runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-21:
Det er ikke nogen hemmelighed, at vi fra Radikale Venstres side længe har ønsket en mindre restriktiv offentlighedslov, og især den måde, som ministerbetjening er blevet brugt som undskyldning for at lukke for utrolig mange aktindsigter, har haft en helt anden hensigt end den, vi forudså og havde ønsket, da vi i sin tid var med til at lave en ny offentlighedslov.
Derfor er det noget, som vi er meget optaget af, og vi er også optaget af at få en så, kan man sige, stor omlægning af loven som muligt.
Nu pågår der så et udvalgsarbejde, som vi må se hvor langt kommer med det, men hvis ikke det kommer langt nok, er vi klart indstillet på at finde de partier, der kan, og gå videre med det.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-21:
Det er jeg glad for at ordføreren siger, og det vil jeg holde ordføreren op på på et senere tidspunkt, for det er noget af det allerallervigtigste, vi kan foretage os her i Folketinget i forhold til at skabe åbenhed, transparens og ansvarlige politikere.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-05-21:
Det er egentlig ikke et spørgsmål, men det er mest en kommentar.
Jeg vil gerne rose ordføreren for at have indgået en fin aftale om offentligt ansattes ytringsfrihed.
Det eneste, jeg kan ærgre mig over, er, at SF ikke er med, men det kommer jeg mig nok over.
Og så vil jeg bare sige, at det jo er sådan, politik er: hellere gå med noget og få noget ud af det end at stå med ingenting.
Og det var nøjagtig det, som SF gjorde i forbindelse med FE-sagen.
Der husker jeg bare, at ordførerens parti var noget mere kritisk over for SF.
Men skulle vi ikke bare anerkende, at det er sådan, politik er?
Man går efter at få noget ud af det.
Det har Dansk Folkeparti fået her.
Det fik SF i FE-sagen.
Rosa Lund (EL), 2024-05-21:
Tak for rosen.
Vi ser det her beslutningsforslag som noget, vi kan gøre, indtil vi får en god offentlighedslov, som er bedre end den, vi har i dag.
Så tak for rosen.
Peter Kofod (DF), 2024-05-21:
Det her er et rigtig godt forslag.
Det er faktisk et supergodt forslag.
Jeg tror også, jeg kender nogle af de mennesker, der har været med til at bidrage til tilblivelsen af det her forslag, og jeg deler mange synspunkter med de ordførere, der har været heroppe før mig i den her debat og sagt nogle meget pæne ting om det.
Det er jo også et forslag, som vi selv har været med til at fremsætte i Dansk Folkeparti, og derfor skulle man jo tro, at jeg ville stå her på talerstolen og sige, at vi helt selvfølgelig støtter det.
Men der skete noget på vejen.
Der skete det, at Dansk Folkeparti, før vi kom til behandlingen i dag, har lavet en, synes vi selv, rigtig god aftale med regeringen om at lovfæste offentligt ansattes ret til ytringsfrihed.
Det er en frihed, en rettighed, som efter vores mening er mere presset i de her år end nogen sinde før, og det er vigtigt, at dygtige fagpersoner med indsigt i, hvordan den offentlige sektor fungerer, har muligheden for at sige ting højt og bidrage til den offentlige debat, men også sige fra, når der er noget i vores velfærdssamfund, der ikke fungerer.
Derfor er vi glade for, at vi sammen med regeringen kan være med til at levere på det her område, og at regeringen har forpligtet sig til at fremsætte et lovforslag, der skal lovfæste den her helt væsentlige hjørnesten i vores demokrati og vores forvaltning af den offentlige sektor.
Hvad har vi så betalt for det?
Vi har betalt det, at vi ikke kommer til at stemme for beslutningsforslaget her, og det er en byttehandel, som vi har lavet med fuldstændig åbne øjne, og derfor skal jeg meddele, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte forslaget.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-21:
Det er da en ærlighed omkring det politiske spil, at det nogle gange vægter højere, og sådan er det jo åbenbart.
Men mit spørgsmål er faktisk, hvor DF står i forhold til offentlighedsloven, der skal indskrænkes på torsdag.
Peter Kofod (DF), 2024-05-21:
Vi har haft den samme holdning til den sag hele vejen igennem.
