runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2020-06-03:
Regeringen har været åben.
Alle de her tal er lagt frem.
Mig bekendt er vi et af de mest åbne lande overhovedet i verden – altså selv kildekoder bag forskernes matematiske modeller ligger fremme til fri afbenyttelse på internettet.
Her har vi en situation, hvor vi nu går 2½ måned tilbage, om noget, der blev offentliggjort mellem nogle styrelser en mandag i stedet for en fredag.
Det gør virkelig ingen forskel for mig.
Det ligger fuldt tilgængeligt, og det har ligget der siden den der fredag.
Jamen tak for det spørgsmål.
Som jeg allerede har redegjort for i mit svar på spørgsmål nr. S 1292, har regeringen og Danske Regioner indgået aftale om netop en national plan for genindførelse af patientrettighederne til hurtig udredning og behandling.
Den plan indebærer, at regionernes oplysningspligt til patienter bliver gennemført pr. 1. juli i år.
Oplysningspligten betyder, at hospitalerne senest 8 hverdage efter at have modtaget en patienthenvisning eller efter at have udredt en patient skal oplyse patienten om muligheder for behandling.
Det skal være med til at skabe en større tryghed og skabe overblik og klarhed for patienterne.
Dernæst genindføres udrednings- og behandlingsretten på psykiatriområdet pr. 1. september 2020.
Og endelig indebærer den nationale plan, at udrednings- og behandlingsretten bliver genindført på det somatiske område pr. 1. januar 2021.
Det er en – synes jeg – god og ambitiøs plan; den giver vores patienter en tryghed og vished for, hvornår rettighederne træder i kraft igen, og den giver samtidig regionerne mulighed for at planlægge og prioritere fornuftigt i en tid, hvor der stadig er smitte, der skal håndteres i samfundet og i sundhedsvæsenet.
Og vi må også sige helt ærligt – det står også som et led i planen – at sygehusene stadig væk får mulighed for at kunne omstille aktiviteter, hvis epidemien skulle blusse op igen i Danmark.
Derudover har regeringen stort fokus på at indhente udskudte udredninger og behandlinger som følge af coronavirus, og det kan man se af den aftale for regionernes økonomi, der blev indgået i fredags, hvor det bl.a. netop indgår, at vores regioner bliver sikret finansiering til afvikling af ventetidspuklen, som er skabt af coronavirus.
Og det vil sige, at det er finansieret, det er aftalt, det er planlagt.
Kim Valentin (V), 2020-06-03:
Jeg skulle jo stille det her spørgsmål, før den aftale var lavet, så derfor synes jeg, at det også er rigtigt af mig at sige, at det jo ikke er alt, der er løst med den aftale.
Jeg må også sige, at patientrettighederne er en hjertesag for Venstre.
For os er det helt afgørende, at danskerne både har ret til den hurtige udredning af deres sygdom og ret til hurtigt igangsat behandling.
Under vores regeringer op igennem 00'erne er de her patientrettigheder blevet styrket ret markant, og det gør, at danskerne i dag har ret til en meget hurtig udredning inden for 30 dage og en igangsat behandling inden for yderligere 30 dage.
Og det giver os faktisk nogle af de stærkeste patientrettigheder i verden, hvilket jeg jo er stolt af, og det er også derfor, jeg stiller de her spørgsmål til ministeren.
Coronaepidemien har så gjort, at de almindelige patientrettigheder er blevet suspenderet efter den 18. marts, og af respekt for covid-19 besluttede man så at udskyde al ikkeakut aktivitet.
Det har vi fuld forståelse for.
Sundhedsvæsenets kapacitet måtte ikke overstiges, mange operationer og behandlinger er udskudt, og det har resulteret i en meget, meget stor pukkel af ventelister.
Et skøn siger, at 25.000-30.000 operationer er aflyst på grund af covid-19, og det her dækker over så mange patienter, som er berettiget til behandling og operation, så de kan komme videre med deres liv; danskere i smerte, der ser frem til en ny hofte eller et nyt knæ.
Så nu er der så kommet en ny aftale om genindførelse af patientrettigheder, og jeg tror nok, at man må sige, at aftalen følger det samme forsigtighedsprincip, der gennemsyrer regeringens genåbningsstrategi.
