runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-03-13:
Det kan jeg ikke besvare.
Det er ordføreren da nærmere til at besvare, end jeg er.
Men hvis man ser på, hvor mange statsborgere der betaler udenrigstjenesten her i Danmark, vil man se, at det er 5,5 millioner mennesker.
Men vi har så en forpligtelse til at kunne yde en eller anden form for bistand til en ganske stor befolkningsgruppe, hvad enten det er nordiske statsborgere eller EU-borgere, og nu er det faktisk hele verden, så længe man har fast bopæl i Danmark.
Så om det er en god idé, tør jeg ikke sige, men jeg synes, det er væsentligt at få belyst, hvordan økonomien er, før man tager stilling til det her.
Louise Schack Elholm (V), 2018-03-13:
Tak for det.
Det var et bredt forlig, hvilket jeg synes er rigtig godt, for når vi taler om folks boligbeskatning, er det vigtigt, at der er en tryghed også mange år fremover, og det opnår vi med en bred aftale.
Det gamle ejendomsvurderingssystem var jo ikke retvisende.
Allerede i august 2013 sagde Rigsrevisionen, at det her ejendomsvurderingssystem fungerer ikke.
Det fik den daværende socialdemokratisk ledede regering ikke rettet op på, og derfor har det været en opgave for os, lige så snart vi kom til magten, at få rettet op på det.
Men vi må jo erkende, at når vi får rettet op på ejendomsvurderingerne, så risikerer vi, at folk bliver beskattet ud af deres boliger, fordi vurderingerne stiger massivt nogle steder.
Derfor kom vi med et forslag om at nedsætte ejendomsbeskatningsprocenten, altså både den ene og den anden, nemlig ejendomsværdiskatten og grundskylden.
Det var simpelt hen, fordi vi ikke har et ønske om at beskatte folk ud af deres boliger.
Der skal være et retvisende grundlag.
Et af de steder, hvor man især ville opleve, at det ville blive rigtig svært at blive boende, ville være i hovedstadsområdet.
Så for at undgå, at folk blev beskattet ud af deres boliger, har vi altså været nødt til at nedsætte satsen.
Det her lovforslag omhandler først og fremmest det, der handler om indefrysning af stigninger i grundskylden frem til 2020.
Det skyldes, at grundskylden ikke er omfattet af skattestoppet i kroner og øre, men i satsen.
Så når værdien af grunden stiger, stiger beskatningen i kroner og øre også.
Det har været ret voldsomt i hovedstadsområdet nogle steder og også andre steder, hvor der har været voldsomme stigninger i værdien, og derfor har vi nu med det her lovforslag lagt op til en indefrysning, hvor kommunerne skal give et rentefrit lån til boligejerne, så de ikke bliver beskattet ud af deres boliger.
Det skyldes, at selv om vi har lavet et ejendomsvurderingssystem, som vi mener er langt bedre end det, der tidligere har været, vil vi aldrig kunne nå en træfsikkerhed på hundrede procent.
Vi synes, det er ganske væsentligt, at man sikrer, at det her kommer borgerne til gode.
Derudover kan vi med lovforslaget delvist implementere grunddataprogrammets ejendomsdel.
Vi synes, det er meget vigtigt, at vi får givet den her tryghed til danskerne, for et hus er jo også en ejendom, ikke bare en investering, det er et hjem, det er noget, man bor i.
Og derfor er det vigtigt, at man kan regne med at kunne blive boende.
Så for os er det meget vigtigt, at vi får lavet noget tryghed for danskerne.
På den baggrund støtter Venstre lovforslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2018-03-13:
Til det første spørgsmål vil jeg skynde mig at sige, at nej, jeg synes ikke, at det er socialt skævt, at folk, der har en villa, de har betalt 15 mio. kr. for og måske sidder med en ejendomsskat på 100.000 kr. om året, nu får en rabat, der siger måske 2.000 kr. mindre om året, hvor dem, der kun betaler 10.000 kr. eller 7.000 kr. om året, så får en rabat, der hedder 200 kr. om året.
Det synes jeg ikke er socialt skævt.
Det er den forskel, der er i vores samfund, men det har ikke noget at gøre med at være socialt ulige på nogen måde eller noget som helst.
Det er den ene ting.
Den anden ting er i forhold til det her med, at grunddata er forkerte.
Det er vel egentlig på den måde, vi opererer på mange områder i politik.
Der er ingenting, der er den fuldstændige sandhed.
