runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2022-04-26:
Tak til formanden for venligheden.
Det her er et nødvendigt forslag som opfølgning på den forfærdelige coronakrise, vi har haft, hvor mange mennesker har været syge i heldigvis kortere perioder, og hvor nogle mennesker er døde af sygdommen.
Det er jo sådan, at vi lige har fået oversigten over arbejdsskader fra sidste år – anmeldte arbejdsbetingede lidelser.
Faktisk sker der det, at der er en voldsom stigning i antallet af anmeldelser af arbejdsskader netop under coronaen.
Jeg er nu ikke helt sikker på, at det kun er coronasager, men det er jo ganske besynderligt, at der sker så stor en stigning, når mange mennesker er blevet sendt hjem.
Det må vi have kigget lidt mere på; vi har bedt ministeren om at forklare tallene.
Men hvis det viser sig, at der er, jeg tror, det er 6.000 – måske mere – der henvises med covid-19-senskader, er det jo ret alvorligt, fordi det ikke er midlertidige sygdomsforløb, men varige skader, folk pådrager sig, når de er på arbejde.
Jeg vil gætte på, at det også først og fremmest er sundhedspersonalet, det går ud over i sådan en situation.
Og der kan man jo ikke sige, at det er, fordi de er sundhedspersonale; det er, fordi de er på arbejde og skal servicere os andre, der er blevet syge.
Og der risikerer de så at få nogle sygdomme.
Der er jo mange andre arbejdsskader, som også skal dækkes ind.
Det er også et lille problem, at vi kun siger fra den 27. december 2020 til den 31. december 2022.
Vi ved jo ikke rigtig, hvor vidtgående det her kan være.
Der er noget, der tyder på, at vi skal være meget opmærksomme på, at der rent faktisk kan opstå senskader.
Og nu har vi jo haft mange andre arbejdsbetingede lidelser igennem historien, som først er dukket op senere.
Vi er i øjeblikket ved at lave, hvad skal man kalde det, en anden eller tredje oprydningsrunde efter asbesten, som nogle jo sagde var et vidundermiddel, da det kom frem, men som viste sig at have forfærdelige skavanker.
F.eks. kan folk blive syge og få lungekræft, 30 år efter de har arbejdet med asbest.
Så jeg mener, at vi skal være opmærksomme på, at den her lovgivning godt kan være for midlertidig, hvis der dukker ting op.
Vi er i hvert fald med på fra Enhedslistens side, at vi så må kigge på det, hvis det viser sig, at coronaperioden har været værre og giver nogle sygdomme, som vi endnu ikke har fået øje på.
Men vi støtter selvfølgelig, at det er staten, der går ind og dækker i det her tilfælde, for det er jo vores arbejdspladser, og dermed er det også os, der skal tage ansvaret for dem.
Bent Bøgsted (UFG), 2022-04-26:
Tak for det, formand.
Den lille gruppe af seks løsgængere, jeg repræsenterer, kan støtte det her forslag.
Det er rimeligt, at man, hvis man er kommet til skade efter en vaccination – det kan være mange ting, der sker, når en vaccination ikke fungerer, som den skal; det kan give nogle specielle bivirkninger – så kan man få en erstatning.
Det er så lagt ind som en arbejdsskade, og i princippet synes jeg ikke, at det skulle være en arbejdsskade; det har måske mere noget med medicinen at gøre, med vaccinationen at gøre.
Om det er under Sundhedsstyrelsen eller Sundhedsministeriet, det skulle være – altså et eller andet med, at man har fået en forkert vaccination og dermed er kommet til skade og skal have en erstatning dér – skal jeg lade være usagt, men nu er det lagt ind som en arbejdsskade.
Normalt er det sådan, at det er arbejdsgiveren, der selvfølgelig betaler for arbejdsskadesikringen, men det er jo ikke rimeligt, at arbejdsgiveren skal belastes med en udgift til en arbejdsskade, der er sket på grund af en vaccination, som egentlig er blevet påtvunget den enkelte – at man har behov for at blive vaccineret, hvis man skal til udlandet; der kan være lande, man rejser til, som kræver, at man er vaccineret.