Lægeforeningen vurderer, at man realistisk kan overveje at sætte udredningsretten i gang igen inden længe.
Hvad siger ministeren til det?
Magnus Heunicke (S), 2020-06-03:
Jamen det er rigtigt, at jeg kan bekræfte, at vi har nogle stærke patientrettigheder her i Danmark – dem værner jeg om.
Og da vi satte dem ud af kraft, ja, da var der forståelse, også fra oppositionen, og det kvitterer jeg for; det var nødvendigt.
Men derfor handler det også om at lave en holdbar plan for at bringe dem tilbage igen i en normal tilstand, hvor de altså er aktiveret igen.
Og det er lavet sammen med formanden for Danske Regioner – og generelt med Danske Regioner – og den plan er en robust plan i forhold til det, der kan lade sig gøre.
Men der er en pukkel, der skal håndteres, og som skal finansieres, også i forhold til de medarbejdere, som også skal kunne følge med.
Kim Valentin (V), 2020-06-03:
Rettighederne er et løft, det tror jeg at vi alle sammen kan være enige om.
Og for Venstre er der ingen tvivl om, at udrednings- og patientrettighederne også er der for at give sikkerhed, så patienterne kan føle tryghed i behandlingen i sundhedsvæsenet.
Efter at patientrettighederne blev suspenderet i marts, er ventelisterne bare vokset, og det er selvfølgelig ikke bare navne på et stykke papir, men danske borgere, som venter på, at det bliver deres tur i sundhedssystemet.
Hvad er ministerens besked til de danskere, som lige nu venter i usikkerhed om, hvornår det bliver deres tur?
Magnus Heunicke (S), 2020-06-03:
Først og fremmest kan jeg godt forstå, at der er usikkerhed, og at der er en uvished.
Derfor også en taknemmelighed fra mig til alle vores medarbejdere i sundhedsvæsenet, som virkelig har omstillet sig og knoklet og arbejdet, og som nu står med den nye opgave, nemlig pukkelafhøvlingen – som det hedder herinde i Folketinget – men det er jo altså mennesker, det handler om.
De skal få dem, der står i kø til en operation, opereret, så vi hurtigst muligt og i alle grene af sundhedsvæsenet, både i psykiatrien og somatikken, kan genetablere vores patientrettigheder.
Det er der lagt en plan for.
Kim Valentin (V), 2020-06-03:
Det står efterhånden klart, at regeringen har fulgt sin egen mavefornemmelse, om man så må sige, i nedlukningen af Danmark.
Man har lukket mere og hårdere ned, end myndighederne anbefalede.
Det er i sig selv problematisk, at regeringen mener, at den er klogere end de stærkeste kapaciteter på området, men det får naturligvis et ekstra lag, hvis regeringen tøver mere end nødvendigt med at genåbne landet, herunder give danskerne deres udrednings- og patientrettigheder tilbage, så snart muligheden er der.
Kan ministeren forestille sig at genindføre patientrettighederne tidligere, end der er lagt op til, hvis covid-19-situationen blive ved med at udvikle sig så positivt, som vi har set i lang tid?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-03:
Jeg mener, at det er den samme diskussion, man evig og altid har om forholdet mellem statens og kommunernes økonomi.
I aftalen ligger, at vi jo har sat det beløb af, der gør det muligt for kommunerne at kompensere.
Det er jo bestemt hensigt med aftalen, at vi sætter et beløb af, der betyder, at man kan kompensere hele sektoren rimeligt.
Det er det, vi gerne har villet herindefra.
Så er det sådan, at når man giver pengene til kommunerne under et, som er det, der ligger i den her aftale, så er det ikke et »skal«-værktøj.
Så er det sådan, at pengene bliver uddelt under et, og så er der kommunale prioriteringer, og sådan er forholdet mellem statens og kommunernes økonomi.
Alle, der er med i den her aftale, har jo truffet en beslutning om, at det er sådan, man tildeler pengene.
Ellers skal man lave det i puljer eller bruge andre typer af metoder, hvor man bedre kan holde snor i pengene, men det har vi ikke gjort med den her aftale.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-06-03:
Ministeren har jo ad flere omgange under nedlukningen og i forbindelse med de aftaler, vi har lavet i forbindelse med coronaen, sagt, at det ikke var nu, at der skulle kæmpes ideologiske kampe.
