runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Larsen (KF), 2022-03-31:
Tak for det, formand.
Jeg har fået lov til at stå for talen til det her forslag, da vores ordfører ikke kunne være til stede i dag.
Frie Grønne fremsætter et forslag om, at Danmark årligt skal modtage minimum 500 personer, som er flygtet på grund af ekstreme klima- og miljøforandringer, og give dem humanitært ophold.
I Danmark har vi et vigtigt og afgørende princip om, at man kun kan være i Danmark som flygtning, hvis man har et beskyttelsesbehov.
Når det ikke længere er tilfældet, skal man naturligvis vende hjem til sit hjemland igen.
Lidt forenklet er det sådan, at beskyttelsesbehovet defineres ud fra, om et menneske velbegrundet kan risikere forfølgelse.
Der er også bestemmelser om, at man ikke må hjemsende flygtninge, hvis der eksempelvis er risiko for tortur ved hjemkomsten til hjemlandet.
Der er altså ikke noget omkring klimaudfordringer.
Det er vi nødt til at stå ved, og vi må aldrig lukke øjnene for det.
Derfor mener vi heller ikke, at Danmark kan tage imod klimakvoteflygtninge.
Det Konservative Folkeparti kan derfor ikke støtte forslaget.
Og så skulle jeg hilse fra Nye Borgerlige og sige, at det kan de heller ikke.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-31:
Jeg skal bare spørge, hvorfor man så er så uambitiøs.
Hvis det er sådan, at den danske lønudvikling, det danske arbejdsmarked og kvaliteten af håndværkerjobs kun bliver bedre, altså at der kun er fordele ved at få så meget udenlandsk arbejdskraft ind som overhovedet muligt, hvorfor nøjes man så med 12.000 om året og så kun i 7 år?
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-31:
Med dette beslutningsforslag foreslår Frie Grønne, at der skal udarbejdes og gennemføres en model, der sikrer, at Danmark årligt skal modtage minimum 500 personer, som er flygtet på grund af ekstreme klima- og miljøforandringer, og give dem humanitær opholdstilladelse.
I Socialdemokratiet mener vi, at klimakrisen er vores tids største og vigtigste udfordring.
Derfor har vi besluttet os for at gå forrest i arbejdet for at gøre et af verdens mest ambitiøse klimamål til virkelighed, nemlig 70-procentsmålsætningen, som vi allerede er mere end halvvejs i mål med.
Af beslutningsforslagets bemærkninger fremgår der flere løsningsforslag fra en forsker om, hvordan verdens lande bedst muligt løser udfordringen med, at mennesker i den tredje verden bliver drevet på flugt på grund af ekstreme klimaforandringer.
Han udtaler bl.a. følgende: »Verdens lande bør først og fremmest tage stilling til, hvordan de kan begrænse klimaændringerne og afbøde effekterne af klimaændringerne.«
Det er vi enige med forskeren i, og derfor ønsker Socialdemokratiet fortsat at sætte ambitiøse mål for klimaet til inspiration for resten af verdens lande og til gavn for mennesker, der bliver drevet på flugt fra deres hjem som konsekvens af klimaforandringerne.
På den baggrund kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.
Carl Valentin (SF), 2022-03-31:
Det er jo, at man vil oprette en ny parallelordning i forhold til kvoteflygtningeordningen, hvor man tager imod mennesker, specifikt på baggrund af hvad de flygter fra, nemlig klimaet.
Der skal være en klar definition af, hvad en klimaflygtning er.
Det mangler der helt sikkert.
Det skal man arbejde for internationalt.
Men jeg synes ikke, at vi skal lave nye parallelle systemer, hvor man prioriterer klimaflygtninge over alle mulige andre grupper.
Jeg synes faktisk, at det er lidt interessant, at Frie Grønne står her og i virkeligheden foreslår en særlov for klimaflygtninge i en tid, hvor Frie Grønne bruger meget tid på at fortælle, hvor meget man er imod særlove.
Jeg er meget enig i intentionerne.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi tager imod klimaflygtninge, men jeg synes, at man rammer helt skævt på det faglige indhold her og på løsningen.
Susanne Zimmer (FG), 2022-03-31:
Tak til ordføreren.
Der er jo ingen tvivl om, at vi er enige om, at vi skal hjælpe klimaflygtninge.
Det sætter vi selvfølgelig stor pris på i Frie Grønne.
