runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (LA), 2025-04-02:
Det vil altså sige, at de regler, som ministeren selv har indført, bliver forsimplet; ministeren har stået her og talt om, at de regler, man har indført, kunne blive en konkurrencefordel for danske virksomheder, og nu siger ministeren og udtaler på Erhvervsministeriets hjemmeside, at netop de regler spænder ben for den grønne omstilling.
Vi diskuterer jo ikke den grønne omstilling her; vi diskuterer det makværk af en lovgivning, som bæredygtighedsrapporteringsloven er, og som ministeren her har stået og kaldt en konkurrencefordel for danske virksomheder, og som man nu må slå bak på, og så taler man udenom, og det er ministeren rigtig dygtig til.
Morten Bødskov (S), 2025-04-02:
Det siger virksomhederne selv.
Når det så har udviklet sig til at være en større byrde end forventet, er det jo vores opgave at sikre, at der bliver ryddet op i det.
Det gør vi nu, og det gør vi, fordi vi gerne vil fastholde den grønne omstilling.
Vi vil gerne fastholde dansk industris styrkeposition.
Der forstår jeg, at vi er lidt uenige, for jeg føler ikke helt, at Liberal Alliances ønske bare var, at rydde op i den lovgivning, der er blevet fremlagt sidst; det var at være imod den.
Der er vi uenige.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-02:
Tak for det, formand.
Mener ministeren, at regeringen lader kommunerne i stikken, når de i forbindelse med sagsbehandling af tilladelser til pyrolyseindustri forventes at skulle opnå et højere vidensniveau end Miljøstyrelsen om de miljømæssige risici og gener for borgere i lokalområdet?
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-02:
Ja, Alternativet anerkender fuldt ud de beslutninger, der er blevet taget i de seneste år.
Alternativet har jo også været med til at indgå aftaler om de fleste af dem.
Samtidig pointerer jeg jo også bare, at vi ser en kvalitet i dagtilbuddene, som er så ringe, at vi ikke kun kan fokusere på de beslutninger, der er blevet taget, og som jeg anerkender har været vigtige, og de aftaler, der er blevet indgået, men at der også skal mere til.
Vil ministeren f.eks. være med til at kigge på en forlængelse af opkvalificeringspuljen, sådan at man ikke allerede bremser igangsættelsen af merituddannelser her fra 2026, hvad vi jo gør nu, hvor den kun går til 2033?
Mattias Tesfaye (S), 2025-04-02:
Jeg vil godt starte med at anerkende, at Alternativet er med i mange af de her aftaler, og at man har et løbende og vedvarende fokus på dagtilbudsområdet og på hele børnepolitikken.
Det synes jeg virkelig er positivt.
Ja, vi forestiller os, at opkvalificeringspuljen skal forlænges, og vi har derudover også nogle overvejelser om, om nogle af de mange unge, der gerne vil starte på den pædagogiske assistentuddannelse, men som i dag bliver mødt af en lukket dør, kan blive optaget.
Men det kræver jo, at vi kan få etableret flere praktikpladser til dem, og det skal aftales med kommunerne.
Men det håber vi at få mulighed for.
Thomas Jensen (S), 2025-04-02:
Jeg kan sige til ministeren, at det var en rigtig god tale, ministeren holdt, og at Socialdemokratiet fuldt ud kan støtte det her lovforslag.
Jeg skal også hilse fra Dansk Folkeparti og sige, at de også kan støtte lovforslaget.
Så er det jo lidt underligt, at jeg står og siger det her fra min ordførerplads, men det er simpelt hen, fordi der er ændret på dagsordenen, og så bliver man mindet om, hvor afhængig man er af sine medarbejdere.
Min sekretær er syg i dag, så jeg havde lige misset, at vi var rykket frem på dagsordenen.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-04-02:
Tak for svarene fra ministeren.
Det er jo sådan, som jeg har bemærket, at vi ikke umiddelbart kan støtte forslaget.
Vi har til gengæld en ting, vi godt kunne tænke os at få indarbejdet.
Hvordan stiller ministeren sig til det faktum, at man kan få synet et køretøj i dag og så 4 timer senere få klippet nummerpladerne, i forhold til vores ønske om, at man er nødt til at have fået udstedt et eller andet bevis på, hvordan et syn er gennemført, og med hvilket resultat det er gennemført?
Det er en elektronisk fremsendelse af et bremseresultat, vi har et ønske om.
