runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Dea Larsen (DF), 2017-10-27:
Som hr. Kaare Dybvad også var inde på, er det her jo netop en aftale, som vi indgik i juni, og hvor vi efterkommer det ønske, som har været fra rigtig mange forskellige parter om at løse udfordringerne på området for digital kommunikation i lejeforhold.
Digitalisering er nemlig fremtiden.
Vi skal altid være påpasselige med, hvor hurtigt vi presser det igennem, og det synes jeg vi har taget højde for i den her aftale, hvor vi sikrer, at dem, som er fritaget fra offentlig digital post, meget simpelt kan blive det her omgående, og at folk, som ikke er fritaget i forvejen, stadig væk kan bede om at blive fritaget for det.
Og med kun 1 måneds varsel kan man faktisk opsige den digitale post.
Så det giver rigtig god mening efter Dansk Folkepartis holdning.
Både lejere og udlejere har ønsket det her, og vi tror på, at der er store muligheder i det.
Som hr. Kaare Dybvad også var inde på, er e-Boks-løsningen desværre ikke inden for den ramme, hvor alle kan bruge det, men vi har i aftalen her taget højde for, at det forhåbentlig kommer, at det bliver en mulighed, sådan at vi forhåbentlig ikke bliver nødt til at ændre lovgivningen igen, når vi kommer dertil.
Så jeg synes alt i alt, vi har lavet en rigtig, rigtig god aftale her, og derfor kan vi selvfølgelig anbefale forslaget.
Kaare Dybvad (S), 2017-10-27:
Tak for det, formand, og tak til alle de tilhørere, der er her for at se behandlingen af forslaget om noget så interessant som digital kommunikation i lejede boliger.
Det er jo dejligt, at også boligområdet kan vække interessen også i den yngre del af befolkningen.
Det er jo en aftale, vi har lavet omkring det at bruge en e-mail, når man bor som lejer, og vi synes, at det grundlæggende er positivt, at man kan fremme digital kommunikation i det omfang, at det selvfølgelig foregår på en måde, hvor folk, der ikke har lyst til at bruge digital kommunikation, kan slippe for det.
Men alt i alt må vi jo sige, at det bliver noget billigere, hvis man bruger e-mail frem for post, ikke mindst med den udvikling, som vi har set i postvæsenet de sidste par år.
Det er efterspurgt mange steder, både fra dem, der bor i boligerne, men jo især også fra dem, der udlejer dem, for det er dem, der som regel vil indhente den besparelse, der er.
Jeg synes, der er taget højde for langt de fleste situationer, som vi kunne være betænkelige ved.
Jeg synes, det er helt rimeligt, at man selv tilmelder sig.
Det er jo primært en offentlig kommunikationsform.
Der vil selvfølgelig være en risiko for, at nogle mails ryger i et spamfilter et eller andet sted, når man sender mails rundt til folk.
Sådan er det jo også i alle andre sammenhænge, og det skal vi selvfølgelig være opmærksomme på.
Grundlæggende mener vi fra Socialdemokratiets side, at vi skal forenkle boligområdet og forenkle lejeforholdet, så længe det sker med rettidig omhu for beskyttelse af dem, som bor i boligerne, og det synes vi man gør med det her forslag.
Derfor støtter vi det.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-10-27:
Jeg vil gerne starte med at takke ordførerne for den positive modtagelse af lovforslaget.
Formålet med lovforslaget er at gøre drift af friplejeboliger i lejede lokaler mere smidig og at øge aftalefriheden i lejeforholdet mellem ejendommens ejer og friplejeboligleverandøren.
Som eksempel kan jeg nævne, at det efter friplejeboligloven er leverandøren, der over for lejerne og det offentlige har ansvaret for, at ejendommen og de enkelte lejemål er forsvarligt vedligeholdt, men når lejeaftalen, som det er i dag, omfattes af lejeloven, kan det ikke aftales, at friplejeboligleverandøren overtager en del af ejerens vedligeholdelsespligt.
Dermed bliver friplejeboligleverandøren afhængig af, at ejeren lever op til sine forpligtelser, og det er ikke hensigtsmæssigt.
