runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-03-10:
Jeg mener, at man ret hurtigt kan finde ud af, hvilken religion folk har, ved at kigge på, hvilket land de kommer fra.
Det er jo meget objektivt.
Altså, hvis vi snakker om irakere, er der måske 10 pct., der vil være kristne – desværre kun 10 pct., fordi de fleste er forfulgte eller er blevet smidt ud, hvilket er et alvorligt problem.
Og det er det samme i Egypten.
Er det ansøgere fra Marokko, er det måske 100 pct., der har muslimsk baggrund.
Sådan kan man jo tage stilling til det.
Man kan trække de her oplysninger meget let ud.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-10:
Det er fuldstændig korrekt, at vi havde det.
Altså, grunden til, at vi siger det her, er jo, at vi generelt har dårlig erfaring med dem, som kommer fra de her muslimske lande.
Og det står vi da fuldstændig ved.
Altså, vi har da sikkert nogle, der har forstået – ligesom den folketingskandidat, som spørgeren tidligere nævnte – hvor store problemerne er.
Men det her handler grundlæggende set om at værne om Danmark; det handler om at passe på Danmark.
Og man har igennem årtier ført en forfejlet udlændingepolitik, man har igennem årtier smidt om sig med danske statsborgerskaber, og så kan vi jo se klart og tydeligt: Hvem har vi gode erfaringer med, og hvem har vi dårlige erfaringer med?
Og så er vi nødt til at handle på det.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
I Danmark får man indfødsret ved lov.
Det er en politisk beslutning, det er bestemt i grundloven, og det er efter vores mening en rigtig god ting.
Men det er et problem, at man kun kan sige ja eller nej til hele bunken af ansøgere på en gang.
Det umuliggør i virkeligheden den politiske stillingtagen, som grundloven giver mulighed for, og som man også effektuerede i grundlovens begyndelse.
Der er nemlig meget stor forskel på ansøgerne.
Det drejer sig særlig om folk fra muslimske lande, de såkaldte MENAP-lande eller MENAPT-lande – Mellemøsten, Nordafrika og Tyrkiet.
De skiller sig ud i statistikkerne så meget, at Udlændinge- og Integrationsministeriet faktisk er begyndt at opgøre borgere fra disse lande i en særlig kategori for at få lys over udviklingen og for at se, hvordan integrationen foregår i virkeligheden.
Derfor synes vi i Dansk Folkeparti, at det er en god idé at opdele forslagene om statsborgerskab i landegrupper.
Man kan selvfølgelig have forskellige politiske præferencer.
Nogle tillægger kultur stor betydning og vil beskytte det danske sprog, man vil lave kulturkanon og have landegrænser, og man vil have suverænitet.
Andre er globalister og mener, at den danske kultur nok skal overleve i en fri konkurrence med verdens øvrige, samt at landegrænser er en stopklods og suverænitet er noget, man deler.
Men vi i Dansk Folkeparti er nationalkonservative, vi ønsker at bevare Danmark med vores helt særlige kristne protestantiske kultur med en meget høj grad af frihed.
Det er vores politik, og vi mener ikke, at det kan lade sig gøre at beholde og beskytte denne frihedskultur, hvis vi giver statsborgerskab til en stor gruppe personer med en kultur, der er i modsætning til vores, og den muslimske kultur er i modsætning til vores.
Derfor ønsker vi at stemme nej til de fleste fra MENAPT-landene, og dem fra disse lande, som vi ikke vil stemme nej til, kan vi forsøge at give dispensation igennem Indfødsretsudvalget, for der er f.eks. ingen grund til at sige nej til forfulgte kristne fra Iran.
Derfor er det, vi ønsker denne opdeling.
Jeg er godt klar over, at globalisterne er ligeglade og synes, at forskelle på kultur og religion er usaglige, fordi de ikke selv kan se forskellene og ikke tillægger dem vægt, men de kan jo bare stemme ja til alle lovforslagene og lade være med at tillægge det vægt, at det er blevet delt op.
Men hvis vi skal tage grundloven alvorligt om, at det er en politisk beslutning at tildele statsborgerskab, bør man give plads til netop dette, altså en politisk beslutning, og anerkende, at man kan have forskellige politiske holdninger til forskellige kulturer.
Uden en opdeling af lovforslagene, kan man jo faktisk ikke føre politik.
