runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2019-02-28:
Først vil jeg godt lige sige, at jeg overhovedet ikke synes, at Alternativet er gået hårdt til forslaget.
Tværtimod synes jeg da, at der var en forståelse for forslaget.
Så i forhold til det andet: Altså, det er jo en diskussion, vi også havde om EU-parlamentarikernes lønninger, kan jeg huske.
Da sagde man, at EU-parlamentarikerne laver det samme, og derfor skal de have det samme.
Så var vi nogle andre, der sagde nej, for EU-parlamentarikerne repræsenterer deres befolkninger, og derfor skal de have det, som de nationale parlamenter får.
Derfor afstod jeg selv fra at få en lønforhøjelse, så jeg kunne blive på det niveau, som folketingsmedlemmer i øvrigt var på, fordi jeg syntes, det var helt vildt, hvis jeg som repræsentant for danske vælgere skulle have meget mere end dem, der var valgt ind i Folketinget.
Problemet opstår jo ikke i forhold til dem, der arbejder ude i medlemslandene.
Opstår problemet så i forhold til dem, der arbejder i Bruxelles?
Nej, det gør det jo sådan set ikke, for hvis man finder en eller anden medianløn, kan man jo f.eks. tage udgangspunkt i, at de bor og arbejder i Bruxelles, og så kan man jo tage belgisk skat.
Det er jo der, de er, og så er der klart nogle udetillæg og nogle genetillæg osv., men det var en model.
Så den model kan sagtens findes.
Det lægger vi så i øvrigt op til at der er valgfrihed omkring.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-28:
Når man læser de her historier fra Aarhus, bliver man sådan set i rigtig godt humør.
Det er en kommune, der har givet de arbejdsløse en tro på, at de duer til noget, en tro på, at de også kan komme i job, og at der også er brug for dem ude på arbejdspladserne.
Det er jo rigtig, rigtig godt.
De har også vist i Aarhus, at mange borgere udmærket godt ved, hvad der skal til for at få dem i arbejde.
De har vist, at de rigtig gerne vil, og at det rent faktisk hjælper at lade den enkelte stå i spidsen eller gå forrest for at komme i job.
Det er en fordel at have den enkelte med og ikke bare styre dem som dukker, men rent faktisk få dem frem til styrepinden og få dem til at være med til at bestemme retningen.
Mange gange er det her jo ikke så svært, for man behøver ikke at sende dem på alle de kurser og meget af det, som de enten har været til i forvejen eller ved noget om, og som de ikke får brug for.
Det kan være, at man bare skal gøre det, som ministeren også nævnte, nemlig snakke med en diætist, tage et kørekort eller få ordnet tænderne, fordi det også er et kæmpeproblem for rigtig mange.
Så med de ord vil jeg gerne rose Aarhus for det, de har gjort, og for de resultater, de har vist indtil nu.
Det er meget, meget spændende.
Men nu skal vi så tage stilling til, om vi vil udbrede det her til hele landet.
Det tror jeg er rigtig svært at sige ja til lige nu.
Der er jo en evaluering i gang om projektet i Aarhus, hvor de vil fortælle, om deres gode resultater skyldes projektet, eller om det måske bare er gode tider, vi har lige nu, på arbejdsmarkedet, eller om det er en kombination af begge dele.
Det i sig selv er jo også ganske interessant, når vi kommer dertil.
Vi ved heller ikke, hvor dyrt det vil være.
Nu nævnte ministeren godt nok et tal, i forhold til hvis alle bruger alle pengene, men det gør de nok ikke.
Men vi ved ikke, hvad det vil koste.
Og uden at kende prisen og uden at være tættere på at kende effekten af det mener jeg, at det vil være svært at sige et hundrede procent ja til det.
Men når det så er sagt, tror jeg rigtig meget på det her og hele tanken omkring det, sådan som jeg også beskrev det før.
Jeg kunne faktisk tænke mig at se det her udbrede sig, altså at styringen bliver overladt til den enkelte, og at den enkelte føler sig hørt og ikke kørt over af systemet, som alle, der har beskæftiget sig med det her område, ved rent faktisk sker derude.
Derfor vil Socialdemokratiet meget gerne sammen med de partier, der har lyst, tage en diskussion af og en dialog om, hvordan vi kan udbrede det her til andre kommuner, altså udbrede det mere og dermed måske gøre forsøget større.
