Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-24:
Først tak til Enhedslisten, Socialdemokratiet og SF for forslaget.
Jeg vil starte med at oplyse, at regeringen dog ikke støtter det.
Jeg vil gerne anerkende, at Enhedslisten, Socialdemokratiet og SF med forslaget berører et emne, som regeringen også har fokus på.
Forslaget handler om forebyggelse af indbrud i private hjem, og konkret foreslås det som punkt 1, at der skal fremsættes et forslag til ændring af byggeloven, så der kan stilles krav om tilfredsstillende tryghed med hensyn til indbrud, og som punkt 2 skal der stilles krav i bygningsreglementet om, at døre og vinduer skal være indbrudssikrede, så de kan holde indbrudstyve ude i mindst 3 minutter.
Inden vi kaster os ind i en lang og principiel diskussion om boligejeres ret til selvbestemmelse, vil jeg gerne starte et helt andet sted med et citat fra et debatindlæg bragt i Jyllands-Posten den 20. marts 2017.
Her skriver direktøren i vinduesindustrien, branchedirektøren i Dansk Byggeri og branchedirektøren i DI Træ- og Møbelindustri følgende om forslaget om lovpligtig indbrudssikring.
»En anden konsekvens af lovkravet vil være, at traditionelle danske og specielt træbaserede vindues- og dørprodukter formentligt vil blive ulovlige.
Det skyldes, at nogle meget traditionelle danske produkttyper brugt i århundreder ikke umiddelbart kan leve op til EU-standarder for indbrudshæmmende produkter.«
Med krav om indbrudssikring vil man med andre ord kunne risikere udfasning af f.eks. dannebrogsvinduerne, der som bekendt er et af vartegnene for vores stolte byggekultur.
Er det virkelig det, man vil fra forslagsstillernes side?
Vil vi bygge, som man gør i Tyskland og England, med vinduer, der åbner indad, uden flere fag og uden de karakteristiske hasper og med rammer af aluminium stedet for af træ?
Man kan prøve at forestille sig den type vinduer på en klassisk dansk murermestervilla, som der findes rigtig mange af, og som også er en stil, der er populær for nybyggede huse.
I debatindlægget fra Jyllands-Posten vurderes det herudover, at den foreslåede ordning vil sætte 2.000-3.000 arbejdspladser i Danmarks yderregioner på spil.
Det vil særlig ramme små og mellemstore virksomheder, der ikke har råd til at omstille deres produktion og udvikle dokumentation for, at deres produkter lever op til de nye krav.
Det mener vi i regeringen ikke er vejen frem.
Hvis man så også skal se lidt nærmere på kravet om indbrudssikring, er det vigtigt at holde sig for øje, at antallet af indbrud ikke er ens over hele landet.
Det foreslåede krav om indbrudssikring vil dog ramme alle; også dem, der bor et sted med meget lav en risiko for indbrud.
Samtidig er det ikke altid nok at forsinke en indbrudstyv i 3 minutter, hvis vedkommende ellers forbliver uopdaget.
I rapporten fra Det Kriminalpræventive Råd fra den 5. maj 2017 om det danske indbrudsniveau set fra et internationalt perspektiv, peges der da også på, at Danmarks mange parcelhuse omkranset af hække giver rigtig gode vilkår for indbrudstyvene, da tyvene er svære at opdage.
For den type boliger giver det formentlig mere mening at få alarmsystemer.
For den borger, der ikke ser et behov for særlig sikring eller hellere vil sikre sit hjem ved at installere et alarmanlæg, vil 5.000 kr. for indbrudssikrede døre og vinduer være en væsentlig ekstra udgift, uanset hvad byggeriet i øvrigt koster.
Beløbet på de 5.000 kr., som er nævnt i forslaget, må derudover betragtes som et minimumsbeløb for traditionelle parcelhuse, og et krav om indbrudssikring kan medføre endnu større ekstra omkostninger, hvis man ønsker at bygge med afsæt i andre løsninger end de helt standardiserede.
Derudover må man også huske på, at man kan tegne indboforsikring, og at forsikringsselskaberne ved deres prissætning har mulighed for at foretage en risikovurdering af ejendommen.
Regeringen mener altså, at det helt grundlæggende må være op til den enkelte boligejer selv at vurdere behovet for indbrudssikring, navnlig set i lyset af beliggenheden og dermed indbrudsrisikoen og de alternative sikringsmuligheder, der foreligger.
Herudover vil kravet om indbrudssikring ikke kun pålægge boligejere, men også erhvervslivet betydelige byrder, og det kan vi ikke støtte.
Tak for ordet.