Så det er der ikke noget nyt i.
Men må jeg ikke lige sige noget til fru Theresa Scavenius, for der blev sådan nævnt noget om det politiske spil.
Nej, det er sådan, et demokrati fungerer, altså at man sætter sig sammen, og at man så forhandler sig frem til noget.
Så kan man ikke nødvendigvis lide det hele, men man laver en gang imellem nogle kompromiser for at nå et stykke af vejen, og det med offentligt ansattes ytringsfrihed er vigtigt for os.
Så har vi givet regeringen noget på et andet område, og det synes jeg ikke er snavset politisk spil, men det er sådan, et demokrati fungerer, og det er sådan, man laver kompromiser med hinanden.
Så det står jeg fuldstændig ved, og det er ikke noget, jeg skammer mig over.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-21:
Nej, nej, det forstår jeg godt.
Jeg har bare en anden forståelse af, at politik skal handle lidt mere om grundig lovgivning, som sætter de fælles rammer, som vi så kan være enige om, og det er jo ikke engang det, vi snakker om lige nu, for her er det jo bare et mindre kodeks.
Men det er derfor, at offentlighedsloven er endnu mere interessant, og ordføreren siger, at DF har en klar holdning.
Men jeg kender den bare ikke.
Så jeg var bare nysgerrig efter at forstå det.
For man indskrænker jo borgernes ret til og adgang til offentlighed, og jeg var bare interesseret i at høre ordførerens holdning til det, når ordføreren nu snakker om demokrati og om at beskytte offentligt ansattes ytringsfrihed.
Jeg mener jo, at de to ting burde hænge sammen.
Peter Kofod (DF), 2024-05-21:
Det vil jeg meget gerne svare på.
For vores kritik af den måde, man har gjort det her på, tror jeg er ret kendt helt tilbage fra dengang, hvor man lavede indskrænkningerne, ja, det er vel efterhånden 10-12 år siden.
Det er den ene ting.
Men den anden ting er jo, at det er den grundige lovgivningsproces, som vi nu er i gang med, og at der også er mange andre facetter af den grundige lovgivningsproces.
Jeg hørte også fru Theresa Scavenius' tale tidligere her i dag, og jeg er nok bare ikke enig i den.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-05-21:
At vi nu har en midterregering, synes jeg jo har vist, at oppositionen i mange tilfælde kan stå sammen, både på den ene og den anden side af regeringen, og det kunne vi jo også med det her beslutningsforslag, lige indtil Dansk Folkeparti så løb fra aftalen.
Jeg vil bare høre ordføreren, om det sådan er noget, vi kan regne med fra Dansk Folkepartis side, altså at når vi indgår nogle fælles aftaler, så løber Dansk Folkeparti fra dem i fremtiden.
Peter Kofod (DF), 2024-05-21:
Altså, Dansk Folkeparti gik jo ind i det her arbejde med den forventning, at man faktisk skulle have et flertal for det her beslutningsforslag.
Det var det, der var lagt op til i første omgang.
Da man så skulle tælle mandaterne efter, viste det sig, at det flertal ikke var der.
Så var der bare ikke nogen, der havde fået noget som helst ud af det.
Og så valgte vi i den situation at sige: Men hvis vi skal vælge imellem ingenting eller at gøre noget rigtig godt for de offentligt ansattes ytringsfrihed, så vælger vi de offentligt ansattes ytringsfrihed, for det er der, hvor vi med vores 7 mandater i en periode, hvor vi er i opposition og ingen indflydelse har, kan løfte mest.
Det står vi hundrede procent på mål for, og det vil jeg faktisk sige, at jeg er stolt af.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-05-21:
F.eks. er der i Stevns Retshjælp, hvis jeg husker ret, en pensioneret dommer, som i virkeligheden meget gerne vil gå fra, og så er der også en advokat.
Og hvis jeg husker ret, er det de eneste juridiske kræfter, der er.
De vil have rigtig god gavn af at få en socialrådgiver tilknyttet, så de kunne give noget rådgivning i de sociale sager.
Som advokaten sagde: Jeg skal bruge rigtig mange kræfter på at kigge sociallovgivningen igennem, for det er faktisk ikke det felt, jeg har arbejdet rigtig meget i.