Så med de ord vil jeg gerne rose SF for at tage denne meget spændende debat, som det bestemt er, op, og jeg vil rose Aarhus for deres forsøg og indtil videre gode resultater.
Vi vil stemme nej til dette forslag, men vi vil følge forsøget i Aarhus ret tæt og vil gerne være med til at udbrede forsøget til andre kommuner, men ligefrem at gøre det landsdækkende er vi ikke nået til endnu.
Pernille Bendixen (DF), 2019-02-28:
Det svar er jeg trods alt glad for at få.
Så nævner hr. Mattias Tesfaye tvangsanbringelser.
Der har jeg faktisk spurgt ind til, hvad der egentlig sker med de tvangsanbragte børn, hvis forældrene rejser ud – altså hvis vi forestiller os, at forældrene rejser ud.
Ved hr. Mattias Tesfaye, hvad der så skal ske med de børn?
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-28:
Det er et meget relevant spørgsmål, som vi også har diskuteret i efterhånden noget tid her i Folketinget, og ministeren har også været i samråd, hvor jeg har spurgt specifikt ind til juraen i det her.
Her kunne jeg jo så forstå, at Ombudsmanden i hvert fald ikke mener, at der er fuldstændig klarhed over, om serviceloven, dvs. socialpolitikken, gælder for de børn, der ikke har noget lovligt ophold i Danmark og bor på udrejsecentre.
Derfor finder man lidt en anden juridisk tilgang til det her, men jeg kan også forstå på regeringen, at de har tænkt sig at fremsætte lovforslag, der skal få ryddet op i det og skal sikre et klarere juridisk grundlag for, hvilke dele af serviceloven, om overhovedet noget af serviceloven, der gælder for de her børn.
Vi vil i hvert fald bare sige fra Socialdemokratiets side, at vores udgangspunkt er, at socialpolitikken også skal gælde for dem.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-02-28:
Tak for det.
Hr. Mattias Tesfaye siger, at det ikke virker gennemtænkt.
Jeg kan forsikre hr. Mattias Tesfaye om, at loven fra 2012 var rigtig godt gennemtænkt af hr. Mattias Tesfayes parti på daværende tidspunkt, og derfor vil jeg spørge hr. Mattias Tesfaye: Har ordføreren og hans parti nogen som helst dokumentation for, at der skulle finde flere udsendelser sted ved at have familierne siddende på Sjælsmark?
Er der dokumentation for, at det er en bedre løsning til at få familierne til at rejse end det, man gjorde i 2012, hvor man fik familier til at rejse og anbragte dem på Sjælsmark, når rejsen var umiddelbart forestående, sådan at der ikke fandtes de her mistrivselsproblemer blandt børn?
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-28:
Det synes jeg også er et meget relevant spørgsmål.
Man kan vel koge det ned til: Hvad virker egentlig?
Det, jeg i hvert fald kan konstatere, er, at det gamle regime ikke virkede tilfredsstillende.
Nu er der så etableret et nyt udrejseregime, som jeg synes bærer almindelig retfærdighed i sig, nemlig at ophold er for dem, der får asyl.
Derudover kan vi i hvert fald se, at selv om der er et voksende antal børn på Sjælsmark, så er der også en hel del, som ankommer til Sjælsmark, men som udrejser af Danmark, eller som vi i hvert fald ikke ved hvor er i Danmark, og hvor politiet vurderer, at det mest sandsynlige er, at de ikke opholder sig i Danmark mere.
Det synes jeg trods alt også er værd at tage med i overvejelserne om, hvad det er, der fungerer, og hvad der ikke fungerer.
Jeg kan godt se, at der er en lille hård kerne af familier, som er der i lang tid.
Det synes jeg er et særskilt politisk problem.
Jeg vil bare advare imod, at vi tilrettelægger hele asylpolitikken efter en meget, meget lille andel af de afviste asylansøgere, som er dem, der har været på udrejsecentrene i lang tid.
Til det sidste kan jeg sige klart nej.
For det er jo ikke på grund af de omstændigheder, familierne er i, at man kan gøre brug af serviceloven, hverken når det handler om frivillige anbringelser eller ufrivillige anbringelser.
Det handler om forældrenes evne til at være forældre, ligesom det gør uden for udrejsecentrene.
Men jeg vil godt lige holde fast i én ting, og det er, hvorvidt det her er en ændring af asylpolitikken, eller om det kun handler om de ganske få familier, der er på Sjælsmark.
Der vil jeg insistere på, at det her er en generel ændring af dansk asylpolitik.
