runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2018-10-25:
Det forhold, at man rοder en masse mindre ting sammen i et lovforslag, er ikke ualmindeligt.
Det er ikke godt at gøre det, men når man gør det, og hvis man gør det, skal det jo kun være tekniske ting.
Jeg tror, at alle, som har været i en regering, ved, at sådan kan det være af og til, hvis det er teknikaliteter, hvor man ikke skal lave et lovforslag om hver enkelt teknikalitet; det er ikke altid nødvendigt.
Men hvis der er tale om politisk kontroversielle ting, er det ikke rimeligt, at det hele bliver stykket sammen i et lovforslag.
Og der viser debatten jo her, at der er uenighed, altså, at folk stemmer forskelligt i forhold til de to forskellige ting, som er i det her lovforslag.
Derfor går jeg ud fra, at regeringen af sig selv vil tage initiativ til, omend ikke det, så i hvert fald støtte, at lovforslaget bliver delt.
Alt andet vil være helt, helt urimeligt, også i modsætning til god lovbehandling her i Folketinget.
Hvad angår transportøransvaret, stemte vi imod det i sin tid, da det blev vedtaget, i 2015, og det var ud fra nogle af de samme argumenter, som har været fremført her under debatten i dag, nemlig at det er en myndighedsopgave, som ikke skal overføres til private aktører, til det private erhvervsliv, og derfor er det ikke en opgave, som man kan overføre til busselskaber, DSB osv.
Derfor er vi naturligvis i forlængelse af det også imod det nu.
Det pres, man i 2015 hastebehandlede forslaget ud fra, er der jo ikke længere.
Dengang var det huj hej, nu skulle vi virkelig hurtigt have det her gennemført, fordi vi på det tidspunkt så en masse mennesker komme op imod den danske grænse.
Det er sjældent et godt argument for at lave vidtgående lovforslag, men i dag holder det jo slet ikke nogen steder.
Derfor kan vi ikke støtte den del af det.
Den anden del, hvor man retter en fejl, så man gør det knap så stramt at få ægtefællesammenføring, kan vi godt støtte.
Men som sagt går jeg ud fra, at regeringen også vil støtte, at lovforslaget bliver opdelt i to, for ellers er der ingen rimelighed i, at man fra Folketingets side skal acceptere, at man bunker alt muligt sammen i et enkelt lovforslag.
Det er som udgangpunkt en uskik, og når det gøres, skal det være, fordi der er tale om tekniske ting, som ikke er politisk kontroversielle.
Naser Khader (KF), 2018-10-25:
I sommeren 2015 oplevede vi en af de største flygtningekriser på dansk jord siden anden verdenskrig.
Alle husker billederne af folk, der vandrede op ad motorvejen.
Det vidnede om en situation, der var ude af kontrol, og hvor EU og nationalstaterne ikke besad de nødvendige værktøjer til at håndtere så ekstrem en situation.
I 2015 søgte 21.316 mennesker om asyl; i 2017 var det tal på 3.500.
Det skyldes, at regeringen har indført en række stramninger, der har til formål at få styr på flygtningestrømmen.
Et af de mest centrale tiltag er den midlertidige grænsekontrol.
Vi mener som udgangspunkt, at sådanne grænseoverskridende problemstillinger kræver samarbejde på tværs af medlemslandene i EU.
Vi ønsker, at vi i EU arbejder for at få styr på de ydre grænser, så vi igen kan have tillid til de indre åbne grænser.
Vi ønsker, at Schengensamarbejdet igen skal fungere.
Men når vi oplever en krise som den i 2015, mener vi, at nationalstaterne har ret og pligt til at sikre egne grænser – og kontrollen har været et vigtigt værktøj.
Lovforslaget her handler bl.a. om transportøransvar.
Den bestemmelse, som vi indførte i 2015, giver udlændinge- og integrationsministeren mulighed for at pålægge passagertransportører som eksempelvis DSB at kontrollere passagerernes rejsedokumenter.
