runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2017-05-16:
Det tror jeg ikke der er nogen der er uenige i, altså at vi skal have sørget for, at der sker yderligere aktiviteter i landdistrikterne.
Alligevel må vi konstatere, at den der tyrkertro på, at markedet løser alle problemer, er overdrevet.
Det er jo derfor, jeg henviser til diverse borgmestre osv., som helt klart påpeger, at det her ikke hænger sammen helt ude i det yderste sogn.
Og jeg synes, at ministeren jo ligesom lægger en holdning for dagen, hvor man giver op og siger: Ja, der er dele af Danmark, hvor markedet ikke fungerer, og det er der så ikke rigtig noget at gøre ved, andet end at vi prøver at skabe nogle aktiviteter.
Og der kunne en statslig finansiering jo trods alt hjælpe til her.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-16:
Jeg tror helt ærligt ikke, at en statslig finansiering ville løse noget som helst, for den vil ikke løse det ønske, der vil være fra rigtig mange mennesker, som i dag ikke kan få deres lån, fordi konjunkturerne ikke er med dem.
Der må man jo alt andet lige gå ud fra, at man kun giver lån til et hus eller en erhvervsejendom, hvis man får pengene tilbage igen.
Ellers er det sådan en ren gavecheck, og så ville andre borgere i Danmark tænke: Hvorfor katten skal vi gøre det?
Nej, det, vi gør, er at sørge for, at der kommer aktivitet i landdistrikterne.
Og det er jo ikke kun markedet, der sørger for det; det gør staten også ved forskellige aktiviteter.
Det er derfor, vi placerer uddannelsesinstitutioner forskellige steder i Danmark; det er derfor, vi placerer infrastruktur og investeringer der, hvor det betyder noget og gavner investeringer.
René Gade (ALT), 2017-05-16:
Jeg forstår egentlig fint ministeren.
Vi står i en svær situation i Alternativet, for jeg kunne egentlig godt tænke mig at støtte det her forslag, men jeg må indrømme, at jeg har svært ved at se, at vi kan løse problemet inden for de næste 10-15 år og faktisk også på lang sigt ved at lave alle de gode initiativer, som ministeren har i sinde.
Omvendt er vi imod, at man skal lave den her støtte til et realkreditinstitut, der egentlig skulle fungere på markedsvilkår; vi tænker, at det ikke er holdbart.
Altså, vi kan ikke se, at det er bæredygtigt fremadrettet, og der er et eller andet sygt i konstruktionen.
Men omvendt har vi jo, som det også bliver sagt fra de andre ordføreres side, set det før.
Så jeg vil egentlig bare spørge ministeren: Kunne man forestille sig en alternativ form for finansiering, altså en realkreditinstitution, der gik ind og gjorde det her, som forslagsstillerne lægger op til, altså hjalp i et marked, hvor det er meget, meget svært at se, at de initiativer, vi ellers tager, er nok?
Kunne man forestille sig en eller anden afart af det?
For så kunne man jo lægge op til, at man skulle have en høring om det senere eller arbejde videre med det.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-16:
Hvis jeg skal være helt ærlig, kan jeg ikke se, at der er nogen hybrider af, at staten går ind og blander sig i et marked, hvor der er velfungerende institutter i dag.
Altså, hvorfor skal staten gå ind og putte penge i noget, hvor der er nogle institutter?
Det vil alt andet lige ifølge almindelig sund logik betyde, at staten vil tabe på det.
For ellers ville markedet jo fungere, og det betyder jo, at man så må se på, hvad der ellers er af muligheder.
For det er en høj prioritet for regeringen, at der kommer balance i Danmark, og at der er vækst i hele Danmark.
Og det handler om, at vi sørger for, at der bliver arbejdspladser i hele Danmark, og at folk bliver boende.
Det, vi kan se af vores egne analyser – og vi havde jo også en landdistriktsredegørelse for 2 uger siden her i Folketingssalen – er jo, at det nu går bedre i alle dele af Danmark.
Der er selvfølgelig nogle lommer, hvor det ikke går fantastisk, men i alle dele af Danmark går det generelt bedre nu, end det gjorde for nogle år siden.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-16:
Det var så den afsluttende, opsamlende konference.