At man så som arbejdsgiver skal belastes med, at det er en arbejdsskade, er ikke rimeligt.
Derfor synes vi, det er rimeligt, at folk kan få arbejdsskadeerstatning, og at man sørger for, at arbejdsgiveren ikke skal betale, men at det er staten, der finansierer den arbejdsskadesikring.
Det er ret og rimeligt.
Nu er det, som om det hele er ved at ebbe ud i Danmark, men andre steder i verden er de jo stadig væk hårdt ramt af covid-19.
Vi kan bare se, hvad der sker i Kina lige for tiden.
Men der er også andre lande i Europa, der kører stramme restriktioner endnu og kan kræve, at man skal have vaccinationer.
Det var måske så et specielt serum, der var årsag til, at man fik de arbejdsskader.
Jeg har ikke lige overblik over, om det er alle de sera, man har brugt – jeg tror, det er tre eller fire forskellige, man kunne blive vaccineret med – der har givet skader.
Men det er ret og rimeligt, at man som patient, når man bliver ramt, i hvert fald er sikker på, at man kan få den erstatning, man er berettiget til, for nogle risikerer måske aldrig at vende tilbage til arbejdsmarkedet, og derfor ville de være på herrens mark, hvis ikke de var sikret.
Men det ville også, som jeg sagde, være urimeligt, hvis det var arbejdsgiveren, der skulle betale for en arbejdsskade under nogle omstændigheder, de egentlig var blevet påtvunget.
Så det er en god løsning, der er blevet fundet, som vores lille gruppe af løsgængere kan støtte.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-26:
Overordnet er det her et fint lovforslag.
Jeg vil dog godt bruge anledningen til at løfte den kritik og den undren, der har været fra arbejdsgivernes side, i forhold til at de automatisk skal indberette de her ting, hvis der er coronatilfælde på deres arbejdsplads, medmindre de hundrede procent kan udelukke, at det er sket på arbejdspladsen.
Jeg håber, at ministeren er lydhør over for de udfordringer, som det kan give.
Det er en sæsonvirus.
Der er nok sandsynlighed for, at vi får besøg af den i en eller anden art, og som det er nu, er der en masse arbejdsgivere derude, som synes, at de bliver pålagt en urimelig byrde, ved at de skal anmelde det her som arbejdsrelateret, hvis det sker på arbejde.
Det er ikke noget, vi tidligere har gjort, hvis man har haft influenza eller noget andet; så har den forpligtelse ikke ligget hos arbejdsgiveren.
Og det gør den nu her, og det skaber altså nogle uhensigtsmæssigheder og efter min opfattelse en urimelig hård byrde på erhvervslivet.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-26:
Den håber jeg at ministeren vil tage med.
Så er der et helt andet spørgsmål.
Fra i fredags kunne ukrainere, der havde søgt om ophold gennem særloven, komme direkte ud på arbejdsmarkedet, men der er også en frygt fra vores side om, at andre misbruger det her system til at komme til Danmark i håbet om at komme ud på arbejdsmarkedet, selv om man egentlig ikke hører ind under særloven.
Så kan ministeren løfte sløret – bare i grove tal – for, hvor mange der har søgt, som har ukrainsk statsborgerskab, men også for, hvor mange man har afvist, fordi man ikke mener, at de lever op til særloven?
René Christensen (DF), 2022-04-26:
Jeg kan også sige på Dansk Folkepartis vegne, at vi selvfølgelig er positive over for forslaget her.
Det, det handler om, er jo, at skader, som er opstået som følge af arbejdsrelaterede vaccinationer mod covid-19, kan anerkendes som en arbejdsulykke, når betingelserne er opfyldt.
Og selvfølgelig skal de kunne det.
Der er ingen tvivl om, at vi alle sammen stod i en særlig situation, og jeg tror, at hele det officielle Danmark var glade for, at dem, som skulle passe vores allersvageste, også valgte at lade sig vaccinere i forhold til de udfordringer, vi stod over for, med covid-19.
Desværre har det så vist sig, heldigvis i nogle ganske, ganske få tilfælde, at det har givet nogle udfordringer.
Der skal vi selvfølgelig træde til.