Mener ministeren ikke, at det er et åbenlyst problem, at man som sagt kan få synet et køretøj om formiddagen og få klippet nummerpladerne om eftermiddagen, og at når man tager tilbage og konfronterer synshallen med det, så siger de bare: Jamen det virkede, da den var her?
Thomas Danielsen (V), 2025-04-02:
Tak for det.
Det var også det, jeg forsøgte at sige.
Danmarksdemokraterne kunne ikke umiddelbart støtte forslaget, men har til gengæld nogle forslag til nye regler og yderligere bureaukrati, man kan lave.
Og ja, vi vil altid kunne sige: Hvad nu, hvis?
Med det argument kan man jo plastre Danmark til med yderligere regler.
Jeg tror bare ikke på, at det er den rigtige vej.
Og man vil også altid kunne finde brodne kar i brancher, og med det argument kan man overplastre Danmark til med nye regler og nyt bureaukrati.
Det er bare ikke den rigtige vej.
Og ja, man vil altid kunne finde fejl.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-04-02:
Politiets statistikker – dem, jeg har set, jeg afventer jo stadig væk, at der kommer nogle fra justitsministeren; jeg har bedt om at få dem for de sidste mange år – viser, at over halvdelen af de O4-trailere, man kontrollerer ved vejsidekontroller, ikke har den fornødne bremsekraft, til trods for at de er synet.
Der er rigtig mange gode forslag til afbureaukratisering her.
Kan ministeren ikke prøve at forholde sig til det enkelte og faktuelle eksempel – et bevis på, hvad bremsen viste?
Thomas Danielsen (V), 2025-04-02:
Hvis jeg taler for lang tid, formand, er det, fordi uret ikke kører.
Det gør det så nu.
Jeg har ikke noget grundlag for hverken at be- eller afkræfte ordførerens påstande i forhold til statistikker.
Jeg kender ikke til tallene, og derfor kan jeg ikke svare på dem.
Jeg kan bare sige, at i forhold til færdselsulykker osv. er det ikke noget, vi ser generelt, at der er en overrepræsentation af defekte bremser ude i trafikken.
Men formålet med synsvirksomheder er, at når køretøjer bliver synet, skal bremserne virke, og ja, selvfølgelig kan man altid finde eksempler, hvor en trailer har holdt stille, og hvor bremserne ikke bremser lige længere, eller hvad ved jeg.
Jeg har selv stået og lavet bremser på trailere og lastvogne adskillige gange på et værksted og ved, hvor svært det er, og hvordan de lige pludselig kan svinge igen senere.
Men det ændrer jo ikke på, at løsningen på de her udfordringer ikke er bureaukrati.
Mai Mercado (KF), 2025-04-02:
Jeg skal også beklage, at jeg missede besøgstiden, men i formandskabet i Færdselssikkerhedskommissionen havde vi et møde og havde simpelt hen ikke taget højde for, at sagen var blevet fremrykket.
Herfra skal også bare lyde fra Det Konservative Folkeparti, at vi bakker op om lovforslaget.
Vi synes, at det er fint, at man får fjernet den her betegnelse for en teknisk ansvarlig person, og vi synes, at det er endnu bedre, at man jo sådan set gør det muligt at kunne udføre syn forskellige steder i Europa.
Det er et lovforslag, som både vil skabe mere gennemsigtighed, mere fleksibilitet, mindre besvær, mindre bureaukrati og forhåbentlig også give en CO 2 -besparelse.
Christina Olumeko (ALT), 2025-04-02:
Lovforslaget her indeholder en række forskellige ændringer, som er lidt komplekse.
Det skal jeg som ordfører for Alternativet være ærlig og indrømme.
Vores vurdering er, at lovgivningen vil blive mere simpel og gennemsigtig med lovforslaget her.
Derfor er vi også positivt stemt.
Ministeren foreslår bl.a. at samle reglerne for godkendelse af syn af køretøjer ét sted.
Det synes vi umiddelbart lyder fornuftigt.
Vi ser også positivt på, at kravet om, at der skal være en teknisk ansvarlig i synsvirksomheder, fjernes.
Det er også fornuftigt at se på det her med, at anerkendelse af syn fra andre EU lande bliver en mulighed.
Det tror vi på vil lette vilkårene for især transportbranchen og borgere, der flytter til Danmark.
Derfor stemmer vi for lovforslaget, og jeg skal også hilse fra Enhedslisten og sige, at de gør det samme.
