runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Gaardsted (S), 2016-10-11:
Det er vigtigt både for forbrugere og virksomheder, at konkurrenceregler bliver overholdt og efterlevet såvel inden for ens eget land som inden for EU.
Det sker for ofte, at personer, virksomheder eller myndigheder lider tab som følge af andres overtrædelse af konkurrenceretten.
Med dette forslag bliver det nemmere at kunne få erstatning for den skade, man har lidt, og det støtter Socialdemokratiet op om.
Lovforslaget følger af et EU-direktiv om, at konkurrenceregler skal virke efter hensigten, så konkurrencen bliver effektiv, og direktivet angiver reglerne for civile søgsmål som følge af overtrædelse af EU-konkurrenceretten.
Mere konkret handler det om regler for beregning af renter, formodninger om, hvor stort et tab man lider, fremlæggelse af beviser af forskellig art, regler for solidarisk hæftelse for små og mellemstore virksomheder og modtagere af bødefritagelse samt regler om virkning af forlig, hvis man finder en mindelig løsning.
Med lovforslaget indføres også en forældelsesfrist på 5 år.
Der kommer til at gælde de samme regler for erstatningssager om overtrædelse mellem EU-lande, som hvis det foregår internt i vores eget land.
Virksomheder og enkeltpersoner skal altså fremover kun forholde sig til ét regelsæt, hvilket burde være en fordel for alle parter.
Her ringer advarselsklokkerne lidt.
For Socialdemokratiet er det vigtigt, at retten til gruppesøgsmål ikke bliver forringet i en sådan grad, at det ikke længere giver nogen mening at anlægge gruppesøgsmål.
Høringssvarene er også lidt brogede på dette område, og jeg vil derfor foreslå, at vi i udvalgsarbejdet bruger tid på at få foldet præcis dette område ud, så vi er sikre på, at vi lander, som vi skal.
Endelig indeholder lovforslaget en præcisering af offentliggørelsen af afgørelser.
Socialdemokraterne støtter på nuværende tidspunkt forslaget og ser frem til i udvalgsarbejdet at få arbejdet os godt til bunds i problematikken om især gruppesøgsmål.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-10-11:
For det første vil jeg sige, at hvis det tal, hr. Finn Sørensen henviser til, er fra et faktaark fra ministeriet, så står jeg inde for det.
For det andet er målet med kontanthjælpsloftet at sikre, at det rådighedsbeløb, man har, når man er på kontanthjælp, ligger lidt under det rådighedsbeløb, man har, når man arbejder til en overenskomstmæssig løn.
Det er med henblik på at få dynamikken på arbejdsmarkedet og det sociale system til at fungere sammen.
Det er ikke et ønske om at gøre nogen fattige, det er et forsøg på at få en større arbejdsmarkedstilknytning for dem, der har en arbejdsevne eller en restarbejdsevne, og det kræver altså, at man, hvis man kommer på arbejdsmarkedet, også oplever at få lidt ud af det, så man kan betale sin busbillet, fagforeningskontingent osv.
Inger Støjberg (V), 2016-10-11:
Sådan har det altid været, og hvorfor i alverden skulle det blive lavet om nu?
Der er i hvert fald ikke noget, der tyder på det med hr. Tesfayes tale her i dag.
Mattias Tesfaye (S), 2016-10-11:
Jeg ved, at der ikke kun fra Socialdemokratiets side, men også fra nogle af vores regeringspartneres side – og det kan jeg vide med sikkerhed, kan jeg fortælle dig – i forbindelse med regeringsskiftet i 2011 var et stort ønske om, at Dansk Flygtningehjælp igen skulle have mulighed for at udpege medlemmer til Flygtningenævnet.
Det er min holdning nu – og har i øvrigt altid været det – at sammensætningen af Flygtningenævnet er gået hen og blevet til mere symbol end substans.
Vi mener, der bør være grundlag for en mere grundig diskussion.
Marcus Knuth (V), 2016-10-11:
Mange tak.
Jeg værdsætter selvfølgelig, at ordføreren tager det her spørgsmål meget alvorligt, men helt ærligt: Det her spørgsmål har været diskuteret siden 2002, hvis ikke længere.
Det er 15 år.
Det har været diskuteret frem og tilbage, også da ordførerens eget parti sammensatte nævnet i det format, som det har lige nu.
Så det er jo ikke, fordi vi ikke har haft mulighed for at diskutere det og komme frem til en endelig beslutning.