Så kunne det ikke give god mening?
Steffen Larsen (LA), 2024-05-21:
Det kunne det potentielt, men jeg er igen i tvivl om, hvorvidt vi ikke kommer til at udvande, hvad der reelt er retshjælp.
For mange af de spørgsmål, som jo kommer, og som er socialretlige – det kan vi også se af de undersøgelser, der er lavet – drejer sig ikke nødvendigvis om, at det faktisk er juridisk bistand, de har brug for.
Nogle af dem har jo egentlig blot brug for en bisidder f.eks. til deres sager, men kommer ind over retshjælpen alligevel i mangel af bedre eller i mangel af viden om, hvor de skal gå hen.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-05-21:
Tak for ordet.
Og tak til SF og fru Karina Lorentzen Dehnhardt for forslaget.
Forslaget omhandler retshjælp, og formålet er at udvide adgangen til retshjælp, ved at andre end jurister og jurastuderende kan være frivillige i retshjælpskontorer med tilskud fra staten, altså Civilstyrelsen.
I Moderaterne ønsker vi, at alle danskere uagtet økonomiske forhold skal have adgang til retshjælp og til at få prøvet deres ret ved domstolene.
Det er en grundsten i en retsstat som den danske.
For ingen skal fravælge at kæmpe mod krav fra f.eks. kommunen, boligselskabet eller arbejdsgiveren, der har smidt en ud eller foretaget en uretmæssig fyring, eller i andre typer tvister, fordi økonomiske forhold står i vejen.
Så i Moderaterne mener vi altså, at det er relevant at undersøge, hvordan vi kan forbedre og udvide adgangen til retshjælp.
For desværre har vi flere rapporter, bl.a. fra Justitia, som understreger problemerne på området for retshjælp og fri proces.
Det skal vi tage alvorligt, og derfor er det dejligt, at SF sætter fokus på sagen.
Regeringen er allerede i gang med at kigge på, hvordan erhvervserfaring og frivilligt arbejde kan give merit, bl.a. for jurastuderende, som laver frivilligt arbejde i en retshjælp.
Og det gør jo også, at vi forhåbentlig får flere jurastuderende, der ønsker at tage del i retshjælpsarbejdet i Danmark.
For mig at se giver det supergod mening, og det vil skabe det her større incitament for studerende til at lave frivillig retshjælp, for vi mangler dem derude.
For mig at se er det ikke løsningen på problemet.
Vi skal have gjort det muligt, som forslagsstillerne argumenterer for, at eksempelvis socialrådgivere med supervision ved jurister bør kunne arbejde i retshjælpskontorer og være tilskudsberettigede.
Det er Moderaterne enige i.
Vi ser derfor meget frem til de videre politiske drøftelser om inddragelse af socialrådgivere og til en tilbagemelding fra justitsministeren om drøftelser med Civilstyrelsen i forhold til at bruge socialrådgivere i retshjælpskontorerne.
Så vi er i Moderaterne så at sige fans af retshjælpskontorerne og hele grundtanken om, at borgere uagtet økonomi skal have adgang til billig og gratis retshjælp, men det er vel at mærke juridisk retshjælp.
Og derfor mener vi også, at eksempelvis økonomisk rådgivning ikke hører til under retshjælpskontorerne.
Dermed ikke sagt, at vi ikke skal styrke retshjælpskontorerne mere eller gøre systemet bedre, for det kan vi helt sikkert.
Så for at opsummere: Vi er enige i, at bl.a. socialrådgivere i højere grad skal kunne bistå i sagerne på retshjælpskontorerne, men i forhold til at åbne op for andre fagligheder, eksempelvis i forhold til økonomer og revisorer, mener vi, at det bør vente til, at udvalget har kigget nærmere på de nuværende ordninger.
Tak for ordet.
Mai Mercado (KF), 2024-05-21:
Det beslutningsforslag, vi behandler i dag, har til formål at pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag, som indebærer, at andre fagligheder end jurister og jurastuderende kan være frivillige i retshjælpskontorerne, og forslaget er udgiftsneutralt.
Retshjælpen sikrer i dag, at alle borgere har adgang til juridisk rådgivning, og i dag er det typisk advokater og jurastuderende, som giver den her gratis mundtlige rådgivning, og det gør de frivilligt.