Mads Olsen (SF), 2025-04-02:
Tak for ordet, og tak til ministeren for at fremsætte et lovforslag, der har til formål at rydde op og gøre lovgivningen om godkendelse og syn af køretøjer mere enkel og gennemskuelig.
I SF ser vi særlig positivt på lovforslaget.
Vi synes, det giver god mening endelig at få lavet en permanent ordning for godkendelse af nye køretøjer.
Det vil skabe ro og klarhed for branchen, som i længere tid har arbejdet under en midlertidig løsning.
Vi noterer os også, at mange i branchen, både organisationer og virksomheder, har kvitteret positivt i høringssvarene.
Det er jo altid et godt tegn, når dem, der skal arbejde med reglerne i praksis, føler sig hørt og taget med på råd.
Når det er sagt, vil vi gerne understrege et par vigtige pointer fra høringsnotatet.
For det første undrer det os, at Rådet for Sikker Trafik ikke har været inddraget i høringsprocessen.
Det forekommer bemærkelsesværdigt, når lovforslaget netop handler om syn og registrering af køretøjer.
Det bliver især relevant i lyset af forslaget om, at periodiske syn fra andre EU-lande fremover kan anerkendes i Danmark.
I SF ser vi det som et område, hvor der kan være behov for en grundigere gennemgang i udvalgsarbejdet, særlig fordi der kan være forskelle i, hvordan synsprocesser og sikkerhedsstandarder praktiseres rundtomkring i EU.
Og det er vigtigt at sikre, at en fælles anerkendelse sker på en måde, der ikke går på kompromis med trafiksikkerheden herhjemme i Danmark.
For det andet håber vi, at de nye regler og systemer ikke gør det unødigt svært eller dyrt for virksomhederne.
Det er vigtigt, at både store og små aktører kan følge med, og at dokumentationskrav og it-platforme fungerer i praksis.
Her er det afgørende, at systemerne er fuldt klar, før reglerne træder i kraft.
Derudover bakker vi op om ønsket fra branchen om god vejledning og støtte i overgangen til de nye regler.
Importører, opbyggere og forhandlere skal klædes ordentligt på, f.eks. gennem workshops, skriftligt materiale og hotlineløsninger.
Alt i alt er det et solidt og velovervejet forslag.
Det er et vigtigt skridt, og det er lavet i en god og konstruktiv dialog med dem, der skal arbejde videre med det her i hverdagen.
Vi ser i SF frem til et videre arbejde med lovforslaget.
Tak for ordet.
Jens Meilvang (LA), 2025-04-02:
Tak til formanden.
Som det allerede er nævnt, har forslaget her til formål at opdatere lovgivningen omkring godkendelse af syn af køretøjer.
Der foreslås bl.a. en permanent ordning for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer.
Den nye ordning vil i hovedtræk skulle ligne gældende regler.
Der indføres dog krav om godkendelsesattest som erstatning for den kendte data- og godkendelseserklæring.
Desuden foreslås det at afskaffe krav om, at synsvirksomheder skal have en teknisk ansvarlig person tilknyttet synsvirksomheden.
Derudover er formålet at skabe mulighed for, at synsrapporter udstedt af andre EU-medlemsstater skal kunne anerkendes som et godkendt periodisk syn i Danmark.
Sidstnævnte vil have en positiv CO 2 -effekt, da man så ikke længere behøver at køre på tværs af Europa for at opnå et syn af sit påhængskøretøj i Danmark.
Vi er også for en mere enkel og gennemskuelig lovgivning i Liberal Alliance, og vi støtter derfor det her forslag.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-04-02:
Tak ...
[Lydudfald].
Så er der lyd igennem, tak.
Ordføreren nævner miljøfordelen ved, at man undgår at skulle køre skal køre tværs over Europa for at få synet sin trailer.
Jeg har jo været en del af den her branche i rigtig, rigtig mange år, og sådan en trailer vil mere eller mindre altid på et tidspunkt komme igennem Danmark op til flere gange, så det er bare et spørgsmål om at planlægge det syn, når der er en måned eller to til det.
Jeg mener endda, at man har 2 måneders efterslæb, altså at et 14 måneder gammelt syn kan gøre det.
Så det er jo en rigtig god begrundelse for at slippe for at syne den i Danmark og så få den synet i udlandet.
Jens Meilvang (LA), 2025-04-02:
Jeg forholder mig til det, der står i materialet, og der står, at man er sikker på, at man vil kunne opnå CO 2 -besparelser.
