geertsen (V), 2018-05-24:
Det her samfund, som vi har skabt sammen over mange årtier, er jo kendetegnet ved at være et samfund, som fungerer så godt, fordi vi har tillid til hinanden.
Det er måske det, der kendetegner det her samfund som noget positivt, hvis vi skal benchmarke os op mod alle mulige andre samfund.
Det gælder jo sådan set også på arbejdsmarkedet.
Jeg ved ikke, om jeg deler den helt så temperamentsfulde udlægning, som spørgeren har, i, at det hele var helt forfærdeligt i de her overenskomstforhandlinger.
Der var sikkert også meget, der foregik på kameraerne, som ikke foregik uden for kameraerne.
Men jeg synes bare ikke, at det er løsningen på det, som spørgeren her skitserer som problemet, at man så nedlægger Moderniseringsstyrelsen, og så har vi en højere grad af tillid end det, som spørgeren ønsker sig.
Det kan jeg ikke se for mig.
Henrik Dahl (LA), 2018-05-24:
Tak for ordet, formand.
Og også tak til forespørgselsstillerne, som jo er hr. Jacob Mark og fru Kirsten Normann Andersen, for at rejse den her debat, som er rigtig vigtigt.
Vores politik i forhold til hele den offentlige sektor og derfor også i forhold til den statslige sektor er, at offentlige arbejdspladser skal være gode arbejdspladser.
Det, der skaber en god arbejdsplads, er bl.a., at opgaverne er spændende, at vilkårene for at løse dem er gode, at ledelsen er dygtig, og at lønnen ikke giver anledning til misnøje, som man siger.
Det er sådan, at offentlige arbejdspladser allerede er særdeles gode.
Der er en høj løn.
Der er regulerede forhold.
Der er ret fine personalegoder, og der er kortere arbejdstid end i den private sektor.
Men de kan selvfølgelig altid blive bedre, så det her med at gøre offentlige arbejdspladser bedre er noget, vi jo selvfølgelig bakker op i Liberal Alliance.
Men når det er sagt, synes jeg altså også, og det bliver jeg bestyrket i ved at høre på debatten her i salen, at vi politikere altså også har et ansvar for at fastholde et retvisende billede af, hvordan den offentlige sektor fungerer, så vi kan have et retvisende udgangspunkt for vores debat.
Som jeg allerede har sagt, er personalegoderne i den statslige sektor meget konkurrencedygtige, når man sammenligner med de personalegoder, man typisk har i den private sektor.
Arbejdstiden er i gennemsnit kortere, end den er i den private sektor, og lønnen er virkelig god.
En folkeskolelærer tjener i gennemsnit mere end en lærer på en privatskole, nemlig omkring 0,5 mio. kr. om året.
En sygeplejerske tjener i gennemsnit omkring 450.000 kr. om året.
Der bliver, og det er noget, mit parti måske ikke er så begejstret for, til stadighed tilført flere ressourcer.
Siden år 2000 er det offentlige forbrug f.eks. steget med 136 mia. kr. ifølge tal, som Finansministeriet lige har offentliggjort.
Der kan gøres meget for at forbedre arbejdsforholdene i den statslige sektor, men det kræver ikke kun, at man henvender sig til regeringen.
Det kræver faktisk også, at man henvender sig til Folketinget.
For det er i meget høj grad Folketinget, som skaber det unødvendige bureaukrati, som man trækkes med i den offentlige sektor.
Der skal selvfølgelig være et bureaukrati i en retsstat.
Retsstat og bureaukrati hænger i en vis forstand sammen, så man har ensartet sagsbehandling og man behandler sager med hjemmel osv., men der er også meget unødvendigt bureaukrati.
Skønt noget af det kommer fra forvaltningen af lovgivningen, kommer det meste af det faktisk fra lovgivningen selv.
