runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stinus Lindgreen (RV), 2022-04-28:
Tak for det.
Og tak for talen.
Jeg tager ordet, fordi jeg er lidt forvirret, og jeg håber, at ordføreren kan gøre mig klogere.
Jeg forstår, at ordføreren ideologisk ikke vil have, at staten skal tage stilling på vegne af befolkningen – det er jeg helt med på.
Vi skal ikke tvinge befolkningen til at gøre noget.
Det er jo et legitimt standpunkt.
Samtidig siger ordføreren også, at vi ikke må nudge.
Vi må ikke tvinge, men vi må heller ikke prøve at få folk til at tage stilling på andre mere bløde måder, som vel er det, der bliver lagt op til i forslaget her.
Men det er okay, at vi starter en offentlig debat, fordi det kan få folk til at tage stilling.
Men det er vel også en form for nudging.
Det, at vi tager debatten nu, er jo med til, at vi beder folk om at tage stilling, og vi kan se, at det virker.
Om de så siger ja eller nej eller ved ikke, er egentlig underordnet – bare det, at de tager stilling, er det væsentlige.
Så kan ordføreren ikke bare for min skyld igen sætte et par ord på, hvad det er, ordføreren synes vi skal gøre i den her sag?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-28:
Jo, og jeg forsøgte også at skitsere, at det er, når man kobler det op på f.eks. nogle velfærdsområder, noget, som man kan få gavn af, altså et kørekort, man gerne vil have, et pas, som man har brug for – noget, som sandsynligvis næsten alle danskere har brug for.
Jeg bryder mig ikke om den opkobling på, at så bruger vi lige den anledning i forhold til noget, som vi ved du har brug for, til at prøve det her.
Det er den kobling, jeg ikke bryder mig om.
Magnus Heunicke (S), 2022-04-28:
Det er jo helt fair, som jeg startede med at sige.
Det er et godt redskab, at man kan tage et politisk udspil og så lave det til et beslutningsforslag.
Men jeg holder så lige fast i det, jeg startede med at sige, nemlig at det er noget af det, vi drøfter i forhandlingerne.
De konkrete elementer af udspillet vil jeg altså reservere til forhandlingerne.
Det vil jeg også gøre, når det drejer sig om det her spørgsmål.
Ulla Tørnæs (V), 2022-04-28:
Den mindreregulering, som fru Victoria Velasquez nævner, går jeg ud fra er den mindreregulering, der blev vedtaget under den tidligere socialdemokratisk ledede regering med uddannelses- og forskningsminister hr. Morten Østergaard i spidsen.
Vi havde faktisk gerne set, at den regulering, som hr. Morten Østergaard indførte tilbage i 2013, var blevet videreført, for det havde kunnet frigøre rigtig mange penge til styrkede uddannelser.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2022-04-28:
Der er rigtig meget, der fungerer ganske godt i vores sundhedsvæsen, men der er også steder, hvor man må sige det kan gøres bedre, og det gælder ikke mindst, når det handler om at skabe bedre sammenhænge i vores patientforløb.
Patienten skal sættes i centrum, så man som patient altid oplever et helt og sammenhængende forløb, både i den tid, man er under behandling, og efterfølgende med genoptræning, opfølgning, kontrol osv., og så man som patient er fuldstændig klar over sine rettigheder og muligheder.
Alt det leder mig hen til den konklusion, at det naturlige sted at tage den her forhandling og den her diskussion er i forhandlingslokalet, hvor vi netop nu her forhandler om en sundhedsreform, som skal løse lige præcis de udfordringer, som der bliver adresseret både i regeringens sundhedsudspil og i det forslag, som der nu og her bliver fremsat fra Venstres side, og sådan set også i det næste forslag, vi skal behandle lige om lidt.
I stedet for at vi tager en løsrevet diskussion her i salen, tager vi så den samlede debat og finder forhåbentlig en samlet, bred og god løsning i forhandlingslokalet.
Så vi kan altså ikke støtte forslaget her og nu, selv om der er masser af gode ting, også rigtig mange ting, som jo rimer på det, som regeringen har lavet i et sundhedsudspil.
Men vi ser frem til at fortsætte forhandlingerne og fortsætte diskussionen om, hvordan vi skaber bedre sammenhæng og mere kvalitet for patienterne i vores sundhedsvæsen, i de forhandlinger, som kører netop nu.
