runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Betina Kastbjerg (DD), 2025-03-19:
Tak for det.
L 147 har, som de tidligere ordførere også har nævnt, til hensigt at styrke forbrugernes rolle i den grønne omstilling ved at skærpe kravene til virksomhedernes brug af miljøudsagn og forbedre forbrugeroplysning om produkters holdbarhed og reparationsmuligheder.
Det er i sig selv et prisværdigt formål, men desværre mener vi i Danmarksdemokraterne, at lovforslaget i sin nuværende form går for langt og risikerer at skabe mere bureaukrati end reel værdi for forbrugerne.
Mange virksomheder arbejder allerede ansvarligt med miljøoplysninger og produktinformation, og ved at tilføje endnu flere regulatoriske byrder risikerer vi at ramme små og mellemstore virksomheder uforholdsmæssigt hårdt.
De strenge dokumentationskrav for miljøudsagn som bæredygtig og CO 2 -neutral kan medføre, at virksomheder helt undlader at kommunikere deres miljøindsats af frygt for sanktioner, og det vil ikke fremme gennemsigtigheden, tværtimod.
Dertil kommer, at vi ikke kan støtte lovforslagets intention om, at de private tvistløsningsorganer skal overtage pligten til at yde omkostningsdækning i forbindelse med retssager.
Fra vores synsvinkel virker det urimeligt, at virksomheder, der i forvejen betaler for driften af de private ankenævn, også pålægges omkostningerne, ved at forbrugerne ønsker at få prøvet en sag ved domstolene, hvis en virksomhed ikke ønsker at efterleve en afgørelse.
Så i Danmarksdemokraterne støtter vi ikke forslaget.
Louise Elholm (V), 2025-03-19:
Tak for det.
Og tak for ordet.
Som hr. Per Husted allerede har sagt, er det her er et lovforslag, som skal gennemføre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om styrkelse af forbrugernes rolle i den grønne omstilling gennem bedre beskyttelse mod urimelig praksis gennem bedre oplysning.
Jeg tror alligevel, at jeg vil gå lovforslaget igennem lidt mere slavisk, for det er alligevel lidt kompliceret.
Men bare for sige det til at starte med, så skal det her gerne give noget mere gennemsigtighed for forbrugerne og være lettere at navigere i for forbrugerne.
Blandt hovedpunkterne er der en ændring af markedsføringsloven, så man indfører nye definitioner for at regulere miljøanprisninger.
En miljøanprisning er enhver markedsføringspåstand om et produkts miljøpåvirkning.
Det kan være påstande om grønne, miljøvenlige eller bæredygtighedsmæssige aspekter, som ikke kan dokumenteres.
I forbindelse med bæredygtighedsmærker indføres der også strammere krav til mærkningsordninger, så forbrugerne ikke vildledes af uofficielle mærker, og så forbyder man også vildledende markedsføring, herunder miljøpåstande uden videnskabeligt grundlag og påstande om fremtidige miljøforbedringer uden konkrete og verificerbare planer.
Så det er altså en måde at sikre, at forbrugerne i højere grad kan forstå, hvad det egentlig er, der er grønt og ikke grønt, og at de rent faktisk baserer sig på virkeligheden.
Så er der også ændringer af forbrugeraftaleloven med hensyn til krav om forbrugeroplysninger om produkters holdbarhed, reparationsmuligheder og softwareopdateringer, og producenter, der tilbyder garanti for holdbarhed, bliver direkte ansvarlige over for forbrugerne.
Så det er altså en bedre sikring af forbrugerne.
Der er også ændringer af forbrugerklageloven.
Der er en forenkling, så ressourcerne bruges bedst muligt.
Man laver sambehandling af ensartede klager, så lignende sager kan køres samlet og ikke af flere omgange, og der bliver mulighed for at afvise klager tidligt, hvis det er åbenbart, at forbrugerne ikke får medhold.
Og så er der er bedre beføjelser til private tvistløsningsorganer, så flere sager kan afgøres hurtigt uden at belaste Forbrugerklagenævnet.
Så alt i alt sikrer det her lovforslag en bedre forbrugerbeskyttelse, det bekæmper greenwashing og moderniserer forbrugerklagesystemet, så det bliver enklere og lettere at komme igennem med.
