runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jane Heitmann (V), 2018-11-09:
Ja, du hørte i hvert fald ordføreren sige, at regeringen jo tidligere med udspillet »Sundhed, hvor du er« har tilkendegivet, at man vil afsøge en løsning på problemet.
Jeg synes i høj grad også, at ministeren her fra talerstolen for et øjeblik siden faktisk kom med en udstrakt hånd.
Det var faktisk det, jeg hørte fra ministeren, og det glæder mig på alle måder.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-11-09:
Tak for det.
Som ordføreren siger, eksisterer problemet stadig væk.
Der er stadig væk alt for mange forældre, som ender hos kommunen med deres problem og deres besked om, at der skal en medicinordination til, før man kan få en kugledyne.
Og der bliver stadig væk henvist til principafgørelser fra Ankestyrelsen.
Så hører jeg, at ordføreren siger, at i regeringens sundhedsreform vil det her problem være identificeret og være løst?
Ida Auken (RV), 2018-11-09:
Når vi ser på Danmarks fremtidige energiforsyning, vil vi fra radikal side gerne have gjort den fuldstændig grøn.
Vi har haft et mål om, at i 2030 skal al el og al varme simpelt hen være grøn energi, sådan at man ikke kan tænde en stikkontakt eller et varmeapparat, uden at det er grøn energi, der kommer ud, og vi kom jo rigtig langt i energiaftalen: Vi kommer til at nå målet i forhold til elektricitet.
Vi kommer ikke helt i mål med hensyn til varme, bl.a. fordi vi stadig væk har affaldsforbrænding i Danmark, og så har vi jo også det punkt, som er, at vi bliver nødt til at tale ærligt om biomassen i Danmark.
For det er ikke al biomasse, der er grøn, og det der egentlig ikke holdbart, at vi bliver ved med at skabe varme ved at brænde ting.
Så vi vil gerne have en samlet varmevision for Danmark, hvor man begynder at se på, om man faktisk kan gå over til geotermi, altså det at hive varmt vand op af jorden, gå over til varmepumper, at man sikrer, at når der er sol og vind i overskud, kan det gå ind i varmesektoren og blive lagret i de her varmepumper, og man kan også se på, om der er overskudsvarme i industrien, som kan komme med ind i varmesystemet.
Det vil sige, at vi faktisk skal have skilt el- og varmeproduktion ad så langt hen ad vejen som muligt for at få det her gjort fuldstændig grønt.
Vi skal simpelt hen holde op med at brænde ting af, så snart vi kan, og det er ikke bare et spørgsmål om, at det er det, vi skal.
Vi har en klimaudfordring, som er rykket så tæt på os, at vi ikke længere kan sidde og sige, at det er vores oldebørn eller børnebørn, der skal håndtere det her, for det er os.
Derfor synes jeg jo også, både af principielle grunde, men egentlig også af klimagrunde, at det er fint, at vi i dag holder op med at støtte biomasse ekstra.
Biomassen er allerede støttet i Danmark på den måde, at det er det eneste brændsel, der er afgiftsfritaget.
Så det at lægge ekstra støtte oveni til biomasse var nødvendigt i en periode, hvor vi prøvede at komme væk fra kul, men det skal vi selvfølgelig ikke fortsætte med i al evighed.
Derfor synes vi, det er fint, at ministeren lægger det her forslag frem.
Vi synes også, det ser nogenlunde fornuftigt ud med den overgangsordning, man har fundet, og mit håb er selvfølgelig, at man fra selskabernes side vælger en ansvarlig overgang, så man ikke vælter det hele over på forbrugerne, hvis man faktisk har muligheder for at planlægge anderledes.
Så det vil vi også gerne følge med i løbende.
Men vi kan støtte forslaget, som det ligger, fra radikal side.
Orla Østerby (KF), 2018-11-09:
Tak for det, formand.
Det Konservative Folkeparti støtter naturligvis forslaget, som vi har her i dag, L 78.
Det er jo et lovforslag og en udmøntning af den energiaftale, vi indgik den 29. juni 2018.
Det er jo en historisk aftale, hvor vi har samtlige Folketingets partier med, og en ambitiøs aftale, vi har lavet, hvor det her er et lille hjørne af aftalen. Vi har jo i mange år givet støtte til elproduktion af biomasse, og det er den støtte, vi nu udfaser.