Peder Hvelplund (EL), 2022-04-28:
Pointen er jo bare, at det løser vi ikke ved bare at indføre en garanti, for hvis vi ikke sikrer, at der er personale og ressourcer til at kunne løse de opgaver, er garantien ingenting værd.
Så kan du godt have en garanti for, at du kan gå et andet sted hen, men hvis der ikke er andre psykiatere at gå til, løser det jo ikke udfordringen.
Derfor er det, der er opgaven, jo at sikre, at vi har tilstrækkeligt med ressourcer, at vi har tilstrækkeligt med velfærdsprofessionelle, uanset om det er speciallæger i psykiatrien, om det er børn- og ungepsykiatere, om det er alment praktiserende læger, om det er sygeplejersker, sosu'er eller jordemødre.
Det handler om, at vi skal sikre, at vi har et personale til at løse opgaven, for ellers er garantien ingenting værd.
For vi skal have nogle, der kan løse den konkrete opgave, og det er derfor, mit budskab er, at vi jo bliver nødt til at investere i det her.
For jeg er fuldstændig enig i, at det er en helt urimelig og utilstrækkelig behandling at få, og jeg synes også, det er dybt utilfredsstillende, at vi står nu, så lang tid efter at der er kommet et fagligt oplæg til en psykiatrihandlingsplan, og stadig væk afventer at komme i gang med de forhandlinger.
Per Larsen (KF), 2022-04-28:
For når man hører, hvor mange ressourcer, der kan blive brugt, manpower, altså offentlige medarbejdere, i forhold til at man kan komme i gang med behandling, synes jeg simpelt hen, det er helt utilstrækkeligt.
Derfor tror jeg lidt på, at hvis man sætter systemet under pres, så kommer der måske mere gang i butikken.
Sæt nu noget behandling i gang til de børn, der har behov for det, frem for at lade et helt år gå, hvor der ingenting sker, for folk bliver jo ikke raske af at stå på en venteliste.
Peder Hvelplund (EL), 2022-04-28:
Nej, det gør de ikke, og de bliver heller ikke raske af at sidde til udredningsmøder.
Jeg tror sådan set, at det, der har været udfordringen, netop er det, at systemet er sat under pres, så man skal bruge rigtig lang tid på at forklare, hvorfor det er, at man ikke tilbyder behandling til de her børn og unge eller til voksne for den sags skyld.
Der opstår ikke flere pladser af, at man laver en garanti.
Der opstår flere pladser af, at vi får flere uddannede speciallæger i psykiatri; at vi sikrer, at det bliver mere attraktivt at arbejde der.
Og det er jo den vej, vi bliver nødt til at gå, og så bør vi lade det være op til præcis en sundhedsfaglig vurdering at afgøre, hvem det så er, der skal tilbydes behandling.
Men det er klart, at en ventetid på 40 uger ikke er acceptabel.
Per Larsen (KF), 2022-04-28:
Tak for det, formand, og tak til Venstre for at fremsætte forslaget om øgede patientrettigheder til borgerne og patienterne.
Patientrettighederne mindsker i den grad ulighed i sundhed.
Før der blev indført patientrettigheder, så vi jo, at der var alenlange ventelister, og at der så var nogle, som trådte ud af ventekøen, simpelt hen fordi de enten selv kunne finansiere den behandling, som de skulle gennemgå, eller måske havde en forsikring, som kunne betale for det.
Det er jo i allerhøjeste grad ulighed i sundhed, når der er nogen, der så kan komme ud af køen.
Venstre nævner her en patientansvarlig sundhedsperson, som i allerhøjeste grad er påkrævet.
Det har også været forsøgt igennem mange år, uden at det rigtig er lykkedes.
Derfor er der nogle, som på mange måder får en rigtig pauver behandling, fordi man simpelt hen ikke har hånd i hanke med, hvad det er, der foregår, og ikke kan få stillet de rigtige spørgsmål til de rigtige personer.
Pakkeforløb er også et element, som ikke kun bør anvendes i forbindelse med hjertesygdomme og kræft, men også til de kronisk syge.
Det er vi meget enige i.
De kroniske syges ret til en årlig samtale kan også give rigtig, rigtig god mening og være med til at højne kvaliteten for de kronisk syge.