Dengang ordførerens parti sad i regering, mente man tydeligvis noget helt andet end i dag.
Kan ordføreren uddybe, hvad det er, der har forårsaget det her holdningsskifte, i forhold til da ordførerens parti selv havde regeringsmagten?
Mattias Tesfaye (S), 2016-10-11:
Jeg er uenig i, at de to personer – nu er det så én person – som Dansk Flygtningehjælp kan udpege, repræsenterer Dansk Flygtningehjælp.
Hvis det var sådan, at de opførte sig som repræsentanter for Dansk Flygtningehjælp og modtog besked hjemmefra om, hvordan de skulle opføre sig, så ville vi have et habilitetsproblem.
Jeg kan jo vende spørgsmålet om og sige: På hvilket grundlag mener Dansk Folkeparti at de medlemmer, der har været udpeget af Dansk Flygtningehjælp, har været med til at rejse tvivl om, hvorvidt de har deres habilitet i orden?
Det har vi i hvert fald ikke kunnet se.
Det kan godt være, der skal ændres i den, og det kan også godt være, at Dansk Flygtningehjælps udpegede medlemmer skal ud.
Men vi vil bare gerne have, at det sker på et andet grundlag end det her, som jeg opfatter som lidt et symbolpolitisk slag i luften.
Christian Langballe (DF), 2016-10-11:
De repræsentanter, der sidder der, sidder der på vegne af Dansk Flygtningehjælp.
Ordføreren har selv sagt, at det kan give anledning til at tale om habilitetsproblemer, fordi Dansk Flygtningehjælp er en privat, politisk interesseorganisation, og så synes jeg bare ikke, argumentationen holder, for Dansk Flygtningehjælp er i det her forhold inhabil.
Så jeg vil sige, at hvis der overhovedet kan sætte spørgsmålstegn ved uvildigheden af Flygtningenævnet, fordi Dansk Flygtningehjælp har repræsentanter siddende, så er det vel nok til at sige, at de ikke skal sidde der.
Når vi rent retssikkerhedsmæssigt diskuterer domstolene, plejer det at være et legitimt standpunkt, for ikke at sige et nødvendigt standpunkt, at uvildigheden i en domstolsafgørelse sikres.
Hvis en dommer kender enten voldsmanden eller offeret personligt – for nu at tage en voldsdom – så vil den her dommer jo være inhabil.
Og det er lige præcis det, jeg mener Dansk Flygtningehjælp er i den her sag.
Det er en privat interesseorganisation af politisk karakter, som så sandelig har deltaget i den politiske debat og så sandelig også har lagt sit lod i vægtskålen i forhold til dansk flygtningepolitik – og jo har hele det her syn om, at bare vi åbner vores grænser, bliver alting lykkeligt.
Der må jeg bare spørge: Gør det overhovedet ikke indtryk, at der sidder en organisation, som man vel ikke kan sige ligefrem er uvildig, og træffer afgørelser af domstolsagtig karakter?
Jeg synes godt nok, det er mærkeligt, at det slet ikke anfægter ordføreren.
Søren Pind (V), 2016-10-11:
Nu brugte fru Eva Flyvholm et ret subjektivt udtryk, nemlig udtrykket bedre regler.
Altså, jeg går altid ind for bedre regler, men jeg er nok ret uenig med fru Eva Flyvholm om, hvad bedre regler er.
Og jeg mener umiddelbart, at den gældende retstilstand er udmærket.
Vi kommer så med et mindre ændringsforslag, som handler om en fortolkning – så det tror jeg ikke jeg vil sige så meget mere om.
Mattias Tesfaye (S), 2016-10-11:
Jamen jeg er ikke enig med Dansk Folkepartis ordfører i, at der sidder en organisation og træffer afgørelser.
Det er nogle medlemmer, som de udpeger, og jeg mener alligevel, det er vigtigt at adskille det.
Men jeg er enig i, at Dansk Flygtningehjælp spiller en politisk rolle i dansk udlændingepolitik, og derfor mener jeg også, det er et problem, hvis der kan rejses habilitetsproblemer.
Det er det, vi har forsøgt at undersøge, ikke kun ved at se på, hvor mange afgørelser der omstødes, men også ved at prøve at stikke fingeren lidt i jorden og høre, om der er nogen, der har haft problemer med de medlemmer, der er udpeget af Dansk Flygtningehjælp.
Og det kan vi i hvert fald ikke se.
Det er derfor, vi beder om en lidt mere grundig undersøgelse, ikke kun af sammensætningen af Flygtningenævnet, men af, hvordan hele asylproceduren fungerer.
