runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2022-04-01:
Tak for ordet, og endnu en gang tak til SF for at rejse forespørgselsdebatten.
Det er vel ved at være 10 år siden, ordføreren og jeg var med til at indgå aftalen om den offentlighedslov, vi har i dag, og så har der siden hen været parti efter parti, der har fået kolde fødder, og som har trukket sig fra offentlighedsloven.
Radikale Venstre var jo også med blandt de oprindelige forligspartier, og nu står vi så i dag i den situation, at vi er tre tilbage, nemlig Venstre, Konservative og Socialdemokratiet.
Vi har jo ikke lagt skjul på, at den offentlighedslov, som vi vedtog i sin tid, i praksis har fået et andet indhold end det, som vi vedtog dengang – eller i hvert fald det, der var vores opfattelse af, hvad vi vedtog dengang – eksempelvis meroffentlighedsprincippet, altså det her med, at man, bare fordi man kan holde noget skjult, så ikke behøver at gøre det, og så kan man via meroffentlighedsprincippet vælge at give aktindsigt, selv om man egentlig ikke har pligt til det.
Det princip kan vi vist rolig sige ikke er et, der sådan har fået den helt store rolle rundtomkring i ministerierne, og nu har jeg udtrykt mig meget diplomatisk.
Selve ministerbetjeningsreglen har også vist sig, ikke mindst under coronakrisen og som dokumenteret af Jørgen Grønnegård Christensen m.fl. i deres rapport, at være blevet brugt til at holde ting hemmelige og uden for aktindsigt, som efter Venstres opfattelse burde være omfattet af aktindsigt.
Og når der nu er en forespørgselsdebat i dag, som vi jo så ikke har taget initiativ til at rejse, men som SF har taget initiativ til at rejse, så vil jeg bare sige tak for det, for vi vil gerne lægge pres på regeringen, for at de her forhandlinger får noget fremdrift.
For det er ikke gået hurtigt, og det kan der være alle mulige gode forklaringer på.
Vi har alle sammen været mere eller mindre lagt ned af coronaen, og nu er der en krig i Ukraine osv., men det her er vigtigt.
Det er vigtigt at få ændret de regler, og derfor synes vi, det er ganske udmærket, at vi har en debat i dag, som kan være med til at sikre en fremdrift i forhandlingerne.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-04-01:
Ja, medmindre den ene fungerer som en leder eller instruktør og på den måde fortæller de andre, hvordan de skal danse.
Det kunne man jo også forestille sig.
Det er så ikke den oplevelse, jeg har i det her tilfælde.
Jeg oplever, at det er en god dialog, der er.
Jan E. Jørgensen (V), 2022-04-01:
Det er jeg glad for at høre, for hvis man skal danse tango, så nytter det jo ikke, at den ene part står fuldstændig stille; så bliver det i hvert fald en forholdsvis kedelig tango.
Så jeg er glad for at høre, at der trods alt er vilje til bevægelse hos regeringen.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-04-01:
Jeg synes, at de gør det fremragende; det skal der ikke herske nogen tvivl om.
Så tak til hr. Jan E. Jørgensen for at give mig mulighed for det.
Det kunne jeg faktisk også godt bruge de sidste 50 sekunder på, hvis det var, altså at gennemgå nogle af de mange gode resultater, vi har lavet.
Men i forhold til spørgsmålet fra hr. Jan E. Jørgensen vil jeg sige, at det jo kommer an på parterne.
Nu skulle jeg til at sige, at der skulle to til tango, men det skal der jo ikke i det her tilfælde, hvor vi er tre forligspartier, som har de her drøftelser.
Og min oplevelse er, at det er gode drøftelser, og så må det være op til de videre snakke i den kreds med justitsministeren for bordenden at se, hvor vi lander henne.
Vores position er der ikke nogen tvivl om.
Jan E. Jørgensen (V), 2022-04-01:
Også tak til hr. Bjørn Brandenborg.
Jeg er glad for at høre, at hr. Bjørn Brandenborg synes, at vi har en god justitsminister – andet ville også være overraskende.
Måske kan man også nævne resten af regeringen, så ingen føler sig forbigået.
Men det, jeg ville spørge til, var, om Socialdemokratiets ordfører finder det realistisk, at vi kan mødes om det og nå frem til et forlig.
