Jesper Petersen (S), 2017-10-25:
Bilbeskatningen er en betydelig indtægtskilde for staten og er samtidig med til at påvirke bilparkens sammensætning, mobiliteten i samfundet, klimabelastningen, energipolitikken osv.
Samtidig er det et marked, hvor rigtig mange penge skifter hænder, og hvor stabilitet og forudsigelighed er vigtigt for aktørerne.
Derfor er bilbeskatningen et meget væsentligt emne, og brede aftaler er også at foretrække.
Regeringen valgte dog et helt smalt politisk forløb uden forhandlinger med f.eks. Socialdemokratiet om at kunne have lavet en bred aftale hen over midten.
Man havde forinden spillet ud med en efter vores mening helt håbløs skæv model, hvor det mest af alt var de allerdyreste biler, der skulle blive markant billigere.
Hensyn til sikkerhed og miljø var der ikke meget af.
Og på den baggrund har vi så et lovforslag til diskussion i dag.
Der er mange elementer i det, og jeg når her i min tale kun nogle nedslag.
Den høje afgift på 150 pct. fastholdes, men knækket for, hvornår den sætter ind, forhøjes til 185.000 kr. for personbiler.
Som noget meget positivt sker der nu en opdatering af reglerne om fradrag, henholdsvis tillæg til registreringsafgiften med basis i brændstoføkonomien for den enkelte bil.
Og det bliver dyrere at købe en bil med dårlig brændstoføkonomi.
Der bliver simpelt hen længere op til rabatten, og tillægget pr. kilometer på literen under knækket bliver markant større, nu altså 6.000 kr. pr. kilometer under grænsen på de 20 km – som bliver tillagt registreringsafgiften.
Jeg håber, det gav mening for tilhørerne, hvad det var, jeg der forsøgte at sige.
I forhold til de løbende afgifter bliver den grønne ejerafgift også spredt mere ud og bidrager på den måde til at begunstige biler, der kører langt på literen, og bidrager til den løbende overvejelse hos ejeren af en benzinsluger, om det var på tide at skifte til en nyere og grønnere bil.
Sikkerhedselementet i bilafgifterne bliver også mere betydningsfuldt med det øgede fradrag på selealarmer og høj sikkerhedsstandard ifølge den europæiske NCAP-test.
De fleste biler bliver selvsagt billigere med ændringerne her, men i modsætning til regeringens udspil er det nu i højere grad familiebiler, der oplever det største relative prisfald, og der er taget helt anderledes højde for sikkerhed og miljø i den aftale og dermed det lovforslag, der ligger her, end i det, man oprindelig lagde frem.
Socialdemokratiet havde gerne set en mere grundlæggende omlægning af bilbeskatningen i retningen af at afgiftspålægge ud fra tekniske kriterier om klimabelastning, sikkerhed osv., og vi havde som sagt også gerne set, at der havde været forhandlinger og var blevet indgået en bred aftale.
Det tror jeg havde været til gavn for hele det her marked.
Men der gennemføres altså en række egentlig udmærkede tiltag alt sammen inden for en ramme, hvor den varige virkning går i nul.
Faktisk er der en lille øget indtægt til staten i den varige virkning af aftalen, når indtægter og udgifter gøres op til sidst.
Der er også elementer i den midlertidige finansiering, vi er kritiske over for.
Vi er selvfølgelig fortsat imod kontanthjælpsloftet og imod at bruge pengene herfra til den her aftale, sådan som regeringen gør.
Vi betragter det egentlig mest som en form for taktik og lidt politisk drilleri, at man putter de penge ind her, i stedet for at gøre, som regeringen oprindelig havde tænkt, nemlig at de skulle gå til lavere skat på arbejde for almindelige mennesker.
Der er også et blindt punkt vedrørende elbilerne, der bliver stillet ringere med aftalen her.
Selvfølgelig får de også lavere afgifter, men i og med at vi allerede har en aftale om, at de praktisk taget er fritaget for afgifter, så bliver den relative sammenligning mellem elbiler og konventionelle køretøjer altså dårligere med hensyn til elbilerne.
Det synes vi er en af de kritiske ting ved aftalen her, og vi burde revidere den aftale, vi har med regeringen og Det Radikale Venstre, om elbilerne, så vi får en fortsat udbredelse af elbilerne og en overgang til, at de jo væsentligt mere energirigtige køretøjer kan klare sig selv på markedet.
Der er også et element i lovforslaget omkring reparationsgrænsen, som vi også synes er udmærket, for ellers ville der blive endnu flere biler, som man ville skrotte i stedet for at reparere dem.
Vi vil dog spørge ind til muligheden for, at det er den egentlige pris på reservedelene, der bliver anvendt i opgørelsen for en renovering, frem for at vi sætter den her procentgrænse alene.
Men jeg kan se, at jeg skal til at summe op, og alt i alt går ændringerne i den retning, vi ønsker, i forhold til en større vægt lagt på energieffektivitet, sikkerhed og omstilling til en grønnere bilpark.
Vi har f.eks. længe ønsket de ændrede grænser for tillæg og rabat for brændstofeffektivitet, der bliver lagt ind i lovgivningen her, ligesom det er familiebilerne, der oplever den største forbedring, og ikke de dyre luksusbiler.
Og derfor har vi også tænkt os at stemme for lovforslaget.