runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-29:
Der var ét sted i ordførerens tale, jeg virkelig spidsede ører, og det var, da ordføreren var inde på en af mine yndlingsbøger, nemlig »Lykkeper«, og citerede Jakobe, Pers forlovede.
Jeg forstår måske mere, hvad det er, Alternativets ordfører egentlig mener, fordi vi har en fælles kulturel referenceramme her i form af det samme litterære værk.
Det er nok det, der er mit argument.
Hvis vi er en homogen befolkning, får vi videreleveret meget kultur fra vores forældre helt af sig selv, uden at vi bemærker det, men jo mere multikulturelt, multietnisk det danske samfund bliver, jo vigtigere er det, at vi aktivt arbejder for at få nogle fælles referencer, så vi forstår, hvad hinanden siger.
Det er derfor, vi i hvert fald fra Socialdemokratiets side bakker op om øgede sprogkrav til ægtefællesammenføring, test i dansk i 0. klasse og børn i vuggestuer og børnehaver for at sikre, at vi får et fælles sprog, men vi bakker også op om dansksproget public service.
Så det, der er mit spørgsmål, er: Bakker Alternativet op om politiske tiltag, der har til hensigt at sikre, at vi får en fælles kulturel platform at diskutere ud fra?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-01-29:
Jeg ved ikke, hvem det er, der skal vende tilbage til en virkelighed, som findes derude.
Det var noget af det, som jeg refererede til i forhold til den ph.d., jeg nævnte før.
Den prøver faktisk at skitsere, hvad det er for en succes, vi har haft i forhold til integrationen.
Det er virkeligheden derude.
Det er da stærkt provokerende, at vi ikke lytter til fagligheden, når fagligheden og den videnskabelige dokumentation viser os, at det faktisk går fremad.
Og jeg kender så mange muslimer i Danmark, som lever så meget i overensstemmelse med alle de danske rettigheder, frihedsrettighederne, ligestillingen osv. – i den grad.
Marie Krarup (DF), 2019-01-29:
Altså, nu spurgte jeg, om den danske kultur er partikulær, og det er den jo.
Det kan man jo ikke tale bort, selv om vi selvfølgelig har indoptaget en masse strømninger udefra.
Så kan man diskutere, om de er universelle, eller hvad de er, men selvfølgelig er den danske kultur da partikulær, og det er kun os danskere, der kan forsvare den.
Og selvfølgelig er de værdier, vi derfor har, også partikulære i den udformning, som vi har dem i i Danmark.
Med hensyn til det øvrige med islam er det jo en drømmeislam, en alternativ islam, som ordføreren her taler om, og den ville jeg da også rigtig gerne have at muslimer i Danmark opfandt, nemlig en islam, der kan rumme alle de her skønne ting.
Men det er jo bare ikke den virkelighed, vi står i.
Så vil Alternativet ikke godt vende tilbage til en helt almindelig ikkealternativ virkelighed, så vi kan kommunikere?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-01-29:
Til det første spørgsmål, om den danske kultur er en partikulær kultur, kan jeg svare: Noget af den er, men vi har jo ikke partikulære værdier i Danmark.
Vi taler så tit om danske værdier.
Ja, vi har værdier, vi abonnerer på, men de er jo ikke nødvendigvis danske.
Vores frisind er en værdi, som vi abonnerer på, men det findes altså også i andre lande.
Så det der med danske partikulære værdier tror jeg sådan set ikke på.
Jeg tror på, at der er noget, som vi kulturhistorisk har taget til os, og det er fint, og det skal vi også blive ved med.
Men det er ikke i sin essens et dansk fænomen.
I forhold til det andet spørgsmål, om islam kan rumme de ting, som ordføreren var inde på, vil jeg svare: Det vil jeg uden på nogen måde at være islamekspert mene at en moderne, moderat fortolkning af islam kan, men jeg er også helt med på, at der er fortolkninger af islam, der ikke vil kunne rumme det.
Marie Krarup (DF), 2019-01-29:
Jeg tænker altid, når jeg hører Alternativets ordfører, at Alternativets medlemmer eller i hvert fald folketingsgruppe lever i en alternativ virkelighed, som for os andre er meget, meget svær at forstå.
Men her bliver lidt af sløret måske løftet, så det er lidt nemmere at forstå, hvad det er, Alternativets alternative virkelighed består i.