Nu trak jeg lige nogle tal frem for sjovs skyld.
Af dem fik 3.500 afslag, og 171 af dem er på Sjælsmark.
Det er under 1 pct.
Vi skal passe på med ikke at indrette lovgivningen på en måde, hvor vi siger til de resterende, altså det langt overvejende flertal af udlændinge, der er i asylsystemet, og som overholder reglerne, at hvis de modarbejder reglerne, så er der alligevel en tilværelse i Danmark.
Søren Søndergaard (EL), 2019-02-28:
De tal var da helt fantastiske – der er jo en masse, der ikke er overført endnu.
De venter til efter valget med få dem overført ikke, for ellers bliver der ballade oppe i Hørsholm for De Konservative og Venstre.
Så, altså, det er jo fuldstændig absurde tal.
Nå, lad det nu ligge.
Nu gjorde hr. Mattias Tesfaye meget ud af, at det var sådan et tanketomt forslag, vi havde stillet.
Derfor vil jeg godt spørge, om hr. Mattias Tesfaye også mener, at den socialdemokratiske gruppeformand og udvalgsformand for børn og unge i Hørsholm byråd lider af samme tanketomhed, når han til avisen.dk for nylig skrev: »Børn vejer tungere end ethvert politisk hensyn ...
Udlændingeloven er for hård ved børn.
De skal bo under andre vilkår.
De kan være på Sjælsmark i et antal måneder og skal så tilbydes noget andet.«
Er det også et udtryk for tanketomhed?
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-28:
Jeg har ikke sagt, at der er nogen, der lider af tanketomhed.
Særlig når vi er inde i udlændingepolitetikkens svære dilemmaer, tror jeg vi alle sammen skal anstrenge os for ikke at lægge hinanden motiver eller argumenter i munden.
Jeg siger: Jeg synes ikke, det er tænkt til ende – det synes jeg ikke det er.
Jeg kan godt forstå, hvis man sidder på et rådhus i Hørsholm, at den her situation er utilfredsstillende.
De er ikke absurde.
Jeg refererer fra svaret på spørgsmål nr. 328, som jeg har modtaget her den 5. februar.
Jeg synes, det er interessant at tænke over, at 21.316 søgte asyl i Danmark i 2015.
Jeg ved godt, at det er de tal, hvor der var mange, men det er for at få de statistisk bedste tal.
Af dem gav vi afslag til 3.570.
Det er 171 af den population, der opholder sig på Sjælsmark.
Det er da interessant, at vi taler om under 1 pct. af dem, der har søgt asyl, og at der nu foreslås en generel ændring af asylpolitikken på baggrund af 0,8 pct. af dem, der har søgt asyl.
Det er det jeg mener ikke er tænkt til ende.
Man stirrer sig blind på den lille gruppe i stedet for at overveje, hvad konsekvenserne kan være for den store.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-02-28:
Der er ikke nogen, der tilrettelægger asylpolitikken.
Det er et spørgsmål om at løse de problemer, der helt åbenlyst er der, og som ordføreren heldigvis også erkender, nemlig børnenes massive mistrivsel.
De taber sig i vægt, de kan ikke fungere som børn.
Det er jo ikke et spørgsmål om, at man så får ret til ophold i Danmark.
Det er et spørgsmål om, hvor man opholder sig, indtil man kan rejse ud, og om, hvorvidt det medfører mistrivsel.
Det vil jeg gerne følge op på med et spørgsmål: Mener hr. Mattias Tesfaye og hans parti virkelig, at tvangsfjernelse af børn fra deres forældre, fordi de er på Sjælsmark, kan være den bedste løsning på problemet med børnenes mistrivsel?
Søren Søndergaard (EL), 2019-02-28:
Altså, de tal giver jo kun nogen mening, hvis de øvrige, der ikke er på Sjælsmark, altså op til de 3.000 og et eller andet, er udrejst.
Er de det?
Er de udrejst?
Ellers giver tallene absolut ingen mening.
Altså, er det her bare et udtryk for, at vedkommende ikke har tænkt det igennem?
Er det et resultat af det, eller hvordan forholder det sig?
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-28:
Vores politik er rimelig klar med de argumenter, jeg har lagt frem her.
Jeg tror ikke, at det vil være i det danske samfunds interesse, men jeg tror faktisk heller ikke, at det vil være i børnenes interesse, at vi etablerer en regel, der går på, at hvis bare man modarbejder myndighederne i 12 måneder, så får man en tilværelse i Danmark.
