runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stine Brix (EL), 2017-03-21:
Jeg synes i allerhøjeste grad, det er relevant at se på, hvad der foregår ude i virkeligheden.
Og der synes jeg, der er flere ting, vi kan kigge på.
En ting er, hvad der rent faktisk er af kroner og øre til de ældre.
Jeg har nogle tal her, der siger: I 2015 havde vi 42.032 kr. pr. ældre, der var over 65 år.
I 2016, altså året efter, var det tal faldet til 41.280 kr.
Vi har altså en faldende tendens i økonomien pr. ældre derude.
Det betyder jo, at vi ser mange ældre – det kan man også se i pressen, eller hvis man spørger i sin egen omgangskreds – der får en pleje, som ikke er i orden.
Den er ikke god nok, sådan som Venstres ordfører ellers står og taler om den her.
Der er brug for både en udvikling, der ikke alene følger med det forhold, at der kommer flere ældre, men også en udvikling, der retter op på det forhold, at der er sket nedskæringer i mange, mange år på det her område.
Jane Heitmann (V), 2017-03-21:
Jeg anerkender helt bestemt, at der også er plads til forbedringer.
Det sagde jeg også i min ordførertale.
Er alt godt?
Nej, det er det ikke.
Vi har hørt nogle rigtig triste historier, bl.a. fra Lolland Kommune.
Men det ændrer ikke på, at når man ser på kommunerne under et, vil man opdage, at der bliver brugt flere penge nu, end der gjorde under den tidligere, socialdemokratisk ledede regering, som Enhedslisten jo støttede.
Og jeg synes, det er rigtig vigtigt også at holde et fokus på, at sammensætningen af ældre og plejebehovene ændrer sig.
Og man kan ikke lave sådan en 1-1-sammenligning, fordi de yngre ældre har et mindre plejebehov end de ældre ældre.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-03-21:
Tak for det.
Teknologi kan man bruge til meget godt, men som vi også har set med f.eks. digital post, er der jo en befolkningsgruppe, som ikke er så tryg ved den teknologiske udvikling.
Nu var ordføreren inde på, at vi skal udnytte velfærdsteknologien noget mere, og i den forbindelse kunne jeg godt tænke mig at høre, om man i Venstre har nogen forbehold for, med hvilken hast man skal indføre de her nye teknologiske løsninger, sådan at det kommer til at ske i et tempo, som er foreneligt med det menneskelige perspektiv i det her, sådan at der ikke er nogen, der får presset noget ned over sig, som de ikke er trygge ved. Har man nogen forbehold for, hvor hastigt man skal gå frem med velfærdsteknologien?
Jane Heitmann (V), 2017-03-21:
Jeg besøgte et plejehjem for nylig, hvor vi bl.a. drøftede muligheden for, at man kunne have de her måtter, der ligger ved siden af sengene, så hvis en dement eller en ældre træder ud på måtten, er der en alarm, der går, så det plejepersonale, der er der om natten, f.eks. er opmærksomme på, at der nu er en, der er faldet ud af sengen, eller at der måske er en, der er stået ud af sengen midt om natten.
Det synes jeg er et rigtig godt eksempel på, hvordan man kan holde øje med og vise omsorg for ældre, som kan have brug for det, uden at det nødvendigvis er indgribende på en forkert måde i en ældres liv.
Derfor er mit udgangspunkt, at man skal bruge velfærdsteknologi der, hvor det giver mening.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-03-21:
Nu var ordføreren i besvarelsen inde på demensområdet, og vi ved jo, at demente tit har det med at vende tilbage til den periode i deres liv, hvor de var i 20'erne og 30'erne, og dengang var der ikke noget, der hed f.eks. robotstøvsugere, og derfor kan mange demente blive skræmt af en robotstøvsuger, fordi de simpelt hen ikke ved, hvad det er, der fiser rundt på gulvet dernede, og man kan ikke begribe, hvad det er, der sker omkring en.
