runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-03-02:
Men kan statsministeren fortænke mig i at sidde tilbage med den fornemmelse, at det her handler om, at regeringen bare vil køre det her selv, og at det faktisk er lidt ubekvemt at involvere Folketingets partier?
Nu er det meget lavpraktisk, men jeg spørger i tirsdags på mødet, om de her skoleskibe, altså bl.a. Georg Stage, få lov til at sejle ud med 63 elever og 10 besætningsmedlemmer i en smitteboble ude på havet, men jeg får ikke engang svar på, om det kan lade sig gøre eller ej.
Regeringen vil ikke på mødet fortælle, om det er en god idé eller en dårlig idé, om det kan lade sig gøre eller ikke kan lade sig gøre.
I forgårs kan jeg pludselig se, at regeringen melder ud, at skoleskibene skal have lov til at komme ud at sejle.
Det er da superfint, men hvorfor i alverden kunne det ikke være en snak, vi havde taget i sidste uge.
I starten af januar måned spørger vi den her regeringen, endda skriftligt, om ikke vi kan få beregnet, om efterskoler og højskoler kan være smittefrie bobler, hvor det sundhedsfagligt er tilrådeligt at bringe eleverne tilbage med negative tests, og så kan de komme ind og modtage læring, og alle mulige andre kan testes to gange om ugen og sådan noget.
Vi har ikke fået det beregnet; regeringen har ikke villet lade det beregne.
Nu har jeg så forstået på nogle andre implicerede i det der forløb i sidste uge, at nu skal det vist nok beregnes – i marts måned.
Men vi bad om det i starten af januar.
Mette Frederiksen (S), 2021-03-02:
Selvfølgelig skal Folketinget have svar på sine spørgsmål, og det er ligegyldigt, om de stilles formelt i Folketingssalen, i et udvalg, om det foregår som del af et forhandlingsforløb eller sker i den løbende dialog, der er mellem regeringen og Folketinget, eksempelvis i forligskredsen.
Det er hævet over enhver tvivl.
Det her er vigtigt at få afklaret, men det andet, som ligger i spørgsmålet, er, om regeringen skulle gå rundt med sådan en iboende lyst til alene at bære ansvaret for at få Danmark igennem den her krise.
Hvorfor i alverden skulle en regering have den lyst, det behov eller efterspørge det?
Det her er den største krise siden anden verdenskrig.
Danmark har ikke stået i så svær en situation på noget tidspunkt, hverken i spørgerens eller svarerens levetid.
Regeringen har da kun én interesse, og det er, at der er så bredt et samarbejde som overhovedet muligt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-03-02:
Men hvorfor gør regeringen så ikke det?
Altså, hvis regeringen siger, at det er i regeringens interesse, hvorfor agerer man så, som man gør?
Hvordan kan det være, at jeg, da jeg stillede spørgsmål, der vedrører vores prioriteringer, så ikke engang fik svar fra regeringen på, om regeringen synes, det var en god idé eller en dårlig idé?
Jeg blev bare bedt om at logge af fra mødet.
Nu står statsministeren så i dag i spørgetimen og siger, at regeringen da ikke har interesse i andet end at prøve at få så mange som muligt med, for hun er enig i, at det er vigtigt i forhold til danskernes måde at agere på i den her coronakrise, som er, ja, den største krise, vi står i i vores generation.
Altså, hun er enig i det, men alligevel agerer man sådan her.
Jeg kan nævne eksempel på eksempel på ting, vi beder om, der ikke kommer, og spørgsmål, vi ønsker at rejse, som ikke kan rejses.
Nu spørger vi om det med skoleelever, fordi vi synes, at børn og unges trivsel virkelig er udfordret i den her tid.
Ja, nu er der en eller anden møderække over 10-12 dage med nogle partiledere, og så venter vi alle sammen i spænding på, at statsministeren melder ud, hvad det så har givet anledning til.
Og så skal vi alle sammen glæde os over, at der måske er et eller andet for enden af forløbet, som statsministeren så har besluttet sig for kan åbne, og så siger vi glade: tak.
Mette Frederiksen (S), 2021-03-02:
Regeringen har indgået 102 politiske aftaler, siden regeringen tiltrådte.