Men det er faktisk sådan, at inden for udlændingelovens § 9, stk. 1, har vi mulighed for at modtage klimaflygtninge.
Så hvad mener ordføreren med, at det skulle være en ny lov, vi snakker om?
For det er ikke intentionen her.
Tak til ordføreren.
Det gik stærkt, så det kneb lidt med at følge med.
Men i forlængelse af ministerens udtalelse om, at vi bruger halvdelen af vores ressourcer på at modtage flygtninge, som faktisk ikke får asyl, vil jeg godt høre: Hvordan kan vi undgå at bruge penge på nogle, som så ikke får asyl, men i stedet bruge dem til gavn for deres hjemområde?
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-31:
Vi skal styrke grænsekontrollen omkring Europa, og vi skal sørge for, at det bliver sværere at komme til Europa, hvis man ikke har et asylgrundlag, for ellers kommer vi jo til at bruge alt, alt for mange ressourcer på folk, der ikke har et asylgrundlag.
Det er klart, at vi skal respektere konventionerne, men i konventionerne står der ikke noget om klimaforandringer.
Susanne Zimmer (FG), 2022-03-31:
Jeg vil godt høre ordføreren, om ordføreren anerkender, at der er mennesker, familier, der har det virkelig strengt på grund af klimaforandringerne med oversvømmelser, tørke, og hvad det end måtte være.
Det er mennesker, der har brug for hjælp, og som ikke får den i nærområdet.
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-31:
Ja, og derfor mener jeg også, at det er et temmelig uansvarligt forslag, man her lægger op til, hvor man kun synes, at det er omkring 500 mennesker, der skal have hjælp, mens de millioner af mennesker, der lider nød – og det er jo et antal, der vil være stigende i de kommende år – kan sejle deres egen sø, fordi der har Frie Grønne fået en god følelse i maven ved at have hjulpet 500 mennesker.
Derfor synes jeg selvfølgelig, at det her forslag forslår som en skrædder et vist sted, der ligger uden for salen.
Susanne Zimmer (FG), 2022-03-31:
Tak til ordføreren.
Ordføreren har jo fuldstændig ret i, at det her er et kæmpe problem, og at vi ikke kan hjælpe alle.
Men anerkender ordføreren ikke, at det ville betyde meget for de 500 menneskeliv, som vi kunne hjælpe til at komme ud af nøden?
Anne Rasmussen (V), 2022-03-31:
Jeg anerkender, at der er masser af mennesker, der lider nød, er forfulgt, sulter og er fattige.
Men når vi ikke kan hjælpe alle, er det her et spørgsmål om prioritering, og i Venstre ønsker vi at nedbringe antallet af spontane asylansøgere, så vi i stedet for kan tage imod kvoteflygtninge.
Og det er jo en prioritering.
Carl Valentin (SF), 2022-03-31:
Alene i 2020 var vi vidne til 30 millioner mennesker, som forlod deres hjem som følge af konsekvenserne af klimaforandringerne, og en stor del af dem ender som internt eller eksternt fordrevne.
De er måske klodens bedste eksempler på, at klimaforandringerne er her, og at de hver dag har virkelige konsekvenser for virkelige mennesker.
Det er et problem, som verden er nødt til at finde en løsning på.
Men det forslag, som Frie Grønne fremsætter her, er altså ikke løsningen på det problem.
Faktisk synes jeg, at forslaget på trods af alle de gode intentioner, der er i det, og som jeg deler fuldstændig, er udtryk for en misforståelse af hele vores asylsystem – enten en misforståelse eller en prioritering, som jeg må indrømme at jeg slet ikke kan forstå.
I asylsystemet findes der groft sagt to måder, man kan være flygtning på.
Det er ingen hemmelighed, at vi i SF er meget store fortalere for kvoteflygtningeordningen, fordi man igennem det system kan hjælpe de mest udsatte flygtninge, dem, der har allermest brug for hjælp.
Og det er her, jeg ikke forstår Frie Grønnes forslag.
For der er snart 100 millioner mennesker på flugt i verden.
Hvis vi tager flere kvoteflygtninge, kan vi prioritere dem, som FN's humanitære udsendte mener har allermest brug for det, fordi de er svage, syge eller ikke har adgang til anden hjælp.
Men hvis vi vedtog det her forslag, ville vi sige: Vi stoler faktisk ikke på kvoteflygtningesystemet.
