runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-04-29:
Jeg tror også, det er et ønske, vi har været meget fælles om, nemlig at sikre ordentlige garantier.
Og det er vigtigt, det anerkender jeg fuldt ud, og derfor har vi jo selv plæderet for det, og vi har aftalt det i fællesskab.
Men det, jeg slår ned på, er – i lyset af vismændenes tal – at når vi ser frem mod så stor en nedgang i omsætning på eksporten, så efterspørger jeg mere at få hevet aftalerne i hus, så der er noget, som kan forsikres ved Eksport Kredit Fonden, altså noget, der kan garanteres.
Og der vil jeg bare en sidste gang udtrykke håbet om, at ministeren er villig til at se på, om vi i fællesskab kan gøre mere.
Jeg anerkender fuldt ud, at der er gjort mange generelle ting, og at vi har holdt virksomhederne åbne.
Det har været enormt positivt – det anerkender jeg, og jeg deler fuldstændig den opfattelse.
Det er ikke for at nedgøre det.
Men jeg siger bare, at når vi så ser på, hvad der så helt eksplicit er puttet ind fra regeringen og Folketingets side – mit eget parti har været med – så taler vi om 100 mio. kr. til at sikre flere eksportindtægter i indeværende år.
Og der vil jeg bare gerne have en melding fra ministeren, om han er klar til at øge det beløb og tage yderligere initiativer.
Simon Kollerup (S), 2020-04-29:
Altså, jeg synes generelt, at vi kan være os selv bekendt i forhold til det, vi har lavet.
Der var en af direktørerne for en af de store eksportorienterede virksomheder, der sagde til mig: Noget af det vigtigste, Folketinget og regeringen har gjort for de eksportorienterede erhverv, var at holde dem åbne – i modsætning til andre lande, hvor man har lukket produktionen ned.
Det at være på omgangshøjde med sin produktion gør, at man alt andet lige står i en bedre konkurrencemæssig situation forhold til de konkurrenter i andre lande, der har været lukket ned.
Men selvfølgelig kan der gøres yderligere ting, og det drøfter vi jo løbende partierne imellem.
I første omgang glæder jeg mig ved, at vi har gjort rigtig meget i fællesskab
Jeg synes, vi skal være varsomme med ikke at komme til at forklejne eller gøre ting mindre, som faktisk er større.
Tag f.eks. hele kreditforsikringsområdet, hvor vi nu går ind sammen med Eksport Kredit Fonden og sikrer kreditforsikringsområdet med 30 mia. kr., sådan at de eksportorienterede erhverv har meget bedre mulighed for – på et tidspunkt, hvor det her forsikringsmarked nærmest er frosset helt til – fortsat at kunne opnå den dækning, der er nødvendig for at kunne afsætte produkter.
Det er ikke 100 mio. kr. – det er 30 mia. kr. til den indsats.
Det tror jeg godt man kan mærke på bundlinjen i rigtig mange eksporterende erhverv, altså at man fortsat har mulighed for at kunne agere i et super usikkert globalt miljø med, ikke en kommerciel forsikringsdækning, men en, hvor staten går ind og hjælper for et volumen på 30 mia. kr.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-04-29:
Tak for svaret.
Det var jo en lang opremsning af forskellige initiativer, som jo er relativt generelle.
Udfordringen for mange af vores eksportvirksomheder er jo, at hvis man er ordreproducerende, har man relativt godt opfyldte ordrebøger i øjeblikket, men man har ikke kunnet have sælgere rundt i verden de sidste halvanden måned.
Ordrebøgerne tynder ud, og derfor risikerer effekten på vores eksportvirksomheder at komme med en vis forsinkelse, i forhold til hvad vi ser på de indenlandske erhverv.
Når jeg ser på, hvad der konkret er i forhold til at yde en hjælpende indsats til at sikre, at eksportvirksomhederne kan blive ved med at hive ordrer hjem, kan blive ved med at være konkurrencedygtig, hvordan de kan lave mere effektive eksportfremstød, altså hvordan vi sikrer, at der kommer omsætning tilbage til Danmark, så har vi lavet en aftale, som giver 100 mio. kr. i år og 125 mio. kr. næste år til eksportfremstød.