Jeg vil gerne understrege, at det kun er retsgrundlaget for lejekontrakten mellem ejeren af ejendommen og friplejeboligleverandøren, der ændres.
Beboerne vil ligesom i dag være fremlejetagere og beskyttet af lejeloven med de ændringer, der er fastsat i friplejeboligloven.
Der sker altså ingen ændring i kontraktforholdet mellem friplejeboligleverandøren og beboerne.
Den beskyttelse, der gælder i dag, vil også gælde efter den foreslåede lovændring.
Ligesom i dag vil ejeren ikke selv kunne stå som udlejer i forhold til beboerne, medmindre ejeren selv er certificeret som friplejeboligleverandør, og så er der jo ikke tale om drift af virksomheden i lejede lokaler.
Det korte af det lange er, at friplejeboligleverandører driver en erhvervsmæssig virksomhed, der er tæt reguleret i lovgivningen, og at det i friplejeboligloven er bestemt, at virksomheden kan drives i lejede lokaler.
Det må i sidste ende betyde, at det vil blive nemmere og billigere for friplejeboligleverandører, som ønsker at drive deres virksomhed i lejede lokaler, at finde egnede lokaler til formålet, og det er kun godt.
Afslutningsvis vil jeg gerne takke for de positive bemærkninger.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen i denne positive ånd.
Tak for ordet.
Forhandling
May-Britt Kattrup (LA), 2017-10-27:
Tak for det.
Formålet med det lovforslag, vi behandler, er at øge aftalefriheden i lejeforholdet mellem en friplejeboligleverandør og ejendommens ejer.
Forslaget handler om at lette adgangen til at etablere friplejeboliger i lejede lokaler.
Helt konkret vil lovforslaget betyde, at lejeforholdet mellem den lejer, der ønsker at drive friplejeboligvirksomhed, og ejendommens ejer fremadrettet vil være omfattet af erhvervslejeloven og ikke af lejeloven og boligreguleringsloven, som det er tilfældet i dag.
Det vil i højere grad end i dag give frihed til parterne til selv at aftale de præcise vilkår for lejemålet.
På denne måde ændres retsgrundlaget for lejekontrakten mellem ejer og friplejeboligleverandør, så der sikres en større frihed, og det forventes at tiltrække flere aktører på udbudssiden.
Det vil i sidste ende betyde bedre og billigere friplejeboliger, samtidig med at beboerne fortsat vil være beskyttet på samme måde som i lejeloven.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-10-27:
Tak for det.
Dette forslag vil, som det allerede er sagt, lægge friplejeboliger ind under erhvervslejelovgivningen, fordi det angiveligt skulle være mere fleksibelt.
Det er sådan en form for fleksibilitet, som SF lige præcis ikke er tilhænger af.
Den kan nemlig bl.a. betyde, at et antal huslejeregulerede lejligheder overgår til friplejeboliger, fordi det giver udlejeren en gevinst, og dermed giver det færre forholdsvis billige lejligheder til rådighed for øvrige borgere.
Derfor er SF på lige fod med Lejernes Landsorganisation imod det her forslag.
Marlene Borst Hansen (RV), 2017-10-27:
Det her lovforslag gør det muligt at udleje sin ejendom til et friplejehjem, og det kan Radikale Venstre godt støtte.
Vi ser ingen grund til, at udlejere ikke må det, og vi noterer os, at ministeriet svarer Ældre Sagen, at den ældres retsstilling ikke ændres.
Vi støtter forslaget.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-10-27:
Mange tak.
Det er forklaret, at forslaget ændrer lejelovens anvendelsesområde, således at lejemål, der skal bruges til drift af friplejeboliger, fremover omfattes af erhvervslejeloven.
Med forslaget ændres det alene, hvilken lovgivning hovedlejekontrakten mellem ejendomsejeren og udbyderen af friplejeboliger er omfattet af.
Det er som udgangspunkt, mener vi, mere korrekt, at lejeaftalen er en aftale om et erhvervslejemål, og beboernes retsstilling ændres ikke af dette.