For det må være på baggrund af det, vi træffer beslutning om sammensætningen af nævnet, og ikke på baggrund af, hvem der har problemer med hvem på baggrund af nogle efterhånden 30 år gamle udlændingepolitiske diskussioner.
Marcus Knuth (V), 2016-10-11:
Jeg mener ikke, der er tale om symbolik her.
Altså, der var en sammensætning af nævnet i 00'erne, som mindede meget om det, regeringen foreslår her.
Så der er jo to meget, meget konkrete eksempler, man kan sammenligne: Hvordan var det tidligere?
Hvordan var det under den røde regering?
Ønsker ordføreren ikke at fjerne enhver tvivl om, hvorvidt nævnet er uafhængigt?
Mattias Tesfaye (S), 2016-10-11:
Jo, men det, jeg prøver at sige, er, at vi ikke mener, den tvivl er begrundet.
Vi kan i hvert fald ikke se, at den er begrundet.
Og det må trods alt bygge på andet, end at der er nogle, der ud af det blå siger, at Dansk Flygtningehjælp har habilitetsproblemer.
Og det kan vi bare ikke se.
Derfor synes vi ikke, det her lovforslag skal bruges til at gokke Dansk Flygtningehjælp i hovedet i en 30 år lang diskussion.
Vi vil gerne have lidt mere saglighed ind i diskussionen.
Jeg tror, det var i 2014, at der blev afgjort en sag ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Det var sådan, at to somaliere, tror jeg det var, havde søgt asyl i Storbritannien og fået afslag på asyl.
Der sagde domstolen, at det havde Storbritannien ikke ret til, fordi de, så vidt jeg husker, kom fra et område af Somalia, hvor der var fare for deres sikkerhed og for deres menneskerettigheder, altså alene ved at vende tilbage til Somalia – så vidt jeg husker.
Og det lagde Flygtningenævnet dengang til grund for, at vi skulle tilkende en masse mennesker, der kom fra Syrien, asyl, alene fordi de kom fra bestemte geografiske områder af Syrien.
Det synes jeg er mere interessant at diskutere.
Det kræver nogle bestemte kompetencer i Flygtningenævnet at kunne træffe en beslutning, der har så afgørende betydning for den danske udlændingepolitik.
Tværtimod har jeg kun haft en oplevelse af, at de personer, der var udpeget af Dansk Flygtningehjælp, spillede en saglig og ordentlig rolle i den procedure.
Og så længe det er sådan, så længe det er det, jeg får at vide, gider jeg ikke være med til at føre en klapjagt på en enkelt organisation på et grundlag, som jeg opfatter som lidt usagligt.
Josephine Fock (ALT), 2016-10-11:
Jamen det er jeg glad for at ordføreren siger.
Så tænker jeg bare på, hvordan man så sikrer den adgang.
For noget af det, som jeg i hvert fald vil lægge vægt på i min egen ordførertale, er jo det med, at vi sikrer, at der er en bred kreds af medlemmer, som har forskellige kompetencer til lige præcis at kunne vurdere de her sager.
Mattias Tesfaye (S), 2016-10-11:
Tak for spørgsmålet, som jeg synes er mere relevant end de andre.
Jeg lægger vægt på, at Flygtningenævnet har adgang til de oplysninger, der skal til for at kunne træffe en ordentlig afgørelse, og det er ikke kun juridiske kompetencer i forhold til at se på den danske udlændingelovgivning.
Det er også indsigt i, hvordan det f.eks. ser ud i ansøgernes hjemlande.
Forudsætter det, at Udenrigsministeriet har mulighed for at sende en person til Flygtningenævnet?
Det synes jeg ikke nødvendigvis.
Men der skal altså være adgang til de oplysninger.
Det synes jeg er væsentligt.
Josephine Fock (ALT), 2016-10-11:
Tak for det.
Det er egentlig i forhold til det sidste, som ordføreren var inde på, altså om det er lidt ligegyldigt, hvor mange medlemmer der er i nævnet.
Noget, jeg i hvert fald selv har hæftet mig ved, er, at flere af høringssvarene, bl.a. det fra Advokatrådet, siger, at det er afgørende, at der i hvert fald er en bred kreds af medlemmer i nævnet for at være sikre på, at man har de rette kompetencer i nævnet.
Så er ordføreren virkelig af den opfattelse, at der kunne nøjes med at sidde tre medlemmer i nævnet?