For når vi er nogle, der gerne vil have lempet offentlighedsloven, og andre, der synes, den er god, som den er, så er der jo nogle, der skal give sig.
Det kan jo være os, der skal give sig, og det kan jeg bare sige ikke kommer til at ske.
Altså, vi kommer til at kræve ændringer.
Og så betyder det jo, at Socialdemokratiet er nødt til at flytte sig.
Er der den velvilje til stede fra Socialdemokratiets side?
Bjørn Brandenborg (S), 2022-04-01:
Nej, det oplever jeg ikke der er et ønske om.
Jeg synes, det er meget vigtigt at gentage, at den position, som Socialdemokratiet og regeringen har haft i de her diskussioner, jo sådan set ikke er forandret.
Altså, vi har fra starten af sagt, at vi synes, at der er en fin balance i det snit, som man har lagt nu.
Så er der nogle andre, der har andre ønsker, og de første drøftelser af dem tager vi så sammen med de partier, som vi har indgået et forlig med.
Det er jo så dem, som vi har nogle diskussioner om det med nu.
Peter Skaarup (DF), 2022-04-01:
Ja, jeg kan da også godt se, at det er meget bekvemt at overlade det til nogle andre, der så ikke gør noget.
Altså, spørgsmålet er bare, om der er en seriøs vilje fra Socialdemokratiets side til på den her side af et folketingsvalg at sikre, at vi får rettet op på det problem, som Jørgen Grønnegård Christensen og covid-19-rapporten jo egentlig pegede på helt tilbage for over et år siden, hvor diskussionen opstod.
Er der et seriøst ønske om at få løst det her inden et folketingsvalg, eller har man i virkeligheden et ønske om at skubbe det, til nogle andre i Folketinget står med regeringsmagten?
Samira Nawa (RV), 2022-04-01:
Ministeren siger, han er tilfreds med balancen, sådan som den er i offentlighedsloven i dag.
Når jeg så samtidig kan konstatere, at der er gået så lang tid og vi ikke rigtig sådan har hørt noget, fristes man til at spørge, om der overhovedet er nogen forhandlinger i forligskredsen, altså med en hilsen fra en, der så har opsagt forliget.
Det er bare for at høre, om det forløb også er mørkelagt.
Kan ministeren fortælle, om der er forhandlinger, og hvor mange gange man så har mødtes i forligskredsen om det?
Nick Hækkerup (S), 2022-04-01:
Jeg konstaterede, at der er en række partier, der i forbindelse med »Scandinavian Star«-undersøgelsen siger: Vi vil ikke have offentlighed her.
Når de partier siger det, retter jeg mig selvfølgelig efter det, og det gælder alle de partier, som i øvrigt snakker meget om, at offentlighed er supervigtigt.
Det er så ikke så vigtigt lige her, hvor vi har en særlig interesse, men i andre sager er det vigtigt.
Det retter jeg mig selvfølgelig efter.
Derfor kommer der et lovforslag om det.
Rosa Lund (EL), 2022-04-01:
Jo, det er bestemt problematisk, at det overhovedet kan opstå, og det er også derfor, vi går meget åbent ind i det her.
Jeg tror mere bare, at Enhedslistens bekymring, vil jeg kalde det, er, at hvis vi så siger, at det her skal være for præster eller frikirkepræster, hvad så med, næste gang det her desværre kan ske, hvor det kan være, som jeg sagde i min ordførertale, oldboystræneren på håndboldholdet, som jo så altså ikke falder ind under de paragraffer, vi har, der handler om det, fordi det der bygger på alder?
Og derfor tænker jeg, at vi er nødt til at undersøge, om der er nogle paragraffer i straffeloven i forvejen, som det her kunne falde ind under, eller om det ville være bedre at lave nogle generelle paragraffer, f.eks. en groomingparagraf, som jeg ved at SF også gerne vil have, ligesom vi gerne vil i Enhedslisten.
Det er egentlig ikke, fordi vi har en modstand mod forslagets substans.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-04-01:
Det, der var sagens kerne i sagen fra frikirken, var, at der jo egentlig forelå et samtykke til sex.
Problemet er bare, at den pågældende præst havde manipuleret, havde, hvad kan man sige, groomet den pågældende, på baggrund af at den pågældende jo kom i kirken og var stærkt troende.
