runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-09:
For lige at tage det sidste først er det jo allerede i dag sådan, at hvis man går ind i et exitprogram i fængslet, er der naturligvis mulighed for , at man ikke går blandt sine venner.
Men jeg diskuterer gerne de betingelser, tingene foregår på.
Så kan man sige til hele diskussionen om exitprogrammerne, at det jo allerede er sådan i dag.
Det er jo ikke noget nyt, altså at vi nu skal til at opfinde noget, der hedder exitprogrammer.
For det kender vi allerede i dag, og det vil vi så styrke og kigge på, og det er jo så Kriminalforsorgen, der laver disse forløb.
Så kan man diskutere, om det i et lovforslag fuldstændig skal pensles ud, hvordan et exitprogram skal være.
Det synes jeg ikke.
Det vigtigste må være, hvad det er for nogle initiativer, vi kan tage for at få de kriminelle ud af kriminalitet.
Og hvis de går ind i et exitforløb, er ideen jo at udbygge de forløb, vi allerede kender i dag.
Der er jo lavet en politisk aftale med en tilhørende økonomi, fordi der selvfølgelig er en forventning om, at man kan lave det forløb på en god og en ordentlig måde.
Nu må vi jo se, hvordan det skrues sammen.
Det handler sådan set også om, hvordan det er, vi kan hjælpe folk i et exitprogram bedre, og det handler da ikke nødvendigvis om, at det så koster x antal kr. mere.
Det kommer vi til at kigge på, men jeg synes egentlig, det giver god mening, at man ikke præcist og specifikt siger, at exitprogrammer i alle tilfælde kan gå den og den vej, og at vi skal tage det og det hensyn.
Det tror jeg bliver noget svært at skulle udpensle.
Rune Lund (EL), 2017-05-09:
Ministeren sagde i sin tale: Vi skal ikke prøveløslade personer – jeg tror, det var det ord, ministeren brugte – som med stor sandsynlighed vender tilbage til det kriminelle miljø.
Mener ministeren, det er sådan, kriminalforsorgen arbejder i dag?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-09:
Det skal bare opfattes sådan, at rockere og bandemedlemmer er dybt kriminelle.
Det er dybt kriminelle mennesker, og hvorfor er det så, de skal prøveløslades?
Det er sådan set bare det, jeg vil sige med det.
Der var ikke sådan en dybereliggende tanke eller hints til noget som helst andet bag.
Altså, det er jo en meget sjov måde at diskutere det på.
Strafskærpelser laver vi jo, fordi vi synes, det her er grov kriminalitet, hvor man skal sidde længere tid i fængsel.
Jeg leder hele tiden efter det modsatte synspunkt her.
Hvad skulle alternativet så være?
Mindre straf?
Det her er også en politisk holdning, i forhold til hvad man synes er rigtigt og forkert.
Jeg har jo hele tiden sagt, at jeg blankt indrømmer, at det her for mig også handler om, hvad jeg synes er retfærdigt, og hvor det er, vi politisk skal sætte ind.
Rune Lund (EL), 2017-05-09:
Så det, ministeren sagde i sin tale, skulle ikke forstås som en kritik af kriminalforsorgen, i forhold til at kriminalforsorgen i dag benytter sig af prøveløsladelse i situationer, hvor folk med stor sandsynlighed vil begå ny kriminalitet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-09:
Så i forhold til hvorvidt det bliver udpenslet eller ej, tror jeg mere, at det er et spørgsmål om, hvor man lægger vægten, og hvad man synes er vigtigt.
Der har jo været masser af eksempler på, at exitprogrammerne ikke virker tilfredsstillende, og hvis man derfor i et lovforslag udpensler, hvordan man ønsker det, og så opdager, at man, for at det skal virke, faktisk bliver nødt til at bruge lidt flere penge på det, så er det jo også noget, der skulle med i aftalen. Skal jeg så tolke ministerens svar på den måde, at hvis det koster lidt flere penge at få ordentlige exitprogrammer, så vi sikrer, at rockere kommer ud af kriminalitet og bliver lovlydige borgere, så vil ministeren ikke forbedre exitprogrammerne, fordi den økonomiske ramme måske ligger uden for det, der er aftalt?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-05-09:
Tak for det.