Vi har jo en støtte, der bidrager til at øge den danske andel af den vedvarende energi ganske betragteligt, og der har været forskellige aftaler med sektoren helt tilbage til 1993.
I dag har vi en ordning, hvor vi giver 15 øre for hver kilowatt-time til at producere el ved at brænde biomasse af på kraft-varme-værkerne.
Statsstøttegodkendelsen af de 15 øre løber ud den 1. april 2019.
Derfor har vi jo en bunden opgave i at finde en løsning på det område.
Vi har også brug for at udfase og aftrappe støtten til grøn strøm, i takt med at vi får mere og billigere grøn energi.
Vi har jo nu et teknologineutralt udbud på vindmøller og i forhold til sol.
Vi aftrapper naturligvis på en forsvarlig måde, så vi ikke trækker tæppet væk under de eksisterende anlæg.
Vi har fået en aftale med Europa-Kommissionen, som giver mulighed for at støtte eksisterende anlæg i 15 til 20 år efter den 1. april 2019.
De anlæg, der er blevet bygget eller ombygget siden energiaftalen 2012, er med denne aftale sikret støtte frem til 2030 og for nogles vedkommende til 2039.
Så ændringerne sker med respekt for de investeringer, der er foretaget ude på værkerne, og med baggrund i høringen er der indsat en ordning i lovforslaget, som giver mulighed for at forlænge støtteperioden for værker, som har investeret og reinvesteret inden for de seneste år.
Lovforslaget giver også støtte til afskrevne værker.
Der er støtte til de meromkostninger, værkerne har til at producere kraft-varme og biomasse sammenlignet med et fossilt alternativ.
Med forslaget er der udsigt til, at støtten til eksisterende værker reduceres i takt med udløbet af den respektive afskrivningsperiode, men der forventes fortsat støtteudgifter på 7 mia. kr. frem til 2030.
Det her er en særdeles god ordning for de eksisterende værker, og Det Konservative Folkeparti er med på at drøfte sagen nu i udvalget, hvis der er nogle hjørner, vi skal have slebet til.
Tak for det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-09:
Jeg synes også, det er fornuftigt at tage en drøftelse inden andenbehandlingen.
Er det rimeligt eller ej?
Der ligger også kommentarer om, at fjernvarmen i Randers bliver 1.500-2.000 kr. dyrere om året af det her lovforslag, de overgangsordninger.
Er det rimeligt for det værk?
Det synes jeg vil være relevant at få drøftet.
Så står der i fremsættelsestalen: »For de eksisterende biomasseanlæg, som ikke længere er berettigede til at modtage pristillægget på 15 øre pr. kWh, foreslås indført en ny driftsstøtteordning.
Denne nye ordning sikrer, at de omfattede anlæg kan få dækket meromkostningen ved at anvende biomasse til elproduktion i forhold til en sammenlignelig fossil reference.«
Der synes jeg jo, at man også skulle gå ind at se på andre referencer end den rent fossile.
Er det ikke der, hvor vi skulle se på, hvordan økonomien ville være, hvis det her værk konverterede til noget mere geotermi?
Kan ministeren ikke se det rimelige i at brede det lidt ud, så vi også får geotermien ind i den her proces og debat?
Jo, men i energiaftalen står der også nogle ting om, at vi skal revurdere det hele, hvis de ændringer af elafgifterne ikke medfører, at geotermien slår igennem.
Men det kan jo godt være, at den virkelighed, der var, da vi lavede energiaftalen, er blevet overhalet af de nye aktører, som gerne vil bore efter geotermi for kommuner og lave aftaler, sådan at kommunerne ikke har den økonomiske risiko.
Kan ministeren ikke se det aspekt?
Mikkel Dencker (DF), 2018-11-09:
Tak, formand.
Lovforslaget her, L 78, er jo, ud over det, som den foregående ordfører hr. Jens Joel nævnte, det første lovforslag i rækken af udmøntninger af den energiaftale, som Folketingets partier indgik lige her inden sommerferien, og som Dansk Folkeparti jo også er en del af.
Jeg vil sige, at for Dansk Folkepartis vedkommende er vi jo glade for energiaftalen, som vi har indgået.
Den peger i den helt rigtige retning for Danmark.
Vi bakker selvfølgelig op om den lovgivning, som skal til, for at udmønte den.
Men når det er sagt, har der jo også været en del kritik i høringssvarene og også i den offentlige debat af især den overgangsordning, som regeringen har foreslået med lovforslaget her.