Bør man ikke vente lidt med at presse på med den her velfærdsteknologi, indtil de generationer, der er vokset op med den her teknologiske udvikling, bliver plejekrævende, sådan at vi ikke får væltet noget over i hovedet på folk, som egentlig ikke er klar til at tage imod den her teknologi?
Jane Heitmann (V), 2017-03-21:
Tak for det.
Se, nu har vi jo været rigtig vidt omkring her.
Vi har bl.a. drøftet afbureaukratisering.
Der har også flere gange været talt om den her udbudslov, som SF jo vedtog sammen med Socialdemokratiet og Radikale, og jeg ved, at oppositionen er meget optaget af, om de her penge fra afbureaukratiseringen nu går tilbage til ældreområdet.
sådan krone for krone?
Lotte Rod (RV), 2017-03-21:
Det her er jo virkelig en farlig debat, når man er sådan en sønderjyde som mig, der plejer at spise aftensmad kl. 18.00.
Men på trods af tidspunktet vil jeg alligevel bruge lejligheden til at sige tak til Dansk Folkeparti for at rejse den her debat og jo dermed bede regeringen om at svare på, dels hvad man ser af problemer i ældreplejen, dels hvad det så er for nogle tiltag som regeringen vil gøre for at sikre, at alle danskere kan gå deres alderdom i møde med tryghed.
For hvis der er én ting, der er sikker, er det jo, at vi alle sammen bliver ældre for hver dag, der går.
Vi kan ikke vide, hvor gamle vi bliver, men jeg tror, vi alle sammen deler et ønske om at få et langt og godt liv, hvor vi har det godt indtil det sidste.
For vi vil alle sammen gerne kunne gå alderdommen i møde med tryghed.
Som de andre ordførere har været inde på, hører vi jo forskellige eksempler.
Vi ser jo både eksempler på steder, hvor man laver fantastisk smukke og meningsfulde aktiviteter, men vi hører også eksempler på mennesker, som ligger med en våd ble så længe, at man bare tænker, at det ønsker man virkelig ikke for nogen.
Det er jo både et spørgsmål om ledelse, om faglighed og om menneskesyn, men det er jo også et spørgsmål om penge, sådan at der overhovedet er medarbejdere nok.
Derfor har jeg også den holdning, at regeringen – det vil sige Venstre, Liberal Alliance og Konservative – svigter, når man lægger en økonomisk politik frem, som baserer sig på 0,3 pct.s offentlig vækst, når vi ved, at der skal 0,6 pct. til for at opretholde den velfærd, vi har i dag.
For så kigger man jo med åbne øjne ind i besparelser, ikke bare på ældreområdet, men også på børne- og skoleområdet.
Det havde vi en lang diskussion om sidst.
For jeg antydede over for Dansk Folkepartis ordfører, at man måske også skulle tælle Dansk Folkeparti med i en del af ansvaret, så længe Dansk Folkeparti holder hånden under regeringen.
Hr. Finn Sørensen spurgte også lidt ind til det, og det er ikke, fordi vi nødvendigvis skal gentage debatten fra sidst, så derfor tror jeg bare, at jeg i stedet vil sige, at jeg håber, at Dansk Folkeparti på et tidspunkt vil lægge en samlet økonomisk plan frem, hvoraf vi også kan se, hvad det så er for en offentlig vækst Dansk Folkeparti ønsker, og hvordan det er finansieret, så vi ikke ender i samme situation som i sidste periode, hvor Dansk Folkeparti havde lavet den her i øvrigt meget fine folder om ønsker på ældreområdet, og de, da vi så spurgte ind til det, jo ikke havde finansieret et eneste af elementerne.
Hvis ikke der er finansiering bag ved, kommer der jo heller ikke noget ud af det.