I Alternativet er vi forsigtigt positive over for det her lovforslag.
Med lovforslaget ønsker regeringen at indføre den her samlingsstedsforbudsordning, som går ud på, at kommunalbestyrelserne for pligt til at nedlægge forbud mod, at en ejendom anvendes som samlingssted for en bestemt gruppe, f.eks en bande- eller rockergruppe, hvis gruppen medfører en væsentlig ulempe eller utryghed for de omkringboende.
I Alternativet anerkender vi problematikken.
Vi mener også, at der er et problem, og vi giver gerne kommunerne større frihed til at kunne løse det problem.
Man kan spørge sig selv, om det er nødvendigt, eller om der allerede i planloven er hjemmel nok til, at man kan gribe de her udfordringer an fra kommunernes side.
Jeg er med på, at ministeriet mener, at der ikke er det, og derfor skal vi indføre den her særlov.
Vi ser med forventning frem til, hvordan og i hvilket omfang den så vil blive brugt.
Der er også nogle bekymringer om lovforslaget, som jeg gerne vil anføre heroppefra.
Griber vi ind i den grundlovsfæstede ejendomsret og forsamlingsfrihed, når vi fremsætter sådan et lovforslag som det her, og når vi byder bestemte grupper at samle sig i en ejendom?
Det er noget, vi i Alternativet har diskuteret med bekymring.
Men til forskel fra det lovforslag, vi behandlede lige før, er der faktisk elementer i det her lovforslag, som i mindre grad er skønsbetonede, og det vil vi også gerne rose regeringen for.
Man synes at være kommet omkring nogle principper for, hvornår det er, kommunerne så kan nedlægge et forbud, som skal opfyldes, for at kommunerne kan træffe den beslutning, og det synes vi sådan set vi gerne vil anerkende.
Så er der nogle formuleringer – Enhedslistens ordfører var inde på noget af det samme – som er en lille smule uklare.
Hvad er en hyppig trafikal gene?
Som Enhedslisten ordfører også var inde på, siger Institut for Menneskerettigheder, at kriterierne om, at generne »klart bør gå ud over, hvad der kan forventes« og »have stået på i en længere periode«, bør indskrives i lovteksten frem for kun i bemærkningerne, og det er faktisk noget, som er vigtigt for os i Alternativet.
Så vi vil overveje at stille et ændringsforslag, som kan få de formuleringer med i lovteksten, for så vil det i hvert fald stå noget klarere, hvad det er for nogle kriterier, der ligger til grund.
Vi er egentlig også uenige i, at man har valgt at se bort fra udvalgets anbefalinger om, at der først skal gives en advarsel, inden man eventuelt lukker et samlingssted.
Det kunne også være noget, vi ville overveje at stille et ændringsforslag om.
Vi har nogle betænkeligheder, som jeg vil drøfte videre i det efterfølgende udvalgsarbejde, men som udgangspunkt støtter vi forslaget, og så må vi se, hvad udvalgsarbejdet viser.
Zenia Stampe (RV), 2017-05-09:
Vi er også forsigtigt positive.
Jeg kunne ønske mig, at vi følger området, og det er måske noget, man kan arbejde videre med – jeg ved ikke helt hvordan, men sådan, at vi ser, hvordan det bliver brugt.
Det, som vi, der er forsigtigt postive, selvfølgelig kan være bange for, er, at det bliver anvendt for vidt og bredt over for grupper, som måske ikke er dem, som det egentlig har været tiltænkt.
Men ellers er vi positive.
Vi har også bidt mærke i, at der jo er nævnt konkrete kriterier, som var noget af det, som vi synes manglede før, men igen vil jeg sige: Hvordan skal de kriterier kombineres, altså, der er ting i forhold til trafik?
Er det nok, at der er trafikale gener, eller skal det kombineres med andre ting?
Vi går ud fra, at det skal kombineres, men det bliver lidt interessant at se, hvordan kommunerne vil anvende den her mulighed, men vi er forsigtigt positive, men med det forbehold, at vi synes, at man skal følge lovgivningen og se, hvordan den bliver anvendt i praksis.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-09:
Det er overhovedet ikke klart defineret i den her lovgivning.