Og det frikirkenet, som var med til at redde den pågældende kvinde ud, siger jo også, at der er et hul i lovgivningen; det dækker simpelt hen ikke den manipulation, der kan opstå, når man er i det her meget stærke afhængighedsforhold.
Synes Enhedslisten ikke, at det er problematisk, at det kan opstå?
Samira Nawa (RV), 2022-04-01:
Mange tak, og tak til fru Karina Lorentzen Dehnhardt og SF for at have fremsat det her beslutningsforslag.
Der kan og skal ikke være nogen tvivl om, at det er forkert, hvis en religiøs leder misbruger den afhængighed eller tillid, der er mellem den religiøse leder og medlemmer af menigheden.
I straffeloven er der allerede i dag en række bestemmelser, som kriminaliserer voldtægt og sex uden samtykke, og derfor har jeg også haft stillet nogle spørgsmål til ministeren, i forhold til om det her ikke allerede er kriminaliseret.
Men sådan som jeg forstår det, er der alligevel et hul i lovgivningen, hvor de her situationer desværre ikke er omfattet.
Så vi ser frem til udvalgsarbejdet.
Jan E. Jørgensen (V), 2022-04-01:
Tak for ordet, og tak til Socialistisk Folkeparti for at have fremsat et forslag om en interessant debat, som vi også følger med interesse.
Forslaget handler om en kriminalisering af det, man kalder religiøse ledere, altså præster m.v., hvis de groft misbruger deres position – det tillidsforhold, der kan opstå mellem en religiøs leder og et medlem af menigheden – til at opnå samleje eller andet seksuelt samvær med den pågældende person.
Der har været et par eksempler på, at sådan noget finder sted.
Senest har der været en DR-dokumentar, der hed »Misbrugt i frikirken«, og der var en præst, der blev anklaget for at have manipuleret en række kvinder til at indgå i seksuelle forhold med ham.
Det er vigtigt at understrege, at der var tale om samtykke.
Se, havde der været tale om en psykolog, som havde udnyttet en klients sårbarhed til at opnå en seksuel relation, så er det noget, der allerede er strafbart, og det ville kunne straffes med fængsel i op til 1 år, for der er helt klare regler for, at psykologer og læger ikke må have sex med deres klienter eller patienter, mens det altså er et anliggende mellem præsten og Gud, kan man sige, hvis han eller hun udnytter eller misbruger den titel, der er givet ham eller hende, til at indlede et seksuelt forhold med en person fra menigheden.
Det vil vi fra Venstres side gerne se positivt på og se, om vi kan lande en beretning, hvor vi får området klart præciseret, sådan at vi kan komme de her tilfælde til livs.
For er man meget troende og måske i en svag og sårbar position, kan vi sagtens forestille os at man kan være så sårbar, at man på samme måde som i samtaler med en psykolog under sjælesorgssamtaler kan blive manipuleret ind i et forhold, som man ikke ønsker.
Det skal så ikke ændre ved, at vi som udgangspunkt er skeptiske over for at lovgive, hver gang en enkelt sag popper op i medierne, men her lader det altså til, at vi har at gøre med et problem, hvor det ikke er et helt enkeltstående tilfælde, men noget, vi godt kunne frygte ville ske igen.
Tak for ordet.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-04-01:
Tak for det, formand.
Tak for ordet, og tak til Socialistisk Folkeparti for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Forslaget lægger jo op til at kriminalisere tilfælde, hvor en religiøs leder groft misbruger det afhængighedsforhold, som vedkommende har til sin menighed, til at skaffe sig samleje med en person i menigheden.
Jeg kan starte med at sige, at det er et godt forslag, som vi støtter.
Præster og andre religiøse ledere har jo en central rolle og en særlig autoritet i menigheden, og i kraft af den rolle kan man opnå en særlig tillid og loyalitet fra medlemmerne af sin menighed, som kan ende i et egentligt religiøst afhængighedsforhold.
Og så er det helt uacceptabelt, hvis man som religiøs leder misbruger sin særlige rolle til at skaffe sig samleje med personer, som er afhængige af en.
Vi har jo selvfølgelig en række andre regler, som omhandler seksualforbrydelser, herunder den samtykkebaserede voldtægtsbestemmelse, som efter omstændighederne vil kunne finde anvendelse på de her sager, men der er behov for at gøre det helt klart, at der også er tilfælde, der ligger uden for voldtægtsbestemmelsen, og det er helt uacceptabelt.