Derfor kan vi også støtte lovforslaget, som det ligger her.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-04-26:
Jeg er her i stedet for vores beskæftigelsesordfører, hr. Niels Flemming Hansen, og fra Det Konservative Folkepartis side vil jeg sige, at vi stiller os meget positivt over for det her lovforslag.
Vi er dog lidt kritiske over for, at det skal udløbe den 31. december 2022, for man ved jo egentlig ikke, om der kommer en ny coronaepidemi i efteråret og vi får brug for vaccinationer igen.
Samira Nawa (RV), 2022-04-26:
Mange tak.
Som led i finanslovsaftalen 2022 har vi i Radikale Venstre været med til at aftale, at udgifterne til arbejdsulykker som følge af arbejdsrelaterede covid-19-vaccinationer ikke skal afholdes af arbejdsgiver, men af staten.
Det synes vi sådan set kun er rimeligt i en situation, hvor vi jo havde corona som en ekstraordinær situation.
Fra politisk side og fra regeringens side blev der gentagne gange opfordret til både samfundssind og til, at man blev vaccineret.
Og netop i de tilfælde, hvor det så har ført til en arbejdsulykke – og hvor det har været på grund af vaccinen – er det helt naturligt, at udgifterne også afholdes af staten.
Derfor støtter Radikale Venstre lovforslaget.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-04-26:
Knap 4,8 millioner danskere er færdigvaccineret med to stik, og 3,6 millioner er revaccineret med det tredje stik.
Heraf har 799 vaccinerede eller pårørende krævet erstatning i de første sager, hvor der vurderes at have været en sammenhæng mellem covid-19-vaccinen og alvorlige bivirkninger eller dødsfald.
Der er givet erstatning i 18 sager, og 545 sager er endnu ikke afgjort.
I to af sagerne er der sket dødsfald.
Vi anerkender, at selv om vaccinerne er sikre, vil der altid være en risiko for bivirkninger og i meget sjældne tilfælde dødsfald.
I Danmark har vi tradition for at anerkende vaccinationer som arbejdsskader, og det er en tradition, vi bakker op om.
I Venstre mener vi, at det er rimeligt, at arbejdsgiverne slipper for forpligtelsen vedrørende finansieringen af udgifter til arbejdsskadeerstatning, og at det er staten, der dækker udgiften, da det er staten, som har udrullet vaccineprogrammet, uden at arbejdsgiverne har haft nogen indflydelse på beslutningen.
Vi har dog en række bemærkninger til lovforslaget, som vi gerne vil drøfte i den kommende udvalgsbehandling.
Dels er der de næsten 70.000 indberetninger af formodede bivirkninger i forbindelse med covid-19-vacciner, og det fremgår ikke af lovforslaget, hvor mange af disse indberetninger der vil være omfattet af lovforslaget, dels er der en anden bemærkning vedrørende høringssvarene, hvor DA fremfører, at det kan være problematisk med en tidsgrænse, ikke mindst fordi der kan komme nye coronaudbrud, som ikke er omfattet af lovforslaget, og at der f.eks. er sundhedspersonale, der har modtaget det fjerde stik, og det er uklart, om de vil være omfattet af ordningen.
En sidste bemærkning, som vi gerne vil drøfte i den kommende udvalgsbehandling, er KL og Danske Regioners kommentar om, at administrationen af lovforslaget kunne løses gennem et aktstykke, der tilvejebringer hjemmel.
Men som udgangspunkt mener Venstre, det er et godt lovforslag, og vi kan støtte lovforslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-26:
Selvfølgelig, det skal jeg nok sørge for.
Jeg tror ikke, der kommer så meget ud af, at jeg lige bladrer rundt i lovforslaget heroppe på talerstolen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-26:
Tak for det.
For det står nemlig to steder, både i § 65 og så i § 67, tror jeg det er – det er på side 23 og 24, så der kan ministeren læse op på det – hvor man har inkluderet de afghanske tolke.
Og det fremgik nemlig ikke, da ministeren anmodede om en hastebehandling af det, at de var inkluderet, og det er altså noget, der er kommet til, efter at man har fået den her godkendelse af anmodningen, og derfor undrer vi os over, hvorfor det er med inde.