Så jeg vil slutte min ordførertale af med at beklage, at regeringspartierne ikke kan rejse en forespørgselsdebat over for oppositionen, for det kunne jeg sådan set godt tænke mig, hvis muligheden eksisterede, og i sådan en teoretisk forespørgselsdebat ville jeg spørge: Hvad vil oppositionen gøre for, at Folketinget ikke bebyrder de offentligt ansatte med unødvendigt og arbejdsmiljøødelæggende overflødigt bureaukrati?
Tak for ordet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-05-24:
Tak for det.
Jeg vil også rigtig gerne fjerne noget rigtigt bureaukrati, altså det, der måske faktisk kunne omsættes til noget tid.
Men jeg vil gerne fjerne det ved at have tillid til, at de ansatte kan noget mere, end de rent faktisk kan, altså ved at de først og fremmest får vilkårene til at gøre det.
Og jeg tror her, der er rigtig mange medarbejdere, der lytter efter signaler, som når ordføreren siger, at de offentligt ansatte har en rigtig god løn, og at de også har en meget kortere arbejdstid end alle andre.
For der er jo nogle, der spejler sig i det og tænker, at de rent faktisk ikke kan få en fuldtidsstilling; at de rent faktisk er nødt til at nøjes med nogle daglejervilkår; og at de faktisk synes, at der er lang vej til 0,5 mio. kr. i løn.
Så er ordføreren ikke enig i, at når vi sender forkerte signaler, som går i den alt for høje ende, så provokerer det selvfølgelig også den medarbejder, som i forvejen synes, at lønsedlen faktisk godt kunne være lidt bedre, og at det er irriterende ikke at kunne få fuld tid, når vedkommende faktisk har brug for det?
Henrik Dahl (LA), 2018-05-24:
De tal, som jeg har gengivet, er gennemsnitstal, og så vil der selvfølgelig være nogle, der er under gennemsnittet, og nogle, der er over gennemsnittet.
Der synes jeg ikke man skal lade sig provokere alt for meget af kendsgerningerne.
Det, jeg siger, er kendsgerninger, og så er det selvfølgelig klart, at man på baggrund af de her kendsgerninger, altså med hensyn til hvor gennemsnittet ligger, må tage en diskussion mellem arbejdsmarkedets parter om, hvordan man ordner løn- og arbejdsforhold.
Det er da noget, vi skal tænke rigtig meget over, men det ligger hos arbejdsmarkedets parter.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-05-24:
Altså, det er jo ikke en kendsgerning – ikke, når den enkelte kigger på sin lønseddel.
Det er et gennemsnit – det medgiver jeg ordføreren – men for rigtig mange af dem, der kigger på deres lønseddel, ser det noget anderledes ud end det, ordføreren her siger fra talerstolen.
Det er, ligesom når Liberal Alliances sundhedsordfører blev citeret for i går at sige, at sygeplejersker ikke skal løbe, men skal gå, og at det i øvrigt bare handler om, at man skal fjerne bureaukratiet, og at man skal nedbringe sygefraværet.
Men fakta er, at med senge på gangene kommer sygeplejersken alligevel til at skulle løbe.
Så hvordan bærer vi os ad med at kommunikere i en ærlig tone, så de ansatte rent faktisk også genkalder sig selv i det?
Og synes Liberal Alliance i virkeligheden ikke også, at de har et medansvar her?
Henrik Dahl (LA), 2018-05-24:
Altså, grunden til, at medarbejdere i den offentlige sektor ser sådan et sørgeligt lille beløb i nederste højre hjørne af deres lønseddel – hvis jeg ikke husker helt forkert – er jo, at skatterne er så vanvittig høje i det her land.
Så det kan vi da godt gøre noget ved, hvis vi kan samle et flertal for at sætte skatterne ned.
Jane Heitmann (V), 2018-05-24:
Tak for det.
Jeg vil også gerne kvittere for ordførertalen.
Jeg bed mærke i, at ordføreren nævner, at der er skåret på ældreområdet.