Så jeg kan kun sige, at i Det Konservative Folkeparti støtter vi forslaget.
Martin Geertsen (V), 2022-04-28:
Det skal jeg til nøds også gøre meget, meget kort.
Tak til hr. Per Larsen for de positive bemærkninger.
Det er vi meget glade for.
Per Larsen (KF), 2022-04-28:
Selv tak.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-04-28:
Det er et vigtigt forslag, som selvfølgelig kommer midt i et tidspunkt, hvor vi sidder og diskuterer en sundhedsreform, som vi nok skulle have haft taget fat på at diskutere for år tilbage.
Derfor er det selvfølgelig altid godt at tage en ekstra diskussion om det.
Ministeren markerer jo også, at han er optaget af at finde løsninger på det her, og det synes jeg sådan set er det centrale.
Både det her beslutningsforslag fra Venstre og det næste, vi har, om kvalitetsstandarder handler helt grundlæggende om, hvordan vi sikrer den rigtige behandling, det gode behandlingsforløb i sundhedsvæsenet.
Det her forslag handler om rettigheder og dermed om at sikre retten til den rigtige behandling, det gode, rigtige forløb for den enkelte patient, og der er jo rigtig mange elementer, som skal spille sammen.
Vi har den her berømte trekant med kommuner, regioner og praktiserende læger, som gør det svært.
Vi diskuterede også i sidste uge, tror jeg det var, at regeringen ikke helt lever op til det der med at have en ansvarlig læge på de enkelte forløb.
Det, at man som patient har en ret til, at der er en, der følger en, der er en, der har et overblik over, hvad det er for et forløb, man skal igennem, er med til at sikre, at man får den rigtige behandling de rigtige steder, og at man netop ikke kommer ind på sygehuset igen og igen.
Derfor er det her et vigtigt forslag, og det er vigtigt at få draget med ind i de igangværende forhandlinger, fordi det at sikre et fokus på den enkelte patient, sikre et fokus på det sammenhængende sundhedsvæsen, sikre, at det ikke er patientens problem, at der er forskellige pengekasser, forskellige aktører, der kører ind over det her, er simpelt hen det helt centrale, for at vi kan sikre, at de rammer, vi laver, understøtter den enkelte patient.
Derfor er det her egentlig et forslag, vi bør diskutere meget mere.
Vi kommer sikkert ikke til at diskutere det meget mere i dag, for ministeren vil selvfølgelig sige, at det hører hjemme ovre i forhandlingerne, men nu har vi i hvert fald taget det op, og fra Dansk Folkepartis side støtter vi varmt forslaget og håber, at vi får det bragt ind i forhandlingerne, så vi reelt faktisk også får noget til at ske.
Det er det centrale.
Martin Geertsen (V), 2022-04-28:
Jeg må takke hr. Per Larsen, og også tak til hr. Jens Henrik Thulesen Dahl for de positive bemærkninger.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-28:
Tak for det.
Som en lille servicemeddelelse kan jeg sige, at Venstre ikke behøver at trykke sig ind og takke mig for at støtte forslaget.
Jeg vil reelt set hellere have en fadøl bagefter for at støtte forslaget.
Så det må man gerne.
Så kan vi ordne det på den måde.
Det her med at give borgerne valgmuligheder og give dem rettigheder til at vælge der, hvor de synes behandlingen er bedst, kan jeg godt lide.
Ord som kontinuitet og fleksibilitet og tillid og tryghed lyder også godt for Nye Borgerlige.
Så vi ser frem til det.
Her kan jeg jo lige kigge ned på ministeren.
Lad det bare være ordene, og så kan Venstre komme op og give den fadøl senere.
Per Larsen (KF), 2022-04-28:
Ja tak.
Jeg hæfter mig en lille smule ved det, sundhedsordføreren for Enhedslisten nævner her i forhold til livstruende sygdomme, og hvad det nu er for nogle andre tilbud.
Vi har jo også noget, der hedder psykiatri, som jeg ved optager sundhedsordføreren meget.
Jeg talte forleden dag med en mor til et barn med angst, som havde været et helt år om at få barnet accepteret som patient i systemet.
Hun kunne berette om, at hun bl.a. havde været til et møde, hvor der havde været otte personer i lokalet, der ligesom skulle tage stilling til, hvad der skulle ske med det her barn.