Det skaber mere gennemsigtighed, så reelle grønne initiativer belønnes, men at man ikke vildledes som forbruger og derfor som forbruger bedre er i stand til at træffe et oplyst valg.
Derfor synes vi også i Venstre, at det her lyder som et rigtig fornuftigt lovforslag, som vi bakker op om.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-03-19:
Så er jeg jo faktisk glad for at kunne berette om, at jeg allerede tilbage i december 2024 tog ansvar og skrev direkte ud til alle kommunerne og fortalte dem om, at der er en konkret praksis i kommuner, hvor man har stillet krav, og hvor man netop er i et samarbejde med leverandørerne om lige præcis det, som spørgeren også er inde på, altså at den rette hund jo skal passe til det rette menneske.
Der må jeg også bare konstatere, at jeg ud over det arbejde med at skrive til kommunen om, at de nu skal lære af hinanden, og at de nu skal gå ind og kigge på, hvor man gør det godt, og hvor man ikke har de her problemstillinger, har valgt at nedsætte en arbejdsgruppe på baggrund af SSA-aftalen, så vi også kan kigge på, om det er nok, eller om der er brug for yderligere regulering.
Per Husted (S), 2025-03-19:
Mange tak, formand.
Endvidere indebærer lovforslaget også, at vi får bedre oplysninger om produkternes garanti og reparationsmuligheder, og endelig er der nogle tilpasninger af selve forbrugerklageloven på grundlag af de erfaringer, man har haft med loven siden 2015.
Lovforslaget er en implementering af et EU-direktiv, og i forhold til implementeringsmåden er det nævnt, at der er fokus på at sikre en helt korrekt gennemførelse af direktivet i dansk ret, ved at der er valgt en meget direktivnær implementering.
Det skulle være for at sikre, at man ikke overimplementerer.
Det får også enkelte i høringsnotatet til at bemærke, at ændringerne er en konsekvens af direktivet, hvorfor det er begrænset, hvor meget spillerum de egentlig har til selve udformningen af den konkrete lov.
Høringssvarene tegner i øvrigt et overordnet billede af, at alle høringsberettigede faktisk er enige i, at det er vigtigt at sikre forbrugerbeskyttelsen.
Og det bliver i høringsnotatet også taget til efterretning, at nogle høringsparter har udtrykt bekymring for dele af lovforslaget, især i forhold til forbrugerklageloven.
Dansk Erhverv bemærker, at danske forbrugere i større omfang end tidligere er genstand for grænseoverskridende markedsføring, og de opfordrer i det hele taget til at tilrettelægge et tilsyn med efterlevelse af markedsføringsloven ved i højere grad at fokusere på udenlandske erhvervsdrivendes markedsføring rettet mod danske forbrugere.
Det er en god pointe og et vigtigt emne, som vi skal diskutere i de kommende år.
Socialdemokratiet støtter op om lovforslaget, og vi ser frem til det videre arbejde.
Tak for ordet.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-03-19:
Uagtet hvordan man griber det an, kan man jo ikke lave om på, at det, når man nedsætter en arbejdsgruppe, hvor man både inddrager kommunerne, men også Dansk Blindesamfund og andre, der har erfaringer på området, bl.a. ergoterapeuter, trænere og andre, så altså lige tager noget tid at nå til bunds i det og at komme med nogle anbefalinger.
Indtil da har jeg skrevet ud til kommunerne og sagt: Brug nu den praksis, der ligger med at stille krav til leverandørerne, det kan I sådan set godt allerede gøre nu inden for den nuværende lovgivning.
Derudover har jeg også taget på mig, at vi skal finde en løsning på det, og så meget kan jeg i hvert fald høre at jeg er enig med spørgeren i, altså at det selvfølgelig er uacceptabelt, hvis det ikke er sådan, at hundene er trænet godt nok, og hvis de hunde, der så ikke er trænet godt nok, ender hos nogle ejere, som ikke kan få det til at gå op med lige præcis det, de skal kunne, altså at understøtte dem i forhold til deres handicap.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-03-19:
Nej, jeg vil også trække på min håndværksmæssige uddannelse og sige, at den her minister jo ikke engang har haft fat i værktøjskassen endnu, og at det er det, der er det helt store problem.
