runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2017-01-13:
Tak for det, hr. minister, og også tak for ærligheden.
Det synes jeg man skal sætte pris på, altså at ministeren ærligt fortæller, at ministeren selv begynder at modtage sin pension, når ministeren når 60 år.
Så følger ministeren og andre kollegaer i ministerens parti den til enhver tid gældende efterlønsalder.
Men argumentationen for det synes jeg er lidt problematisk.
Men det er jo det, der skurrer lidt i ørerne, for det er jo præcis det, man har gjort, når det kommer til de almindelige danskere.
Der er mennesker, der har gået og indbetalt til efterlønsordningen i forventning om at kunne gå på efterløn på et bestemt tidspunkt, og så går man ind og ændrer i vilkårene for, hvornår de kan det osv. osv.
Så der var der ingen problemer, selv om det jo sådan set også var en aftale, man havde lavet, mellem Folketing og borgere.
Og der er altså den her diskrepans i det.
Altså, man laver en ordning, hvor mange af dem, der sidder her i dag, lige redder skindet på sig selv, for at sige det helt ærligt.
Det er jo det, man gør.
Det er fint nok, at man fremadrettet ændrer det her, men det er jo det, man gør, når man kun gør det fremadrettet.
Men når det gælder den almindelige dansker, har man ikke de forbehold.
Man kunne jo sådan set bare have lavet de ændringer af efterløns- og pensionsalder, sådan at den del af efterlønnen, man allerede havde tjent op, altså hvis man skulle lave en parallel, kunne man stadig væk få udbetalt for den alder, der var gældende på daværende tidspunkt.
Henrik Sass Larsen (S), 2017-01-13:
Jamen jeg tror, jeg har svaret på, at ét er, hvad man laver af aftaler – det kan også være, at man har lavet en aftale med sit pensionsselskab, eller at man har lavet en aftale med sin arbejdsplads eller noget andet, hvor der gælder nogle vilkår – men hvis man så kommer og ændrer de generelle vilkår, plejer det at være fremadrettet.
Men jeg mener faktisk, at da vi i sin tid lavede aftalen om tilbagetrækning i 2006, var der en klar præmis, der sagde, at den gennemsnitlige levealder, efter at man var gået på pension, var 19½ år – 19½ år – og det indebar jo så også, at man havde retten til 5 års efterløn.
Hvis man kan tale om kontraktbrud der – og det er jeg enig i man kan – så er det i forhold til dem, der har pillet ved efterlønnen.
Pelle Dragsted (EL), 2017-01-13:
Jamen det synes jeg er rigtig positivt, altså den del af det, der handler om den almindelige befolkning.
Og jeg håber da virkelig, at vi fremadrettet kan se på at få skabt nogle forbedringer, særlig for de mennesker, der har været rigtig længe på arbejdsmarkedet.
Det er der jo efterhånden mange partier herinde der snakker om, og det vil vi meget gerne indgå i en dialog om, ikke mindst hvis vi får et nyt flertal efter et valg.
Men jeg synes bare ikke helt, det besvarer det, som jeg stillede et spørgsmål om, nemlig det faktum, at da man så – og det siger ordføreren han står inde for – satte danskernes pensionsalder op, altså den første store tilbagetrækningsaftale, lod man det stadig væk, også derefter, være sådan, at en masse kollegaer herinde af dem, som vedtog det her, allerede kunne modtage deres pension fra efterlønsalderen og altså ikke fra pensionsalderen.
Og det siger man er, fordi man har en aftale, men hvad med de danskere, som forventede at kunne gå på pension tidligere?
Det var vel også en slags aftale.
Kristian Jensen (V), 2017-01-13:
Det er korrekt husket, som hr. Peter Kofod Poulsen siger, at det var den daværende VK-regering, der i lyset af den økonomiske krise og de store underskud, som staten havde i, så vidt jeg husker, 2010, der valgte at lave en midlertidig reduktion af ministres vederlag med den hensigt, at de efter en årrække skulle op på normalniveauet igen.
Den midlertidighed blev så forlænget ad nogle omgange, jeg kan ikke huske præcis hvor mange, men i hvert fald mindst en omgang, til en yderligere dato.
Det blev i øvrigt aftalt, at forlængelsen af nedsættelsen udløber, så man kommer tilbage på det niveau, der var.