Jeg mener ikke, at det er tænkt helt til ende, hvad konsekvenserne af det vil være.
Pernille Bendixen (DF), 2019-02-28:
Jeg tror måske, at vi er mere end én her i salen, der er lidt nysgerrige på, hvordan Socialdemokratiet stiller sig i forhold til det krav og et eventuelt støtteparti eller en regeringspartner, hvis det her er et ultimativt krav for at støtte Mette Frederiksen som statsminister.
Inger Støjberg (V), 2019-02-28:
Nej, børn er forældres ansvar, og i det omfang, forældre ikke kan varetage ansvaret, har vi myndigheder i Danmark, der går ind og hjælper.
Søren Søndergaard (EL), 2019-02-28:
Lad mig starte med at slå fast, at ministeren er aldeles uegnet til at udlægge, hvad i hvert fald Enhedslisten, men jeg tror også Det Radikale Venstre og Alternativet, mener i den her sag.
Altså, noget så fuldstændig latterlig åndssvagt som at sige, at vi mener, at folk selv skal bestemme at rejse ud, er bare for dumt.
Man skulle bare tro, at det var noget af det, der ville interessere en minister allerførst; for at prøve på at forstå problemet: Hvad er egentlig grunden til, at de her mennesker, som kan få lov til at sidde og glo ind i en væg oppe på Sjælsmark, vælger det frem for at tage hjem?
Og derfor er mit spørgsmål, om ikke opgaven består i at fjerne den frygt for at få dem til at rejse hjem, frem for at de bare sidder.
Inger Støjberg (V), 2019-02-28:
Det gør vi sådan set også alt, hvad vi overhovedet kan, for, i og med at der jo også er masser af rådgivning at hente for de her familier.
Det er jo ikke sådan, at man ikke har mulighed for at blive rådgivet.
Flygtningehjælpen, altså Dansk Flygtningehjælp, er jo meget aktiv på den front, og det går jeg da ud fra at hr. Søren Søndergaard godt er klar over.
Inger Støjberg (V), 2019-02-28:
Ja, de vil jo mene, at forholdene i Danmark trods alt er bedre end dem, de kan komme hjem til, men måske har de et falsk håb om, at de kan få lov til at blive i Danmark.
Jeg ved det ikke.
Det er jo svært for mig at sige.
Jeg kan i hvert fald bare konstatere, at de jo nægter at rejse ud, selv om de ikke har ret til at opholde sig her.
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-28:
Jeg tror, at den socialdemokratiske gruppeformand i Hørsholm, som jeg udmærket kender og har diskuteret det her med adskillige gange, er en god lokalpolitiker, som selvfølgelig protesterer over, at hans egen kommune f.eks. bruger en hel embedsmand til ikke at lave andet end at håndtere underretninger fra Sjælsmark.
Det kan jeg da godt forstå at de reagerer på.
Det er da ikke behageligt at have vrangsiden af udlændingepolitikken liggende i sin egen kommune.
Det, der bare er vores ansvar her, er at varetage hele nationens interesse og tænke udlændingepolitikken helt til ende – og ikke bare kun stirre sig blind på de 0,8 pct.
Ja, pr. 15. januar var der 453 på Kertrudegård, 171 på Sjælsmark.
Det er det, der er i udrejsesystemet.
Langt, langt hovedparten af de mennesker, der opholder sig i det danske asylsystem, følger reglerne.
Nu foreslår Enhedslisten at indrette asylpolitikken efter dem, der ikke følger reglerne.
Det er det, jeg synes er problematisk.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-02-28:
Men er det ikke korrekt, at det ikke ændrer sig?
Det, at man kan sende familierne ud, ændrer sig ikke, uanset om de bor uden for Sjælsmark eller på Sjælsmark.
Det forhold er det samme.
Det kan myndighederne, når det kan lade sig gøre.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-28:
Jamen det er jo fuldstændig rigtigt, at det sådan set ikke ændrer noget på sagen, om man bor uden for Sjælsmark eller ej.
Det er rigtigt.
Men det ville jo skabe et incitament til at blive i Danmark, fordi man fik sin drøm om et liv i Danmark opfyldt.
Hvorfor skulle det gøre en mere tilbøjelig til at rejse hjem frivilligt?
Sagen her er jo, at man har fået behandlet sin sag efter dansk lovgivning, internationale konventioner er opfyldt, og man har ikke ret til beskyttelse i Danmark.