Vi mener, at det er helt naturligt, at de virksomheder, som arbejder med transport af mennesker over landegrænser, også spiller en rolle i forhold til at sikre, at passagererne også har en ret til at indrejse i landet.
Det gør man eksempelvis allerede i forbindelse med fly.
DSB har truet med, at det så ikke længere vil være muligt at køre tog over grænserne, og det er jo noget vrøvl.
Hvis der kan kontrolleres rejsehjemmel i form af en gyldig billet, kan der også kontrolleres pas ved en landegrænse.
Derfor mener vi, at vi sagtens kan ændre revisionsbestemmelsen og se på loven igen i 2023 og 2024.
Lovforslaget indeholder også et element, som drejer sig om en ændring af bestemmelserne i udlændingelovens del om ægtefællesammenføring.
Reglerne blev ændret som følge af en aftale mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet.
Der har dog været en fejl i udformningen af loven, og med dette forslag sikrer vi, at bestemmelserne harmonerer med intentionerne i aftalen.
Karsten Hønge (SF), 2018-10-25:
Den nuværende situation er ikke god nok.
Tvivl om, hvilke oplysninger en arbejdsgiver kan få, skaber utryghed.
Der skal være mere klare linjer, der beskytter lønmodtagerne.
I SF ser vi det sådan, at der også muligvis i fremtiden kan opstå konflikter mellem arbejdsgiverens ret til oplysninger om ansattes helbred og lønmodtagernes behov for fortrolighed om egen helbredssituation, og vi er noget i tvivl om, om det her lovforslag, også i praksis, vil skabe klare linjer og en tilstrækkelig klar retsstilling for lønmodtagerne.
Torsten Gejl (ALT), 2018-10-25:
Mange tak.
I Alternativet går vi stærkt ind for personlige frihedsrettigheder, herunder at beskytte danskernes privatliv, så derfor skal private sundhedsoplysninger jo som udgangspunkt være personlige, og der er det her lovforslag jo klart et lille skridt i den rigtige retning.
Det er et lille skridt, som begrænser arbejdsgiverens ret til at få fortrolige oplysninger om ansatte borgere.
Men som udgangspunkt er det her et lille skridt i den rigtige retning, så Alternativet stemmer ja til forslaget.
Laura Lindahl (LA), 2018-10-25:
Tak for det, formand.
Som tidligere ordførere har været inde på, skal forslaget her indsnævre arbejdsgivers mulighed for at få udleveret helbreds- og sygdomsoplysninger om medarbejdere i forbindelse med sygedagpenge og jobafklaringsforløb.
Helbreds- og sygdomsoplysninger bør i udgangspunktet være private, og vi ser i Liberal Alliance derfor rigtig positivt på, at man indsnævrer arbejdsgiverens mulighed for at få de her oplysninger.
Det er desværre sådan, at man ikke helt kan fjerne muligheden, fordi arbejdsgiveren med den måde, systemet er skruet sammen på i dag i forhold til refusion, kan have væsentlige økonomiske interesser i at kende nogle helbredsoplysninger.
Men med forslaget her minimerer man de oplysninger, der udleveres, så arbejdsgiver altså ikke modtager informationer, så længe refusionen ikke ændres, og så sørger man for at filtrere oplysningerne, så det kun er den del vedrørende arbejdsgiverens økonomiske interesse, der udleveres.
Vi synes, det er fornuftigt, og vi støtter forslaget.
Erik Lund (KF), 2018-10-25:
Tak for det.
Det her forslag er jo et ganske fornuftigt lovforslag, og det behøver vist ikke ret mange kommentarer med på vejen, men som flere ordførere har sagt, er det et lille skridt i den rigtige retning – vi synes faktisk, at det er et rigtig godt skridt.
Det har været sådan hidtil, at arbejdsgiverne har haft mulighed for – nu ved jeg ikke, men må man sige snage?
Så vi synes faktisk, at det et rigtig godt lovforslag, og vi bakker fuldt op om det.