Jeg mener ikke, at man – og her taler jeg om mine kollegaer mere end om mig selv – betaler ministre i Danmark for lidt i løn.
Jeg synes, at man betaler en god løn.
Henrik Sass Larsen (S), 2017-01-13:
Jeg mener, at den aftale, vi lavede tilbage i 2006, hvor man gradvis hæver pensionsalderen i forhold til den gennemsnitlige levetid, er en rimelig aftale, også rimelig i forhold til arbejdsmarkedet.
Det synes jeg er helt rimeligt.
Hvis hr. Pelle Dragsted spørger mig, om jeg synes, det er rimeligt, at man ændrede efterlønnen, som man gjorde, så er svaret, at nej, det synes jeg ikke, jeg var politisk modstander af det.
Jeg lavede i sin tid en aftale, som jeg faktisk regnede med man kunne stole på.
Det kunne man så ikke.
Den aftale var der et flertal af partier der løb fra.
Jeg beklager dybt, at det skete.
Derfor synes jeg faktisk, at mit udgangspunkt, nemlig at sige, at en aftale er en aftale, og at man må kende de forhold, hvorunder man nu engang skal pensioneres, er rimeligt.
Men at man løbende også justerer det i forhold til levetiden, sådan at man sætter pensionsalderen op, synes jeg er rimeligt, og derfor synes jeg også, det er rimeligt efterfølgende at regulere det i forhold til den aftale, der måtte være for det private såvel som for os herinde.
Pelle Dragsted (EL), 2017-01-13:
Først og fremmest tak for ordførerens tale, og tak for, at Socialdemokratiet omsider har fundet en, synes jeg, fornuftig position i det her.
Jeg sad og kiggede på gamle debatter om det her tilbage fra f.eks. 2010, hvor hr. Henrik Sass Larsen også var ordfører og affejede et lignende forslag som det rene populisme.
Så det er positivt, synes jeg, at vi er kommet derhen.
Og det er et langt skridt, altså, det er en glædens dag i dag, at vi er kommet derhen, hvor vi er kommet, men det har godt nok kostet mange lange debatter og meget latterliggørelse fra dem, vi kalder de gamle partier herinde.
Når det er sagt, er der jo stadig væk nogle skønhedspletter på det her, og det er bl.a. det her med, at rigtig mange af vores kollegaer, som er valgt ind enten før 2007 eller i perioden 2007-2012, så vidt jeg husker – og det er jo lige præcis i de samlinger, man herinde vedtog en højere pensionsalder for danskerne – altså stadig væk, og det gælder også ordføreren selv, hvis man må være så fri, kan gå på pension længe før den almindelige befolkning.
Er det rimeligt?
Jacob Mark (SF), 2017-01-13:
Men nu handler det jo ikke om, hvor lang tid folketingsmedlemmer sidder her, eller hvor lang tid ministre sidder her.
Det handler om, hvad der skal til, hvor lang tid der skal til, før man har optjent en livslang pension, der kan sammenlignes med en ganske almindelig arbejders.
Det er jo det, vi prøver på: at ligestille politikeres pensionsforhold med arbejdernes pensionsforhold.
Henrik Sass Larsen (S), 2017-01-13:
Så vil jeg bare stilfærdigt gøre opmærksom på, at når man diskuterer arbejdsforhold, pensionsforhold og lønforhold på det øvrige arbejdsmarked, ser man det under et samlet hele.
Det synes jeg også er den måde, hvorpå Vederlagskommissionen selv har argumenteret igennem hele sit arbejde, og det er også den argumentation, jeg lægger til grund for, at når jeg ikke ændrer i forhold til vederlaget, ændrer jeg heller ikke i forhold til pensionen.
Jeg gør igen opmærksom på, at den gennemsnitlige tid herinde for de fleste folketingsmedlemmers vedkommende er mellem 7 og 8 år.
Det er faktisk efterhånden usædvanligt, at folk sidder herinde i ganske lang tid.
Jacob Mark (SF), 2017-01-13:
Tak for det.
I forlængelse af sin tidligere ordførertale sagde hr. Henrik Sass Larsen til mig, at han ville introducere mig for en overenskomstforhandling, altså til, hvordan sådan en fungerer.
Men nu er det jo sådan, at der lige netop her ikke er tale om en overenskomstforhandling.
Arbejderne bestemmer jo ikke selv deres løn; det gør politikerne.