Der er ingenting, der gør noget perfekt.
Og når man så har nogle grundting, som man skal lave en eller anden værdisættelse ud af, så synes jeg da netop, at det her med forsigtighedsprincippet kommer borgerne til gode, fordi man siger, at jamen det kan godt være, at vi har vurderet forkert, for man kan ikke lave en præcis vurdering alle steder i landet.
Så hvis vi vurderer en lille smule forkert, skal det komme borgeren til gode, og så er det borgeren, der får skatterabat, det er ikke staten, der får nogle ekstra penge.
Rune Lund (EL), 2018-03-13:
Så hvis man har en villa til 15 mio. kr. og får en skatterabat på det og det giver meget mere i kroner og øre, end hvis man har et almindeligt parcelhus til 1 mio. kr. eller til 1,5 mio. kr., hvor man får væsentlig mindre, er det ikke socialt skævt – sådan må jeg forstå det. Så har jeg et andet spørgsmål om det her med i det hele taget at operere med et forsigtighedsprincip, når vi samtidig prøver at udvikle et grunddataprogram.
Hvordan har ordføreren det egentlig med det?
Jeg har det egentlig på den måde, at vi skal have nogle data, som er de rigtige, og som er et solidt fundament at stå på, og så beskatter vi ud fra det.
Men det at lave nogle regler, hvor man som udgangspunkt siger, at de grunddata, vi arbejder med, er forkerte, og så lægger man sådan en buffer, en skatterabat, ind som princip, er det ikke en mærkelig og i øvrigt også asocial måde at styre statens finanser på?
Pia Adelsteen (DF), 2018-03-13:
Jeg vil bare sige, at jeg slet ikke forstår Enhedslistens holdning til sådan nogle spørgsmål.
Det er lidt ligesom at sige, at hvis vi alle sammen får sat skatteprocenten ned med 20 pct., så er det de rige, der vinder mest.
Det er det selvfølgelig i kroner og øre, men det er også dem, der betaler mest.
Det er jo sådan i hele vores skattesystem, netop at hvis man tjener mest, betaler man også mest.
Altså, sådan er det jo.
Og om det så er så socialt uretfærdigt, det synes jeg faktisk ikke.
Rune Lund (EL), 2018-03-13:
Jeg vil godt spørge ind til forsigtighedsprincippet.
For er fru Pia Adelsteen ikke enig i, at når der opereres med et forsigtighedsprincip, hvor der kun skal tages udgangspunkt i 80 pct. af det, som er værdien, så tjener man, hvis man har en stor villa til måske 15-20 mio. kr., væsentlig mere på det, end hvis man har et almindeligt parcelhus til måske 1 mio. kr. eller 1,5 mio. kr. et sted uden for de større byer i Danmark?
Og er det særlig socialt, er det en særlig fornuftig fordelingspolitik at føre?
Pia Adelsteen (DF), 2018-03-13:
Tak for det.
Nu synes jeg egentlig, at den socialdemokratiske ordfører, hr. Jesper Petersen, gjorde det så glimrende med at forklare, hvad forslaget går ud på, men vi kan da godt sådan give et lille resumé.
Det, det drejer sig om, er, at man laver nogle midlertidige indefrysninger af stigninger i grundskylden, og det gør man her fra 2018 til 2020.
Og så laver man et forsigtighedsprincip i forbindelse med den nye beskatning, altså ejendomsværdiskat osv., hvor man egentlig siger, at beskatningsgrundlaget kun er 80 pct. af den værdi, der bliver sat, og det er simpelt hen, for at det skal komme boligejerne til gode.
I Dansk Folkeparti er vi selvfølgelig en del af aftalen.
Vi synes faktisk, det er rigtig positivt, for det er altså ret væsentligt, at folk, når de går ud og køber et hus, også nogenlunde ved, hvilke udgifter de har.
Derfor kan sådan noget fiktivt noget, som boligejere ofte betragter en værdisættelse af deres ejendom som, i hvert fald være til hinder for, at unge mennesker går ud og gældsætter sig, når de ikke kender deres udgifter.
Det er en risiko, man tager.
Det er selvfølgelig også nogle gange en gevinst, men det afhænger lidt af, hvor i landet man bor.
I Dansk Folkeparti synes vi faktisk, at det er rigtig, rigtig godt.
Jeg tror ikke, at jeg har så meget andet at sige om det, end at vi naturligvis støtter forslaget.