Bent Bøgsted (DF), 2018-10-25:
Tak for det, formand.
Jamen det her lovforslag er jo netop, som den tidligere ordfører har gennemgået, en vigtig del af arbejdet med at sikre, at hvis man bliver syg, kan man både vende tilbage til arbejdsmarkedet, men også få den rigtige behandling.
Det skal ikke være sådan, at det går ud over lønmodtageren.
Helt klart er det så også, at hvis en arbejdsgiver søger aktindsigt i helbredsmæssige eller lægelige oplysninger på et tidspunkt, hvor arbejdsgiverens adgang til refusion ikke anfægtes, så vil det ikke kunne imødekommes.
Så kan arbejdsgiveren ikke få ret til at få partsindsigt i sygdommen.
Så alt i alt mener vi i Dansk Folkeparti, at det her vil give en større sikkerhed for, at lønmodtageren ikke kommer under pres og ikke får nogle oplysninger om sin sygdom videregivet til arbejdsgiveren, som ikke er nødvendige for, at arbejdsgiveren kan få refusion, og heller ikke har noget at gøre med, om den enkelte kan komme tilbage til arbejdsmarkedet.
Hvis en arbejdsgiver fejlagtigt får nogle oplysninger, der kan have betydning for den enkeltes tilbagevending til arbejdsmarkedet, men som er unødvendige for arbejdsgiveren, så kan det jo sætte den, der er syg, under pres, og det er vi selvfølgelig ikke interesseret i.
Men som vi ser det, vil det her være en forbedring af reglerne og sikre både lønmodtagere og arbejdsgivere den rigtige behandling.
Så Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-10-25:
Mange tak.
Når man skal behandle en sag om en ansats sygedagpenge- eller jobafklaringsforløb, er der altid flere hensyn at tage.
Man skal selvfølgelig altid sikre den enkeltes retssikkerhed i forbindelse med, at meget private og fortrolige oplysninger gives til arbejdsgiveren, samtidig med at arbejdsgiveren også skal have mulighed for at få så meget indsigt i sagen som muligt, når vedkommende har part i den.
Det har dog betydet, at der har været flere problemer med disse sager – en situation, som man så mener at det her forslag vil ændre på.
Den aktuelle retstilstand er ikke hensigtsmæssig.
Det har vist sig, at forvaltningslovens regler ikke giver den ansatte en rimelig beskyttelse af helbredsmæssige og lægelige oplysninger i sager om sygedagpenge- og jobafklaringsforløb.
Dette kan selvfølgelig betyde rigtig meget for den enkelte og kan få konsekvenser i tillidsforholdet mellem henholdsvis lægen og patienten samt arbejdsgiverne og medarbejderne.
Og dette vil man jo nok kunne forstå vil påvirke både behandlingen af patienten og ikke mindst fastholdelsesprocessen på arbejdspladsen, som jo er supersupervigtigt for at få den enkelte tilbage på arbejdspladsen.
Det har også vist sig, at det ikke var tydeligt nok, hvilke oplysninger arbejdsgiveren måtte få, og derfor har der været nogen tvivl undervejs i forskellige sager.
Forslaget går i sin helhed ud på, at en arbejdsgiver som udgangspunkt ikke skal have ret til indsigt i helbredsmæssige og andre lægelige oplysninger, herudover at arbejdsgiveren i de tilfælde, hvor denne alligevel har ret til indsigt i helbredsmæssige og andre lægelige oplysninger, alene har ret til at få oplysninger, som f.eks. indgår i høringsbreve, og ikke de underliggende erklæringer og journaler.
Med denne ændring mener jeg at det er meget mere præcist, hvad arbejdsgiverne må få af oplysninger, samtidig med at man også dermed sikrer, at de private oplysninger, som man gerne vil beholde mellem sig selv og sin læge, også bliver der.
For det er jo enormt vigtigt, at sundhedspersonalet får de rigtige oplysninger for at kunne hjælpe den enkelte person videre – det kan være oplysninger af meget, meget privat karakter.
