runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2017-05-17:
Nu er det jo en politifaglig vurdering, mener jeg, der skal ligge til grund for, hvad der er bedst, altså om det er baglandskontrol eller det er grænsekontrol.
Men efter hvad jeg har fået oplyst, mener Dansk Politi, at den nuværende form for grænsekontrol er en robust og velfungerende kontrol over for udlændinge, der ønsker at indrejse til Danmark fra Tyskland.
Jeg kan jo sige, at den kontrolindsats, som vi iværksatte den 4. januar sidste år, altså 2016, også har vist sig at virke.
For frem til den 3. maj i år har vi faktisk afvist 3.647 udlændinge, der ikke havde ret til at rejse ind i Danmark, og hvis man ser på opgørelsen for afviste på grænsen fra den 4. januar og frem til nytår, hvor man så går ind i 2017, kan man se, at det var omkring 3.000.
Men hvis man ser på, hvilke nationaliteter der blev afvist, kan man se, at de ti øverste nationaliteter rent faktisk var folk fra Mellemøsten og folk fra afrikanske lande.
Så derfor holder den skrøne, som jeg ved at en del af venstrefløjen ligesom forsøger at bygge op, altså at det jo bare er danskere, der har glemt deres pas og sådan noget, ganske enkelt ikke.
For det er ikke virkeligheden, og det er jo bare, fordi man vil af med grænsekontrollen.
Så efter min mening virker den form for grænsekontrol, vi har nu, ganske udmærket, og man kan se på de mennesker, der bliver afvist, at det er afrikanere, og at det er folk med mellemøstlig baggrund, der ikke har ret til at rejse herind.
Så jeg vil sige, at som det er nu, mener jeg bestemt, at grænsekontrol er vejen frem.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-05-17:
Det glæder mig jo, at ministeren er uenig med Avramopoulos og ønsker, at den danske grænsekontrol skal fortsætte, og sådan set også peger på, at det her med baglandskontroller ikke er lige så effektivt som grænsekontrol.
Så er det jo til gengæld, at man kan undre sig en lille smule over, at regeringen har det som mål at få afskaffet grænsekontrollen.
For så skulle man jo sådan set tro, at den havde den opfattelse, at baglandskontrol var det mest effektive.
Kan ministeren måske forklare, hvordan det kan være, at grænsekontrol nu er det mest effektive til at stoppe kriminelle, men at det måske om 2 år ikke længere er det, og at det så er baglandskontroller?
Det tror jeg der er mange mennesker der sådan måske har lidt svært ved at forstå.
Inger Støjberg (V), 2017-05-17:
Nu behøver de 3.000 afrikanere og folk med mellemøstlig baggrund, der ikke fik lov til at rejse ind i Danmark i 2016, jo ikke nødvendigvis alle sammen at være kriminelle, så derfor mener jeg ikke, at man kan stille det op på den måde, som hr. Kenneth Kristensen Berth gør.
I nogle tilfælde vil en baglandskontrol sandsynligvis godt kunne udgøre det, men i den situation, vi er i nu, er grænsekontrol efter min mening det mest hensigtsmæssige, og det er jo altså også politiets vurdering, at det fungerer godt med den form for grænsekontrol, vi har nu.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-05-17:
Jeg synes sådan set stadig væk, integrationsministeren må forklare, hvad det er, der ændrer sig i forhold til den situation, vi har nu, hvor grænsekontrol er det mest effektive, i forhold til den situation, vi havde før eller vil få i fremtiden, fordi det jo fortsat er regeringens opfattelse, at grænsekontrollen skal væk, hvor baglandskontroller så bliver det mest effektive.
Altså, jeg forstår det ikke.
Men ministeren er ganske givet klogere, end jeg er, så derfor må ministeren jo kunne svare meget præcist på, hvad det er, der gør, at den situation ændrer sig, sådan at det, som før ikke var lige så effektivt som det andet, men mindre effektivt, pludselig vil blive mere effektivt.
Inger Støjberg (V), 2017-05-17:
Det var jo nærmest sådan en Lars Løkke-måde at forklare det på, mere eller mindre.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at det jo kommer helt an på, hvilken situation Danmark er i.
