Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-12-19:
Når vi fra Alternativets side har fremsat det her forslag, er det jo selvfølgelig, fordi vi hele tiden prøver at spørge os selv: Hvad betyder det, hvis vi tager Parisaftalen og gør den til konkret politik?
Hvad skal vi egentlig bruge af redskaber for at gøre det?
Og det er egentlig det, som vi i vores arbejde hele tiden prøver at gøre.
Og derfor var der jo flere partier – alle partier på nær Enhedslisten og Alternativet – som indgik den her aftale, altså fordi der ville komme en masse gode penge, som nogle partier ville bruge til grøn omstilling, nogle til velfærd, og nogle ville give skattelettelser.
Da vi så gik ned i det her og sagde, at det godt nok er en høj oliepris, man regner med der kommer, kunne vi jo se, at det var, på grund af at man tog udgangspunkt i et NPS-prisscenarie og så havde sine futurepriser, man korrigerede det for.
Og så spurgte vi helt simpelt: Hvad betyder det, hvis man nu gør det ud fra det scenarie, som hedder 450 ppm, altså scenariet, hvor vi kun får en 2-graderstemperaturstigning?
Så kunne vi lige pludselig se, at de penge aldrig ville komme igen.
Og når man først har lavet en aftale, hvor man regner med, at der kommer et tocifret milliardbeløb ind i kassen, og det lige pludselig bliver forandret til, at de penge ikke kommer ind, hvor tilbøjelig er man så til at tage de politiske skridt, som der jo absolut skal tages, for at vi lever op til Parisaftalen?
Og det er derfor, vi er kommet med det her – og det vedkender jeg gerne – noget nørdede forslag.
Jeg har lyttet til debatten, og jeg synes faktisk, den har været rigtig god, også fordi der er en anerkendelse af, at det her har en betydning.
Og jeg håber da, at vi sammen i udvalget kan prøve at se på, om man kunne lave en beretning, der gør, at vi begynder at se på nogle af de økonomiske beregninger ud fra forskellige scenarier, så vi bedst muligt er rustet til at føre den politik ud i livet, som skal til, for at vi lever op til Parisaftalen.
Nej, det har også betydning for os; det har betydning for den politik, vi fører, for den energipolitik eksempelvis, vi fører – om vi vil blive ved med at udvinde brændsler til fossil energi.
Så jeg vil sige mange tak til de ordførere, der var til stede i dag, og jeg håber som sagt, at vi kan få lavet en god beretning sammen om de her olieprisscenarier.
Og så har jeg lige nogle meget mere konkrete skriftlige spørgsmål, netop om de forskellige beregninger – hvilket udgangspunkt man tager – og som vi må stille skriftligt under behandlingen.
Først tak for imødekommelsen til sidst i forhold til en beretning, og så skal jeg med glæde tage diskonteringsrentediskussionen med Finansministeriet også.
Det, der er vigtigt for os, når vi tager den her diskussion op i dag, er, at man f.eks. lavede en Nordsøaftale.
Det er ikke for at gå ind i den, men der beregner man, at der vil komme et tilbageløb på en række milliarder.
Hvis man lige pludselig, som vi fik gjort sidste år, beregner det ud fra et andet olieprisscenarie, så kommer de milliarder ikke igen.
Det vil jo så betyde rigtig mange penge.
Så det er egentlig den diskussion, vi også prøver på at rejse her i dag: Hvad betyder det i forhold til vores politiske beslutninger i fremtiden, at vi ikke har de her scenarier inde?