Men det også vigtigt, at lovforslaget ikke begrænser muligheden for, at arbejdsgiveren og arbejdspladsen netop kan være med til at fastholde og bringe den sygemeldte tilbage i beskæftigelse, så man også præcis får at vide, hvordan arbejdsgiveren kan hjælpe den enkelte i gang på den bedste måde.
Det kan selvfølgelig være en udfordring, når sygdommen bliver en privatsag, samtidig med at man vil gøre alt for at få den enkelte tilbage til arbejdsmarkedet eller tilbage til den gamle arbejdsplads.
Derfor er det også godt og meget, meget vigtigt, at der nu bliver lavet en vejledning i ministeriet om retningslinjerne, eventuelt med eksempler, så lovgivers intentioner bliver tydelige og operationelle.
Med de ord mener vi klart, det er en forbedring af loven, og kan derfor støtte lovforslaget.
Hans Andersen (V), 2018-10-25:
Mange tak.
I Venstre mener vi naturligvis, at vi generelt skal behandle borgernes personlige oplysninger i sikre rammer og med respekt for privatlivet.
Derfor synes jeg, det her er et rigtig fornuftigt forslag, for det styrker rammerne for, hvornår og hvor langt arbejdsgiverne kan kigge med i lønmodtagernes personlige oplysninger.
Tidligere har arbejdsgiveren haft større adgang til personlige informationer om en medarbejder i forbindelse med sager om refusion af sygedagpenge eller ressourceforløbsydelse, også i situationer, hvor det kunne findes urimeligt eller uhensigtsmæssigt, og det holder selvfølgelig ikke.
De oplysninger, som bliver udvekslet mellem den enkelte borger og eksempelvis en læge, skal som udgangspunkt være fortrolige, det siger sig selv.
Det er jo helt centralt, at man som borger føler sig i trygge hænder og skal føle sig i trygge hænder, både på lægebriksen og på arbejdspladsen.
Når det er sagt, nytter det jo heller ikke noget, at vi sætter så tætte skotter op, at vi afholder arbejdsgiveren fra at kunne varetage egne interesser i sager om afslag på refusion.
Så i Venstres øjne er det fornuftigt, at arbejdsgiveren fortsat kan få indblik i helbredsmæssige og lægelige oplysninger, når det har afgørende betydning i sager om refusion af sygedagpenge eller ressourceforløbsydelse, men med den vigtige krølle, at det sker ud fra en konkret vægtning af borgerens fortrolige oplysninger og arbejdsgiverens økonomiske interesser.
Jeg erkender, at det er en balance.
På den ene side skal vi varetage lønmodtagerens ret til privatliv og respekten for fortrolige oplysninger, og på den anden side skal vi sikre, at virksomheden kan få indsigt i de oplysninger, der har væsentlig betydning for, hvorvidt man kan få refusion eller ej.
Den balance mener vi at vi har fundet med det her forslag, og derfor støtter Venstre lovforslaget.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-10-25:
Tak for det.
Vi vil med dette forslag understrege, at arbejdsgiver ikke skal have adgang til sundhedsoplysninger, der ikke er relevante.
Det er desværre en relevant præcisering, men den giver lønmodtagere en stærkere retsstilling.
Vi kan fra radikal side selvfølgelig støtte forslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-10-25:
Tak for det, formand.
Det her forslag er en del af indsatsen for et mindre omfangsrigt og mere gennemskueligt afgiftssystem.
Det er vi rigtig glade for i Liberal Alliance.
Der er jo grundlæggende to måder, man kan mindske brugen af skadelige stoffer på.
Den ene er afgifter, og den anden er regulering.
Der er regulering på det her område.
Der er EU-regulering, der sikrer, at der ikke bliver brugt mere pvc end forsvarligt.
Og når man har regulering, som mindsker det skadelige brug af et stof, skal man jo ikke også have afgifter.
Det er udtryk for dobbeltregulering.
Derfor er det naturligt, at man afskaffer pvc-afgiften.