Og som den foregående ordfører også nævnte, ser det umiddelbart ud til, at nogle områder i landet vil blive ramt af højere varmepriser, bl.a. Vestegnen, men også Østjylland og Herning, har jeg hørt kan blive ramt af utilsigtede højere varmeregninger som følge af den overgangsordning, som her er foreslået.
Derfor vil vi i Dansk Folkeparti også gerne opfordre regeringen til, at vi sætter os sammen og får diskuteret og forhandlet nogle justeringer af overgangsordningen, som kan tage højde for den kritik, der er rejst i høringssvarene og andre steder.
For vi skal overholde de regler, som der nu er.
Og når den store chef i Bruxelles har udtalt, at den nuværende ordning skal ophøre, jamen så må vi jo rette ind efter det.
Om man kan lide det eller ej, er det jo de vilkår, der er gældende.
Men når vi skal skrue en overgangsordning sammen, skal det selvfølgelig ske på en måde, som ikke har utilsigtede konsekvenser og fører til højere varmeregninger for forbrugerne.
Så fra Dansk Folkepartis side skal jeg sige, at vi er enige i grundintentionerne med lovforslaget her, men vi vil gerne have en diskussion og en forhandling med regeringen om overgangsordningen.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-11-09:
Det kan jeg sagtens se.
Jeg er parat til, at vi også drøfter det spørgsmål, som hr. Søren Egge Rasmussen tager op her, og kigger lidt på det.
Det er jo helt relevant.
Nu er det kommet i Aarhus, og mit indtryk er også, at der er flere steder i landet, hvor der kunne være af interesse for geotermi.
Lad os få kigget på, hvordan mulighederne er.
Jeg drøfter jo og har drøftet med en række af de store byer og de steder, hvor der er overvejelser om geotermi, hvordan det er i forhold til det, der er nu – herunder i Aalborg og andre steder, hvor man også kigger på alternativer til biomasse og kul.
Og der er jeg jo optaget af, at vi selvfølgelig sikrer, at der er fornuftige rammevilkår for det.
Tak for spørgsmålet.
Først vil jeg i forhold til det med overgangsordningen sige, at som jeg sagde før, vil jeg indkalde til en drøftelse af det spørgsmål: Hvad muligheder er der?
Men jeg er parat til, at vi drøfter det, altså får kigget på det her og sikrer, at ordningen er så stærk, som den skal være; at vi også får kigget på den række af lokale eksempler, i forhold til hvad konsekvenserne af lovforslaget er; og at vi også giver forligskredsen mulighed for at få indsigt i de beregninger.
Så vil jeg i forhold til det med geotermi sige, at jeg synes, det, der er, er flot, og at jeg støtter det.
Heldigvis er der også med energiaftalen og dermed med lettelsen i elvarmeafgiften jo skabt nogle mere attraktive vilkår i forhold til at kunne konvertere til geotermi.
Jeg synes, det er ganske, ganske fornuftigt.
Det, der lægges op til med lovforslaget her, er jo, at man giver en støtte til værkerne fremadrettet, altså med de meromkostninger, der er i forhold til det alternativ, som for en række af værkerne ville være et fossilt alternativ, nemlig kul.
Christian Poll (ALT), 2018-11-09:
Der har været store investeringer i den danske energibranche i omstilling til brug af en masse fast biomasse.
Det er en problemstilling, som er vigtig, og som vi har behandlet meget i energiforhandlingerne, der endte med et forlig her i sommer.
For os i Alternativet er det vigtigt, at vi får dæmpet de yderligere investeringer i biomasse til kraft-varme.
Den her del af udmøntningen af energiforliget handler om et lille hjørne af det.
Som udgangspunkt støtter vi jo det her lovforslag, fordi det netop er en udmøntning af energiforliget, som vi er med i.
Det ligner noget, der som udgangspunkt er en balance, som er fundet, imellem en økonomisk sikkerhed for eksisterende investeringer og samtidig noget, der fortsat kan dæmpe biomasseudbygningen.
Men der er nogle aspekter omkring overgangsordninger og også, som nogle ordførere har fremhævet, den seneste nyudvikling, f.eks. i retning af geotermi og også varmepumper, som måske gør det nødvendigt lige at mødes igen, enten i forligskredsen eller i forbindelse med udvalgsarbejdet, for at prøve at se, om vi kan justere ind, så det bliver en endnu mere optimal løsning af det her hjørne af energiforliget.