Med forslaget ønsker SF, at både socialrådgivere, økonomer og revisorer får mulighed for at være rådgivere.
I erkendelse af at retshjælpen i dag hjælper med gældsrådgivning og andre typer af opgaver, kan det godt give mening, at det bliver muligt at trække på frivillige med andre kompetencer end jura.
Og derfor er vi også positive over for forslaget, men vi vil samtidig bringe i hu, at det oprindelige fokus i retshjælpen ikke udvandes.
Det er også vigtigt, at retshjælpen ikke lige pludselig forventes at løse en række nye rådgivningsfunktioner, således at retshjælpen pludselig får en bredere borgerrådgiverfunktion, end den var tiltænkt.
Men i udgangspunktet kan Konservative altså støtte beslutningsforslaget.
Man kan altså også udlede af debatten her i dag, at regeringen har tilkendegivet at ville kigge på området igen, og vi bakker op om at se, om det kan lade sig gøre at finde fælles fodslag i en beretning.
Rosa Lund (EL), 2024-05-21:
Tak til SF for det her glimrende beslutningsforslag.
Jeg synes, beslutningsforslaget kommer på et rigtig godt tidspunkt, for vi er mange partier, som går op i, at retssikkerhed er noget, der skal gælde alle borgere.
Det er ekstra vigtigt, at vi er opmærksomme på, om borgere med færre ressourcer har lige adgang til at få ret, og det ved vi bare at der er store udfordringer med.
Det gælder i alle dele af samfundet, uanset om det handler om, hvilken behandling eller medicin du skal have på hospitalet, hvordan kommunen træffer afgørelse i din ansøgning om hjælpemidler, eller om din udlejer bare kan skrue på huslejeknappen, til du ikke kan være i dit hjem længere.
De her situationer, som vi sådan set alle sammen kan ende i, rammer en del hårdere, hvis man ikke tilhører de mere privilegerede dele af vores samfund.
Derfor er de forskellige retshjælpstilbud, der findes i Danmark, en meget vigtig del af vejen til at sikre, at alle har ret til at få ret uanset deres økonomiske formål.
Efter førstebehandlingen af det lovforslag, som skulle udmønte den domstolsaftale, som næsten alle partier her i Folketinget har indgået, er vi flere, som er blevet opmærksomme på, at der på særlig ét område vil opstå nogle store retssikkerhedsmæssige problemer, hvis det gennemføres, som det er lagt op til.
For med det forslag kommer vi til at afskære endnu flere mennesker fra at kunne få hjælp til at føre deres retssager og særlig dem, som ikke har ressourcerne til at kunne betale en advokat 50.000 kr. i honorar for at få ret i, at deres husleje er steget med 300 kr. mere om måneden, end den burde.
De her sager er sindssyg vigtige, for hvis ikke dem med mindst i vores samfund har mulighed for at få ret, kan de mest privilegerede – arbejdsgiverne, udlejerne og myndighederne – sådan set bare udnytte dem, uden at nogen stopper det.
Derfor har vi i Enhedslisten lidt atypisk, når nu vi selv er med i aftalen om domstolene, valgt at stille et ændringsforslag til lovforslaget for at få ændret specifikt den bestemmelse om beløbsstørrelsen i den forenklede proces.
Det har vi jo gjort, fordi vi er blevet opmærksomme på, at det ville medføre et stort tab af retssikkerhed for en helt særlig gruppe borgere – en gruppe af borgere, som generelt også er dårligere stillet – fordi de ville miste adgangen til fri proces og retshjælpsdækning via deres egen forsikring.
Det vil vi gerne have lavet om.
Men uanset om vi får flertal for det eller ej, vil en opgradering af landets retshjælpe både med flere jurister, men også med andre fagligheder kunne bidrage betydeligt til at afhjælpe den manglende retssikkerhed, som eksisterer i en nu endnu større del af befolkningen.
Jurister er ikke de eneste, der kan hjælpe, når det drejer sig om afgørelser truffet af offentlige myndigheder.
For alle har ret til at få ret.
Vi støtter beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2024-05-21:
Tak for det, og tak til SF for et rigtig godt og vigtigt og pragmatisk forslag.