Ellers er det jo bare udtryk for en pengemaskine.
Det her forslag åbner ligeledes op for, at skattemyndigheden kan nægte virksomheder at blive godkendt i selvanmelderordningen på motorområdet, og at de kan smide virksomheder ud af ordningen.
Selvanmelderordningen bygger på en tillid, og hvis man ikke kan leve op til den tillid, skal man selvfølgelig ikke være i ordningen.
Endelig implementeres CBE-direktivet, så andre EU-landes myndigheder kan trække på Køretøjsregisterets oplysninger, så det bliver nemmere at behandle sager om overtrædelse af færdselsloven.
Naser Khader (KF), 2018-10-25:
Jeg kunne have sagt, at vi støtter det, og gå ned igen.
Så går det endnu hurtigere.
Men jeg vil gerne lige uddybe.
I Danmark er vi meget heldige, forstået på den måde, at vi generelt kan stole på, at personer med særlige erhverv, eksempelvis advokater, udfører deres arbejde med integritet og respekt for deres erhverv.
Desværre kunne vi sidste år høre beretninger om nogle forsvarsadvokaters brug af gaver i fængslerne.
Justitsministeren satte gang i en ekstern undersøgelse af de eksisterende tilsyn samt en række anbefalinger fra domstole og Advokatrådet.
Med udgangspunkt i de konklusioner præsenterede ministeren et udspil, der skulle styrke tilsynet med advokater.
Udspillet indeholder en række elementer.
Det gøres klart, hvad forsvarsadvokater ikke må i forhold til deres nuværende klienter.
Forsvarsadvokater forbydes at give gaver til deres klienter.
Desuden må der ikke længere reklameres for forsvarsadvokater i fængslerne.
Desuden styrkes Advokatrådets tilsyn med forsvarsadvokater, og der stilles nogle strengere krav til tilsynet.
Advokatrådet får også skrappere sanktionsmuligheder.
For vi mener helt generelt, at vi skal blive ved med at have tillid til advokater og forsvarsadvokater.
Det har vi generelt og for det meste, men indimellem opstår de sager, som vi har hørt om tidligere.
Tiltaget i lovforslaget her kommer til at betyde, at tilliden bliver sikret for fremtiden.
Så vi bakker op om lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2018-10-25:
Nogle advokater har tydeligvis svært ved at finde balancen.
Advokater er jo et helt afgørende hjul i retssamfundets maskineri, og det skal vi passe godt på.
Vi skal hjælpe branchen til ikke at ende i nærmest tivoliagtige tilstande.
Vi synes, det er en god idé at give Advokatrådet en større rolle i at holde selvjustits blandt advokater.
SF kan støtte lovforslaget.
Josephine Fock (ALT), 2018-10-25:
Tak for det.
Lovforslag L 18 her i dag om ændring af retsplejeloven og lov om fuldbyrdelse af straf m.v. omhandler jo flere elementer fra regeringens udspil om øget kontrol og skærpet tilsyn med advokater, som har til formål at styrke reguleringen af advokaters adfærd og tilsynet hermed.
Et væsentligt element i det her lovforslag omhandler et forbud for forsvarsadvokater, der sikrer, at forsvarsadvokaterne ikke uddeler gaver eller sponsortøj til deres klienter i en straffesag eller til deres nærtstående.
Der har i løbet af foråret været en række sager fremme i medierne om kendte forsvarsadvokaters uddeling af gratis gaver og sponsortøj til deres klienter, altså de indsatte i landets fængsler, som de repræsenterer.
Et andet element i lovforslaget omhandler en styrkelse af Advokatrådets tilsyn med landets advokater.
Advokatrådet er bestyrelsen for Advokatsamfundet, som alle advokater automatisk er medlemmer af.
Rådets tilsyn med advokater og advokatvirksomheder bliver i fremtiden i højere grad end i dag risikobaseret.
Rådet vil skulle klassificere advokaterne efter, hvor stor en risiko der er for, at de ikke overholder de pligter, stillingen som advokat medfører, og justere hyppigheden af tilsyn herefter.
