Jeppe Bruus (S), 2022-04-07:
Fantomskatten er forslagsstillernes bud på en betegnelse for det, som i skatteretlige termer kaldes beskatning af løbende ydelser, dvs. i de situationer, hvor der sker en overdragelse af en virksomhed, og hvor betalingen ikke sker på en gang, men løbende i form af milepælsbetalinger, f.eks. baseret på opnåelse af bestemte resultater.
Det Konservative Folkeparti fremsatte i oktober 2020 beslutningsforslag B 13 om at afskaffe fantomskatten, og med B 13 var formålet at pålægge regeringen at udarbejde en provenuneutral ordning, hvor virksomhedsejere skal betale skat af fortjenesten, når de modtager milepælsbetalingen.
Dette beslutningsforslag blev forkastet.
Det Konservative Folkeparti har så den her gang slået sig sammen med en række andre partier, men forslaget er grundlæggende set det samme, nemlig at regeringen pålægges at udarbejde en provenuneutral ordning, hvor der først skal betales skat, når betalingen konkret modtages.
Beslutningsforslaget begrundes med, at iværksættere og virksomhedsejere efter gældende regler er tvunget til at betale skat af penge, som de endnu ikke har modtaget eller potentielt set aldrig modtager.
I forslaget henvises der til en mulig løsning til de regler, som allerede eksisterer for den del af købesummen, der vedrører overdragelse af goodwill, dog uden et krav om, at betalingen skal falde inden for 7 år.
Forslaget indebærer, at sælger opnår henstand med betaling af skatten, indtil milepælsbetalingerne falder.
Der kan naturligvis være situationer, hvor det er en fordel for parterne, der indgår en aftale, at beskatningen skal ske løbende.
Det kan f.eks. være tilfældet, hvis køber ikke har den fulde købesum her og nu, hvis der foreligger uenighed mellem parterne om værdiansættelsen af virksomheden, eller hvis der blot foreligger en generel usikkerhed om værdiansættelsen.
Det kan f.eks. aftales, at sælger som en del af salgssummen modtager 10 pct. af virksomhedens overskud de første 7 år efter afståelsen.
Efter gældende regler beskattes sælger i afståelsesåret af en beregnet nutidsværdi af de fremtidige milepælsbetalinger, uanset at der er usikkerhed om, hvorvidt milepælsbetalingerne reelt vil blive betalt.
Det vil sige, at beskatningen også her baserer sig på det generelle princip, retserhvervelsesprincippet, som i skatteretten er afgørende for, hvornår man skal beskattes.
Nutidsværdien af de fremtidige betalinger, dvs. det, man beskattes af, fastsættes af parterne, dvs. køber og sælger i fællesskab.
Dette sker bl.a. under hensyntagen til usikkerheden om betalingerne.
Sælger beskattes til gengæld ikke løbende af de enkelte ydelser, før disse overstiger det fastsatte beløb.
Sælger opnår fradrag, såfremt det fulde beløb ikke betales.
Det vil sige, at sælger ender med kun at blive beskattet af de ydelser, som sælger reelt modtager.
Der er derfor netop ikke tale om, at sælger beskattes af penge, som han aldrig får.
Til gengæld indebærer modellen, at køber opnår fuld afskrivningsadgang på salgstidspunktet og dermed ikke først på det tidspunkt, hvor betalingerne falder.
Det er altså en fordel for køber.
Regeringen lægger vægt på, at skattereglerne ikke står i vejen for væksten i danske virksomheder, men vi skal også sikre en hensigtsmæssig og sammenhængende beskatning.
Derfor må reglerne tage udgangspunkt i nogle helt grundlæggende principper.
Det er regeringens opfattelse, at der ved det fastsatte regelsæt er opnået en fornuftig balance, hvor der både er taget hensyn til sælgers og købers situation.
Så er det jo korrekt, at der i dag gælder en henstandsordning for den del af salgssummen, der vedrører goodwill.
Samme hensyn gør sig ikke nødvendigvis gældende ved overdragelse af fysiske aktiver som f.eks. fast ejendom eller driftsmidler.
Hertil kommer, at henstandsordningen ved goodwill er uforrentet, og at en udvidelse af en sådan ordning altså ikke vil være provenuneutral.
I regeringen går vi ind for, at vores skattesystem naturligvis bør være så enkelt og gennemskueligt som overhovedet muligt, og at iværksættere ikke afskrækkes i forhold til at starte ny virksomhed.
Forslagsstillerne kommer i det fremsatte beslutningsforslag med et bud på én løsning.
Det angives, at løsningen vil være provenuneutral, men den vil jo reelt medføre et mindreprovenu for det offentlige, da beskatning udskydes med en uforrentet henstandsordning, ligesom vi kender det fra ordningen ved overdragelse af goodwill, som der jo også henvises til i beslutningsforslaget.
Derfor kan regeringen som udgangspunkt ikke støtte beslutningsforslaget.
Der skal ikke være tvivl om, at regeringen tager problemstillingen alvorligt, og derfor vil jeg også gerne her fra talerstolen give tilsagn om, at jeg inden udgangen af året vil præsentere Skatteudvalget for en konkret provenuneutral model, hvor sælgers betaling af skat først sker, i takt med at milepælsbetalingerne forfalder.
Det vil give os alle sammen et bedre grundlag for en politisk stillingtagen til ændringerne af reglerne på det tidspunkt.
Tak for ordet.