Derfor støtter vi forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-10-27:
Jeg vil sige meget tydeligt, at Enhedslisten er imod det her lovforslag, fordi det jo medfører, at der bliver en friere huslejefastsættelse, når lejemålet går over til, at det bliver omfattet af erhvervslejeloven i stedet for som nu af boliglejeloven.
Vi synes egentlig, der er et væsentligt spørgsmål, som skal afklares, og det er: Er friplejeboliger at betragte som boliger?
Og kan erhvervslejeloven finde anvendelse ved regulering af lejekontrakter, jævnfør erhvervslejelovens § 1?
Loven gælder for leje, herunder fremleje, af lokaler, der udelukkende er udlejet til andet end beboelse.
Det synes jeg egentlig virker som en rimelig klar formulering, som vel egentlig gør, at man ikke kan lave det her lovforslag, at man ikke kan lave den her ændring.
Det vil da være meget væsentligt at få det udredt og klarlagt i en udvalgsbehandling.
Vi frygter meget, at det her lovforslag vil være med til at gøre det mere muligt at tjene penge på friplejeboligerne.
Det vil sige, at det er private aktører, som måske har bedre mulighed for at komme ind og lave nogle konstruktioner, hvori indgår flere selskaber, som lidt lejer til sig selv, og så ender det med, at det sådan set bliver dyrere for de ældre.
Og vores store bekymring ved det her lovforslag er, at der sker en yderligere liberalisering af noget, som vi egentlig synes skulle udvikle sig i offentligt regi i stedet for.
Så helt grundlæggende er vi imod lovforslaget.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-10-27:
Tak for det.
Med det her lovforslag får endnu flere familier mulighed for at bringe ønskebørn til verden.
Fremover vil også enlige kvinder og lesbiske par få mulighed for at stifte familie med børn, og flere børn får dermed mulighed for at blive en del af denne verden.
Lovforslaget vil give mulighed for, at et barn kan blive til, selv om det kræver både et donoræg og donorsæd.
Der er dog nogle begrænsninger i det, idet den ene donor skal være ikkeanonym.
Men selv med den begrænsning er lovforslaget med til at gøre denne dag til en glædens dag, og jeg ved, at mange har ventet på det i årevis.
Og så må jeg jo se, om jeg hen ad vejen kan overbevise mine kollegaer om, at det også skal være tilladt med dobbelt anonymitet, og at det godt kan ske med udgangspunkt i barnets tarv. En anden del af det her lovforslag er også et meget vigtigt og stort skridt på vejen til ligestilling og visning af respekt for en gruppe af mennesker, nemlig transpersoner.
Alene det, at det er lykkedes at få myndigheder og sundhedspersoner til at forstå, at transkønnethed ikke har noget at gøre med seksuelle præferencer eller retning, er stort.
Det betyder, at vi får ændret den misvisende betegnelse transseksualitet til transkønnethed, og samtidig sker der det fantastiske, at Danmark går foran og som det første land ændrer WHO's diagnosekode, så transkønnethed ikke længere står i samme kapitel som psykiske sygdomme.
I hele det arbejde har det været vigtigt for mig, at det ikke kun bliver ændringer på et stykke papir, men også i praksis, og at behandlingsvejledningen fra ministeriet også kommer til at leve op til moderne normer.
Og igen må jeg rose, for jeg synes, vi er nået langt.
Der er helt sikkert nogle, som vil mene, at vi ikke er langt nok – det er muligt – men så må vi se på det.
Foreløbig vil jeg glæde mig over de store fremskridt, der er gjort med en indsats fra alle partier.
Men især vil jeg gerne her takke fru Carolina Magdalene Maier fra Alternativet for et rigtig godt samarbejde og takke ministeren for hendes positive indstilling til det her område.
Lovforslaget her skal ses i sammenhæng med alt det foregående arbejde, og den her del af lovforslaget vil betyde, at det fremover er den behandlingsansvarlige læge, som tager stilling til kastration i forbindelse med kønsskifte, ligesom det er tilfældet med alle andre sundhedsfaglige beslutninger.
Førhen var det Sundhedsstyrelsen og altså ikke lægen, som tog den beslutning, og selvfølgelig skal det være en sundhedsperson, som gør det.