Nej, vi vil hellere lave en særlov for en bestemt gruppe, som sikrer, at klimaflygtninge bliver prioriteret over andre flygtninge – ikke som følge af hvor udsatte de er, men som følge af hvad de er flygtet fra.
Så her må Frie Grønne og fru Susanne Zimmer eller hr. Sikandar Siddique hjælpe mig lidt på vej.
Altså, hvad er logikken her?
Hvad er det ved FN's kvoteflygtningesystem, som man ikke bryder sig om?
I mit hoved er FN's kvoteflygtningesystem allerede i dag i fare for at blive undermineret af den fremvoksende skepsis, der er på højrefløjen.
Skal vi nu på venstrefløjen til også at underminere det system ved at oprette nye, parallelle systemer?
Det synes jeg ærlig talt vil være at skyde sig selv i foden.
Hvis Frie Grønne vil arbejde sammen med Socialistisk Folkeparti om at finde bedre metoder til at hjælpe klimaflygtninge, så er vi klar!
Det er der ingen tvivl om.
Der er store problemer med, at det ikke er klart defineret, hvad en klimaflygtning er.
Og både SF, men også den grønne gruppe i Europa-Parlamentet, som vi er en del af, arbejder aktivt med at sikre, at der kommer en klar definition af det, så klimaflygtninge ikke bliver glemt i systemet.
Vi mangler virkelig en klar definition i dag.
Men løsningen er altså ikke at undergrave det allervigtigste flygtningesystem i Europa, nemlig kvotesystemet.
Derfor er jeg altså som udgangspunkt ret skeptisk over for forslaget her, og det tror jeg egentlig at de fleste, som arbejder seriøst med det her område, også vil være, uagtet deres holdninger i øvrigt.
Men jeg er klar til en åben og forhåbentlig god diskussion af det, for der er ingen tvivl om, at Frie Grønne med det her forslag sætter fokus på et ekstremt vigtigt område, nemlig klimaflygtninge.
Anne Rasmussen (V), 2022-03-31:
I Venstre tager vi klimaudfordringerne meget alvorligt.
Men vi mener ikke, man kan løse verdens klimaudfordringer ved at modtage 500 klimamigranter om året.
Som det ser ud i dag, er der store huller i danmarkskortet.
Der er områder, hvor et flertal af udlændinge lever adskilt fra os andre; der er parallelsamfund, social kontrol og manglende tilknytning til arbejdsmarkedet.
Det er blot nogle af de problemer, der bremser integrationen.
Lige nu er der krig i Europa, og der er ukrainere, der må flygte fra deres hjem, deres land.
Mange har allerede fundet vej til Danmark, og der ventes op mod 100.000.
Ser man på tingenes tilstand, som det er i dag,
er det dybt uansvarligt overhovedet at forestille sig, at man skulle begynde at åbne op for at give humanitært ophold for klimamigranter.
I Venstre ved vi, at globale udfordringer kræver globale løsninger, og derfor er vi meget åbne over for internationale grønne aftaler, der på sigt kan gøre de mindre udviklede lande i stand til at håndtere klimaforandringer og deres konsekvenser.
Men Danmark er et lille land, og det er vigtigt for sammenhængskraften, at vi ikke modtager flere flygtninge, end vi kan integrere.
Med disse ord kan jeg meddele, at Venstre ikke støtter forslaget.
Samira Nawa (RV), 2022-03-31:
Jamen logikken er jo den, vil jeg sige til fru Pernille Vermund, at hver gang fru Pernille Vermund har haft ordet for at stille et spørgsmål her, så har der jo været fokus på, at man ikke ønsker mennesker fra de såkaldte MENAPT-lande til Danmark som arbejdskraft.
Og stemte Radikale Venstre for et lignende forslag i 2018?
Ja, det gjorde vi.
Ja, det var det.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-03-31:
Men når man nu kigger på det, som Radikale Venstre har kunnet trække Socialdemokratiet med til, så skal jeg – hvis udgangspunktet er, at vi i dag har så store problemer med at kunne hyre udenlandsk arbejdskraft – lige sænke barren 1 cm eller sådan noget.
Der er stadig kæmpestore problemer, og det, Radikale Venstre har aftalt med Socialdemokratiet, gør ikke særlig meget.
Det gør det blå forslag.
Det gør noget ved problemet.
Vil fru Samira Nawa medgive det?
Samira Nawa (RV), 2022-03-31:
Ej, jeg synes godt, man kan strække den der centimeter til at være 10 cm, al den stund at aftalen jo også indeholder ret mange andre elementer, både med fokus på investeringer i uddannelse, men også med fokus på at øge arbejdsudbuddet.