Men når man ser på de tal, som de økonomiske vismænd er kommet frem med, altså et eksporttab på mellem 134 mia. kr. og 193 mia. kr., synes ministeren så, at vi kan være bekendt fra Folketingets side at sige til danske eksportvirksomheder: Så smider vi 100 mio. kr. ekstra i puljen i år.
Mener ministeren ikke, at der er behov for langt mere?
Marie Bjerre (V), 2020-04-29:
Tak for svaret.
Det er glædeligt, at ministeren gerne vil have, at det går hurtigt, men er ministeren tilfreds med den hastighed, der er?
Er det godt nok, at man venter flere uger?
Er ministeren tilfreds med hastigheden her?
Simon Kollerup (S), 2020-04-29:
Jeg er rigtig godt tilfreds med, at vi får tempoet sat så højt op, som vi gør nu.
Altså, det er jo 10.000 ekstra udbetalinger på få dage nu – i dag, i morgen og fredag – og det er mange penge på meget, meget kort tid.
Så udvider vi til, at den her metode også kan bruges over for de mange tusinde, der har søgt hjælp i den ordning, der er til selvstændige.
Og så overvejer vi selvfølgelig, hvordan vi i den ordning, som jeg anerkender altså er meget mere kompleks, omkring de faste omkostninger – revisorerklæringer og ting og sager, der skal ind under den – kan gøre det på en måde, så det går hurtigere.
Det er noget af det, som vi selvfølgelig kommer til at drøfte med Folketingets partier og ikke mindst spørgerens eget parti.
Jeg forstår fuldstændig ønsket om at få udbetalt pengene hurtigere, og tro mig: Hvis vi kunne have sat pengene på virksomhedernes konto, dagen efter de havde søgt, så ville jeg gerne have gjort det.
Vi skal selvfølgelig have nogle systemer, der kan behandle ansøgningerne, det skal gå hurtigt, og det skal være effektivt.
Men vi skal også huske at få taget dem, som vil forsøge at svindle med det her, ud, så de ikke får udbetalt penge.
Det er også grunden til, at jeg ikke siger, at det er 100 pct., der har fået lønkompensation udbetalt til 1. maj, for der er nogle, som bliver taget ud til en helt særlig og grundig kontrol i den her forbindelse.
Så vil jeg bare sige, at ud over straksudbetaling af lønkompensation har vi også i dag i fællesskab gjort det muligt, at det også kan gennemføres i forbindelse med ordningen for de selvstændige, som jo også er en ordning med mange tusinde ansøgninger.
Så vi udvider muligheden for straksudbetaling, og det tror jeg ærlig talt rigtig mange virksomheder vil glæde sig over.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-04-29:
Tak for det.
I lyset af, at de økonomiske vismænd vurderer, at Danmark kan stå foran et eksporttab på mellem 134 og 193 mia. kr. alene i år, mener ministeren så, at der gøres nok for at understøtte, at de danske eksporterhverv kommer godt igennem krisen?
Simon Kollerup (S), 2020-04-29:
Tak for det spørgsmål.
Som en lille og åben økonomi er Danmark jo meget afhængig af samhandel med og eksport til andre lande.
Men det er klart, at når hele verden bliver ramt af en coronavirus, vil det naturligvis også være noget, der kommer til at sætte sit præg på eksporten og også leder til eksporttab – det kan vi nok ikke komme uden om.
Regeringen arbejder hårdt for at holde hånden under dansk økonomi, og allerede tidligt havde regeringen fokus på at afbøde konsekvenser for lige præcis de eksportorienterede erhverv ved at opretholde fri varepassage over grænserne.
Desuden er vigtige eksporterhverv som f.eks. produktionsvirksomheder blevet friholdt for påbud om midlertidig lukning, så de kunne fortsætte deres drift.
Der er også iværksat generelle initiativer, der kan hjælpe eksportvirksomhederne.
Dels understøttes midlertidigt bortfald af omsætning og indkomst med kompensationsordninger for løn, faste omkostninger og omsætningsfald, dels styrkes likviditeten og udlånsmulighederne med statslige garantiordninger, udskydelse af betalingsfrister for moms og A-skat samt mulighed for indbetalt moms som rentefrit lån.
