runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-16:
Det handler ikke om, at jeg ikke kan tage imod kritik af den tekst, vi har sat frem i samlet vision.
Det handler om, at der er forskel, og at jeg godt kunne tænke mig, at ordføreren forholdt sig til, om det ikke var en god idé, som så mange forskere siger, at få en 100-årsplan.
Det er også et økonomisk styringsredskab.
Så ved vi, hvad vi skal prioritere.
Jeg ved ikke, hvor mange milliarder der er blevet brugt på klimasikring indtil nu: 1,3 mia. kr., 2 mia. kr.?
Men det, der bliver anslået fra DTU, som immer væk er en meget pålidelig kilde, er jo op mod 400 mia. kr. de næste 100 år.
Hvordan mener ordføreren at man er på rette vej, når man ikke har en 100-årsplan, som der bliver efterspurgt, og man ikke har svaret på helt grundlæggende spørgsmål – hvad skal beskyttes, hvem skal beskytte det, og hvor ligger myndighedsopgaven? –
og man har afsat en promille af det, det kræver at beskytte Danmark, når vandet kommer?
Pernille Vermund (LA), 2025-05-16:
Ordføreren sagde bare, at det er topto på listen – det tror jeg ordføreren sagde som sådan en ny betegnelse – altså at det næstefter forsvar er det vigtigste for Socialdemokratiet.
Og klimasikring er også vigtigt for Liberal Alliance, men økonomisk ansvarlighed, vores sikkerhedspolitik, og at vi sikrer et velfærdssamfund, som ikke er den socialdemokratiske velfærdsstat, der åbenlyst ikke virker, men et velfærdssamfund, hvor pengene følger borgerne og vi kan stemme med fødderne osv., er vigtigt for os. Ordføreren står jo på mål for meget, men det her kom ud af ordførerens egen mund.
Er det virkelig prioritet nummer to, eller kom ordføreren til at gå lige lidt for langt der?
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-16:
Tak, og tak for talen.
Jeg tror, at det, vi er nervøse for i Alternativet, er, at der ikke kommer nok viden ind på banen nu, i forhold til hvor alvorlige de her problemer er.
Ordføreren siger, at vi skal have den rigtige løsning, den rigtige plan på det rigtige tidspunkt.
Og jeg bekymrer mig, når det er sådan, at vi har de her diskussioner, at regeringen hele tiden refererer til FN's Klimapanel – så vidt jeg ved, kommer deres næste rapport i 2029 – og refererer til DMI, når der står forskere med kæmpemæssig erfaring, der kan se 130.000 år tilbage i tiden, og siger: Jeres beregninger er fuldstændig forkerte, og med de klimasikringer, I er ved at planlægge, kommer vandet til at skylle hen over hovedet på os.
Forstår ordføreren godt, at vi er nogen, der tænker, at når der kommer så kraftige udsagn fra så dygtige forskere, er vi nødt til at tage dem mere alvorligt, end regeringen gør?
Erling Bonnesen (V), 2025-05-16:
Jeg startede min egen ordførertale før med at sige, at klimasikring er vigtigt.
Det er der mange andre ting der også er.
Nu skal vi ikke begynde sådan at stille tingene op på en tipskuponagtig måde.
Det er lige præcis derfor, at der er brug for, at vi så også sætter os sammen på et passende tidspunkt – jeg ville så gætte på, at det kunne blive efter sommerferien engang – og får drøftet, hvordan vi så får håndteret de her forskellige ting.
Der glæder jeg mig da over, at der er stor interesse for det.
I dag går øvelsen sådan lidt ud på at føre en politisk retorikdebat om, hvem der sådan kan tegne et eller andet billede af at være de mest aktive.
Jeg er glad for, at vi i Venstre, uanset om vi har været regerings- eller oppositionsparti, har været passende og godt aktive på det her område.
i mål?
Nej, det er vi ikke.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-16:
Men det er vel netop det, sådan en plan kan hjælpe med, altså lave grundlaget, som man kan træffe nogle prioriteringsbeslutninger ud fra.
Så spørgsmålet, der står tilbage til Venstre, er vel, om man prioriterer det her område højt nok, når vi ved, at om end råderummet i dansk økonomi er stort, er der jo rammer og begrænsninger for det i sidste ende, når der står den her række af kriser.
Hvor ligger klimasikring og den langsigtede investering, der kan være med til at forebygge, at udgifterne ikke vokser til svimlende summer i fremtiden?