Problemet er jo, at man har en minister, som gerne vil deltage i et program, og som bliver taget lidt i noget, og man ikke man sige mere, end man siger, men at man, når man så i Folketingssalen bliver spurgt, om man har tænkt sig at tage stilling til det, siger: Nej, jeg har tænkt mig at ringe til landets kommuner, som sammen må sætte sig ned og få lidt kaffe, og så finder de nok en god løsning.
Det er jo ikke en løsning, og det er jo ikke noget, der der hjælper noget.
Det, der hjalp noget, var, hvis man havde en minister, der sagde: Jeg kan se, at de ikke forstår det på tværs af 96 kommuner, og hvor samles trådene?
Ja, det gør de ved ministeren, og så kunne det jo være påfaldende dejligt for sådan en som mig, som egentlig bare er bekymret for, at folk får forkert uddannede hunde, eller at hundene bliver nødt til at blive aflivet på grund af sygdomme, man ikke har gidet at konstatere, at vi havde haft en minister på området, som havde taget det her lidt mere seriøst.
Jeg er glad for, at der kommer en god løsning i morgen, men jeg havde håbet på, at der kom en i dag.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-03-19:
Sagen er jo den, at Dansk Blindesamfund igennem de sidste 75 år har uddannet hunde, uden at det har været omfattet af en meget omfattende statslig kontrol eller tilsyn med området.
Derfor synes jeg jo også, at det er relevant at trække på nogle af de erfaringer og sige, at det måske ikke er i forhold til alle problemer, hvor vi skal gribe den samme hammer for at ramme skruen, og at vi nogle gange godt kunne se på, om folk ikke kunne løse det i mindelighed sammen, hvis der allerede ligger gode erfaringer på området, uden at vi fra statens side skal komme og regulere det helt i bund.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-03-19:
For ja, der er brug for mere regulering, og det er da meget flot, at man har brug for en arbejdsgruppe, men jeg bliver bare igen nødt til at sige, at hvis man har et system, hvor man sender 9-månedershvalpe ud, så ved man måske ikke nok om, hvordan man skal gøre noget ved det, eller også skal man jo bare bede om at få gjort noget med det samme.
For hvis det egentlig er ud fra dumhed, det sker, at de i kommunen tillader, at så unge hunde bliver sendt ud, så er det jo ministerens ansvar at sørge for, at dumheden skal vi sortere ud i, og det er dumhed, og det rammer mennesker, og det rammer også hundene, og det er ikke bare noget med, at hundene skal passe til det enkelte menneske, men at de som udgangspunkt skal have evnerne til at blive uddannet til det, som de bliver solgt som.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-03-19:
Tak for det.
Mener ministeren ikke, at det er problematisk, at en stutteriejer kan modtage adskillige politianmeldelser fra Fødevarestyrelsen, uden at der sker noget ved det?
Nicolai Wammen (S), 2025-03-19:
Jeg tænker, at hvis man gerne vil have uddybet de udtalelser, der er kommet fra udenrigsministeren, og høre, hvad udenrigsministeren har tænkt med dem, så er det nok mest velegnet, at man spørger udenrigsministeren selv om det.
Helt generelt kan sige, at jeg har den opfattelse, at udenrigsministeren er meget optaget af at styrke dansk produktivitet og vores konkurrenceevne, og det er et synspunkt, jeg deler, nemlig at det er vigtigt.
Vi har bl.a. lavet et FoU-fradrag, bare for at nævne et enkelt eksempel.
Så at man kan understøtte dansk erhvervslivs konkurrenceevne, også ved at give dem nogle lempeligere vilkår, tror jeg er anerkendt.
Det ændrer bare ikke på min tidligere udtalelse om, at jeg ikke kommer til at gå ind i enkeltelementer, i forhold til hvad det er for en plan, regeringen vil præsentere på et senere tidspunkt.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-03-19:
Jeg havde jo lidt den mistanke, da jeg stillede spørgsmålet, at vi ikke i dag ville få svar på i hvert fald første del af spørgsmålet.
Det er jo derfor, jeg også stillede den anden del om skattelettelser, nemlig om de generelt meningsfuldt kan bidrage til at finansiere offentlige udgifter.
Jeg læste jo interviewet med udenrigsministeren, hvor han skal svare på den store regning til forsvaret i fremtiden, og så bliver der nævnt selskabsskattelettelser.
Jeg har sammenlignet det lidt med den situation, at jeg, hvis jeg blev spurgt til, hvordan jeg ville finansiere forsvaret, så nævnte minimumsnormeringer.