Så det er bare en opfordring hertil, inden vi mødes igen næste gang og diskuterer ældrepleje, og at det jo så kunne være, at Dansk Folkeparti vil fremlægge en samlet plan.
Jane Heitmann (V), 2017-03-21:
Jeg vil bare gerne spørge De Radikale om, hvor høj De Radikale mener væksten skal være på ældreområdet, og hvordan den skal finansieres.
Lotte Rod (RV), 2017-03-21:
Vi har i vores 2025-plan lagt op til, at der skal være en samlet vækst i det offentlige forbrug på 0,6 pct.
Jane Heitmann (V), 2017-03-21:
Nu diskuterer vi jo ældreområdet, og hvad skal stigningen der være?
Gælder der så også en stigning på 0,6 pct. på ældreområdet, og hvordan finansieres den?
Lotte Rod (RV), 2017-03-21:
Vi mener, det giver god mening, at når den demografiske udvikling er, som den er, sætter vi penge af til det, men i det ligger jo også, at der skal være mulighed for at gøre de prioriteringer, vi vil gøre.
Det, der er allervigtigst for Radikale Venstre, er børn og uddannelse.
Det betyder, at der kan ske nogle forskydninger, men jeg mener, at man skal gå ind i diskussionen med et udgangspunkt om, at når den demografiske udvikling kræver 0,6 pct., er det også det, vi sætter af.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-03-21:
Det er såmænd ikke flere opgaver, kommunen skal tage sig af, i forhold til en hvilken som helst privat erhvervsvirksomhed, som køber ydelser af andre private erhvervsvirksomheder.
Så der er ikke noget underligt i det.
Enhver erhvervsvirksomhed eller enhver privatperson – vi gør det selv, når det er vores egne private penge – vurderer det, man køber, i forhold til det, man skal give for det.
Det er såmænd en meget naturlig reaktion, hvis det er ens egne penge, man har med at gøre.
Med hensyn til at vurdere virksomhedens økonomi kan man jo bede om et regnskab.
De ligger jo offentligt tilgængeligt, og man kan bede om fra en samarbejdspartner at få mere indblik i deres regnskaber og økonomiske forhold.
Jeg vil lige vende tilbage til det her om at drive kommunerne, som man driver de bedste.
Der er i de beregninger taget forbehold for sociale forskelle, og det var også derfor, at jeg f.eks. tog Vejle med.
Men generelt er der i de beregninger taget højde for de forskelle, der er mellem Lolland-Falster og f.eks. Hørsholm.
Så spørger ordføreren, hvorfor jeg ikke tror det er indført for lang tid siden.
Det tror jeg der er flere årsager til.
Den ene er, at det ikke er særlig nemt at indføre det; det er ikke noget, man bare gør.
Derfor er det nødvendigt at have så meget fokus på det, som vi nu forsøger at sætte på det.
Det er også, fordi der ikke er nogen, der har gjort en stor nok indsats for det før.
Det er også det, vi forsøger at gøre nu.
Derfor håber og tror vi på, at det kan hentes nu.
Astrid Krag (S), 2017-03-21:
Tak for det.
Da Liberal Alliance gik til valg i 2015, hvor vi andre jo også var til valg og der var valgkamp, gik de til valg på en økonomisk plan, som lagde op til en minusvækst på 0,5 pct. årligt.
Der er vi jo som bekendt ikke, og der er regeringen heller ikke.
Men jeg vil bede Liberal Alliances ordfører om at forklare, hvordan den ambition fra Liberal Alliances side, altså om at der skal skæres markant hårdere end det, der ville blive med regeringen, hvilket er slemt nok, hænger sammen med en værdig ældrepleje.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-03-21:
Vi havde sat 26 mia. kr. af til demografiske ændringer, og de var finansieret, så det hang rigtig godt sammen, og det var endda mere end 0,5 pct., vi ville effektivisere om året, det var faktisk 1 pct. om året.
Og alligevel havde vi 26 mia. kr. til demografiske ændringer.
