Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-21:
Tak for ordet.
Baggrunden for beslutningsforslaget er, at tilliden til demokratiet og politikerne er under pres.
Derfor vil forslagsstillerne have et 3-årigt forsøg med et borgerting, der kan rådgive Folketinget i udvalgte problemstillinger og derigennem styrke den demokratiske samtale i forbindelse med større politiske beslutninger.
Danmarksdemokraterne kommer til at stemme imod forslaget.
Det gør vi, fordi vi mener, at Folketinget i dag har gode muligheder for at indhente viden og for at være i dialog med borgere, fagfolk, organisationer og ministerier, som alle sammen bidrager til, at der træffes beslutninger på et oplyst og fornuftigt grundlag.
I Folketinget kan vi også afholde høringer, og vores udvalg rejser ofte rundt i verden for at lade sig inspirere af, hvordan man gør i andre lande, og ofte nedsætter vi kommissioner, der undersøger et emne til bunds og kommer med forslag til ændringer af eksisterende lovgivning.
Folketinget har derfor i dag nogle fornuftige rammer, der gør, at folkevalgte kan træffe beslutninger, og vi ser derfor beslutningsforslaget som et unødvendigt forslag.
Hvis man dykker lidt ned i bemærkningerne til forslaget, fremgår det, at der skal etableres et borgerting, der skal teste deliberativt demokrati på nationalt niveau i Danmark.
Idéen med et deliberativt demokrati er, at man fortsætter samtalen, indtil alle er enige, og det kan jo hurtigt ende i en snakkeklub.
Det vil i hvert fald sætte tempoet på lovgivningsprocessen ned, for vi ved alle sammen herinde, hvor svært det kan være, og vi kan nok se, hvilke perspektiver der ville være i det, hvis vi alle sammen skulle være enige hver eneste gang.
Borgertinget skal bestå af 100 personer, der er udvalgt efter stratificeret lodtrækning for at sikre et repræsentativt udsnit af befolkningen i forhold til alder, køn, beskæftigelse, uddannelse, bopæl m.v.
Borgertinget skal forankres i Folketinget og skal agere på samme faglige niveau som Folketingets fagudvalg.
Det fremgår af bemærkningerne, at borgertinget i forsøgsperioden skal kunne beskæftige sig med op til seks problemstillinger, og der nævnes, at det kan være problemstillinger som atomkraft og aktiv dødshjælp.
Jeg tænker ikke, at borgertinget vil kunne komme en løsning på disse temaer nærmere, end Folketinget kan i dag gennem de muligheder, som Folketinget har.
Diskussionsemner som atomkraft og aktiv dødshjælp er eksempler på debatter, hvor man næppe kan diskutere sig frem til konsensus.
Et andet af vor tids varme emner er, hvordan man bekæmper den illegale migration fra Afrika til Europa, og også her kommer man næppe til enighed i et borgerting.
Forslagsstillerne ønsker at styrke demokratiet gennem deliberativt demokrati.
Det støtter Danmarksdemokraterne som nævnt ikke.
Den demokratiske proces kan styrkes på andre måder.
Lad mig nævne muligheden for at fremsætte borgerforslag.
Det har eksisteret siden 2018, og hvis 50.000 borgere underskriver et borgerforslag, bliver det fremsat i Folketinget.
Lige i øjeblikket er der 101 forslag, som man er i gang med at samle underskrifter til.
Siden ordningen blev indført i 2018, har der været 1.794 borgerforslag; 48 forslag har opnået mere end 50.000 underskrifter og har derfor været behandlet i Folketinget.
Så det bliver et nej tak til forslaget fra Danmarksdemokraterne.