Derfor er jeg glad for, at justitsministeren i dag har sagt, at man vil arbejde videre med lovforslaget, som kan fremsættes i den kommende samling.
Tak for ordet.
Nick Hækkerup (S), 2022-04-01:
Tak for ordet.
Lad mig starte med at slå fast, hvad der jo egentlig ikke kan være til debat, nemlig at groft misbrug af et religiøst afhængighedsforhold i enhver form er uacceptabelt.
Det er moralsk forkasteligt, hvis en præst eller en anden religiøs leder udnytter et tillidsforhold til en person fra menigheden til at skaffe sig samleje.
Sex skal altid være med samtykke, og ingen skal føle sig nødsaget til at have sex med en anden, heller ikke på grund af et religiøst afhængighedsforhold.
Øget tryghed er en ledestjerne for mig som justitsminister og for regeringen, og det har været helt afgørende for den her regering at sikre lighed mellem kønnene og at øge retfærdigheden for ofre for vold i nære relationer og voldtægt.
Retten til at bestemme over sin egen krop og den frie vilje til at beslutte, hvem man vil indlede et seksuelt forhold til, skal selvfølgelig være omdrejningspunktet for vores lovgivning.
Og det skal naturligvis også afspejles i straffelovens bestemmelser.
Derfor blev vi jo også forrige år enige om en samtykkebaseret voldtægtsbestemmelse, og netop voldtægtsbestemmelsen vil efter omstændighederne kunne finde anvendelse, hvis et medlem af en menighed ikke har samtykket i samleje, men har følt sig nødsaget til at have sex med en religiøs leder, fordi den pågældende med forsæt udnytter medlemmets afhængighedsforhold.
Men regeringen deler faktisk også forslagsstillernes opfattelse af, at der kan være behov for at kriminalisere de tilfælde af groft misbrug af afhængighedsforholdet mellem religiøse ledere og personer fra menigheden, som ikke kan henføres under voldtægtsbestemmelsen.
Det er, ligesom med så meget andet, også her dog sådan, at det kræver nogle nærmere overvejelser om udformningen og afgrænsningen af forslaget og af gerningsindholdet, og lige præcis i dag siger kalenderen den 1. april, og derfor er det ikke realistisk at kunne fremsætte et lovforslag i den her samling.
Så regeringen kan altså støtte forslaget.
Vi vil arbejde videre med forslaget med henblik på at fremsætte det i den kommende samling.
Tak for ordet.
Det gav ikke anledning til bemærkninger fra min side.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-04-01:
Jeg tror, at hvis vi får en groomingparagraf, er der mange ting, der ligesom vil løse sig.
Men måske kan Enhedslisten så fortælle: Hvad er forskellen på sjælesorg og psykologhjælp?
Der kommer et menneske, som er utrolig sårbart, som risikerer at komme i en afhængighedssituation, som risikerer at få udnyttet den sårbarhed, man henvender sig med.
Og det er her, jeg synes at jeg måske mangler noget, for jeg synes, at Enhedslisten sagde, at det ikke var helt det samme som en psykolog.
Det mener jeg faktisk godt man kan sidestille; at der lige præcis her er nogle sårbarheder, afhængigheder, man kan blive udnyttet i forhold til.
Rosa Lund (EL), 2022-04-01:
Der er desværre mange situationer, hvor sårbare mennesker bliver udnyttet.
Vi har jo også diskuteret situationen med sårbare mennesker i forhold til at date indsatte, at date mennesker, som sidder i fængsel, som f.eks. er livstidsdømte.
Der blev det også brugt som argument, så vidt jeg husker, fra hr. Peter Skaarup, at der her var tale om sårbare mennesker, og at man derfor var nødt til at lave en særskilt regel for det.
Og det, vi sådan set bare er skeptiske over for, er den her knopskydning, som kan komme i straffeloven.
Altså, det er jo to forskellige ting.
Jeg har meget respekt for, at man kan vælge at gå til mange forskellige slags autoriteter, kan vi kalde det, med sin sorg eller med sine problemer, men jeg tror også, at en psykolog ville sige, at det ikke var det samme.
Jan E. Jørgensen (V), 2022-04-01:
Tak, og tak til justitsministeren for talen.
Det er jo sådan, at vi bl.a. i Venstre har bedt om, at vi får en dialog om ændringer af offentlighedsloven, fordi vi ikke mener, at vi fik ramt den rigtige balance.