Så kan man se på det forslag, som vi behandler nu.
Jamen, der er da elementer i det, som jeg synes kunne være fede lige at tage med ind i det andet lovforslag.
Men det er jo en aftale, som vi har indgået; vi har trukket Socialdemokratiet, regeringen, rigtig langt på det spørgsmål.
Og vi taler faktisk om, at der har siddet en regering, hvor bl.a. Liberal Alliance jo også har siddet, men hvor Dansk Folkeparti evig og altid stak en kæp i hjulet, så man ikke kunne få en aftale om at sænke beløbsgrænsen, og så man ikke kunne få en aftale om at få mere udenlandsk arbejdskraft til Danmark.
Og hr. Morten Messerschmidt sidder og nikker stolt, kan jeg se.
Men lige her er det jo faktisk lykkedes Radikale Venstre i en konstellation, hvor det ikke var SF eller Socialdemokratiet eller Enhedslisten, men jo Radikale Venstre, der fandt på, at der skulle være lempeligere adgang for virksomhederne til udenlandsk arbejdskraft.
Og så er det jo bare, at jeg må sætte min lid og mit håb til, at man også kan se det hos bl.a. Liberal Alliance, så de tænker: Det må vi simpelt hen få bakket op om.
Pernille Vermund (NB), 2022-03-31:
Tak for det.
I 2018 fremlagde VLAK-regeringen et forslag, hvor man ville sænke beløbsgrænsen for ti konkrete lande.
Dengang stemte Radikale Venstre for.
I dag fremsætter vi et beslutningsforslag, hvor de ti lande er udvidet med en gruppe af yderligere lande, som er de lande, som har visumfri adgang til Schengen.
Nu siger Radikale Venstre, at man diskriminerer.
Hvad er logikken i det?
Men det betyder, at det ikke er forslaget, som det ligger, men de enkelte partiers intentioner bag forslaget, som Radikale Venstre er imod.
Altså, hvad er det for noget?
Skal vi nu begynde at lave lovgivning og modarbejde hinanden i lovgivningen, hvis man er enig i lovteksten, men man er uenig i intentionerne bag?
Det giver jo simpelt hen ingen mening.
Samira Nawa (RV), 2022-03-31:
Det her handler ikke om intentioner.
Det er vist rimelig tydeligt, at det både i intention og i praksis skelner mellem lande.
Der er jo 30 lande, man kan komme til Danmark fra med det her beslutningsforslag – ikke bare i intentionen, men også i praksis.
Og hvis det alene var intentionen, som vi i Radikale Venstre var imod, så ville jeg ikke stå her og sige, det var en fejl at stemme for i 2018.
Men det var en fejl.
Hans Andersen (V), 2022-03-31:
Den radikale ordfører og jeg har jo haft ministeren i samråd et antal gange med det mål at få nedsat sagsbehandlingstiderne i forbindelse med ansøgninger om at få lov til at arbejde her i Danmark.
Kunne ordføreren ikke forklare, hvor mange penge – altså ekstra penge til at få nedbragt sagsbehandlingstiderne – der er afsat i den aftale, ordføreren bakker op om?
Samira Nawa (RV), 2022-03-31:
Og vi er i Radikale Venstre optaget af at få nedbragt den sagsbehandlingstid, og det har ministeren jo også tilkendegivet at man gerne vil.
Det er der også afsat midler til.
Og det er noget, som vi i Radikale Venstre kommer til at forfølge, forhåbentlig sammen med Venstre.
Hans Andersen (V), 2022-03-31:
Men som jeg læser aftalen, er der ikke afsat ekstra midler.
Der blev afsat midler i efteråret til at nedbringe sagsbehandlingstiden, og altså, det går jo ikke særlig godt.
Og derfor er der sådan set brug for at gøre yderligere, for et er, at vi ændrer kriterierne for at komme hertil, men noget andet og afgørende er jo sådan set også, at sagsbehandlingstiden bliver bragt ned – og væsentligt ned.
Virksomhederne kan jo ikke bruge det her til noget, og dem, der i øvrigt søger hertil, søger jo andre steder hen, hvis de skal vente i flere måneder.
Så derfor er det bare, jeg vil spørge: Hvordan kan Radikale Venstre gå ind i en aftale, hvor der ikke er afsat ekstra midler til at nedbringe sagsbehandlingstiden?
