runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2023-02-22:
Men der bliver jeg jo så netop en lille smule bekymret.
For når jeg nu hører, at der bliver henvist til en strukturkommission – som jeg sagtens kan se at der kan være en idé i – får jeg samtidig den bekymring, om det så gør, at vi i øvrigt ikke kommer i gang med den politiske forhandling.
At Sundhedsstyrelsen er i gang med at implementere den aftale, der er lavet, skulle vel heller ikke forhindre, at vi politisk tager fat i, hvordan vi laver den reelle 10-årsplan, altså tager fat i den politiske debat om det.
Det vil jeg meget gerne opfordre til, og jeg vil håbe, at ministeren vil give et tilsagn om, at vi inden for relativt kort tid bliver indkaldt til diskussioner af, hvordan vi kommer videre med det her.
Jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at vi står på et rigtig godt grundlag, og derfor undrer det mig også.
Jeg husker, at ministeren i sin tidligere rolle også efterlyste, at man skulle se at komme i gang, fordi vi har et godt grundlag.
Vi har et godt udgangspunkt for at komme videre.
Så hvornår kan vi forvente, at vi skal tage fat i det grundlag og få lavet de aftaler, der rækker reelt 10 år frem?
For jeg tror også, vi er enige om, at den aftale, vi lavede tilbage i september, hvor vi begge to var involveret, ikke var tilstrækkelig.
På daværende tidspunkt diskuterede vi også de ekstra midler, og nu kan jeg jo se, at der i regeringsgrundlaget står beskrevet med op til de 4 mia. kr. – men hvor er de henne?
Hvornår får vi dem at se?
For ude i psykiatrien mangler de desperat de midler.
Altså, jeg har et eksempel – jeg tror det er fra Svendborg psykiatri – hvor man rent faktisk går ud og fyrer medarbejdere, fordi økonomien ikke hænger sammen, medarbejdere, som man jo i øvrigt desperat har brug for.
Men når man er i den situation, har vi altså brug for at gøre noget, der hjælper dem derude ganske snart, og ikke bare vente på et eller andet en gang.
Den tidligere regering brugte jo, som jeg husker det, ca. 3½ år af sin regeringsperiode, før vi blev indkaldt til de forhandlinger, som jeg tror vi sammen på daværende tidspunkt havde efterlyst længe.
Jeg håber ikke, vi skal vente 3½ år på, at den her regering indkalder til forhandlinger.
Sophie Løhde (V), 2023-02-22:
Jeg opfatter grundlæggende mig selv som et utålmodigt menneske; det er godt i nogle henseender, i andre henseender er det ikke så godt.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at psykiatrien mangler penge, og det er også derfor, at jeg som ressortminister har stort fokus på nu, at de 500 mio. kr. ekstra til psykiatrien, som vi lige har aftalt før folketingsvalget, også kommer ud til psykiatrien – at vi får implementeret de initiativer, som vi aftalte med den psykiatriaftale, der blev lavet før folketingsvalget.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2023-02-22:
Men det er jo derfor, jeg nu efterlyser det.
Er ministeren i gang?
Har ministeren sit ministerie i gang med at lave det oplæg, som vi skal mødes om?
Og kunne ministeren ikke løfte sløret for, hvornår vi ser noget mere konkret?
For når jeg hører dem ude i psykiatrien, råber de: Kom og gør noget, hjælp os nu.
Så nytter det jo ikke noget, hvis vi sådan engang ad åre gør noget.
Vi har en 2-årsplan, men 10-årsplanen skulle jo gerne etableres og beskrives, så man reelt kan se ind i, at der sker noget i de næste 10 år og vi ikke bare venter på, at ministeren tager initiativet.
Sophie Løhde (V), 2023-02-22:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Som jeg nævnte i min besvarelse før, mener vi i regeringen, at psykiatrien har behov for et markant løft, og det er også derfor, at vi med regeringsgrundlaget har lagt et historisk højt ambitionsniveau for psykiatrien ved at prioritere yderligere 3 mia. kr. ekstra til en ny psykiatriplan.
Midlerne kommer oven i de her 500 mio. kr. årligt fra den tidligere psykiatriaftale, så vi om 10 år har øget bevillingen til psykiatriområdet med 4 mia. kr. Som bekendt ligger der en psykiatriaftale, som blev indgået lige inden folketingsvalget.