Så det vil jeg meget gerne have et skriftligt svar på.
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-26:
Det er jo, fordi jeg synes, at fru Rosa Lund nu endnu en gang ufrivilligt kommer til at afsløre hykleriet i Enhedslistens udlændingepolitik.
For hvad så med nr. 2.001?
Hvad er det for nogle argumenter, fru Rosa Lund vil bruge over for flygtning nr. 2.001, når fru Rosa Lund har sagt ja til de første 2.000?
For det vil jo være den samme type argumenter, som vi andre bruger, hvor vi så bare sætter barren noget lavere for at prøve at passe på sammenhængskraften og prøve at få integrationen til at fungere.
Den slags bekymringer gør fru Rosa Lund sig så ikke.
Men hvad er det for nogle argumenter, man vil bringe frem?
Hvad er det, der gør, at nr. 2.001 så må blive i en krigszone, eller hvor det nu er?
Rosa Lund (EL), 2022-04-26:
Jamen jeg tror, at fru Pia Kjærsgaard lige såvel som jeg ved, at der ikke er plads til 80+ millioner flygtninge i Danmark.
Det har jeg sådan set heller ikke hørt nogen i den her sal argumentere for.
Jeg siger bare, at vi har skrevet under på flygtningekonventionen.
Det er jeg glad for, og det synes jeg at vi skal stå ved og blive ved med at gøre.
Der er så nogle flygtningegrupper, hvor jeg gerne vil sætte et tal på.
Jeg synes, at regeringen skal tage 2.000 kvoteflygtninge fra FN's kvoteflygtningesystem.
Vi er bagud; lige nu tager vi lige præcis lidt under 200.
Det synes jeg er for lidt.
Vi stoppede med at tage dem, da fru Inger Støjberg blev udlændingeminister i 2015, så jeg synes, vi skylder på den front.
Der synes jeg godt, vi kunne tage 2.000.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-04-26:
Så er den der igen, altså 80+ millioner.
Det må jo være svaret.
Og det hænger jo ikke ligesom sammen.
Altså, det gør det jo ikke.
80+ millioner, som fru Rosa Lund selv sagde, ukrainere og måske også mange andre.
Jeg må bare sige, at svaret stadig væk blæser i vinden, og det bliver det nok ved med at gøre.
Rosa Lund (EL), 2022-04-26:
Altså, jeg synes da, at det her er en spændende dag.
Jeg ville ønske, at den her debat skulle fortsætte hele dagen.
Jeg vil for at svare på ordførerens spørgsmål sige, at det jo lige præcis er grunden til, at man ikke kan sætte et tal på, altså at man ikke som et land, der har skrevet under på FN's flygtningekonvention, kan sige, at man vil tage tre flygtninge fra det her land og syv flygtninge fra det her land.
Det er lige præcis det, som ordføreren selv siger, nemlig hvad man siger til den næste.
Jeg vil dog stadig godt sige, at jeg synes, at man kan sætte et tal på kvoteflygtningene, og at jeg, hvis det stod til Enhedslisten, da også ville ønske, at vi kunne sige 5.000 eller 7.000.
Men hr. Rasmus Stoklund ved lige så vel som jeg, at det jo ikke er der, diskussionen står.
Diskussionen står jo ikke mellem, om vi skal tage 2.001 eller 2.000.
Diskussionen står nok nærmere mellem mit eget parti og ordførerens parti om, om vi overhovedet skal tage flere end de lige under 200 kvoteflygtninge, vi tager i dag.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-04-26:
Jamen jeg bed faktisk også mærke i det samme, nemlig at vi skulle hjælpe alle flygtninge.
Det var, lige før jeg sådan sagde: What? – og lavede et hop i stolen.
Men nu tog hr. Lars Boje Mathiesen den før mig.
Fru Rosa Lund siger også, at vi skal hjælpe så mange, vi kan.
Og der har vi jo meget, meget ofte opfordret den røde fløj i Folketinget, deriblandt Enhedslisten, til at svare på: Jamen hvor mange?
Altså, det er sådan meget nemt at slynge ud, og det lyder jo nok for mange sympatisk.