Astrid Krag (S), 2017-03-21:
Så lad mig spørge anderledes.
Liberal Alliance vil effektivisere den offentlige sektor 10 pct. fra 2015 til 2025.
10 pct. svarer jo til, at en ud af ti SOSU'er, du hilser på på plejehjemmet, skal være væk.
Hvis vi kigger på kroner og øre, svarer det til mere end, hvad vi i alt bruger på vores ældrepleje i Danmark.
Så lad mig bare prøve at spørge igen: Hvordan hænger det sammen med en ældrepleje, der allerede i dag er presset?
Og nu har Liberal Alliance jo et partimedlem, som er ældreminister.
Hvordan hænger det sammen med en værdig ældrepleje, hvis man skulle vinke farvel til hver tiende medarbejder ude på plejehjemmene?
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-03-21:
Nu kan det være nemt at drive en kommune som f.eks. Frederiksberg Kommune, i og med at der er en meget høj befolkningstæthed, så de f.eks. i ældreplejen ikke skal ud og køre lange ture på landevejene, men lad nu det ligge.
Jeg vil gerne vende lidt tilbage til det her med bare at effektivisere lidt og skære ned på papirbunkerne.
Det er rigtigt nok, at der er lavet mange beregninger, men kan ordføreren så måske afsløre, hvorfor alt det her ikke bare er blevet ført ud i praksis med det samme, når der nu er så mange penge at hente på det her område?
Kunne det måske ikke pege i retning af, at mange af de her beregninger er nogle skøn, og at de måske egentlig ikke bygger på noget konkret, eller vil ordføreren uddybe, hvad det er, der skulle gøre, at folk siger, at det er vigtigt for dem at holde fast i unødigt bureaukrati?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-03-21:
Tak for det.
Jeg noterer mig, at ordføreren lægger stor vægt på – og det kan jo ikke komme bag på nogen – at det offentlige i hvert fald ikke skal bestemme, hvem der skal komme i hjemmet hos den ældre, og derfor er det vigtigt med frit valg, understreger ordføreren i sin tale.
Jeg går ud fra, at vi er enige om, at den ældre også må tage til takke med den eller de hjælpere, som det private firma eventuelt har ansat, og som derfor skal udføre hjælpen, men som, jævnfør de mange konkurser, borgeren også risikerer at miste.
Hvilke initiativer forestiller Liberal Alliance sig, at der skal tages i den forbindelse?
May-Britt Kattrup (LA), 2017-03-21:
De konkurser, der har været, har været meget kedelige, og de har desværre haft negative konsekvenser.
Det er en kedelig ting, og den skal vi prøve at undgå fremover.
Det er derfor, at der nu er nedsat en arbejdsgruppe for at finde ud af, hvad de her konkurser skyldes, og hvordan vi kan undgå dem eller minimere risikoen for dem, plus at hvis de så sker alligevel, skal der være et beredskab.
Det er sådan, at branchen jo allerede sammen med Kammeradvokaten har givet en guideline til, hvordan man kan prøve at undgå de her ting.
Det er vigtigt, når kommunerne laver et udbud, at de meget klart og tydeligt fortæller, hvad det er for en kvalitet, de ønsker, hvad det er for en kvalitet, de efterspørger, og at de så vurderer den virksomhed, som byder ind på opgaven.
Er prisen realistisk?
Har virksomheden en størrelse, som gør, at det er realistisk, at den kan løfte opgaven?
Har den kompetencen til det?
Har den erfaringerne til det?
Man skal gå ind og vurdere de ting, inden man laver en kontrakt med virksomhederne, og efterfølgende er det så vigtigt, at man holder en løbende dialog med den private virksomhed, således at man ser, om de rent faktisk leverer den kvalitet, som der er aftalt, og som der er betalt for, om der er opstået nogle problemer undervejs, om de kan få en dialog om de her ting, og om der er noget, der skal justeres.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-03-21:
Det er søreme godt nok mange ting, kommunerne skal tage sig af, hvis de skal nå at løse alle de opgaver.