Hvis det er på grund af, at vi ser en massiv tilstrømning af folk, der enten ønsker at søge asyl, eller som så ikke ønsker at søge asyl, og som man måske afviser på grænsen, så er det jo én situation.
Hvis det handler om kriminalitet, så kan det handle om noget helt andet, og derfor kan der faktisk godt være forskel på, om det er grænsekontrol eller baglandskontrol, der fungerer bedst.
Men i den situation, vi er i nu, mener jeg bare at grænsekontrollen er at foretrække, og det er selvfølgelig også derfor, vi har forlænget det med ½ år, og jeg har da bemærket, at det ikke er noget, Dansk Folkeparti sådan decideret er utilfreds med.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-05-17:
Nej, det er vi skam ikke.
Vi vil gerne have en permanent grænsekontrol, og derfor bliver jeg jo også igen nødt til at stille spørgsmålet til integrationsministeren: Hvornår ser integrationsministeren en situation for sig, hvor der ikke vil være nogen trussel ved den danske grænse fra asylsøgere og/eller kriminelle og/eller tidligere udviste?
Hvornår opstår den situation og dermed muligheden for at afskaffe den midlertidige grænsekontrol?
Inger Støjberg (V), 2017-05-17:
Det kommer jo meget an på, om Dansk Folkepartis medlemmer af kommunalbestyrelserne rent faktisk lever op til deres ansvar.
Hvis de gør det, er det det jo netop ikke, og jeg må bare igen sige, at jeg har meget stor tiltro til DF's medlemmer, også i kommunalbestyrelserne.
Det er ikke kun her i Folketinget, jeg mener I gør det ganske godt.
Det mener jeg også I gør derude, og det mener jeg bestemt også at Venstres medlemmer af kommunalbestyrelserne gør.
Så som det ser ud nu, er det jo ikke et problem.
Karina Due (DF), 2017-05-17:
Der er jo masser af andre ting at tage sig af i kommunalbestyrelsen, og jeg så faktisk meget gerne, at der kom et klart signal herindefra med hensyn til minareter og kalden til bøn, så det ikke længere var et kommunalt anliggende.
Jeg mener stadig væk, det er en glidebane uden lige.
Formanden for medieudvalget i Dansk Islamisk Råd siger, at det vil være upassende at kalde til bøn i Danmark.
Ja, det siger han nu, men lur mig, om 10 år er det en hverdagsbegivenhed for os.
Vi er fuldstændig enige om, at man skal stå fast på de danske værdier og på den danske kultur.
Problemet er bare, at vi samtidig er enige om, at vi gerne vil have et Danmark i balance.
Nu risikerer vi om 10 år at have 28 kommuner, hvor der er kønsopdelt svømmeundervisning, og så er der jo ikke tale om et Danmark i balance.
Er det ikke at fralægge sig ansvaret herindefra?
Inger Støjberg (V), 2017-05-17:
Jeg vil sige, at jeg faktisk synes, det er det modsatte.
For jeg mener rent faktisk, at det er helt afgørende, at vi tager den her debat, og at vi stiller os frem og siger, at det her ikke hører til i Danmark – for det hører ikke til i Danmark, efter min mening.
Men jeg mener altså samtidig, at vi står os stærkest ved hver især rent faktisk at stå på det fundament af frihedsværdier, som generationer før os har lagt.
Jeg vil så ikke afvise, at man på sigt kan komme dertil, hvis man kan se, at evnen og viljen til at stå fast på frihedsværdierne ikke er der; så kan det være, at man bliver nødt til at ty til lovgivning.
Men som udgangspunkt mener jeg ikke man skal lovgive på det her felt.
Karina Due (DF), 2017-05-17:
Mener ministeren, at det fremmer eller bremser integrationen, når der bliver tilbudt kønsopdelt svømning?
Inger Støjberg (V), 2017-05-17:
Som jeg sagde tidligere, kan man godt leve og bo i Danmark uden at kunne svømme.
Det er en kæmpestor fordel at kunne svømme, men man kan ikke med mening leve og bo her, hvis ikke man forstår, hvad ligestilling er.
Og ligestilling er også, at vi svømmer sammen på tværs af køn og alder.