Men hvor mange?
Altså, 80+ millioner.
Men hvor mange?
Altså, det må man ligesom have gjort sig nogle tanker om.
Rosa Lund (EL), 2022-04-26:
Hr. Lars Boje Mathiesen ved udmærket godt, at myndighederne træffer beslutninger ud fra den lovgivning, vi laver herinde.
Og der er det nu engang sådan, at hvis vi ikke havde den paragraf i udlændingeloven, som hedder § 7, stk. 3, så ville der være langt flere mennesker fra Syrien og Afghanistan, som ville få nogle helt andre opholdstilladelser, som ville se helt anderledes ud.
Så jeg vil sige til hr. Lars Boje Mathiesen, at jeg er ret stor tilhænger af, at vi har et system med en domstolslignende myndighed – det er jeg glad for – men jeg mener, at den domstolslignende myndighed administrerer efter nogle regler, som jeg grundlæggende er uenig i.
Og der er det jo så min opgave som folkevalgt parlamentariker at sætte spørgsmålstegn ved den lovgivning.
Og det gør jeg, vil jeg sige – og det tror jeg der er flere herinde i salen der kan skrive under på – rimelig ofte oppe fra den her talerstol.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-26:
Jeg hørte ordføreren nævne før, at man ikke skulle sende folk tilbage til Syrien.
Men er ordføreren ikke også enig i, at det jo ikke er politikere, der sender folk tilbage til Syrien?
Det er myndighederne, som har truffet nogle beslutninger – nogle gange er det de rigtige beslutninger, og nogle gange kan man synes, at de beslutninger, der bliver truffet, er forkerte.
Og nogle gange har man også mulighed for at anke de beslutninger.
Så nogle gange er de rigtige, og nogle gange er de forkerte.
Men det er jo ikke politisk besluttet.
Vi har nogle isolerede myndigheder, som træffer beslutninger, hvor man har advokater og dommere, som sidder og foretager en vurdering.
Altså, skal vi væk fra det system, at det er uafhængige myndigheder, som foretager en vurdering af, om det er sikkert for folk at rejse hjem?
Rosa Lund (EL), 2022-04-26:
Det kan fru Pia Kjærsgaard bestemt tro vi har gjort os nogle tanker om – faktisk ret mange.
Nu er det jo sådan, at man ikke kan sætte et tal på, fordi Danmark har skrevet under på FN's flygtningekonvention – faktisk som et af de første lande i verden.
Det er jeg stolt af.
Men det betyder jo også, at vi ikke kan sætte et tal på, fordi det at være en del af FN's flygtningekonvention jo betyder, at alle har ret til at søge asyl i Danmark.
Jeg tror faktisk, vil jeg sige til hr. Lars Boje Mathiesen, at der er mere end 80 millioner mennesker på flugt lige nu.
Jeg tror, at den her krig i Ukraine har fået tallet til at stige væsentligt.
Jeg er udmærket godt klar over, at Danmark ikke kan huse alle verdens flygtninge eller hjælpe alle, men jeg mener, at vi skal hjælpe alle dem, vi kan.
Og lige nu bor der nogle flygtninge i Danmark, som ikke får den samme gode behandling som ukrainske flygtninge.
Det mener jeg de skal have.
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-26:
Jeg hørte selvfølgelig godt ordføreren på talerstolen og bladrede også lige lidt febrilsk i mine papirer for at finde ud af, præcis hvad det handlede om.
For de generelle bestemmelser, den her lovgivning handler om, er jo for de fordrevne fra Ukraine, og jeg kan ikke lige på stående fod svare på, hvad det er, de afghanske tolke også er blevet inkluderet med, men det vil jeg meget gerne sørge for der kommer en skriftlig besvarelse af.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-26:
Jeg er glad for, at ministeren gerne vil svare på spørgsmål.
Mit spørgsmål går jo netop på, hvorfor der nu er et afsnit med, som også omhandler de afghanske tolke.
Det her er jo lavet som en særlov til dem, som kommer fra Ukraine, og så er det lidt mærkeligt, at man lige har sneget det her med afghanske tolke med ind, vel vidende at der kan være forskellige holdninger til lige præcis det spørgsmål.