Altså, for mig at se giver det ikke rigtig mening at ville finansiere en udgift for statskassen med en anden udgift for statskassen.
Så mit spørgsmål er: Kan finansministeren komme på en eneste skattelettelse, som meningsfuldt kan bidrage til at finansiere flere penge til forsvaret?
Nicolai Wammen (S), 2025-03-19:
Danmark står over for flere og meget komplekse udfordringer.
Det skrev vi i regeringsgrundlaget og også i den 2030-plan, vi har lavet for dansk økonomi de kommende år.
De seneste måneder har kun bekræftet mig i, at den analyse er rigtig.
Der er store udgifter og svære prioriteringer forude, og derfor er det også vigtigt at sige, at regeringen arbejder på, hvordan vi bedst løser alle de her udfordringer.
Det vil vi gøre på en måde, hvor vi laver en samlet plan, og hvor jeg er sikker på, at vi finder nogle balancerede løsninger, der kan understøtte vækst og produktivitet og samtidig gøre det på en socialt retfærdig måde og med en ansvarlig økonomi.
Jeg kommer ikke i dag til at gå ind på, hvilke enkeltværktøjer der kan indgå i at levere på den opgave.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-03-19:
Tak for ordet, formand.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at en lettelse af selskabsskatten er den rigtige prioritering i en tid, hvor der skal finansieres nye udgifter til forsvaret, og mener ministeren, at skattelettelser meningsfuldt kan bidrage til at finansiere offentlige udgifter?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-03-19:
Men vi forholder os jo løbende til det her.
Altså, det er jo sådan, at det er Rigspolitiet, der har ansvaret her.
Der kommer en vurdering fra os af udenrigspolitisk og sikkerhedsmæssig karakter i forhold til USA, og de hviler på den her rammevurdering.
Og hvis vi vurderer ex officio, at der sker ting, som gør, at vi skal justere vores rammevurdering, så justerer vi vores rammevurdering.
Ellers er det jo en, vi lejlighedsvis genbesøger.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-03-19:
Det handler jo grundlæggende om, at de signaler, der kommer fra den amerikanske præsident eller den amerikanske administration, er i lodret strid med det, som vi vanligvis fra dansk og europæisk side har betragtet som vores sikkerhedspolitiske pejlemærker, altså at der skal være en form for våbenkontrol, at man skal overholde folkeretten, og at man skal have respekt for menneskerettighederne og den humanitære lov.
Og ingen af de ting er faktisk tilfældet.
I forvejen er det jo ganske tvivlsomt, om USA rent faktisk spiller efter samme våbeneksportkontrolspilleregler som de europæiske lande.
Så vil ministeren her afslutningsvis forpligte sig til, at man fra dansk side genoptager den her rammevurdering, selv om den er foretaget december, altså at man laver en ny nu her i løbet af foråret, så vi faktisk kan få en reel vurdering af, om også våbeneksportkontrollen holder?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-03-19:
Det korte svar er jo ja.
For ellers ville vi have en anden antagelse.
Altså, vi har en rammevurdering, som vi vedstår os.
Men generelt er det sådan, at USA foretager en konkret og individuel vurdering af, hvorvidt man vil tillade eksport af våben og militært udstyr på baggrund af de kriterier, jeg opridsede før.
Så det er den vurdering, der er aktuelt.
Det kan jeg jo ikke vide, fordi man jo ikke kan foregribe fremtidige vurderinger.
Når jeg har sagt det her – men det er jo en anden diskussion – så er jeg jo også bekymret over en række af de signaler, der sendes fra den nye amerikanske administration, men det fører for vidt at komme ind på det her; det gælder både i forhold til Grønland, det gælder i forhold til Gaza, og det gælder i forhold til Ukraine, men det er en anden diskussion.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-03-19:
Det er bare for at være helt sikker: Altså, ministeren mener, at den nuværende amerikanske regering udviser en sådan grad af respekt for folkeretten, at vi fra dansk side fortsat kan lægge til grund, at den amerikanske våbeneksportkontrol, og nu citerer jeg Udenrigsministeriets tidligere vurdering: grundlæggende varetager de samme principielle hensyn som Rådets fælles holdning, FN's våbenhandelstraktat, herunder bl.a. hensynet til menneskerettigheder, humanitær lov og regional stabilitet.