Karina Due (DF), 2017-05-17:
Finder ministeren det hensigtsmæssigt i et homogent samfund, at der bliver opført minareter i Danmark?
Tak, fru formand.
Finder ministeren det hensigtsmæssigt i et homogent samfund, at der bliver opført minareter i Danmark?
Inger Støjberg (V), 2017-05-17:
Nu er det jo ikke så lang tid siden, vi rent faktisk også diskuterede det her i Folketingssalen via et beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti havde fremsat.
Jeg vil sige, at jeg i hvert fald ikke er bekendt med, at der er opført minareter siden, altså på de 4 måneder, der er gået, og jeg vil også sige, at regeringens holdning stadig væk er den samme, nemlig at vi sætter massivt ind over for parallelsamfund.
Jeg ved, at der udeomkring er en bekymring, som vi deler, over, at der er grupper og grupperinger i Danmark, som ganske enkelt lever parallelt med resten af samfundet og desværre jo også indimellem opbygger et had til det samfund, som de egentlig burde leve i, nemlig det danske.
Det er også derfor, at vi med satspuljen har gennemført en række initiativer i forhold til parallelsamfund.
Men altså i forhold til opførelsen af minareter er regeringens holdning i dag den, som den også var i januar, at det er noget, man skal tage stilling til lokalt.
Jeg tror ikke, at det kommer bag på nogen, at jeg ikke mener, at det hører til i det danske bybillede, men jeg må sige, at jeg faktisk har stor tiltro til både Venstres kommunalbestyrelsesmedlemmer, men også Dansk Folkepartis kommunalbestyrelsesmedlemmer rundtomkring.
Og I er jo da, vil jeg så sige i den her anledning, heldigvis så mange derude, at man kan gå ret op imod, når lokalplanen skal besluttes, og det er der, jeg mener beslutningen hører til.
Karina Due (DF), 2017-05-17:
Som jeg er oplyst, er der faktisk to minareter på vej i Roskilde.
Ja, i mine øjne er det her simpelt hen en glidebane.
Hvis ikke man vil lovgive på det her område, vil vi bare drypvis komme til at se flere og flere minareter i Danmark.
Om 10 år vil vi jo være så vant til at se minareter, at det så helt automatisk bliver legalt, at de også skal have lov til at kalde til bøn.
Om 20 år risikerer vi, at vi i nogle byer vågner op og ikke ved, om vi er i Islamabad, eller om vi er i Ishøj.
Det er bare ikke i orden, og jeg synes, det er at fralægge sig ansvaret.
På den ene side siger man, at det ikke er noget, der hører hjemme i Danmark, og på den anden side siger man, at man heller ikke vil lovgive om det.
Man sender bare opgaven videre ud i kommunerne.
Det er herindefra, vi har en mulighed for at løse opgaven og lovgive om det.
Jeg forstår det ikke.
Ministeren må hjælpe mig.
Inger Støjberg (V), 2017-05-17:
Jamen man har i kommunerne jo netop lige så meget muligheden for at sige, at det vil man ikke have her.
Det kan man jo bare vedtage i sin lokalplan.
Der er da ikke meget ved at være kommunalbestyrelsesmedlem, heller ikke for Dansk Folkeparti, hvis ikke man har noget at beslutte og ikke har noget at bestemme over.
Jeg må sige, at jeg har så stor tiltro til Dansk Folkepartis medlemmer af kommunalbestyrelserne, at de nok skal sætte foden ned, og det mener jeg i øvrigt også at Venstrefolkene vil gøre.
Så jeg ser altså ikke for mig lige nu, at man skal lovgive.
Men det er klart, at det, hvis det hele skrider, jo er noget, man kunne gøre.
Men jeg mener bare ikke, at det er nu og her.
Jeg mener, at det er en opgave, der ligger lokalt, og jeg mener simpelt hen ikke, at vi skal sidde herinde og lovgive om alting.
Hvorfor søren, undskyld, skulle Dansk Folkepartis medlemmer så sidde i kommunalbestyrelserne?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-05-17:
Hvad agter ministeren at gøre fremadrettet, i forhold til at der endnu en gang bliver opfordret til drab på jøder fra en moské i Danmark?