Flere af initiativerne er rettet specifikt mod de danske eksportvirksomheder, eksempelvis garantiordningerne i Eksport Kredit Fonden, der giver eksportørerne bedre muligheder for at optage nye lån i banken.
Konkret muliggør garantierne udlån for mere end 8 mia. kr.
Senest er der indført en statslig garantidækning på 30 mia. kr. for kreditforsikringsmarkedet.
Det har vi gjort for at understøtte likviditeten i de næsten 3.000 danske virksomheder, som i dag gør brug af en kreditforsikring, når de handler med andre virksomheder både i ind- og udland.
Vi har bl.a. indgået aftale om, at prisen for eksport- og markedsrådgivning hos Udenrigsministeriet skal reduceres betydeligt.
Og endelig arbejder regeringen også for at styrke det indre marked i EU's kommende genopretningsplan, så danske virksomheder får de bedste betingelser for at handle i EU.
Dermed er rammerne skabt for, at et trecifret milliardbeløb kan komme ud at arbejde i de danske virksomheder.
Henrik Dahl (LA), 2020-04-30:
At se det her lovforslag er jo som at møde en gammel bekendt, man ikke har set i nogle år.
Der er nemlig tale om en revision af det allerførste lovforslag, jeg var ordfører på i 2015, lige efter Folketinget åbnede efter valget i 2015, og nede på mit kontor har jeg stadig væk dagsordenen for den dag hængende med de daværende medlemmers underskrifter på.
Det var nemlig anerkendelsesdirektivet, vi havde fat i dengang.
Derfor kan jeg også godt forklare, hvorfor det her lovforslag ligger på forskningsministerens ressort, for det gjorde det nemlig dengang i 2015, hvor vi skulle udmønte anerkendelsesdirektivet for fem forskningsministre siden.
Det er jo fantastisk, at det er gået på den her måde, og derfor er det selvfølgelig også logisk, at den her revision nu ligger inden for Forskningsministeriets område.
Det oprindelige anerkendelsesdirektiv, som vi altså inkorporerede i dansk lov i 2015, var jo rigtig fornuftig, selv om det også var tungt læsestof, fordi det netop vedrørte arbejdskraftens fri bevægelighed.
Nu har der så fra Europa-Kommissionens side været rejst en kritik af, at vi har implementeret det på en måde, som man er kritisk over for, og det må vi selvfølgelig være lydhøre over for.
For når det virker imod Danmark, er vi selvfølgelig meget kritiske over for, at man indfører tekniske handelshindringer ad bagvejen, og derfor skal vi selvfølgelig heller ikke gøre det selv.
Så det er et godt forslag, som løser nogle af de her spørgsmål vedrørende at lægge urimelige hindringer i vejen for visse typer af fagprofessionelle, f.eks. inden for sundhedsområdet.
Og det bidrager også til at løse nogle af de problemer, der har været, i Danmark i forhold til rekruttering af sundhedspersonale, og det er også en positiv ting.
Ligesom vi støttede forgængeren til det her lovforslag i 2015, bakker vi altså også op om det her i 2020.
Tak for ordet.
Ulla Tørnæs (V), 2020-04-30:
Jeg vil nu alligevel tillade mig at stille det som et skriftligt spørgsmål undervejs i udvalgsbehandlingen, for jeg kan ikke rigtig dechifrere det i de her meget, meget kompliceret skrevne bemærkninger, og det bringer mig så over til at spørge ministeren om noget.
Jeg hørte måske en antydning af det, men kunne godt tænke mig sådan lige at være helt sikker på, at vi trods alt er på bølgelængde her: Er ministeren ikke enig i, at det her godt kunne have været skrevet med en lidt mere forståelig pen, sådan at man ikke havde været nødsaget til at skulle på det detektivarbejde, som flere af os har været?
Det ville på mange måder havde været hjælpsomt, og det detektivarbejde, som vi har været på, har folk uden for det her hus jo ikke de samme muligheder for.