Nogle havde, inden de kom til Danmark, fået beskyttelse andre steder i nærområderne – det er jo det, som de fleste, herunder også De Radikale, gerne vil – og så er de alligevel rejst til Danmark, fordi de gerne vil bo i Danmark.
Og derfor er de blevet nægtet beskyttelse her.
Nogle har familiemedlemmer i Danmark, og det er derfor, de gerne vil være her.
Det forstår jeg sådan set godt.
Men de pågældende mennesker har ikke ret til at bo i Danmark, og derfor skal de rejse ud.
Hvis vi så siger: Nu får I så jeres ønske om et liv uden for Sjælsmark opfyldt – vil det da ikke gøre dem mere tilbøjelige til at rejse hjem frivilligt.
Altså, det synes jeg da er ret indlysende.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-02-28:
Nu spurgte jeg også den socialdemokratiske ordfører, men det er vel korrekt forstået, ikke sandt, at ordføreren ikke kan dokumentere, at det, at de er blevet holdt på Sjælsmark, så skulle føre til, at flere ønsker at rejse frivilligt?
Ordførerens parti var jo med i aftalen fra 2012 ud fra, må man gå ud fra, nogle af de her betragtninger, nemlig at vi er nødt til at behandle de her børn bedre og få flere hjemsendelsesaftaler i stand, for det er det, der virker, i forhold til at få de her familier til at rejse.
Men jeg spørger lige igen: Kan ordføreren dokumentere, at det har ført til flere frivillige udrejser, at de er blevet holdt på Sjælsmark så længe?
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-28:
Nej, sådan er det faktisk ikke.
Vi kan ikke sende de her folk hjem, hvis deres lande ikke vil modtage dem.
Og deres lande vil ikke modtage dem, hvis de ikke vil rejse frivilligt.
Så hvorfor skulle de pludselig komme til den konklusion, at de nu ønsker at rejse frivilligt, når de har fået deres drøm om et liv uden for Sjælsmark opfyldt?
Det vil jo ikke ske.
Så vi har indrettet os sådan, at når man har fået sin sag afvist, skal man bo på Sjælsmark.
Det er ment som en midlertidig foranstaltning, og til midlertidig beboelse er forholdene fine.
Så vi har indrettet Sjælsmark til det, det er beregnet til, nemlig midlertidigt ophold.
Så er der nogle, der vælger at bo der i lang tid, fordi de ikke rejser hjem.
Og vi kan ikke sende dem hjem, fordi deres lande ikke vil modtage dem, hvis de ikke vil rejse frivilligt.
Selvfølgelig medfører det, at flere rejser frivilligt, når man ikke kan få sin drøm om et liv i Danmark opfyldt og man skal bo på et udrejsecenter.
Selvfølgelig gør det det.
Det er da indlysende.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-02-28:
Det er jo altid et argument at sige, at det er indlysende!
Spørgsmålet gik jo på, om hr. Joachim B. Olsen kan dokumentere det.
At det er indlysende, kan enhver jo komme og sige.
Spørgsmålet er jo, hvor mange det kan påvises er rejst hjem på grund af de her utålelige forhold på Sjælsmark.
Det er jo det, diskussionen handler om.
Nu synes jeg overhovedet ikke, at det hænger sammen nogen steder.
Hele argumentationen imod at gøre forholdene lidt bedre for børnene – det er jo i virkeligheden det, det her handler om – går på, at hvis vi gør det, vil man miste et incitament til at tage hjem.
Det er derfor, at vi spørger, om vi ikke kan få nogle tal.
Kan vi ikke få påvist, hvor mange der har besluttet at rejse hjem, fordi børnene har det så dårligt på Sjælsmark, som de har?
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-28:
De problemer, der er på Sjælsmark, skyldes jo, at forældrene ikke følger myndighedernes beslutning og rejser hjem.
Det synes jeg ikke er en ansvarlig beslutning af forældre at tage.
Men det er da almindelig sund fornuft at sige, at det selvfølgelig fører til, at flere rejser hjem, og at det selvfølgelig også fører til, at færre kommer hertil til at starte med, hvis det er sådan, at man ved, at man ikke får lov til at blive, hvis man ikke har noget krav på at blive.
Hvis vi sagde, at de bare får lov til at komme ud i samfundet og bo der, selv om de ikke følger myndighedernes anvisning, vil der selvfølgelig komme flere til Danmark.
Søren Søndergaard (EL), 2019-02-28:
Og det fastholdes jo.