Rune Lund (EL), 2018-03-13:
Men det, som jeg specifikt spurgte til, var jo, at når der i den endelige boligaftale frem til 2025 skal bruges 20 mia. kr. og Socialdemokratiet sådan set oprindelig havde foreslået 30 mia. kr., er det da i hvert fald også mindre vidtgående på den front.
Det var i virkeligheden det, jeg spurgte ind til.
Det vil jeg bare høre om ordføreren kan bekræfte og høre, hvad ordførerens kommentar til det er.
Jesper Petersen (S), 2018-03-13:
De penge, som hr. Rune Lund, Enhedslistens ordfører, taler om her, er jo et muligt provenu for staten, der ville være opstået, hvis man havde standset det hidtidige boligskattestop brat ved udgangen af 2020.
Jeg vil egentlig mene, at det er en ret teoretisk betragtning, at det nogen sinde ville få flertal i Folketinget, fordi det jo ville betyde nogle ret voldsomme ændringer for boligejerne, som der bredt i Folketinget ikke var flertal for.
Nu er der fundet frem til en løsning, som var mindre omkostningsfuld end det, der ellers var alternativet, som indebærer en tryghed for boligejerne, en vished om, hvad de skal betale, men som altså har et mindre træk på råderummet, end hvis man havde fortsat med det hidtidige boligskattestop.
Og vi synes, det er så udmærket, at vi har kunnet lave den aftale bredt i Folketinget.
Rune Lund (EL), 2018-03-13:
Det er en mere generel kommentar, et mere generelt spørgsmål i forhold til boligskatteaftalen.
Det skyldes det, hr. Jesper Petersen sagde, om, at den endelige aftale var mindre vidtgående end det, regeringen lagde op til.
Men der er i hvert fald ét punkt, hvor det, som boligaftalen er endt med, også er mindre vidtgående end det, som Socialdemokratiet selv lagde frem.
Det var jo, da Socialdemokratiet i 2016 fremlagde Socialdemokratiets oplæg til forhandlingerne om regeringens 2025-plan, »Stol på Danmark« hed den.
Der foreslog Socialdemokratiet, at der skal afsættes 30 mia. kr. frem til 2025 til at give skatterabatter til boligejerne, og det blev jo kun til 20 mia. kr. i den endelige boligaftale.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-03-13:
Jeg mener ikke, der er tale om kollektiv afstraffelse.
Det, vi ønsker med det her forslag fra Dansk Folkepartis side, er, at man fra de palæstinensiske myndigheders side afsværger sig brugen af våben, lægger våbnene på hylden og siger: Det er ikke vejen frem, det bidrager ikke til fred, det bidrager i det hele taget ikke til noget godt, at vi understøtter terrorisme ved at forsørge de efterladte.
Det er det, der er kernen i det her forslag, og jeg må tilstå, at jeg stadig væk har den opfattelse, at når en part af den ene eller den anden årsag lægger våbnene på hylden, kan det jo være, at den anden part også sænker skuldrene lidt og er med til at skabe et klima, hvor en mere fredelig og mere langvarig løsning måske er mere sandsynlig.
Jesper Petersen (S), 2018-03-13:
Det er en enkelt konstatering at lave – den, som hr. Rune Lund laver.
Havde man fortsat med det hidtidige boligskattestop, som er det, der ligger til grund det tal, der bliver fremført,
så havde det haft en højere pris end det, vi har fundet frem til.
Jeg synes som sagt, at vi har fundet frem til en god, bred boligaftale her, og ville ikke synes, det var klogt at gøre, som Enhedslisten tilsyneladende foreslår, altså med ét hug at lave meget grundlæggende om på boligbeskatningen og altså også gøre sådan, at man muligvis fik nogle flere penge i statskassen, men altså også ville ramme mange helt almindelige boligejere på deres husholdningsøkonomi og i mange tilfælde også deres mulighed for at bo i den bolig, de har.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-03-13:
Tak for det.
Så vil jeg bare gerne have det præciseret helt klart: Mener Enhedslistens ordfører, at de angreb, der foregår fra palæstinensisk side mod israelske soldater, mod israelske politifolk og israelske civile, er befordrende for fredsprocessen? Er det befordrende for, at palæstinenserne og israelerne på et eller andet tidspunkt finder en løsning?
Jamen for at starte kronologisk bagfra må jeg sige, at det kan jeg faktisk ikke bekræfte.