Vil Socialdemokratiet være villig til at sige, at lige den del skal afgrænses, så man sikrer, at børnepengene stadig væk går til de børn, der bor i Danmark?
Trine Bramsen (S), 2017-05-09:
Det kommer jo helt an på, hvordan de her børnepenge udbetales.
Hvis udgangspunktet er, at de udbetales til en far, der befinder sig i Syrien, og han hæver dem på sin konto, synes vi da, det er helt rimeligt, at de inddrages.
Men der er noget, der klart hedder barnets tarv.
Altså, det vil sige, at vi som samfund har ansvar for, at et barn trives, og det er jo så hos den hjemmeværende forælder.
Er det tilfældet, giver det ikke mening at tage børnepengene.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-09:
Tak for det.
Forslaget, vi behandler nu, har to forskellige hovedelementer.
Det første element handler om muligheden for at blokere hjemmesider, der måtte sprede terrorpropaganda, eller som spreder trusler og chikane mod offentligt ansatte.
Vi har jo ventet i ganske lang tid på, at det her forslag skulle komme frem, efter at man startede med at diskutere det for over et år siden.
Nu står vi så og kan behandle det, og på mange måder er det her element ret fornuftigt og ret gennemarbejdet, synes vi.
For der er et behov for at passe på de unge mennesker, som er i farezonen for at blive radikaliseret, og som falder over materiale på internettet, der kan bidrage til at radikalisere dem.
Det er vores indtryk, at det her element i forslaget klart trækker i den rigtige retning, for det er klart, at der må gælde de samme regler for spredning af terrorpropaganda på internettet som i den virkelige verden.
Derfor er det også fint, at der bliver taget handling på det her område.
Vi kan derfor støtte de forslag, der er her.
Så er der hele elementet om at få bremset ydelser til fremmedkrigere.
Det er også et rigtig vigtigt element.
For det er en hån – en hån imod danskerne, mod sine landsmænd, at man kan finde på at drage i hellig krig i andre lande, eventuelt for terrororganisationer, for organisationer, der intet har med Danmark at gøre, og som bekæmper vores eget værdigrundlag.
Det er en hån imod os alle sammen – ikke bare mod vores penge, for det er jo dem, man bruger, når man har snabelen i statskassen, men en direkte hån imod vores værdier.
Det er simpelt hen fuldstændig uacceptabelt.
Derfor er det også glimrende, at man kigger på muligheden for, at man kan få sat grundigere ind og få lukket ned for de her ydelser.
Det er også fint, at man tager en diskussion af, hvilke ydelser det er, der konkret skal sættes ind over for.
Det er der nogle forslag til i forslaget her.
Men jeg kan sige, at vi også har et ønske om nogle andre sanktioner, som vi ønsker taget op i løbet af udvalgsbehandlingen.
Det er jo ingen hemmelighed, at min gode kollega hr. Christian Langballe for nylig havde et forslag til behandling i Folketingssalen, der gik på, at vi i langt højere grad, end tilfældet er i dag, skal se på at få frataget de personer, der måtte drage i hellig krig som fremmedkrigere, deres statsborgerskab, hvis de har et dansk statsborgerskab.
Vi er sådan set villige til at gå utrolig langt for at få bremset den terrorturisme, der foregår, som både er en hån imod Danmark, men som også potentielt risikerer at bringe vores sikkerhed i fare, når de her mennesker vender hjem igen, måske mere radikaliserede, måske mere parate til at begå vold og måske også trænet i forskellige former for våbenhåndtering.
Derfor er det altså afgørende, at der bliver sat ind på netop det her område.
Vi vil bruge tiden i løbet af udvalgsbehandlingen på at få kigget grundigt igennem, hvad vi kan gøre for at gøre det her lovforslag endnu bedre på det her område.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-09:
Jeg vil gerne stille det samme spørgsmål, som jeg stillede til Socialdemokratiets ordfører, nemlig om DF vil være med til at sikre, at der i bemærkningerne til lovforslaget står, at det jo er de direkte ydelser til dem, der kunne finde på at rejse ud – det kunne være arbejdsløshedsunderstøttelse eller forskellige pensioner, eller hvad det nu kunne være – hvor vi siger, at det selvfølgelig ikke skal ske.