Hvor ligger det henne på Venstres prioriteringsliste?
Erling Bonnesen (V), 2025-05-16:
Jamen jeg har ikke sagt, at vi er imod at lave nogen planer på området.
Tværtimod har jeg jo sådan set redegjort for, at vi allerede for år tilbage var med til at sætte gang i den første planlægning på området, hvis vi nu skal bruge det ord, for der bad vi jo netop kommunerne og andre om at prøve at begynde at registrere og notere de aktuelle udfordringer, som de havde, og som vi jo så også har fulgt op på, som vi tidligere har markeret.
Så vi er jo ikke imod planlægning; tværtimod er de, som jeg svarede før, sådan set lige præcis det vi skal have gang i for at se ind i de udfordringer, der ligger for nu, så vi får lavet den rigtige planlægning og dermed får prioriteret de rigtige løsninger på det rigtige tidspunkt.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-16:
Tak for det.
Nu fulgte jeg interesseret med i den her prioritering: Der var prioritering et, og så var der to, to, to, to for Socialdemokraterne.
Jeg tror, at vi alle sammen kender følelsen af, at man kan komme til at sige noget på talerstolen og så blive lidt fanget i det.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge Venstres ordfører her, som jo også er inde på, at kriserne i virkeligheden står lidt i kø i øjeblikket.
Der er en sikkerhedskrise, som kræver nogle forsvarsinvesteringer; der er en klimasikringskrise, som kræver nogle store investeringer; vi ved alle sammen, at der er store huller i velfærdssystemet rundtomkring; der er en geografisk ulighed og en økonomisk ulighed, som også kræver nogle investeringer.
Nogle af dem prioriterer vi højere i Enhedslisten, inden man gør i Venstre – det er jeg med på.
Men det er jo netop det, der gør, at det er klogt at have de langsigtede briller på.
Den rapport fra DTU, som er blevet omtalt nogle gange, viser vel præcist, at man ikke har gjort det rigtige i forhold til planlægning endnu.
Den peger på, at handler man videre på den måde, vi har gjort indtil nu, så vil det koste os 400 mia. kr. over de næste 100 år; hvorimod hvis vi faktisk laver en planlægning, der klimasikrer og forebygger og tilpasser, så kan man spare rigtig mange milliarder kroner på den front.
Hvad er det, der gør, at Venstre er så meget imod at lave en national handlingsplan?
Erling Bonnesen (V), 2025-05-16:
Hvis jeg havde været i opposition lige nu, hvad jeg så heldigvis ikke er, og så skulle begynde at kritisere det forslag til vedtagelse, som den nuværende opposition har fremsat, kunne jeg også begynde at pille den fra hinanden.
Det vælger jeg så ikke at gøre, tværtimod.
Jeg tager den ind og prøver at sige, at der ligger da også nogle positive ting i det, og det er derfor, jeg så også markerede før.
Marianne Bigum (SF), 2025-05-16:
Vi efterspørger jo virkelig også, at vi får lavet en helhedsplan.
Efter sommerferien – det kan selvfølgelig også være en længere periode, men det er da trods alt mere konkret, end vi har hørt ministeren give udtryk for i dag, så tak til ordføreren for den tilkendegivelse.
Erling Bonnesen (V), 2025-05-16:
Det bliver en spændende fremtid at gå ind i.
I dag kan jeg jo næsten høre, at vi øver os i sådan at være lidt mere uenige, end vi måske egentlig er, og det er også det, jeg prøver at markere: at der jo ikke er nogen her, der ikke tager klimaudfordringerne seriøst og alvorligt.
Jeg synes, det er glimrende, at vi har en debat om det, for den viser bare for mig, at alle er interesseret i at komme med ind til bordet og prøve at drøfte de her ting, så man kan sætte sit præg på det.
Ja, der har været nr. 1. Nr. 2 er på vej.
Det gør der sikkert, men det, det handler om nu, set med mine øjne, er jo oven på det arbejde, vi allerede har gjort, som jeg har redegjort for, at få sat ind, hvad det er for nogle ting, der ligger for de næste år, så vi kan prøve at få lavet en rigtig planlægning og få iværksat de rigtige initiativer oven på det, som vi har gjort.
Og mere detaljeret kan man jo ikke blive på en dag som denne, men jeg kan allerede nu høre, at det bliver en spændende debat, vi skal have – formentlig engang efter sommerferien.
Marianne Bigum (SF), 2025-05-16:
Tusind tak til ordføreren for en god tale.