Arbejderne bestemmer ikke selv deres pensionsvilkår; det gør politikerne.
Arbejderne kæmper for det og forhandler om det.
Så jeg synes altså, at der er forskel, og jeg synes ikke, at man kan sammenligne det her med en overenskomstforhandling.
Jeg vil gerne spørge: Mener hr. Henrik Sass Larsen, at det er rimeligt, at politikere – ministre efter 8 år og politikere efter 20 år, tror jeg – kan optjene en livslang pension?
Altså, hvorfor skal politikere kunne optjene pension så meget hurtigere end ganske almindelige arbejdere?
Henrik Sass Larsen (S), 2017-01-13:
Jeg mener sådan set, at det, det lige præcis handler om i forhold til pension og pensionsforhold, er, hvad man får ud af det på det tidspunkt, man måtte blive pensioneret.
Derfor mener jeg faktisk, at det også har noget at gøre med, hvor længe man er herinde.
Men jeg skal spørge ordføreren igen: Er det, som ordføreren ønsker, at folketingsmedlemmer fremadrettet får en pension, der svarer til en arbejders pensionsforhold, som der nu blev sagt? For så er det jo et spørgsmål om at nedsætte den pension, der er der nu, til et andet niveau.
Og der vil jeg så hjælpe ordføreren og hans parti, ved at jeg også gerne her stiller et ændringsforslag – hvor ordføreren så får mulighed for at krydse af ved sig selv med hensyn til en nedsættelse af pensionen, hvis han nu synes, at niveauet er helt urimeligt.
Det gør vi gerne.
Jeg synes, det er rimeligt, og jeg står på mål for det.
Hvis ordføreren synes noget andet, får han mulighed for at ændre på det fremadrettet.
Tak for det.
Så får vi jo endnu en runde, hvor vi får mulighed for at drøfte vel stort set det samme, tænker jeg, men så har vi da også været igennem det.
Det er jo igen spørgsmålet om Vederlagskommissionen, og den her gang drejer lovforslaget sig specifikt om folketingsmedlemmers vederlag og pensionsforhold.
Set i forhold til det konkrete lovforslags indhold er det sådan, at det betyder, at eftervederlaget for folketingsmedlemmer nedsættes til en 6-måneders mindsteperiode, og det er et forslag, som vi kan støtte.
Det er også sådan, at retten til eftervederlag for tidligere medlemmer af regioner og byråd, som måtte blive medlem af Folketinget eller for den sags skyld blive ministre, afskaffes.
Og det er også sådan, at vi hæver folketingsmedlemmernes pensionsalder til folkepensionsalderen fremadrettet.
Det er også sådan, at grundvederlaget for folketingsmedlemmer fremadrettet reguleres ud fra den faktiske lønudvikling i den offentlige sektor.
Og i tillæg til det er der også opnået enighed om, at også tingsekretærer i Folketinget kan få en vederlagsfri bolig på linje med præsidiemedlemmer fremadrettet, for at man på den måde bedre kan tilrettelægge arbejdet Folketinget.
Alt i alt er det alt sammen en række justeringer i forhold til de nuværende forhold, som vi kan støtte og synes er fornuftige.
Derfor kan Socialdemokratiet støtte det pågældende forslag.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-01-13:
Tak for svaret.
Jeg har ikke yderligere.
Kristian Jensen (V), 2017-01-13:
Fordi der ikke kunne blive enighed om det.
Det er sådan, at det jo altså var konklusionen.
For det blev selvfølgelig drøftet.
Det blev drøftet, om man skulle lave en ændring af den balance, der er mellem vederlags- og pensionsoptjeningsperioden.
Det blev også drøftet i Vederlagskommissionen, men der var ikke i den kreds af partier, som lavede stemmeaftalen, mulighed for at få enighed om en ny balance, en anden balance, og derfor blev den ikke ændret.
Jeg mener, at den samlede pakke – og det er det, politikernes økonomiske vilkår skal vurderes efter – har en god størrelse i dag.
Den har en rigtig størrelse i dag.
Men det er klart, at man godt kan sige, at man vil ændre på pensionsdelen.
Så mener jeg bare, at man så i opadgående retning burde ændre på vederlagsdelen.
Og hvis ikke der kan være enighed om det, så synes jeg, man skal opretholde de nuværende regler, der giver en god, samlet pakke for politikeres vilkår.