Mattias Tesfaye (S), 2016-10-11:
Hr. Finn Sørensen må tolke og analysere sig frem til, hvad han vil.
Det, som jeg og Socialdemokratiet går op i, er, at fra en person står på grænsen og siger asyl, og så til at Flygtningenævnet som den endelige ankeinstans har truffet en afgørelse, skal vi have en ordentlig procedure.
Vi mener, der kan rejses begrundelser for at få en kvalificeret diskussion om flere ting i den procedure, som er væsentlige, og det er ikke væsentligt, synes jeg, om Flygtningenævnet har 3 medlemmer som i 00'erne, om de har 5, som de har nu, eller om de har 7, som de havde i 1980'erne og 1990'erne.
Det er ikke det afgørende, og det er slet ikke afgørende, hvem der har ret til at pege på de jurister, der skal sidde i nævnet.
Det, som jeg sådan set synes, er det mest interessante, hvis man endelig skulle pege på sammensætningen af nævnet,
er da at diskutere, om det ministerium, som Flygtningenævnet organisatorisk hører under, nemlig Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriet, også skal være det ministerium, som udpeger medlemmer, eller om ikke det faktisk ville være smartere at flytte det over i Justitsministeriet.
Det andet er, om vi er sikre på, at de oplysninger, som Udenrigsministeriet har, om ansøgernes hjemlande, også indgår på kvalificeret vis i Flygtningenævnets behandling.
Det er, som om Enhedslisten også er blevet fanget ind af Dansk Folkepartis symbolske markeringer på det her område.
Finn Sørensen (EL), 2016-10-11:
Jamen det spørgsmål var da tilpas vigtigt til, at vi under den tidligere regering var enige om, at vi ikke kunne acceptere den amputering, som VKO-flertallet gennemførte.
Derfor rettede vi op på det.
Jeg kan så forstå på ordføreren, at det eneste nye er, at nu sidder Socialdemokratiet ikke længere i regering.
Må jeg være så fri at fortolke det på den måde, at Socialdemokratiet meget gerne vil i regering, og at man har anlagt den strategi, at man ikke kan komme i regering, medmindre man klistrer sig mere eller mindre tæt op ad den borgerlige fløjs flygtninge- og udlændingepolitik?
Er det i virkeligheden det, det handler om?
Mattias Tesfaye (S), 2016-10-11:
Jeg tror, at den største nyhed er, at jeg nu alene står her som repræsentant for mit eget parti, og at der tidligere har stået nogle her som repræsentanter for en hel regering, som har skullet indgå nogle kompromiser.
Jeg har ikke på noget tidspunkt opfattet det som et kardinalpunkt, hvem der havde ret til at udpege medlemmer til Flygtningenævnet.
Jeg mener, det er langt mere relevant at diskutere den procedure, der ligger bagved.
Vi skal huske på, at det jo ikke er et politisk slagsmål i Flygtningenævnet, hvor Dansk Flygtningehjælps udpegede medlemmer trækker i den ene side og Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets medlemmer trækker i den anden side.
Det er jo en juridisk diskussion, om de lever op til nogle bestemte principper for at kunne få tildelt asyl eller ej.
Derfor synes jeg, det bliver en smule plat, at Dansk Folkeparti på den ene side og Enhedslisten på den anden side nu gør sammensætningen af nævnet til kardinalpunktet i dansk asylprocedure.
Finn Sørensen (EL), 2016-10-11:
Jeg synes faktisk, at ordføreren er godt i færd med at gokke Dansk Flygtningenævn oven i hovedet, fordi ordføreren nu ikke vil stå ved den linje, som vi var enige om under Helle Thorning Schmidt-regeringen.
Det er fuldstændig rigtigt, som hr. Marcus Knuth påpeger, at der ikke er noget nyt i det her.
Altså, VKO-flertallet gennemførte stort set det, som nu er på dagsordenen, men som vi var enige om at lave om på, da vi havde flertal sammen.
Eva Flyvholm (EL), 2016-10-11:
Det tror jeg ministeren har helt ret i.
Vi vil jo gerne have skærpet tilsynet med efterretningstjenesterne.
Men jeg vil lige sige, bare for at præcisere: Der er jo ikke tale om, at fordi man indfører nogle bedre regler for efterretningstjenesterne, vil borgerne have et krav på at få indblik i alt.
Sådan er det jo heller ikke med de her regler, for som ministeren også selv siger, er der jo mulighed for at undtage ting.
