runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2019-10-23:
Her synes jeg faktisk, at fru Rosa Lund har fat i noget væsentligt, men også noget, som er svært, nemlig at der er nogle børn, der opholder sig under nogle fuldstændig horrible forhold i nogle lejre, som jeg tror mange af os har svært ved at forstå hvor vanvittige er.
Men det er også svært.
Det er svært af sikkerhedspolitiske hensyn, det er svært af udenrigspolitiske hensyn, og det er også svært af helt lavpraktiske hensyn.
Derfor er det meget svært at have en generel linje, i forhold til hvad man gør ved de børn, som er i den her situation.
Vi prøver i regeringen at vurdere det fra sag til sag, og der er humanitære hensyn, og der er hensyn til børnene, som er væsentlige.
Men det skal også vejes op imod, at der er nogle sikkerhedspolitiske hensyn, og det prøver vi at gøre fra sag til sag.
Og hvis de her forældre får frataget deres danske statsborgerskab, vil børnene ikke få frataget deres statsborgerskab – det handler det her lovforslag ikke om.
Jan Johansen (S), 2019-10-23:
Tak for det, fru formand.
L 20 er et lovforslag om scenekunsten.
Det er en stemmeaftale fra den 20 marts 2019.
Vi investerer penge i, at flere kan komme i teateret, og at teateret kan komme lidt mere ud af deres faste rammer, både økonomisk og rammemæssigt.
Lovforslaget lægger op til, at vi indfører en ny kategori af teater, der varetager særlige opgaver regionalt på tværs af flere kommuner.
Formålet er at sikre, at også teatre med et meget snævert afgrænset geografisk virkeområde kan blive optaget i denne statslige ordning.
Og de teatre, der bliver omfattet af den nye lovgivning, kan modtage supplerende statstilskud.
Teatre, der laver teater i den landsdel, de ligger i, teatre, der turnerer her i landet, teatre, der varetager specialer i en landsdel eller i hele landet, teatre, der varetager særlige opgaver på scenekunstområdet, og teatre, der udvikler scenekunst gennem eksperimenter eller særlige aktiviteter.
Og her kan det godt være internationalt.
Det er hensigten at åbne for teatre, der har et vist potentiale til at varetage opgaver i et større geografisk område gennem de statslige midler, de nu kan komme i kontakt med.
Helt konkret er der tre teatre, vi styrker.
Det er Fredericia Teater, det er Vendsyssel Teater, og det er Randers Teater.
I høringsperioden har der været en del spørgsmål om sammensætningen af bestyrelserne i teatrene.
Men jeg er sikker på, at der bliver et godt samarbejde med hvert teater, når bestyrelserne skal nedsættes, sammen med ministrene og kommunen, så alle interesser bliver repræsenteret i arbejdet, også de lokale.
Lovforslaget er blevet taget godt imod i organisationerne, så jeg håber, de her tiltag vil skabe mere liv i teatret og komme flere teatre til gode.
Lovgivningen skal træde i kraft den 1. januar 2020, og Socialdemokratiet vil tilslutte sig forslaget.
Kim Valentin (V), 2019-10-23:
Først vil jeg gerne kvittere for den positive modtagelse, lovforslaget har fået.
Det glæder mig, at der er så bred en opbakning blandt partier og endnu vigtigere blandt de relevante fagfolk.
Lovforslaget udmønter en del af den politiske stemmeaftale på scenekunstområdet indgået den 20. marts 2019 af den daværende regering bestående af Venstre, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti.
Herudover er det et forlig med Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti.
Formålet med lovforslaget er at sikre sammenhæng mellem teatrenes rækkevidde og potentiale og det statslige tilskud, de modtager.
På den måde sikrer vi, at de statslige tilskud sendes hen, hvor danskerne får mest kultur for pengene, og det er godt.
For vi skal sikre, at det statslige tilskud netop følger med teatrenes evne til at engagere danskerne i kulturlivet.
Det er her, vi træder et skridt væk fra den travle hverdag, og det er her, vi får perspektiver på, hvem vi er, og hvor vi er på vej hen.
Til det spiller teatrene en vigtig rolle, når de bidrager med kulturoplevelser til danskerne over hele landet.
Med lovforslaget tilpasser vi tilskudsordningen for teatre til den målgruppe, der strækker sig ud over de kommuner, der yder dem tilskud i dag.
Og det giver teatrene mulighed for at fokusere på det, de er gode til, nemlig at lave god kultur til danskerne.