Så LA støtter det her forslag med et stort smil, og ifølge høringssvarene er der muligvis nogle formuleringer, som skal præciseres, og det må vi så se på.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-10-27:
Tak for det.
Jeg er ikke den anden, men den andensidste taler i ordførerrækken, og selv om jeg godt ved, hvad medicinkister er, kan jeg høre, at der er nogle andre, der allerede har forklaret det rigtig grundigt, så nu ved vi det alle sammen.
Så jeg vil bare nøjes med at gøre det kort.
SF støtter hovedintentionerne i forslaget om at styrke forsyningen af sikre lægemidler til redningsberedskab, også fordi forslaget ikke har givet anledning til særlig debat.
SF vil dog fortsat gerne i udvalgsbehandlingen spørge ind til prisfastsættelsen på lægemidler, som påpeget af Danmarks Apotekerforening, og muligheden for adgang til erstatning som følge af lægemiddelskader fra medicinkisterne.
Men som udgangspunkt støtter SF forslaget.
Marlene Borst Hansen (RV), 2017-10-27:
Formålet med lovforslaget er at styrke forsyningen af sikre lægemidler til redningsberedskab og ved akut sygdom, ulykker eller nødsituationer til havs og at delegere kompetencer vedrørende medicinsk udstyr til Lægemiddelstyrelsen.
Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-10-27:
Tak for det.
Jeg skal gøre det meget, meget kort.
Jeg havde heller ikke hørt om medicinkister før.
Jeg blev en smule klogere af at læse op på det, men jeg blev meget klogere af at høre Dansk Folkepartis ordførers tale, fordi der var i hvert fald blevet lavet grundig research på det.
Så tak for det også fra os andre.
Det her lovforslag, som det jo er blevet nævnt, letter nogle forskellige udfordringer i forhold til bl.a. de danske virksomheder, som forhandler medicinkister, og de her skibe, som har brug for medicinkisterne, så det bakker vi selvfølgelig op om i Alternativet.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-10-27:
Tak for det.
Det er jo rigtig dejligt, at tidligere ordførere allerede har forklaret, hvad en medicinkiste er for noget, og hvad den skal bruges til, for jeg må indrømme, at det anede jeg ved gud heller ikke.
Men det betyder, at så kan jeg altså gå direkte til formålet med det her lovforslag, og det er jo at styrke forsyningen af sikre lægemidler til redningsberedskab eller nødsituationer til havs.
Det vil lette forretningsgangen for danske virksomheder, der forhandler medicinkister med lægemidler til brug i redningsbåde og -flåder ved nødsituationer til havs, uden at gå på kompromis med kvaliteten.
Samtidig vil det styrke deres konkurrenceevne på det globale maritime marked.
Desuden skal det fremover være muligt for danske skibe at købe lægemidler til skibets obligatoriske medicinkiste i det land, hvor de befinder sig.
Igen en kærkommen lettelse af administrative byrder og færre omkostninger, og det er klart, at Liberal Alliance støtter sådan et forslag.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-10-27:
De ting, der refereres til i høringssvaret, relaterer sig til markedsførte lægemidler, som jo kan købes på det danske marked, og som i dag – i forhold til hvad man fra Enhedslistens side tidligere sagde om at respektere de regler, vi har om apotekerne – forhandles af bl.a. apotekerne.
Der er en snæver fortolkning af loven i dag, så den kan bruges i akutte situationer.
Det kan være, hvis man her og nu mangler noget.
Det kan f.eks. være i relation til jodtabletter, som jeg nævnte.
Men det kunne være en lang række produkter, hvor der ikke nødvendigvis er et markedsført præparat inde på det danske marked.
Der mener vi, at der skal være mulighed for, at beredskabet kan få det produceret også på et privat apotek i Danmark, for alternativet er ellers, at man skal ud og købe det i udlandet.
Så skillelinjen går egentlig ved det lille ord »ikke«, altså om det er markedsført eller ikke er markedsført.
Liselott Blixt (DF), 2017-10-27:
I Dansk Folkeparti ønsker vi, at alle børn må vide, hvem deres forældre er.
Det at stå som menneske uden dybe rødder kan for mange blive et problem for det liv, man ønsker at leve.