Og det er også den klare opfattelse, vi har i forhold til den aftale, vi har lavet om at få kompenseret ikke bare de kommunale daginstitutioner, men også de private daginstitutioner og de selvejende daginstitutioner.
Det er også vores klare opfattelse, at det er det, vi har aftalt politisk, altså at det her ikke var en ideologisk kamp fra regeringens side, hvor man nu igen ville prøve at se, om man ikke kunne undgå at betale den regning, der lå ude hos de private og selvejende institutioner.
Og jeg har da også en klar forventning om, at regeringen så lever op til den politiske aftale, vi har indgået, og at man netop ikke bruger coronanedlukningen til nu at lade de private og selvejende institutioner sidde med en stor regning til ekstra rengøring, håndsprit og ekstra pædagogisk personale som følge af de sundhedsfaglige retningslinjer, der er.
Det har vi gjort gennem de sidste par måneder med utallige spørgsmål uden at få nogen svar.
Derfor spørger vi også ministeren i salen i dag for at få et klart svar på, hvornår institutionerne kan forvente, at der kommer penge ud til dem for den ekstra regning, som coronaen også har påført dem.
Peter Hummelgaard (S), 2020-06-03:
Jeg er nødt til at sige igen til spørgeren: Jeg har ikke givet fejlagtige oplysninger til Folketinget.
Jeg har svaret på et spørgsmål.
Jeg har oversendt et notat omkring, hvordan neutralitetsprincippet skulle forstås i forhold til trepartsaftalen.
Jeg har så efterfølgende sagt, at det princip ikke er blevet udmøntet i bekendtgørelsen, og det er også derfor, at erhvervsministeren har udstedt en bekendtgørelse, der gør det muligt for alle at søge om lønkompensation frem til den 30. juni uden at blive omfattet af det fulde neutralitetsprincip.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-06-03:
Vi får jo rig lejlighed til at forfølge det her principielle og også stærkt interessante spørgsmål, for vi har jo bedt både beskæftigelsesministeren og erhvervsministeren om at komme i samråd.
Men der er en ting, som jeg syntes igen lige fortjener at blive fremhævet, selv om det er af mere teknisk karakter, og det er hele den der kæde af forklaringer om, at man godt kan gøre det i tredje eller fjerde række, fordi der engang var et aktstykke og al mulig andet.
Men det er jo sådan, at Finansudvalget er blevet enige om en arbejdsform, og her tillader jeg mig så bare at citere: Når lovgivningen sker i tilknytning til et aktstykke, er der særlige retssikkerhedsmæssige forhold, der skal tages i betragtning.
Nogle af betænkelighederne ved at lave reguleringer i en tekstanmærkning er der redegjort for i den beretning om Finansudvalgets arbejdsform, som findes, og som er bredt støttet af partierne i Folketinget.
Både under punkt 5.2. og i særdeleshed under 6.3.4. lægges der op til, at materiel lovgivning skal være af ikkebebyrdende karakter, og det er jo lige præcis det, der kommer til at være gældende efter den 30. juni, hvis ministeren og regeringen udsteder den her bekendtgørelse.
Peter Hummelgaard (S), 2020-06-03:
Men det er der jo i givet fald, og nu er vi helt inde ved kernen, en uenighed om og en uenighed om den juridiske fortolkning af det, for vi har svært ved at se, at der er tale om bebyrdende regler.
Lønkompensationsordningen er en begunstigende tilskudsordning, der giver virksomheder en mulighed for at søge om kompensation efter de rammer, der er sat i ordningen.
Der er ikke nogen, der pålægger nogen virksomhed nogen byrder, men man fastsætter nogle kriterier for, hvad det er for nogle vilkår, hvorunder man kan modtage tilskud og kompensation.
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-03:
Det her drejer sig om iltsvind i Lillebælt.
En rapport fra Aarhus Universitet sidste år konkluderede, at der i august og september i 2018 og 2019 var det værste iltsvind i 15 år i det sydlige Lillebælt, Det Sydfynske Øhav og i de sydjyske fjorde.
Hvad har ministeren tænkt sig at gøre for at sikre, at vi får formindsket omfanget af iltsvind i disse områder?