Samira Nawa (RV), 2022-03-31:
Hvis vi begynder at fjerne elementer i det forslag, som vi diskuterer her, f.eks. den åbenlyse diskrimination, som også er en del af det, så er der da nogle ting, hvor man går videre end det, vi har aftalt med regeringen.
Er det lovforslag, som vi bl.a. har aftalt med regeringen og andre partier, rent radikalt?
Næh, det er da ikke.
Men har vi fået trukket bl.a. Socialdemokratiet og SF rigtig langt?
Ja, det har vi.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-03-31:
Jeg forstår godt det her med, at Radikale Venstre har trukket Socialdemokratiet så langt, som Radikale Venstre kunne, og det var så det, der var flertal for.
Men hvis vi nu ser bort fra det, synes Radikale Venstre så ikke, at det forslag, som ligger på bordet her – hvis man ser bort fra den skelnen mellem arbejdstagere fra bestemte lande, som Radikale Venstre ikke kan lide – faktisk er bedre end det, som Radikale Venstre har aftalt med Socialdemokratiet, så langt som Radikale Venstre kunne trække Socialdemokratiet?
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-03-31:
Det er faktisk, som også andre ordførere har været inde på, et vidtrækkende forslag, som jo indstifter sådan et helt nyt retligt grundlag for at få opholdstilladelse i Danmark som flygtning.
I 2017 vurderede det schweiziske overvågningscenter IDMC, at 17 millioner mennesker var blevet fordrevet fra deres hjem som følge af ekstreme klimahændelser.
Ingen andre lande har givet opholdstilladelse til flygtninge med baggrund i klimaforandringer, og heller ikke FN's flygtningekonvention giver sådan en ret.
Og som andre også har været inde på, synes jeg, det er svært at adskille.
Hvordan adskiller man i øvrigt klimahændelser, der følger af den globale opvarmning, fra klimahændelser, som altid har været der?
Der har altid været orkaner og oversvømmelser, og hvordan adskiller de sig egentlig fra andre naturkatastrofer som f.eks. jordskælv, som også kan være ødelæggende?
I alle tilfælde handler det jo om at genopbygge områderne efter en katastrofe og ikke om at flytte mennesker permanent tusindvis af kilometer væk fra katastrofeområder.
Det er ikke hensigtsmæssigt for Danmark i en situation, hvor vi i forvejen har store integrationsmæssige udfordringer, at vi åbner op for indvandring fra tredjelande med henvisning til vejrliget i de pågældende lande.
Det vil være yderligere en økonomisk, social og kulturel byrde for Danmark.
Dansk Folkeparti siger nej.
Hans Andersen (V), 2022-03-31:
Vi vil sådan set gerne bekæmpe social dumping.
Men at lave en lønpakke, der består af fri telefon, fri bil eller andre moderne ting, man nu indgår en ansættelsesaftale om, synes vi sådan set er helt fornuftigt og rimeligt, og det mener jeg nok vi kan finde en løsning på, som vi alle sammen kan støtte op omkring.
Carl Valentin (SF), 2022-03-31:
For god ordens skyld må jeg hellere lige starte med at gøre opmærksom på, at udenlandsk arbejdskraft ikke hører ind under mit ordførerskab.
Det er min kollega hr. Karsten Hønge, som er beskæftigelsesordfører, men han kunne desværre ikke være her, og derfor har han stukket en tale i hånden på mig, som jeg gerne vil læse op på vegne af ham.
Beslutningsforslaget går ud på at lempe reglerne for udenlandsk arbejdskraft.
Det lægger man op til at gøre på ti forskellige måder, som skal gælde bredt og ikke er målrettet brancher med mangel på arbejdskraft.
Det kommer nok ikke som et chok for forslagsstillerne, at SF er imod forslaget, og det er vi af flere årsager.
Dels mener vi, at forslaget medfører øget risiko for social dumping, flere falske selvstændige og udnyttelse af sårbare arbejdstagere, dels er vi med i aftalen »Styrket international rekruttering på rimelige arbejdsvilkår og målrettet mangel på arbejdskraft« fra januar 2022, hvor der er tale om målretning af regelændringerne i forhold til brancherne med mangel på arbejdskraft.
Man kunne ellers mene, at når arbejdsgiverne er efter arbejdsløse for, at de skal tage det arbejde, de kan få, så burde arbejdsgiverne også tage den arbejdskraft, de kan få.