Radikale er det parti, der er med i flest af de aftaler, nemlig hele 98, og Dansk Folkeparti er med i 70 politiske aftaler ud af 102 politiske aftaler, der ikke har at gøre med corona.
Det er altså på knap et år.
Der har været skiftende partier med, og også her er Radikale Venstre højdespringeren, i og med at de har været med i 74 ud af 74 aftaler.
SF er med i 68 ud af 74 aftaler, og Dansk Folkeparti er med i 47 aftaler.
Sagt i al beskedenhed: Det her Folketing har aldrig, tror jeg – jeg siger »tror« – nogen sinde indgået så mange aftaler på så kort tid hen over den politiske midte.
Det skal vi selvfølgelig holde fast i, også i forbindelse med den fortsatte genåbning af Danmark, og hermed giver jeg fortsat en invitation til det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-03-02:
Jeg har svært ved at stå op om morgenen og tage tøj på.
Jeg føler ikke, at jeg er noget værd.
Har jeg overhovedet nogen venner tilbage?
Jeg er bange for at gå ud mellem mennesker.
Sådan skriver børn og unge til mig i de her tider.
Da vi stod her for et år siden, var vi lykkeligt uvidende om, hvad der ventede os.
Få havde forestillet sig, at vi skulle stå med et år i epidemiens tegn, og få havde overhovedet forestillet sig, at vi kunne stå over for en sundhedskrise af de her dimensioner.
Men vi kommer også til at stå over for en mental sundhedskrise.
Så langt vil jeg faktisk gå i forhold til at beskrive de udfordringer, vi står over for, med børn og unge.
Vi har været igennem to nedlukninger, dansk økonomi har fået en alvorlig mavepuster, og rigtig mange mennesker i Danmark har det svært både økonomisk, men altså også i forhold til mistrivsel.
Børn, der aldrig tidligere har udvist tegn på mistrivsel, har det svært.
Så der er ingen tvivl om, at vores vigtigste opgave som Folketing selvfølgelig i fællesskab er at bekæmpe coronaen og at sikre, at den ikke spreder sig i vores samfund, og sørge for, at vores sundhedssystem ikke bryder sammen.
Det er vi alle sammen enige om.
Men der er for mig så heller ingen tvivl om, at den næststørste opgave, vi står over for, er at sikre, at sundhedskrisen ikke for alvor udvikler sig til en mental sundhedskrise.
Altså, vi kan ikke få pandemien til at gå væk, vi kan ikke trylle covid-19 væk, og vi kan heller ikke lukke hurtigere op, end der er brug for, men vi kan vel gøre noget for at undgå eksplosionen i angst, depression og mistrivsel.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren, om statsministeren vil være med til – som Dansk Psykolog Forening foreslår – at give flere psykologer ydernummer og give psykologerne i ordningen lov til at lave mere end det, vi har set i forhold til gratis psykologhjælp.
Mette Frederiksen (S), 2021-03-02:
Der er ingen tvivl om, at det kommer med en kæmpe pris at komme igennem en global pandemi, og at den mentale mistrivsel, måske i særdeleshed hos børn og unge, fordi man mangler strukturen i hverdagen, er alvorlig.
Det er hævet over enhver tvivl.
Det er nok også hævet over i hvert fald megen tvivl, at vi, hvis ikke vi havde haft en epidemikontrol og det var gået galt, her i Folketinget så kunne have været tvunget til at træffe endnu mere vidtgående beslutninger end dem, vi har skullet træffe.
For det er rigtigt, at en del børn igennem det seneste år har modtaget undervisning hjemme, men at vi eksempelvis ikke har haft et udgangsforbud i Danmark.
Jeg vil tro, at det har haft endnu større også negative følger end det, som man har oplevet i Danmark, for på intet tidspunkt har det været umuligt at mødes med en god ven eller en kammerat eller en voksen, der har kunnet hjælpe en.
Så det er rigtigt, at nedlukningen har omkostninger, men mit bud er, at det kunne have været værre, hvis vi havde tabt epidemikontrollen og så måske skulle have lavet en endnu større nedlukning.
Det er en del af opgaven, og jeg håber også, at vi kan stå sammen i Folketinget om at sende det budskab til vores børn og unge, at vi nok skal klare det her.
Vi skal igennem det, for der er ikke et alternativ ved at lade være med at håndtere epidemien, som SF's formand også siger.