Den aftale står stadig ved magt.
Nu handler opgaven om at sikre, at den aftale ikke kun er fine ord på et stykke papir, men rent faktisk også kommer ud og virker i psykiatrien – at pengene kommer ud, at initiativerne bliver implementeret.
Og det er det, vi her på den korte bane har sat os for er det allervigtigste, altså at vi nu får sikret, at det ikke kun er en flot aftale på ord, men også i handling, og dermed, at initiativerne kommer i gang hurtigst muligt, og at vi gradvis kan påbegynde opbygningen af psykiatrien, og at det kan mærkes.
Så kommer vi med yderligere et løft på 3 mia. kr. ekstra til en ny psykiatriplan, og der vil vi naturligvis invitere Folketingets partier til forhandlinger herom.
Vi står på et solidt fagligt grundlag med det oplæg, som især Sundhedsstyrelsen, men også med bidrag fra Socialstyrelsen, har udarbejdet til en kommende psykiatriplan.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-22:
Tak for det.
Jeg må sige, at jeg mildest talt er en anelse forundret over det med, at strafniveauet i Danmark generelt er, som det burde være.
I november 2022 blev en 42-årig mand idømt 3½ års fængsel for voldtægt af en blot 9-årig pige.
Den 16. februar i år blev en udlænding idømt 3 års fængsel og midlertidigt indrejseforbud for voldtægt af en 16-årig pige.
Faktisk giver vi generelt helt absurd lave straffe for personfarlig kriminalitet i Danmark.
Voldtægtsforbrydere, overfaldsmænd, mordere slipper gang på gang uden rimelig straf.
Jeg er glad for, at man har sat sig for at undersøge, hvad det er for nogle mekanismer, der gør, at strafniveauet generelt er lavt i Danmark.
Men jeg er meget interesseret i at høre, hvad regeringen har af konkrete initiativer for at sikre, at vi står på ofrenes side i de her sager og ikke på de kriminelles – voldtægtsforbryderes, overfaldsmænds eller seriekriminelles – side.
Sophie Løhde (V), 2023-02-22:
Men skulle vi ikke også se at få implementeret de ting, vi har aftalt der skal ske på 2 år?
Altså, det er jo ikke sket.
Det er jo derfor, at Sundhedsstyrelsen nu aktuelt er gået i gang med det arbejde, det faglige oplæg eller det grundlag, der skal laves, for at de initiativer med de 500 mio. kr. ekstra til psykiatrien også kan komme ud, så man kan mærke det ude i psykiatrien.
Det er det, der har mit fulde fokus, altså at vi leverer på det, som vi har stillet personalet og patienterne i udsigt.
Det synes jeg er helt, helt afgørende, både når vi snakker psykiatrien, og når vi snakker socialpsykiatrien.
Herudover synes jeg jo, det er vigtigt, at psykiatrien, foruden at den skal have et selvstændigt fokus, så også skal ses som en del af det samlede sundhedsvæsen.
Og der har vi jo annonceret, også med regeringsgrundlaget, at vi nu her inden længe nedsætter en sundhedsstrukturkommission, og der er det selvfølgelig så at sige også relevant, at en ny psykiatriplan kommer til at kunne tage højde for de anbefalinger, som en sundhedsstrukturkommission måtte komme med, og som en efterfølgende regering og forhåbentlig også et flertal i Folketinget ender med at beslutte sig for.
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-22:
Det gælder bl.a. straffe for vold og for voldtægt.
Så sent som i dag har jeg fremsat et lovforslag, hvor vi både kriminaliserer nye typer af personfarlig kriminalitet og skærper strafferammerne for allerede kendte typer af personfarlig kriminalitet; det gælder grooming og sextortion, og tilsnigelse til sex sidestiller vi med voldtægt osv.
Så generelt er den her regering optaget af at skærpe straffene, for så vidt angår personfarlig kriminalitet.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-22:
Det synes jeg er en god idé.
Generelt tror jeg, når regeringen erklærer krig mod kirken, fagbevægelsen og flertallet af danskere, at vi skal arbejde med solnedgangsklausuler, og det tror jeg at rigtig mange vil være glade for.