Og normalt opdeler man lovforslag, når et parti ønsker det.
Christian Juhl (EL), 2021-03-10:
Vi har generelt dårlige erfaringer, hørte vi før, og det betyder, at der er nogen her i salen, der har generelt dårlige erfaringer med nogle andre mennesker.
Det har jeg såmænd også; jeg har også dårlige erfaringer med nogle af mine politiske modstandere en gang imellem, men jeg har det dog sådan, at jeg respekterer alle mennesker for deres synspunkt, for deres tro, for deres holdninger, for deres kultur, hvis den ikke skader andre.
Det troede jeg var et generelt dansk kendetegn, altså at sådan tænker vi danskere, og dermed har vi et åbent og dynamisk samfund.
Når vi så laver love, prøver vi dog at undgå vilkårligheder, og derfor prøver vi at bygge det på nogle objektive regler, f.eks. at en lov i Danmark som regel gælder alle danskere.
Somme tider kan der være forskel på Øst- og Vestdanmark i lovgivningen, der kan også stadig væk være forskel på kvinder og mænd i lovgivningen, desværre, og nu skal vi så have endnu flere vilkårligheder og uhensigtsmæssigheder.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Det så vi meget gerne at det blev, ja, sådan at man kunne se, hvem der har taget stilling til for og imod.
Det ville vi synes var det helt rigtige at gøre, og det var det, man gjorde oprindelig.
Christian Juhl (EL), 2021-03-10:
Jamen nu har vi jo både behov for flere, der kan hjælpe os i Danmark med at få landet til at køre, og derfor importerer vi meget arbejdskraft, både uddannet og ikkeuddannet, og vi har også mange, der gerne vil, som vi så må tage stilling til.
Det vil sige, at det kan blive sådan, at op mod 50 pct., op mod 80 pct., måske endnu flere af vores afstemninger her, skal handle om fine følelser for Dansk Folkeparti.
Mine fine følelser for at prøve at gøre noget for danskerne på socialområdet, på kulturområdet, på klimaområdet bliver så bare skubbet fuldstændig til side, for det vil ikke være fysisk muligt at få en afstemning.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Jeg synes, det er en uskik at importere arbejdskraft, som ordføreren sagde lige før, og så bagefter give dem statsborgerskab.
Hvad er det for noget mærkeligt noget?
Altså, vi er jo ikke sådan et indvandrerland, hvor vi ønsker at flere skal rejse hertil og få statsborgerskab.
Det danske folk er en form for familie, hvor vi godt vil tage dem ind i familien, som virkelig kommer til at høre til, som har giftet sig med et andet familiemedlem, selvfølgelig, men alle og enhver skal da ikke bare kunne komme og bede om dansk statsborgerskab og få det.
Det er en helt særlig gave, som der skal nogle helt særlige forudsætninger til.
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-10:
Mange, mange tak.
Dansk Folkeparti foreslår med dette beslutningsforslag, at kommende lovforslag om indfødsretsmeddelelse suppleres med oplysning om ansøgernes religiøse tilhørsforhold.
Og jeg vil godt starte med sige, at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Jeg tror selv, at det er nemmere at blive integreret i Danmark, hvis man er vokset op med en kultur, der ligner den danske, men det betyder jo ikke, at det er umuligt, at indvandrere med en anden religion end den evangelisk-lutherske kristendom kan blive integreret i Danmark.
Tusindvis af indvandrere fra muslimske lande er f.eks. blevet en velfungerende del af vores samfund.
Mange af dem er også blevet danske statsborgere.
Det afgørende for mig er derfor ikke ansøgernes religion, men deres vilje til at blive en del af vores land og vores folk.
Derfor ønsker jeg, at kravene til ansøgerne rettes mod deres forsørgelsesgrundlag, deres danskkundskaber, deres ophold i Danmark, deres straffeattest og vilje til at respektere grundlæggende danske værdier, herunder det danske demokrati.
Jeg er ikke tilhænger af et samfund, hvor rettigheder og muligheder er defineret af religiøs baggrund.
Derfor er jeg også grundlæggende imod at skele til religion, når vi tildeler statsborgerskab.
Det kan ende med, at visse grupper af personer diskrimineres på baggrund af deres religion.
Men konventioner er nu ikke det afgørende for mig.
Det afgørende her er, at vi møder folk som individer og ikke som muslimer, og at de mennesker, der får statsborgerskab, ikke får det på grund af eller på trods af deres religiøse tilhørsforhold.