Jacob Mark (SF), 2017-01-13:
Tak for det.
Som jeg også sagde i min ordførertale, mener jeg faktisk, at det her er en forbedring, og at der ligger mange gode ting i det her forslag.
Det, som undrer mig, er, at man ikke går hele vejen i forhold til at ligestille politikeres pension med befolkningens pension.
Det, jeg så gerne vil spørge om – det var også det, jeg spurgte hr. Leif Mikkelsen om – er: Hvorfor skal ministre optjene en livslang pension så meget hurtigere end ganske almindelige arbejdere?
Altså, hvorfor er det, at en minister skal kunne optjene pension på 8 år, mens en arbejder skal bruge hele arbejdslivet?
Det forstår jeg ikke.
Så hvis det står til ministeren, skulle man faktisk have taget det forslag, der lå fra Vederlagskommissionen, og altså have lavet en bidragsbaseret pension og have hævet politikernes løn ganske markant?
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Kristian Jensen (V), 2017-01-13:
Nu er det efterhånden snart så lang tid siden, jeg læste Vederlagskommissionens rapport, at jeg har svært ved at genkende, hvad forslaget præcist gik ud på, så jeg vil ikke låse mig fast på deres forslag.
Jeg var blandt dem, som bad om, at man fik nedsat en Vederlagskommission for at få et eksternt blik på, hvad de økonomiske vilkår er.
Så jeg vil bare forholde mig til det principielle.
Jeg siger bare, at hvis man ændrer balancen i den samlede pakke, så optjeningen til pension skal være længere, eventuelt være arbejdsmarkedsbaseret, så er det en ændring i nedadgående retning af den samlede pakke.
Og så bør den imødegås af en opadgående ændring af vederlaget.
Og kan man på et tidspunkt i Folketinget blive enige om det, så synes jeg, at det ville være en glimrende idé.
Pernille Bendixen (DF), 2017-01-17:
Tak for det.
Og endnu en gang tak til SF for at rejse en vigtig debat, om end vi lige var uenige om udgangspunktet.
Ordføreren siger selv, at der kommer flere og flere private daginstitutioner, og det er jo, fordi forældrene prioriterer at få deres børn i en privat daginstitution.
Og der er rigtig mange af de private daginstitutioner, hvor der netop ikke er uddannet personale.
Anerkender ordføreren, at der måske er en forskel i, hvad det er, SF prioriterer, og hvad det er, forældrene prioriterer?
Torsten Gejl (ALT), 2017-01-17:
Jeg blev slet ikke trist, da jeg læste det.
Det enkle spørgsmål i forslaget er jo, om vi fra Folketingets side skal gå ind og lovgive om, at private daginstitutioner skal indføre overenskomst.
Til det vil jeg sige, at jeg er meget, meget forsigtig med at blande mig i den danske model med lovgivning.
Og jeg håber, det kan løses på anden vis.
Hvis man ser på dimensionerne i det, kan man se, at antallet af private institutioner fra 2007 til 2014 er steget fra 243 til 512, mens antallet af børn i private institutioner er steget fra ca. 7.000 til 18.500 i samme periode.
Mange private institutioner har allerede i dag en overenskomst, der dækker og er tilpasset det private område, men ifølge BUPL var der i februar måned 2016 75 private daginstitutioner uden overenskomst.
Det er dem, vi snakker om i dag.
Men nu har hr. Jacob Mark jo allerede sagt, at hvis han kunne, ville han justere det her forslag til, at det skulle være »overenskomstlignende« løn og arbejdsvilkår.
Til det vil jeg sige, at mange kommuner jo i dag anvender arbejdsklausuler, der stiller krav om overenskomstsvarende løn og arbejdsvilkår i private virksomheder, som f.eks. bygger børnehaver eller gør rent på kommunens skoler.
Det er jo noget, Alternativet bakker op om.
I Københavns Kommune arbejder man nu også på at indføre klausuler på børneområdet, hvilket KL vurderer er muligt juridisk.
På den måde kan man sige at bolden ligger hos den enkelte kommune.
Det er jo en udvikling, som vi gerne vil støtte i Alternativet.
Det er svært at sige, hvordan det lige præcis skal skrues sammen, men det er noget, som vi synes det kunne være interessant at SF eller andre gik videre med.
Og jeg vil da umiddelbart anbefale min gruppe at se på det, altså om vi ikke kunne finde ud af noget i den retning.