Det er i øvrigt godt, at der med lovforslaget lægges op til, at ministeren fremover skal forhandle med KL.
Jeg glæder mig over at udmønte dele af den politiske aftale på scenekunstområdet, der giver mere teater til flere, og det er selvfølgelig et lovforslag, som Venstre kan støtte.
Alex Ahrendtsen (DF), 2019-10-23:
Tak, formand.
Og jeg skal ikke gentage, hvad mine ærede kolleger hidtil har sagt her på talerstolen.
Vi er enige, og det er jo glædeligt, måske bare lige et par korte bemærkninger om musicals.
Fredericia Teater er jo et egnsteater, og man har fra kommunens side støttet musicalteateret og akademiet og banket et succesrigt teater op.
I Folketinget og i visse kulturkredse har der – især i hovedstaden – været en vis modstand mod musicals, især fordi de ofte klarer sig godt på markedet, og fordi de ofte er kommercielle.
Det, vi har kunnet se, er, at musicals er populære hos folk.
Og samtidig har der så været et tilskud til et musicalteater i København, mens man ikke har formået at give teateret i Fredericia et statsligt tilskud.
Det har udelukkende været kommunen, der har støttet, og så har man ved egen kraft og egen hjælp formået at gøre teateret til en succes.
Det er kun glædeligt, at staten nu ligestiller de to succesrige musicalteatre, vi har i Danmark, nemlig i Fredericia og i København, og jeg håber jo selvfølgelig på, at loven på den måde vil være en støtte til de regionale egnsteatre, der nu får et større dækningsområde og dermed også et lidt større ansvar.
Vi er glade for aftalen, vi ser ikke nogen grund til at ændre på den, og vi glæder os til den fortsatte behandling i Folketinget og i udvalget.
Rosa Lund (EL), 2019-10-23:
Jeg vil egentlig bare lige følge lidt op på den sidste spørger her, for er ministeren slet ikke bekymret for, at vi nu indleder et kapløb med andre stater, f.eks. stater, som trods alt ikke har et lige så godt retssamfund, som vi har i Danmark, altså diktaturstater?
Er ministeren ikke bekymret for, at vi indleder et kapløb om at fratage fremmedkrigere statsborgerskab, og at vi dermed ender med at gøre nogle mennesker statsløse?
Mai Villadsen (EL), 2019-10-23:
Tak for det.
Det er jo dejligt at stå her på talerstolen for første gang og få lov til at tale om kulturen og teatrene.
For nylig var jeg selv i teatret og se et stykke, som var opsat af tre teatre, Betty Nansen Teatret, Aalborg Teater og Malmö Stadsteater.
Det hed »De asylsøgende kvinder«.
Handlede det så om moderne problematikker omkring asylsøgere?
Nej, det gjorde det faktisk ikke, for det var et stykke, der var skrevet for 2.500 år siden, altså et af verdens ældste dramaer.
Det stillede alligevel nogle meget aktuelle spørgsmål: Hvor hører vi til som mennesker, og hvem tager os ind, når vi er i fare?
Det gjorde altså det, som god kultur skal – fik tilskuerne til at overveje tilværelsen og stille de store spørgsmål.
Det er også derfor, at det er rigtig vigtigt, at vi som samfund bruger midler på kultur.
Derfor synes jeg også, det er rigtig dejligt, at man med det her lovforslag vil sikre flere bevillinger til teatre, der rækker langt ud i landet.
Men vi skal jo også politisk sikre, at teatrene er tilgængelige for så mange som muligt, og som den fungerende kulturminister klogt har skrevet, skal kulturen og kunsten være for alle.
Derfor har jeg også et lille men, et forbehold, i forbindelse med behandlingen af det her lovforslag, nemlig nedskæringerne på formidlingsordningen.
For man kan jo ud af høringssvarene læse, at der er en risiko for, at det kommer til at gå ud over billetpriserne for helt almindelige danskere, og det er jo ikke så godt.
Det er positivt, at man fritager børne- og ungdomsbilletterne fra nedskæringen, men Enhedslisten er bekymret for konsekvenserne af nedskæringerne, for teatrene, særlig de helt små, og for billetpriserne, og derfor vil vi stille spørgsmål til det i udvalgsarbejdet.