Men der, hvor ydelserne er rettet mod børnene, skal vi bare have præciseret – for der er alt muligt i forhold til bopælsforældre osv. – at pengene selvfølgelig skal følge børnene og selvfølgelig, så længe de er bosat i Danmark.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-09:
Jeg synes faktisk, den måde, det her er stillet op på i bemærkningerne, er ret fornuftig.
Så jeg synes egentlig, at man i lovforslaget faktisk har gjort sig nogle anstrengelser for at nå frem til en vis balance.
Så jeg ser ikke umiddelbart nogen grund til at præcisere.
Men fru Lisbeth Bech Poulsen kan måske nærmere definere for mig, hvad hun ønsker.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-09:
Jeg synes ikke, man har gjort sig nogen anstrengelser.
Man har bare sagt, at det kan være med til at finansiere sådan en fremmedkriger eller en, der rejser ud.
Vi skal sikre, at det går til børnene, der er i Danmark, og til bopælsforælderen.
Man må jo formode, at det er bopælsforælderen, altså moderen, der sidder herhjemme.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-09:
Spørgeren lægger ud med at sige, at man kan formode, at pengene måtte bruges på noget bestemt.
Hvis en person er udrejst og er i et af de her konfliktområder, synes jeg da, at det er fornuftigt, at man har det her med, fordi det skal vi da ikke betale for.
Det skal danske skatteborgere da ikke finansiere.
Det ville da være helt urimeligt for danske skatteborgere.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-05-09:
Tak for det.
Vi skal sikre, at myndighederne har de samme muligheder for at skride ind over for det, der sker på nettet i relation til hvervning og propaganda og lignende, som man har, som Socialdemokratiets ordfører så korrekt sammenlignede med, hvis man deler flyers ud på gaden.
Når hjemmesiden udgår fra udlandet, skal vi altså ind at kigge på, om vi kan blokere den herhjemme.
Det er det, forslaget egentlig handler om.
I væsentligt omfang må vi sige, at den trafik og den propaganda, der gennemføres via nettet fra udlandet, jo er mindst lige så farlig som den, der gennemføres herhjemme, så vi skal sørge for en effektiv blokering, og det mener jeg egentlig regeringen har skabt grundlaget for i dag.
Blokering, som forslaget giver mulighed for, er ikke noget, der bare gennemføres af politiet ved lige at foretage en enkeltstående handling.
Det er noget, der skal ske via retten, via en kendelse i retten, og der fremstår sådan set de samme krav, som der gør i relation til edition og beslaglæggelse og andre af retsplejelovens skridt.
Det skal være proportionalt.
Man kan altså ikke få hjemmesiden blokeret ud fra, om jeg så må sige, småting i den her sammenhæng.
Det skal foretages af retten.
Der skal beskikkes en forsvarer.
Det sker ved en kendelse, og i det omfang, det kan lade sig gøre, har den, mod hvem indgrebet er rettet, mulighed for at udtale sig.
Jeg mener, at der på det her grundlag er tale om, at de retssikkerhedsmæssige skridt, der overhovedet kan tages, også bliver taget, og derfor hilser vi fra Venstre forslaget om muligheden for blokering af hjemmesider velkommen.
Det gælder i sagens natur også den del af forslaget, der vedrører, at fremmedkrigere ikke kan modtage offentlige ydelser.
Jeg havde nær sagt, at jeg faktisk ikke havde drømt om, at det skulle være nødvendigt at lave et egentligt lovforslag om det.
Jeg troede, at det var en selvfølgelighed efter gældende lovgivning, men det er det altså ikke.
Så nu får vi det præciseret, og det synes jeg er ganske fint.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-09:
Jeg er til dels enig.
Nu er det bare nogle ret store spørgsmål, spørgeren stiller, så jeg vil gerne lige færdiggøre spørgsmålet om, hvorfor vi synes, at der er rimelighed i at hægte prøveløsladelse sammen med exitprogrammer.
Det synes vi, for i forvejen skal prøveløsladelse jo være en belønning for god opførsel, for, at man kan se fremskridt, og at den pågældende person ikke vil gå tilbage i kriminalitet, når vedkommende kommer ud.