Tak for ordet.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Jeg forstår ministeren sådan, at ministeren er imod oplysning.
Ministeren ønsker ikke, at politikerne skal vide, hvad det er, de stemmer om, når de stemmer i Indfødsretsudvalget eller i Folketingssalen.
Hvordan kan det være forkert at få den oplysning?
Der er nogle, der kan lade være med at tillægge den vægt, og så er der andre, der vil tillægge den vægt.
Hvordan kan det være forkert at give oplysning?
Det har vi belæg for igennem meget lang tid.
Det må vi ikke vide, når vi skal stemme i Folketingssalen.
Hvordan kan det dog være forkert, at vi får den oplysning?
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-10:
Men skal staten indhente oplysninger om folks religion?
Det ville da være et kæmpe nybrud i Danmark.
Hvad så, hvis der er et andet partiet, der ønsker at indhente oplysninger om ansøgernes seksualitet, eller hvilket parti de har tænkt sig at stemme på?
Jeg synes virkelig, at det er et skråplan at bevæge sig ud på.
Og hvis der er et flertal i Folketinget, der ønsker at indhente de oplysninger om ansøgernes religion, så kan de jo aftale det og skrive ind i et cirkulære, at folk skal krydse et felt af, når de ansøger om statsborgerskab.
Men det kommer ikke til at være mig som minister, der indhenter de oplysninger.
Jeg er virkelig, virkelig skeptisk over for, at vi møder borgere med et ønske om at vide, hvad deres religion er, og at det skal indgå som en del af tildelingen af statsborgerskab.
Jeg synes virkelig, det er afgørende, at vi står fast her og siger, at der er stramme krav for at blive dansk statsborger, og det skal der være, for de har været for slappe tidligere, men vi bliver nødt til at insistere på, at uanset hvilken religion folk har, så er udgangspunktet, hvis ellers de lever op til kravene, at folk får tildelt statsborgerskab.
Så har vi en sikkerhedsscreening fra PET, men det er en anden historie.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Nu beder vi heller ikke ministeren om at ringe til hver enkelt ansøger.
Vi forestiller os, at man med lethed kan sætte et kryds, når man bliver bedt om alle de andre ting, man skal opgive, for at indgive en ansøgning om statsborgerskab i Danmark.
Hvordan kan det dog være forkert at spørge folk, om man er medlem af en kirke eller et andet trossamfund?
Hvorfor skulle det være kriminelt?
Vi spørger ikke, hvad folk tror på – det må de selv om – men om de har et medlemskab et sted.
Det er en objektiv oplysning, ligesom nationalitet er.
Det er der intet forkert i.
Nogle tillægger det vægt, andre tillægger det ikke vægt.
Og det vil stå de politiske partier, der synes, at det er ligegyldigt, frit for at se bort fra det.
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-10:
Jeg siger ikke, det er kriminelt.
Jeg siger bare, det er et kæmpe skråplan at bevæge sig ud på, at staten, myndighederne, skal begynde at henvende sig til borgerne og indhente religiøse oplysninger med henblik på først sagsbehandling i et ministerium og derefter lovbehandling i et Folketing.
Det synes jeg er et helt vildt skråplan, og jeg vil virkelig advare imod, at vi bare sådan skøjter let hen over det og siger, at det bare er, fordi vi indhenter oplysninger, og at det jo bare er for at kvalificere oplysningen og vedtagelsen af et lovforslag i Folketinget.
Jeg synes virkelig, at vi skal være på vagt her og stemme nej til det her beslutningsforslag.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-03-10:
Med det her beslutningsforslag foreslår Dansk Folkeparti at supplere lovforslaget om indfødsrets meddelelse med oplysninger om ansøgernes religiøse tilhørsforhold.
I Socialdemokratiet mener vi, at de kommende danske statsborgeres religiøse tilhørsforhold er en privatsag.
Derudover kolliderer beslutningsforslaget med vores internationale forpligtigelser.
Med indvandringen til Danmark fra den islamiske verden er der igennem tiden kommet problematiske værdier hertil, som står i modsætning til vores danske frihedsværdier.
Det gælder f.eks. synet på kvinder, homoseksuelle, jøder, religionskritik og ytringsfrihed, og det har skabt massive integrationsproblemer.