Det lyder for mig, som om Alternativets ordfører her mener, at alle kulturer i essensen er ens, og at alle religioner i essensen er ens.
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-29:
Min oplevelse er, at samhørigheden i samfundet er truet.
Vi har mindre med hinanden at gøre, vi forstår hinanden stadig mindre.
Nu nævnte jeg selv nogle valgresultater fra talerstolen, som jeg også synes viser nogle helt enorme forskelle.
Efter sidste folketingsvalg så jeg, at en jysk avis sendte en reporter til Nørrebro for at forstå, hvad det dog var, der skete der, og omvendt så jeg, at Politiken sendte en reporter til Sønderjylland.
Det mener jeg er farligt for vores samfund: at vi i stadig stigende grad glider fra hinanden.
Så det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at høre fra Alternativet, er, om Alternativet er tilhængere af, at vi i højere grad, end vi allerede gør det, skal tage politiske tiltag for at sikre, at vi kulturelt får et fælles grundlag at diskutere og leve sammen på.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-01-29:
Selvfølgelig skal vi værne om vores kulturhistorie, men den måde, vi værner om den på, er ved at værne om vores frisind.
Det er jo det, jeg har prøvet at tale for både i mit spørgsmål her op til og nu også i min ordførertale heroppefra.
Hvis der er noget, der er særegent for den danske kulturhistorie, er det vores frisind, og det er det, vi skal værne om.
Når der kommer nogen hertil eller vi rejser ud i verden, for den sags skyld, og møder noget, der er fremmed, som støder os, som er i strid med vores værdier, så bekæmper vi det ved ord.
Den måde værner vi om det på.
I det øjeblik vi begynder at lovgive om ting, som vi ikke er enige i, så læner vi os tilbage og tænker, at så behøver vi ikke at gøre andet – og så bliver vi sløve og dovne og mister den kritiske sans.
Og det er farligt.
Martin Henriksen (DF), 2019-01-29:
Jeg er sådan set heller ikke bange for andre kulturer.
Jeg foretrækker bare, at de som udgangspunktet er ude i den store verden.
Derfor kan man jo sådan set godt nyde dem, når man er derude, og så kan andre folk forhåbentlig nyde den danske kultur, når de kommer hertil.
Det er også en del af det, der er glæden ved at rejse, og jeg kan forstå, at man i Alternativet er stor fan af at rejse rundt til forskellige destinationer.
Men det hænger jo ikke helt sammen.
Altså, hvis Alternativet har den opfattelse, at det er vigtigt at værne om de kristne værdier og kristendommens rolle i det danske samfund, så må man jo gøre noget for at værne om det.
Der er jo kun os – os, der bor her – til at værne om vores egen kultur og vores egne højtider.
Det er kun os, for der er jo ikke andre, der vil gøre det.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-01-29:
Lad mig bare starte med at sige, at der jo ikke er nogen, der siger, at hele verden skal komme til Danmark.
Altså, det er jo en stråmand, at der skulle være nogle som helst politiske partier i Folketinget, som mener det – for lige at slå det fast.
I forhold til det andet skal vi jo stole på vores kulturhistorie og på vores kristne historie, og vi skal stole på, at den kan bære os gennem, hvad vi end måtte møde.
Det har den altså gjort i mange hundrede år i Danmark, og det gør den nok også i den her tid, hvor vi har åbnet op for en mere globaliseret verden, og hvor der kommer mennesker til Danmark, som tror på noget andet.
Er det en trussel mod kristendommen og de kristne værdier?
Jeg ser, at det, der er truslen mod kristendommen er, at vi misbruger den til at sige til andre, at de ikke må komme ind, fordi de truer vores kristne værdier.
Kristendommen er en åben religion – den velkommer det fremmede.
Det er jo lige præcis det, som er essensen i min forståelse af kristendommen, så derfor ser jeg ikke, den er truet.
Jeg stoler på, at vi sagtens kan bevare det, som er vores danske værdisæt og frisind og hvad ved jeg, herunder den religion, jeg tror på.
Jeg er ikke bange for det.
Martin Henriksen (DF), 2019-01-29:
det her med kristne værdier og det at værne om kristendommen.
Jeg er selv meget stor tilhænger af budskabet om næstekærlighed.
For mig handler det jo om, at hvis du er i en konkret situation, hvor der er en person, lad os sige foran dig, som har brug for hjælp, så er du selvfølgelig moralsk forpligtet på at hjælpe – det er klart.