Der er nogle strukturelle ting dér, som man simpelt hen er nødt til at få gjort noget ved, for det kan ikke nytte noget, at der går et helt år, inden barnet kommer i behandling.
Jeg fik også en henvendelse fra en mor forleden dag, som endelig havde fået en udredningsplads ved Aleris-Hamlet Hospital, fordi regionen ikke kunne stille op, og så havde de brugt det frie sygehusvalg i forhold til udredningsretten, og der var så kommet en mulighed for at få en plads ved Aleris-Hamlet Hospital, som kunne stille op om 40 uger – ganske utilfredsstillende.
Men der er jo altså nogle ting, som vi er nødt til at få gjort op med.
Og jeg synes jo, at de her patientrettigheder kan være ganske gode, specielt når det handler om børn.
Martin Geertsen (V), 2022-04-28:
Altså, helt ærligt, venner i Socialdemokratiet: Nu har man været 2½ år om at indkalde til de her forhandlinger, så jeg synes, det er noget mærkeligt noget, at det lige pludselig skulle være paradoksalt, at man fremsætter beslutningsforslag i Folketingssalen om sundhedspolitik, særlig set i lyset af at den her regering om nogen har hængt i bremsen, når det har handlet om ligesom at komme i gang med at indkalde til forhandlinger om en sundhedsreform.
Og så må man altså meget undskylde, at vi er nogen, der har været ret utålmodige og så har syntes, at der ikke var skub nok i tingene, og begynder at fremsætte nogle beslutningsforslag hernede, når ikke regeringen ligesom kan finde ud af at få taget sig sammen til at indkalde til forhandlinger – helt uagtet at det er noget usædvanligt noget, at man lige pludselig skal beskyldes for, at det er problematisk at fremsætte forslag i Folketingssalen om politik.
Helt ærligt!
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-04-28:
Tak for det, og tak til forslagsstillerne, som jo også tæller en fra DF, kan jeg se.
Det her er et rigtig godt forslag, og jeg synes jo, det helt centrale er, at vi arbejder for, at alle tager stilling.
Jeg er lidt ærgerlig over, at ministeren tager det som noget kontroversielt, når jeg problematiserer ministerens udtalelse.
Men jeg blev bare reelt bekymret for – ja, undskyld, men det blev jeg altså – om udtalelserne handlede om, at man ikke helt ville vide, hvad man skulle stille op, hvis nogen svarede ved ikke.
Jeg synes jo, det er helt legitimt, at vi opfordrer til, at man tager en diskussion i familien i forhold til at få taget et valg, altså at man siger ja eller siger nej, eller at man måske når frem til at sige ved ikke, fordi man ikke vil pålægge ens pårørende et bestemt valg bagefter, men at man egentlig gerne vil sige: Det må de tage stilling til, hvis de står i den situation.
Det er også legitimt.
Det er også i orden.
Skal der være en svarmulighed, der hedder: Den her beslutning vil jeg gerne overlade til mine pårørende bagefter, fordi jeg synes, det er det mest respektfulde at gøre i forhold til dem?
Det er også i orden.
Derfor synes jeg jo, det her forslag lægger op til, at vi tager den drøftelse, hvor vi sikrer, at alle så vidt muligt tager stilling.
Men det betyder ikke, at vi skal bestemme, hvad de skal beslutte.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2022-04-28:
Venstre må fremsætte alle de både problematiske og uproblematiske forslag, I overhovedet kan trylle frem, og I er fuldkommen velkomne til – og det er alle partier – at fremsætte dem, lige præcis når det passer ind.
Min opfordring er bare, at når nu forhandlingerne er startet, og når nu Venstre har siddet med spænding og ventet på det her udspil og endda også er kommet med sit eget udspil, og vi sidder her og er midt i forhandlingerne, så er forhandlingslokalet et oplagt sted at løse det her, og vi kan løse det sammen, i stedet for at vi tager nogle løsrevne diskussioner her i salen.
Så jeg forstår godt virkelysten hos hr. Martin Geertsen og ønsket om at komme i gang.
Der er masser af rum til det, forhandlingerne kører lige nu og her, og der er meget, hvor Venstre, Socialdemokratiet og regeringen og en masse andre partier lægger sig op ad hinanden og deler analysen af problemer og udfordringer og har mange af de samme løsningsmodeller.
Så lad os løse det.
