Hans Andersen (V), 2025-11-21:
Tak for det, formand.
De to lovforslag, vi behandler i dag, følger op på den aftale om fremtidige folketingsmedlemmers og ministres vederlæggelse, som et bredt flertal her i Folketinget indgik tidligere på året.
Helt tilbage i 2014 blev et politisk flertal enige om, at der skulle nedsættes en kommission, der bl.a. skulle udarbejde anbefalinger om vederlags- og pensionsvilkår for folketingsmedlemmer og ministre.
På den baggrund kom Vederlagskommissionen for så snart 10 år siden med sine anbefalinger.
Dengang opnåede et flertal enighed om nogle ting – bl.a. justerede vi eftervederlagsperioden og pensionsalderen – men det lykkedes ikke at lave en aftale om mere grundlæggende ændringer af reglerne for vederlag og pension.
Det er så lykkedes nu med en aftale, der i høj grad bygger på Vederlagskommissionens anbefalinger.
Aftalen moderniserer og forenkler reglerne.
Den giver samtidig et system, der er mere tidssvarende, gennemsigtigt og i højere grad på linje med de vilkår, vi kender fra det øvrige arbejdsmarked.
Vederlaget for folketingsmedlemmer fastsættes fremover til gennemsnitslønnen i lønramme 38 i staten.
Vederlaget til ministre vil fremover lægge i et spænd mellem gennemsnitslønnen i lønramme 41 og lønramme 42+.
Det er for både folketingsmedlemmer og ministre en forhøjelse af vederlaget, men samtidig afskaffes det skattefri omkostningstillæg, og perioden for, hvor længe der kan modtages eftervederlag, forkortes.
Den maksimale eftervederlagsperiode ensrettes for folketingsmedlemmer og ministre, og mindsteperioden forkortes til 3 måneder, og den maksimale periode forkortes til 12 måneder.
Vi forkorter faktisk eftervederlagsperioden yderligere end det, Vederlagskommissionen i sin tid foreslog.
Med aftalen og de her lovforslag ændres pensionsvilkårene fundamentalt.
Frem for en tjenestemandspension vil det i fremtiden være en bidragsfinansieret arbejdsmarkedspensionsordning.
Pensionsbidraget vil svare til pensionsbidraget for akademikere ansat i staten.
Dermed bliver pensionsvilkårene i langt højere grad indrettet som dem, vi ser på det øvrige arbejdsmarked.
Det mener vi i Venstre er positivt.
Der har været kritik af, at et flertal med de her ændringer hæver lønnen for politikere.
Det mener jeg faktisk ikke er en retvisende fremstilling af vilkårene.
Det er korrekt, at selve vederlaget hæves, men kigger man på hele pakken, vil et gennemsnitligt folketingsmedlem i fremtiden faktisk have en lavere samlet disponibel livsindkomst.
Det samme gør sig gældende for en gennemsnitlig minister.
For langt de fleste fremtidige folketingsmedlemmer vil de nye regler være mindre gunstige end de nuværende.
Der er altså ikke tale om en mere fordelagtig model for vederlag og pension.
Reformen indebærer da også vel at mærke fuldt indfaset besparelser på omkring 20 pct. af de samlede udgifter.
I Venstre er vi også godt tilfredse med, at der med aftalen er taget højde for de forskelle og særlige forhold, der gør sig gældende for medlemmer valgt i Grønland og på Færøerne.
Vi mener, der er fundet fornuftige balancer i nogle svære spørgsmål.
Alt i alt er det en god aftale, hvor vi moderniserer vilkårene og afskaffer ordninger, der ikke længere er tidssvarende.
Venstre støtter op om de to lovforslag.
Tak for ordet.