Mattias Tesfaye (S), 2023-05-24:
Tak til medlemmerne af Enhedslistens folketingsgruppe, som har fremsat det her beslutningsforslag om en akutpakke til erhvervsskolerne og om genopretning af erhvervsskolernes økonomi.
I bemærkningerne til forslaget og i den indledende tale fra Enhedslistens ordfører nævnes der også de afskedigelser, der har været på erhvervsskolerne det seneste år.
Jeg vil godt starte med at slå fast, at vi fra regeringens side ønsker en markant styrkelse af erhvervsuddannelserne, sådan som det fremgår af regeringsgrundlaget.
Sidste år blev der uddannet godt 27.000 faglærte i Danmark, men der er heldigvis gode og meningsfulde jobs til mange, mange flere.
Det handler om omsorg for de ældre, hvad angår social- og sundhedshjælpere og -assistenter; det handler om den grønne omstilling, bl.a. de tekniske fag i byggeriet og i transportsektoren; det er industrivirksomhederne; og det er alle de mange andre opgaver, som faglærte arbejder med hver eneste dag.
Men over de sidste mange år er elevtallet på erhvervsuddannelserne samlet set faldet, mens det er steget på det almene gymnasium, stx.
Derfor er det også naturligt, at erhvervsskolernes taxametertilskud samlet set er faldet, og derfor er det også naturligt, at der samlet set er brug for færre undervisere til at undervise færre elever.
Skolernes bevillinger er nemlig tilpasset elevtallet.
Problemet for Danmark og for skolerne og for de mange unge og voksne, der går på erhvervsuddannelserne ikke mindst, er, at der er for få af dem, der vælger en erhvervsuddannelse, som også gennemfører den.
Det er jo sådan, at en ret stor del af erhvervsskolernes økonomi består af gymnasieaktivitet.
I regeringsgrundlaget understreger vi, at vi vil investere i erhvervsuddannelserne.
Vi vil investere i det rette udstyr, de rette lærerkompetencer og med fokus på arbejdsmarkedets behov, herunder særlig den grønne omstilling.
Finansloven for 2023, som vi har indgået aftale om med Socialistisk Folkeparti, Liberal Alliance, Radikale Venstre og Dansk Folkeparti, er ud over at være, hvad den jo altid er, et politisk kompromis om landets finanser, også en speciel finanslov, der er forhandlet midt i et kalenderår og med fokus på sikker drift.
Og det er noget, der gør den lidt særlig.
Alligevel er der faktisk på den her særlige finanslov for 2023 videreført en ordning med, at ledige kan få 110 pct. af dagpengesatsen udbetalt, hvis de uddanner sig på en erhvervsuddannelse – noget, som bl.a. har stor betydning for social- og sundhedsskolerne.
Det er tredoblet til 30 mio. kr.
Der er blevet afsat midler til arbejdsmarkedsuddannelserne, altså amu.
Der er afsat midler til den forberedende grunduddannelse – endda et betragteligt beløb.
Grunden til, at det er relevant i den her diskussion, er, at der er en ret høj overgang fra den forberedende grunduddannelse til erhvervsuddannelserne.
Derudover er det også sikret, at elektrikeruddannelsen, der er en af de største erhvervsuddannelser, er blevet styrket med flere undervisningsuger og dermed også mere økonomi.
Jeg håber derfor også, at mange partier vil stå bag den finanslov, som skal forhandles til efteråret.
Om forslaget om en akutpakke vil jeg sige, at rigtig meget jo er forsøgt gennem årene for at øge tilgangen til erhvervsuddannelserne.
Meget er også forsøgt for at få færre til at falde fra, når de først er begyndt, både de unge og de voksne, men vi får stadig væk uddannet for få faglærte, altså ca. 27.000 om året.
Og vi må nok også erkende, at de lette løsninger er testet af, og de virkede ikke.
Jeg tror, en af årsagerne er, at erhvervsskolernes udfordringer nok er mere strukturelle, end de er akutte.
Jeg tror f.eks., vi skal forholde os mere specifikt til de enkelte brancher og fag, som dækker de mere end 100 faglige uddannelser, som der samlet set er på erhvervsuddannelserne.