Troels Lund Poulsen (V), 2017-05-24:
Tak for det, og også tak for anledningen til den her fælles forespørgselsdebat, som er stillet af en lang række partier, om den fælles myndighedsindsats mod social dumping.
Det er en indsats, som hovedparten af partierne her i Folketinget har været med til at støtte gennem en lang række forskellige finanslovsaftaler, som er indgået både under den nuværende, men også under tidligere regeringer, og som hr. Mattias Tesfaye også var inde på i sin begrundelse, er det jo en indsats, der har strakt sig over nogle år.
Den indsats, som vi gør status over i dag, har været i gang i 5 år, og det er derfor også meget relevant, at vi her i Folketingssalen får en drøftelse af de hidtidige erfaringer og ikke mindst en politisk drøftelse af ønskerne til og visionerne for den fremtidige indsats.
Lad mig også i den forbindelse nævne, at der også har været en teknisk gennemgang for en række af Folketingets udvalg, og at jeg selv her for efterhånden nogle uger siden sammen med skatteministeren og en række embedsmænd fra både Skatteministeriet, Beskæftigelsesministeriet og Justitsministeriet har stillet mig til rådighed for at gøre en status.
Det er en helt central prioritering for regeringen, at vi har en effektiv indsats, der bidrager til at sikre ordnede forhold på det danske arbejdsmarked, herunder også at være med til at bekæmpe det, som defineres som social dumping.
Det fremgår også meget klart af regeringsgrundlaget.
Udenlandske virksomheder og medarbejdere er velkomne i Danmark, men det står uden for diskussion, at de skal overholde vores regler på arbejdsmarkedet, og at udenlandske lønmodtagere skal arbejde under de løn- og arbejdsvilkår, der gælder her i Danmark.
Vi har som politikere ansvaret for at sikre nogle fornuftige rammer for myndighedernes arbejde og for det danske arbejdsmarked, og arbejdsmarkedets parter har ansvaret for at sikre løn- og arbejdsvilkår.
Det giver et både velfungerende, men også fleksibelt arbejdsmarked.
Derfor prioriterer regeringen, at udenlandske virksomheder skal overholde de danske regler, så de ikke vinder ved unfair konkurrence.
Vi skal med andre ord bevare et velfungerende og fleksibelt arbejdsmarked her i Danmark.
Derfor er jeg også tilfreds med, at vi senest med finanslovsaftalen for 2017 har fastholdt bevillingen til den fælles myndighedsindsats til bekæmpelse af social dumping i 2017 og 2018.
Når det handler om at sikre ordnede forhold, herunder bekæmpe social dumping, har vi fokus på flere indsatsområder.
Lad mig starte med myndighedsindsatsen.
Vi har fastholdt myndighedsindsatsen, hvor Arbejdstilsynet, SKAT og politiet tager ud på fælles og koordinerede kontrolaktioner, for en fælles indsats har nemlig vist sig at være et effektivt redskab til at få fat på de virksomheder, der ikke overholder reglerne.
Siden 2012 har der været afsat midler til den styrkede indsats over for social dumping, hvorefter kontrol og tilsyn med udenlandske virksomheders regelefterlevelse er øget betydeligt.
Det er sådan set sund fornuft.
Endvidere har myndighederne også arbejdet med at indhente ny viden og udvikle værktøjer, så indsatsen forbliver aktuel.
Endelig har myndighederne fokus på nye tendenser blandt udenlandske virksomheder, der udfører arbejde her i Danmark.
For at understøtte dette arbejde er myndighederne i løbende dialog om både branche- og virksomhedsudvælgelse til kontrolindsatsen med henblik på netop at sikre, at de mest risikofyldte brancher og virksomheder prioriteres højest.
Jeg kan oplyse, at der er gennemført 38 landsdækkende fællesaktioner og 131 regionale fællesaktioner i perioden 2012-2016.
I perioden 2012-2016 har Arbejdstilsynet besøgt 11.517 udenlandske virksomheder og afgivet 6.348 reaktioner.
Knap tre fjerdedele af reaktionerne drejede sig om alvorlige overtrædelser – det er forbud eller strakspåbud.
I myndighedsarbejdet er SKAT med til at sikre regelefterlevelse på skatteog afgiftsområdet.
Politiet yder bistand til SKATs og Arbejdstilsynets administrative kontrolarbejde og foretager kontrollen med udlændinges opholds- og arbejdsgrundlag, ligesom de efterforsker formodet strafbare forhold.
Jeg har fået oplyst, at politiets erfaring med sager om ulovligt arbejde i 2016 bl.a. har medført 463 sigtelser mod arbejdstagere for ulovligt arbejde og 336 sigtelser mod arbejdsgivere for ulovligt arbejde.
Så med andre ord er den fælles myndighedsindsats helt central og har jo heldigvis også en bred opbakning her politisk i Folketinget og for den sags skyld også en klar støtte fra arbejdsmarkedets parter.
Lad mig også nævne det bilaterale samarbejde.
Vi har nemlig styrket samarbejdet med myndighederne i andre lande, hvor vi kan og skal gøre mere for at sikre, at flere udenlandske virksomheder i Danmark overholder reglerne.
Beskæftigelsesministeriet har indgået bilaterale samarbejdsaftaler med fire østeuropæiske lande, Polen, Litauen, Letland og Slovakiet, om et styrket myndighedssamarbejde på udstationeringsområdet.
Jeg lægger stor vægt på, at myndighederne får et bedre kendskab til de forskellige landes modeller for arbejdsmarkedet og får et bedre samarbejde om udveksling af information og oplysninger.
Det kan være med til at sikre en større transparens, en større gennemsigtighed, også for virksomheder og ansatte, som arbejder på tværs af grænser.