Så vi deltager også gerne i den type forhandlinger, men støtter altså som udgangspunkt forslaget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-11-09:
Tak for det, formand.
Jeg takker ordførerne for deres kommentarer til lovforslaget.
Jeg er meget tilfreds med, at vi nu tager fat på behandlingen af dette lovforslag.
Der er tale om at føre energiaftalen fra juni måned ud i praksis og sørge for, at rammerne er på plads, som vi har aftalt det.
Det er værd at erindre baggrunden for dette lovforslaget, og hvorfor det er nødvendigt.
Der har i en lang årrække været givet økonomisk støtte til elproduktion fra biomasse, og denne støtte har bidraget til at øge den danske andel af vedvarende energi ganske betragteligt.
Der har været forskellige aftaler med sektoren helt tilbage fra 1993 og forskellige støtteordninger.
I dag har vi en ordning, som vi i daglig tale kalder 15-øren, som giver 15 øre i støtte til hver kilowatt-time, der produceres ved at afbrænde biomasse på kraft-varme-værkerne.
Derfor er det nødvendigt at gøre noget, og det er samtidig klart, at vi ikke kan få lov til at fortsætte støtten på samme måde.
Udfasningen og aftrapningen skal naturligvis ske på en ordentlig måde, så vi ikke trækker tæppet væk under de eksisterende anlæg.
Det er lykkedes at få en god aftale med Europa-Kommissionen, som netop giver mulighed for at sikre støtte til de eksisterende anlæg i 15 eller 20 år, også efter den 1. april 2019.
De anlæg, som er blevet bygget eller omlagt siden energiaftalen i 2012, er med denne aftale sikret støtte frem mod 2030 og for nogle helt frem til 2039.
Der er endvidere på baggrund af høringen indsat en ordning i lovforslaget, som giver mulighed for at forlænge støtteperioden for de værker, som har reinvesteret inden for de senere år.
Dertil kommer, at lovforslaget også giver støtte til de afskrevne værker.
Der kan til de afskrevne værker gives støtte til de meromkostninger, værkerne har til at producere kraftvarme på biomasse sammenlignet med et fossilt alternativ.
Lovforslaget har været genstand for nogen kritik.
Bl.a. er der nogle, der mener, at lovforslaget er med tilbagevirkende kraft.
Det er efter min mening en helt urimelig kritik.
De anlæg, som støtten ophører inden for i den nærmeste fremtid, har allerede fået støtte i 15 eller 20 år, og de anlæg, som er etableret inden for de senere år, har som sagt udsigt til fortsat støtte i mange år endnu.
Med lovforslaget er der udsigt til, at støtten til de eksisterende værker reduceres, i takt med at de når udløbet af deres respektive afskrivningsperioder, men der forventes fortsat støtteudgifter på 7 mia. kr. frem til 2030, når vi bruger forudsætningerne i basisfremskrivningen 2018.
Så der er efter min mening tale om en særdeles god ordning for de eksisterende værker.
Men det er også klart, at der er blevet afgivet nogle politiske signaler.
Det er jeg parat til, og derfor vil jeg også indkalde jer til et møde, inden lovforslaget går til anden behandling.
Så vil jeg takke for den interesse, der har været vist for lovforslaget i Tinget i dag, og anmode om en velvillig behandling af lovforslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2018-11-09:
Jeg må sige, at jeg havde ikke selv tænkt i de baner, som hr. Søren Egge Rasmussen kommer ind på nu.
Jeg er enig i de første mange sætninger, som hr. Egge Rasmussen sagde, nemlig det her med, at det, vi diskuterer her i dag i Folketinget, er udmøntningen af fire linjer, der står i energiforliget, som ikke er særlig detaljerede.
Så derfor er det selvfølgelig en forhandling, vi kan gå ind i her, om, hvordan vi skal udmønte energiaftalens formulering.
Hvis hr. Søren Egge Rasmussen har nogle fantastiske ideer til, hvordan man kunne gribe overgangsordningen an, så lad os da høre om det, når vi mødes i mere uformelle sammenhænge for at diskutere det her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-09:
Jamen jeg vil også gerne diskutere i offentligheden.
Man må sige, at måske er vores energiaftale forældet, hvis man ser på, hvad det er for en aftale, der er blevet lavet i Aarhus, hvor man nu skal i gang med at bore efter geotermi.