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-17:
Det er rigtigt – og hvis der er nogle, der har fået et andet indtryk, skal jeg beklage det – at med det her sikrer vi jo ikke, at alle de familieejede virksomheder, der står over for et generationsskifte, ender med at lave et generationsskifte, men vi forbedrer rammebetingelserne for det ret væsentligt.
Det synes vi i regeringen kun er ret og rimeligt.
Benny Engelbrecht (S), 2017-05-17:
Vil ministeren løfte sløret for, om regeringen har tænkt sig at indkalde til forhandlinger om at løse de udfordringer, dansk økonomi står over for, inden sommeren, herunder begyndende flaskehalsudfordringer i udvalgte brancher, eller vil regeringen fortsat sidde på hænderne sommeren igennem?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-17:
Jeg må både skuffe og glæde hr. Benny Engelbrecht, for svaret er to gange nej.
Nej, fordi jeg ikke vil løfte sløret for tidspunktet for indkaldelse til forhandlinger, men det havde hr. Benny Engelbrecht nok heller ikke forventet; det er der, jeg må skuffe hr. Benny Engelbrecht.
Og nej, regeringen vil ikke sidde på hænderne; det er så der, jeg glædeligt kan overraske hr. Benny Engelbrecht.
Så to gange nej.
Vi har jo tidligere hørt, at holdningen var, at Socialdemokratiet ikke er interesseret i reformer, som påvirker arbejdsudbuddet, med det argument, at den sti er trampet
godt ned.
Jeg er da glad, hvis man nu vender tilbage til gode gammelkendte stier som Helle Thorning-Schmidt og Bjarne Corydon så lystigt gik ud ad sammen med mange af os andre.
Så jeg synes, at det interessante – i stedet for at prøve at få mig til at sige, hvilken dato det lige er, man skal mødes næste gang – er at sige, at vi faktisk er enige om, at der skal ske noget på arbejdsudbud, på produktivitet, for det er det, regeringen ligesom er dannet på, og hvis Socialdemokratiet er med på den, tror jeg da nok, vi skal finde hinanden, når tid kommer.
Benny Engelbrecht (S), 2017-05-17:
Nu er det jo sådan, at Socialdemokratiet i modsætning til den nuværende regering har fremsat konkrete forslag til at løse flaskehalsudfordringerne, og det er sådan, at regeringen har gjort, hvad den kunne, både den herværende minister og andre ministre, for at prøve at tale de konkrete forslag ned, så derfor ved jeg jo, at ministeren udmærket godt ved, hvad vi har fremsat af konkrete forslag, og dermed ved jeg også godt, at det, som ministeren er i gang med at bygge op, er den sædvanlige mudderkastning og stråmandsargumenter og alt muligt andet.
Sandheden er jo, at hvis regeringen ville, kunne den indkalde til forhandlinger i morgen og komme i gang med at lave konkrete tiltag i forhold til flaskehalse, som vil virke nu og her.
Men det, regeringen taler om, er at lave arbejdsudbudsreformer.
Kan vi ikke bare lige blive enige om, at hvis det er sådan, at man f.eks. hæver en pensionsalder, et halvt år, et helt år, to år, eller hvad det nu end er, man går og pusler med ovre i lønkammeret ovre i ministerierne af mærkværdigheder, giver det jo ikke nogen effekt i 2018 og 2019 og 2020, når vi står med flaskehalsudfordringerne?
Det vil være noget, der giver en effekt på et senere tidspunkt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-17:
Vi kan sagtens blive enige om, at der er nogle initiativer, vi kan tage, der kan virke hurtigere end andre, men det betyder jo ikke, at man ikke både skal tage initiativer, der kan virke hurtigere end andre, og nogle, der kan virke lidt langsommere end andre, for forhåbentlig bliver det sådan med den vækst, som den her regering planlægger, at vi netop har brug for mere arbejdskraft også i årene, der kommer.
Så det er sådan set bare fornuftigt.
Så bliver jeg nødt til at sige, at det ikke er, fordi jeg har noget imod, at Socialdemokratiet kommer med vækstforslag og forslag, der kunne sørge for at afhjælpe arbejdskraftudfordringer – det tager jeg imod med kyshånd, hr. Benny Engelbrecht – men jeg bliver bare nødt til at anholde, at man går væk fra gængse regnemetoder, når man kommer i opposition, noget, som man ellers var gået over til med Bjarne Corydon som finansminister.