Og det kan vi jo helt oplagt i de forhandlinger, som kører netop nu.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-04-28:
Tak for det, og tak til Venstre, tror jeg nok, for forslaget om forbedring af patienters rettigheder.
Det er spørgsmål, som også bliver drøftet under de forhandlinger, vi har lige nu omkring sundhedsreformen.
Jeg håber, at sundhedspersonalet i hele landet har læst med, for jeg deler nemlig Venstres roser til indsatsen derude.
På trods af svære vilkår og ofte mangel på personale er det en enestående indsats, som personalet yder til patienter, som har brug for behandling og pleje.
Jeg medgiver også gerne, at vi på en række områder er blevet skarpere i udredningen, ikke mindst på kræftområdet, og det synes jeg er godt.
I arbejdet med en sundhedsreform vil vi i SF også have øje på kvaliteten og ikke mindst sammenhængskraften i det nære og det sammenhængende sundhedsvæsen.
Det gælder ikke mindst de mange kronikere.
Når det er sagt, har vi også fokus på et andet tema, som også adresseres i regeringens udspil til en sundhedsreform, nemlig at få veluddannet personale nok.
Det er den største og mest alvorlige udfordring, vi overhovedet står over for, og selv om vi havde uendelige midler lige nu, kan vi stadig væk ikke behandle patienter, hvis ikke vi har de fornødne faglige ressourcer.
Lige netop den udfordring kan også betyde, at vi set med SF's øjne skal slagte nogle hellige køer og prioritere, så de patienter, der har de største behov, først får hjælpen.
For det er et faktum, at udrednings- og behandlingsgarantier har som konsekvens, at de mest ressourcestærke patienter kan prioritere sig selv før andre, ikke mindst ved hjælp af en omfattende brug af private sundhedsforsikringer, som vi ser i dag.
I SF er vi optaget af, at alle patienter skal udredes i tide.
En diagnose er nemlig en forudsætning for, at vi kan identificere alvorlig sygdom i tide og dermed også kan prioritere og igangsætte behandling så hurtigt som muligt.
Havde vi det nødvendige personale, havde vi ingen ventelister, og derfor er jeg enig med læger og sundhedspersonale, når de peger på behovet for differentieret ventelistegaranti, så vi kan prioritere de mest syge først.
Med små årgange, ungdomsårgange, og med en demografisk udvikling med mange flere ældre i de kommende år skal vi både se på en højere grad af tværfaglighed, men vi skal også være klar til at forbedre såvel løn som ansættelsesvilkår, så vi fortsat kan tiltrække kvalificeret arbejdskraft.
Jeg er dybt bekymret for såvel sundhedssektoren som ældreplejen.
Der venter nogle rigtig svære år, og manglende prioritering er ganske enkelt uansvarligt.
Derfor er tiden heller ikke til politisk bestemte prioriteringer, men i højere grad til fagligt kvalificerede prioriteringer og på en måde, hvor personalet skal vide, at vi politisk har deres ryg.
I SF står vi klar til de videre drøftelser om de nævnte emner, som vi håber vi også kan adressere i netop en kommende sundhedsreform, til gavn for patienterne, til gavn for større lighed i sundhed og ikke mindst til gavn for det personale, som vi allerede nu trækker alt for store veksler på.
Tak for ordet.
Martin Geertsen (V), 2022-04-28:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg synes jo selv, at noget af det mest lighedsskabende, der er indført i det danske sundhedsvæsen igennem de sidste 20 år, er patientrettigheder.
For i 1990'erne var det jo sådan, at alle de rige tog på privathospitaler, og at alle de fattige – sådan lidt karikeret sagt – stod i kø til det offentlige sundhedsvæsen.
Indførelse af patientrettigheder er noget af det bedste, der er sket i det danske sundhedsvæsen igennem de sidste 20 år.
Det er ikke så meget udrednings- og behandlingsgarantien, det her handler om.
Nej, det her handler om en helt ny type rettigheder, altså ret til en ordning med en patientansvarlig sundhedsperson, ret for flere patientgrupper til pakkeforløb og ret til en årlig helbredssamtale.
Hvad synes ordføreren om den type af rettigheder, som jo i virkeligheden er med til at skabe noget mere sammenhæng og forhåbentlig også nogle smooth behandlingsforløb?
