runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-10:
Hvornår vil de tiltag så blive effektueret, for de er jo ikke en del af lovforslaget?
Det er jo det, der er det konkrete, og som er relevant at vide.
Der er jo tale om flere deponier.
Der er både det her, som motorvejen skal bygges oven på, og som der ikke er lavet nogen håndtering af, og hvorfor er den plan, der bliver refereret til, ikke blevet gjort folketingsmedlemmer bekendt, sådan at det kunne være en del af lovbehandlingen?
Har ministeren tænkt sig at stille et ændringsforslag og inddrage den plan?
Og så er der det andet i forhold til det her.
Det er det, der hedder Mølholm Asbestdeponi, og som sandsynligvis er så fragmenteret, at det også er ude i vandet.
Det er, som om ministeren slet ikke forholder sig til de fakta, der ligger til grund.
Så hvilke tiltag vil ministeren tage?
Thomas Danielsen (V), 2024-04-10:
Igen vil jeg sige, at det konstant går ud på at skabe mistillid, i forhold til om vores myndigheder kan opretholde det her.
Altså, i Aalborg ligger selv Leos Legeland på Eternitgrunden.
Det har man kunnet finde ud af at håndtere, og det kan man selvfølgelig også i forhold til tracéet.
Man forventer ikke, at man skal grave i asbest, og derfor er det ikke en vanskelig opgave at håndtere.
Men der er ikke fundet asbest på havbunden; der er fundet asbest på land og på tracéet, og vi har ikke en forventning om, at vi kommer til at grave i det.
Kommer vi til at grave i det, gør vi det selvfølgelig efter alle kunstens regler.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-10:
Ministeren må være bevidst om, som der også står i høringsbilaget, at de undersøgelser, ministeren refererer til, er mangelfulde, og ministeren refererer også til noget information, der er kommet frem, siden lovforslaget blev fremsat.
Jeg er meget optaget af, at folketingsmedlemmerne skal stemme om et lovforslag, hvor der står, at der ikke er fundet asbest, og så er det jo ikke i orden, at ministeren står her og siger, at selvfølgelig er der det, at det ved vi alle sammen godt, og at så er der nogle detaljer omkring det.
Det er vigtigt, at det kommer ind i lovforslaget, sådan at folketingsmedlemmerne stemmer på et korrekt grundlag.
Thomas Danielsen (V), 2024-04-10:
Jeg forstår ikke den her mistillid.
Spørgeren siger mangelfuld, og den er altså ikke mangelfuld.
Det betyder, at der ikke er nogen bemærkninger på nuværende tidspunkt, og at alt er, som det skal være.
Det får de formentlig hen ad vejen, også fordi de selvfølgelig sparrer med Vejdirektoratet osv., hvis vi løber ind i nogle ting.
Så når Miljøstyrelsen ligesom siger det så klart, forstår jeg ikke, hvorfor spørgeren har brug for at være rejsende i mistillid til vores systemer.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-04-10:
Ja, for statsministeren er ikke til stede for at kunne svare, men det gør jeg jo gerne, og spørgsmålet er også stillet til mig.
Vi mener jo, at vi fuldt og helt lever op til vores legale forpligtelser, og ellers ville vi jo have truffet en anden afgørelse.
Som sagt har der også været en sag, hvor Udenrigsministeriet har været sagsøgt, og hvor vi er frikendt.
Der ligger et tilbud til drengen, som ikke bare handler om, at han kan få ophold, og det kan han jo i sagens natur, al den stund at han er statsborger i Danmark, men han kan også få bistand til indrejse, men det kan hans mor ikke.
Det er jo det, der er situationen, og den forrykkes ikke af det her spørgsmål og den her domstolsafgørelse.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-10:
Ja, men ministeren sagde også, at det er meget normal praksis, og jeg refererede til § 5 og § 6, som jo handler om, hvordan man afviger fra eksisterende lovgivning eller i forhold til eksisterende myndigheder, hvor det er sådan, at hvis der bliver truffet en beslutning i en kommune eller i en anden myndighed, så har Vejdirektoratet mulighed for at omgå den beslutning.
Det står der i lovforslaget.
Så mit spørgsmål går netop også på, om ministeren er bekymret for, hvorvidt det faglige indhold i det her projekt bliver varetaget korrekt.