Jeg vil gerne høre ministeren bekræfte, om det ikke er sandt, at efterretningstjenesterne i højere og højere grad er meget involveret i meget af det her retslige arbejde.
Man kan jo også se, at mange af de oplysninger, vi diskuterer her, også kan udleveres til f.eks. Politiets Efterretningstjeneste osv.
Så der er en vis ræson i at forsøge at tænke på tværs, i forhold til hvordan man sikrer persondatabeskyttelse dér.
Søren Pind (V), 2016-10-11:
Men nu spurgte hr. Kenneth Kristensen Berth vist netop til det, som fru Eva Flyvholm så ønsker.
Derudover vil jeg sige, at jeg synes, at reglerne, som de er, er ganske udmærkede.
Vi har nogle enkelte ændringer, og det er faktisk i forhold til, hvornår efterretningstjenesten skal gennemgå bestemt personmateriale.
Der ønsker vi faktisk en skærpelse, fordi der har været en uklarhed i diskussionen mellem tilsynet og efterretningstjenesten.
Så jeg tror, at Eva Flyvholm og jeg ser lidt forskelligt på det her spørgsmål.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-10-11:
Det er jo sådan set bare en billig, nærmest gratis omgang at komme med, altså at sige, at der skal være bedre regulering.
Det kan jo i virkeligheden betyde hvad som helst.
Og der synes jeg måske nok at ordføreren begav sig en lille smule for langt ud, selv sådan efter Enhedslistens optik.
Altså, ordføreren må jo kunne sige meget klart, om det er sådan, at en person, der sidder og overvejer at begå et terrorangreb i Danmark, skal have en rettighed, der går ud på, at vedkommende skal kunne ringe til Politiets Efterretningstjeneste og finde ud af, om Politiets Efterretningstjeneste nu har næsen ude efter det eller ej.
Altså, det må ordføreren jo kunne svare på.
Eva Flyvholm (EL), 2016-10-11:
Tak for spørgsmålene.
For at forsøge at svare på det første vil jeg sige, at det er helt rigtigt, at vi gerne vil ud af EU, og at jeg er kritisk over for EU-lovgivningen på en række områder.
Det, jeg synes er rigtig godt ved det her, er, at det er et spørgsmål om, at der bliver indgået noget på et mellemstatsligt grundlag.
Det vil sige, at det i sidste ende er Folketinget, der har mulighed for ligesom at vurdere og lægge niveauet for, hvordan vi laver den her lovgivning.
Vi har selv indflydelse på det, og det synes jeg er et supergodt princip for, hvordan man kan samarbejde på europæisk plan.
Selvfølgelig mener jeg, at vi skal samarbejde på europæisk plan om nogle af de her ting, og i det konkrete tilfælde løfter det også vores niveau.
Så det harmonerer sådan set med, hvordan vi ser på at samarbejde internationalt og i EU: Det skal gøres på et mellemstatsligt grundlag.
Hvad angår efterretningstjenesterne, mener jeg, at de grundlæggende skal underlægges meget bedre regler for tilsyn osv.
Der vil så være nogle ting, som efterretningstjenesterne sidder med, som det er rimeligt nok at borgerne ikke kan få indblik i.
Der er der jo også allerede på retsområdet nogle steder, hvor du kan afvise det.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-10-11:
Tak for det.
Jeg havde sådan set det indtryk, at Enhedslisten gik ind for, at Danmark skal forlade Den Europæiske Union.
Og så synes jeg i virkeligheden, det er lidt mærkeligt, at man vælger at stemme for det her direktiv, uanset at der måske i Enhedslistens optik – jeg kan personligt ikke se det – kan være nogle positive ting i det.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at få en principiel overvejelse af, hvordan man kan støtte et direktiv fra EU, når det er sådan, at Enhedslisten ønsker udmeldelse.
Og så kunne jeg egentlig også godt tænke mig at høre ordførerens overvejelser vedrørende efterretningstjenesten...
Mener ordføreren virkelig, at efterretningstjenesten bør være pligtig til at udlevere oplysninger til borgere, som efterretningstjenesten har registreret ting om?
Altså at f.eks. en islamistisk terrorist, der planlægger et angreb i Danmark, lige skal kunne ringe til efterretningstjenesten og få at vide, at der står de og de ting om ham.
Jeg kunne godt tænke mig at få at vide, om det er ordførerens oprigtige holdning.