Lotte Rod (RV), 2017-01-17:
Alle børn skal have en god hverdag, uanset om de er i et offentligt eller i et privat dagtilbud.
Derfor har jeg jo også sympati for det, som SF her argumenterer med, nemlig at det betyder noget, hvor mange uddannede pædagoger der er, og at der en høj kvalitet.
Men måske er det gået en lille smule hurtigt for SF, da man skrev beslutningsforslaget her, og SF siger jo også i dag, at det i virkeligheden var lidt noget andet, man ville.
Men bare lige for at skære det fuldstændig ud i pap: Radikale Venstre ønsker ikke at tvinge nogen til at være medlem af en bestemt fagforening.
Til gengæld vil vi gerne være med til at diskutere, hvordan vi kan fremme overenskomstlignende forhold, og derfor håber jeg, at ministeren vil gribe muligheden for det, som også Socialdemokratiets ordfører var inde på, nemlig at hjælpe kommunerne med at finde ud af, hvad der egentlig er mulighed for.
Det ville jeg synes var et godt næste skridt at tage, og ellers har vi jo herinde, synes jeg, stadig væk til gode at tage en grundigere diskussion om, hvad det er for nogle pædagogiske og faglige kvalitetskrav, vi egentlig gerne vil stille til vores private institutioner.
Laura Lindahl (LA), 2017-01-17:
Nu er jeg jo ikke fagordfører på det område, men i forhold til daginstitutionsområdet har vi fuldstændig frit valg i dag.
Det har man i næsten alle kommuner.
Det er jo ikke det samme på folkeskoleområdet.
Jeg ved godt, at vi herindefra har vedtaget frit skolevalg, men der er meget, meget få kommuner, hvor der de facto er et frit skolevalg.
Derfor er der nogle andre forpligtelser på skoleområdet, end der lige nu er på daginstitutionsområdet.
Men der er ingen tvivl om, at jeg jo ønsker frit valg og gennemsigtighed på alle områder.
Pernille Bendixen (DF), 2017-01-17:
De vil have et sted, hvor deres børn kan være i fred og ro, om man så må sige.
Anerkender man ikke, at der faktisk er en hel del forældre – og antallet er voksende – som faktisk ikke ønsker det, som SF ønsker?
Jacob Mark (SF), 2017-01-17:
Jeg mener godt, at vi kan tillade os, også fra Folketingets side, at stille krav om, at når vi bruger skattekroner på noget, så skal der være ordentlige arbejdsvilkår for f.eks. de mennesker, der modtager en løn.
Men det er sådan en løbende uenighed, vi jo har.
Den anden del er det her med uddannelse.
Mener ordføreren så også, at det f.eks. er en dårlig idé, at man har et krav om, at der skal være hundrede procent uddannet personale i folkeskolerne over de næste år?
Det er jo en post, som Liberal Alliance har ret meget indflydelse på i dag.
Orla Østerby (KF), 2017-01-17:
Tak, formand.
Det her beslutningsforslag handler om krav ved udlicitering til private daginstitutioner og ansættelse af pædagogisk personale på overenskomstmæssige vilkår.
Beslutningsforslaget betyder jo et – og det har andre ordførere været inde på her – indgreb i det forhandlingsgrundlag, man har mellem arbejdstagere og arbejdsgivere på det frie marked.
BUPL vurderede i 2016, at der var 45 daginstitutioner, der ikke har været dækket af en overenskomst.
De mener også, at det udsætter kommunale selvejende daginstitutioner samt private institutioner med overenskomst i en unfair konkurrence.
Sagen er jo, at kommunalbestyrelsen bl.a. ud fra et lighedshensyn skal stille samme krav til udliciterede daginstitutioner, som de stiller til kommunens egne institutioner.
Det gælder normering, fysiske rammer, krav til uddannelsesmæssig baggrund hos det udførende personale.
Jeg vurderer, at forældre i dag vælger den institution, de mener er bedst for deres børn.
Forældrene er meget bevidste i dag, når de vælger både skole og institution.
Den danske model, der er en arbejdsfordeling mellem Folketinget, myndigheder og arbejdsmarkedets parter, gør jo, at parterne indgår aftaler imellem hinanden.
Der er jo aftalefrihed mellem parterne, og der er ikke pligt til at indgå overenskomst.
Derfor vil vi jo med det her forslag gribe ind i den danske model.