Så det er netop resocialiserende at komme i de her forløb, allerede mens man sidder inde.
Trine Bramsen (S), 2017-05-09:
Der vil altid være noget, der hedder barnets tarv, som kommer i første række.
Det er meget klart defineret i lovgivningen.
Naser Khader (KF), 2017-05-09:
Lovforslaget giver, som flere ordførere har været inde på, kommunerne lovhjemmel til at smide rockerne ud af rockerborge, der skaber utryghed i et bestemt boligkvarter.
Det synes vi er fornuftigt, og det støtter vi i Det Konsevative Folkeparti.
Det, man skal huske på, er, at det er noget, der er blevet efterspurgt af borgere, borgmestre og kommuner i de senere år.
Det er både i forhold til rockerborge på Amager, i Vanløse, Gladsaxe, Esbjerg, Odense, Herning og Næstved.
Så det er noget, kommunerne har ønsket, og det efterkommer vi i dag.
Det synes Konservative er fremragende, så alt i alt støtter vi lovforslaget.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-09:
Tak for det, og tak for den overvejende meget positive modtagelse i dag, om end nogle har været forsigtigt positive.
Lovforslaget her er jo det andet af dagens to forslag, som gennemfører store dele af den politiske aftale, som regeringen har lavet med Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet om en styrket indsats over for bandekriminalitet.
Jeg synes også, vi skal minde hinanden om, at det jo er resultatet af et langt og grundigt arbejde af Rockerborgsudvalget, der er kommet med sin betænkning, som så er indgået i forhandlingerne.
Jeg synes, det er umådelig vigtigt, at danskerne skal kunne føle sig trygge over alt, hvor de bor og færdes, og vi skal ikke finde os i det, hvis rockerborge eller lignende tilholdssteder forpester tilværelsen for helt almindelige mennesker på villaveje og i andre beboelsesområder.
Derfor sætter regeringen nu ind med det her lovforslag, og dermed får vi en ny lov, som giver kommunerne adgang til at nedlægge forbud mod, at en ejendom anvendes som samlingssted for f.eks. en rocker- eller en bandegruppe, hvis det medfører væsentlig ulempe og utryghed for de omkringboende.
Vi løser ikke alle problemer med rockerborge med det her lovforslag.
Der er nogle mennesker i dette land, der råber på, at politikerne dog gør noget, fordi de hver dag bor i et kvarter og har de her klubhuse som naboer.
Og jeg tror, at enhver herinde kan sætte sig ind i, at det ikke er sjovt, og jeg vil vædde på, at ingen af de tilstedeværende eller andre, kunne drømme om at købe et hus, der er til salg, ved siden af en rockerborg, uanset hvor tolerante vi skal være.
Det tror jeg simpelt hen ikke nogen her ville gøre.
Derfor er vi nødt til at gøre alt, hvad vi kan – selvfølgelig inden for grundlovens rammer – for at få det her gennemført og komme efter dem på alle tænkelige måder.
Jeg synes, vi skal stille os på de lovlydige danskeres side; dem, der bare vil have lov til at bo i fred og ro.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-09:
Jeg vil da gerne indrømme, at det kan være meget ubehageligt at bo ved siden af nogen, der har tilknytning til rockermiljøet.
Det har jeg faktisk selv gjort i mange år i Ålborg, og det er ikke sjovt, og derfor har der jo også været opbakning til det her forslag.
Men så er vi så også bare mange, der siger, at selv dem, vi ikke kan lide – hvis ikke de har gjort noget ulovligt, de er blevet dømt for og røget i fængsel for – har også nogle rettigheder, og det synes jeg altså landets justitsminister nogle gange skøjter lidt let hen over.
Derfor skal vi, når vi indskrænker dem, være meget forsigtige, og vi skal være meget præcise, og jeg synes, det er vigtigt, at landets justitsminister af alle holder det rigtig meget i hævd.
Mit spørgsmål er lidt mere konkret, og det drejer sig om noget, som flere af mine kolleger var inde på, nemlig om det her med trafikale gener.
