Morten Bødskov (S), 2021-04-23:
Tak for det, formand.
Det er, som det også fremgår af lovforslaget, vigtigt for os alle, og det er det selvfølgelig også for regeringen, at vi gør, hvad vi kan, for at bekæmpe kriminalitet som eksempelvis hvidvask og finansiering af terror.
Og det er selvfølgelig også, som De Konservatives ordfører, fru Merete Scheelsbeck, sagde, samtidig vigtigt, at skattelovgivningen er hensigtsmæssig for både borgere og virksomheder.
Som et led i indsatsen mod lige nøjagtig hvidvask og finansiering af terror er EU's medlemslande blevet enige om at forbedre reglerne om kontrol med kontanter og likvide midler ved de ydre grænser.
EU's regler er selvfølgelig direkte gældende i EU, men da vi i Danmark også har danske regler, som fortrinsvis regulerer kontrollen ved de indre grænser, så er vi nødt til at ændre reglerne.
Med lovforslaget sikres det så, at de danske regler om kontrol med kontanter og andre likvide midler er i overensstemmelse med de her regler, der så er blevet enighed om, altså EU's nye regler.
Samtidig ændres de danske regler, så erhvervslivet ikke skal håndtere forskellige regler, når kontanter og andre likvide midler krydser henholdsvis EU's ydre og indre grænser.
Hvad går det så mere konkret ud på?
De såkaldte uledsagede likvide midler var der lidt munterhed om her, for hvad er det?
Ja, det er eksempelvis kontanter, der sendes pr. post, og for dem foreslås det, at skatteforvaltningen kan kræve en indberetning inden for 30 dage, når værdien svarer til 10.000 euro eller derover.
Det foreslås også, at uanset om beløbet er under eller over 10.000 euro, så vil det altid være muligt for skattemyndighederne at tilbageholde likvide midler, hvis der er indikationer på, at midlerne har forbindelse til kriminelle handlinger.
Derudover skal SØIK – det, der tidligere hed Bagmandspolitiet – fremadrettet have samtlige oplysninger om kontanters og andre likvide midlers bevægelser, som angives og indberettes til skatteforvaltningen til brug for bekæmpelse af hvidvask og anden økonomisk kriminalitet.
Der er ingen tvivl om, at de her ændringer vil styrke kontrollen med kontanter og andre likvide midler i Danmark, og de vil sikre, at virksomheder og borgere bliver mødt med ensartede regler, når de passerer både EU's ydre grænser og EU's indre grænser.
Sidst, men ikke mindst, indeholder forslaget også en opdatering af toldloven, som tydeliggør og forenkler gældende regler.
Endelig foreslås det at afskaffe toldmyndighedernes gebyr for udstedelse af godkendelsesbeviser i medfør af den her såkaldte TIR-ordning, da der ikke er hjemmel i EU-reglerne til at opkræve et sådant gebyr.
Så det er et teknisk, men ikke desto mindre vigtigt forslag, som gør, at vi styrker indsatsen i kampen mod kriminalitet og her jo altså i særlig grad hvidvask og finansiering af terror.
Tak for opbakningen.
Tak for det, formand.
Tusind tak for debatten og for modtagelsen af det her ret omfattende lovforslag; det skal jeg være den første til at indrømme.
Det er et lovforslag, som også har, kan man roligt sige, mange forskelligartede elementer.
Det er som sagt et lovforslag, der spænder ganske vidt fra en række EU-retlige problemstillinger, der skal løses, til særregler i forbindelse med det midlertidige forbud mod hold af mink, skattefritagelse af selvejende plejehjem og plejeboliger, forhøjelse af et bundfradrag for ydelser fra sociale fonde og indberetningsregler i forbindelse med udbytter af aktier.
Lovforslaget indeholder to elementer, der sikrer, at de danske regler overholder EU-retten.
For det første indebærer lovforslaget, at der indføres skattepligt for danske foreninger, når de modtager danske aktieudbytter, renter af og kursgevinster på kontrolleret gæld samt royalty.
og det er simpelt hen i strid med EU-retten.
Regeringen er opmærksom på, at særlig forslaget om skattepligt af danske aktieudbytter kan ramme dele af det danske foreningsliv, hvor aktiviteterne har været baseret på udbytter af aktier.
Da der jo her er tale om pligtstof, ses den foreslåede skattepligt som sagt som eneste mulighed, hvis vi skal værne om den danske kildebeskatning af aktieudbytter til udlændinge og det samtidig ikke bør være muligt for udenlandske investorer at undgå den danske udbyttebeskatning ved blot at investere i en forening.
I lovforslaget har vi dog efter min og ministeriets mening fundet en afbalanceret model, hvor foreninger, hvis midler udelukkende kan anvendes til almenvelgørende eller på anden måde almennyttige forslag, undtages fra beskatningen.
Det er den balance, vi har fundet.
Det gælder jo både danske og udenlandske almenvelgørende foreninger, og det er i den forbindelse vigtigt at være opmærksom på, at der skal være tale om en forening, der opfylder kravene til at være udelukkende almenvelgørende eller almennyttige, og at dette selvfølgelig er undergivet kontrol fra skattemyndighederne.
Som det fremgår af lovforslaget, medfører denne ændring et merprovenu på 20 mio. kr.
I den forbindelse er jeg og regeringen, som den socialdemokratiske ordfører også antydede,
selvfølgelig åbne over for, hvordan vi kan sikre, at de her midler kan føres tilbage til foreningslivet.
Sammen med de partier, der ønsker at støtte lovforslaget, synes jeg, at vi skal tage en dialog om, hvordan det kan lade sig gøre.
For det andet er der et element, der handler om opfyldelse af EU-retten, og det er den del af lovforslaget, der som sagt omhandler indførelse af en skattepligt for danske investeringsinstitutter med minimumsbeskatning, når de modtager danske aktieudbytter.
En ændring af de her regler har også været påkrævet og er påkrævet, da en dom fra EU-Domstolen som sagt er gået Danmark imod.
Også her havde vi gerne set, at det ikke var nødvendigt at stramme beskatningen af danske investorer, men også her er det vigtigt at sikre dansk udbytteskat.
Herudover er virkeligheden den, at det også er begrænset, hvor meget danske investorer bruger investeringsinstitutterne til at investere i danske aktier.
Regeringen foreslår desuden en række ændringer af gældende skatteregler for at tage højde for helt særlige forhold, der er opstået som følge af det midlertidige forbud mod hold af mink i Danmark.
Det foreslås, at alle overdragelser af minkfarme og minkafhængige følgeerhverv, som det hedder, der sker som følge af det midlertidige forbud mod hold af mink, kan ske uden forhøjelse af afgiften efter boafgiftsloven, når virksomheden er erhvervet til nedsat afgift.
Derudover foreslås det, at minkavlerne og de minkafhængige følgeerhverv får et ekstra år til at starte en ny virksomhed i virksomhedsordningen, uden at et eventuelt opsparet overskud kommer til beskatning.