runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Mikkelsen (LA), 2018-05-03:
Tak for det.
I mit parti stemte vi for muligheden for, at der kan fremsættes borgerforslag.
Nu har vi haft et par stykker, og der er da nok også flere på vej.
Det er svært at sige, men det er her i hvert fald, og jeg synes, vi skal tage alvorligt, at der er den opfattelse af, at der ligger noget, der er urimeligt.
Jeg vil gerne sige, at vi står ved den stemmeaftale, der blev indgået sidst, og som har ført til de regler, vi har nu, og som finansministeren har gennemgået rigtig fint og grundigt.
Så det skal vi lade være med at forsøge at gentage, synes jeg.
Men der var, som flere har været inde på, også finansministeren, også en Vederlagskommission, og der synes jeg, der er grund til at overveje, om ikke det var en fejl, at man ikke tog Vederlagskommissionens anbefalinger for pålydende og gennemførte dem, for som det også har været antydet her, er det måske forkert, at vi selv vedtager vores egne regler.
Man kan sige, når man har en kommission, der kommer med anbefalinger, at vel skal det vedtages i Folketinget, men hvis man tog Vederlagskommissionens anbefalinger, var det ligesom en overordnet, udefrakommende vurdering, der havde ført frem til det resultat, og dermed kunne man ikke i samme grad mistænkeliggøre det, som når Folketinget selv har været inde at foretage det og tage noget af det ud, bruge noget og lægge andet til side.
Jeg mener sådan set, at alle fortjener det, de får.
De bliver drevet rundt, kan man godt sige, og det er stort set i alle døgnets timer.
Så der er ikke noget, der ikke er velfortjent.
Jeg siger jo ikke, at balancen ikke kunne have været anderledes imellem pension og løn, men der er ikke noget, der ikke er velfortjent efter min bedste overbevisning.
I forhold til hvad man ellers tjener i erhvervslivet eller andre steder, mener jeg sådan set slet ikke, det på nogen måde er højt her.
Men balancen kunne jeg sagtens være med til at se på.
Så kan man, når man læser det her forslag, også nævne, at der var en overgang, hvor der var en vældig hed debat om det her på Facebook, som kørte langt ud, og det var sådan set meget på misforståelser.
Man fik jo indtrykket af, at de fulgte den tråd, at der ikke var en ministers børn, der ikke fik pension osv., og det er jo så heldigvis blevet afdækket, at det er meget begrænset.
Så synes jeg, vi skal konstatere, at en del af den opfattelse, der måske er derude, hænger sammen med noget af det, som nogle af jer også har sagt, altså hvordan reglerne var, men at vi nu skal forholde os til, hvordan de er i dag, og at der er sket en række ændringer, som også har affødt en større rimelighed, end der var før.
Det synes jeg godt vi kan medgive. Så vi står ved den stemmeaftale, der er, og derfor kan vi selvfølgelig ikke støtte forslaget.
Men jeg synes, det giver anledning til overvejelse, og det kan vi så se om vi kan finde frem til sammen på et eller andet tidspunkt.
Pelle Dragsted (EL), 2018-05-03:
Nu er det jo faktisk ikke helt forkert, hvad der står, for de regler, vi har vedtaget nu, træder i kraft fra kommende samlinger.
Det vil sige, at den pension, vi optjener nu, vil, så vidt jeg umiddelbart kan regne mig frem til, stadig væk kunne udløses, når vi når efterlønsalderen, men ikke hvis man bliver valgt ind fra den næste samling eller er kommet i Folketinget efter den 1. juli sidste år – det kan jeg ikke huske.
Men summa summarum er, at det desværre stadig væk er sådan, at rigtig mange af os er omfattet af de gamle regler, og nogle er stadig væk omfattet af reglerne om at kunne gå, når de er 60 år.
Men når det så er sagt, så jo, hvis det er uklart, at reglerne er blevet ændret, er det nok, fordi vi ikke har fået opdateret hjemmesiden, og det skal vi selvfølgelig, hvis der står noget, der ikke er klart nok.
Jeg er sådan set enig i, at det er vigtigt, at den her debat foregår på oplyste præmisser.
Der er ingen grund til at piske en stemning op.
Der er dele af det her, som ikke er rimelige.
Det behøver vi ikke gøre værre, end det er, for det er sådan set slemt nok, hvis vi bare skriver det, som det er.
