Torsten Gejl (ALT), 2021-05-03:
Tak, formand.
Når Alternativet i dag fremsætter et forslag om klimaafgifter på kød, flyrejser og brændstof, er det, fordi Klimarådet har kritiseret regeringen for, at det går for langsomt med at opfylde vores fælles mål om 70 pct.s CO 2 -reduktion i 2030.
Det ser nemlig ud, som om regeringen har sparket de ensartede klimaafgifter til hjørnespark, til efter et valg, selv om klimaafgifterne er en væsentlig hjørnesten i forhold til at reducere CO 2 -udslippet i Danmark.
Efter regeringen sammen med SF, Radikale og Venstre har lavet en grøn skatteaftale, som ikke når i mål med de reelle ensartede klimaafgifter på tværs af sektorer, har regeringen så nedsat et udvalg, som skal komme med en model for ensartede klimaafgifter i slutningen af 2022.
Og hvis vi først skal lave lovgivningen på baggrund af udvalgets afsluttende rapportering i slutningen af 2022 og derefter skal have en høring og tre lovbehandlinger, så kommer den klimaskat, som er hjørnestenen i at nå vores klimamål, først på den anden side af et valg.
Og når der først har været valg engang, skal vi have en ny regering, og det kan forsinke processen yderligere.
Derfor fremlægger Alternativet i dag et forslag til en klimaafgift på kød, flyrejser og brændstof, så vi kan komme i gang nu.
Vi kan sikre, at vi tager fat på klimaskatten på tre områder nu, så vi bruger tiden fornuftigt og begynder at spare mere CO 2 , mens udvalget regner på, hvordan vi kan komme i mål med de ensartede CO 2 -afgifter – hvornår de så måtte komme.
Vi foreslår en afgift på flyrejser på linje med Sverige og Tyskland, som allerede har indført det, og til hvem vi betaler flyafgift, når vi flyver hjem fra deres lande.
Ved den første årlige flyrejse foreslår Alternativet en afgift på 75 kr., ved den anden en afgift på 150 kr., og så en afgift på 225 kr. for hver af de efterfølgende rejser.
På den måde bliver afgiften højest for dem, som rejser meget, og rimelig ubetydelig for dem, som bare har råd til at rejse én gang om året.
og de penge, der kommer ind på det, foreslår vi sendes tilbage til de danskere, som har de laveste indkomster, f.eks. via den grønne check.
Vi har i Danmark det landbrug, som relativt set fylder mest i hele verden sammen med Bangladesh.
60 pct. af Danmark er dækket af landbrug.
Det er ikke alene CO 2 -mæssigt en kæmpe belastning; det er også en stor belastning for naturens mangfoldighed, som vi med et populært ord kalder biodiversitet, plus at det er miljøskadeligt og f.eks. udleder næringsstoffer, der gør, at der er iltsvind i havene.
Angående benzin og diesel lægger vi 1 kr. ekstra på prisen.
De penge, der kommer ind, sendes tilbage til folk med de laveste indkomster, f.eks. kombineret med et fradrag for dem, der bor på landet, og som derfor er nødt til at transportere sig over længere afstande i fossilbiler en stund endnu.
Nu er det selvfølgelig naturligt at tale om de penge, der kommer ind, og det er jo for at sikre, at sådan nogle forslag her ikke får en social slagside.
Men meningen er jo, at vi håber på, at der kommer få penge ind, for vi gør det her for at ændre folks vaner; vi gør det her for at ændre folks adfærd.
Og det er også meningen med de ensartede CO 2 -afgifter, som vi – uanset hvor lang tid der går – kommer til at lægge på på tværs af sektorer, nemlig at de jo helst skal holde op med at give et provenu, for det betyder simpelt hen, at folk holder op med at forbruge de varer, som vi er nødt til at komme af med.
Der har været et argument omkring, at man bare kommer til at begynde at købe benzin og diesel i Tyskland, hvis det nu er sådan, at vi indfører en afgift på benzin.
Så vidt jeg kan se, har Tyskland hævet deres afgifter fra den 1. januar 2020, og så vidt jeg kunnet se på det svar, og som jeg har forstået det på det svar, der kom fra skatteministeren, så regner man med, at der vil være en grænsehandel, der går den anden vej, og at det faktisk vil påføre Danmark ekstra CO 2 -udledning.
Uanset det synes jeg lidt, at de partier, der stemmer blankt nej til det her, bekender kulør.
Altså, ikke alene accepterer de, at der ikke kommer en ensartet klimaafgift før et valg, hvor vi ikke ved, hvilken regering vi får, men de accepterer også, at der ikke kommer til at ske noget som helst på det her område.
Det bliver ikke dyrere at spise kød, flyve eller køre fossildrevet bil før om lang tid, hvis man ikke stemmer for det her.
Og jeg synes ærlig talt, at dem, der stemmer blankt nej, mere er en del af problemet end en del af løsningen, når det handler om at nå vores 70-procentsreduktionsmål.