Der er jo ekstremt meget fokus på miljødelen, så vil ministeren kommentere på det, altså hvor mange biologer er der f.eks. ansat i Vejdirektoratet til at varetage den del?
Der er jo ekstremt mange dele i det her lovforslag, der skal varetages på miljøsiden.
Thomas Danielsen (V), 2024-04-10:
Jamen der er en eller anden konsekvent forveksling af fakta, hver gang ordføreren spørger mig.
Altså, jeg har lige sagt, at Vejdirektoratet ikke har myndighedskompetence over Miljøstyrelsen.
Så kan jeg ikke sige det mere klart.
Susie Jessen (DD), 2024-04-10:
Mener ministeren, at stat og kommune lever op til deres ansvar om at sikre en ordentlig infrastruktur i hele landet, når beboere på Askø i ren desperation nu vil se på muligheder for at overtage færgedriften fra kommunen?
Thomas Danielsen (V), 2024-04-10:
Tak for det.
Tak for spørgsmålet og den artikel, som spørgeren henviser til som begrundelse for spørgsmålet.
Har jeg et problem med disse drøftelser?
Nej, det har jeg naturligvis ikke.
Har jeg et problem med disse overvejelser?
Nej, det har jeg selvfølgelig heller ikke.
Det, jeg er optaget af, er, at vi understøtter vores småøer på ordentlig vis, sådan at vi kan understøtte færgedriften centralt.
Hvordan de penge så bedst udmøntes, er jo i høj grad en lokal beslutning.
I forhold til den omtalte kommune her er det jo Lolland Kommune, hvor vi ifølge § 21 b har givet en støtte på 2.000.069 kr., da året startede, og vi har så lavet en ny aftale om en endnu bedre støtte til alle økommuner og øfærger, som stiger med ca. 50 pct., hvilket betyder, at vi derudover støtter med 2.388.000 kr. Så det er altså en statsstøtte på næsten 4,5 mio. kr. til Lolland Kommune og deres færgedrift.
Derudover kan jeg også bare oplyse, at kommunen har fået et ekstraordinært engangsbeløb på 26,7 mio. kr. til køb af en ny færge.
Så det, som jeg er optaget af, er, at vi understøtter det, at en ordentlig færgedrift er mulig ude i landet, og hvordan det så bliver strikket sammen, dikterer vi ikke centralt fra.
Susie Jessen (DD), 2024-04-10:
Tak for svarene og også for de tal, som ministeren nævner, og det er egentlig heller ikke, fordi jeg mener, at der er noget galt i den måde, vi formidler støtte til småøfærgerne på.
Men det, der er problemet hernede, specifikt i Lolland Kommune, er, at der er blevet lavet en ny færgestrategi, som i den grad går ud over både Femø, men også Askø.
Jeg besøgte øen her lige omkring påske, og jeg ankom kl. 10, og jeg tog først hjem klokken 16.
Så jeg fik virkelig set hele Askø, og det var, fordi der ikke var nogen færger i mellemtiden.
Altså, man kunne simpelt hen ikke komme væk fra øen, og det havde jeg heller ikke nogen interesse i, for det var rigtig hyggeligt, men det er jo det her med, at der simpelt hen ikke er afgange nok, og at man med den her færgestrategi jo så lægger op til, at det bliver endnu værre, og jeg har ikke noget tal på det med.
Men når det så er sagt, mener jeg også, at det, som man i forhold til Lolland Kommunes færgedrift, og det, som beboerne på øerne har i udsigt, måske er et eksempel på, hvor galt det kommer til at gå med færgedriften i Danmark, hvis vi ikke gør noget.
Så jeg er egentlig også interesseret i at høre ministeren om, hvor galt det må gå i forhold til færgedriften, og hvor meget en kommune må ødelægge beboernes liv.
Altså, den her øfærge er jo deres livline, og det er den jo, fordi den betyder, at de kan komme fra A til B, at de kan komme på arbejde og alt sådan noget, og spørgsmålet er, hvor meget man egentlig må skære ind til benet, før vi herinde fra Christiansborg siger: Stop lige et øjeblik, vi er nødt til at få gjort noget ved det.
Jeg har tidligere spurgt indenrigs- og sundhedsministeren, som jo også sidder med noget af området i forhold til færgedriften, om hun vil indhente en redegørelse omkring lige præcis den her sag, og det har hun sagt nej til.