Sluttelig vil jeg sige, at det jo var sådan, at Enhedslisten og Alternativet ikke blev inviteret med i stemmeaftalen, men jeg vil gerne kvittere for åbenheden fra regeringens side og dermed konkludere, at Enhedslisten er afventende over for lovforslaget, men ser frem til udvalgsarbejdet.
Og så skulle jeg hilse fra SF og sige, at de bakker op om lovforslaget.
Birgitte Bergman (KF), 2019-10-23:
Det er som sagt min første ordførertale, og det har jeg set rigtig meget frem til som kulturordfører.
Selv om dette konkrete lovforslag handler om scenekunst, vil jeg gerne lige benytte muligheden for at sige lidt generelt om vores kulturliv, for det undrer mig nemlig meget, at kulturen ikke prioriteres højere hos den nye regering.
Aldrig har så mange danskere brugt landets kulturinstitutioner og deltaget aktivt i kulturlivet som i disse dage, disse år.
Danskerne er faktisk Europas storforbrugere af kulturoplevelser, og hele 80 pct. mener, at kunst- og kulturoplevelser spiller en vigtig rolle for børns dannelse.
Alligevel rangerer kunst og kultur oftest lavest på den politiske dagsorden, i konkurrence med andre centrale samfundsemner som sundhed, uddannelse og ældre.
Det er tankevækkende, og det er ærgerligt, at kulturområdet nærmest skal undskylde for sin plads i de offentlige budgetter.
For mig som konservativ er kultur en vigtig del af vores velfærdssamfund.
Kultur handler om dannelse, fællesskab og innovation.
Kultur er velfærd.
Samtidig genererer kultur indtægter til både erhvervslivet, kommuner, stat og kulturlivet selv.
Dette forslag handler om teaterkunsten, hvor målet er at sikre mere teater til flere.
Lovforslaget udspringer af en bred aftale, der blev indgået før valget i juni.
Med lovforslaget bliver der indført en ny kategori af teater, der varetager særlige opgaver regionalt på tværs af flere kommuner.
Udvidelsen sikrer, at også teatre med et snævert afgrænset geografisk virkeområde kan blive optaget i ordningen, og det er rigtig godt.
Med dette lovforslag sikrer vi en større geografisk spredning af midlerne, men det er vigtigt at understrege, at innovation og udvikling af dansk scenekunst også findes andre steder som f.eks. hos de lokale teaterforeninger.
Derfor er det godt, at de kan hente deres statslige medfinansiering til deres projekter i refusionsordningen, som fremover skal foregå i regi af Statens Kunstfond.
Det Konservative Folkeparti arbejder for ikke at reducere støtten til børne- og ungeteater og støtten til voksenteater.
Men vi ser generelt gerne, at der tilføjes flere midler til kulturen, og at omprioriteringsbidraget afskaffes.
Det Konservative Folkeparti bakker naturligvis op om den aftale og dermed også lovforslaget.
Og jeg skulle hilse at sige fra Nye Borgerlige, at de også stemmer for aftalen.
Tak for ordet.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-10-23:
Allerførst vil jeg sige, at jeg synes, det er helt dejligt at høre tre jomfrutaler heroppefra, og det gælder ikke mindst fru Birgitte Bergmans, som i den grad hejste kulturfanen på flotteste vis.
Lad os starte med konklusionen.
Jeg kan godt lide, når vi laver en lovgivning, der passer til virkeligheden.
Det er specielt tre teatre, som også er blevet nævnt, nemlig Fredericia, Vendsyssel og Randers.
Jeg har også lyst til at give en cadeau til hr. Alex Ahrendtsen fra Dansk Folkeparti, for det er fuldstændig rigtigt, at de laver godt teater alle tre steder, men jeg har også lyst til at sige, at Fredericia har gjort noget helt særligt, for de er gået fra at være ugleset i nogle sammenhænge og til at lægge et helt nyt niveau for, hvad man kan med musicalgenren.
Så jeg er fuldstændig enig med Dansk Folkeparti på det her område, og det er dejligt at være det for en gangs skyld.
Så jeg synes, vi nu ser en lovgivning, som vi bakker op om.
Så vil jeg afslutningsvis lige sige, som vi også hørte det fra Enhedslistens ordfører, at det faktisk er politisk dybt frustrerende, når man som parti har lyst til at blive en del af enten en forligskreds eller – som i det her tilfælde – en stemmeaftale, hvor man som parti går ind og siger, at man både er helt enig i indholdet, og at man også står inde for den økonomi, der gør de her ændringer mulige, men så bliver blokeret fra muligheden for det, for så virker det nærmest som politisk mobning.