Der er dog også folk fra lande i Mellemøsten i Danmark, som har integreret sig, og som bidrager positivt.
Hvis man udfører sin pligt og lever op til de stramme betingelser, vi stiller for at kunne opnå dansk statsborgerskab, skal ansøgeren selvfølgelig kunne søge og få et dansk statsborgerskab.
Som forslagsstillerne ved, er vi i Socialdemokratiet altid åbne for at tage en drøftelse om, hvorvidt de nuværende betingelser for at opnå dansk statsborgerskab er stramme nok, og vi er også i færd med indfødsretsforhandlinger i øjeblikket.
Derfor kan Socialdemokratiet på nuværende tidspunkt ikke støtte beslutningsforslaget.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Vi synes, at det er fint nok, hvis ansøgerne opgiver deres religiøse tilhørsforhold i fortrolighed, så det kun kommer til indfødsretsudvalgsmedlemmernes vidende.
Det har vi ikke noget imod; det behøver ikke at stå direkte på lovgivningen, sådan som vi ellers først skrev i beslutningsforslaget.
Men det virker virkelig besynderligt, at man svinger sig op på den helt høje hest, den helt høje konventionsmæssige hest, og siger, at det er diskrimination, og at det, uha, er imod alle mulige hellige konventioner, for hvordan søren kan det være det, hvis man behandler tingene forskelligt?
Altså, vi har jo ikke tænkt os at stemme konsekvent imod mænd eller for kvinder, men vi ved jo alligevel, hvilket køn de har.
Det skal de jo opgive.
De skal også opgive, om de er gift eller ej.
De skal også opgive, hvilket land de kommer fra.
Er det så også forbudt, og er det så også voldsomt diskriminerende?
Det virker virkelig besynderligt, at man ikke bare kan få lov at få den oplysning, som vi synes er vigtig, fordi vi synes, at kultur har meget, meget stor betydning.
Andre synes, at det er hamrende lige meget.
Hvorfor er det, at den oplysning i sig selv er forkert at få?
Simon Kollerup (S), 2021-03-10:
Altså, jeg er ikke anderledes indrettet, end at hvis der bliver begået fejl, skal de rettes, og hvordan vi så retter dem, hvis der er begået fejl – for det ved vi endnu ikke om der er, det synes jeg retfærdigvis Erhvervsstyrelsen skal have mulighed for at redegøre for – må vi finde ud af.
Vi må finde en måde, hvorpå vi får det løst.
Sådan ser jeg i hvert fald på tingene.
Der kan ske fejl, jeg håber virkelig ikke, det er tilfældet, slet ikke her, og er der sket det, jamen så må vi få det rettet, og hvordan må vi se på, når vi kender omfanget af sagen og dens udfald.
Ulla Tørnæs (V), 2021-03-10:
Endnu en gang tak til ministeren for tilsagnet om at gå hjem og lige få tjekket op på det her.
Jeg kan godt forstå, hvis det er træls, hvis jeg nu må bruge et jysk udtryk, for ministeren at skulle stå her og svare på noget, som ministeren ikke er blevet klædt på til at kunne svare på – fair nok.
Hvis nu det viser sig, at det forholder sig sådan, som hr. Torsten Schack Pedersen antyder, nemlig at der alene er tale om én virksomhed, som er blevet blacklistet og ikke kan omfattes af lønkompensationsordningerne, vil ministeren så gribe ind og foretage en begunstigende beslutning, sådan at den virksomhed naturligvis får lønkompensation med bagudrettet virkning, sådan at der sker en ligestilling med andre konfliktramte virksomheder?
Tommy Ahlers (V), 2021-03-10:
Jeg vil godt starte med at sige tak til dansk landbrug for alt det, de bidrager med i Danmark – det, de historisk set har bidraget med, og det, de stadig væk bidrager med, i forhold til erhverv og jobskabelse rundtomkring på steder, hvor der måske ikke lige er alle mulige nye grønne jobs til rådighed.
Grunden til, jeg starter der, er, at jeg tror, det er vigtigt at have det for øje, når vi snakker om landbruget, for vi snakker også om et erhverv – og jeg ved, at ordføreren også har været med til nogle af de tekniske gennemgange – der jo på deres margin, altså deres indtjening, ikke har ret mange penge at gøre med.