Nu sidder ordføreren lidt tættere på regeringen, end jeg gør, og mit første spørgsmål er, om ordføreren har hørt noget om, hvornår vi kan forvente klimatilpasningsplan 2 og den langsigtede økonomiske plan.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Jeg er faktisk lidt i tvivl om regeringens vedtagelsestekst, som vi bakker op om, fordi den i sidste sætning lidt fluffy, sådan lidt mere ukonkret siger: »Folketinget opfordrer til, at regeringens tiltag«.
Men hvad ligger der i »regeringens tiltag«?
Er det, hvad der kommer løbende efter klimatilpasningsplan 2?
Kan vi forvente, at der kommer en klimatilpasningsplan 3, og er det på bedding, at der skal være en helhedsplan, sådan som rigtig mange aktører efterspørger?
Bl.a. i vores forslag vil vi også gerne kigge på fødevareproducenter og den her tørke, vi også hørte ministeren referere til, og på, hvordan vi får sikret vores fødevareproduktion i Danmark, som er noget jeg ved ordføreren også går op i.
Men hvad tænker regeringen og ordføreren at vi skal gøre her?
Erling Bonnesen (V), 2025-05-16:
Jeg kan sagtens forstå ud fra en politisk retorik og en politisk debat, at oppositionen gerne ligesom vil fremstille det, som om der er en kæmpestor forskel.
Jeg forholder mig sådan set bare lidt til virkelighedens udfordringer, og de er – hvad alle jo siger – at vi står over for en lang række udfordringer.
Jeg markerer bare også som Venstres ordfører, at det fik vi sådan set også øje på for nogle år tilbage.
Der satte vi det arbejde i gang, som jeg allerede har svaret på nu to-tre gange, for at prøve at håndtere nogle af de aktuelle udfordringer, og det har vi sådan set i al beskedenhed fået løst noget af.
Nu har vi sat gang i plan nummer et, som vi har redegjort for og debatteret.
Vi er lige på trapperne med nummer to, så vi er godt i gang.
Thomas Monberg (S), 2025-05-16:
Det er jeg.
Jeg ved ikke lige, hvem der opdaterer vores hjemmeside – det skal jeg ikke lige kunne fortælle om – men selvfølgelig er det vigtigt.
Det er jo også vigtigt, som ordføreren selv kommer ind på, at vi har statsministerposten her i landet.
Derfor har vi jo også igangsat adskillige ting, også nogle, som vi har lavet sammen med LA, på klimasikringsområdet.
Det er jo, fordi vi synes, at der er et problem.
Jeg synes jo netop ikke, der er lukkede døre.
Jeg synes netop, at ministeren har vist åbenhed i dag.
Vi har talt om det her rigtig mange gange.
Jeg har i løbet af foråret at være med i flere debatter også med nogle af de ordførere, der sidder her, på området.
Vi arbejder stadig væk med at få klimatilpasningsplan 1 til at løbe ud, og så kommer toeren nu.
Det her er jo ikke en opgave, vi bliver færdige med.
Det er jo ikke sådan, at fordi vi laver en eller anden overordnet plan, så løser det her sig i morgen.
Men vi er da enige i, at vi skal have en kortlægning af problemet.
Det jo klart det, vi lægger op til Socialdemokratiet.
Og hvad angår, hvad vi skal kigge på, synes jeg også, der er mange gode ting i jeres vedtagelsestekst.
Men samtidig med at nedsætte noget, der skal arbejde om et år eller endnu længere ud i fremtiden, vil vi også gerne handle nu.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-16:
Tak for det.
Ordførerens tale startede jo fint rigtig fint med at understrege alle de udfordringer, det her indebærer, alle de spørgsmål, vi mangler at besvare.
Der, hvor filmen knækker for mig, er så, når det kommer til, hvad regeringens svar på de spørgsmål, ordføreren selv stiller, er, nemlig at der kommer en klimatilpasningsplan 2, som skal sikre fremdriften i kystsikringen.
Hvordan kan det være det svar, man har, på de problemer, som ordføreren selv anerkender eksisterer?
Hvordan kan regeringen, hvis det er topto over de vigtigste sager, leve med, at vi ikke har svar på, hvad vi gør, når vandet kommer?
Hvordan beskytter vi byerne?
Hvordan beskytter vi de mest klimaudsatte borgere?
Og hvordan beskytter vi vores natur?
Hvordan beskytter vi kritisk infrastruktur?
Hvem har i sidste ende ansvaret for at betale?