Men samfundet har ændret sig.
Flere og flere har problemer med at få de børn, de ønsker.
Det er også grunden til, at vi ser den fertilitetsbehandling, vi ser i dag, netop for at hjælpe dem, der gerne vil være forældre.
I dag er det sådan, at dobbeltdonation ikke er tilladt, fordi vi havde den holdning i samfundet, at det er vigtigt for barnet at have en tilknytning til mindst en af sine forældre, men der er også skabt udfordringer for andre og for den måde, man har valgt at leve på.
Hvis der er en kvinde, der ønsker at leve sammen med en anden kvinde, og den, der ønsker at få børn, ikke kan få børn, så kan man ikke, som lovgivningen er i dag, få æg fra sin partner.
Det kan man så efter det her lovforslag, og det sikres, at man så kan få sæd fra en donor.
Vi har haft det lidt vanskeligt med det, fordi vi som sagt gerne ser, at man ved, hvorfra ens forældre stammer.
Vi ser gentagne gange i programmer adoptivbørn og andre, der leder efter deres forældre, fordi de har et stort savn, de har et stort tomt hul, de har en sygdom, de ikke kender, eller de har nogle træk, de ikke ved hvorfra de har.
Så at skulle have to fuldstændig anonyme donorer ville være utænkeligt for os.
Men jeg vil så også sige, at i fremtiden og med gengest, og hvad vi efterhånden kan se, så kommer der en dag, hvor det ikke kan skjules, hvor man kommer fra.
Det er jo rigtig godt, set fra vores side, for så er det lidt nemmere for de mennesker, der faktisk har en stor udfordring med det.
Som tidligere ordførere også var inde på, ændrer den her lov også ved transkønnede, altså at terminologien bliver ændret, netop fordi vi 1. januar vistnok i år, 2017, besluttede at stryge de transkønnede fra diagnoselisten, altså som en psykisk sygdom, så det på den måde bliver nemmere, når man er transkønnet. Så det kan vi fuldt ud tilslutte os.
Så det er et forslag, som vi vil stille nogle spørgsmål til.
Vi er ikke jublende glade.
Meget af det kan være en glidebane til noget andet, men det er et forslag, som trods alt er positivt.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-10-27:
Jamen man er selvfølgelig meget velkommen til også at stille det skriftligt, og det kan der sådan set være god grund til sådan af hensyn til almindelig oplysning.
Det, det her lovforslag regulerer, er de ikkemarkedsførte produkter.
Det, høringssvaret forholder sig til, er de markedsførte.
I forhold til de markedsførte er der sådan set lovhjemmel i dag, og der er det Lægemiddelstyrelsens vurdering, at det er en snæver fortolkning, der ligger til grund for sundhedsloven, som den er i dag.
Og det uddyber jeg selvfølgelig gerne.
Det her lovforslag sætter nye regler for ikkemarkedsførte præparater, hvor vi fremover vil tillade, at både Forsvaret og beredskabet kan få det produceret magistrelt på et privat apotek.
Finn Sørensen (EL), 2017-10-27:
Så det er altså ministerens fortolkning, at hvis det er ikkemarkedsførte produkter, kan man ikke benytte den mulighed, der ligger i lovgivningen, § 55, stk. 2, om at tillade et sygehusapotek at levere dem.
Er det sådan, det skal forstås?
Ellers bliver jeg nok nødt til, da jeg jo ikke har flere skud i bøssen lige her, at stille et spørgsmål i udvalgsbehandlingen.
Men jeg vil da gerne lige høre ministerens svar på det.
Inger Støjberg (V), 2017-11-02:
Jeg tror også, at hr. Martin Henriksen er meget klar over, hvor jeg står i det her spørgsmål.
Jeg ønsker at tage pigernes parti, og jeg ønsker ikke, at man under nogen former skal leve under tvang.
Nu er man kommet til Danmark, og her gælder vores regler.
Men som sagt – og jeg tror, man må sige, at vi har været igennem det i ufattelig mange omgange efterhånden – kan der jo være tilfælde, hvor man skal tage et hensyn, der gør, at hvis man f.eks. har en 17-årig og en 20-årig og der ikke er nogen former for tvang, så kommer de ikke til at bo sammen .