Så jeg skal bare høre, om ikke ministeren deler opfattelsen af, at det her godt kunne have været skrevet bedre af lovsnedkerne i ministeriet?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-04-30:
Jo, det er ministeren enig i, og også endnu en gang – også med formel tiltale til fru Ulla Tørnæs – ros for detektivarbejdet og ihærdigheden i faktisk at forstå, hvad vi har mellem hænderne.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-04-30:
Tak for ordet.
Det er et meget teknisk lovforslag, vi behandler her.
Lovforslaget har til formål at gennemføre et EU-direktiv om en proportionalitetstest forud for vedtagelse af ny regulering af erhverv i dansk ret.
Direktivet har til formål at fastsætte regler for proportionalitetsvurderinger med henblik på at sikre et velfungerende indre marked, samtidig med at der sikres gennemsigtighed og et højt niveau af forbrugerbeskyttelse.
Med proportionalitetstestdirektivet fastsættes der en analytisk proportionalitetsramme, som medlemsstaterne skal anvende.
Her er det vigtigt at huske på, at Danmark allerede er underlagt EU-retten på dette område.
Ministeren har givet udtryk for, at hvis dette lovforslag bliver vedtaget, vil det ikke føre til en forringelse af de kvalifikationer, som kræves for at udføre regulerede erhverv i Danmark, og det vil jeg gerne bede ministeren om at bekræfte.
Nye Borgerlige vil som bekendt gerne have Danmark ud af EU, men vi er samtidig realistiske og må erkende, at vi p.t. er medlem af EU, og derfor skal vi inden for rammerne af Den Europæiske Union arbejde for at sikre de bedste betingelser for Danmark og for danskerne.
Med det nærværende lovforslag ønskes mere klarhed og ensrettede rammer for anvendelsen af visse uddannelses- og erhvervsmæssige kvalifikationer på tværs af EU-landene.
i Nye Borgerlige støtter vi principielt en bedre afklaring og større gennemskuelighed i EU-lovene og i implementeringen af disse love.
Større transparens i forhold til hvad EU-Domstolen lægger til grund for afgørelser, er som udgangspunkt positiv.
Så lovforslaget ser umiddelbart tilforladeligt ud, men jeg har dog et antal spørgsmål, som jeg gerne vil stille i forbindelse med udvalgsarbejdet til dette lovforslag.
Og derefter vil vi i Nye Borgerlige så lægge os fast på vores stillingtagen.
Simon Kollerup (S), 2020-04-30:
Det kan jo godt være, at det viser sig, at det ikke kun er i rejsebranchen, der er forskelligartede synspunkter, men at der også i Folketingssalen kan være forskelligartede synspunkter.
Det gør bare opgaven så meget desto mere indviklet at få redt det ud.
Men på trods af det vil jeg da sige, at jeg er utrolig glad for det gode samarbejde, vi har i ordførerkredsen med faktisk at lykkes med at finde nogle løsninger i fællesskab.
Det håber jeg kan vare ved, også selv om man kan have forskellige syn på, hvordan hjælpepakkerne og de forskellige andre lovgivninger, der er blevet vedtaget her under corona krisen, virker.
Kasper Sand Kjær (S), 2020-04-30:
Tak for ordet.
Lovforslaget, som vi her behandler, gennemfører proportionalitetstestdirektivet i dansk ret.
Dermed fastsættes en forpligtelse for offentlige myndigheder til at foretage en proportionalitetsvurdering af regler, der begrænser adgangen til at udøve et lovreguleret erhverv.
Vurderingen skal foretages, inden reglerne udstedes.
I Danmark stilles der krav til en persons uddannelse og kvalifikationer for at kunne fungere som f.eks. læge, sygeplejerske eller lærer i folkeskolen.
Kravene har til hensigt at sikre borgernes sikkerhed, sundhed og forbrugerbeskyttelsen.
Med proportionalitetstestdirektivet fastsættes der en analytisk proportionalitetsramme, som medlemsstaterne skal anvende forud for vedtagelsen af ny eller ændret regulering i forhold til adgangen til eller udøvelsen af lovregulerede erhverv.
Det synes jeg bare er vigtigt at fastslå, for der er jo flere, som i høringssvarene har udtrykt bekymring i forhold til lovforslaget, fordi reguleringen af kravene på sundhedsområdet bør være et nationalt anliggende.