Mette Abildgaard (KF), 2018-05-03:
Jeg har heller ikke noget ønske om at piske nogen stemning op.
Jeg har en hensigt om, at vi oplyser folk korrekt.
Og når man har en hjemmeside med overskriften »Stop pensionshykleriet«, synes jeg måske i virkeligheden, hvis jeg skal være helt ærlig, at man selv pisker en stemning op.
Som reglerne er for mig som et folketingsmedlem, der blev valgt ind ved sidste valg, er det kun den del af min periode, der ligger frem til lovændringen, jeg vil kunne få udbetalt tidligere, og det er, så vidt jeg husker, omkring 1 år.
Resten er altså fra den almindelige folkepensionsalder.
Jeg synes som minimum, at man har pligt til at oplyse om de nye regler, og det vil jeg glæde mig til at se at Enhedslisten får gjort.
Pelle Dragsted (EL), 2018-05-03:
Nu var det faktisk heller ikke ordføreren, jeg beskyldte for at piske en stemning op.
Det var sådan set et forsøg på selvkritik ved at sige, at selvfølgelig skal tingene fremgå, som de er.
Det er jo så også sandt, at rigtig mange politikere af den generation, der vedtog en højere pensionsalder for danskerne, selv kan gå tidligt.
Det har vi jo problematiseret flere gange.
Det er jo også en del af sandheden.
Men ud over det er det selvfølgelig rigtig vigtigt, at de hjemmesider, vi har, som omtaler det her, beskriver situationen, som den er.
Til det om pensionshykleri vil jeg sige, at jeg stadig væk synes, at der ligger et hykleri i, at vi har så travlt med at passe på de offentlige udgifter, mens vi har så lukrative forhold og en hurtig optjening af pension.
Men jeg skal i hvert fald nok sørge for at få kigget på den pågældende hjemmeside og sørge for, at den er opdateret, så vi i hvert fald ikke bidrager til myter i den her diskussion.
Karen J. Klint (S), 2018-05-03:
Det er lidt i samme boldgade.
For jeg har også været inde at kigge på Enhedslistens hjemmeside »Stop pensionshykleriet«, hvor der så er en henvisning til en ny hjemmeside, der hedder pensionshysteriet.dk.
Så et af mine spørgsmål er: Hvad synes Enhedslisten faktisk at vederlaget skal være?
For man sammenblander jo også vederlaget og omkostningstillægget.
Men når jeg er meget rundtomkring, er der også nogle udgifter ved det, og jeg tager ingen honorarer, når jeg er udeomkring og passer mit politiske arbejde.
Så hvad synes Enhedslisten egentlig er det reelle niveau for vederlag?
Pelle Dragsted (EL), 2018-05-03:
Man kan sagtens diskutere, om den skal være lavere eller højere, og vi ville ikke have noget imod at sætte den ned, men det er sådan set ikke det, der har været vores primære kritik.
Hvis man sammenligner vederlaget for folketingsmedlemmer med det, de får i andre lande i Europa, så ligger vi bestemt ikke i den høje ende.
Vi vil gerne diskutere, om den skal være lavere og også noget med, hvordan man regulerer den og den slags ting.
I forhold til omkostningstillægget pegede Vederlagskommissionen jo på, at problemet med det er, at de udgifter, som det var meningen at det skulle dække, får vi dækket ad anden vej, i hvert fald så vidt jeg ved.
Hvis man skal til en anden landsdel for at holde et offentligt møde og f.eks. er nødt til at tage et fly, kan det vist allerede dækkes af Folketinget, og det er der en række andre udgifter der også kan.
Vi har også togkort, som gør, at vi kan transportere os selv rundt og den slags ting, og vi har computer og telefon til rådighed.
Derfor har vi jo stemt for SF's tidligere forslag om at afløse det her faste omkostningstillæg med en model, hvor man får dækket de udgifter, man nu engang har.
Så det var i hvert fald et forsøg på et svar.
Karen J. Klint (S), 2018-05-03:
Nu er der i hvert fald nogle af os, der bevæger os rundt til forskellige ting, hvor vi hverken flyver eller kører i tog, og hvis vi for en gangs skyld skal have bilen med herover, er det jo også for egen regning.