For da jeg spurgte den pågældende person helt konkret om, hvad vedkommende mente om de her angreb, der blev foretaget mod israelske myndighedspersoner, og jeg undlod at omtale det som terror, fordi jeg tænkte, at det ville skabe en dårlig stemning, svarede vedkommende, at det kendte han overhovedet ikke noget til, det havde han ikke hørt om før – det havde han ikke hørt om før – men hvis der var noget, vi var i tvivl om med hensyn til støtten, så måtte vi spørge nogle andre.
Det var sådan, ordene faldt.
Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt Israel er besætter, eller hvordan spørgsmålet var, må jeg konstatere, at der er to parter; at der er stigende mistro; at der er våben på begge sider.
Det synes jeg er det, jeg vil forholde mig til.
Det er ikke et spørgsmål om bistandspenge.
Christian Juhl (EL), 2018-03-13:
Ethvert angreb på civile og mord på civile er uacceptabelt.
Det tager jeg afstand fra.
Men ethvert folk, der er besat af en militær magt, har ret til at gøre modstand og forsvare sig selv.
Den er netop lavet for at sikre, at civile har rettigheder over for nok så kynisk en besættelsesmagt.
Det, som det her forslag slet ikke tager stilling til, er, at der findes en besætter og et besat folk.
Jeg stiller mig på de besattes side i sådan en situation som den her og mener, at besætterne har hovedansvaret for at skabe en ordentlig situation, hvor man kan leve fredeligt og sikkert sammen.
Derfor er min hovedanklage rettet mod den stærke part i det her, og det er besætterne.
Det er selvfølgelig derfor, det virker så provokerende på Dansk Folkeparti.
Men det må jo være sådan, vi skal kigge på tingene, hvis vi skal finde en løsning.
Vi kan jo ikke bare sige, at det er de besatte, der har ansvaret for løsningen.
Det kommer vi aldrig nogen vegne med.
Det var lidt mere afdæmpet, end jeg først hørte det, og det var godt.
For der er selvfølgelig et samarbejde mellem Israel og selvstyret i visse sammenhænge, men Israels fremfærd i sig selv er jo også til tider provokerende.
Det var også det, jeg indirekte hørte ministeren sige, da han nævnte, at der er forskel på, hvordan man opfatter terroren.
Anders Samuelsen (LA), 2018-03-13:
Det, jeg sagde, var, at Israel og selvstyret i dag har et omfattende sikkerhedssamarbejde, og at uden det ville situationen på Vestbredden udvikle sig i en meget farlig retning, også med alvorlige konsekvenser for Israel.
Christian Juhl (EL), 2018-03-13:
Det kan være, jeg har misforstået ministeren, men jeg vil gerne prøve at få det uddybet.
Er det rigtigt forstået, at ministeren sagde, at Israels sikkerhedsarbejde på Vestbredden er en fordel, og at uden det kunne tingene meget let eskalere?
Hvis det er rigtigt forstået, vil jeg bare spørge, om ikke det er lige så ofte, at den israelske indsats på Vestbredden er årsag til, at tingene eskalerer, fordi man rykker ret voldsomt frem midt om natten, og hvad ved jeg, over for unge mennesker, der dybest set bare har kastet en sten, eller en familie, som har deltaget i en demonstration eller udtalt sig negativt om Israel.
Martin Lidegaard (RV), 2018-03-13:
Tak, formand, jeg beklager forsinkelsen.
Også Radikale Venstre kan tilslutte sig det her lovforslag, som jo er en implementering af et direktiv og i øvrigt helt i tråd med det, vi gerne vil støtte, nemlig at de europæiske lande støtter hinandens borgere så godt, de kan, og uden at diskriminere.
Naser Khader (KF), 2018-03-13:
Jeg skal gøre det kort, for flere ordførere har været inde på detaljerne.
Det er sådan, at Danmark ikke har ambassader i alle lande, men danske statsborgere kan til gengæld få hjælp fra en anden europæisk eller nordisk ambassade.
Så lovforslagets indhold er allerede praksis i udenrigstjenesten i dag, og lovforslaget bringer derfor ikke så meget nyt med sig.
Men det er et fint og fornuftigt lovforslag, som vi i Det Konservative Folkeparti støtter.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-03-13:
Det er jo allerede blevet gennemgået godt, hvad det her lovforslag går ud på.
Selvfølgelig støtter Alternativet det her, for det, der er så vigtigt, er jo netop, at vi ser på, hvordan vi udnytter vores samarbejde både i Norden, men selvfølgelig også inden for EU, også når det kommer til udenrigsarbejdet.