Derfor er det vigtigt at sige, at hverken lovforslaget eller direktivet, som bliver implementeret, kommer til at ændre reguleringen af erhvervene i Danmark.
Men direktivet sørger for, at der foregår en ensartet proportionalitetsvurdering af reguleringen af erhvervene i medlemslandene.
Det vil gøre det mere gennemsigtigt, og det mener vi sådan set er ganske fornuftigt.
Lovforslaget følger endvidere op på implementeringen af anerkendelsesdirektivet fra 2015.
Europa-Kommissionen har anført, at Danmarks implementering af direktivets regler om klageadgang ikke er tilstrækkelige.
Derfor foreslås det med lovforslaget, at uddannelses- og forskningsministeren bemyndiges til at fastsætte regler om klageadgang i sager om udstedelse af erhvervspas og i sager, hvor der udstedes en advarsel om en navngiven erhvervsudøver.
Reglerne om, hvornår der udstedes en advarsel, ændres ikke, men retten til at klage over advarsler gøres tydeligere.
Samlet set er det en lidt teknisk omgang, men en fornuftig implementering af EU-lovgivning, som sikrer mere gennemsigtighed.
Socialdemokratiet støtter naturligvis lovforslaget.
Tak for ordet.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-04-30:
Tak for det.
Jeg synes, det er helt rart at have en sag, der for en gangs skyld ikke er coronarelateret.
At det så er et forslag om et EU-direktiv, som de foregående ordførere også har nævnt ikke er specielt læsbart, og som det er temmelig svært at gennemskue den konkrete effekt af, skal ikke mindske den glæde.
Jeg ser også frem til, at vi inden så længe kommer videre med mange af de dagsordener, som vi på det her område har liggende at vente: læreruddannelse, pædagoguddannelse, basisbevillinger og meget mere.
Det ser jeg frem til.
Direktivet sætter nogle rammer for proceduren, når der indføres eller justeres på regler om lovregulerede erhverv som læge og sygeplejerske, og som der står, og som det også har været nævnt før: Med proportionalitetstestdirektivet fastsættes der en analytisk proportionalitetsramme, som medlemsstaterne skal anvende forud for vedtagelsen af ny eller ændret regulering i forhold til adgangen til eller udøvelsen af lovregulerede erhverv.
Jeg bliver nødt til at sige, at inden vi i DF kan tage endelig stilling til lovforslaget, har vi brug for at få klarhed over, hvad det helt lavpraktisk vil betyde i forhold vores muligheder for at lave nationale regler for f.eks. læger og sygeplejersker.
For noget af det, det handler om, er, at der kan være en konflikt mellem den fri bevægelighed og de særlige regler, som vi kan have brug for at have herhjemme.
Så det har vi brug for at få klarhed over.
Det er også noget af det, der problematiseres i høringssvar fra Lægeforeningen, FOA og FH.
Vi skal altså have afklaret, hvordan det sikres, at det på sundhedsområdet kan fastholdes, at reguleringen er et nationalt anliggende, og det har jeg en forventning om at ministeren svarer på lidt senere.
Og hvis det ikke lige kommer, må vi jo tage det i udvalgsarbejdet.
Tak for ordet.
Katrine Robsøe (RV), 2020-04-30:
Tak for det.
Først og fremmest tak til hr. Kasper Sand Kjær for at gennemgå loven, men også tusind tak til fru Ulla Tørnæs for detektivarbejdet.
Jeg må i hvert fald også sige, at det her skulle læses nogle gange, før det var forståeligt, og derfor tror jeg også, at flere af os har haft talt med ministeren om det, også inden i dag, for at få opklaring af, hvad der var op og ned i det her.
Og det er selvfølgelig en ærgerlig start på en lovbehandling.
Når det så er sagt, er der jo her tale om en lovgivning, der gør det nemmere at gennemskue kravene for de lovregulerede erhverv i de forskellige EU-lande.
Og jeg hæfter mig også ved, at det her – i hvert fald hvis jeg har forstået det rigtigt, og det må ministeren jo også gerne bekræfte – ingen indvirkning har på, om Danmark selv kan bestemme, hvilke krav vi har til de her erhverv, men at det handler om, at det bliver mere gennemskueligt at se, hvilke krav der stilles.