Lea Wermelin (S), 2020-06-03:
Tak for spørgsmålet.
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg deler spørgerens bekymring for vores vandmiljø, og de her iltsvindsrapporter sidste år viste netop, at iltsvindet i 2019 var usædvanlig stort og langvarigt.
Det vil ikke være muligt at fjerne iltsvind fra havene fuldstændig, fordi de også påvirkes af vind og vejr, men vi kan og vi skal nedbringe belastningerne af vores havmiljø og på den måde mindske risikoen for udbredt iltsvind i fremtiden.
Vi ved, at udledningerne af kvælstof ikke er faldet som forventet.
Det handler vi på.
Derfor indgik regeringen også i efteråret en aftale med støttepartierne, bl.a. også Radikale Venstre, og Alternativet, om at øge indsatsen for at nedbringe kvælstof med 1.150 t allerede i år.
I forbindelse med de kommende vandområdeplaner for 2021-2027 kommer vi også til at revurdere indsatsbehovet for at opnå god tilstand i vores kystvande.
Vandområdeplanerne vil beskrive de indsatser, der skal til, for at forbedre tilstanden i de forskellige vandområder.
Det gælder jo også de nævnte områder: det sydlige Lillebælt, Det Sydfynske Øhav og i de sydjyske fjorde.
Det er også klart, at hele diskussionen om spildevand selvfølgelig også indgår i de vandplaner, hvor vi jo også skal fortsætte det arbejde, der er i gang.
Og Miljøstyrelsen overvåger af samme grund også udviklingen af iltsvind, og jeg har selv været med dem nede for at se det arbejde, de laver, for det er meget vigtigt og en prioritet, som jeg tror at spørgerens parti og regeringen deler fuldt ud.
Den bekymring deler jeg også.
Og det er også derfor, jeg er glad for, at vi allerede fra 2020 har taget et skridt sammen med Radikale Venstre i forhold til at få nedbragt udledningen af kvælstof til vores vandmiljø, som vi jo ved er en af de vigtige presfaktorer i det med at skabe iltsvind i vores havmiljø.
Men jeg tror også, det er vigtigt at sige, at vi jo i forhold til vandrammedirektivet også står et andet sted nu med det flertal, vi har, i forhold til den tidligere regering, for vi har jo forpligtet os på sammen i forståelsespapiret, at vi skal leve op til vandrammedirektivet, som jo slutter i 2027, som spørgeren var inde på.
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-03:
Lige netop!
Så det glæder mig meget, at ministeren er opmærksom på, at det netop er et punkt, som er helt afgørende for os i vores forståelsespapir.
Hvad tænker ministeren om det, og vil ministeren ændre på situationen, som den er nu?
Lea Wermelin (S), 2020-06-03:
Heldigvis glæder jeg mig over, vi nu står på et grønt mandat, ikke bare som regering, men også som flertal i Folketinget, i modsætning til den tidligere regering, som jo med landbrugspakken skubbede en miljøregning foran sig, vel vidende at både Socialdemokratiet, men jo også Radikale Venstre og andre råbte vagt i gevær og sagde: Pas nu på vores vandmiljø; pas nu på med den miljøregning, som kommer af at lave den landbrugspakke.
Men alligevel kørte man altså på, og det betyder jo, at vi i dag står med den her store opgave.
Jeg har stor forventning til, at det er en opgave, som vi skal løse i fællesskab.
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-03:
Det får mig så til at spørge, hvilke metoder ministeren så vil tage i brug for sikre, at vi får nedbragt udledningen af næringsstoffer til Lillebælt og fjordene, så vi får genskabt en god miljøtilstand.
Der tænker jeg ikke bare i forhold til samarbejdet om at finde nogle løsninger, men også hvilke konkrete løsninger.
Lea Wermelin (S), 2020-06-03:
Ja, det er klart, at vi jo skal have fat i forskellige værktøjer for at nå i mål med vandrammedirektivet.
I første omgang har vi jo sat nogle af de analyser og det forarbejde i gang, som spørgeren også er inde på, fordi de nye vandplaner skal være klar i begyndelsen af det nye år.
Det vil sige, at vi sådan set er ved at lægge sidste hånd på det faglige grundlag.