Det har vi i hvert fald kunnet se med mange af de sager, der har været ikke mindst på det seneste.
Men bare sådan for, at alle andre også kan høre, hvor regeringen står sådan overordnet, og det ikke kun er dem, der sidder og forhandler: Er ministeren, er regeringen indstillet på, at vi får rykket den balance i retning af mere offentlighed, end der er i dag?
Nick Hækkerup (S), 2022-04-01:
Når der er en forligskreds, er det jo sådan, at det er forligskredsen, der har førsteret.
Og når forligskredsen på et tidspunkt måtte være blevet enige om noget, synes jeg det vil være naturligt også at række ud til andre partier og se, om de så også kan se sig i det arbejde, som der gøres i forligskredsen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-04-01:
Synes ministeren selv, at 1 års ventetid på reelle forhandlinger om offentlighedsloven er i orden?
Så kommer ministeren her og siger, at det skal man ligesom holde internt.
Ja, det skal jeg love for: De forhandlinger er også mørkelagt.
Vi er i hvert fald nogle partier, som står i kulissen og venter på, hvornår vi kan komme i gang med reelle forhandlinger.
Så hvornår har ministeren tænkt sig at inddrage de andre partier i de forhandlinger, der foregår, mellem ministeren og den gamle forligskreds på området?
Nick Hækkerup (S), 2022-04-01:
Debatten om offentlighedsloven er vigtig.
Loven bygger på et grundprincip om åbenhed hos vores myndigheder, hvilket jo er centralt i vores demokrati.
Men loven står på en afvejning mellem på den ene side hensynet til åbenhed og på den anden side en række andre hensyn, der kan føre til, at der i visse tilfælde ikke kan gives aktindsigt.
Der har flere gange været debat om, hvorvidt man har fundet den rigtige balance med loven, sådan som den er i dag.
Det gælder særlig ministerbetjeningsreglen, der begrænser retten til aktindsigt af hensyn til den interne politiske beslutningsproces.
Offentlighedsloven er som bekendt bundet af et forlig mellem regeringen, Venstre og Det Konservative Folkeparti.
Det betyder, at partierne i forliget som udgangspunkt skal være enige, før der kan ske ændringer.
Jeg har siden maj sidste år haft drøftelser med Folketingets partier om loven.
Drøftelserne har til formål at afdække ønsker til ændringer af loven og processen for det.
Drøftelserne tager naturligvis udgangspunkt i forligskredsen, men som nævnt er offentlighedsloven et vigtigt emne og dermed også et emne, alle partier har en holdning til.
Drøftelserne har indtil videre, ikke så overraskende, vist, at der blandt Folketingets partier er meget forskellige ønsker til, hvordan ny lov skal udformes.
Det er som bekendt min opfattelse, at den nuværende offentlighedslov er udtryk for en rimelig balance mellem hensynet til åbenhed på den ene side og hensynet til fortrolighed på den anden side.
Jeg erkender dog samtidig, at der blandt forligspartierne er et ønske om at ændre loven.
Af hensyn til de politiske drøftelser ønsker jeg ikke at gå nærmere i detaljer om, hvad det er, og hvordan forhandlingerne forløber.
Samtidig erkender forligspartierne jo også, at vi skal fastholde en balance mellem på den ene side åbenhed, og at der på den anden side skal kunne være interne politiske processer, som sikrer, at den regulering, vi laver, og de beslutninger, vi træffer, står på det bedst mulige relevante lovgrundlag, så de bliver af den størst mulige kvalitet for de borgere, som skal være retsundergivne i forhold til reglerne.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-01:
Først tak til Socialistisk Folkeparti for at fremsætte det her forslag og for, at vi kan have den her drøftelse i salen i dag.
Der er ingen tvivl om, at et forhold til en præst kan have fuldstændig samme karakter som et forhold til en psykolog eller en læge eller noget andet.
Altså, det er en, man kommer til i dyb, dyb fortrolighed, og man er dybt afhængig af, at der er den her naturlige balance, når der er det her meget, meget stærke tillidsforhold.
Med det her forslag foreslås det, at man får puttet det her med religiøse ledere ind under straffelovens § 220, hvor der allerede i dag er defineret flere forskellige af de her tillidsforhold, eksempelvis forholdet til en læge, en psykolog osv.