Der var der jo rent faktisk en række borgmestre, som stadig væk kunne påpege, at der er problemer rundtomkring i nogle af deres kommuner, der er udkantskommuner, med finansiering af udlån til både beboelse og mindre virksomheder.
Og man kan vel i lighed med, hvad Martin Damm og Aabenraas borgmester, Thomas Andresen, i sin tid udtalte, konstatere, at markedet i bund og grund ikke fungerer, hvis man rent faktisk ikke engang kan låne til billige huse rundtomkring.
Jeg er helt med på, at vi er på vej ud af krisen, og at det selvfølgelig alt andet lige jo sætter gang i nogle aktiviteter, men man er i virkeligheden også nødt til at forberede sig på den næste krise, for da vil det her problem blive forstærket, og det er jo det problem, vi står med.
René Gade (ALT), 2017-05-16:
Jo, men det falder jo tilbage på mig selv, når jeg skal på talerstolen om lidt, i og med at jeg siger, at hvis vi ikke gør det her og ikke kommer med nogle andre løsninger end dem, vi har i dag, så må vi også tage med, at det kan være, at vi afskriver de her områder
Jeg vil da i hvert fald have det svært med at gå op og sige, at jeg ikke stemmer for det her, fordi jeg synes, det er en skæv model at gøre det efter, mens jeg omvendt så samtidig siger, at jeg ikke har nogen bedre løsninger, så i en periode afskriver jeg så det her samfund.
For det er faktisk det, man hører – og det hører jeg også forslagsstillerne sige – ude i lokalområderne.
Der er behov for en løsning nu og her, og vores og også ministerens løsning er langsigtet.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-16:
Man kan jo altid finde på alle mulige interessante løsninger på problemer, som er der, for der er problemer med belåning i nogle områder af Danmark.
Men fordi man finder en løsning, er det jo ikke nødvendigvis sådan, at det er en god løsning, og det er ikke en god løsning, at staten går ind og agerer på et marked, hvor der i forvejen er institutter.
Det, der er den gode løsning, er at sørge for, at det bliver attraktivt at give belåning til aktiviteter i de områder, og det gør vi ved at understøtte, at der kommer gang i hjulene også i landdistrikterne.
Det er det, der skal til, altså ved at fokusere på turisme og ved at fokusere på andre erhverv, som betyder noget for udkantsområderne.
Rune Lund (EL), 2017-05-16:
Jeg synes, at ministeren taler lidt udenom, for det, vi taler om her, er jo også, at der er folk, der har en god økonomi, og at der er virksomheder, som tjener penge og har en velfungerende forretning, og de kan ikke få lån, fordi markedet ikke fungerer.
Nu repræsenterer ministeren hele regeringen og dermed også Venstre, og Venstre har jo en borgmester i Kalundborg, som også er formand for Kommunernes Landsforening.
Han har tidligere sagt: Der er almindelige familier med to indtægter, som i nogle postnumre har svært ved at kunne få lån til et i øvrigt relativt billigt hus, og så fungerer markedet ikke.
Er ministeren enig med Martin Damm i, at markedet ikke fungerer, sådan som det er nu, hverken for mennesker, som har en god økonomi, eller for virksomheder, som kan tjene penge?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-16:
Nu ved jeg ikke, hvornår citatet fra borgmester Martin Damm er fra, for sagens kerne er den, at vi nu kan se, at boligpriserne er steget i alle dele af Danmark, også i Kalundborg.
Det betyder, at det er nemmere at få lån.
Og hvis man kigger på en status i dag, i maj måned 2017, så kan vi se, at boligpriserne er steget i alle dele af Danmark.
Det betyder
alt andet lige også, at det så er nemmere at få lån, fordi man jo belåner ud fra, hvad den reelle mulige salgspris er.
Jeg tror ikke, at svaret er, at staten involverer sig mere i belåning.
Det minder mig for meget om løsninger fra 1970'erne og om nogle lande, jeg slet ikke bryder mig om.
For hvorfor skal staten involvere sig i noget, hvor vi har et marked, der fungerer?
Det, vi skal sørge for, er at skabe et fundament, så realkreditinstitutter og banker har lyst til at låne penge ud til de områder, og så skal vi selvfølgelig også hele tiden gøre dem opmærksom på, at man også har et samfundsansvar for, at vi har et Danmark i balance.
Men man gør det altså ikke ved, at staten går ind og lånefaciliterer til borgere.