Men at brede det ud til at sige, at hele verden så skal komme til Danmark,
er måske lige at stramme den en lille smule.
Det ved jeg ikke, om ordføreren kan følge mig i.
Men jeg forstår det sådan, at Alternativet eller i hvert fald dele af Alternativet gerne vil værne om kristendommen og kristne værdier i Danmark.
Men hvordan kan man det?
Og hvordan kan man sikre, at kristendommen står stærkt på sigt, også i Danmark, hvis det er, at man samtidig accepterer, at samfundet på grund af indvandring bliver mere og mere muslimsk?
Hvordan hænger det sammen?
Der må jo Alternativet jo også kunne se, at det ikke hænger helt sammen.
Henrik Dahl (LA), 2019-01-29:
Tak for ordet, og tak til Dansk Folkeparti for at rejse den her vigtige debat.
De bemærkninger, jeg har til regeringens værdipolitik,
skal man opfatte som et supplement til det, der allerede er sagt af statsministeren og hr. Mads Fuglede, og til, hvad hr. Naser Khader senere vil sige, altså ikke en korrektion til det eller et alternativ til det.
Det var samfundsforandringer, som ikke var annonceret, f.eks. fra den talerstol, hvor jeg står nu, og det er der ikke noget at sige til, for forandringerne var bivirkninger af beslutninger, som den tids politikere ikke kunne eller ikke ville overskue.
Efter alt, hvad vi ved om befolkningens holdninger dengang, var der ikke nogen reel folkelig opbakning til de meget vidtrækkende beslutninger, der blev truffet dengang, og det er jo ikke noget, der på nogen måde gør hele den her sag bedre.
Men det forklarer også et af de grundprincipper, der er for Liberal Alliances udlændingepolitik, nemlig at vi ikke skal have uønskede samfundsforandringer i Danmark.
I det omfang, den grundlæggende samfundsmodel eller de bærende institutioner i samfundet skal ændres, skal det have en meget bred folkelig legitimitet, på samme måde som hvis man f.eks. vil ændre grundloven.
Her vil jeg godt lige komme med en sidebemærkning, som er udløst af hr. Mads Fugledes ordførertale.
Jeg er jo langt hen ad vejen enig med hr. Mads Fuglede i de eksempler, han oplistede på danske værdier, men jeg synes også, man til det skal føje, at vores meget klart danske institutioner som f.eks. Folketinget eller folkekirken eller folkeskolen jo er nationale udgaver af internationale strømninger; det er jo nationale udgaver af det liberale demokrati, af protestantismen og oplysningen.
Så danske værdier er jo i nok så høj grad danske institutioner, som giver en dansk tolkning af nogle bredere forankrede værdier i den vestlige kultur.
Så tilbage til hovedsporet, som er spørgsmålet om de uønskede samfundsforandringer.
I september 2015 var det 10 år siden Jyllands-Posten offentliggjorde de berømte Muhammedtegninger, og ved den lejlighed udtalte jeg, at der var noget trist i, at det formentlig kun var de færreste, der forestillede sig, at der 10 år længere fremme, altså i 2025, ville være mere ytringsfrihed, mere religionsfrihed, mere forsamlingsfrihed, mere frihed for kvinder og mere offentlig orden, end der var i 2015.
En hel række af de rettigheder, som staten i kraft af grundloven garanterer borgerne, og rettigheder, som borgerne tænker på som velerhvervede, bliver undermineret i den tid, vi lever i som følge af senfølgerne af den meget hovedløse beslutning i 1983 om at gøre Danmark til et indvandringsland.
Det er vi i Liberal Alliance selvfølgelig meget imod
Jeg vil slutte af med at sige, at det, jeg har sagt, ikke er noget, der lægger til eller trækker fra, i forhold til hvad mine ærede kolleger fra de to andre regeringspartier har sagt eller vil sige, det er bare vores bidrag til en samlet forståelse.
Tak for ordet.
Rosa Lund (EL), 2019-01-29:
Altså, jeg mener, man har en pligt til at ytre sig, hvis man har været vidne til noget ulovligt, eller hvis man kan bruge det til at stoppe noget kriminalitet.
Men altså, hvornår man har pligt til at ytre sig, er en lidt underlig debat, synes jeg.