Hvis man kigger på finansloven, ser man, at faktum jo er, at ældreområdet er løftet med 2 mia. kr., siden den her regering kom til.
Det sender et meget stærkt signal om, at det her er et prioriteret område.
Vil ordføreren ikke lige gøre rede for, hvor man ude i kommunerne har fundet anledning til at beskære ældreområdet, jævnfør de tal, som ordføreren lagde frem for et øjeblik siden?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-05-24:
Jeg tænker også selv – jeg tror, det var Alternativet, der brugte eksemplet hamsterhjulet kontra det gode arbejdsliv – at det godt kan betale sig, at man satser på et godt arbejdsmiljø og nogle gode arbejdsvilkår.
Det tror jeg grundlæggende på, men jeg tror også, det er nødvendigt, at man engang imellem gør sig den ulejlighed at være lidt ærlig om, hvad tingene handler om.
Jeg kan høre, at den Radikale ordfører medgiver, at det politiske ansvar er vores alle sammens, og at skiftende regeringer har været et element i forhold til at skabe det tillidsforhold eller mangel på samme, som måske i virkeligheden var det, der kendetegnede de overenskomstforhandlinger, som netop er afsluttet.
Jeg er slet ikke i tvivl om, at lærerkonflikten i 2013 har spillet en rolle i forhold til overenskomstforhandlingerne i 2018, men jeg er heller ikke i tvivl om, at en proces, hvor man opsiger de statsansattes kutymeaftaler om spisepauser og andet, også har spillet en rolle i forhold til tilliden.
Tillid handler jo også om, at vi gensidigt både stiller krav – for det må man selvfølgelig gerne som arbejdsgiver, altså stille krav til medarbejderne og have nogle ønsker til, hvordan det er, man godt kunne tænke sig at tingene skulle udvikle sig – men omvendt også får husket at anerkende medarbejderne for det gode arbejde, der bliver udført, og ikke kun som noget, vi siger ved festlige lejligheder, men også som noget, vi rent faktisk formår at gøre ved at lytte til de behov, som opstår, og rent faktisk også honorere dem undervejs.
Jeg synes stadig væk, der er et stykke vej til, at vi får den her tillidsdagsorden på bordet, og at det ikke kun bliver en papirdiskussion, men at det faktisk bliver en reel drøftelse, for jeg tror på, at tillid er meget afgørende for et reelt godt arbejdsmiljø.
Jeg tror faktisk, de fleste af os godt kan tåle at have travlt, når vi blot også har en oplevelse af, at vi har en ledelsesmæssig støtte, og at vi i øvrigt bliver anerkendt for det.
Sophie Løhde (V), 2018-05-24:
Og den tillid har i den grad være udfordret af, hvad der gik forud i 2013 med en lærerkonflikt, hvor jeg i stilfærdighed påpeger, at SF selv var medlem af regeringen med Socialdemokratiet og Radikale Venstre.
Og det er en tillid, der også var udfordret af den overenskomstforhandling, der var i 2015, også under en tidligere regering.
Jeg lægger vægt på nu, at vi som parter har et 3-årigt forløb til at implementere de mange gode resultater, vi er blevet enige om, men jo også at få samarbejdet tilbage på rette spor.
Det fortjener det, og det fortjener ikke mindst de mange dygtige statslige ansatte.
Jeg har også hørt adskillige politikere tale om det.
Dem synes jeg også vi skal tillid til.
Som jeg nævnte før, lever jeg fint med, at der hver dag er medlemmer af Folketinget – og på en dårlig dag 89 – som gerne vil angribe regeringen og dens ministre.
Men jeg synes også, at vi alle sammen har et fælles ansvar for at overveje, hvad det er for nogle diskussioner, vi bringer ind, og om vi som lovgivende magt her i Folketingssalen også synes, at det er vores opgave på den måde at gå ind aktivt og tage stilling til organiseringen af styrelser, departementer, og hvad ved jeg.