Rune Lund (EL), 2017-05-16:
Det her citat stammer nu ikke fra 1970'erne, for det er sådan cirka halvandet år gammelt, og det kommer fra en Venstreborgmester, som kan se, hvordan virkeligheden ser ud ude i den virkelige verden, hvor man prøver at finde praktiske løsninger på de reelle problemer, man har udeomkring i landet, udeomkring i landområderne, udeomkring i landet uden for de store byer.
Men det, som jeg ikke helt fik svar på, synes jeg, var, hvordan ministeren egentlig forholder sig til markedet.
Mener ministeren, at markedet fungerer, sådan som situationen er lige nu, og at markedet i øvrigt vil kunne klare ærterne?
For det mener Martin Damm i hvert fald ikke.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-16:
Som jeg lige nævnte før, har markedet ændret sig i løbet af de halvandet år.
Det var derfor, jeg spurgte, hvornår citatet var fra.
For det citat ville man givetvis ikke få i dag.
For i dag er det sådan, at huspriserne er steget, og det vil sige, at det så også er nemmere at få lån.
Markedet fungerer, men den måde, vi adresserer det på fra regeringens side, er ved at sige, at der er brug for, at vi skubber til udviklingen i landdistrikterne, for det går ikke stærkt nok, og der mangler aktivitet i landdistrikterne.
Vi har et politisk ansvar for at sikre, at vi får et Danmark i balance.
Men det gør vi altså ikke, synes jeg, ved at lave en forhistorisk løsning med, at staten skal gå ind og blande sig i lån til borgere.
Det vil alt andet lige for det første medføre en masse skuffelser og for det andet misbrug af statens penge.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2017-05-16:
Det er jo en genfremsættelse fra SF's side af et forslag om etablering af et realkreditinstitut for lån til ejerboliger og erhvervsejendomme i yderområder, og jeg kan sige, at selv om det er en ny ordfører fra Socialdemokratiet, der står her, har vi ikke ændret holdning, siden vi behandlede det her for halvandet års tid siden.
Socialdemokratiet er meget optaget af at skabe et Danmark i balance.
Vi tager det også alvorligt, når mennesker rundtomkring i landet – i provinsen, i yderområder – oplever, at de ikke kan få adgang til realkreditfinansiering, selv om deres økonomi er sund.
Det skal selvfølgelig være privatøkonomien og ikke postnummeret, der er afgørende, når man er til møde med realkreditinstituttet.
Vi mener, det vil være konkurrenceforvridende, og vi har sådan set ikke nogen grund til at tro, at staten skulle have nogle specielle gode forudsætninger for at gå ind og drive effektiv bankvirksomhed.
Så derfor ønsker vi ikke at bakke op om det her forslag fra SF, heller ikke i dag.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-16:
Det kræver jo en analyse af det.
Det kan være, at hr. Christian Juhl ikke synes, at det var et problem; det kan være, der er nogle andre, der synes, det var problem.
Hvis man fik staten ind over, ville det skævvride forholdet til dem, og det ville betyde, at man gik ind og støttede nogle lån, som markedet ikke ville støtte.
Og det må da alt andet lige betyde en større tabsrisiko.
Men det er ikke afgørende for os.
Det afgørende for os er, at vi vil fokusere på et væld af andre aktiviteter, som skal betyde, at der kommer mere gang i aktiviteterne i landdistrikterne, for det er en kerneprioritet for regeringen, at vi får gang i væksten og balancen i hele Danmark.
Josephine Fock (ALT), 2017-05-16:
Tak for det.
Det her er så den lov, der diskriminerer danske statsborgere, så de ikke kan vende hjem med deres udenlandske ægtefælle, medmindre de tjener over et pænt beløb, og det vil sige, at vi på den måde diskriminerer.
Hvis man har en indkomst på under 400.000 kr., kan man ikke komme til Danmark.
Man skal have tilbudt et arbejde, der giver en indkomst over det.
Det vil sige, at vi diskriminerer pensionister, som har mulighed for at komme hjem til Danmark, de kan selvforsørge sig.
Det synes vi jo er helt, helt uhørt, og derfor bakker vi naturligvis op om det ændringsforslag, der så er kommet, som gør, at den her lov automatisk løber ud om 1 år.