Lige i forhold til det, som ordføreren også sagde om dem, der har været med til at optjene det: Hvis man nu kigger på alderen på de folk, der har været med til at have de gamle regler, kan man jo se, at de fleste af dem er langt over 60 år.
Jeg er jo selv på vej til 71 år, så man kan sådan set ikke sige, at jeg med tilbagevirkende kraft får min pension som 60-årig.
Men har man i Enhedslisten kigget på den anciennitet, de ældste folketingsmedlemmer har, når man siger, at der er rigtig mange af de nuværende, der kan gå på pension som 60-årige?
Pelle Dragsted (EL), 2018-05-03:
Storros til dem, der holder ved.
Vi har også nogle i min folketingsgruppe, som gør, og jeg kom også galt af sted en gang, da jeg prøvede at udfordre den tidligere finansminister Claus Hjort Frederiksen.
For han kunne jo oplyse mig, at han selv allerede var langt over den alder, så han fik i hvert fald ikke noget ud af det.
Men det er jo klart, at der er nogle eksempler, og jeg ved ikke, om vi skal nævne navne her, men en hr. Morten Østergaard og en fru Margrethe Vestager.
Der er mange, som har stået i spidsen for de reformer, og hvis de havde mulighed for det – det kan den radikale ordfører måske sige – tror jeg sådan set at de er tilhængere af, at deres egne pensionsvilkår også kommer til at ligne andres.
Men der var altså en række personer, som stod i spidsen for den ændring af pensionsalderen for den almindelige dansker, men ikke selv er blevet ramt af den.
Det er jo selvfølgelig småpenge, og det er enkelte personer, men jeg synes bare ikke, det ser så kønt ud.
Jeg havde ønsket, at vi havde kunnet lave en ændring, som også havde gjaldt de mennesker, som allerede havde optjent.
Jeg synes, det havde været et godt signal, hvis reformmagerne også selv var blevet ramt af reformerne.
Andreas Steenberg (RV), 2018-05-03:
Jeg beklager, formand, at jeg ikke holdt talerrækken, der var andre møder, der skulle passes samtidig.
Radikale Venstre støtter også det her lovforslag ligesom de fleste andre partier, og det gør vi, fordi vi mener, at der er gode beviser for, at det her lovforslag kan være med til at forhindre, at afrikansk svinepest kommer ind over grænsen, fordi man sørger for, at folk får gjort rent, f.eks. i transportmidler, når noget kommer ind over grænsen.
Jeg skal ikke gentage alt for meget af, hvad mine ordførerkollegaer har sagt, men vi kan som sagt støtte det her tiltag i bekæmpelsen af afrikansk svinepest.
Orla Østerby (KF), 2018-05-03:
Tak for det, formand.
Konkret indebærer lovforslaget L 229 jo en skærpet sanktion for overtrædelse, som fremkalder fare for spredning af den smitsomme sygdom hos klovbærende dyr gennem foder og lignende og gennem manglende rengøring og desinfektion af transportmidler samt ulovlig indførsel af produkter, som kan indeholde smitte.
Det er jo sådan set grundlaget for her også i rettidig omhu at fortælle dem, der passerer grænsen, og som har kommercielt virke på det her område, at der skal man være forsigtig, og at der skal man være omhyggelig.
Jeg tænker her specielt også på rengøring af transportmidler, som kører ned over den dansk-tyske grænse.
Som der lægges op til her, bliver der en bødestørrelse på 40.000 kr. for den kommercielle del og 15.000 kr. for den private del.
Det giver god mening i forlængelse af lovforslaget L 228, at vi også her skærper sanktionerne og bødestraffen, så vi fortæller udeomkring, at det her er alvorligt, og at det skal man tage alvorligt.
Konservative støtter L 229.
Anders Johansson (KF), 2018-05-03:
Tak for svaret.
Men når jeg ser på det her, synes jeg, at det først og fremmest er vigtigt at tiltrække forskning til Danmark.
Og her tænker jeg selvfølgelig også på sådan noget som selskabsskatten og andre ting, som kan være med til at tiltrække virksomheder til Danmark, og på, hvordan Socialdemokraterne står i forhold til det.
Per Husted (S), 2018-05-03:
Jeg synes, at når vi taler om selskabsskat, er det ret vigtigt at lægge mærke til, at i den offentlige debat lyder det, som om den er meget, meget høj i Danmark.
Jeg tror, det er vigtigt at sige her, at selskabsskatten i Danmark er 22 pct.