Det synes jeg er ærgerligt, og der synes jeg godt man igen kunne komme tilbage på stien så at sige.
Benny Engelbrecht (S), 2017-05-17:
Vi kan godt begynde at snakke om regnemetoder, når regeringen så rent faktisk begynder at regne og ikke bare lægger en antagelse ind om, at det, hvis man eksempelvis giver et særligt fradrag for forskning og udvikling, så har den samme effekt, som hvis man bare giver en almindelig selskabsskattelettelse.
Det er der jo ikke nogen evidens for.
Hvordan har det virket i Storbritannien?
Kan økonomiministeren ikke lige forklare den undrende befolkning, som sidder og lytter med på det her, hvordan det er, forsknings- og udviklingsfradraget har virket i Storbritannien?
Har det virket på den måde, som regeringen har lagt ind som antagelse, når den har prøvet at regne på vores forslag?
Nej, det har det nemlig nok ikke, men det kan ministeren få lov til at svare på.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-17:
Det med gængse regnemetoder kan være en hård udfordring.
Det var det, Bjarne Corydon slog fast på sit første udvalgsmøde i Finansudvalget, efter han blev finansminister i 2011.
Det gør vi selv i mit parti, og det synes jeg også Socialdemokraterne skulle gøre.
Benny Engelbrecht (S), 2017-05-17:
Der er i hvert fald ikke meget kyshånd i den modtagelse af Socialdemokratiets fremstrakte hånd til at gøre noget, der virker nu og virker effektivt.
Det er vel nærmest et spørgsmål om, at ministeren vender ryggen til og sætter sig hen på en stol og sidder på hænderne igen.
Men så er det i hvert fald der, hvor vi er, og nu ved vi, hvor skabet står.
Vi skal ikke forvente, at der kommer nogen konkrete indkaldelser til forhandlinger på den her side af sommeren, og derfor må regeringen selvfølgelig også forudse, at vi som Socialdemokrater har tænkt os at fortsætte med at kritisere regeringen, indtil den kommer og indkalder til konkrete forhandlinger og sætter gang i ting.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-17:
Jeg ville blive utrolig skuffet, hvis ikke Socialdemokratiet kritiserede regeringen.
Det er sådan set det, der er Socialdemokratiets hovedopgave som det ledende oppositionsparti, og jeg har stor respekt for, at man udfylder netop denne opgave med særlig flid og nidkærhed.
Det kan jeg kun sige jeg synes er fint.
Så bare rolig, vi har styr på det, og vi har masser af gode ideer til, hvordan man øger velstanden, øger arbejdsudbuddet, laver produktivitetsinitiativer, og vi håber, at Socialdemokratiet vil være med og vil regne efter gængse regnemetoder, når vi laver aftalerne.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-17:
Men er det ikke også rigtigt, at i den undersøgelse, som ministeren selv har henvist til, som Morten Bennedsen har lavet, har man spurgt 13.000 respondenter, altså ejerledere: Hvad går I mest op i, når I tænker på generationsskifte?
Og er det ikke rigtigt, at tre ud af fire siger, at de ikke eller overhovedet ikke tænker på bo- og gaveafgiften, og at der faktisk kun er 11 pct., der siger, at det betyder meget for dem?
René Gade (ALT), 2017-05-17:
Jeg synes, det er afgørende – også selv om jeg måske ikke kommer direkte ind på det konkrete her – i de forhandlinger, vi står med lige nu, hvor vi står over for en kommissionsundersøgelse af skandalerne i SKAT, at sikre, at kulturen fra ledelsesmæssig side og fra politisk side, når vi fortæller, at nu skal den her kommission til at arbejde, er sådan, at vi får sagt til folk: Nu lægger vi os fladt ned, vi lader os undersøge, fordi vores ledelse og vores politiske ledelse vil det her af det gode.
Så det, der kommer frem om fejl og mangler, vil vi lære af.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig at byde ministeren op til, at det er den fortælling, der vil blive fortalt, så det ikke kommer til at hindre det fremadrettede arbejde, at vi nu begynder at undersøge bagud.