Men det er ærgerligt, at vi er kommet derud, hvor vi diskriminerer vores egne statsborgere til at vende hjem til Danmark.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-16:
Jeg vil godt starte med at beklage over for formanden og Folketinget, at jeg kom for sent til forslaget.
For selvfølgelig skal man være der til tiden til behandling af forslag i Folketingssalen.
Forslaget, som er fremsat her, handler jo om etablering af et realkreditinstitut for lån til ejerboliger og erhvervsejendomme i yderområder.
Det er en genfremsættelse af et beslutningsforslag fra sidste folketingssamling, som også blev fremsat i forrige folketingssamling, og sådan kan vi jo blive ved og ved.
Men det er jo fair og relevant, at man har debatten.
For det første vil et statsligt støttet realkreditinstitut, det være sig, både når det kommer til underskudsdækning og tilskud til renten, kræve, at der skulle være fastsat en årlig ramme til det på finansloven, og det kræver finansiering.
Der vil også skulle afsættes ressourcer til kreditvurdering af låntagerne, da sådanne kompetencer ikke er til stede i det offentlige system i dag.
For det andet kan etableringen af et sådant statsligt institut medføre, at der kan blive tale om en kvoteordning, hvor kun en begrænset andel af mulige låntagere i yderområderne vil kunne få et lån.
Dermed vil instituttet få en udlånsportefølje med betydelige tabsrisici, der overstiger tabsrisiciene i private institutter.
Det betyder konkret, at staten vil påtage sig betydelige tabsrisici.
For det fjerde er det regeringens umiddelbare vurdering, at den foreslåede ordning vil være i strid med statsstøttereglerne.
Afslutningsvis mener regeringen helt generelt ikke, at staten bør gribe ind på private markeder, medmindre der er særlige forhold, der taler herfor.
Det skal derudover bemærkes, at et velfungerende kreditmarked både vil medføre accept af og afslag på låneforespørgsler.
Afslag på kreditanmodninger er derfor ikke nødvendigvis ensbetydende med, at markedet ikke er velfungerende.
Så alt i alt mener regeringen ikke, at statsstøtte er den rigtige vej at gå i denne sag, og regeringen kan således ikke støtte beslutningsforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-16:
Når vi fremsætter det her forslag igen og igen, er det, fordi vi synes, at det er en af de største udfordringer for vores land, at vi er ved at knække over.
Vi ser i København og også i visse andre større byer, at boligpriserne eksploderer, og så er der landdistriktsområder, hvor problemerne er nogle helt andre, hvor det er svært at få lån, og hvor man ikke kan købe og sælge, og så går mobiliteten i stå.
Og ministeren er jo minister for hele Danmark.
Når vi diskuterer det her, bruger ministeren jo tit argumentet om, at vi ikke skal gå ind med statsstøtte, vi skal ikke understøtte noget, der burde kunne håndteres alene på et marked.
Men er det ikke rigtigt, at ministeren også er minister for et område, hvor vi bruger milliarder i erhvervsfremme og erhvervsstøtte, eksportstøtte osv.?
Så hvorfor kan vi bruge milliarder af statskroner på at hjælpe firmaer og virksomheder videre, men ikke på at sikre – og det koster jo ikke nødvendigvis penge – at boligejere også i landdistrikterne kan få lån?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-16:
For det første er jeg helt enig i, at vi skal have fokus politisk på at få skabt en bedre balance mellem land og by, og det handler om en offensiv landdistriktspolitik.
Dertil synes jeg at det, vi gør fra regeringens side, for øvrigt også støttet af mange af Folketingets partier, viser, at vi prioriterer landdistrikterne med forskellige tiltag.
Så er der den rent principielle indgang til det, som SF taler om her, altså at man skulle oprette et statsligt institut.
For det første tror jeg, at det ville stikke folk blår i øjnene, i forhold til om man kunne få lån eller ej, for det bliver også nødt til at operere på nogenlunde markedsvilkår.
For det andet synes jeg ikke, at staten skal bruge sine penge på at kaste gode penge efter dårlige.
Vi kan også se, når vi ser på konjunkturerne, at økonomien i landdistrikterne er blevet bedre.