Det ændres jo ikke.
Jeg forstår simpelt hen ikke præmissen.
Altså, om man bor på Sjælsmark og ikke har ret til at lave mad, eller man bor i lejlighed lige uden for Sjælsmark, og børnene har ret til at lave mad, er det i begge situationer sådan, at hvis der bliver mulighed for at sende en hjem, kommer det til at ske med kort varsel.
Man bliver hentet, ud af vagten!
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-02-28:
Næh, det, vi foreslår, er sådan set bare at sikre, at de børn, der ikke trives i det danske samfund, i Danmark, uagtet deres forældre skal rejse hjem, får nogle ordentlige vilkår at vokse op under.
Ja, det gør vi sådan set sammen med Red Barnet og Børns Vilkår og Røde Kors og Ombudsmanden.
Så når ordføreren stiller sig op og siger, at Socialdemokratiets bedste løsning er, at de her børn så må tvangsfjernes fra deres forældre, skal vi så virkelig forstå, at det er det, Socialdemokratiet mener vi skal gøre ved den problemstilling, der er på Sjælsmark lige nu?
Er det Socialdemokratiets løsningsforslag?
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-28:
Vi siger, at ligesom for alle andre børn i det her land gælder serviceloven også for dem.
Det betyder, at hvis forældrene ikke er i stand til at være forældre, er vi heldigvis i den situation, at offentligt ansatte, f.eks. pædagoger, er pålagt en skærpet underretningspligt.
Det ryger ind på kommunens rådhus, og dér skal de føre tilsyn og lave en børnefaglig undersøgelse.
Hvis der er behov for aflastning, sætter kommunen det i gang; hvis der er behov for frivillig anbringelse, sætter kommunen det i gang; og hvis der er behov for ufrivillig anbringelse, så sætter kommunen også det i gang efter de fuldstændig samme principper, som gælder alle andre steder.
Vores socialpolitik er ikke, at alle børn, der har det slemt, skal tvangsfjernes – hverken i Brøndby Strand eller i Sjælsmark.
Så tror jeg, at Alternativet skal passe på med at tage Ombudsmanden til indtægt for beslutningsforslaget.
Det er i hvert fald ikke sådan, jeg har hørt hans udtalelser eller læst hans rapporter.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-02-28:
Altså, vi kan jo referere, hvad Ombudsmanden skriver i sin rapport, nemlig at efter de foreliggende oplysninger er det »min vurdering, at de vanskeligheder for børnene, der knytter sig til udrejsecenteret, ikke i første række kan tilskrives de nærmere faciliteter mv. i centeret, men i højere grad selve det forhold, at der efter udlændingeloven er pligt for de pågældende til at bo der«.
Og han skriver i øvrigt et andet sted, at det at bo i Sjælsmark for børn begrænser deres muligheder for naturlig livsudfoldelse.
Så kan man jo fortolke det, som man vil, men den måde, vi fortolker det på, er i hvert fald, at det ikke er godt for børn at bo på Sjælsmark i længere tid.
Derfor prøver vi at finde en løsning.
For så ville vi slet ikke skulle ud i spørgsmål om underretninger og eventuelt tvangsfjernelse.
Kan man ikke godt forstå det perspektiv fra Socialdemokratiets side?
Og hvad siger Socialdemokratiet til de organisationer, der er ude at kritisere, at børn bor på Sjælsmark?
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-28:
Jeg fik ikke skrevet dem alle sammen ned, men jeg vil godt understrege, at efter vores opfattelse skal der selvfølgelig være ordentlige vilkår.
Vi skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at skærme de børn, og jeg mener, at Ombudsmanden i sin rapport skitserer nogle af de emner, vi burde tale om.
Det er noget af det, jeg også nævner i min redegørelse.
Når jeg fastholder, at Alternativet ikke kan henvise til Ombudsmanden og sige, at han bakker beslutningsforslaget op, så synes jeg egentlig, at Alternativets ordfører selv løfter argumentet for det, jeg siger.
Der bliver nemlig læst op fra side 1 af Folketingets Ombudsmands rapport, men heri står jo intet om, at Folketingets Ombudsmand anbefaler, at lovgivningen ændres.
Han vurderer inden for rammerne af den eksisterende lovgivning, hvordan det går med den, og hvordan børnene har det.
Det synes jeg er helt relevant.
Men jeg synes ikke, at man kan tage Ombudsmanden til indtægt for det beslutningsforslag, vi behandler nu.