Mener udenrigsministeren – med al den uforudsigelighed og med alle de meldinger, der kommer fra USA – at de stadig væk udviser en sådan grad af respekt for folkeretten, at man kan have den antagelse?
Sigurd Agersnap (SF), 2025-03-19:
Jeg er jo helt med på, at der også skal være plads til, at regeringen kan diskutere internt, og det kan selvfølgelig også foregå offentligt, men nogle gange er der jo også behov for, at regeringen taler med en samlet stemme og siger lidt om, hvad det er for nogle retninger, man kigger i.
Derfor synes jeg, det ville være meget godt i hvert fald at få et meget klart svar fra finansministeren på, om man mener, at skattelettelser kan bidrage til at finansiere den offentlige udgift, der er til forsvaret.
Det må være ret ligetil.
Altså, jeg kan ikke komme på nogen skattelettelser, der hjælper med at styrke de offentlige finanser og dermed bidrager til at finansiere forsvaret.
Så kunne finansministeren ikke bare sige det i dag – altså at det ikke er den vej, man kigger?
Nicolai Wammen (S), 2025-03-19:
Jamen jeg er meget enig i, at en regering jo skal fremlægge en fælles politik, og det har den her regering også gjort på en række områder, og det kommer den også til, når vi lægger en samlet plan frem.
Så er det jo derudover sådan, at regeringen består af tre partier, som ikke har det samme partiprogram, og formanden for et af de partier har så gjort sig nogle tanker i et interview, og det synes jeg er fint.
Det er der bestemt plads til i den her regering.
Og så har vi på rette tid og sted lige præsenteret den samlede regerings plan, som vil tage stilling til, hvordan vi både sikrer en stærk og robust økonomi, sociale balancer og konkurrenceevnen.
Sophie Løhde (V), 2025-03-19:
Vi er i hvert fald nødt til at gøre noget for at sikre, at de aldersgrænser bliver overholdt, for ellers er der ingen grund til at vedtage den lovgivning her i Folketinget.
Og vi har et problem med, at det er alt for let for børn, for unge mennesker at købe spiritus, tobak, ulovlige nikotinprodukter og alt mulig andet.
Vi kommer med en udstrakt hånd til detailhandelen i forhold til at give mulighed for elektronisk aldersverificering, frem for at man som i dag skal stå og bede om fysisk legitimation og andet.
Det er lidt sjovt at høre Dansk Folkeparti med det her med, at bødeniveauet nu er for højt.
Dansk Folkeparti plejer kun at være i lokalet for at forhandle bødeniveauet én vej, og det er op.
Vi har jo her senest set, også på de razziaer, der har været ude i kiosker og andre steder, hvordan der har været svindlet i stor stil med en hel masse produkter, men også at der er blevet solgt ulovlige produkter, og vi er nødt til at tage skeen i den anden hånd.
Jeg forstår godt, at det for den enkelte købmand er brandbrandærgerligt.
Jeg kan også forstå det, når vinhandleren siger: Jeg kommer til at spørge om identifikation for alle under 30 år, for jeg vil sikre mig, at reglerne bliver overholdt.
Det er vi nødt til at sikre bredt, for det er alt for let at få fat på og adgang til tobak og alkohol for mindreårige.
Peter Kofod (DF), 2025-03-19:
Så lad mig sige det helt klart: Jeg synes ikke, at det er at tage ansvar, hvis man klasker bøder ud på 50.000 kr. til folk, som begår en fejl, en hændelig fejl for første gang.
Det synes jeg ikke er at tage ansvar, det er jeg imod.
Det er også en af grundene til, at Dansk Folkeparti ikke er en del af den her aftale, nemlig at vi var imod indholdet.
Det tror jeg der er 179 mandater der synes er en god idé.
Men jeg er søreme imod, at man bare smækker bøder i hovedet på folk på 50.000 kr. – folk, der har begået en fejl en enkelt gang.
Minister, vi må da kunne gøre et eller andet.
Det må da være inden for den almindelige sunde fornufts grænser, at vi kan gøre noget for, at vi ikke risikerer en eller anden form for butiksdød, eller at folk, der begår en lille fejl, får sådan en enorm sanktion.