Lad mig også knytte et par bemærkninger til RUT-registeret.
Etableringen af RUT-registeret i 2008 er et fælles projekt baseret på en bred politisk aftale om at sikre myndighederne og arbejdsmarkedets parter oplysninger om udenlandske virksomheder her i Danmark.
Vi har gode erfaringer med RUT-registreret, som på mange måder er et omdrejningspunkt for den fælles myndighedsindsats.
RUT-registeret har nemlig vist sig at være et særdeles effektivt redskab til at understøtte myndighederne og arbejdsmarkedets parter i hver deres opgaver med at sikre ordnede forhold hos udenlandske virksomheder.
Det er den type redskaber, som jeg mener vi har mest gavn af.
Indsatsen viser f.eks., at udenlandske virksomheder, som er anmeldt i RUT, i højere grad lever op til arbejdsmiljølovgivningen end udenlandske virksomheder, der ikke overholder RUT-anmeldepligten.
I gennemsnit får 57 pct. af de udenlandske virksomheder, der ikke er i RUT-registeret, en alvorlig arbejdsmiljøreaktion.
Det tilsvarende tal for de virksomheder, som er i RUT, er ca. 1,7 pct.
Det er altså en markant og mærkbar forskel.
Derfor vil vi også fastholde og udvikle RUT-registeret som et omdrejningspunkt for både myndighederne og arbejdsmarkedets parter i arbejdet med at sikre ordnede vilkår.
Det indebærer bl.a., at Arbejdstilsynet har fået mulighed for at finde frem til postkassevirksomheder, der misbruger udstationeringsreglerne.
Samtidig udvides RUT, som nu vil indeholde oplysninger, der bidrager til at belyse, om virksomhederne har reelle aktiviteter i hjemlandet.
Lad mig også knytte et par bemærkninger til hele den diskussion, der har været omkring det øgede fokus på illegal arbejdskraft.
Regeringen ser med stor alvor på de lommer af det danske arbejdsmarked, hvor man kan slippe af sted med at ansætte tredjelandsborgere uden lovligt ophold og uden arbejdstilladelse.
Det skal vi have meget mere fokus på i fremtiden, for det kan vi simpelt hen ikke acceptere.
Derfor har regeringen jo også for nylig nedsat en arbejdsgruppe, som skal se på erfaringerne fra den hidtidige indsats og ikke mindst på mulighederne for at lave forstærkede tiltag.
Arbejdsgruppen har deltagelse af Udlændinge- og Integrationsministeriet, Justitsministeriet, Skatteministeriet og Beskæftigelsesministeriet og forventer her senere på året at kunne afslutte sit arbejde.
Jeg kan oplyse, at Arbejdstilsynet i en periode vil optælle de gange, hvor der videregives oplysninger til politiet på baggrund af mistanke om illegal arbejdskraft.
På den måde får vi et nærmere kendskab til problemets omfang.
Desuden har udlændinge- og integrationsministeren tilkendegivet at ville se på muligheden for at skærpe straffen over for arbejdsgivere, som udnytter ulovlig arbejdskraft.
Samtidig skal vi have skabt en langt større transparens og gennemsigtighed omkring det danske arbejdsmarked, så udenlandske virksomheder og ansatte får et bedre kendskab og en lettere adgang til information om, hvad der gælder her i Danmark.
Men lad mig også her i dag understrege, at det jo er en debat, som jeg også glæder mig til at have med Folketingets partier.
Der er ikke nogen tvivl om, at der desværre er behov for et meget stort politisk fokus på bekæmpelse af illegal arbejdskraft.
Til sidst vil jeg også knytte et par bemærkninger til den økonomiske situation.
Det er jo sådan, at der senest med finanslovsaftalen for 2017 er afsat midler til at fastholde myndighedsindsatsen på niveau med 2016.
Aftaleparterne, altså regeringen – det var så den daværende regering, kan man sige, men jo med støtte fra Dansk Folkeparti og på det tidspunkt fra Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti; nu er de sidste to partier så blevet en del af regeringen – var jo enige om at fastlægge et bevillingsniveau fra den fælles myndighedsindsats på 79 mio. kr. i 2017 og 70 mio. kr. i 2018.
Vi har således senest med finansloven for 2017 valgt at fastholde en bevilling til den fælles myndighedsindsats som det centrale i at sikre ordnede forhold på det danske arbejdsmarked.
Det er klart, at vi også skal følge området tæt, også i forhold til kommende prioriteringer på nye finanslove.
Med disse ord håber jeg det står klart, at regeringen er meget optaget af at prioritere en fortsat indsats for at sikre ordnede forhold med afsæt i den fælles myndighedsindsats.
Vi skal opretholde en målrettet kontrol i de brancher, hvor der erfaringsmæssigt er størst problemer med regelefterlevelsen og sikringen af ordnede forhold.
Og vi har også behov for hele tiden at diskutere med hinanden, ikke mindst hvordan vores indsats virker og selvfølgelig også tage en dialog om, om der kan være behov for yderligere tiltag.
Det er klart, at det har regeringen allerede bebudet, nemlig at der vil komme yderligere tiltag bl.a. på baggrund af nogle af de eksempler, som vi også har set inden for de seneste måneder, ikke mindst i forhold til illegal arbejdskraft.
Så med det vil jeg faktisk takke for muligheden for den her forespørgsel.
Jeg synes, det er helt rigtigt set, at forespørgerne ønsker at lave en status og på den måde også få en opdateret diskussion, bl.a. jo på baggrund af den tekniske gennemgang, men jo også, for at Folketingets partier kan gøre status over indsatsen.
Så tak for det.