Vi synes også, det lyder, som om det bestemt er noget, der skal ses på, for det er selvfølgelig klart, at hvis man udnytter et andet menneske på den her måde, er det i hvert fald moralsk dybt forkasteligt.
Vi synes også, det lyder rigtig positivt, at Venstre siger, at de gerne vil være med til, at vi lander en beretning.
Så det synes jeg også er positivt.
Men vi ser frem til udvalgsarbejdet og ser også rigtig gerne, at vi lander en fælles beretning, og ser frem til at drøfte det yderligere.
Peter Skaarup (DF), 2022-04-01:
Vi er i Dansk Folkeparti enige i meget af det, der er sagt her i dag.
Jeg synes, der har været mange gode og saglige ting, herunder indvendinger mod, at man måske lige greb tingene an på en måde, som kunne være den nemmeste vej.
Men man må bare sige generelt og også ud fra de oplysninger, der ligger på bordet, at et seksuelt forhold mellem en præst og en fra en menighed kan være meget problematisk, og jeg ved såmænd ikke, om det ikke kun er ved groft misbrug, som der står i beslutningsforslaget, at det er problematisk.
Altså, set med Dansk Folkepartis øjne er misbrug, også uden at det er groft, vel nok tilstrækkeligt til, at vi er nødt til at gøre noget ved det.
Og i den konkrete sag, som også nævnes i beslutningsforslaget, viser man jo med al ønskelig tydelighed, at vi har noget her, hvor man misbruger sin autoritet til at skaffe sig seksuelt samkvem med en eller flere personer i menigheden, og hvor det er at sammenligne med, hvad vi kender fra en læge eller psykolog i forhold til en patient, og som flere ordførere var inde på, har man jo der regler, der gør, at det er strafbart.
Men det er det tilsyneladende ikke, når det handler om forholdet mellem en præst for en menighed og så et af medlemmerne af menigheden.
Så grundlæggende er vi nødt til, også retspolitisk på Christiansborg, at kigge på det her, og vi håber, for det fornemmede jeg jo helt klart ud fra ministerens tale, at regeringen er villig til at se på, hvordan man kan lave en løsning her.
Vi er sådan set også villige til at lave en beretning eller stemme for det, hvis det er det; det kan være, vi har et ændringsforslag eller to, jævnfør også hvad jeg har sagt, men grundlæggende er vi enige i, at der skal ske noget her.
Når det så er sagt, er det også klart, at der kan være tilfælde, hvor en præst faktisk finder sammen med en person fra en menighed, og hvor den her person faktisk også ønsker det.
Så her er der selvfølgelig et område, hvor vi skal være fuldstændig sikre på, at vi rammer hovedet på sømmet.
Men altså grundlæggende synes Dansk Folkeparti, at man fra SF's side har fat i noget af det helt rigtige, og vi kunne sådan set sagtens selv have fundet på at lave et forslag om noget i samme retning.
Britt Bager (KF), 2022-04-01:
Tak for det.
Og tak til SF for at fremsætte det her beslutningsforslag om groft misbrug af afhængighedsforhold mellem religiøse ledere og personer fra en menighed.
I Det Konservative Folkeparti deler vi den skepsis eller forbeholdenhed, der har været over for, at man laver lovgivning på baggrund af enkeltstående sager, og jeg har som valgt i Østjylland også været tæt involveret i sagen omkring frikirkepræsten i Aarhus.
Jeg er af den holdning, at vi skal passe på med at lovgive på baggrund af enkeltstående sager, men vores forbeholdenhed skal heller ikke stå i vejen for, at vi dækker et hul i lovgivningen, når der er et hul i lovgivningen, og det mener vi faktisk at der er her.
Præster eller religiøse ledere har en helt særlig rolle i forhold til menighedsmedlemmer, i hvert fald i særlige menigheder, måske ikke den, som de fleste af os kommer i, men der findes menigheder i Danmark, hvor der er et helt andet afhængighedsforhold mellem præsten og de personer, der er i menigheden – der er et tillidsforhold, og der er en fortrolighed, som kan være helt unik – og derfor bliver vi også nødt til at kunne straffe, hvis det tillidsforhold og det afhængighedsforhold misbruges.
Vi synes, at der er situationer, som viser, at det kan ske, og vi er i Det Konservative Folkeparti enige i, at det skal vi sætte en stopper for, og derfor bakker vi op om det her forslag.