Eva Flyvholm (EL), 2016-10-11:
I Enhedslisten støtter vi, at Danmark på et mellemstatsligt grundlag kan tilslutte sig EU's direktiv om databeskyttelse på retshåndhævelsesområdet, og det gør vi, fordi jeg mener, at det vil styrke borgernes retssikkerhed og databeskyttelsen på en række områder, og det synes jeg er den helt rigtige retning at gå i.
I første omgang skal vi jo bare her i dag i Folketinget tage stilling til, om vi vil implementere direktivet, og senere kommer det konkrete arbejde så med rent faktisk at få det til at blive gældende ret i Danmark.
Her vil jeg bare allerede nu gøre opmærksom på, at vores holdning i Enhedslisten er, at borgerne også i den konkrete implementering af forslaget skal sikres det bedst mulige niveau af beskyttelse af personoplysninger osv.
Det betyder f.eks. også, at jeg håber, at det her vil give anledning til nogle forbedringer, så der f.eks. bliver bedre mulighed for indsigt og oplysning om, hvad der bliver registreret om borgeren.
Det kan være i forbindelse med f.eks. systemet til automatisk nummerpladegenkendelse, hvor der allerede nu er en masse oplysninger om ikkemistænkte borgere, som man mener der kunne komme mere indblik i.
Jeg synes også, det er væsentligt at hæfte sig ved, at Institut for Menneskerettigheder netop også i høringssvarene her peger på, at der er nogle områder, hvor det vil være vigtigt at Folketinget også lægger niveauet, så man netop sikrer, at der bliver en bedre sikring af borgerne, og så man ikke får åbnet op for, at der sker en svækkelse på nogen af de her områder.
Til sidst vil jeg sige, at jeg også synes, det er værd at overveje, om ikke vi her i Danmark kunne stramme op, sådan at efterretningstjenesterne, altså PET og Forsvarets Efterretningstjeneste, også bliver omfattet af nogle lignende regler, for det er helt tydeligt, at efterretningstjenesterne laver rigtig meget på retsområdet, og Forsvarets Efterretningstjeneste er jo ansvarlig for Center for Cybersikkerhed.
Så jeg synes egentlig også, det er en vigtig prioritet, at vi sikrer, at efterretningstjenesterne er underlagt en ordentlig regulering, også i forhold til databeskyttelse.
Så det er noget, jeg synes man fremadrettet skal være opmærksomme på.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-10-11:
Tak for ordet.
Formålet med det beslutningsforslag, som er fremsat her, er, at Danmark på mellemstatsligt grundlag kan tiltræde EU's direktiv om databeskyttelse på retshåndhævelsesområdet.
Hovedformålet med selve direktivet er at sikre fysiske personers ret til beskyttelse af personoplysninger, at sikre fri udveksling af personoplysninger mellem retshåndhævende myndigheder i EU og at lette samarbejdet mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder.
Direktivet fastsætter et minimumsniveau for beskyttelse af personoplysninger på retshåndhævelsesområdet i de forskellige medlemsstater, og det indebærer i vidt omfang en videreførelse af, hvad der allerede her i Danmark gælder efter persondataloven og bekendtgørelse om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager inden for Den Europæiske Union og Schengensamarbejdet.
Så indebærer direktivet imidlertid også nogle ændringer, i forhold til under hvilke betingelser retshåndhævende myndigheder f.eks. kan indsamle, registrere og videregive personoplysninger og en udvidelse af de registreredes rettigheder, f.eks. regler om oplysningspligt, når myndighederne indsamler oplysninger.
Endvidere indeholder direktivet i et vist omfang også nye krav til, hvordan retshåndhævende myndigheder skal sikre overholdelse af regler og beskyttelse af personoplysninger, herunder sikkerheden for, at personoplysninger ikke kommer til uvedkommendes kendskab.
Direktivet er, som det også blev omtalt tidligere, omfattet af det danske retsforbehold.
Det er ikke umiddelbart bindende og vil ikke finde anvendelse i Danmark, og det er derfor, vi skal tilslutte os det på mellemstatsligt grundlag.
Hvis det sker, skabes der en folkeretlig forpligtelse mellem Danmark og de øvrige medlemsstater, der er bundet af direktivet.
Bl.a. samarbejdet med retshåndhævende myndigheder i andre medlemsstater, herunder Schengensamarbejdet, taler efter regeringens opfattelse for, at Danmark jo altså gennemfører direktivet i dansk ret; det er også et glimrende direktiv i sig selv.
Med disse ord kan Venstre tilslutte sig, at vi tiltræder direktivet på mellemstatsligt grundlag.