Jamen jeg afviser ikke nogen gode idéer.
Jeg har i de her diskussioner altid min tvivl, om psykologer er løsningen på så meget, som psykologer ofte får lov til at fremstå som en løsning på.
Men kan det være en del af løsningen, vil jeg bestemt ikke afvise det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-03-02:
Jeg tror, at en del af løsningen er det, vi allerede gjorde i sidste uge, nemlig lige så stille at åbne en smule mere op, men det kan ikke stå alene.
Vi følger selvfølgelig den her faglige referencegruppes kloge anvisninger, røde og blå osv., og forhåbentlig åbner vi for grundskolen med næste skridt – det tyder jo på, at smitteudbredelsen ikke er særlig høj her, samtidig med at betydningen for trivsel og folkesundhed er allerhøjest.
Jeg er glad for, at jeg også hører både Venstre og Dansk Folkeparti understrege det, og jeg vil gætte på, at mine andre kollegaer efterfølgende også vil understrege det her.
Det er jo et godt skridt og et vigtigt skridt, også vigtigt for SF, også at vi får åbnet for efterskolerne og højskolerne, højst sandsynligt den 15. marts.
Og der er altså et problem med, at 37 pct. flere bliver henvist til angstbehandling lige i øjeblikket.
Mette Frederiksen (S), 2021-03-02:
Ja, det er et problem, og det skal vi tage hånd om; det skal vi tage hånd om politisk, men vi bliver jo også nødt til at gøre det som mennesker i et samfund.
Jeg tror ikke på, at vi kommer til at løse de problemer, som coronaen er med til at forårsage, alene med politiske løsninger.
Vi bliver nødt til hver især at gøre det, som jeg oplevede rigtig mange var gode til måske især i første kapitel af nedlukningen af Danmark, altså tilbage i foråret, og huske at tage vare på hinanden.
Det mener jeg at vi også bliver nødt til at opfordre til at vi alle sammen gør nu.
Perspektivet er vigtigt, det er der ingen som helst tvivl om, og jeg synes, vi er i gang med at give det.
De små børn har været tilbage i skole nu i 4 uger.
I en del af landet er de ældste elever kommet tilbage, og på Bornholm gælder det endnu flere.
Vi har en aftale, og tak for det, om, at vi forhåbentlig kan sende endnu flere børn og unge tilbage i skole allerede den 15. marts.
Man kan sige, at den gruppe, der ikke har været i spil endnu, så er 5. til 8. klasse og de yngste på ungdomsuddannelserne.
Jeg mener, at vi i fællesskab skal se på, om ikke vi også kan få nogle af dem i skole snart.
Så kan det jo være, at de ikke kan komme i skole hele tiden, det kan også være, at de ikke engang kan komme det 50 pct. af tiden, men måske er vi ved at være der, hvor bare én dag tilbage i skole med en madpakke og en skoletaske og kontakt til lærere og kammerater betyder mere, end det har gjort tidligere i epidemien.
Så vi er villige til at diskutere det hele, og vi er enige om, at vi skal have børn og unge af sted i skole igen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-03-02:
Tak for det, og tak til statsministeren for indledningen.
Vi bryster os tit af, at vi i Danmark har klaret os bedre igennem coronakrisen end så mange andre lande, fordi vi har en stor tillid til hinanden, fordi vi har respekt for myndighederne og tror på autoriteter osv.
Det må man også sige vel er det, der har været gennemgående, måske med undtagelse af det, som hr. Jakob Ellemann-Jensen var inde på, nemlig nogle indvandrertunge områder, hvor vi har nogle særlige udfordringer.
Men det er egentlig på den baggrund, jeg vil spørge statsministeren, om hun fortryder den måde, regeringen har håndteret tingene på på det seneste.
Den sidste måling, vi så i går, fra Megafon, viser, at opbakningen til restriktionerne, altså andelen, der mener, at vi har et passende antal restriktioner, er faldet fra 53 pct. til 37 pct.
Vi har også den seneste rapport fra HOPE, som jo er det institut, der går ind og måler på danskernes adfærd, der viser, at adfærden ændrer sig.
Deres vurdering er, at den specielt ændrer sig, når vi i det politiske system ikke kan stå sammen om de anbefalinger, som er nødvendige.