Og så skal vi jo mødes som partier og tale om, hvordan vi egentlig kan lave de konkrete indsatser, og det vil være mange ting, som vi der skal have fat i.
Derfor sidder der også lige nu lokale vandråd rundt i hele Danmark, som kigger på, hvad det er for nogle indsatser, der skal til, f.eks. i vandløb.
Og vi kigger jo på, hvad det er, landbruget eksempelvis skal levere, og hvad der skal leveres fra spildevandsindsatsen i forhold til at komme i mål?
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-03:
Det glæder mig, at ministeren sætter fokus på det her område, men situationen er ganske og særdeles alvorlig i Lillebælt, i særdeleshed i den sydlige del af Lillebælt.
Situationen er jo den, at kvælstofbelastningen på landsplan er halveret siden 1990'erne, men stadig væk er alvorlig og katastrofal i netop den sydlige del af Lillebælt, hvor der er nogle helt ekstraordinære og voldsomme problemer.
Det er det, der bliver gjort opmærksom på i en rapport fra Aarhus og Aalborg universiteter.
Der er så meget gift, der er så meget svovlbrinte, at der faktisk er dødt – der ligger sådan en hel dyne i bunden af havet – og det er en virkelig alvorlig situation.
Kravene til at forbedre vandmiljøet i Danmark kom jo fra EU i 2000.
Den første deadline var i 2009, som blev forlænget til 2015, så til 2021, og nu så igen til 2027.
Alligevel valgte den forrige regering at meddele Kommissionen, at det som sagt var urealistisk at nå målene om en vandtilstand, der var tilfredsstillende, i 2027.
Vi har et vandmiljø i det sydlige Lillebælt – Aabenraa Fjord, Flensborg Fjord – hvor der længe har været et så lavt iltniveau, at der bliver frigivet svovlbrinte, så fiskene dør.
Hvis man kigger på de kort, der er lavet – nu er det her selvfølgelig et, som ministeren givetvis kender, så det er der måske ikke nogen grund til at vise – er det selv i november måned, hvor situationen burde være i orden, ekstraordinært galt.
Ulla Tørnæs (V), 2020-06-03:
Men prøv at høre her: Vi er virkelig, virkelig ude på et tyndt grundlag.
Der har på intet tidspunkt, bortset fra de fejlagtige oplysninger, som ministeren har givet Folketinget, overhovedet været drøftet, hvorvidt neutralitetsprincippet skulle gælde for lønkompensationsordningerne.
Så går det pludselig op for ministeren – enten har man glemt det, eller også er man blevet mindet om det af nogle af vennerne i fagbevægelsen, at der måske var noget, man ikke lige helt havde husket – og vupti så mener man, man har grundlag, hjemmel til at kunne udstede en så vidtgående bekendtgørelse som erstatning for en tidligere udarbejdet bekendtgørelse, som man ganske vist fortolkede fejlagtigt.
Kan ministeren ikke selv høre, at det er et meget, meget tyndt grundlag som minister at stå på?
Det her handler om mennesker af kød og blod, som har mistet deres job, fordi ministeren har givet fejlagtige oplysninger dels til Folketinget, dels til offentligheden.
Peter Hummelgaard (S), 2020-06-03:
Jeg er ikke enig i, at det har karakter af at være lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Det, der har været tilfældet, er, at det har været Beskæftigelsesministeriets vurdering, at neutralitetsprincippet også gjorde sig gældende til trepartsaftalen og dermed lønkompensationsordningen, som lægger til grund, at staten forholder sig neutralt i konflikter, ligesom vi ved lovgivning har bestemt, at man ikke kan udbetale dagpenge til lønmodtagere, der er i konflikt, og ligesom der er blevet fastsat en lang række andre kriterier for virksomheder for at få adgang til lønkompensationsordningen, herunder det væsentligste, at man ikke må fyre sine medarbejdere, mens man er i lønkompensationsordningen.
Jeg er ikke enig i, at der er tale om lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Tværtimod er det jo blevet klargjort, at hvis der er nogen, der skulle have afholdt sig fra at søge om lønkompensation, så kan de stadig væk søge frem til den 30. juni uden at blive omfattet af det fulde neutralitetsprincip.