Det er måske en løsning, der sikrer varmt vand til hundredtusinder aarhusianere.
Hvad nu, hvis der er andre værker rundt i landet, som også bevæger sig ind på det spor og dermed skal lave noget, hvor de ikke udelukkende ser på, hvad det er for en støtte, der bliver givet til afbrænding af biomasse, men at det måske kunne være en bedre løsning, at vi fik dem over på andre varme energikilder? Kan ordføreren ikke se det i det aspekt?
Mikkel Dencker (DF), 2018-11-09:
Jamen det vil altid være sådan, at de ting, som man aftalte i går, til dels er forældet i dag, fordi der har været en udvikling siden da.
Men måske ligefrem at sige, at energiaftalen fra slutningen af juni er forældet i dag, er måske at tage munden fuld.
Men selvfølgelig sker der en udvikling, og jeg har også noteret mig den aftale, der er lavet i Aarhus omkring geotermi – det synes jeg da der er mange spændende perspektiver i.
Men lad os tale om det, når vi har haft tid til at overveje det.
Laura Lindahl (LA), 2018-11-09:
Tak for det.
Grunden til, at vi indfører en ny støtteordning for elektricitet produceret af biomasse, er jo, at det er en bunden opgave.
Den nuværende støtteordning udløber til april næste år, og så kan det ikke lade sig gøre at fortsætte støtten på samme måde.
I Liberal Alliance mener vi generelt, at al offentlig støtte til grøn strøm bør udfases, i takt med at den bliver billigere at producere, og at den helt bør stoppe, når produktionen kan ske på markedsvilkår.
Ordførere før mig har jo redegjort mere for de tekniske detaljer i den foreslåede støtteordning, så det vil jeg ikke gå ned i, men blot understrege, at det har været vigtigt for Liberal Alliance, at man fremover kun kan få støtte, såfremt man kan dokumentere en reel meromkostning ved at producere elektricitet med biomasse frem for andre brændselsformer.
Samtidig er det positivt, at ministeren har lyttet til den kritik, der har været fra branchen, og indskrevet en udvidet overgangsordning.
Alt i alt er det her en god ordning, som udfaser støtten, som den er indrettet i dag, og som samtidig lever op til den politiske ambition i energiaftalen om ikke at hive tæppet væk under eksisterende anlæg og investeringer.
Derfor støtter Liberal Alliance forslaget.
Hans Andersen (V), 2018-11-09:
Tak for det.
Og tak til de forrige ordførere for at have gennemgået lovforslaget.
Med det her lovforslag, L 78, bakker vi op omkring energiaftalen fra 29. juni 2018.
Vi lægger bl.a. op til at ophæve den gældende støtteordning på 15 øre pr. kilowatt-time til elproduktion ved afbrænding af biomasse.
Det gør vi, fordi statsstøttegodkendelsen udløber pr. 1. april 2019.
Med lovforslaget indføres der en tidsbegrænset støtteordning, således at de eksisterende biomasseanlæg, der endnu ikke er afskrevet, fortsat har mulighed for at modtage støtte.
Støtten kan modtages i 20 år for anlæg etableret som biomasseanlæg og 15 år for anlæg, der er ombygget til et biomasseanlæg.
Så er der naturligvis mulighed for at støtte ud over de 15 eller 20 år, hvis der efterfølgende er foretaget reinvestering.
Der skal selvfølgelig fortsat være sikkerhed for investeringerne i de anlæg, der endnu ikke er afskrevet.
Lovforslaget er som sagt en håndsrækning til de eksisterende værker, der jo med det her lovforslag vil kunne modtage støtte mange år endnu.
Overordnet set sikrer det her lovforslag altså en hensigtsmæssig udbygning med vedvarende energikilder, og på den baggrund støtter Venstre lovforslaget.
Rosa Lund (EL), 2018-11-13:
Jeg kan starte med at berolige den konservative ordfører med, at vi skam har rost justitsministeren for at sætte det her arbejde i gang.
Jeg vil til gengæld gerne spørge den konservative ordfører, som gerne vil kigge på erfaringer: Hvorfor er det ikke nok med de erfaringer, vi har i dag?
De har gjort det i Sverige, de har gjort det i England.
Vores lovgivning er jo håbløst gammeldags, så vi har jo undersøgt det her, vi har kigget på erfaringer flere gange.