Statsministeren bliver nødt til i den her spørgetime, der jo er den første, efter vi forhandlede eller havde en snak i tirsdags, at forholde sig til, hvad der faktisk skete i tirsdags, hvor alle borgerlige partier blev bedt om at koble sig af mødet – det foregår jo virtuelt.
Blev vi bedt om at koble os af efter forhandlinger?
Nej, det blev vi, da vi havde præsenteret vores ønsker.
Vi fik ikke i Dansk Folkeparti nogen refleksion fra regeringen overhovedet på vores ønsker.
Det var, uanset om det handlede om skolebørn, hvor vi gerne ville have flere kommuner åbnet, så flere skolebørn kunne opleve at komme tilbage og møde deres lærere og deres kammerater; det var, uanset om vi bad om en vurdering af, om højskoler og efterskoler kunne laves til smittefri bobler, som jo ville gøre, at de kunne komme tilbage; og uanset om vi spurgte, om »Georg Stage« kunne komme ud at sejle igen.
Vi fik ikke respons og svar på nogen af vores spørgsmål, før vi blev bedt om at koble os af mødet og forlade det med det resultat, at regeringen så lavede det med sit parlamentariske flertal i stedet for at lave det med et bredt flertal.
Har statsministeren nu med de tal her, som jeg fremviser, i forhold til opbakningen til restriktionerne, fortrudt, at regeringen håndterede det her sådan i sidste uge?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-03-02:
Tak for det, formand.
Forleden læste jeg om den 14-årige pige Andrea Hansen.
Hun kender ikke mig, og jeg kender ikke hende, men jeg læste hendes historie i avisen.
Andrea Hansen var engang en glad og velfungerende elev, som gik i 8. klasse.
Det er hun ikke mere, fordi nedlukningen, isolationen og det med at være væk fra kammeraterne og være væk fra skolen har fået hendes gode humør og livsglæde til at forsvinde.
Hun sagde følgende til sin mor: »Mor, er det mærkeligt, hvis man begynder at have tanker om at hoppe ud af vinduet?«
Jeg fortæller ikke den historie for på nogen måde at pege fingre ad nogen, for der er ikke nogen herinde, som ikke syntes, at det her er skrækkeligt.
Jeg fortæller den her historie, fordi der er rigtig mange børn og unge, som mistrives her og nu, og fordi at af alle de bekymringer, vi bør have i den her tid – og de er ikke så få – bør bekymringen for vores børn og unge være en af de største.
Det er den i hvert fald for mig.
Da vi for en uges tid siden forhandlede, eller i hvert fald skulle til det, og drøftede en gradvis åbning af Danmark, foreslog vi i Venstre, at alle elever i grundskolen som udgangspunkt – undtagen de steder, hvor smitten er voldsomt udbredt – skal tilbage i skole nu.
Det ville regeringen ikke.
Det ønskede man ikke.
Fred være med det.
Men man havde ikke engang gjort sig den ulejlighed at få regnet på, hvad det ville betyde for smitteudviklingen, hvis man sender eleverne fra 5. til 8. klasse tilbage i skole.
Regeringens egen ekspertgruppe – de dygtige mennesker, som sidder og laver de her beregninger – har sagt: Det kunne vi sagtens have regnet på, men det var der ikke nogen der bad os om.
Hvorfor bad regeringen ikke eksperterne om at regne på at sende eleverne tilbage i skole?
Mette Frederiksen (S), 2021-03-02:
Jeg vil gerne først gerne takke for det, der tegner til at være en bred politisk opbakning til, nemlig at det ikke mindst er børn og unge, der skal fokuseres på i den næste fase af genåbningen.
Nu har vi i fællesskab besluttet at få afgangseleverne tilbage og endnu flere på Bornholm, og de små kom allerede for 4 uger siden tilbage i skole.
Men jeg synes i virkeligheden, at det er ret fantastisk, at et så bredt udsnit af Folketingets partier har sit fokus på børn og unge.
Der er ingen tvivl om, at hvad angår problemer med mistrivsel, hvad enten det er psykisk eller mentalt, skyldes fraværet af venner, fraværet af struktur i hverdagen, eller det er den fysiske sundhed – det, at vores børn og unge simpelt hen bevæger sig for lidt – bliver omkostningerne større og større.