Men vi må jo konstatere, at det er nogle svære valg, som ordføreren også selv nævner det, når man skal gennemskue, hvad det er for nogle virksomheder, der er sunde, og som eventuelt bliver ved med at eksistere, og hvor det måske halter, og hvor man, hvis man bliver i den terminologi, også skal sikre et beredskab.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-03-21:
Nu er det sådan, at Liberal Alliance aldrig nogen sinde har haft planer om at fyre en eneste medarbejder.
Vi ville have færre offentligt ansatte ved naturlig afgang.
Vi ville lade være med at ansætte flere, i takt med at man får udnyttet den teknologiske udvikling, at man får lavet smartere arbejdsgange og mindre bureaukrati, og det bureaukrati, der så skal være, for der skal jo være noget, ville blive planlagt på en mere hensigtsmæssig måde.
Så det er sammenhængen i vores plan.
Men vi har aldrig planlagt at fyre nogen overhovedet.
Jane Heitmann (V), 2017-03-21:
Jeg tror ikke, der er nogen her, måske andre end lige Astrid Krag i virkeligheden, som er i tvivl om, at den her regering i den grad prioriterer hele ældreområdet, og det er jo ikke bare noget, vi siger, det er faktisk også noget, vi handler på.
Det er jo bl.a. derfor, at vi har sat 1,2 mia. kr. af til de ældre medicinske patienter, hvor Astrid Krag som tidligere SF-sundhedsordfører jo kun – i gåseøjne – prioriterede 200 mio. kr. til at få de ældre medicinske patienter væk fra gangene og ind på trygge patientstuer.
Jeg tror helt ærligt ikke, at der er nogen, der er i tvivl om, at vi mener det alvorligt, når vi siger, at vi prioriterer ældreområdet.
Jeg nævnte i min ordførertale, at vi har fået en ældreminister, som har et selvstændigt ressortområde.
Det er jo i allerhøjeste grad at prioritere ældreområdet, ikke bare som noget, man siger, som dengang S, SF – og De Radikale var måske i virkeligheden også med – da man lagde en plan frem om, at nu ville man have de ældre medicinske patienter væk fra gangene.
Måske var det bare S og SF – der bliver rystet på hovedet – men det var sådan noget, man sagde, det var jo ikke noget, man sådan for alvor gjorde noget ved.
Astrid Krag (S), 2017-03-21:
Anerkender Venstres ordfører, at man kun kan bruge pengene én gang, og vil Venstres ordfører i så fald forklare os, hvorfor det er, at man fra regeringens side ønsker at bruge det økonomiske råderum, der er skabt gennem de seneste års reformer, på skattelettelser i stedet for på at sikre, at pengene følger med det stigende antal ældre?
Stine Brix (EL), 2017-03-21:
Jeg synes, det er Folketinget, der har et ansvar for, hvilken økonomi kommunerne har, og det er jo et ansvar, som vi bør påtage os, fordi det har kæmpestore konsekvenser for, hvad det er for en ældrepleje, vi kan have.
Det er jo en lidt mærkelig situation, hvis vi kan høre her først fra Dansk Folkeparti og så fra Socialdemokraterne, at der faktisk er et flertal herinde i Folketinget, som mener, at kommunerne skal have en bedre økonomi end den, regeringen har lagt op til.
Men så vil det flertal alligevel ikke gør brug af det og sikre, at kommunerne kan få en bedre økonomi, som bl.a. kunne komme de ældre til gavn.
Jeg synes, det er sådan lidt ansvarsfralæggelse, når man ikke, hvad skal man sige, tager stilling konkret til, hvad det er for en økonomisk ramme, som regeringen forhandler sig frem til med kommunerne.