Hvorfor er det ikke nok for Det Konservative Folkeparti?
Naser Khader (KF), 2018-11-13:
Det, at der er et arbejde sat i gang, er også en erkendelse af, at vi ikke gør det godt nok.
Så har vi hørt, at man gør det på forskellige måder i andre lande.
Jeg synes, det er vigtigt at indhente de erfaringer, for da der var en høring her for nylig på Christiansborg, var der også lidt tvivl om, om det, man gør i Sverige, er det samme som det, man gør i England og andre steder.
Igen synes jeg, det er enormt vigtigt at gøre det ordentligt – for det er et vigtigt område, det her – og ikke haste det hele igennem.
Rosa Lund (EL), 2018-11-13:
Jeg vil nu heller ikke sige, at det er at haste noget igennem.
Vi har i mange år diskuteret, om vi skal have en samtykkebaseret eller en tvangsbaseret lovgivning på det her område, og det er jo tvangsbaseret i dag.
Det, som jeg bare har så svært ved forstå, er, at hvis hr. Naser Khader er enig med fru Pernille Skipper og hr. Peter Kofod og mig i, at der skal være samtykke, hvis der ikke skal være tale om voldtægt, hvorfor så ikke fra konservativ side stemme ja til det her lovforslag, som ikke lægger sig fast på en bestemt model, men som bare siger ja tak til en samtykkebaseret lovgivning, som jo er baseret på de erfaringer, vi allerede har indsamlet?
Jeg kan ikke forstå, hvorfor det ikke er nok for Det Konservative Folkeparti.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-13:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen og svarene.
Jeg hæfter mig ved, at ordføreren faktisk havde en meget positiv tilgang til samtykke og en samtykkebaseret voldtægtsbestemmelse, og jeg kan godt anerkende, at ordføreren og ordførerens parti ønsker mere viden, før de kan beslutte, hvilken model de kan tilslutte sig.
Men jeg hører ikke i ordførerens tale, at der ikke er en anerkendelse af, at det handler om samtykke, og heller ikke i svaret på fru Pernille Skippers spørgsmål, nemlig at ja, det handler om samtykke.
Så hvis ordføreren er enig i, at det handler om samtykke, hvis ordføreren mener, det er sådan en slags model, men at vi lige skal finde ud af, hvilken model det skal være, fordi det også handler om, hvordan resten af myndighederne behandler de her sager, hvorfor kan ordføreren så ikke i dag sige ja til, at det skal være samtykke, når det er det, som ordførerens tale har handlet om, og det er det, som ordføreren har anerkendt i sine svar?
Naser Khader (KF), 2018-11-13:
Men de andre elementer er også vigtige: Det med systemet; den måde, man møder kvinder, der kommer og anmelder voldtægt, på; den måde, man afhører dem på.
Der skal også en kulturændring til, og derfor skal det hele ses i en samlet helhed, og derfor er jeg meget, meget glad for, at vi har igangsat det arbejde.
Det glæder jeg mig faktisk meget over – også den bevægelse, der har været.
Det skal vi altså glæde os over.
Som sagt har jeg selv flyttet mig.
Jeg havde en masse forestillinger om, hvad samtykke er, og er blevet klogere på det.
Jeg synes, det er vigtigt også at give andre herinde mulighed for at nå til den erkendelse, og det tager lidt tid.
Jeg synes, at det er vigtigt at glæde sig over, at der er en bevægelse, at der er åbenhed over for at se, hvordan man gør det i andre lande, for man gør det ikke på samme måde – der er forskellige måder at gøre det på – at vi ser på, hvad der passer bedst ind i en dansk kontekst.
Jeg synes ikke, at vi skal kortslutte processen ved bare at sige, at nu er det det beslutningsforslag, og så er det det.
Jeg synes, at det er vigtigt at rose ministeren for at have sat et arbejde i gang, for at have lyttet til kvinder, der er blevet udsat for voldtægt, som har deltaget i en høring om det, og så vente på resultatet af de erfaringer og de input, der kommer fra de eksperter, der blev involveret, og så håber jeg, at vi går i den retning.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-13:
Kan jeg lige få ordføreren til at sige lidt mere præcist, om ordføreren er enig i, at der altid skal være samtykke ved seksuelle handlinger, og hvis svaret er ja, hvorfor skal det så ikke inkluderes i vores lovgivning?