Et tredje initiativ, som jeg vil fremhæve her, går ud på, at Advokatrådet får mulighed for at indhente eller modtage oplysninger fra offentlige myndigheder, samt at offentlige myndigheder bliver forpligtet til at underrette rådet i visse situationer.
Det er vigtigt at sige, at Advokatnævnet er et uafhængigt nævn, som behandler klager over advokaters adfærd og salærer.
Vi synes, det er rigtig positivt, at det her lovforslag giver mulighed for at skærpe sanktionerne over for landets advokater, hvis de ikke overholder god skik og moral.
Derfor hilser vi det her lovforslag velkommen.
Vi bakker det op, og jeg skulle hilse fra De Radikale og sige, at det gør de også.
Tak for ordet.
Christina Egelund (LA), 2018-10-25:
Mange tak.
Med lovforslaget, som vi behandler her, udmøntes en stor del af initiativerne i regeringens udspil om øget kontrol og skærpet tilsyn med advokater, som blev fremlagt tidligere i år.
Der lægges bl.a. op til at indføre et forbud mod, at forsvarsadvokater må uddele gaver og merchandise til deres klienter i en straffesag.
Som Venstres ordfører var inde på, er det jo sådan, at advokater har en helt særlig, central rolle i vores retssamfund, og med det følger også særlige rettigheder og særlige pligter, og de indebærer også et ganske særligt ansvar.
I Liberal Alliance synes vi derfor, at det giver god mening, at vi med det her lovforslag sætter en stopper for den praksis, som vi har været vidne til, hvor forsvarsadvokater kan reklamere i kriminalforsorgens institutioner ved at uddele hættetrøjer med reklamelogoer osv. til deres klienter.
Det er helt afgørende, at vi har tillid til advokater og tillid til deres arbejde.
I Liberal Alliance glæder vi os også over, at vi med det her styrker Advokatnævnets sanktionsmuligheder og gør sanktionerne mere effektive ved at give nævnet mulighed for at frakende en advokat sin beskikkelse, hvis advokaten har gjort sig skyldig i grov overtrædelse af sine pligter som advokat.
Det er sådan set meget rimeligt, og på den baggrund støtter vi lovforslaget.
Rosa Lund (EL), 2018-10-25:
Jeg kan starte med at afsløre, at Enhedslisten også kan støtte det her lovforslag, som tidligere ordførere har redegjort meget fint for hvad handler om.
Jeg vil nu alligevel knytte nogle ord til forslaget.
Først vil jeg sige, at vi er meget enige i, at det er godt, at der kommer et forbud mod, at advokater kan give gaver eller andre reklamegenstande til indsatte og deres pårørende, fordi vi synes, det er vigtigt, at der ikke er et afhængighedsforhold mellem visse indsatte og visse forsvarsadvokater.
Så det synes vi er fornuftigt.
Indsatte, som sidder i fængsler, befinder sig jo i en meget sårbar position, hvor det kan være svært at vurdere, hvem der vil være den bedste forsvarsadvokat, og her er det rigtig vigtigt og afgørende, at de indsatte ikke bliver påvirket af gaver.
I forlængelse heraf må de indsatte heller ikke bære reklamer for forsvarsadvokater, og det kan vi i Enhedslisten også støtte op om.
Vi mener dog ikke i Enhedslisten, at der skal fastsættes flere begrænsninger af, hvad man som indsat må besidde, men vi finder det meget hensigtsmæssigt, at justitsministeren får lov til at lave de her begrænsninger for de indsatte, så længe det bare stopper her.
Til sidst vil jeg tilføje, at vi i Enhedslisten deler Forbrugerrådet Tænks bekymringer om, hvad det vil få af konsekvenser at indføre et gebyr for at indgive en klage til Advokatnævnet, og den udvikling har vi tænkt os at følge meget nøje.
Men med de her bemærkninger kan vi støtte lovforslaget.