Det, der er det afgørende, er, at vi i Danmark har en ytringsfrihed, og at vi har nogle grundlovssikrede rettigheder.
Noget af det, jeg synes er rigtig vigtigt, er, at det faktisk er alle vores grundlovssikrede rettigheder, som vi kan holde fast i.
Og der synes jeg også tit, jeg savner Dansk Folkeparti i forsvaret af vores grundlovssikrede rettigheder.
Pernille Bendixen (DF), 2019-01-29:
Mener fru Rosa Lund ikke, at man har en pligt til at ytre sig, hvis man ser nogle reelle problemer og nogle udfordringer, som man gerne vil gøre andre mennesker opmærksom på?
Og har vi ikke reelt et problem, når man ikke kan have lov at lave en tegning i en avis uden at skulle have PET's beskyttelse?
Holger K. Nielsen (SF), 2019-01-29:
Jeg bemærkede, at Venstres ordfører i sin tale lagde stor vægt på, at han er rundet af højskolebevægelsen, og at det betød meget for ham i den her debat.
Det er jeg også selv, så vi har måske dér en fælles reference, vi kan diskutere ud fra.
Det er en form for tolerance og forståelse af, at der ikke findes nogen entydig sandhed om noget som helst.
Derfor forstår jeg også godt, at Venstres ordfører tager meget kraftigt afstand fra islamismen, som jo netop er alt det modsatte af det, som han står for, men vil han ikke medgive, at når man hører på Dansk Folkeparti, så er der en fanatisme, en mangel på tolerance, en måde at diskutere på, som er fuldstændig i modstrid med det, som ordførerens grundlag skulle være?
Det tror jeg godt vi kan, ja.
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-29:
Det er jeg rigtig glad for, for jeg har været ude og samle opbakning til vores forslag til vedtagelse og arbejder jo hårdt på at få 90 mandater bag det.
Kan vi forvente, at SF's mandater bakker op om det?
Holger K. Nielsen (SF), 2019-01-29:
Jeg er fuldstændig enig.
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-29:
Jeg kan huske, at min mor og min far tit diskuterede, da jeg var barn.
Hvis f.eks. børnehaven lukkede kl. 17, og min far så hentede mig 17.15 og ikke kunne forstå, at der var en sur pædagog, var det, fordi han havde svært ved at afkode, om det der med lukketid nu var noget, danskerne krævede, eller om det bare var sådan en henstilling om, at det var der omkring, børnehaven lukkede.
Han syntes i det hele taget, at det var svært rigtig at afkode, hvad det danske samfund egentlig forventede – måske fordi vi siger mange ting mellem linjerne i det danske samfund.
Det tror jeg vi alle sammen er blevet klogere på igennem nogle årtier, altså at tingene skal siges præcist og kontant, så folk forstår, hvad det er, vi forventer af hinanden, og hvad det er, man skal leve op til.
Det er det, vi har forsøgt at sige i vores forslag til vedtagelse: »Folketinget ønsker derfor at føre en politik, der sikrer, at indvandrere tilegner sig det danske sprog og hurtigst muligt kommer i arbejde.
Derudover ønsker Folketinget at bekæmpe tendenser til parallelsamfund og social kontrol, der indskrænker frihedsrettigheder for nogle befolkningsgrupper.«
Det er det, vi mener, at vi med rimelighed kan forvente af hinanden i det danske samfund.
For jeg er med på, at kulturen selvfølgelig har forandret sig, og den har forandret sig siden PH lavede sin film i mellemkrigstiden, men dermed kan vi jo ikke bare opløse alting i ligegyldigheder.
Der må jo trods alt være noget, vi kan forvente af hinanden.
Er det ikke det her, vi kan forvente af hinanden?
Holger K. Nielsen (SF), 2019-01-29:
Det er jeg da fuldstændig enig i, og det var da også en meget væsentlig grund til, at vi støttede dele af ghettopakken.
Jeg mener faktisk, at ghettoisering i vores samfund er et problem, at det er et problem, at der er nogle kulturelle mønstre i visse miljøer, som er stik imod det, som jeg mener bør være det, man arbejder ud fra her i Danmark, for det er en gammeldags kultur, som står i modsætning til den kultur, som jeg mener vi bør arbejde ud fra.
Undertrykkelse af kvinder og social kontrol skal vi da gøre op med.
Derfor var vi også enige i dele af ghettopakken, for ghettoisering er en del af det.