Altså, hvorfor bruger man ikke den stemme, man har?
Er det bare en blankocheck, som regeringen kan bruge i deres forhandlingsudspil til, hvad de vil?
Astrid Krag (S), 2017-03-21:
Nej, det er da lige præcis det modsatte af en blankocheck.
Altså, ansvaret for, hvad det er for en aftale, der bliver lavet med kommunerne og også regionerne, men i det her konkrete tilfælde med kommunerne, hviler jo på regeringen.
Hvad er det, man har af ambitionsniveau?
Hvad er det, man forhandler på plads med kommunerne?
Det må de forhåbentlig forklare et kritisk parlamentarisk grundlag, hvis det er en rigtig dårlig aftale, hvis ikke man indfrier de ting, vi har hørt ældreministeren stå og sige man vil, på de overordnede linjer.
Det mener jeg da vil være et stort problem for regeringen.
Det forestiller jeg mig at det parlamentariske grundlag vil tage op med den regering, de holder ved magten.
Så jeg har ikke nogen intentioner – hr. Finn Sørensen må gerne spørge igen – om at ændre grundlæggende ved det aftalesystem, vi har, men jeg synes, det er stik modsat, hvis det betyder, at det skulle være en blankocheck.
Tværtimod betyder det da, at ansvaret påhviler meget tydeligt den til enhver tid siddende regering.
Jane Heitmann (V), 2017-03-21:
Tak for det, og også tak til Socialdemokratiets ordfører.
Jeg kan forstå, at man er bekymret for antallet af varme hænder i ældreplejen.
Nu er det jo ikke så forfærdelig længe siden, at Socialdemokratiet slap tøjlerne og regeringsmagten, så jeg vil bare gerne kort spørge: Hvordan var det, det gik med antallet af offentligt ansatte under den tidligere socialdemokratisk ledede regering?
Kom der flere offentligt ansatte eller færre offentligt ansatte i regeringsperioden?
Astrid Krag (S), 2017-03-21:
Jeg havde godt lidt på fornemmelsen, at Venstres ordfører ville komme med det spørgsmål.
Det er jo sådan, at siden vi sidst diskuterede det her i Folketingssalen, er der kommet nogle nye tal, hvor man har taget højde for personer med løntilskud, som der var rigtig mange af under den tidligere Venstreregering, og det var jo med til at gøre, at tallet for offentligt ansatte så meget højt ud, og at det dermed også så ud, som om der var en voldsom nedgang.
Men hvis man tager dem fra, er det sådan, at der faktisk var 4.000 flere offentligt ansatte under Helle Thorning-Schmidt.
Og det, man overordnet set kan sige, er, at under SR-regeringen steg de realiserede kommunale serviceudgifter med 2,7 mia. kr. Der blev altså brugt knap 3 mia. kr. – 2,7 mia. kr. – mere på velfærd, da vi gik ud ad døren, end da vi gik ind ad døren.
Og det var vel at mærke i en tid, hvor Danmark stod midt i en hård økonomisk krise – det vil ordføreren vide, for jeg har jo lige beskrevet det over for Dansk Folkepartis ordfører – og hvor det sådan set holdt hårdt mange steder – alle steder.
Det tror jeg at alle kommunalpolitikere vil nikke genkendende til.
Jane Heitmann (V), 2017-03-21:
Hvis vi endelig skal snakke økonomi, og hvem der har brugt flest penge hvornår, så er det i hvert fald fuldstændig klart, at den her regering jo bruger markant flere penge på ældreområdet end den tidligere socialdemokratiske regering.
Men lad nu det ligge.
Enhedslistens ordfører nævnte det med antallet, sidst vi havde debatten her.
Jeg tror, han henviste til AE, som, så vidt jeg husker, havde en opgørelse over netop antallet af offentligt ansatte, og der blev tallet 14.000 nævnt, altså 14.000 færre offentligt ansatte under Helle Thorning-Schmidt.