Det er også derfor, at der i det svar, jeg har oversendt til spørgeren og medspørgeren, gøres gældende, at man rent faktisk har mulighed for nu at søge hele vejen frem til den 30. juni.
Ulla Tørnæs (V), 2020-06-03:
Det er jo ærgerligt, at ministeren står her og bruger svartiden på at gøre mig opmærksom på noget, som det rent faktisk var mig der gjorde ministeren opmærksom på.
For der fandtes ikke noget som helst lovligt grundlag for den forvaltning af trepartsaftalen, som ministeren har udøvet.
Og at ministeren blev gjort opmærksom på det, skyldtes, at jeg stillede spørgsmål til ministeren, som ministeren ikke kunne svare på.
Nu står ministeren så her og siger, at man er blevet opmærksom på det.
Ja tak, hr. lærer, undskyld mig, det var sådan set alene, fordi ministeren blev gjort opmærksom på det fra min side!
Men kan ministeren så ikke lige forklare mig, hvor lovhjemmelen i aktstykket er til at ændre bekendtgørelsen, sådan at det, ministeren mente den 23. marts, nu rent faktisk bliver lovligt?
Hvor er hjemmelen til at lovliggøre det?
Peter Hummelgaard (S), 2020-06-03:
Jeg tror først og fremmest, at det bare er vigtigt, at vi er enige om præmissen.
Altså, det har jo været Beskæftigelsesministeriets og min opgave sammen med arbejdsmarkedets parter, ligesom det i øvrigt altid er, at tolke efterfølgende på alle de tvivlsspørgsmål, der opstår mellem parterne om, hvordan trepartsaftalen skal forstås.
Der har været mange spørgsmål undervejs.
Et af dem har været om neutralitetsprincippet, og et andet har været, om virksomheder, der fyrer, inden de træder ind i ordningen, stadig væk må blive omfattet af ordningen.
Et helt tredje spørgsmål har været, om det overhovedet er muligt at rotere medarbejdere rundt i ordningen.
Og der har været massevis af den type spørgsmål, som vi hele vejen igennem har skullet afklare, herunder neutralitetsprincippet.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-06-03:
Tak for det.
Peter Hummelgaard (S), 2020-06-03:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er glad for at få mulighed for at svare på anklagerne om vildledning af Folketinget.
Jeg er ret uforstående over for, på hvilken måde jeg skulle have vildledt Folketinget, i forhold til hvordan jeg ser neutralitetsprincippet anvendt i forhold til lønkompensation.
I notatet, som spørger henviser til, redegøres der fra ministeriets side for det klare udgangspunkt, at staten forholder sig neutralt i konflikter.
Det er et sagligt princip, som også er anvendt på en række områder i beskæftigelseslovgivningen, og som bygger på, at løn- og arbejdsforhold er et anliggende for arbejdsmarkedets parter.
Konkret i forbindelse med udmøntningen af trepartsaftalen om lønkompensation har Beskæftigelsesministeriet vurderet, at virksomheder omfattet af konflikt som en konsekvens af princippet om neutralitet ikke kan få fuld kompensation fra ordningen.
Det drejer sig helt konkret om de stillingskategorier, der er omfattet af konflikten.
Den vurdering har også været delt med arbejdsmarkedets parter.
Dette er derfor også lagt til grund i mit svar på spørgsmål 26 til lovforslag 141, som blev afgivet til Folketinget den 23. marts 2020, ligesom det er uddybet i det notat af 23. marts, som spørgerne henviser til.
Erhvervsministeriet og Beskæftigelsesministeriet er imidlertid blevet opmærksomme på, at neutralitetsprincippet ikke er blevet udmøntet efter hensigten i den udstedte bekendtgørelse om lønkompensationsordningen, som erhversministeren og jeg har redegjort for i svar 258 til Beskæftigelsesudvalget.
Det er der nu rettet op på fremadrettet.
Virksomheder, som endnu ikke måtte have søgt, kan stadig væk nå at søge om lønkompensation.
Jeg vil gerne slutte af med at understrege, at der er ingen, der er blevet afskåret fra at søge om lønkompensation, ligesom der ikke er nogen virksomheder, der er blevet nægtet lønkompensation, hvis de i øvrigt lever op til de regler, der udmønter ordningen, herunder at de udbetaler løn til de pågældende medarbejdere.