Der er f.eks. ifølge FH et potentiale for 27.000 ekstra fuldtidspersoner, hvis dem, der i dag arbejder på deltid og ønsker fuldtid, kommer på fuld tid.
Ligeledes er dårligt arbejdsmiljø skyld i, at der går så mange arbejdstimer tabt årligt, at det svarer til 22.500 fuldtidspersoner.
Over 16.000 unge mangler en praktikplads.
Det viste en analyse så sent som i foråret 2021.
Og omkring 20.000 personer over 50 år er ledige.
Og så har Danske Handicaporganisationer lavet en undersøgelse, der viser, at omkring 49.000 mennesker med handicap står klar til at tage et arbejde inden for de næste 2 uger.
Sidst, men ikke mindst, kæmper 4.000 nyløsladte hvert år med at komme i job, selv om de er klar til det.
Så med andre ord mener SF, at arbejdsgiverne også har et ansvar her, og SF kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Og så skulle jeg hilse fra Enhedslisten og sige, at det kan de heller ikke.
Samira Nawa (RV), 2022-03-31:
Mange tak.
Manglen på arbejdskraft er akut, og fra juni til november 2021 var der 126.300 forgæves rekrutteringer.
I 73.000 af tilfældene fik virksomhederne ikke engang stillingen besat.
Vi har altså et problem.
Virksomhederne kan ikke få den arbejdskraft, som de har brug for.
Fordi det her er et stort problem for vores arbejdsmarked og for virksomhederne, gik Radikale Venstre også meget ivrigt til værks i forbindelse med forhandlingerne under overskriften »Danmark kan mere I«, og det gjorde vi jo for at trække Socialdemokratiet i retning af at få gjort det nemmere for virksomhederne at rekruttere international arbejdskraft.
Det lykkedes.
Det siger ministeren jo også fra talerstolen i dag.
Socialdemokratiet har rykket sig.
Det er vi rigtig glade for og tilfredse med i Radikale Venstre.
Det, det lykkedes med, og den aftale, vi jo har, handler om en lavere beløbsgrænse, udvidelse af fasttrackordningen, udvidelse af positivlisten, udvidelse af jobsøgningsophold for udenlandske studerende m.m.
Årsagen til, at vi i Radikale Venstre ønsker, at virksomhederne skal have den her yderligere adgang til arbejdskraft, er, at vi vil sikre vækst og velstand og også sikre velfærden.
Netop velfærden er der jo rigtig mange ønsker til.
Der er ønsker om flere pædagoger i vores børnehaver, ønsker om bedre og mere personale i sundhedssystemet, der er ønsker til den grønne omstilling – alt sammen jo ønsker, som vi i Radikale Venstre også har og derfor også ser os forpligtede til at skulle bidrage med løsningen til at opfylde.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-31:
Det er blot, fordi ordføreren nævner nogle af de jobs, der, kan man sige, sådan er borgernære, altså hvor man er i kontakt med børn eller andre, ældre måske, i den offentlige sektor.
Så vil jeg høre, om det er nogle af de jobs, som fru Samira Nawa betragter som naturlige for udenlandsk arbejdskraft at gå ind i, eller om hun måske som jeg synes, at det er naturligt, hvis man skal passe børn i Danmark, at man så også kan tale det sprog, som børnene jo typisk behersker.
Samira Nawa (RV), 2022-03-31:
Det tænker jeg er en rigtig god forudsætning for at besætte det job, som hr. Morten Messerschmidt peger på der, for sprog er også i flere stillinger en kompetence.
Det danske sprog er en kompetence, hvis man skal ind og arbejde i en børnehave f.eks. Det giver sig selv.
Men der er rigtig mange stillinger, som virksomheder slår op, hvor det også er fint at mestre engelsk, og så have en række andre kompetencer, som man måske ikke lige kan finde her blandt den arbejdskraft, der er i Danmark.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-31:
Tak for det.
Når vi ser på det forslag, vi behandler her i dag, er en af de ting, som jeg i hvert fald falder over som noget af det mest usympatiske, det, som jeg også nævnte over for Venstres ordfører, hr. Hans Andersen, om, at man vil overgå til, at lønnen kan udbetales på anden vis end i rede penge, altså likvider.
Man kan bruge madkuponer, fri bolig og den slags ting for ad den vej at bringe lønnen ned.
Hvordan ser Radikale Venstre på det?
Er det en vej, man også sammen med de andre borgerlige partier gerne vil gå?