Hvordan mener ordføreren at vi som Folketing kan se danskerne i øjnene og sige: Bare rolig, vi har en plan – når ikke engang regeringen er villige til at adressere de spørgsmål, og når alle Folketingets partier beder om, at vi får en plan?
Hvordan kan man så sige: Nej, det er fint nok, for vi arbejder på en strategi, der kigger nogle år frem, ovre i ministeriet bag lukkede døre?
Thomas Monberg (S), 2025-05-16:
Det er sådan set ikke den langsigtede planlægning, og det nævnte jeg faktisk også i min ordførertale, for det er faktisk også rigtig, rigtig vigtigt.
Men det er også vigtigt, at vi handler nu i stedet for at vente f.eks. et år på, at der kommer noget.
For når vi kommer med den her plan to, er det jo også et skridt i den rigtige retning.
Det kommer jo ikke til at stå i vejen for noget, der foregår senere hen.
Og når vi får den her plan fra ministeriets side forelagt i Folketinget, tænker jeg da, at det er nogle input, vi skal tage med, i forhold til hvordan vi kan få planen til at virke.
Men vi ved jo ikke hundrede procent, hvad der sker, så derfor skal det også være en plan, vi kan tilrette løbende, så vi kan forbedre klimaindsatsen og klimasikringen.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-16:
Tak for det.
Nu drager jeg selvfølgelig en politisk konklusion af den rapport, som er, at det ikke er løbende mindre aftaler, der er brug for, men faktisk langsigtet, hvad kan man sige, kompleks planlægning.
Spørgsmålet er selvfølgelig, hvorfor det fra Socialdemokraternes side så ikke netop er åbenlyst, hvorfor det ville være vigtigt at have en national handlingsplan, som er det, som forespørgslen her handler om, og som der er en bred skare af partier der faktisk anbefaler regeringen og opfordrer regeringen til at lave.
Hvad er det, der byder regeringen eller byder Socialdemokraterne imod i forhold til den langsigtede planlægning.
Thomas Monberg (S), 2025-05-16:
Tak for spørgsmålet.
Og vi er rigtig glade for at have finansministerposten.
Det her er jo i topto for os, og det ligger på linje med forsvaret, så derfor er begge to »skal«-opgaver, opgaver, vi skal have løst.
Og vi skal bevæge os fremad her, for ordføreren har ret i, at DTU's konklusion er, at det cirka er en faktor en til fire, hvad det koster at lave noget, i forhold til hvad det koster på skadefronten senere hen.
Så de ligger langt oppe i vores prioritering.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-16:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Den rapport fra DTU, som blev nævnt af en af de tidligere ordførere, beskriver, hvordan det over de kommende 100 år vil koste det danske samfund mere end 400 mia. kr. at skulle håndtere konsekvenserne af manglende klimasikring, når det gælder skybrud og stormflod.
Det er altså en rapport, der har de lange briller på, og det er måske også første gang i historien, at der er blevet sat pris på både omkostninger og gevinster ved at lave forebyggende klimasikring.
Den beskriver, hvordan vi kan undgå størstedelen af de her skader over de kommende 100 år, hvis vi som samfund investerer omkring 130 mia. kr. i den nærmeste fremtid.
Nu er jeg både forsvarsordfører og finansordfører, og det er jo åbenlyst, at der på forsvarsområdet er lidt mere åbne kasser i forhold til den langsigtede sikring af vores sikkerhed.
Når det gælder den her sikring, hvor ordførerens parti jo sidder på Finansministeriets kasse,
hvor langt er ordføreren og ordførerens parti villige til at gå i forhold til faktisk også at lave sådan en langsigtet planlægning og investeringsramme for det her?
Thomas Monberg (S), 2025-05-16:
Vandmasserne har jo desværre overhalet os adskillige gange.
Det er jo desværre den verden, vi står i, så vi har reageret for langsomt.
Nu har ordføreren og jeg jo ikke været herinde så mange år, så vi kan ikke tage ansvaret fra helt tilbage, men det varer ikke længe.
Det er ikke noget, vi tøver med.
Marianne Bigum (SF), 2025-05-16:
Tusind tak.
Thomas Monberg (S), 2025-05-16:
Tak for tilbuddet, det er jeg rigtig glad for – I må også gerne være med i vores; den har jeg sendt rundt til ordførerne, jeg tror, alle har fået den.
Det er jo sådan, at når man skal prioritere noget, bliver man også nødt til at finde ud af, hvor mange penge der er i kassen, og hvad man også skal bruge penge på.