Et lovkrav om, at virksomheder skal være omfattet af en overenskomst, vil alt andet lige være et brud med traditionerne på det danske arbejdsmarked.
Det Konservative Folkeparti afviser forslaget med henvisning til den danske model samt det faktum, at kommunerne skal stille samme krav til dagtilbud, herunder til uddannelsesmæssig baggrund for det udførende personale, hvis der er lignende krav til kommunens egne institutioner.
Så derfor støtter vi ikke forslaget.
Laura Lindahl (LA), 2017-01-17:
Jamen for at svare på det første om, om vi skal gøre noget ved, at der er nogle, der tjener 100.000 kr. mindre årligt end deres kollegaer, så er det ikke noget, vi skal gøre noget ved herindefra.
Jeg kan sagtens forstå, at man gerne vil gøre noget ved det, men der har man jo de frie muligheder til at organisere sig selv i de private og udliciterede daginstitutioner.
Så det har man jo fuldstændig friheden til at gøre i dag.
Så nej, jeg mener ikke, at vi her fra Folketingets side skal gøre noget.
I forhold til det uddannede personale er min pointe jo netop, at vi som forældre til de børn, der skal gå der, har muligheden for at presse også de private og også de udliciterede daginstitutioner til at have mere uddannet personale.
Vi kan stemme med fødderne.
Vi kan lade være med at bruge de steder, som kun har ansat medhjælpere, og som ikke har pædagogisk uddannet personale.
Dem kan vi lade være med at bruge.
Så vil der jo komme en efterspørgsel efter det, og så vil de være tvunget til det, for ellers må de lukke.
Karin Nødgaard (DF), 2017-01-17:
Nu er det sådan, at Dansk Folkeparti for et par år siden havde et beslutningsforslag, som drejede sig om øget ansvarliggørelse af kommunerne netop i sager, hvor der var svigt og i sager om overgreb og omsorgssvigt over for børn.
Dengang sagde Socialdemokratiet også, at man ikke var nået langt nok, og at der skulle ske noget.
Nu står vi så her et par år efter, og så siger Socialdemokratiets ordfører sådan set det samme og siger videre, at der er behov for en strammere lovgivning.
Hvad er det så, vi egentlig skal gøre for at sikre, at vi når videre, så vi ikke igen om 2 år står her og ser, at der er adskillige svigt i de her børnesager?
Jacob Mark (SF), 2017-01-17:
Altså, jeg tror, at langt de fleste forældre faktisk ønsker uddannet personale til deres børn – alt andet ville være mærkeligt.
Men hvis du spørger mig om det andet, altså det stigende krav om dokumentation og det stigende krav om test og læreplaner, så tror jeg, spørgeren har helt ret i, at det er forældrene trætte af.
Jeg har ikke dokumentation, der viser, at man har væsentlig bedre normering, men jeg har oplevet de steder, bl.a. den børnehave, jeg var i i Lejre forleden.
Der sagde de faktisk, at de har valgt at ansætte flere, end man har i de kommunale institutioner, for den valgmulighed har de.
Det ligger jo også i deres økonomiske rammer.
Så jeg er egentlig ret overbevist om, at hvis vi beder om de tal, hvad jeg synes vi skal, vil de vise, at det er en mulighed, som de private daginstitutioner gør brug af.
Og så synes jeg endda, at det ville være rigtig interessant også at kigge på, hvilke uddannelseskvalifikationer de mennesker har.
For jeg synes faktisk, at det er en ret relevant debat også på daginstitutionsområdet at diskutere, hvad vi stiller af uddannelseskrav til personalet.
Anni Matthiesen (V), 2017-01-17:
Spørgsmålet er, om vi på en eller anden måde også under udvalgsbehandlingen skal prøve på at få nogle flere tal på bordet.
For der er også i salen i dag kommet forskellige påstande, som jeg i hvert fald personligt synes kunne være rart nok at få noget dokumentation for.
SF's ordfører siger bl.a., at ordføreren mener, at det er, fordi man har væsentlig bedre normeringer i de private tilbud sammenlignet med de offentlige, og det er så måske en påstand.
I hvert fald har jeg ikke rigtig kunnet finde nogen dokumentation på de ting.
Jeg vil bare høre, om ordføreren har fundet nogle tal, der dokumenterer, at man har væsentlig bedre normeringer i private tilbud.