Det er jo selvfølgelig helt afgørende, at vi får lavet de her ændringer, så vi kan yde den bistand, der skal til, til borgere fra andre EU-lande – og selvfølgelig ikke mindst for at vores borgere, set i lyset af hvor mange steder i verden vi ikke er til stede, kan få hjælp af ambassaderne for de mange andre gode EU-lande.
Så vi støtter varmt op om forslaget.
Henrik Dahl (LA), 2018-03-13:
Tak for det.
Som det allerede er blevet sagt af hr. Nick Hækkerup, er lovforslaget det, som man med sindsro kan kalde for et teknisk lovforslag.
Det implementerer direktiv 2015/637 fra 2015.
Det, der er ideen med direktivet, er at sikre, at unionsborgere i påkommende tilfælde kan få hjælp fra andre EU-landes repræsentationer, hvis det pågældende land ikke selv er repræsenteret dér, hvor behovet for assistance er opstået.
Det er jo sådan, tingene allerede fungerer nu.
Nu bliver det så også fastslået, at ordningen omfatter nordiske statsborgere og udlændinge med fast bopæl i Danmark.
Desuden sikrer lovforslaget, at udenrigstjenesten digitaliseres fuldt ud.
Derfor kan forslaget være godt nok, og det synes jeg sandelig også det er.
Derfor støtter Liberal Alliance lovforslaget.
Michael Aastrup Jensen (V), 2018-03-13:
Tak for det.
Som min socialdemokratiske kollega har været fint inde på, er det her jo en, skal vi sige ren og skær formsag i forhold til at få udmøntet et EU-direktiv om noget, som faktisk allerede er gængs praksis.
Og som jeg også allerede har afsløret i mit spørgsmål til hr. Claus Kvist Hansen fra Dansk Folkeparti, er det noget, vi fra Venstres side faktisk er rigtig, rigtig positive over for og glade for, for her ser vi jo virkelig en af de mange fordele, der er ved at være en del af det europæiske samarbejde, ved at der altså er nogle andre lande, vi kan søge assistance hos, hvis der er nogle af vores borgere, som kommer i klemme.
Så uden at trække debatten i langdrag kan jeg bare sige, at vi i Venstre er et hundrede procent tilhængere af det her fine forslag.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-03-13:
Nej, jeg synes ikke, jeg er fanatisk.
Fanatikere er præget af dårligt humør og selvhøjtidelighed, og det billede tror jeg ikke ordføreren kan genkende af mig.
Jeg vil bare gerne have belyst, hvordan tallene ser ud, og hvis realiteterne er så indlysende rigtige, som ordføreren påstår, må det så fremgå af de svar, som bliver leveret.
Michael Aastrup Jensen (V), 2018-03-13:
Jeg kan afsløre, at der er meget, meget få steder, hvis overhovedet nogen, hvor Danmark har en ambassade, og hvor ikke også store, større og mellemstore EU-lande også har en ambassade.
Så det her er en fordel for Danmark, når vi har så få ambassader, som vi har.
For f.eks. afrikanske landes vedkommende, lande i Kaukasusområdet, i Asien, hvor der ingen ambassader er i tusindvis af kilometer, vil hr. Claus Kvist Hansen altså ikke indrømme, at det er en fordel, at danskerne nu har en EU-paraply, så de har en ambassade, de kan gå til, hvis de kommer i problemer.
Så er man godt nok fanatisk EU-modstander – men al ære og respekt for det.
Anders Samuelsen (LA), 2018-03-13:
Det var vist mest en bemærkning.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-03-13:
Tak for det.
Jeg vil sige, at det ikke kommer helt bag på mig, at Enhedslisten ikke er helt lune på det her forslag.
Enhedslistens lidt ensidige bandbulle mod Israel og nu også Trump kommer måske heller ikke helt bag på mig.
Men jeg må tilstå, at det kommer lidt bag på mig, at Enhedslistens ordfører, i hvert fald ikke så vidt jeg kunne høre, med ét ord omtaler den terror, der rent faktisk foregår fra palæstinensernes side.
Jeg havde måske forventet en eller anden form for afbalancering, en blød fordømmelse af vold i almindelighed.
Men nu hører jeg kun kritik af, hvordan Israel og Trump osv. opfører sig.