Jeg er fuldstændig enig i det.
Martin Henriksen (DF), 2019-01-29:
Jeg synes, hr. Holger K. Nielsen har udviklet en mærkelig måde at argumentere på.
Jeg synes generelt ikke, man skal gå rundt og hade andre mennesker, det kommer der sådan set ikke rigtig noget fornuftigt ud af.
Hr. Holger K. Nielsen taler om, at der skal være respekt for anderledestænkende, og det skal der selvfølgelig være, men problemet er, at hvis du kigger på nogle af de muslimske miljøer i Danmark, som jo er voksende, er et af de problemer, der er i de miljøer, faktisk, at der i de miljøer er meget, meget lidt respekt for anderledestænkende.
Der er en meget, meget tung og omfangsrig social og religiøs kontrol, og det er det, vi skal gøre op med, for det er jo det, der er i strid med vores kultur og med vores værdier.
Det bidrager man jo ikke til at løse, hvis det er, man bare er tilhænger af, at der kommer endnu flere til landet fra de lande.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-01-29:
Altså, vi er helt enige i, at der skal være en ramme for det, men jeg tror bare, vi er uenige i, hvordan vi kommer derhen.
F.eks. sidder vi lige nu og kigger på – og vi er ikke færdige endnu – hvad vores forhold til, hvad der skal til for at opnå dansk statsborgerskab i Danmark, kunne være.
Der er noget af det, vi f.eks. kigger på i Alternativet, at det skal kunne tælle, hvis man går på højskole eller deltager i frivilligt socialt arbejde eller går til medborgerskabsundervisning, frem for at man f.eks. skal have dansk på niveau 3, fordi sprogtilegnelsen er så forskellig, alt afhængigt af hvilken kultur eller sprogstamme, man kommer fra.
Så det er så forskelligt, om man kan lære dansk i løbet af et år eller ej.
Vi er helt enige i, at vi skal have de nye danskere til at forstå det danske samfund, men vi mener bare, at det kommer gennem civilsamfundet og det frivillige arbejde, frem for at de bliver tæsket igennem kurser.
Martin Henriksen (DF), 2019-01-29:
Nu sluttede hr. Holger K. Nielsen også af med at tale om had.
Bare for god ordens skyld: Det her handler ikke om had.
Det handler om kærlighed til fædrelandet; det er en smuk ting.
Det handler heller ikke om at genere nogen, som hr. Holger K. Nielsen var inde på.
Det er jo sådan set det, det handler om.
Og folk, der kommer til vores land og skal være her permanent, er da velkomne til at tage Danmark til sig.
De er da velkomne til at tage dansk kultur til sig, hvis det ellers er her, deres fremtid er.
Det er de da velkomne til.
Det har nu også været sagt, at der er nogle, der gør det, men problemet er jo, at der er for mange, der ikke gør det.
Så det er bare en serviceoplysning, hvis der skulle være nogle misforståelser hos hr. Holger K. Nielsen og SF.
Det er ikke for at genere nogen.
Det er for at passe på noget, at vi gør det.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-01-29:
For det første, at dem, vi lukker ind i Danmark, skal vi behandle ordentligt.
Der er ikke noget i regeringens nuværende politik, støttet af Dansk Folkeparti, var jeg ved at sige, som behandler vores nye danskere ordentligt.
Det er måske sat på spidsen.
Der er meget af politikken, som ikke behandler vores nye danskere ordentligt, f.eks. det nye L 140, som vi førstebehandlede i sidste uge.
Hele retorikken har ændret sig markant over det seneste år.
Det er det nu, og det er det på sigt.
Peter Kofod (DF), 2019-01-29:
Nu forstår jeg ingenting.
På den ene side vil man ikke anerkende Sverige som et foregangsland.
På den anden side er man imod de stramninger, der bliver vedtaget i Danmark for at sikre, at Danmark ikke ender som Sverige.
Så hvad vil Alternativet egentlig?
Det lyder, som om man i virkeligheden ikke vil have noget scenarie.
Man vil ikke have det, man ser på den anden side af Øresund, men man vil heller ikke have den stramme kurs, som mit eget parti og andre partier i Folketinget jo har været bannerførere for.
Kan ordføreren ikke se, at det er en kæmpe konflikt?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-01-29:
Nej, det mener vi ikke, for vi har egentlig ikke noget behov for at kigge til Sverige, og vi mener ikke, at de udfordringer, som vi ser de har i Sverige, bl.a. i Malmø, er noget, som vi mener er ønskværdigt for Danmark.