Jeg vil nærmest gå så vidt som at sige, at jeg også vil håbe, at den her regering har en solnedgangsklausul, så vi kan få en anden en af slagsen.
Det, der er spørgsmålet er, om det, når regeringen nu påstår, at det her har en økonomisk effekt, og regeringen nærmest er de eneste i kongeriget, der påstår det, så ikke ville være naturligt, at danskerne fik fridagen, helligdagen, tilbage, hvis det nu viser sig, at regeringen ikke har ret.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-22:
Jeg synes sådan set også, at jeg har svaret meget klart, hvad det er, jeg støtter mig på.
Hvis det er et generelt forslag, er det da i hvert fald et nybrud.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-22:
Jeg er ked af, at ministeren ikke har fået læst spørgsmålet igennem, inden hun kommer og svarer på det, men det er jo meget enkelt.
Altså, det handler jo om at indsætte en solnedgangsklausul, som medfører, at forslaget bortfalder, såfremt det viser sig ikke at have den økonomiske effekt, som regeringen fremlægger.
Det er jo det, ministeren er blevet bedt om at tilkendegive, og jeg forstår ikke, at det er så svært at forstå, og jeg forstår heller ikke, at man ikke bare kan svare ja til det.
For hvorfor i alverden skulle man holde fast i, at danskerne ikke må have store bededag, hvis den økonomiske effekt, som efterhånden kun regeringen selv tør satse på kommer, ikke kommer?
Det burde da ligge lige til højrebenet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-22:
Jeg vil godt svare for tredje gang, at det ikke er regeringens intention at indsætte en solnedgangsklausul, og i øvrigt synes jeg så bare i en bemærkning, at gå i krig er et vildt udtryk at bruge i den her sammenhæng.
Nu gik spørgsmålet på, om jeg som ansvarlig minister for lovforslaget har tænkt mig at indsætte en solnedgangsklausul.
Til det er svaret klart nej.
Hvis der ønskes svar på beregningsforudsætninger, har der været rig mulighed for det, bl.a. tidligere i dag, men jeg er sikker på, at man også kunne opleve, at en ministerkollega ville svare på det her i salen.
I forhold til om børnene skal i skole, kan det sagtens være, at børnene skal i skole den fredag i fremtiden.
Om det er 1 dags længere sommerferie, den enkelte kommune vælger, så er der altså fuld frihed til det.
Det kan sagtens være, der er skolebørn, der skal i skole på den fredag.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-22:
Det var en underlig måde, ja, nærmest en selvmodsigende måde at kommentere spørgsmålet på, for ja, der skal flere penge i kassen, og det vil vi også gerne hjælpe med, men hvis nu ikke der kommer flere penge i kassen som følge af det her overgreb på vores helligdag, som regeringen har gang i, hvorfor skal det så ikke falde bort?
Altså, vi har lige haft en høring i Landstingssalen, hvor flere eksperter var på banen, herunder også økonomiske eksperter, som man må sige såede noget alvorlig tvivl om, om der er en varig effekt af at fjerne store bededag.
Hvis nu det viser sig, at der ikke er nogen effekt, hvorfor kan regeringen så ikke allerede nu sige, at så skal man selvfølgelig have store bededag tilbage?
Det handler jo sådan set også om at sikre regeringens egen legitimitet.
Hvis man siger, at man fjerner store bededag, fordi vi vil have de her milliarder i kassen, og det så viser sig om 2 eller 3 år, at det ikke havde den effekt, fordi den normændring, man havde forudsat, udeblev, så er det vel meget naturligt, at man får store bededag tilbage.
Der er jo ret stærke argumenter, kunne jeg også forstå på høringen, for at antage, at den normændring, som Finansministeriet håber på kommer, ikke vil komme, bl.a. fordi vi har ca. en million borgere her i landet, som er under 18 år, og som ikke er omfattet.
Det vil sige, at de skal stadig ikke i skole, i gymnasie, i folkeskole, på erhvervsskole osv. – og man kunne godt forestille sig, at deres forældre så måske også ville prioritere at holde fri den dag.
Det er efterhånden, synes jeg, temmelig svært at få øje på, hvad det egentlig er, regeringen har – ud over regeringen selv – at støtte sig til i forhold til forventningen om, at de her mange milliarder, som man så vil bruge på forsvaret, kommer ind som følge af det her.