Så er jeg nødt til at få det sat helt på plads: Mener Enhedslistens ordfører, at de angreb med frugtknive og brødknive og geværer og granater, angreb på busser og civile med biler, og hvad man ellers finder på at bruge som angrebsvåben fra palæstinensisk side, er inden for rammerne af en legitim – hvad var det, man kaldte det?
befrielseskamp?
Er det virkelig Enhedslistens opfattelse?
Tak til ministeren for nogle faktisk lidt vise ord.
Jeg er faktisk positivt overrasket over, at vi i første omgang ikke skal stå og debattere, hvorvidt det her fænomen finder sted.
Det hører jeg ministeren klart er indstillet på at erkende at det gør.
Det synes jeg er fint.
Ministeren er jo så også fuldstændig klar over, at det, der er problemet, er den her overbetaling af ydelser til terrordømte familier, hvilket jo så ansporer til, at man fortsætter.
Det er faktisk den branche, der er bedst betalt, kan man sige, og det vil jo så tiltrække ansøgere, hvis man skal sige det på den måde, hvilket er med til at holde konflikten i kog.
Men der er lige en lille ting, jeg synes jeg vil sætte på plads, og det er, at ministeren vender tilbage til, at danske penge ikke går til terror – de går til ngo'er osv. – og at EU's penge ikke går til terror; de går til ngo'er osv.
Det kan vi håbe på er rigtigt, men sagen er jo, at pengene kommer et eller andet sted fra, og hvis de ikke lige kommer fra Danmark eller fra resten af Europa, kommer de så formentlig fra nogle af de andre donorer, fordi selvstyret jo i allerhøjeste grad er subsidieret af udenlandske sponsorer.
Så det, jeg mener der er genialt ved det her forslag, er, at man siger: Vi lammer jeres økonomi, indtil I indstiller jer på at frasige jer den her form for praksis.
Hvad siger ministeren til det?
Michael Aastrup Jensen (V), 2018-03-13:
Jeg er dybt uenig i det, hr. Claus Kvist Hansen startede sin anden runde med at sige, nemlig at hvis der er penge nok på Hamas' side, så skal vi bare stoppe støtten.
For det, der er hele min pointe, er, at hvis vi begynder at gøre livet så surt for Ramallahregeringen, at det kun er Hamas, der står som det lysende, gode eksempel for alle palæstinensere, jamen så har vi jo gjort, at al snak om tostatsløsning, al snak om at sikre bare en eller anden grad af stabilitet er noget, vi godt kan glemme alt om.
For så er det, at vi vil få noget, som vil gå direkte den modsatte vej.
Og det er derfor, vi som sagt prøver at lave den her balancegang.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-03-13:
Jamen hvis der er penge nok, er det jo et godt argument for at stoppe støtten.
Men jeg hæfter mig alligevel ved, at Venstre og Socialdemokratiet og Liberal Alliance – og sikkert også flere – kommer til at gå hånd i hånd her og afvise et forslag, som måske kan have en effekt.
Ordføreren må da alligevel erkende, at det er sådan lidt pudseløjerligt.
Michael Aastrup Jensen (V), 2018-03-13:
Jamen det er et rigtig godt spørgsmål, og mit svar til det er, at der er så meget på spil for Ramallahregeringen, at hvis den i gåseøjne taber ansigt på sådan en situation her, så er jeg ikke et sekund i tvivl om, at den samtidig vil falde.
Og så er det, at vi vil se Hamas i stedet for.
Så kan man selvfølgelig sige: Jamen de vil jo så også mangle penge.
Nej, for problemet er jo, at Hamas er støttet af både Iran og andre – skal vi sige mindre positive – golflande og andre, hvorfra de vil kunne få pengene.
Så Hamas vil kunne stå og sige: Jamen det er bare de der svæklinge i Ramallah; vælg os i stedet for, og vi skal nok sørge for, at vi har pengene på plads.
Og det er derfor, vi aldrig vil kunne vinde sådan et pengespil, fordi der i gåseøjne vil være penge nok på den modsatte side.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-03-13:
Tak for det.
Jamen så må jeg jo for tredje gang her komme med det samme spørgsmål, som jeg ikke synes jeg har fået svaret på tidligere.
Og det er jo så: Hvorfor er det i Venstres optik så helt utænkeligt, at den her form for pres vil virke?
Man er meget hurtig til at afvise det, og det synes jeg egentlig er lidt forkert, for det er vel ikke ukendt i historien, at hårde økonomiske pressionsfaktorer har det med at virke.
Så hvad er det, der gør ordføreren så stensikker på, at det økonomiske pres ikke vil virke?