Jeg bliver nødt til at understrege igen og igen, at jeg simpelt hen ikke forstår det, og jeg synes, det er en dårlig parlamentarisk kultur.
Den overvejelse og den holdning skal der mange fede streger under.
Jeg synes, det er for dårligt!
Ellers synes jeg til gengæld, at lovforslaget er rigtig, rigtig godt, og vi bakker op om det.
Henrik Dahl (LA), 2019-10-23:
Tak for det, formand.
Med L 20 udmønter vi jo en politisk aftale, som blev indgået før valget af min partifælle eller måske ikke min partifælle – det er omdiskuteret i medierne, og jeg kan ikke svare på det – nemlig Mette Bock, som var kulturminister på det her tidspunkt.
Tak for ordet.
Nick Hækkerup (S), 2019-10-23:
Jamen det er fint, at spørgeren vil invitere mig til at svare på et andet spørgsmål, men det bekræfter jo også i virkeligheden, at spørgeren stiller et andet spørgsmål end det spørgsmål, som spørgeren har stillet i den spørgsmålsrække, som vi har fat i nu.
Derfor giver det selvfølgelig mest mening at svare på spørgsmålet, når der er tid til at svare på det og ikke kun ½ minut, men når jeg har bedre tid til at svare på spørgsmålet.
Nils Sjøberg (RV), 2019-10-23:
Jeg er her på vegne af vores kulturordfører, Zenia Stampe, der desværre ikke kan være her i dag.
Hun har bedt mig sige følgende: Det Radikale Venstre er en del af den stemmeaftale, der ligger til grund for lovforslaget.
Aftalen indebærer bl.a., at der oprettes en ny kategori af teatre, der skal varetage opgaver på tværs af flere kommuner.
Det er et meget positivt tiltag, synes Det Radikale Venstre, fordi det tager højde for, at det ikke er alle kommuner, der er så heldige at have et teater, og fordi flere teatre allerede har påtaget sig et større ansvar for at få scenekunsten ud til et bredere publikum geografisk set.
Det vil vi gerne honorere ved at se meget positivt på den aftale.
På sigt ønsker vi at give endnu flere teatre mulighed for at gå samme vej.
Vi skal have scenekunsten rundt i hele Danmark, i hele landet.
Efter indgåelsen af stemmeaftalen har der været rejst en debat om den foreslåede bestyrelsessammensætning.
Der er bl.a. blevet rejst et bekymringsforslag, hvor man giver udtryk for bekymring over, hvordan det her er sammensat.
Det vil vi selvfølgelig se på med interesse i det videre forløb.
Vi synes, at det er en berettiget bekymring, og det er i hvert fald vores holdning, at man ikke må gå på kompromis med teatrenes lokale forankring og kunstneriske integritet, selv om de nu får et større statsligt tilskud.
Det er jo netop disse teatres stærke lokale forankring og kunstneriske drive, der har ledt dem frem mod succes, og som vi nu honorerer med dette øgede tilskud.
Det kan være i form af et ændringsforslag, der kommer til at ændre sig.
Det kan være på mange måder; det kan også være i form af bekendtgørelser, som vælges.
I forhold til de overordnede linjer kan jeg dog på Radikale Venstres vegne meddele, at Zenia Stampe, som jeg jo repræsenterer her, meget gerne vil indgå i det videre arbejde, og vi ser utrolig positivt på det i Det Radikale Venstre.
Anni Matthiesen (V), 2019-10-23:
Det tror jeg da godt vi kan blive enige om, altså at kom nu i gang.
Og vi kan tale om det os tre her i salen i dag.
Men jeg tror også bare, at hvis vi skal have ændret de procentsatser, som hr. Kim Valentin lige omtalte, er der nødt til at ske noget konkret.
Så er der også noget konkret på vej fra kulturministerens side?
Mattias Tesfaye (S), 2019-10-23:
Men der er ingen garantier.
Altså, selv om vi vedtager det her lovforslag, kan jeg ikke stå her og garantere, at der ikke vil være en fremmedkriger med dobbelt statsborgerskab, der alligevel står med sine gummisko på den danske side af den dansk-tyske grænse.
Det kan jeg jo ikke garantere.
Men jeg tror på, at hvis vi får det her vedtaget og får loven til at træde i kraft hurtigst muligt – ambitionen er jo, at det skal være i den her uge – så vil vi være i stand til at tage statsborgerskabet fra nogle fremmedkrigere, der har dobbelt statsborgerskab, og at det faktisk vil øge sikkerheden for den danske befolkning. Og det synes jeg har en værdi.