Mens vi venter på, at reglerne om fri proces og retshjælp bliver revideret, er det her jo et helt konkret, aktuelt forsøg på at gøre noget ved det manglende udbud – jeg ved ikke, hvad der er det rette ord – af retshjælp til borgere.
Jeg synes, det lyder fornuftigt, at regeringen lægger op til en fælles beretning, så man får set på det her og netop kan lave nogle pragmatiske løsninger, indtil vi forhåbentlig får en lidt større løsning, når udvalget, der skal kigge på retshjælp og fri proces, begynder at arbejde igen og forhåbentlig kommer med nogle gode anbefalinger til os.
Så min melding er egentlig, at vi støtter beslutningsforslaget, men vi vil selvfølgelig også støtte en beretning, hvor vi så kan have en dialog med regeringen om nogle konkrete initiativer, der kan løse de aktuelle udfordringer.
Peter Kofod (DF), 2024-05-21:
Tak for det.
Det er et rigtig godt beslutningsforslag, som SF har fremsat, og det er meget sympatisk.
Derfor kan vi også støtte op om det.
Nu kan jeg høre, at SF blev lovet en beretning af regeringen, og det kan være, at andre partier kan tilslutte sig den, når vi når til behandlingen i Retsudvalget.
Det er et sympatisk forslag, som vi ikke ser noget galt i.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-21:
Jo, det kan meget vel være.
Jeg er selv bekendt med KFUM's retshjælp i f.eks. Syd- og Sønderjylland, hvor vi jo begge to har rødder, Karina – undskyld, nu skal man jo ikke bruge direkte tiltale her – men hvor ordføreren og jeg begge har rødder, og der har de meget store problemer med at tiltrække dem.
Der er en by som Tønder, hvor det er meget svært.
Men så må man kigge på eventuelt at forbedre incitamentsstrukturen i det her eller gøre nogle andre ting.
Det her med alene at udvide er jeg bange for kommer til at gøre kompetencerne, om man vil, som kan søges, meget mere snævre.
Og man kunne forestille sig et sted, hvor det næsten kun var socialrådgivere, der sad tilbage i retshjælpen.
Så kan vi jo ikke få den juridiske hjælp.
Spørgsmålet er, om det er noget parallelt til socialområdet, der skulle bygges op.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-05-21:
Til gengæld er der ofte sociale sager i massevis, og i nogle retshjælpskontorer udgør de op mod halvdelen af sagerne.
Så kunne det ikke give mening, at man i lige præcis den type sager må rekruttere socialrådgivere, som det alt andet lige er nemmere at få fat i?
Sådan ser jeg i hvert fald på det.
Ja, for jeg forstår i hvert fald af et svar til mig, at Civilstyrelsen ikke har praksis for at lade retshjælpe få del i midlerne, når det handler om socialrådgivere.
Så hvad tænker ministeren kunne være tidsperspektivet for det her?
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-21:
Ja, umiddelbart.
Men det er klart, at det vil vi gå i dialog med forslagsstillerne og med udvalget om og også vende tilbage til.
For vi er, som jeg også nævnte i min indledende tale, åbne over for at lade det indgå, også før udvalgsarbejdet om retshjælpsinstitutionerne og fri proces er færdiggjort.
Jeg tør ikke sætte et præcist tidsskøn over det.
Men jeg er enig med ordføreren i, at det ikke er noget, der behøver at tage længere tid, end det bør tage.
Det er i øvrigt også rigtigt, at det i praksis er Civilstyrelsen, der fører en liste over godkendte advokatvagter og retshjælpskontorer, som modtager tilskud fra det offentlige.
Så vi vil nu gå i dialog med ordføreren og ordførerens parti om en fælles beretningstekst til det her forslag, og så kan vi jo tage arbejdet derfra.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-05-21:
Tak for ordet, formand.
Beslutningsforslaget lægger op til, at regeringen skal ændre lovgrundlaget, så det bliver muligt at have andre fagligheder end de juridiske i landets retshjælpsordninger.
Landet over kan borgere få billig eller gratis juridisk rådgivning hos en frivillig retshjælp.
Det er enormt vigtigt, at borgere med lav indkomst kan få hjælp til at håndtere deres sager eller eksempelvis skrive til myndigheder.