Det kan vi selvfølgelig kun bakke op om fra radikal side.
Og det var det.
Astrid Carøe (SF), 2020-04-30:
Tak for det.
Jeg vil også starte med at sige, at jeg også synes, det ved første og måske også andet øjekast var svært at gennemskue, hvad det her lovforslag gik ud på.
Og man kan også sige, at det er en lille smule ironisk, at et lovforslag, der sikrer mere gennemsigtighed, var så svært at regne ud.
Vi synes, det er en god implementering af det her direktiv.
Og vi er også glade for, at der med lovforslaget ikke kan slækkes på kravene til vores sundhedspersonale i Danmark, for i SF synes vi ikke, at hensynet til den fri bevægelighed må svække sikkerheden for ordentlige faglige kvalifikationer.
Men det gør det jo heldigvis ikke, så det er vi glade for, og vi bakker op.
Mai Villadsen (EL), 2020-04-30:
Tak for det.
Dengang jeg blev valgt til Folketinget for snart 1 år siden – det var vel i sommers – fandt jeg ud af, at der findes en måske lille skare i befolkningen, som en gang imellem råber højt om, at vi politikere ikke ved, hvad vi taler om.
Det synes jeg bestemt ikke de har ret i, men da jeg læste det her lovforslag, kom jeg også til at tænke: Skal jeg nu stå i salen og tale om noget, jeg ikke aner noget som helst om?
Så jeg måtte på detektivarbejde ligesom flere her i salen og har nu efter også kyndig rådgivning fra EU-folk nogenlunde forstået, hvad kan man sige, humlen i lovforslaget.
For det her lovforslag vil jo medføre, at der, hver gang der skal vedtages ny lovgivning, som regulerer krav til forskellige erhverv, af hensyn til det indre marked skal foretages en vurdering af, om indgrebet står mål med skadevirkningen for markedet.
Man indlægger altså et hensyn til markedet i forbindelse med udarbejdelsen af den her lovgivning, og det er jo også derfor, at der er flere i høringssvarene, som er bekymrede for, hvad den her lovgivning kommer til at betyde; det er bl.a. Apotekerforeningen og Lægeforeningen.
Det er også derfor, at der var en ret stor debat, kunne jeg læse mig til, tilbage i 2017, da det her forslag var oppe i Europaudvalget, eller da der var et forslag til vedtagelse i EU, som der skulle gives mandat til.
For på den ene side er det jo meget fornuftigt, at man strømliner kravet til produkter, så forbrugere kan forvente, hvad de får.
Men vi skal jo også altid passe på både rettigheder for arbejdstagere og på vores velfærdssamfund.
Det er jo rigtig vigtigt.
Vi må altså ikke, mener jeg, gå på kompromis med kvaliteten af vores velfærd, bare fordi vi skal strømline.
Derfor er det i høj grad også vigtigt for mig, at vi i løbet af det her får nogle svar på de kritiske røster, der lidt er i høringssvarene; bl.a. fra fagbevægelsen, som siger, at det er rigtig vigtigt, at der stadig skal tages højde for en hensyntagen til arbejdstagernes sikkerhed i form af relevant uddannelse.
Og det bekymrer mig også, når Tandlægeforeningen siger, at de savner, at der i lovudkastet tages stilling til, om man i forbindelse med implementeringen agter at sikre, at der i proportionalitetsvurderingerne tages højde for sundhedsområdets særlige karakter.
Det kan bekymre mig lidt, fordi vi jo også tidligere har set eksempler på, at man ikke har kunnet stille særlige sprogkrav til læger i Danmark, såfremt de var uddannet i eller kom fra et EU-land.
Men det har man kunnet i forhold til læger, der kom fra et land uden for EU, og vi skal jo nødig ende i en situation, hvor et lovforslag, som bør forbedre forholdene, i virkeligheden kommer til at slække på forholdene i Danmark.
Derfor stiller vi os i Enhedslisten kritiske, men spørgende til arbejdet med den her lov, og så vil vi efter en udvalgsbehandling, og efter vi har set på særlig sundhedsområdet, men også området for arbejdstagere, tage stilling til, hvordan vi vil stille os til lovforslaget.