Men jeg mener bare, at det her er et lysende eksempel på, hvor galt det kan gå, og jeg er faktisk ærlig talt ret bekymret for, at det også kan ske andre steder i vores land, og jeg vil også rigtig gerne have, at der også i fremtiden bor folk på småøerne.
Thomas Danielsen (V), 2024-04-10:
Det ønske deler jeg, og det er også derfor, vi bredt i regeringen ser på, hvordan vi kan styrke forholdene for vores øsamfund, og en del af det er selvfølgelig også, at der er en god færgeforbindelse.
Derfor er jeg også stolt af, at vi har mere end fordoblet tilskuddet til øen, hvad der også er grundlaget for, at man kan have en færgedrift.
Susie Jessen (DD), 2024-04-10:
Det er jeg også, og jeg er faktisk også rigtig glad for, at vi har fået lavet det her landevejsprincip, så det bliver billigere at komme til og fra øerne og alle de her forskellige ting.
Men det, vi bare står med, er en situation, hvor man har lavet en ny færgestrategi, hvor det går den forkerte vej, altså hvor afgangene bliver skåret ind til benet og man pludselig fjerner nogle ret vigtige afgange midt på dagen, og så ender det jo med, at det går galt.
Så det er det med: Ja, kommunerne har ansvaret, men hvis de ikke kan leve op til deres ansvar og vi bliver ved med at poste penge i de her kommuner, er det så ikke også vigtigt, at vi fra Christiansborgs side f.eks. får indhentet en redegørelse for at høre, hvad i alverden det er, der foregår nede i Lolland Kommune?
Thomas Danielsen (V), 2024-04-10:
Altså, det, der er vigtigt at sige, er, at den her færgestrategi jo er en lokal færgestrategi, som man har besluttet lokalt, og det har man så nogle drøftelser og i nogen udstrækning også noget armlægning om.
Det ser vi jo lokalt inden for en lang række områder, hvor man måske godt kan sidde i Folketinget og have lyst til at gribe ind og sige: Vi er bedre til at beslutte herindefra, hvad der skal ske med den busrute, der kører dér, eller en færgerute.
Det er der heller ikke lovgivningsmæssigt noget problem med.
Susie Jessen (DD), 2024-04-10:
Nej, men hvad angår det her med, at de vil overtage færgen selv og køre den, så tror jeg ikke, det er noget, de sådan reelt virkelig, virkelig gerne vil, og at det er deres største drøm i verden.
Det er simpelt hen ren desperation fra Askø, for hvis de ikke selv kører det videre, kan de ikke komme på arbejde.
De kan ikke have landbrug derovre mere.
Altså, der er alle mulige ting, der gør, at de ikke kan blive ved med at leve det liv, de gør.
Så det her er jo ren desperation fra deres side.
Derfor vil jeg også bare rigtig gerne have et svar på: Hvad skal der til, før man som minister indhenter en redegørelse fra en kommune i forhold til færgerne?
Hvis man ikke vil gøre det her, hvornår vil man så?
Thomas Danielsen (V), 2024-04-10:
Altså, vi er på et drøftelsesstadie, hvor man diskuterer og drøfter en færgestrategi, og jeg ved, at man jo også går med planer om indkøb af ny færge og meget mere.
Og hvad det munder ud i, kan jeg ikke svare på.
Men jeg kan jo ikke gribe ind som minister og sige: I de drøftelser, I har, synes jeg kemien er for dårlig, eller: Jeg vil gerne være en del af de her drøftelser om, hvordan I disponerer jeres kommunale midler lokalt.
Det kan jeg jo ikke gøre ved samtlige færger, der er kommunale, eller busruter eller andet, med den struktur, vi har i dag, for det er uden for mit område.
Så derfor er det et kommunalt anliggende i det her tilfælde.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-10:
Jeg har følgende spørgsmål: Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt at give Transportministeriet og Vejdirektoratet myndighedskompetence over andre myndigheder som f.eks. Miljøstyrelsen, som der lægges op til med lovforslag nr. L 112, når de ikke har de faglige kompetencer, og er ministeren ikke bekymret for, hvilke konsekvenser det kan have for fagligheden af statens forvaltning i forhold til miljø, natur og klima?
Thomas Danielsen (V), 2024-04-10:
Tak for det.
Jeg må indrømme, at jeg forstår måske ikke præcis spørgsmålet.