Desuden er der også et stort transportfirma, der i går har været ude at sige, at de ser det her som noget meget, meget positivt for deres økonomi, fordi de netop kører med tomme eller halvtomme trailere til Danmark kun for at få dem synet.
Det tager jeg sådan set for gode varer.
Der er store danske virksomheder, som ikke, selv om det måske lyder lidt mærkeligt, bare pr. automatik kører rundt i Danmark, men faktisk har kontrakter i andre lande.
Så ja, det tror jeg faktisk på, og der tror jeg på, at branchen har ret og Transportministeriet har ret.
Peter Have (M), 2025-04-02:
Tak for det, formand.
L 170 omhandler forskellige ting.
Vi fører synsloven fra 2004 og nogle ændringslove op til dato, og vi sikrer altså synsvirksomhederne og borgerne en mere klar, moderne synslov.
Vi forenkler og smidiggør forretningsgangene for synsvirksomhederne, som ved vedtagelsen af denne lov selv kan bestemme, hvilke køretøjer synsvirksomhederne vil syne, og om de vil have en eller flere personer, der er teknisk ansvarlige for virksomheden, og det er alt sammen, uden at retsstillingen ændres.
For påhængskøretøjer til tunge erhvervskøretøjer gør vi det muligt at få en synsrapport udstedt i et EU land godkendt som syn i Danmark.
Lige for at følge op på, hvad Danmarksdemokraternes ordfører sagde før, vil jeg lige sige det her: Prøv lige at forestille jer, hvor meget CO 2 vi sparer, når en lastbilsanhænger, der altid kører rundt i f.eks. Spanien, kan blive synet i Spanien og ikke skal transporteres hjem til Danmark for at gennemgå det årlige syn, men blot kan blive synet i Spanien og efterfølgende blive godkendt i Danmark.
Det er smart, det giver god mening, og vi fjerner unødvendigt bureaukrati.
Det løser vi ved at indføre minimumsimplementeringen af EU-kravene.
Dermed kan vi fastholde de gældende regler, og branchen skal dermed ikke se ind i en ny godkendelsesproces.
I høringssvarene kan vi se, at de hørte parter bakker op om loven, men at der er et ønske om en tydelig vejledning og et rimeligt dokumentationskrav.
Det ønske har vi noteret os i Moderaterne, og vi kan dermed støtte forslaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-02:
Tak for det.
Med dette forslag foreslår Dansk Folkeparti, at vi stopper importen af mennesker fra lande, som Danmark ikke efterfølgende kan hjemsende borgere til.
Når vi allerede i dag har grove voldsmænd, bandekriminelle og voldtægtsforbrydere fra de lande, som vi ved at vi ikke kan sende mennesker hjem til igen, enten fordi oprindelseslandet nægter, eller fordi Danmark vurderer, at det krænker naive konventioner, bør man ikke gøre problemet større.
Konsekvensen af den nuværende praksis er, at udenlandske kriminelle får lov at blive i Danmark med advarsler i stedet for udvisninger eller på et åbent udrejsecenter i årevis.
Vi vil sætte en stopper for det nu.
Det er sund fornuft, og det er det mindste, vi skylder danskerne, der hver dag betaler prisen for årtiers naivitet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-02:
Beklager ventetiden, jeg skal lige finde det rigtige papir.
Ja, nu tror jeg, vi er kommet frem til det – så er der også lidt ekstra tid til, at manglende ordførere kan komme ned i salen, hvis de har lyst.
Først og fremmest tak til Dansk Folkeparti for forslaget her.
For mig at se er det et forslag, som sætter fokus på de reelle aktuelle udfordringer, som danske myndigheder står over for i forsøget på at udsende til lande, som ikke ønsker at tage imod deres egne statsborgere, eller som Danmark på nuværende tidspunkt ikke samarbejder med.
Heldigvis forløber samarbejdet om udsendelse til langt de fleste lande uproblematisk og er alene forbundet med enkelte praktiske udfordringer.
Jeg vil starte med at sige, at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Det er der flere grunde til.
Regeringen står fast på at føre en stram, ansvarlig og konsekvent udlændingepolitik, og det er en naturlig følge heraf, at vi fortsætter med at føre skærpet kontrol med udlændinges indrejse til og udrejse af Schengenområdet.
Effektiv grænsekontrol ved de ydre grænser mener vi er det afgørende værktøj for at sikre, at de udlændinge, der kommer ind, er dem, som opfylder indrejsebetingelserne.