Så at få alle børn tilbage i skole vil være rigtig, rigtig godt.
Og jeg håber også, at det kan danne grundlag for de næste beslutninger, vi skal træffe, hvad angår genåbningen.
Til spørgsmålet om, hvorfor der er regnet, som der er, og hvad konsekvenserne er af det, kan jeg sige, at som spørgeren ved, er der jo en ekspertgruppe, der har givet en rækkefølge i forhold til genåbningen, og der kom de mindste børn først.
Derfor er de kommet først i skole.
Og så følger ellers nogle af de ældste børn.
Det er jo i sidste ende en afvejning af noget bnp, altså hardcore økonomi, og det er derfor, at detailhandelen har fået lov til at åbne, og trivsel og familiernes ve og vel.
Det er derfor, at nogle børn er kommet i skole.
Men summa summarum
: Børnene trænger til at komme i skole, forældrene trænger til at kunne få lov til at koncentrere sig om deres arbejde, og derfor vil det i mine øjne være helt naturligt, at med de næste skridt skal endnu flere børn og unge tilbage på skolebænken.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-03-02:
Tak for det.
Det var simpelt hen ikke rigtig det, jeg spurgte om – overhovedet.
Det, jeg spurgte om, var, hvorfor man ikke har lavet beregningerne på 5. til 8. klasse.
Hvis svaret, som jeg tolker det, er, at det var, fordi der ikke var plads til det, så er det alligevel en imponerende forudsigelighed, man har, når man ved på forhånd, hvad de beregninger, man bestiller, vil vise.
Lad det ligge.
Både de menneskelige omkostninger og de økonomiske omkostninger ved det her er meget, meget store.
Corona handler meget om sundhed, men sundhed handler altså også om andet og mere end corona.
Det handler også om vores trivsel.
Danskerne har brug for et perspektiv, vi har brug for et lys for enden af tunnellen, og vi har brug for at vide, at det bliver godt igen.
Vi har brug for at vide, at der er tænkt på os hver især, og vi har brug for at vide, at det på et eller andet tidspunkt også bliver min tur.
Derfor er jeg også noget uforstående over for, at regeringen trækker det her i langdrag – hvorfor skal partierne over 2 uger mødes og drøfte det her?
Jeg er helt sikker på, at mine kolleger her rundt om mig er klar til at stille op dag og nat.
Det har vi vist hele vejen igennem, og det er jeg i hvert fald klar til.
Så vil statsministeren ikke være med til at sætte tempoet for de her forhandlinger op, sådan at vi kan lave en fælles plan nu?
Det handler ikke om tempoet i udrulningen, det handler om tempoet i at komme med et perspektiv.
Mette Frederiksen (S), 2021-03-02:
Først vil jeg sige til spørgeren, når han siger, at vi har behov for at få at vide, at det hele bliver godt igen, at det bliver godt igen.
Vi er tættere på, end vi har været i rigtig, rigtig lang tid.
Det går godt med at rulle vaccinerne ud i Danmark, foråret er på vej, og vi har fået bedre behandling af covid-19.
Det ser ud til, at rigtig, rigtig mange danskere også bakker op om at lade sig teste oftere, både for at kunne vende tilbage i skole, men også, når vi ser lokale udbrud som eksempelvis nu i Kolding og andre steder.
Så vi går mod lysere tider.
Og i virkeligheden er den besked, vi kan give i fællesskab, at det stadig væk er en vanskelig tid her ved udgangen af vinteren og ind i foråret, men der kommer et tipping point om kort tid, og så er vi et helt andet sted.
Der er jeg meget enig: Lad os i fællesskab lave en langsigtet genåbningsplan.
I sidste uge fik vi kritik for, at tingene gik for stærkt, og nu får vi kritik for, at det går for langsomt, men lad os gøre det i den takt, vi kan blive enige om.
Og hvis det, ordene i dag betyder, er, at vi gerne vil have en bred aftale om en langsigtet genåbning af Danmark, vil det ikke alene være godt for epidemikontrollen, men det vil også være rigtig godt for danskerne, så man ved, hvad man har at gøre godt med – såfremt alting går, som vi forudsætter, selvfølgelig.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-03-02:
Det var igen et svar på noget, der formentlig kunne have været interessant, hvis jeg havde spurgt om det – det gjorde jeg ikke.