Det synes jeg virkelig det har.
Det er virkelig, virkelig ikke i vores lands interesser, at de ankommer til det her samfund.
Jens Rohde (RV), 2019-10-23:
Det var jo så baron Montesquieu, der i sin tid sagde: Jeg er menneske, før jeg er franskmand, og jeg er menneske af nødvendighed og kun franskmand ved en tilfældighed.
Det er jo et meget godt princip at have, når man skal diskutere retspolitik og sikkerhed.
For mener ministeren, at sikkerhed kun skal gælde for danske statsborgere i Danmark?
Mattias Tesfaye (S), 2019-10-23:
Nej, det er ikke regeringens opfattelse, at sikkerhed kun gælder danske statsborgere i Danmark.
Jeg mener også, at både Folketinget og regeringen har et ansvar for folk uden dansk statsborgerskab, der opholder sig i Danmark, ligesom jeg også mener, at vi, alene fordi vi er mennesker, har et ansvar over for andre mennesker, uanset hvor de opholder sig på kloden.
Men jeg mener ikke, at man kan komme udenom, at det her Folketing – og i hvert fald den regering, der sidder nu – føler en særlig forpligtigelse over for de mennesker, der opholder sig i det her land, og vi kan ikke sidde overhørig, at der fra Justitsministeriet er kommet en anmodning om, at vi hastebehandler det her lovforslag i den her uge af hensyn til befolkningens sikkerhed.
Det var jo sådan set på lovprogrammet til december.
Det er med åbne øjne, at vi har en – synes jeg også selv – ærgerligt kort høringsfrist og en ærgerligt kort folketingsbehandling, men det er jo, fordi vi også sidder med informationer om, at Justitsministeriet siger: Vil I være venlige at hastebehandle det i den her uge; det ville være til gavn for befolkningens sikkerhed?
Det synes jeg også bør mane til eftertanke, både i den ene og i den anden side af Folketingssalen.
Marie Krarup (DF), 2019-10-23:
Når ministeren kun foreslår, at vi kan tage statsborgerskabet fra dem med to statsborgerskaber, vil ministeren så ikke indrømme, at regeringen ikke gør alt for at forsvare Danmark og danskernes sikkerhed?
Mattias Tesfaye (S), 2019-10-23:
Jeg har i hvert fald ikke oplysninger om, at fremmedkrigere med to statsborgerskaber skulle udgøre en større fare for Danmarks sikkerhed end fremmedkrigere med kun ét statsborgerskab.
Så langt kan jeg godt følge fru Marie Krarup.
Vi har sat os den opgave, at vi vil gøre alt, hvad vi kan, for at beskytte den danske stat, de danske myndigheder og den danske befolkning, og det sker inden for rammerne af den danske grundlov og de konventioner, vi har tiltrådt, og det gør vi med åbne øjne, og det er, bl.a. fordi vi er tilhængere af, at Danmark har underskrevet statsløsekonventionen.
Vi er ikke tilhængere af, at folk er statsløse.
Vi mener, at det er et skridt fremad for menneskeheden, at færre og færre mennesker er statsløse, og det er et vigtigt skridt fremad, som vi skal stå fast på.
De mennesker, der så opholder sig i f.eks. Syrien og Irak, og som har været fremmedkrigere, ønsker vi jo også at gøre noget ved, selv om de opholder sig i de områder.
Vi arbejder sammen med andre europæiske lande om at sikre en regional retsproces for dem i områderne, og det er i øvrigt nogle bestræbelser, vi har intensiveret her på det sidste.
Vi er ikke i mål med det, men det er jo ambitionen, at de også skal for en dommer, og at de også skal straffes, og hvis de kommer til Danmark med et dansk statsborgerskab, vil vi også gøre alt, hvad vi kan, for at de kommer for en domstol herhjemme.
Marie Krarup (DF), 2019-10-23:
Jeg synes bare, det er ærgerligt, at regeringen ikke vil leve op til sit løfte om, at man vil gøre alt, hvad man kan, for at sikre, at fremmedkrigere ikke kommer til Danmark, når det rent faktisk ikke er det, man gør.