Og hvis vi sammenligner med andre lande, har vi faktisk ikke en selskabsskat, der er væsentlig anderledes end andre.
Den er faktisk lavere end de lande, vi ellers gerne vil sammenligne os med.
Jeg ved ikke, om det er Bulgarien eller andre, vi ellers skal sammenligne os med.
Men en generel skattelettelse fremmer jo ikke lige præcis noget i forhold til forskningen.
Og det er jo det, vi har med at gøre her, og det er det, jeg synes vi skal forholde os til i salen i dag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-05-03:
Jeg tror, der er mange danskere, der ville synes, at det ville være dejligt at få en øl, når de er ude med vennerne, eller få noget at spise, når de er på café.
Grunden til, at jeg siger det, er, at jeg har bemærket nu, hvor vi har behandlet en del af lovforslagene om initiativer fra vækstpakken, at Socialdemokratiet indtil videre har stemt for dem alle sammen.
Man kan så undre sig over, at de ikke er med i aftalen.
Men det er jo, fordi de ikke vil være med til finansieringen.
Man kan altså godt lide den gratis omgang.
Det er jo dejligt at kunne stå og rose alle tiltagene, når de skal til afstemning, men da man skulle betale regningen, syntes man ikke, at det var så spændende at være med til det.
Det gælder både de gode tiltag, men også finansieringen.
Vi synes, det er en god aftale og også de tiltag, som vi meget specifikt behandler her, nemlig at hæve fradraget for udgifter til forskning og udvikling.
Det hæves gradvis fra 2018 frem mod 2026, hvor fradraget så vil være på 110 pct.
Begrundelsen er allerede fremgået af debatten, men det er jo, fordi vi vil give et større incitament til at forske og udvikle, hvilket vil være overordentlig positivt for vores virksomheder, da det selvfølgelig medfører, at man får nogle nye produkter og måske nye virksomheder.
Men det vil også give øget produktivitet og flere danske arbejdspladser.
Så er der også det element i det, at mange af vores nabolande faktisk har et tilsvarende fradrag.
Så det handler også om, at vi gerne vil kunne tiltrække virksomheder til Danmark, ved at vi også kan tilbyde gode rammer for at forske og udvikle i Danmark.
Det synes vi da er rigtig positivt, og derfor kan vi selvfølgelig støtte dette lovforslag.
Louise Schack Elholm (V), 2018-05-03:
Tak for det.
Som det allerede er blevet sagt, er det lovforslag, som vi behandler nu, en del af erhvervs- og iværksætterpakken, som vi indgik sammen med Dansk Folkeparti og De Radikale, og det handler om at hæve fradraget for forsøgs- og forskningsvirksomhed og give et større skattefradrag.
Vi hæver det gradvis frem til 2026 fra 100 pct. til 110 pct. Vi har så indgået en aftale med Socialdemokratiet og SF om at fremrykke det.
Det er vi rigtig glade for kunne lade sig gøre, for så får vi glæderne endnu hurtigere.
Det skulle gerne være noget af det, der er med til at gøre, at vi i de danske virksomheder får mere forskning og en bedre konkurrenceevne.
Så vi synes, det her er et rigtig godt lovforslag, der styrker Danmark.
Derfor kan Venstre støtte lovforslaget.
Rune Lund (EL), 2018-05-03:
Hvad er fru Louise Schack Elholms kommentarer til, at når man spørger virksomhederne om, hvad der er barrierer for deres forsknings- og udviklingsaktiviteter, jamen så kommer skattefradrag eller skatteforhold meget langt nede på listen?
Der har de jo så også spurgt, hvad det er for nogle barrierer, som virksomhederne har, og de ting, som der ligger højest, er nogle helt andre ting end skatteforholdene.
Hvordan kan Venstre være sikker på, at det her ikke bare bliver en skatterabat til nogle bestemte virksomheder – det kunne være medicinalindustrien i Danmark – som de så kan nyde gavn af, men som sådan set ikke vil føre til mere forskning og udvikling?
Det vil sådan set bare være at kanalisere nogle penge over i nogle store virksomheder, som i forvejen tjener rigtig mange penge, mens de penge jo sådan set kunne have været gået til at forbedre normeringerne i børnehaverne eller til at ansætte nogle flere sygeplejersker på landets hospitaler, for der har vi jo f.eks. virkelig brug for flere sygeplejersker.