Så at komme med så stor en omstilling til et erhverv, der, og jeg er enig med ordføreren, belaster klimaet ret meget og derfor også skal reducere, og sige, at de selv skal samle regningen op på den ene eller den anden måde, kommer simpelt hen til at få nogle ret vilde konsekvenser derude.
Så umiddelbart kan jeg ikke bare sige ja til det forslag.
Når vi så kigger på prisskiltet på lavbundsjorder, kan der også være andre måder at løse det på.
Der står jo andre aktører derude, der også gerne vil være med til at finansiere det, f.eks. i nogle naturgenopretningsprojekter.
Signe Munk (SF), 2021-03-10:
Sammenligner man afgiftsbelæggelsen på landbrugserhvervet med hele industrien, er der jo markant flere afgifter på industrien og jo kæmpe afgiftslettelser for landbruget og har været det i årtier.
Det får tilmed en kæmpe støtte i form af landbrugsstøtten.
Tommy Ahlers (V), 2021-03-10:
I Venstre kigger vi, hvad jeg også håber man gør i SF, på de konsekvenser, som en eventuel politisk idé vil få.
Derfor lytter jeg da til det, når Det Miljøøkonomiske Råd i går kommer og siger, at hvis vi bare blindt gennemfører en CO 2 -afgift på tværs af alle sektorer i Danmark, kan det, hvis det bliver gjort på den måde, som Det Miljøøkonomiske Råd foreslår, føre til, at vi mister 19.000 arbejdspladser.
Det er ikke den måde, vi skal gøre det på, og det håber jeg også ordføreren er enig med mig i.
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-10:
Tak for det.
Nu kan man jo altid diskutere, hvor konkret det, som angiveligt skulle være båret ned på stentavler og hugget ud af en ældre mand for mange år siden, er, men det, der i hvert fald er uangribeligt, er den vurdering, der ligger fra Klimarådet.
Klimarådets vurdering er jo temmelig klar.
Der står, at regeringens samlede klimaindsats ikke anskueliggør, at 70-procentsmålet kan nås.
Derfor vil jeg bare høre, om ordføreren tænker, at der skal drages en konsekvens i forhold til det, fordi uanset om vi gør noget eller vi ikke gør noget, får det jo konsekvens for, hvordan danskerne kan komme til at leve deres liv fremover, og hvad det er for et samfund, vi kommer til at leve i.
Så jeg vil egentlig bare høre, om ordføreren er enig i, at det skal have en konsekvens, når Klimarådet giver den anbefaling, som de gør.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-10:
Ja, jeg synes, vi skal nedlægge Klimarådet.
Jeg kan ikke se, hvad vi skal bruge det til.
Vi har nogle fremragende erhvervsgrupper.
Vi skal lytte til landbruget, industrien, hele energiproduktionen, det maritime.
Alle de her sektorer har fingeren på pulsen og vil både levere Det Grønne Danmark og sørge for, at folk har råd til at leve, og at de kan leve, har et arbejde osv. Dem skal vi lytte til, men Klimarådet, som er blevet til en underafdeling af Enhedslisten, synes jeg man kan finansiere i rød lejr.
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-10:
Nu kan jeg så afsløre, at det ikke er alle anbefalinger fra Klimarådet, som vi synes er de primære at følge, men vi anerkender jo den præmis, at de vurderer regeringens politik.
Så jeg vil bare spørge ordføreren, om ordføreren ikke er enig i, at klimaudfordringerne trods alt findes, og at man bliver nødt til at gøre en indsats, og at det indtil nu har vist sig, at det ikke er tilstrækkeligt, at man bare overlader det til markedet, men at det også er nødvendigt med en politisk styring for at kunne nå klimamålet omkring en 70-procentsreduktion i 2030.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-03-10:
Tak til Tinget for den fine debat.
Tillykke til fru Signe Munk, initiativtageren, og først og fremmest tak til Klimarådet for at levere varen: et autoritativt uafhængigt kritisk blik på Danmarks klimapolitik, som desværre dumper.
I modsætning til den tidligere taler, hr. Morten Messerschmidt, synes jeg, at Klimarådets arbejde er forbilledligt og gør præcis det, det skal.
Det leverer en vare, vi har brug for.
Klimarådets rapport viser, at vi skal gøre mere, og at vi skal gøre det hurtigere.
Ministeren har ifølge klimaloven frem til september, men vi opfordrer jo med det forslag til vedtagelse, som der er et stort flertal bag her, regeringen til at handle før.