Martin Henriksen (DF), 2017-11-02:
Tak for det.
Jeg vil ikke diskutere proces med ministeren i forhold til fænomenet barnebrude, som bare bør forbydes fuldt og helt, men substans.
Jeg er med på regeringens argumentation for ikke at gøre det fuldt og helt, nemlig at man mener, at det kan man ikke inden for det internationale konventioner.
Det mener ministeren og det mener regeringen så er det vigtigste hensyn at tage.
Men – jævnfør det, som ministeren jo har sagt flere gange offentligt og også i Folketinget, i samråd osv. – bør man så ikke søge at finde en model, som gør, at førstehensynet, som vi tager, hvis man kan sige det på den måde, er til de piger, som er kommet hertil i en ung alder?
Så kan det godt være, at de er 16 eller 17 år i dag, men der er jo ikke nogen, der ved, om de er blevet gift, måske tvangsgift, i hjemlandet, når de har været 13 år – det er der jo ingen der ved.
Så er ministeren indstillet på at finde en model, hvor førstehensynet er til pigerne og ikke til konventionerne?
Martin Henriksen (DF), 2017-11-02:
Tak for det.
I december sidste år – nu nærmer vi os jo igen den søde juletid – drøftede Folketinget et lignende forslag, som også var fremsat af Dansk Folkeparti.
Dengang lagde vi op til, at der skulle indføres brugerbetaling på tolkebistand efter 2 års ophold i Danmark.
Og dette forslag, hvilket flere har været inde på, sætter så i stedet grænsen efter 3 års ophold.
Vi opfattede de tilkendegivelser, der var fra regeringens og fra Socialdemokratiets side, som et forsøg på at være imødekommende over for de intentioner, som lå bag Dansk Folkepartis beslutningsforslag, og derfor har vi så rejst det igen.
Der har imidlertid ikke været drøftelser af tolkning her i salen, siden Folketinget sidste gang diskuterede forslaget, og derfor har vi så valgt at genfremsætte forslaget med den længere frist til at lære dansk.
Vi synes i Dansk Folkeparti, det er meget rimeligt, at udlændinge, der har opholdt sig 3 år i Danmark, bør kunne stå på egne ben.
De kan ikke forvente, at de offentlige instanser år efter år, ja, stort set til evig tid, bliver ved med at betale for tolkning, fordi udlændingene ikke har lært det danske sprog.
Når de vælger at bosætte sig i Danmark, synes vi også fra Dansk Folkepartis side, at der må følge nogle forpligtelser med.
Og det er urimeligt, at danske skatteborgere skal betale for, at udlændinge ikke ønsker at lære det danske sprog.
Men vi synes, at hvis man som udlænding søger integration, bør det være muligt på 3 år at tilegne sig så mange danskkundskaber, at man ikke behøver få en tolk stillet til rådighed.
Med vores forslag skal brugerbetaling gælde i alle institutioner i det offentlige med undtagelse af det danske retsvæsen.
Det vil sige, at der med forslaget foreslås brugerbetaling for tolkning på hospitaler, i kommuner, på skoler, i børnehaver osv.
Et andet element, som også spiller ind, er, at i 2009 opgjorde den daværende regering tolkeudgifterne til ca. 300 mio. kr. årligt, og det er jo penge, som kan bruges fornuftigt andre steder.
Mig bekendt har der ikke været en opgørelse siden da, men det tal er formentlig steget.
Og de midler kan vi bruge anderledes og bedre, det er i hvert fald Dansk Folkepartis holdning.
Når det er sagt, vil jeg selvfølgelig godt sige tak til ministeren og til Venstre, Liberal Alliance og Socialdemokratiet for positive bemærkninger.
Jeg håber, der snart kommer et konkret forslag fra regeringen, og jeg håber, det bliver forholdsvis hurtigt.
Når man lytter til debatten, kunne man godt få den opfattelse, at der faktisk er et ret bredt flertal i Folketinget, som synes, det er rimeligt, at man på forskellige områder indfører brugerbetaling på tolkning.
Så det skal være opfordringen herfra.