Louise Schack Elholm (V), 2018-05-03:
Hr. Rune Lund nævnte flere forskellige emner, så jeg starter med det, som hr. Rune Lund startede med: Hvad er virksomhedernes største barriere?
Jeg tror, der er rigtig mange barrierer for virksomhederne.
Det her med kvalificeret arbejdskraft tror jeg er en meget væsentlig problemstilling, og jeg ville blive utrolig glad, hvis Enhedslisten vil hjælpe os med at løfte den dagsorden, for vi har et problem med, at vi ikke kan få arbejdskraft ind i Danmark i særlig høj grad, fordi beløbsgrænsen er blevet hævet.
Så det kunne være rigtig dejligt, hvis Enhedslisten ville være med til det.
I forhold til at det her kommer virksomheder til gavn, der allerede laver investeringer på det her, vil jeg sige: Ligesom det er med rigtig mange andre af de her skatteredskaber, kan der være et stort dødvægtstab, og der vil også være et dødvægtstab her.
Det, et dødvægtstab handler om, er, at folk får et fradrag på noget, de alligevel ville gøre.
Der vil være en gevinst, for der vil være mere forskning, og det er jo vejen frem for de danske virksomheder.
Så jeg er helt overbevist om, at det vil have en positiv effekt for Danmarks konkurrenceevne og for de danske virksomheder.
Rune Lund (EL), 2018-05-03:
Hvis det stod til Socialdemokratiet, var det blevet 130 pct., som nogle af de store virksomheder skulle have haft i skatterabat.
Det undrer mig utrolig meget.
Hvis man f.eks. tager tallene i den her DI-analyse, som jeg nævnte lige før, så er det lidt over 15 pct. af de spurgte virksomheder, som siger, at fradrag for forsknings- og udviklingsaktiviteter er uattraktive i Danmark.
Det er der 15 pct., der siger.
Så er der et lidt større tal, som siger, at det er i nogen grad, og så er der omkring 60 pct., som siger: Jamen det har slet ikke nogen betydning.
Det er da i hvert fald en indikator blandt mange på, at det her ikke er et reelt problem, og at det her måske i virkeligheden bare handler om, at man gerne vil give nogle virksomheder, som i forvejen tjener store penge – det kunne være medicinalindustrien – en ekstra skatterabat.
Er det i virkeligheden det, der er bagtanken med det her?
Louise Schack Elholm (V), 2018-05-03:
Absolut ikke fra Venstres side.
Da vi var i en ren V-regering, foreslog vi en helt anden type fradrag for forskningsudgifter, som var meget mere målrettet, men det var der jo ikke flertal for.
Og nu er vi i en regering, hvor vi er mange, og nu ser vores udspil anderledes ud, og det afspejler jo altid, når man er flere sammen, hvad man så er enige om.
Så jeg vil sige, at vi sagtens kan stå på mål for det her, fordi det trækker i den rigtige retning og det er noget af det, der hjælper virksomhederne.
Men jeg synes sådan set, at når hr. Rune Lund rejser problemstillingen om kvalificeret arbejdskraft for virksomhederne, burde hr. Rune Lund også være klar til at gøre noget ved det og hjælpe os med, at virksomhederne får den arbejdskraft, de har brug for.
Vi har ikke hænder nok i Danmark, vi har brug for, at de kan få flere ind i landet.
Per Husted (S), 2018-05-03:
Skattekonkurrence synes jeg er et ret ubehageligt ord.
Og jeg synes, det ligger langt uden for den her debat, og derfor vil jeg holde mig til det udspil, der er her.
Og hvad selskabsskatten skal være eller ikke skal være, vil jeg overlade til et andet forum.
Anders Johansson (KF), 2018-05-03:
Tak for det.
Det, der lige fik mig op af stolen, var ordførerens snak om international konkurrence.
Og jeg er meget enig med ordføreren i, at det her jo handler om skattekonkurrence, altså i forhold til at man i andre lande har indført et højt fradrag på forskning, og vi er selvfølgelig nødt til at tiltrække forskning til Danmark.
Men hvordan forholder ordføreren sig så til skattekonkurrence generelt, altså for at tiltrække virksomheder?
Og her tænker jeg f.eks. på sådan noget som selskabsskatten.
Per Husted (S), 2018-05-03:
Tak til formanden.