Netop fordi det er retshjælp, altså hjælp til at løse juridiske spørgsmål, giver det mening, at det som udgangspunkt er folk med juridisk baggrund, som rådgiver i kontorerne.
Men det betyder ikke, at vi så ikke godt kan se musikken i, at der kan være andre fagligheder, der kan spille ind.
Nu nævner forslagsstillerne selv socialrådgivere, økonomer og revisorer, og som jeg lige hørte justitsministeren sige her i dag, kan det sagtens give mening at inddrage socialrådgivere og socialrådgiverstuderendes ekspertise, da de har indgående kendskab til det sociale område.
Det vil kun give en god synergi.
På den anden side er det som sagt retshjælp med det formål at yde juridisk bistand.
Det vil være at udvide grundlaget for og formålet med retshjælpsinstitutionerne lige vel meget, hvis vi udvider det til rådgivning inden for økonomi og revision uden at overveje det nærmere.
Så vi støtter ikke forslaget, men vi har stor sympati for intentionen.
Så tak til forslagsstillerne for at bringe det på banen.
Som ministeren lige sagde, og som jeg også har talt med ordførererne om, før jeg gik herop, så medvirker vi selvfølgelig også meget gerne til at lave en fælles beretning.
Tak for ordet.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-05-21:
Tak for det.
Det kan være svært med adgang til retshjælp, hvis man bor uden for de større byer, især uden for studiebyerne.
Det kan være svært at rekruttere frivillige med juridiske kompetencer, og derfor foreslår SF som forslagsstiller, at forskellige andre faggruppers kompetencer kan udnyttes til gavn for borgerne.
Helt specifikt foreslås det at ændre i lovgivningen, så andre fagligheder end jurister og jurastuderende kan være frivillige i retshjælpsordninger finansieret via Civilstyrelsen.
Der skal gives mulighed for at inddrage f.eks. socialrådgivere og studerende på socialrådgiveruddannelsen, og det kan også overvejes at inddrage økonomer, revisorer og økonomistuderende på de kontorer, hvor de udøver gældsrådgivning eller rådgivning i skatteret.
Det synes vi i Danmarksdemokraterne er en god idé.
Desuden deler Danmarksdemokraterne synspunktet i bemærkningerne til beslutningsforslaget om, at det lovforslag, som Folketinget pålægger regeringen at fremsætte, skal indholde nogle klare retningslinjer for, hvilke opgaver de frivillige fra andre faggrupper så kan varetage, så de kun påtager sig opgaver inden for områder, hvor de besidder tilstrækkelig ekspertise.
Så i Danmarksdemokraterne deler vi forslagsstillernes intentioner, og vi støtter forslaget.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-05-21:
Nej, ikke alligevel.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-21:
Jeg er ked af, at jeg går lidt langsomt i dag.
Men vi bevæger os videre til forslaget.
Retshjælpens opgave er jo primært at yde gratis juridisk bistand.
Her er vi i tvivl om, hvorvidt det vil udvande de juridiske kompetencer, hvis man breder opgaven yderligere ud og dermed også gør det til et sted, hvor man kan få rådgivning om ens sociale sager og lignende – vel vidende at der er mange socialretlige sager, som i dag netop bliver retshjælpens anliggende.
er det, som om det her bliver en udbredelse til utrolig mange områder ud over det juridiske, hvis man siger, at retshjælpen også skal kunne gøre det her.
Der er vi i tvivl om, hvorvidt det vil være formålstjenligt.
Vi ser jo helst, at det netop er jurister og jurastuderende, som griber sagen an.
Derfor er vores indstilling nej, men vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
Sophie Løhde (V), 2024-05-22:
Tak for spørgsmålet.
Jeg skal forsøge at nå at svare på det hele.
Altså, Folketingets syv principper for prioritering skal regionerne overholde – punktum.
Det er også derfor, at jeg har været så optaget af at være efter regionerne i forhold til de sager, der også har været fremme, bl.a. omkring en række brystkræftpatienter.
Og det er også i strid med reglerne de steder, hvor man har afvist at foretage en individuel vurdering i lægemiddelkomitéen, med henvisning til at medicinen var under behandling i Medicinrådet.