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-17:
Det er jeg ganske enig i.
Altså, jeg tror, at det, der også var konflikten her i det konkrete tilfælde – og det vil være en faglig konflikt, der altid er der – hvor man havde besluttet sig for at digitalisere inddrivelsen, var, at der var nogle af dem, der ikke var en del af det digitale, der ikke ønskede, at man skulle gå den vej, men ønskede, at man skulle køre videre med pantefogederne.
Det er jo fair nok, og det er så en faglig uenighed.
De faglige uenigheder skal der være plads til, men det må også være sådan, at når nogle politikere har besluttet noget, retter man ind på embedsmandsplan, både som fagdirektør og som medarbejder.
Men der skal være mulighed for, at man kan sige, hvad man mener, i en organisation som SKAT, og det er der.
René Gade (ALT), 2017-05-17:
Det er da fornuftigt, for ledelsen skal jo være der til at sætte en retning og definere, hvor det er, man skal hen.
Men omvendt kan jeg også godt se et problem i, at vi har et embedsværk, som på mange måder er bundet lidt på hænder og fødder i forhold til at sige sin mening og sige sin politiske ledelse imod, hvis man faktisk observerer nogle problemer.
Altså, kan vi leve med, at der ikke bliver rejst problemer opad i systemet på trods af en politisk retning?
For så synes jeg, der er en fare for, at det bliver politiseret i en grad, hvor fornuften forsvinder hvert fjerde år.
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-17:
Jamen mit ønske er, at i det skattevæsen, som jeg er øverste politiske chef for, tør medarbejderne sige, hvad de mener.
Jeg har i øvrigt gode drøftelser med de faglige organisationer, og det er ikke mit indtryk, at medarbejdere i SKAT, uanset hvilket niveau de er ansat på, ikke tør udtale sig.
Jeg kan også se, at der er masser af skattefolk, der udtaler sig i aviserne.
Det er der plads til i dag, og det skal der i hvert fald også være plads til fremadrettet.
Det er mit ønske som skatteminister.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-17:
Vil ministeren af »moralske årsager« gennemføre lovforslaget om at sænke arveafgiften for udvalgte virksomheder, hvilket koster 1 mia. kr. årligt, uanset hvor få virksomheder det gavner?
Tak, formand.
Vil ministeren af »moralske årsager« gennemføre lovforslaget om at sænke arveafgiften for udvalgte virksomheder, hvilket koster 1 mia. kr. årligt, uanset hvor få virksomheder det gavner?
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-17:
Jeg tror fuldt og fast på, at en lempelse af bo- og gaveafgiften ved generationsskifte for familieejede virksomheder vil styrke både beskæftigelsen og væksten, særlig uden for de større byer, hvor mange af de her familieejede virksomheder er.
Og når man læser lovforslaget, vil man se, at der er flere forhold, der har betydning for forslagets økonomiske og samfundsøkonomiske konsekvenser.
Det er rigtigt, at forslaget i nogle situationer kan medføre, at en overdragelse inden for familien vælges af skattemæssige årsager, selv om et salg til eksterne købere ville være mere hensigtsmæssigt.
Men der står også i lovforslaget, at det øgede råderum hos ejerne af familieejede virksomheder jo alt andet lige vil trække i retning af øgede investeringer og dermed have en positiv struktureffekt.
Der er altså noget, der trækker i forskellige retninger, og vi ved ikke, præcis hvilke regnestykker der er to streger under.
Personligt er jeg dog ikke i tvivl om, at en nedsættelse af bo- og gaveafgiften vil få en positiv betydning for de familieejede virksomheder og for de medarbejdere, der arbejder der.
Jeg har besøgt mange virksomheder, der står over for et generationsskifte, og jeg lytter til de udfordringer, som de italesætter, og jeg er enig med dem i, at der er udfordringer.
Deres budskab er ret simpelt: Hvis der ikke er likvide midler til at betale bo- og gaveafgift ved et generationsskifte, er der kun ét sted at hente pengene, og det er i virksomheden ved at sælge eller pantsætte aktiverne.
Og det kan altså hæmme muligheden for at investere og skabe arbejdspladser i mange år frem.