Men det, der blev kritiseret i sidste uge, var ikke, at det gik for hurtigt – det var, at vi blev bedt om at gå.
Nu går vi ikke nogen steder.
Jeg var til møde med statsministeren i går – det var alle tiders.
Jeg har afleveret en plan, og så er der også noget at tale med de andre partiledere om, og det synes jeg er godt.
I den plan foreslår Venstre, at vi kan genåbne hele samfundet, når alle over 50 år og de sårbare grupper har fået tilbudt vaccinen og er blevet vaccineret.
Det er med vilje, jeg siger, at man har fået vaccinen tilbudt – det har givet nogle misforståelser rundtomkring.
Altså, det er jo klart, at det er en forudsætning for den her åbning, som vi alle sammen ønsker, uanset i hvilket tempo man ønsker den, at der er styr på smitten i samfundet.
Statsministeren nævner selv et af de steder, der er problematisk – vi har set det i Ishøj, vi har set det i Kolding, og nu har vi senest set det i Vollsmose – og jeg må sige, at den udvikling, vi ser dér, bekymrer mig dybt.
Det er, som om smitten de steder er ved at komme ud af kontrol, og det vil forsinke genåbningen for alle mennesker i det her land, hvis ikke der slås ned og slås ned hårdt og slås ned nu på det her.
Vil statsministeren fortælle, hvorfor regeringen ikke har lukket mere ned i Vollsmose, når nu smittestigningen er så eksplosiv her i den seneste tid?
Altså, det var muligt for regeringen at aflyse folks bryllupper med under et døgns varsel, hvorfor gør man så ikke noget i Vollsmose?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-03-02:
Men det er jo i virkeligheden det, der er en del af løsningen.
Det er små grupper, og det er, at vi har folk i meget klart definerede grupper, så når de bliver syge, ved vi, hvordan vi smitteopsporer og isolerer.
Og isolationsinstrumentet er i virkeligheden det, vi skal have mere fat i i den videre epidemikontrol, altså at folk faktisk bliver isoleret, når de er nære kontakter, at man er opmærksom på, hvor folk har været henne, og at man kommer tilbage til den oprindelige smittekilde og ikke kun ringer til nære kontakter i smitteopsporingen.
Men der er jo meget mere, vi kan gøre, det skal man slet ikke være i tvivl om, og en af tingene, som statsministeren også kom ind på i sin indledning, er spørgsmålet omkring vaccineproduktionen.
Det synes jeg jo er rigtig interessant, og en af de ting, vi snakkede om i starten af epidemien, var jo faktisk også, hvad vi kan gøre fra dansk side.
Nu har jeg lagt mærke til, at nogle danske medicinalvirksomheder har været ude at sige, at de egentlig godt kan producere vaccinen.
Er der ikke nogle situationer, nogle helt særlige situationer, hvor man godt kan diskutere nødret i forhold til patenter, og om der ikke er nogen, ud over dem, der har udviklet det, der skal have lov til at producere vaccine og endda med offentlige midler?
Mette Frederiksen (S), 2021-03-02:
Jeg ville jo kun kunne svare ja til det spørgsmål, hvis jeg var enig i, at vi ikke er på rette vej, og jeg er simpelt hen ikke enig i hverken den analyse eller den vurdering.
Vi har i mine øjne nået store klimapolitiske sejre på ganske, ganske kort tid – i øvrigt takket være samarbejdet med ikke mindst spørgerens parti.
Jeg tror, at vi kommer til at gøre det samme på landbrugsområdet – både for at sikre en CO 2 -reduktion på den korte bane, men også for at få foretaget nogle af de investeringer, der skal til, hen imod 2030.
Altså, helt grundlæggende er jeg ikke enig i, at vi ikke er på rette vej.
Vi andre skal også fokusere på nogle andre ting, nemlig hensynet til beskæftigelsen, altså at danskerne har et arbejde at stå op til hver dag; at landet ikke splittes; at vores økonomi kan følge med; at dansk erhvervsliv har konkurrenceevne.
Og jeg synes egentlig, at vi i Folketinget er ret gode til at have alle de elementer med ind på bordet, når vi så skaber nogle, synes jeg, ret fine resultater.
Men vi er jo ikke færdige endnu – det siger sig selv.