Det er også en klar forudsætning for god og fornuftig udlændingepolitik, at vi ikke vælger en firkantet løsning, hvor alle skæres over én kam.
En god og fornuftig udlændingepolitik fordrer en nuanceret, pragmatisk og fleksibel tilgang til alle de, hvad hedder det, udlændingepolitiske udfordringer, som vi står over for.
Jeg forstår beslutningsforslaget sådan, at samtlige udlændinge, der kommer fra lande, som systematisk nægter at modtage egne statsborgere, eller som Danmark for nuværende har besluttet ikke at samarbejde med, skal nægtes indrejse alene med henvisning til deres nationalitet og uden nogen form for undtagelse.
Det vil eksempelvis betyde, at også efterspurgte udenlandske arbejdstagere fra de berørte lande vil skulle nægtes indrejse.
Det vil begrænse danske virksomheders mulighed for at rekruttere specialiseret, veluddannet og højtbetalt arbejdskraft.
Derudover, og det tror jeg ikke er nogen overraskelse, er vi forpligtet til at lade visse udlændinge indrejse, eksempelvis folk, der søger asyl.
Jeg tror også, der praktisk ville være en række problemer med et totalforbud mod folk fra lande, som vi ikke har et samarbejde med.
Generelt kan man jo sige, at vi har relativt få lande, hvor landene selv ikke ønsker at tage imod statsborgere fra det pågældende land, som vi ønsker udsendt.
Der er så nogle lande, eksempelvis Afghanistan og Syrien, hvor vi, hvad angår nogle områder i Syrien og hele Afghanistan, siger, at der kan vi for nuværende ikke tilbagesende til med tvang.
Det gælder jo eksempelvis kvinder, som skal tilbage til Afghanistan.
Men det er altså en beslutning, som ligger på vores side som noget, vi som land har truffet beslutning om.
Med de ord vil jeg sige tak for indledningen her.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-02:
Socialdemokratiet sælger én politik til befolkningen, og de fører så en helt anden herinde på Christiansborg.
For hr. Frederik Vad ved jo udmærket, at når man i et udlændingeudspil lige op til et valg skriver, at man som udgangspunkt ikke vil give ulandsbistand til lande, der ikke tager imod deres egne borgere, så forventer danskerne faktisk også, at det er den politik, der bliver ført, og så forventer de ikke, at vi, hvis et land tager imod én borger og afviser de 100 andre, så godt kan give dem ulandsbistand.
Så hr. Frederik Vad kan sagtens tale videre, men det er ikke troværdigt.
Men jeg vil egentlig bare lige spørge om noget.
Hr. Frederik Vad bliver ved med at sige, at vi ikke kan vedtage det her forslag, fordi det jo ikke vil være i alle mulige andre landes og borgere i andre landes interesser.
Det her forslag handler om at varetage danskernes interesser; det handler om at varetage danskernes tryghed; det handler om, at når vi ved, at vi ikke kan sende Osman Ali Osman fra Odense hjem, der har begået det ene torturagtige overfald efter det andet, så er det måske også en god idé ikke at blive ved med at lukke folk fra Somalia ind.
Hvorfor skal vi ifølge hr. Frederik Vad og Socialdemokratiet blive ved med at lukke folk fra Somalia ind, når vi ved, at vi ikke kan hjemsende dem igen?
Frederik Vad (S), 2025-04-02:
Det er forkert, hvad hr. Mikkel Bjørn siger om Socialdemokratiets politik.
Det, der står i »Retfærdig og realistisk«, er det, der er Socialdemokratiet og regeringens politik i dag
Hr. Mikkel Bjørn kan jo bare kigge i den udviklingspolitiske strategi.
Det er punkt 1.
Det er jo Socialdemokratiet, der sender folk hjem.
Det var ikke Dansk Folkeparti, der gjorde det, og hvis man kigger på den politik, der er blevet skabt under to skiftende udlændingeministre fra Socialdemokratiet, altså først hr. Mattias Tesfaye og siden hr. Kaare Dybvad, med en hjemrejselov, Hjemrejsestyrelsen, en aggressiv, offensiv tilgang ude på ambassaderne, det diplomatiske spor, det at tage folk i hånden, når de kommer hertil, og så føre dem hele vejen igennem systemet og minde dem om, at der er nogle klare regler for, hvordan man kan være i Danmark, og at man hurtigt kan komme hjem igen, hele vores repatrieringssystem, når man tager alt det og lægger det sammen, så har vi faktisk fået styr på store dele af hjemrejsepolitikken i det her land.