Vi har egentlig respekt for, at Sverige har holdt fast i det, som man kan kalde det humanistiske perspektiv i forhold til hele flygtningeproblematikken, og faktisk har ønsket at være et land, som kunne håndtere den flygtningeudfordring, der har været, og har taget en stor del af byrden.
Det synes jeg faktisk vi skal anerkende Sverige for at have gjort ud fra et internationalt perspektiv eller i hvert fald fra et europæisk perspektiv.
Men som fru Sofie Carsten Nielsen sagde tidligere, er det jo en fælles europæisk opgave, og den skal vi løse i fællesskab.
Peter Kofod (DF), 2019-01-29:
Tak for det.
Jeg mener, hr. Uffe Elbæk en gang i et program har udtalt, at den måde, Sverige håndterede det her spørgsmål på, var, sammenlignet med Danmark, langt bedre.
Så mener Alternativet, at Sverige på udlændingeområdet er et foregangsland?
Holger K. Nielsen (SF), 2019-01-29:
Det er vi da meget enige i.
Selvfølgelig skal vi da passe på det, vi holder af i vores land, men hvis man ved det kommer til at smide barnet ud med badevandet, om jeg så må sige, fjerner man det, som jeg synes også er meget, meget fundamentalt ved det danske demokrati, og det er respekt for mindretal, og det er, at man har tolerance i forhold til anderledestænkende.
Det har altid været en del af det, jeg vil kalde det danske – altid.
Det er klart, at der kan komme en ubalance der, for det betyder jo ikke, at man skal anerkende alt.
Det er klart.
Det er jo ikke det, der ligger i det, men i det, at man så ryger ud i et fanatisk had til det, man ikke bryder sig om, er der altså en forskel.
Rosa Lund (EL), 2019-01-29:
Jamen det bekymrer mig altid, når der er nogen, der skal have PET's beskyttelse, fordi de har ytret en bestemt holdning.
Jeg er bare også nødt til at holde fast i, at ytringsfriheden er en frihed, vi har, som er fuldstændig afgørende, men det betyder jo ikke, at vi har pligt til at bruge den, hvis det kan støde nogle andre.
Men jo, det bekymrer mig da bestemt, hver eneste gang der er nogen, som skal have PET-beskyttelse, fordi de har brugt deres ytringsfrihed.
Det gør det.
Pernille Bendixen (DF), 2019-01-29:
Tak for det.
Undrer det ikke fru Rosa Lund en lille smule, at lige præcis dem, der er islamkritiske, er dem, der skal have beskyttelse fra PET?
Vi har hr. Naser Khader siddende her; vi har Inger Støjberg; der er Lars Hedegaard; der er Pia Kjærsgaard.
Altså, det er alle sammen mennesker, der har været markant fremme og været markant islamkritiske.
Det er lige præcis dem, der skal have PET's beskyttelse.
Peter Kofod (DF), 2019-01-29:
Det tillader jeg mig at tolke som en afvisning.
Der bliver i hvert fald sagt, at Danmark er et monokulturelt samfund.
Kan jeg få ordføreren til at bekræfte det?
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at jeg for nylig var i Tyskland, og jeg vil bare spørge ordføreren, hvad det er, der er så forfærdeligt ved Tyskland, der gør, at folk flygter derfra.
Hvad er det, der gør, at vi ikke kan sige ved vores grænse: Bliv, hvor I er; I er kommet igennem en masse sikre lande, og Tyskland er også et dejligt land?
Men hvad er det, der gør det så farligt lige præcis at være i Tyskland, at man bliver nødt til at flygte ind i Danmark?
Mads Fuglede (V), 2019-01-29:
Jeg ved ikke, om man kan gå ind for et multikulturelt samfund.
Danmark er en monokultur, og det skal vi fortsætte med at være.
Men der skal være plads til andre kulturer i vores samfund, og de skal være her på de betingelser, der nu engang er de danske betingelser.
Vi gør os ingen bestræbelser på, at Danmark skal laves afgørende om.
Vi skal derimod passe på Danmark som det samfund, vi er.
Peter Kofod (DF), 2019-01-29:
Tak for det.
Jeg vil bare høre, om Venstre går ind for det multikulturelle samfund.