Så det, der virkelig skal til for at løfte landdistrikterne, er, at vi fører en økonomisk politik, som betyder, at der er arbejdspladser og vækst, også i landdistrikterne.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-16:
Det her er ikke dårlige penge, det er folk, der får nej, fordi lige præcis den plet på landkortet vil man ikke låne til, eller fordi det ikke er normalt at give 6-7 mio. kr. for et hus i store dele af det her land.
Der koster det mellem 0,5 og 1 mio. kr. Sådan er det mange steder, og det kan man ikke få lån til.
Det her kan jo udarbejdes på mange måder.
Så det er altså ikke et statsinstitut.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-16:
Alt andet lige vil gennemførelsen af SF's forslag her betyde, at man sætter markedet ud af kraft, og derfor er det at kaste gode penge efter dårlige.
For der er nogle institutter derude, og hvis de ikke låner pengene ud, og man så forestiller sig, at pengene lånes ud, fordi staten går ind over, må det være, fordi der er nogle, der vurderer, at det ikke er rentabelt og fornuftigt at låne penge til de projekter.
Det, vi kan gøre, er at sikre, at der kommer gang i landdistrikterne, at konjunkturerne bliver bedre, at vi får en ordentlig infrastruktur og uddannelsesforhold, som gør, at der bliver arbejdspladser derude, og på den måde følger boligpriserne med.
Og vi kan også se af tallene, at boligpriserne er steget i alle dele af Danmark.
Christian Juhl (EL), 2017-05-16:
Nu er det heldigvis sådan, at vi ikke bare behøver at snakke fantasi og teori.
Vi har jo haft et offentligt låneinstitut før.
Jeg vil da gerne høre ministeren: Synes ministeren, at der historisk set er argumenter for, at det giver problemer for staten at have sådan et institut, og at det betyder penge ud af statskassen?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er: Ødelagde det udlånsinstitut markedsvilkårene dengang?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-16:
Man kan sige, at situationen jo har ændret sig rigtig meget siden.
I dag har vi velfungerende realkreditinstitutter, som låner penge ud – milliarder af kroner – til millioner af danskere.
Udgangspunktet for forslaget fra SF og spørgsmålet fra Enhedslisten er jeg jo sådan set enig i, nemlig at det skal være muligt for folk at låne penge til deres bolig eller erhvervsejendom, uanset hvor de bor henne.
Men der er det bedste svar alt andet lige, og det kan vi også se af de analyser, vi laver af det nu, at vi skal have en vækst i hele Danmark, så det kan betale sig at investere i arbejdspladser og boliger i hele Danmark.
Det kan vi se at vi er på vej hen mod, fordi konjunkturerne i Danmark er blevet så meget bedre over de seneste år.
Christian Juhl (EL), 2017-05-16:
Ministeren svarer direkte udenom.
Jeg spørger, punkt 1: Var der problemer for statens økonomi med, at staten ejede et udlånsinstitut i gamle dage, altså førhen?
Det mener jeg ikke at der var.
Det var en ganske sund virksomhed.
Punkt 2: Var det et problem på markedet, at der fandtes et statsligt udlånsinstitut på det tidspunkt?
Det er de to spørgsmål, jeg stiller, og ikke om alt det andet udenomssnak.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-16:
Den der diskussion om, hvem der er effektiv til at drive bankvæsen og finansiel virksomhed i Danmark, tror jeg ikke jeg vil gå ind i – i forhold til at vi satte 3.000 mia. kr. på spil for at redde bankerne.
Men det er en anden snak.
Den socialdemokratiske ordfører siger, at det ikke er statens opgave at gå ind på det her marked eller understøtte de her ting, altså ved at sikre, at der er et realkreditinstitut.
Men hvad mener ordføreren om, at vi bruger 26 mia. kr. på erhvervsstøtte – 26 mia. kr. – i erkendelse af at markedet ikke fungerer, at vi bruger dem til at hjælpe virksomheder videre?
Der er mange forskellige ordninger.
Men vi kan ikke lave et statsligt realkreditinstitut, som skal drives efter hvile i sig selv-princippet, for at sikre, at hele landet hænger sammen.
Der er hundredtusindvis af mennesker derude, hvis liv bliver påvirket af det her, på steder, hvor der ikke er mobilitet, hvor man ikke kan købe eller sælge, fordi det er sorte pletter på landkortet.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2017-05-16:
Det er Socialdemokratiets ønske og ambition, at Danmark bliver verdens bedste sted at drive forretning.