Så derfor vil jeg opfordre regeringen til at arbejde på, at vi kommer ud af statsløsekonventionen eller får taget et forbehold for det, sådan at man reelt kan gennemføre det, som vi stiller som ændringsforslag til L 38, om, at det selvfølgelig også skal kunne gælde de fremmedkrigere, der kun har ét statsborgerskab.
For jeg tror, at man kan være ret overbevist om, at de er mindst lige så farlige som dem, der har to statsborgerskaber, og derfor bør Danmark og danskerne selvfølgelig kunne forsvares imod dem også.
Mattias Tesfaye (S), 2019-10-23:
Jamen hvis en person med dansk statsborgerskab forsøger at indrejse i Danmark, åbner vi døren, og det er, uanset om det er ved den dansk-tyske grænse, eller om det er i Terminal 3 i Københavns Lufthavn, for folk med dansk statsborgerskab har ret til at rejse ind i Danmark.
Jeg ser selv sådan på det, at Europa, og i øvrigt også andre verdensdele, har en kedelig historie med etniske og religiøse mindretal, som ikke har fået statsborgerrettigheder, og at der har været rigtig mange mennesker, som ikke har haft adgang til at kunne få et statsborgerskab, og at det er en politisk målsætning ikke bare for den danske regering, men for rigtig mange lande i verden, at begrænse statsløshed, og at man ikke tager statsborgerskabet fra folk, hvis det har den risiko, at de bliver statsløse.
Det synes jeg virkelig, virkelig er et vigtigt skridt fremad, og der må vi ikke gå tilbage.
Det har været et vigtigt skridt for menneskeheden at komme det skridt fremad.
Mette Thiesen (NB), 2019-10-23:
Tusind tak.
Jeg nævnte det tidligere, da ordføreren var på, og nu vil jeg så spørge ministeren om det samme.
For mit indtryk fra ministeren og fra Socialdemokratiet var, at man ikke ønskede en solnedgangsklausul i den her lov, men at der så havde været lidt pres fra andre partier.
Venstre blev nævnt, og jeg kunne forstå, at også Det Radikale Venstre ønskede det her.
Man havde så at sige
indgået en form for rullekravealliance omkring det her ønske om en solnedgangsklausul.
Så ville jeg bare høre, om ministeren nu pludselig mener, at det er en god idé at have en solnedgangsklausul i det her lovforslag, eller om ministeren vil holde fast i sin, som jeg opfattede det, oprindelige holdning til, at det her lovforslag ikke skulle have en solnedgangsklausul.
Mattias Tesfaye (S), 2019-10-23:
Tak for spørgsmålet.
Vi har fremsat et lovforslag uden solnedgangsklausul, fordi vi mente, at det var det rigtige.
Men vi er også en mindretalsregering.
Vi repræsenterer kun cirka en fjerdedel af Folketinget, så vi har behov for at samarbejde med andre partier i Folketinget.
Derfor lytter vi altid opmærksomt til, hvad alle partier siger.
Og vi har bl.a. hørt fra SF og fra Venstre og også fra andre partier, og i øvrigt også fra en del af høringssvarene, at det kunne være en god idé med en solnedgangsklausul.
Så det er frem mod sommeren 2021.
Det ændringsforslag bliver fremsat, og det kommer vi i regeringen til at støtte, og Socialdemokratiet kommer til at stemme for.
Mette Thiesen (NB), 2019-10-23:
Tak for det.
Tak for svaret.
Jeg kan så forstå, at det ikke bliver en del af lovforslaget, men at det bliver et ændringsforslag til lovforslaget, som man fremsætter med hensyn til den her solnedgangsklausul.
Mattias Tesfaye (S), 2019-10-23:
Ja, og når vi mødes herinde i Folketingssalen i morgen, vil der jo være, kan jeg høre, flere ændringsforslag, som vi skal forholde os til, og et af dem vil så være fremsat af regeringen og vil handle om en solnedgangsklausul.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-10-23:
Tak for ordet.
Debatten i dag har gået på retsprincipper i forhold til rigets sikkerhed.
Alternativet er af den opfattelse, at netop ved at fængsle fremmedkrigere sikrer vi rigets sikkerhed langt mere effektivt, end hvis vi bare lader dem være ude i den store verden.
Mit spørgsmål til ministeren er helt konkret: Er ministeren af den opfattelse, at fremmedkrigere, der bliver anklaget og puttet i fængsel i Danmark, udgør en større trussel – alene fordi de er på dansk jord – end hvis de er frie i den store verden, hvor vi ikke har kontrol med dem?