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-26:
Tak for ordet.
Allerede den 16. marts vedtog vi lov om midlertidig opholdstilladelse til personer, der er fordrevet fra Ukraine.
Den lov gør det muligt at yde en særlig indsats over for de personer, der er fordrevet fra Ukraine, uanset om de i øvrigt opfylder de almindelige betingelser for ophold efter udlændingeloven.
Med loven blev de fordrevne sikret de rette forudsætninger for hurtigt og effektivt at kunne fortsætte deres liv og aktivt være en del af det danske samfund.
Selv om det ikke er længe siden, at særloven blev vedtaget, er der allerede nu opstået et behov for at tilpasse nogle af reglerne på både Udlændingeministeriets område og på andre ministeriers områder.
Det sker for fortsat at kunne håndtere de mange fordrevne, som opholder sig i Danmark, og sikre dem tryghed, stabilitet og de bedst mulige forhold.
Det er en ekstraordinær situation, som forandrer sig hele tiden, og derfor skal ændringerne også ske hurtigt, og jeg er derfor glad for, at Folketinget har sagt ja til den her hurtige behandling af lovforslaget.
Lovforslaget indeholder som nævnt ændringer af reglerne på både mit eget og mine ministerkollegaers områder.
Med lovforslaget indføres der hjemmel til, at kommunerne kan fortsætte med at tilbyde indkvartering og forplejning til personer, der er fordrevet fra Ukraine, mens de afventer afgørelse af deres ansøgning om opholdstilladelse.
Med lovforslaget indføres derudover også en hjemmel til, at kommunerne kan anvise ukrainere med opholdstilladelse efter særloven midlertidige opholdssteder eller permanente boliger, som ligger i udsatte boligområder.
Der er med lovforslaget også lagt op til at præcisere reglerne om overgang til kommunerne og reglerne om fordeling og anvisning af bolig til familiesammenførte.
Det er vanskeligt at forudsige omfanget af tilstrømningen af fordrevne fra Ukraine, så med lovforslaget indføres en bemyndigelsesbestemmelse, hvorefter ministeren kan fastsætte regler om forlængelse af kommunernes adgang til at suspendere kravene til de forskellige integrationstilbud.
Med lovforslaget lægges der også op til, at byggelovgivningen kan fraviges ved midlertidig brug af lokaler til dagtilbud, skoler, institutioner og lignende.
Formålet er at sikre, at der med kort varsel og uden ansøgning om byggetilladelse kan etableres midlertidige dagtilbud, skoler, institutioner og lignende, f.eks. i erhvervsejendomme, nedlagte skoler, sygehuse, kaserner eller nedlagte plejehjem.
Det er bl.a. for at sikre den rette støtte og omsorg for barnet eller den unge.
Med de sidste små tiltag lægges der med lovforslaget op til at tilpasse regler om boligstøtte og børnetilskud og skabe mulighed for tilpasning af sundhedsvæsenets ressourcer og visse rettigheder for fordrevne fra Ukraine på sundhedsområdet.
Afslutningsvis vil jeg gerne sige, at det glæder mig at høre, at der fortsat er bred opbakning til de tiltag, vi iværksætter for at hjælpe fordrevne fra Ukraine.
Og både jeg og mine ministerkollegaer vil meget gerne stå til rådighed for at besvare spørgsmål fra Folketinget om lovforslaget.
Tak for ordet.
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-26:
Men det gør jo bare hykleriet endnu tydeligere.
For det understreger jo så, at hele fundamentet for Enhedslistens politik, når det gælder flygtninge, er, at langt de fleste af verdens flygtninge ikke har skyggen af chance for at finansiere en rejse til Skandinavien, og at det derfor er meget belejligt for Enhedslisten, at det er et antal, der selv er i stand til at komme hertil og banke på, eller at det er de her sådan relativt lave antal, man taler om som kvoteflygtninge.
For hvis nu alle de der over 80 millioner flygtninge kunne komme, skulle Enhedslistens logik jo være, at de alle sammen skulle være her.
Men Enhedslisten er jo aldrig villig til at stå ved sin egen politik på det her område.