Det burde hr. Mikkel Bjørn glæde sig over.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-02:
Både hr. Frederik Vad og hr. Kaare Dybvad Bek er jo meget dygtige til at henvise til dengang, hvor Dansk Folkeparti stod som de eneste, der kæmpede, og det synes vi bare I skal blive ved.
Bliv ved med at henvise til den periode, hvor Dansk Folkeparti stod som det eneste fyrtårn i dansk politik, der forsøgte at råbe op om uansvarligheden i den politik, der blev ført.
I dag er virkeligheden en anden, her har Socialdemokratiet opbakning fra flere borgerlige partier, som gerne vil være med til at stramme op på det her område, forrest går Dansk Folkeparti, og spørgsmålet er meget simpelt: Hvorfor skal vi blive ved med at lukke folk fra Somalia ind, når vi ved, at vi ikke kan udvise dem igen?
Frederik Vad (S), 2025-04-02:
Det skal vi heller ikke.
Det er jo derfor, vi fører den vel nok strammeste udlændingepolitik i danmarkshistorien, som har leveret de bedste nøgletal på især flygtningeområdet siden 1983.
Hans Andersen (V), 2025-04-02:
Tak for ordet.
I Venstre står vi fast på, at der skal være styr på tilstrømningen til Danmark.
Vi skal føre en stram og konsekvent udlændingepolitik.
Det er afgørende for sammenhængskraften i vores samfund.
Det her beslutningsforslag omhandler jo den vigtige debat om hjemsendelse af udlændinge uden lovligt ophold, og det gør sig særlig gældende for kriminelle udlændinge.
De skal ikke være i Danmark, og derfor er det vigtigt med en effektiv hjemsendelsespolitik.
Det er uacceptabelt, at personer, der har begået alvorlig kriminalitet i Danmark, forbliver her på grund af manglende samarbejde fra deres hjemlande.
Derfor indførte Venstre under V-regeringen i 2015 også et noget for noget-princip i den danske udviklingsstrategi, og det betyder, at når landene kan modtage deres egne statsborgere – og her er »kan« et nøgleord – men de nægter at gøre det, så skal vi skære i udviklingsstøtten til dem.
Og det synes vi i Venstre er helt på sin plads.
Men et fuldstændigt forbud mod indrejse fra lande, som vi ikke kan hjemsende til, støtter vi ikke, og det er jo det, beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti handler om.
Dem, der kan bidrage positivt til vores samfund og respekterer danske værdier, er velkomne, og det her forslag vil i nogle tilfælde forhindre international arbejdskraft, som er afgørende for dansk vækst og velstand, i at komme til Danmark.
Jeg kan heller ikke se for mig, at vi helt skal lukke for muligheden for indrejse fra bestemte lande, når der kan være tale om personer, der har brug for beskyttelse, men det betyder dog ikke, at vi skal acceptere passivitet fra de lande, der nægter at tage imod deres egne borgere, og her har vi jo bl.a. det her noget for noget-princip som et værktøj til den diplomatiske indsats.
Så vi skal fastholde, at flygtninge skal vende hjem hurtigst muligt, når forholdene tillader det, og at flest mulige kriminelle udlændinge skal udsendes så hurtigt som muligt.
Så skal jeg også hilse fra Moderaternes ordfører, hr. Mohammad Rona, og meddele, at de ligeledes heller ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-02:
Beklager, jeg havde ikke fået trykket ordentligt.
Spørgsmålet er egentlig meget simpelt: Hvorfor skal vi blive ved med at lukke indvandring ind fra eksempelvis Somalia, når vi ved, at det er stort set umuligt at udvise selv samme mennesker på et senere tidspunkt, hvis de begår kriminalitet?
Så siger ordføreren, at det ikke vil være i det danske erhvervslivs interesse, for så vil vi ikke få højt specialiseret og veluddannet arbejdskraft.
Vi får jo ikke en kæmpe højtuddannet og specialiseret arbejdskraft fra Somalia, så det er jo et håbløst elendigt argument for at afvise et helt fornuftigt forslag om selvfølgelig ikke at lukke folk ind fra lande, som vi har utrolig dårlige erfaringer med, og som vi ved at vi stort set aldrig nogen sinde vil kunne udvise mennesker til igen.