Jeg forstår kun, at ordførerens, man kan sige motivation for det er at skabe mistillid til vores systemer.
Men spørgsmålet forstår jeg ikke helt på den måde, at anlægsloven ikke giver Transportministeriet eller Vejdirektoratet myndighedskompetence over Miljøstyrelsen.
Men princippet er det samme, som det har været i hvert fald alle de år, jeg har siddet i Folketinget.
Det er det samme princip, som vi bruger på samtlige stykker infrastruktur, hvor vi laver en anlægslov, så det er altså fuldstændig normal kutyme, hvor jeg ikke helt forstår, hvad grunden er til, at man vil sætte spørgsmålstegn ved det.
Det er jo altså Folketinget, der godkender miljøvurderingen, det er Folketinget, der beslutter at gå ind i strandbeskyttelseslinjen, og altså ikke Kystdirektoratet, hvis det er sådan, at man tænker, hvorfor det ikke er en styrelse, som skal give tilladelse til det.
Men det har de jo ikke kompetence til, det er jo noget, vi vedtager som Folketing.
Det er Folketinget, der beslutter, hvis vi går ind i en åbeskyttelseslinje, ikke en kommune, som på traditionel vis er miljømyndighed for en å.
Derfor er der intet anderledes i den her proces, end der er i alle andre processer.
Det eneste, der er anderledes, er, at det her projekt, som ordføreren refererer til, nemlig den tredje Limfjordsforbindelse, er undersøgt i langt højere grad, end anlægsprojekter traditionelt er.
Det er faktisk det eneste, der er anderledes, og langt mere er undersøgt og afklaret på den her side af vedtagelsen af en anlægslov, end man normalt ville gøre.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-10:
Jamen grunden til, jeg stiller det her spørgsmål, er, at jeg mener, vi har masser af problemer og udfordringer i det her land, som vi ikke får løst.
Noget af det, jeg synes er interessant i det her lovforslag, er netop det her med, hvordan Vejdirektoratet får nogle kompetencer over nogle andre myndigheder, og det er derfor, jeg stiller det her spørgsmål.
Det interesserer jeg mig ret meget for, for det er jo ligesom noget med at sige, at det kan godt være, at det er normal praksis, men så er det måske den politiske normalitet, jeg er meget kritisk over for.
Det er måske det, der er en del af forklaringen på, hvorfor vi har problemer i forhold til natur og miljø og klima; det er måske netop, fordi vi i sådan en type projekter giver for meget myndighed til en myndighed som Vejdirektoratet frem for miljømyndigheder eller kommunerne, som har viden om de her områder.
Det er derfor, jeg egentlig gerne sådan vil spørge ministeren ind til og være lidt nysgerrig og netop forstå, hvad begrundelsen er.
Jeg kan forstå, ministeren siger, at det er normalt, men jeg vil spørge ind til hele miseren i det, altså hvad er begrundelsen for, at Vejdirektoratet skal have så meget magt?
For hvorfor har vi alle de her myndigheder?
Altså, vi har jo en kompetent stat med en hel masse styrelser, som netop handler om, at vi kan varetage alle funktioner på et fagligt grundlag.
Og hvad er så begrundelsen for, at vi egentlig skal have flyttet det?
Det kunne jeg godt tænke mig at få ministeren til at uddybe.
Jeg kan også se i et af de svar, jeg har fået på et spørgsmål, det er nr. 128, at Vejdirektoratet siger, at Vejdirektoratet har kompetencerne, men hvis man så ikke har det, vil man spørge eksterne rådgivere.
Så en del af mit spørgsmål vil også være: Hvorfor er det eksterne rådgivere, der skal hentes ind, og hvad koster de i stedet for spørge dem, der sidder i miljømyndighederne?
Jeppe Bruus (S), 2024-04-10:
Det er vist det, man kalder for en stråmand.
Hvis man kigger på det her – og det gør man garanteret i et eller andet kampagnesetup – og spoler tilbage, så tror jeg ikke, at man kan finde bevis for, at den udlægning fra ordførerens side var det, jeg svarede.
Men jeg åbner meget gerne dørene, når vi når så langt, for alle de partier, der vil være med til at sidde og forhandle det her og få indsigt i, hvad der er op og ned, og også gøre deres holdninger og deres mandater gældende i forhold til at påvirke det resultat, der kommer ud af det.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-10:
Så konklusionen på de spørgsmål, jeg har stillet nu, er, at regeringen er ligeglad.