Der er en stribe anbefalinger fra Klimarådet.
Radikale Venstre er såmænd parat til at gå ind i dem alle sammen.
Min særlige opfordring går på anbefaling nr. 5, som jo altså handler om en højere værdi af klimaeffekter i samfundsøkonomiske beregninger, hvor vi er helt nede i en planlægningsmotor i samfundet, som desværre er indstillet forkert.
Som der står i Klimarådets anbefalinger: »Beslutninger i den offentlige sektor, fx om nye anlægsprojekter, baseres ofte på samfundsøkonomiske konsekvensvurderinger.
I disse vurderinger indgår der ofte en beregningsteknisk pris på drivhusgasudledninger.
Denne pris bør afspejle, at hvis et projekt fx øger udledningen af CO 2 e i Danmark, vil samfundet skulle afholde omkostninger til at nedbringe udledningerne tilsvarende andetsteds, hvis 70-procentsmålet stadig skal overholdes.
Klimarådet anbefaler derfor, at prisen på udledning af drivhusgasser i samfundsøkonomiske beregninger sættes på et niveau, der er konsistent med 70-procentsmålet.
« Det betyder, at prisen skal afspejle omkostningen for de dyreste reduktioner, der er nødvendige for at leve op til målet.
Det er en betydelig reduktion, siger Klimarådet, der er at hente lige her.
Det Miljøøkonomiske Råd anbefaler 1.200 kr. pr. ton.
Klimarådet anbefaler 1.500 kr.
Alle aktører, jeg har snakket med, siger, at det er vigtigt, at vi får en høj indikativ pris, så man ved, hvad man skal forholde sig til i 2030.
Regeringen kører videre med 300.
Så hører vi så nogle ord om, at man laver skyggepriser – at man begynder at lave dem nu – men det er ikke et egentligt planlægningsværktøj, og der vil være situationer, hvor man ikke lægger en retvisende CO 2 -pris til grund, og jeg frygter personligt for kommende infrastrukturforhandlinger, hvor vi skal tage stilling til diverse infrastrukturprojekter, og hvor der, så vidt jeg kan forstå, vil være to priser, man kan vælge imellem, og så skal vi politisk vælge, om vi vil have en blå eller en rød eller en grøn eller en gul.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-10:
Tak til ordføreren for en faktisk meget detaljeret tale om, hvad vi konkret kan gøre.
Så tusind tak for det.
Med den nye ledelse i Radikale Venstre synes jeg ikke vi ser det samme fokus på klimaet.
Førhen så vi en ledelse, som tordnede mod regeringen og sagde, at hvis ikke vi får klimahandling, så vælter vi regeringen.
Skal vi forstå det som, at Radikale Venstre nu bare har mindre fokus på klimaet, eller er det en anden form så at sige, man nu har, eller en anden tilgang, man har til regeringen og til klimaet?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-03-10:
Jeg skal lade det være op til spørgeren at vurdere, om vi har en anden form.
Der er ingen tvivl om, at vores mål er nøjagtig det samme, nemlig at få klimahandling, sådan at vi lever op til ikke bare en 70-procentsmålsætning i 2030, men også til en 100-procentsmålsætning i 2050.
Det er fuldstændig afgørende for alle andre politikområder, at vi lever op til det her, og der har Radikale på ingen måde ændret kompasretningen i det, vi gør.
I det konkrete tilfælde har vi fået gennemført en klimalov, som var vigtig for os, og i den har vi nedsat et årshjul, som giver ministeren frem til september til at levere på det her.
Så i respekt for, at vi selv har lavet et årshjul i den lov, vi står og, om jeg så må sige, behandler en udløber af, så må jeg sige, at vi ikke kommer til at vælte regeringen før september, hvis ikke de leverer på det her.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-10:
Det glæder mig selvfølgelig at høre.
Men samtidig må jeg blankt erkende, at det også irriterer mig, for Radikale Venstre sidder jo med de afgørende mandater og kan i langt højere grad presse regeringen.
Faktisk kan de jo sige ... ja, det behøver jeg ikke at forklare ordføreren.
Jeg skulle bare lige høre: Hvis nu regeringen så alligevel ikke leverer klimahandling, f.eks. i forhold til et 2025-mål, vil Radikale Venstre så kræve en regeringsudvidelse, således at man selv kan indtage kontorerne og sikre klimahandling?