Jeg er enig i, at det overhovedet ikke er det samme, men når man ikke snævrer det godt nok ind, kan man også sige: Hvad så med et sted, hvor der er unge mennesker, der konstant holder fest, og de er irriterende, og de larmer, og det er vildt generende, og der er masser af trafik og motorcykler, biler osv., der holder derude?
Det er bare for at sige, at det jo er en gråzone.
Og hvor vil man lægge snittet henne?
Jeg tillader mig at tolke justitsministerens svar på den måde, at han trods alt er villig til at se på, om vi kan snævre det lidt ind, så vi opnår det, som vi egentlig alle sammen gerne vil.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-09:
Det er fantastisk, når andre tolker på det, man siger, for det giver et vist rum for mange ting.
Jeg synes jo, det er en samlet vurdering, kommunerne skal tage.
Det er rigtigt, at der i det her lovforslag ikke fastsættes præcise og objektive betingelser for, hvornår der præcis skal nedlægges f.eks. et forbud, og det her gælder jo også for alle.
Men skal vi nu ikke være ærlige og sige, at i realiteten kommer det her kun til at gælde for rockere og bandemedlemmer og den slags ting.
Der er ingen kommuner, der tænker: Der er for meget trafik omkring skolen, så vi lukker skolen.
Så det tror jeg ikke kommer til at ske.
Trine Bramsen (S), 2017-05-09:
I februar 2016 argumenterede vi fra Socialdemokratiets side stærkt for, at danske myndigheder i langt højere grad skulle have mulighed for at lukke hjemmesider med terrorpropaganda.
Forslaget blev afvist af den daværende justitsminister, og derfor er vi også utrolig glade for, at vi her 15 måneder senere behandler selv samme forslag med en ny justitsminister.
For os socialdemokrater er holdningen klar: Det, der bliver slået ned på i den fysiske verden, skal der også slås ned på, når det foregår på internettet.
Hvis en person står på en offentlig plads og deler flyers ud med opfordring til drab på jøder eller homoseksuelle, vil politiet have ret til at skride ind, tage flyers fra personen og eventuelt sigte vedkommende.
De samme muligheder eksisterer ikke i dag, når budskabet spredes på internettet, og derfor er dette forslag vigtigt.
Vi ved, at unge, der ender som radikaliserede, ofte finder inspiration på internettet.
Det har vi efterhånden set i ganske mange terrorsager både herhjemme og i udlandet.
Således bliver det endelig lettere at stoppe udbredelsen af terrorpropaganda på internettet.
Det er et forslag, vi i Socialdemokratiet hilser velkommen og i den grad kan støtte.
Med forslaget foreslås det også at gøre livet sværere for de personer, der på egen hånd drager i krig og deltager i ulovlige konflikter.
Også den del kan vi støtte.
Og vi er såmænd også villige til at give myndighederne bedre redskaber til at finde frem til disse personer, såfremt der viser sig et behov for det.
Så samlet set kan jeg meddele, at vi fra Socialdemokratiets side støtter forslaget her.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-09:
Allerførst vil jeg sige ja til spørgeren, for jeg er enig i, at det, når vi laver lovgivning, ikke kun skal være for dem, der ligner os selv, eller for dem, vi godt kan lide.
Jeg synes jo også, at Rockerborgsudvalget meget klart respekterer vores grundlov, og det gør Justitsministeriet altså også, og det håber jeg vi har en fælles erkendelse af.
Jeg indrømmer så også, at vi prøver at gå så langt, vi kan, for at teste rammerne af, fordi det her er voldsomt for de borgere, der bor i områderne.
Så er det om trafik rigtigt, men når kommunerne kommer til at kigge på det her, vil de jo ikke nå frem til, at det er truende eller utryghedsskabende for borgerne, hvis der er mange biler omkring en skole.
Jo, det kan godt ske, der var nogle forældre, der skulle blive lidt bedre til at lade deres børn cykle, fordi det er farligt, når alle kommer kørende i deres biler og sætter ungerne af, men det er jo ikke lige det, det her er møntet på.
Det er voldsomme trafikale gener, for det er jo ikke sådan, at der bare skal en enkelt ting til, så kan man lige lukke sådan en rockerborg.
Vi får det til at lyde så let, men der skal nu stadig væk noget til, før en kommune kan gøre det her.