De mener ikke, at man skylder at beregne, hvad konsekvenserne for de danske borgere er af, at man indfører en CO 2 -afgift på f.eks. mælkeproduktion, der en til en har 100 pct. lækage.
Og man mener, at det er useriøst at stille spørgsmål om, om regeringen egentlig har styr på, hvor skadelig deres politik er for landområderne.
Det bliver jeg jo nødt til at tage ad notam.
Jeg havde jo håbet på, at ministeren skyldte flertallet i Folketinget en forklaring på konsekvenserne af deres politik.
Og tusind tak for, at ministeren gjorde opmærksom på, at jeg nu er en del af det flertal.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-04-10:
Ja, hvad mener jeg om det?
Jeg mener, at vi har lavet et regeringsgrundlag for den her valgperiode, og det arbejder vi på at indfri.
Her er der så et punkt, som vi ikke er i mål med endnu, men det er noget, vi jo konkret arbejder med, så det kommer vi selvfølgelig også til at levere på.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-04-10:
Tak for det.
Hvad mener ministeren om, at regeringen endnu ikke har udpeget en ambassadør til at sikre Danmarks engagement i arbejdet med konventionerne som lovet i regeringsgrundlaget?
Peter Kofod (DF), 2024-04-10:
Tak for svaret.
Jeg er lidt overrasket over, at ministeren kalder det en velfungerende mekanisme, som jeg husker det, at man regulerer de her pensioner, årevis efter at lønmodtagere har haft glæde af stigningen.
Det betyder jo, at man er noget efter udviklingen.
Og når man samtidig måske har en lille indkomst – hvis man nu lever af sin pension og det er det, man har – vil jeg nok sige, at den her regering jo ikke ligefrem har været en, der har smidt mere efter en.
Der har man tværtimod set, at regeringen laver skatteaftaler – jeg ved godt, at det er en anden ministers ressort, så det skal jeg ikke holde beskæftigelsesministeren ansvarlig for – der giver dem, der har mest, endnu mere.
Så må jeg bare spørge, hvor ambitionerne egentlig er for pensionisterne og førtidspensionisterne i det her land.
En ældrecheck er så det.
Så er den fest slut, må man forstå.
Jeg synes, at det er lidt skrabet.
I Dansk Folkeparti har vi jo fremlagt en fuldt finansieret økonomisk plan, hvor vi giver folkepensionen et løft med 1.000 kr. skattefrit hver måned.
Det synes vi jo er til at tage at føle på.
Når jeg står her i dag, er det jo, fordi jeg håber, at regeringen lader sig inspirere af noget af det, vi går og tænker i Dansk Folkeparti om, hvordan vi skal fremtidssikre vores pensionister og førtidspensionister.
For det er faktisk noget af det, vi synes er rigtig væsentligt.
Nu ved jeg godt, at ministeren har svaret på mit spørgsmål én gang, men måske jeg kan få ministeren til at løfte sløret lidt for, om der er noget i pipelinen, om der er noget i vente.
For jeg synes ikke, at det, man har lagt frem for pensionister og førtidspensionister indtil videre, har været særlig vildt.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-04-10:
Nu er det her med konventioner og det med, at vi kan udvise folk osv., og at man gerne vil prøve på at presse, så meget som man kan, jo noget, der fylder rigtig meget
Det var også noget af det, der prægede fredagens debat.
Der var en forespørgselsdebat i fredags omkring regeringens værdipolitik, og der blev det med den her ambassadør nævnt rigtig, rigtig mange gange.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-04-10:
Tænk, at vi skulle komme dertil, hvor Dansk Folkeparti står sådan nærmest lettere hånligt og ryster på hovedet af 4.800 kr. ekstra i ældrecheck.
Tænk engang, at man tager let på 4.800 kr. i permanent løft af ældrechecken – ikke inflationshjælp, det har vi også givet, men et permanent løft af ældrechecken.
Vi ved jo begge to, at der er en gigantisk forskel på at være pensionist i det her land.
Der er nogle, der har rigtig mange ressourcer, og så er der nogle, der har meget lidt at gøre med.
4.800 kr. i permanent løft af ældrechecken rammer der, hvor man har allermindst at gøre med.