Astrid Krag (S), 2017-03-21:
Altså, nu står jeg ikke lige med Finn Sørensens eget talepapir foran mig, men jeg står faktisk med et referat af et AE-notat, og de 14.000 færre offentligt ansatte, som jeg kan læse om i AE-papiret, gik på, hvor mange færre offentligt ansatte der ville være i 2025, hvis den her regering lykkes med den politik, som handler om at tage det økonomiske råderum, der er skabt gennem nogle hårde reformer, og så bruge dem på skattelettelser.
Den her regering bruger markant flere penge end den tidligere, siger Venstres ordfører.
Jamen altså, der er også kommet flere plejekrævende ældre, så det skulle da gerne være sådan.
Og i forhold til at kigge i krystalkuglen står det jo sort på hvidt i regeringsgrundlaget og sådan set også i Økonomisk Redegørelse, at man ikke vil lade pengene følge med det stigende antal ældre – ikke fordi pengene ikke er der, men fordi man vil bruge de penge på skattelettelser.
Og den tilgang er jeg bare uenig i.
Karin Nødgaard (DF), 2017-03-21:
Historik er en ting, fremtiden noget andet.
Men jeg vil egentlig godt lige prøve at vende det lidt, for det er jo ikke nogen hemmelighed – det har vi også hørt tidligere – at Socialdemokratiet har siddet i regering og har lavet nogle ting.
Kunne ordføreren ikke lige prøve helt kort og præcist at sige, hvad det var på ældreområdet, S gennemførte, altså helt konkret og med eksempler, som gav så meget effekt, at vi i dag kan se, at det faktisk har gjort en forskel?
Det var den ene del af det.
Den anden del er, at ønskescenariet for S jo sikkert er at komme i regering igen.
Hvad er det så, man vil gøre, ud over det, som den siddende regering ofte med støtte fra og initiativer fra Dansk Folkeparti har gjort?
Hvad er det, man vil gøre derudover?
Astrid Krag (S), 2017-03-21:
Det er et tilbagevendende tema, kan jeg sige, når vi er samlet og diskuterer ældrepolitik her i salen.
Sidst var det hr. Finn Sørensen, der spurgte mig om præcis det samme.
Derfor vil det heller ikke overraske ham og de andre ordførere her i salen, at også vi Socialdemokrater har respekt for det aftalesystem, der er, og det er, at det er den til enhver tid siddende regerings pligt og ansvar – nu er det så med ældreministeren og de andre – at forhandle en økonomiaftale på plads med kommuner og regioner, som lever op til det, man politisk vil som regering.
Det falder så også tilbage på regeringen, hvad det er, man forhandler på plads.
Jeg vil da sige, at jeg er enig med Dansk Folkeparti.
Efter vi har fået en ældreminister – for første gang i danmarkshistorien – har vi nu ved de kommende økonomiforhandlinger lejlighed til at se, hvad man så egentlig mener fra regeringens side, når det kommer til stykket.
Altså, kommer man til at forhandle en fornuftig økonomiaftale med kommuner og regioner på ældreområdet eller ej?
Det kan vi jo få at se, men det er nu engang regeringen, der forhandler med kommuner og regioner om det.
Stine Brix (EL), 2017-03-21:
Jeg var åbenbart hurtig.
Jeg mærkede, at den socialdemokratiske ordfører talte om, at hvis vi skal følge med den udvikling, vi ved der kommer, nemlig at der kommer flere ældre, så skal vi som minimum have en vækst i det offentlige forbrug på 0,6 pct.
Det har vi slet ikke taget fat på, hvis vi opnår en vækst på 0,6 pct.
Men mit spørgsmål er, om Socialdemokratiet kan støtte en kommuneaftale, som ikke indeholder en sådan vækst på 0,6 pct., når regeringen indgår en aftale med kommunerne her i løbet af foråret?