L 227 er udmøntningen af en del af erhvervspakken fra november 2017, hvor formålet er at gøre det mere attraktivt for virksomheder at investere i forskning og udvikling, og det skal gøres ved at øge fradraget for virksomhedernes udgifter i forbindelse med forskning og udvikling.
Det giver et årligt mindreprovenu efter tilbageløb og den adfærd, der vil komme ved det, og det skønnes at koste omkring 450 mio. kr. årligt, når loven er fuldt indfaset i 2026.
Men det er godt, for vi skal forske mere i Danmark; forskning og udvikling er helt afgørende, hvis Danmark skal være i front i den internationale konkurrence.
Mere forskning giver innovation og fremgang i danske virksomheder.
Fra Socialdemokratiets side fremsatte vi faktisk et lignende forslag tilbage i 2017, hvor vi foreslog at hæve fradraget for forsøgs- og forskningsvirksomheder.
Vi efterlyste længe, at der blev indkaldt til forhandlinger om den vækstpakke, som det her er en del af, men det var vores forhandleres klare oplevelse, da det kom til stykket, at regeringen ikke var interesseret i en bred aftale.
Det synes vi ellers havde været bedst, når det er noget, der strækker sig over en lang årrække.
Men vi er da positivt stemt over for, at regeringen er endt med en aftale og nu fremsætter den her del, som vi fuldt ud kan støtte.
Tak for ordet.
Rune Lund (EL), 2018-05-03:
Jeg bemærkede også tilbage i marts 2017, at Socialdemokratiet ville lave sådan et fradrag.
Det undrer mig faktisk lidt, for med den måde, det her fradrag er lavet på, vil det jo meget komme forskningsafdelingerne i nogle meget store virksomheder til gode, og de har i forvejen en masse forskningsaktiviteter, så man må spørge sig selv, om de ikke ville have gennemført det alligevel.
Regeringens forslag er jo faktisk mindre omfattende end Socialdemokratiets forslag; det, Socialdemokratiet var ude med, var jo i virkeligheden en større skatterabat til nogle af de største virksomheder i Danmark. Grunden til, at jeg synes, det er lidt interessant at dvæle ved, om det her er et fornuftigt forslag, er jo bl.a., at når virksomhederne bliver spurgt om, hvad der er deres barriere for at investere i forskning og udvikling, så svarer to tredjedele af dem, at de ikke oplever væsentlige barrierer, og de, der svarer ja til, at der er væsentlige barrierer, siger, at størstedelen skyldes interne forhold, bl.a. sådan noget med at kunne rekruttere de rigtige medarbejdere.
Så hvad er lige præcis formålet med at give en skatterabat, når det lader til, at virksomhederne ikke selv opfatter det som en barriere, at skattefradraget ikke er større, end det allerede er i dag?
Per Husted (S), 2018-05-03:
Jeg har ikke direkte kendskab til de undersøgelser, spørgeren refererer til, men andre undersøgelser viser jo, at når der gives et incitament som det her, så øges lysten til at forske.
Hvad angår det med de større virksomheder, er det nok en kendsgerning, at det især er større virksomheder, der har de store forskningsbudgetter.
Der må vi også se på, at vi er i en international konkurrence, også på det punkt.
Men jeg synes da, det er et område, vi skal drøfte videre, og at vi skal se på, om der er andre ting, der kan gøres.
Rune Lund (EL), 2018-05-03:
Ja, for vi kan se, at virksomhederne i forvejen har tænkt sig at øge de midler, de bruger på forskning og udvikling, og når de selv bliver spurgt, bl.a. i den her udgivelse fra uddannelses- og forskningsministeren – den her er så for 2015, og det er ikke opgjort på helt den samme måde i den nyeste udgivelse, der vedrører 2017 – så siger de, at skatteforhold ikke betyder særlig meget.
Det, som jo også er væsentligt i den her sammenhæng, er, at en del af finansieringen til den her nye skatterabat, som primært vil komme de her store virksomheder til gode, bl.a. kommer fra at lave nedskæringer på DSB, som jo går ud over den kollektive trafik og den grønne omstilling.
Der bliver også taget penge fra råderummet, som jo kunne have været brugt til velfærd ude i kommunerne.
Så hvorfor er det lige præcis så klogt, at Socialdemokratiet går med i den her aftale?