Derfor er den proces jo i gang – og den er i gang; det er ikke sådan noget, jeg bare siger, det ved jeg den er.
Vi tager faktisk det her rigtig seriøst.
Internt i partierne er der jo også stor frygt for, hvad der sker her.
Vi har jo rigtig mange lokalvalgte rundtomkring i landet, så det er noget, vi tager rigtig, rigtig seriøst i Socialdemokratiet og derfor også i regeringen.
Men vi vil bare rigtig gerne gøre det rigtige og fortsætte med nogle af alle de gode ting, der er, og så underbygge noget, der bliver godt for fremtiden.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-16:
Men ordførerens svar understreger jo netop det, der er hele problemet, nemlig den her ad hoc-tilgang, og at vi så tager et skridt ad gangen.
Det, som anerkendte forskere beder om, er jo en 100-årsplan.
Det, der står i vedtagelsesteksten fra en samlet opposition, er jo direkte taget fra de forskere bl.a. på DTU, der beder om, at vi har 100-årsplan, for det er det eneste ansvarlige, så vi kan handle nu for at sikre Danmark i fremtiden.
Det, vi ikke kan leve med, er jo, at vi tager et lille skridt ad gangen og så ikke har en plan for, hvad der sker.
Det tager jo tid at lave klimasikring.
Der er vigtige spørgsmål, der skal afklares.
Vi bliver nødt til at skynde os langsomt, som man siger.
Hvorfor er det, at man ikke lytter, om ikke til oppositionen, så til de forskere, både klimaforskere og økonomer, der er ude at sige: Vi bliver nødt til at have en plan?
Vi har ikke en plan.
Thomas Monberg (S), 2025-05-16:
Jeg synes jo netop, at noget af det, ordføreren efterspørger, er det, vi også imødekommer her oppe fra talerstolen, f.eks. at vi i klimatilpasningsplan 2 skal finde ud af, hvordan hvem skal betale regningen.
Hvordan skal ansvaret fordeles?
Det er jo det, vi også er inde på.
Der er der nogle principper, som jeg også nævner i min tale, nemlig at det skal være socialt retfærdigt.
Det er et af de principper, som betyder meget for Socialdemokratiet.
Så vi er jo allerede i gang med at gå den vej, som ordføreren søger.
Jeg kan ikke se ind i fremtiden; jeg kan ikke se, hvilke løsninger der lige præcis skal være rundt i hele landet.
Det tror jeg ikke der er ret mange der kan.
Men derimod, når vi laver en klimatilpasningsplan 2, som der også bliver mulighed for ...
Pernille Vermund (LA), 2025-05-16:
Tak for det.
Jeg beklager, at jeg sidder og kigger i min telefon, men jeg leder og leder efter klimasikring på Socialdemokratiets hjemmeside.
For det er jo ikke så mange minutter siden, at ordføreren sagde, at klimasikring er prioritet nummer to for Socialdemokratiet.
Altså, Socialdemokratiet er jo ikke et hvilket som helst parti; det er det parti, der har statsministerposten i Danmark.
Derfor tænkte jeg også sådan lidt, at hvis det er prioritet nummer to, hvorfor er der så ikke sket noget?
Hvorfor har vi ikke hørt noget mere om det?
Måske er det bare mig, der ikke har fulgt med.
Og så gik jeg ind på Socialdemokratiets hjemmeside, og jeg kunne ikke finde et ord om klimasikring.
Jeg kunne ikke engang finde et ord om den aftale, vi har lavet for nylig, som jo er en eller anden form for klimasikring, som handler om terrænnært grundvand.
Så er ordføreren sikker på, at det er helt så vigtigt for Socialdemokratiet, som ordføreren siger?
Thomas Monberg (S), 2025-05-16:
Vi følger jo, som ministeren også har været inde på, de anbefalinger, vi får fra dem, f.eks. fra DMI, hvor det er, at de samler de ting op og kigger på den forskning, der er, og kigger på de anbefalinger, der er, deriblandt fra de forskere, som ordføreren også nævner.
Det er jo det, der udgør den samlede anbefaling, og det er jo de anbefalinger, vi følger.
Men som jeg også nævnte i min tale, skal vi også lave en klimatilpasningsplan 2, som … Nu røg tiden igen.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-16:
Socialdemokraterne kunne jo overveje, om det også har noget at gøre med konjunkturer og alle mulige ting, der sker udenfor, men enhver regering vil jo gerne tage æren for de gode tal.