Derfor er det vel bare sådan sund fornuft og i øvrigt også i overensstemmelse med regeringens egne løfter at sige, at hvis de penge ikke kommer i kassen, genindfører vi selvfølgelig store bededag.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-22:
Tak for spørgsmålet.
Det vil regeringen og jeg meget gerne.
Afskaffelsen af store bededag og det at gøre den til en almindelig arbejdsdag er et permanent tiltag i det lovforslag, vi har fremsat.
Vi står i en situation, hvor der er behov for prioriteringer til at finansiere de øgede udgifter til vores forsvar og til fælles sikkerhed i Danmark.
Et bredt flertal i Folketinget har besluttet, at de forsvarsudgifter skal løftes markant og varigt, og derfor er der også varige udgifter, der skal dækkes.
Den her regering bruger Finansministeriets regneprincipper på sit forslag, ligesom tidligere skiftende regeringer har gjort det.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte ændringsforslaget om at indføre en solnedgangsklausul i loven.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-22:
Tak, formand.
Vil ministeren – i tilknytning til lovforslaget om afskaffelse af store bededag – tilkendegive regeringens holdning til Dansk Folkepartis ændringsforslag om indsættelse af en solnedgangsklausul, hvorved en permanentgørelse af afskaffelsen af store bededag betinges af en gennemarbejdet vurdering af forslagets reelle samfundsøkonomiske effekter?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-22:
Jamen der er jo forskellige elementer i det.
Nogle er uden for arbejdsmarkedet i dag og vil ikke kunne komme ind på arbejdsmarkedet igen.
Der vil være nogle, der skal have en førtidspension, eller nogle, der skal være på andre ydelser.
Det er jo faktisk at bevare en vis tilknytning til arbejdsmarkedet.
Peter Kofod (DF), 2023-02-22:
Tak for det, formand.
Vil ministeren tilkendegive, om regeringen gør nok for at sikre henholdsvis Danmarks og EU's ydre grænser?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-22:
Nej, men spørgeren nævner to forskellige ting.
Det at lave pushback er ikke det samme som f.eks. at bygge et hegn.
Altså, vi ville jo ikke selv have støttet opbygningen af et hegn ved at sende pigtråd, hvis vi mente, at det var forkert at opbygge et hegn, og nu er det så tilfældigvis Litauen, men det kunne lige så godt have været Polen.
Men det at opbygge en effektiv grænsekontrol og sikre, at der er kontrol med dem, der kommer ind over grænsen, støtter vi fuldt ud i en europæisk sammenhæng.
Det kan jeg love spørgeren for.
Peter Kofod (DF), 2023-02-22:
Så skal jeg bare vide, om man ser det som et problem, når f.eks. en frontlinjestat som Polen aktivt skubber folk tilbage, bygger hegn over mod Hviderusland for at sikre, at Hviderusland ikke kan udnytte, at man bare kan skubbe folk over grænsen og destabilisere Polen.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-22:
Nej, vi går ikke ind for pushbacks.
Det er i strid med de internationale konventioner, Danmark har tilsluttet sig, bl.a. omkring det, man kalder non-refoulement, altså tilbagesendelse til nedværdigende behandling, og derfor kan vi ikke støtte det.
Men vi støtter i vid udstrækning bl.a. den græske regerings kamp for at sikre de ydre grænser, og jeg skal selv til Grækenland nu her sidst på ugen for bl.a. at diskutere, hvordan vi sikrer, at de har mulighed for at opretholde den grænsekontrol, som vi andre er afhængige af.
Peter Kofod (DF), 2023-02-22:
Det bringer mig videre til det næste spørgsmål, som handler om pushbacks.
Går den her regering ind for, at man giver mulighed for pushbacks ved de ydre grænser, eller vil man ligesom Europa-Kommissionen bare lægge sig fladt ned og lukke folk ind?
Tak for besvarelsen.
Jeg er dybt bekymret over de ydre grænser rundt om Europa, og jeg mener, at det går for dårligt.
Jeg mener ikke, at de er tilstrækkelig sikre, og jeg mener, at Europa-Kommissionen har haft tilstrækkelig med tid til at kunne levere, og at der intet er sket, i hvert fald ikke tilstrækkeligt.