Peter Kofod (DF), 2024-04-10:
Jeg synes måske bare, at når man ser på, hvor mange mennesker der modtager ældrecheck, og hvor mange folkepensionister der samlet set er i det her land, så snyder regeringen på vægten.
Så burde man kunne bestræbe sig på at kunne levere mere end det, man har lagt frem.
Så hvis regeringen synes, at det, at man har givet ældrechecken et løfte for en mindre gruppe – altså, der er over en million pensionister i det her land – gør, at man er i mål med det, så vil jeg godt sige, at jeg synes, at den her regering godt nok leverer nogle fattige resultater for pensionisterne.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-04-10:
Arh, nu synes jeg, at vi skal prøve at være rolige med at sige, at der er nogen, der snyder på vægten.
Der er simpelt hen ingen her, der snyder på vægten.
Jeg står helt ærligt og fortæller, hvad det er, regeringen har fokus på.
Når vi siger 4.800 kr. i permanent løft af ældrechecken til dem, der har mindst, er det faktisk, fordi det er vigtigt for mig, at det er der, hvor vi sætter mest ind.
Det har det også været i inflationshjælpen.
Men jeg synes samtidig også, at der er et hav af tiltag – bl.a. nogle, vi har lavet i fællesskab – hvor det bl.a. bliver mere attraktivt at blive en lille smule på arbejdet, uden at man bliver modregnet i sin pension, hvilket der er rigtig mange seniorer på arbejdsmarkedet, der lige nu har stor gavn af.
Så det er i det hele taget det her med at kigge på det bredt.
Men ældrechecken til dem, der har allermindst, er vigtig for mig.
Peter Kofod (DF), 2024-04-10:
Der er jo flere hundrede tusind pensionister i det her land, som ikke vil være omfattet af det løft af ældrechecken, som regeringen og nu ministeren står og gentager igen og igen.
Regeringen opsiger forlig, bl.a. om store bededag, med bl.a. Dansk Folkeparti og andre partier, som jo gør, at vi ikke kan give den her gruppe et velfortjent løft.
Så er det, at jeg vil fastholde det synspunkt, at jeg synes, det er fattigt, at den her regering – som er sat i verden, kan jeg forstå, for at løse store, komplicerede problemer – ikke kan gøre det bedre end det, den har gjort indtil videre.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-04-10:
Det er jo en helt fair sag at synes, at der er nogen, der har en fattig politik, og at man selv har en, der er rigere, eller hvordan man så skal omtale det.
Jeg mener, at ældrechecken rammer dem, der har allermindst, og derfor er jeg rigtig glad for, at det er et mærkbart løft, der er forude.
Selvfølgelig er det i en pakke med en række andre ting, bl.a. at man fjerner modregningen, når man bibeholder noget beskæftigelse ved siden af sin pension.
Anne Hegelund (EL), 2024-04-10:
I Enhedslisten er vi jo glade for, at man er kommet
godt i gang med ...
Hvad er ministerens holdning til, at de økonomiske rammer i den nye folkeskoleaftale betyder, at man på den enkelte skole skal vælge mellem enten ikke at kompensere sfo’erne fuldt ud for den længere åbningstid, der følger med, når skoledagene bliver gjort kortere, eller at skære på den almindelige undervisning?
Marianne Bigum (SF), 2024-04-10:
Det, jeg gerne vil spørge om, drejer sig om, at den her dom også siger, at drengen har indrejseret.
Vi snakker ikke om opholdsret, men om indrejseret, og det er en del af enhver unionsborgers rettigheder at kunne rejse ind, og der kan også i forbindelse med den her dom være afledt indrejseret til hans mor.
Det er også min opfattelse, at så henviser vi i den her dom til, at dansk lovgivning ikke har et krav om at yde den her evakueringsbistand.
Men mit spørgsmål er sådan holdningsbaseret.
I og med at dansk lovgivning ikke har det her, læser jeg det også, som om den her dreng, Jonas, ikke kan få opfyldt sin unionsret som EU-borger til at rejse til EU, og han kan heller ikke få sin mor med, som jeg læser det.
Så vi mangler et stykke lovgivning, der ligesom betyder, at han kan få opfyldt sin unionsret.
Så mit næste spørgsmål til statsministeren er: Hvad er unionsborgerrettigheder værd, hvis ikke de enkelte stater føler sig forpligtet til at sikre dem?