Det er jo godt for den enkelte, men det er vel også optimalt, i forhold til hvordan vi bruger ressourcerne i det danske sundhedsvæsen.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-04-28:
Jeg er ikke i tvivl om, at et mere fast og kendt personale, også faste læger, har stor betydning for, at man kan bruge ressourcerne rationelt, at man undgår, at ting trækker i langdrag, og at man kan sikre noget fremdrift og noget kontinuitet i behandlingsforløbet.
Så jeg er meget stor tilhænger af, at patienter skal møde det samme personale, uanset om det er læger, eller om det er sundhedspersonale, eller hvor det er i sundhedssektoren, for det er mere rationelt.
Og det betyder, at ventelisterne bare vil vokse, hver eneste gang vi udsteder nye garantier om nye pakkeforløb til nye patientgrupper.
Hver eneste gang vi gør det, vil vi jo også herindefra komme til at overse patientgrupper, som måske har nogle behov, som vi ikke har set, men som lægen nødvendigvis vil se, fordi det er ham, eller hende for den sags skyld, der har de faglige kompetencer.
Martin Geertsen (V), 2022-04-28:
Jeg ser jo helt omvendt på det, fru Kirsten Normann Andersen.
Jeg synes jo, at det her bliver en ond cirkel, hvis man ikke gør noget og sætter foden ned, hvis vi ikke politisk tager nogle initiativer.
Jeg ser jo netop også de her forslag, hvor vi ligesom går ud og foreslår nogle rettigheder for den enkelte patient, som et gode for det samlede sundhedsvæsen, fordi det til syvende og sidst, i hvert fald efter min opfattelse, kan være med til at optimere patientforløbet, hvilket er godt for den enkelte og sådan set også godt for sundhedsvæsenet som sådan, og dermed i virkeligheden være med til at skabe mindre travlhed.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-04-28:
Det bygger jo på en forudsætning om, at personalet kun gør noget klogt, hvis det er sådan, at vi står herinde og laver tjeklisten.
Jeg tror ikke, det var det, ordføreren forsøgte at sige, men det er det billede, man kommer til at stå tilbage med derude.
Hvis vi havde uanede ressourcer, tror jeg faktisk, at pakkeforløb kunne være gode, fordi de skaber noget gennemsigtighed for den enkelte, men det er også et faktum, at de pakkeforløb, vi har i dag, har som konsekvens, at man risikerer at overbehandle, og man kan selvfølgelig også risikere at underbehandle, fordi man ikke ser det, der ikke fremgår af pakken.
Magnus Heunicke (S), 2022-04-28:
Det er jeg meget villig til, og det er rigtigt, at der er nogle, der vil gå endnu videre end det her.
Men alt, vi kan gøre for at få flere til at registrere sig, synes jeg vi skal gøre.
Jeg appellerer jo selv til, at man skal sige ja til organdonation, men det er ens eget personlige valg.
Det er ikke, fordi jeg skal rejse rundt med spekulationer.
Men så lad os høre dem, der er i dialogen.
Det er jo simpelt hen mennesker, der arbejder primært på de store hospitaler i Danmark.
De er i dialog og sørger for, at det fungerer med pårørende.
Hvad betyder det, hvis der har været et kryds ud for »Ja«?
Men hvad betyder det også, hvis der har været et kryds ud for »Det har jeg ikke taget stilling til endnu«?
Hvad vil det så betyde?
For det vil også være en mulighed med det her forslag.
Der har vi brug for input til at kunne sige, om det vil gøre deres samtale nemmere, eller om det faktisk vil gøre den sværere.
Sådan nogle ting skal vi vide, synes jeg, før vi beslutter, om det er den her vej, vi skal gå.
Mette Abildgaard (KF), 2022-04-28:
Ministerens hovedargument imod beslutningsforslaget er, at det kan presse nogle ud i at sige »Nej tak«, når de bliver bedt om at tage stilling.
Så de, der netop er i tvivl, og som ikke vil presses ud i at tage et valg, som de ikke er klar til, kan vælge »Ved ikke«-kategorien.
Så det her vil netop indfange den der ene tredjedel, som ikke lige har fået det gjort.
Ministeren påpegede selv, at de eksisterer.
Så hvordan kan det være rigtigt, at man vil blive presset til et »Nej«, når man egentlig bare kan vælge at sige »Ved ikke«?