Nu ser vi så, og det er jo på bagkant af, at man for efterhånden en del år siden havde en migrationskrise, at indrejsetallet igen begynder at stige, altså at der kommer flere og flere ind i Europa, som ikke skulle have været ind.
Så jeg vil gerne vide, hvad regeringen har foretaget sig og har planer om at foretage sig over for Europa-Kommissionen, og jeg vil gerne vide, om den her regering, der er nu, er enig med nuværende EU-kommissær Ylva Johansson i de bestræbelser, hun har på, ja, jeg vil ikke engang kalde det at sikre de ydre grænser, men snarere det modsatte, og hvad man har tænkt sig at gøre ved det.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-22:
Tak for det spørgsmål.
Det er vigtigt for regeringen, at der er styr på EU's ydre grænser, herunder naturligvis også Danmarks del af Schengenområdets ydre grænser.
Regeringen arbejder derfor løbende med at forbedre kontrollen af EU's ydre grænser, og det gælder udbygningen af it-infrastruktur i grænseområdet, den videre udbygning af Frontex og senest Rådets enighed om en moderniseret grænsekodeks.
Det er min opfattelse, at der primært skal være fokus på de strækninger af EU's ydre grænser, der oplever det største migrationspres, og det er det, som man kalder EU's frontlinjestater.
Danmarks bidrag til Frontex' bistand til disse lande går gennem personel- og kapacitetsbidrag, og Danmarks ambition er at forsvare Frontex' behov, og at Danmarks bidrag er på linje med sammenlignelige lande.
Danmark bidrager desuden med egne midler til kapacitetsopbygning inden for grænseforvaltningen i tredjelande, og det samme gør EU.
Migrationspresset ved de ydre grænser er et resultat af et inhumant og dysfunktionelt asylsystem, som vi har i dag,
og indsatsen for at få skabt ro ved de ydre grænser hænger derfor også tæt sammen med ambitionen om at reformere det europæiske asylsystem.
Jeg kan sige, at vi sådan konkret bidrager meget til EU's ydre grænser
, både når der er specifikke situationer som f.eks. Litauen, hvor vi har sendt pigtråd til bl.a. at understøtte deres grænseopbygning, men også løbende med overvågningsfly, helikoptere og patruljebåde.
Der er ingen tvivl om, at vi ser det som et kæmpe problem, at vi ikke har en større kontrol med det store antal, der kom ind sidste år, og der er behov for en lang række løsninger, både i forhold til de konkrete grænsebarrierer, men også i forhold til et asylsystem, hvor det ikke er dem, der gennem menneskesmuglere kommer først, som får asyl først, men hvor det er dem, som har det største behov.
Og det arbejder vi selvfølgelig løbende på i EU.
Mette Thiesen (DF), 2023-02-22:
Ja, så kunne det næsten blive en meget, meget hurtig spørgerunde.
Tusind tak.
Jeg kan også godt afsløre for dem, der sidder og hører med, at ministeren og jeg har drøftet det her før.
Det er jo noget, der har ligget mig meget på sinde rigtig længe.
Jeg tror, det er rigtig vigtigt, at den her term eller det her begreb også bliver en del af den gældende lovgivning, fordi det jo netop er noget ret specifikt.
Det er jo netop, hvor den ene forælder simpelt hen indoktrinerer eller manipulerer børnene til at have en holdning, til at overtage den ene forælders holdning til den anden forælder, og derved nogle gange desværre forårsager, at børnene så vælger den anden forælder fra.
Hvis vi skal beskytte børnene, også i det her, hvilket vi jo skal, så synes jeg, det er rigtig vigtigt, så tusind tak for det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-02-22:
Det korte svar er ja, men så bliver det en ufattelig kort spørgerunde.
Så jeg uddyber det lige lidt.
Det er jo et nyt ord, men et gammelt begreb, forstået på den måde, at det desværre altid har været sådan, at i forbindelse med at forældre blev skilt, er der nogen, der opfører sig enormt aggressivt og får skilt børnene fra den anden forælder.
Hen over årene har man så kaldt det noget forskelligt, og jeg synes egentlig, at begrebet forældrefremmedgørelse dækker det meget godt.