Sophie Løhde (V), 2025-03-19:
Men der har jo været indkaldt til forhandlinger, og Dansk Folkeparti meldte sig selv ud af de forhandlinger og ville ikke være med til at tage ansvar for, at vi jo i Danmark har et kæmpe problem med, at det er alt for let for børn og unge at købe eksempelvis spiritus og tobak.
Vi har blandt unge mennesker en kedelig europarekord i druk, og igennem 20 år har vi vedtaget aldersgrænser, som bare har fungeret, kan du sige, på papiret, men jo ikke ude i praksis.
Der vil vi det anderledes blandt partierne omkring forebyggelsesaftalen.
Og ordføreren appellerer til, om vi ikke kan bløde det lidt op.
Jo, det gør vi jo bl.a. ved at sikre nu, at man som købmand, supermarked og vinhandler får mulighed for at kunne lave elektronisk aldersverificering for på den måde også at gøre det effektivt og mere let for dem.
Peter Kofod (DF), 2025-03-19:
Tak for svaret.
Vi er jo ikke uenige om, at lov er lov og love skal overholdes, og regler skal også overholdes, men det her simpelt hen for hård en sanktion.
Altså, der er tale om, at der er folk, der har lavet en fejl i den her historie fra Vejle.
I den her jo rigtige sag fra Vejle har det jo tilmed også handlet om, at Sikkerhedsstyrelsen har haft en fremgangsmåde, hvor man, i hvert fald ifølge Eric Bøgh Svint, som har fået den her bøde, jo forsøgte at distrahere ham i butikken, ved at han troede, der var en butikstyv, som han havde haft fokus på, og så blev der ved en fejl solgt noget, og efterfølgende får han så en bøde på 50.000 kr.
Det er simpelt hen et bødeniveau, der er stukket
Jeg synes, man skal overholde reglerne.
Det er absolut også mit indtryk – nu har jeg jo fået flere sager tilsendt fra folk – at det er noget, man går meget op i derude, altså at reglerne selvfølgelig skal overholdes.
Men 50.000 kr. kan jo have nogle fuldstændig voldsomme konsekvenser.
Prøv at forestille dig, minister, hvor mange flasker vin der skal sælges, for at man som lille erhvervsdrivende kan få råd til at betale en så voldsom bøde.
Det er jo noget, der risikerer at lukke vores butikker rundtomkring, hvis man i en enganghændelse et øjeblik kommer til at sælge noget til nogen, som ikke burde have haft det.
Vi må da kunne gøre et eller andet for at bløde det her op, for at folk ikke, første gang der måtte ske en fejl, bliver ramt af de her meget, meget hårde sanktioner.
Ja, regler skal overholdes, men det skal forhåbentlig overholdes på en måde, hvor man kan undgå de her helt enormt store konsekvenser, som jeg synes 50.000 kr. er.
Jeg synes heller ikke helt, man kan sammenligne det at komme til at sælge alkohol til en mindreårig med salg af lattergas f.eks.; det er da ret forskelligt.
Så, minister, mit spørgsmål er: Kan I ikke indkalde til nogle forhandlinger og se, om vi kan lave det her om, for vi må kunne gøre det her på en bedre måde?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-03-19:
Ja, for ellers ville vi jo have lavet en anden vurdering.
Generelt kan man vel sige, at USA ligesom Danmark foretager en konkret og individuel vurdering af, hvorvidt man vil tillade eksport af våben og militært udstyr.
Og det hviler på de samme principper, altså det var det, jeg sagde før, og foretages jo så på baggrund af en række kriterier som bl.a. hensyn til amerikanske udenrigspolitiske interesser, det pågældende modtagerlands politiske stabilitet, menneskerettigheder og den humanitære folkeret samt USA's internationale forpligtelser til nedrustning og ikkespredning.
Jeg skal ikke gå ind i sådan en nærmere sammenligning, men det vurderes som sagt, at USA forfølger de samme principielle hensyn og pejlemærker i deres våbeneksportkontrol som Danmark og vores øvrige allierede.
Peter Kofod (DF), 2025-03-19:
Tak for det.
Jeg læser spørgsmålet højt: Finder ministeren det rimeligt, at man uforvarende kan risikere at få en bøde på 50.000 kr. for ved et uheld at have solgt spiritus til en mindreårig som omtalt i artiklen »Vinhandler gik i fælden: Eric fik en bøde på 50.000 kroner« bragt den 12. marts 2025 på Vejle Amts Folkeblads hjemmeside?