Det kræver god støtte, det kræver politisk opbakning, det kræver en ordentlig infrastruktur, både vej og jernbane, det kræver internet, det kræver, at der er gode produktionsforhold, og det kræver først og fremmest en veluddannet arbejdsstyrke – en veluddannet arbejdsstyrke ikke kun i storbyerne, men i hele landet.
Så man kan gøre rigtig meget, som gavner erhvervslivet, og også rigtig meget, som hele Danmark vil få gavn af.
For at svare på spørgsmålet fra SF's ordfører, nemlig hvad Socialdemokratiet mener om den her erhvervsstøtte, kan jeg sige, at vi mener, det er rigtig godt, at vi støtter dansk erhvervsliv.
Jo bedre forudsætninger der kan være, for at der kan drives forretning i Danmark, desto rigere og stærkere bliver Danmark.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-16:
Men der er jo allerede kommet nogle, hvad skal man sige, alternative udlånsvirksomheder, UdenomBanken osv., hvor det netop bliver afspejlet i renten.
Det her handler om, at der er folk, der har råd til det, og de vil gerne betale en lille smule mere i rente, hvis de kan få det hus og de har en sund økonomi, og jeg tror altså, at der går ideologi i det her fra Venstres side, fordi man siger, at det er en statslig bank, og man vender det blinde øje til, at vi bruger 26 mia. kr. på erhvervsstøtte til alle mulige virksomheder, mange gode projekter, men virksomheder, hvor man ud fra den ideologi skulle sige, at det må de da ordne selv på et frit marked.
Så vi går jo ind og blander os andre steder.
Hvorfor så ikke hjælpe de her mennesker i landdistrikterne?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-05-16:
Jeg synes, at det er interessant, hvis SF vil tage et opgør med de største erhvervsstøtteordninger, vi har i Danmark, og det er til hele den grønne omstilling.
Vi gør jo netop det, der er det rigtige, nemlig at sikre, at der er fremgang, at der er arbejdspladser, at nogle af de afgifter, som har hæmmet virksomhederne i vores landdistrikter mest, får vi afskaffet.
Vi udflytter statslige arbejdspladser.
Vi liberaliserer en planlov, som SF synes er ganske forfærdelig at vi liberaliserer.
Vi laver en landbrugsog fødevarepakke, der øger beskæftigelsen i vores landdistrikter – det er den bedste medicin for at sikre fremgang i vores landdistrikter – og vi har fjernet nogle af de barrierer, der har hindret danskerne i at få realkreditlån.
Vi sidder absolut ikke på hænderne.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-16:
Det er jeg rigtig glad for.
Nu har vi jo også debatteret det her nogle gange, så det kommer ikke som den store overraskelse for mig, og jeg synes, det lyder spændende med den her landdistriktsbank.
Det er også spændende, hvad de gør i Norge, for der gør de for alvor noget for at få det land til at hænge sammen, og de er jo endnu mere udfordret end os, fordi det er et kæmpe stort land.
Men der har de virkelig besluttet sig for, at Norge skal hænge sammen.
Jeg vil bare af nysgerrighed høre, hvor vores forslag og det forslag, I kommer med nu, adskiller sig.
Mange steder er der jo ingen risici – det er jo det, der er vores argument, og det hører jeg også er ordførerens argument – men man kan ikke få lån alligevel, og så vil renten afspejles af det, og så vil der faktisk ikke være nogen merrente.
Så det var bare, om ordføreren lige kunne fortælle lidt mere om sit eget forslag.
Det plejer politikere jo heller ikke at være kede af at få taletid til.
Rune Lund (EL), 2017-05-16:
Det, jeg tager udgangspunkt i, er selve forslagsteksten: »Forslaget opfordrer regeringen til at oprette et særligt realkreditinstitut, som kan fungere enten på markedsvilkår med en højere rente eller understøttet af staten enten i form af en vis underskudsdækning eller via rentetilskud.«
Jeg læser det lidt anderledes end det, vi fra Enhedslistens side mener er løsningen, men måske tager jeg fejl.
Det, vi i hvert fald ønsker, er at lave en egentlig landdistriktsbank, et statsligt penge- og kreditinstitut, som skal stå for långivningen, og hvis det er det, som også er indeholdt i det her, er forslaget jo bare endnu bedre.