Vi har lavet chikanepakker, sidst vi var inde at kigge på det, og det drejer sig jo om det samme, nemlig det fuldstændig uacceptable forhold, at kontakten i nogle sammenhænge afbrydes uden grund, og at forældrene på den måde inddrager barnet i deres konflikt og måske ovenikøbet lykkes med at distancere barnet fra den anden forælder, f.eks. ved at tale negativt om vedkommende eller ved at forhindre processen omkring deling af børnene i at skride fremad.
Som jeg sagde, har vi lavet en stribe ting for at imødegå lige præcis den problematik.
Jeg mener ikke, at vi er nået til vejs ende på den rejse, i forhold til at vi ved, at det stadig væk foregår, og derfor er jeg selvfølgelig åben over for at gå videre ad det spor, herunder også at tale om, om vi skal bruge det begreb, forælderfremmedgørelse, direkte i lovgivningen.
Så jeg vil gerne give tilsagn om, at vi, inden vi rammer sommerferien, altså i det her semester, indkalder Folketingets partier for at kigge på, hvordan vi kan gribe det an.
Mette Thiesen (DF), 2023-02-22:
Tak, formand.
Vil ministeren tage initiativ til, at termen forældrefremmedgørelse anerkendes i lovgivningen som en måde, hvorpå en forælder manipulerer et barn til at tage afstand fra den anden forælder i en forældremyndigheds- eller samværssag, og at forældrefremmedgørelse derved vil have konsekvenser for den udøvende part?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-02-22:
Jo, det er helt klart, og det er sådan set også det, der ligger til grund i lovgivningen nu, altså chikane, det gamle begreb.
Det er klart, at myndighederne skal kunne træffe en straksafgørelse, så kontakten ikke bliver afbrudt, fordi det jo sådan set er det mest ulykkelige, og at Familieretshuset kan indhente en sagkyndig erklæring om forælderen, der udøver chikanen.
Der stiller man altså skarpt på den konkrete forælder, og det er bl.a. i situationer, hvor en forælders adfærd rejser tvivl om, hvorvidt forælderen er egnet til at varetage barnets tarv.
Man skal jo bare huske på, at midt i det her, hvor der er en forælder, der taler grimt om den anden forælder, står der et barn, der elsker begge forældre, og derfor er det selvfølgelig fuldstændig afgørende, at forældrene formår at samarbejde på en måde, hvor barnet ikke hele tiden bliver stillet i den loyalitetskonflikt, for det splitter børn ad.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-22:
Det er meget positivt, at regeringen er indstillet på at hæve strafniveauet for personfarlig kriminalitet.
Udfordringen er jo bare – bl.a. i hvert fald – at meget ofte er mange af dem, der begår den personfarlige kriminalitet, udlændinge.
Derfor er jeg interesseret i at høre ministerens og regeringens syn på udvisning af kriminelle udlændinge, og om regeringen ville bakke op om det, hvis Dansk Folkeparti fremsatte et forslag her i Folketingssalen om udvisning af kriminelle udlændinge ved første dom.
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-22:
Nej, sådan skal det dog alligevel heller ikke forstås.
Det skal i øvrigt også indgå i den generelle balance, hvor det er, at regeringen siger, at vi gerne vil have en egentlig strafreform, hvor der er nogle typer kriminalitet, hvor vi i højere grad måske kan anvende alternative strafformer, mens det er helt åbenlyst, at for andre former for kriminalitet – navnlig personfarlig kriminalitet – skal straffene skærpes, og at de ting skal ses i en helhed og sammenhæng.
Nick Zimmermann (DF), 2023-02-22:
Altså, jeg bliver nødt til at høre helt konkret, hvad det er, man mener er det øgede arbejdsudbud i det her.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-22:
Jamen skal jeg forstå det sådan, at hvis Dansk Folkeparti fremsætter et beslutningsforslag her i Folketingssalen om at hæve normalstraffen for særlige former for personfarlig kriminalitet i Danmark, så vil regeringen bakke op om det forslag?
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-22:
Jeg tror, jeg helt grundlæggende kan sige, at det jo er regeringens klare og utvetydige holdning, at udlændinge, der begår kriminalitet, i videst muligt omfang skal udvises.
Derfor mener jeg også, at det er rigtigst, at anklagemyndigheden nedlægger en udvisningspåstand i alle de tilfælde, hvor det kan være relevant.