Vi hører nu de her forskere, f.eks. iskerneforskere, som kigger 130.000 år tilbage i tiden, sige, at der er en chance for, at vi faktisk får en havstigning på 2 m, og vi ser anerkendte danske forskere sige, at det kan være, at Golfstrømmen stopper.
Nu sagde ordføreren, som jeg forstod det, at han sad og var med til det, men uanset hvad for en position ordføreren har i forhold til at udvikle de strategier, vil jeg gerne have et tydeligt svar på: Er de værste scenarier fra de meget, meget anerkendte forskere tænkt ind i den klimasikring?
Thomas Monberg (S), 2025-05-16:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har ikke sagt, at jeg sidder helt inde i maskinrummet, men jeg ved, hvad der betyder noget for mit parti, og hvad vi prioriterer.
Det er jo sådan med økonomi, at man, som vi også taler om, samtidig skal kende regningens størrelse, for ellers bliver vi nødt til at lave nogle andre prioriteringer; så bliver vi nødt til at finde ud af, hvordan vi ellers kan finde pengene, altså hvis der ikke er nok i kassen.
Det er jo derfor, at vi tager det ansvar.
Det er jo det, der gør, at man tager ansvaret for det.
Så vil jeg sige undskyld for, at jeg kom til at sige beskæftigelsespolitik.
Det er måske også erhvervspolitik.
Marianne Bigum (SF), 2025-05-16:
Tusind tak til ordføreren for talen og et bud på en vedtagelsestekst.
Så kan vi så høre fra ministeren, at vi afventer en økonomisk plan for at kunne komme i gang med det her arbejde.
Men hvad er tidsperspektivet på den økonomiske plan og på klimatilpasningsplanen?
For jeg tror, at det særlig er der, vi adskiller os i forhold til hastighed.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-16:
Tak for en ellers god tale.
Der var et par ting her til sidst, jeg ikke forstår noget af.
Altså, ordføreren siger, at vi har så god beskæftigelse på grund af regeringens beskæftigelsespolitik, og det er ikke på grund af regeringens beskæftigelsespolitik, at danskerne arbejder; det er vel, fordi vi er flittige.
Så det synes jeg ikke regeringen kan tage æren for.
Så var der det her med, at vi først skal finde ud af, hvor mange penge vi har i kassen, før vi kan finde ud af, hvor meget vi skal bruge til at klimasikre.
Jamen hvad så, hvis det viser sig, at klimasikringen koster mere end det, vi har prioriteret at have i kassen?
Altså, vi er nødt til at prøve at se på, hvad problemet er.
Og hvis det om 100 år viser sig, at forskerne har ret i, vi får en havstigning på 2 m, så kan vi jo ikke stille os op og sige: Nej, halvdelen af København må gerne blive oversvømmet, for vi har altså valgt, at vi kun har de her penge i kassen.
Så er det ikke den forkerte måde at gribe det an på?
Er vi ikke nødt til at blive klogere på, hvad det er, der sker – og også tage nogle af de scenarier, der har ført til den her forespørgselsdebat, alvorligt, nemlig hvad der sker, hvis det er sådan, at havet stiger med 2-3 m?
Hvad sker der, hvis det er sådan, at Golfstrømmen stopper?
Nu har jeg hørt, at ordføreren sidder i det maskinrum, hvor de ting bliver forhandlet i øjeblikket, så jeg vil gerne høre: Har I en løsning, der passer til det, hvis nogle af de scenarier, som verdens førende forskere kommer med, er rigtige?
Thomas Monberg (S), 2025-05-16:
Det bliver både en god løsning i morgen og i fremtiden.
Grunden til, at vi har så mange penge i kassen, er jo, at vi har kørt en beskæftigelsespolitik, der sørger for, at vi har nogen, der går på arbejde, og at vi har så lav arbejdsløshed.
Det er da et luksusproblem, at vi så også har penge til adressere nogle af de her opgaver.
Og ja, løsningerne kommer jo også.
Vi bliver nødt til at have det på et fagligt grundlag, så vi har noget at vurdere ud fra.
Jeg kan jo ikke stå her og sige, hvilken løsning der gælder for København, og hvilken løsning der gælder for Horsens – jo, det ved jeg så godt – og for andre steder.
Derfor skal vi have et fagligt grundlag, som vi vurderer ud fra, og så sætter vi det i gang.
Jeg tror, min tid er gået – lampen lyser rødt.