runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-12:
Først og fremmest er det godt, at vi er enige om, at der skal findes en løsning.
Men når det nu er sådan, handler det jo netop om en hjemmel, der mangler i serviceloven.
Så man kunne jo hurtigt få indført en hjemmel i serviceloven, så man gav mulighed for, at man fik den hjælp, man havde behov for.
Tak for det.
Forespørgslen, som Dansk Folkeparti har indkaldt til, lyder: Hvordan og hvornår vil ministeren løse overvågningsproblematikken og hjælpe de familier, som ikke for nuværende kan få hjælp til overvågning af et familiemedlem med indgribende handicap, fordi der ikke er hjemmel i servicelovens § 95, stk. 3, til at yde støtte til overvågning i eget hjem?
I Dansk Folkeparti finder vi det vigtigt, at vi får ændret serviceloven og vi får indført en hjemmel, så kommunerne kan vende tilbage til den praksis, der var før landsretsdommen i 2015.
Der har været gjort en kæmpe stor indsats for at løse det med adskillige samråd plus betænkning i Socialudvalget, hvor et stort flertal bl.a. skrev, at mulighederne for at finde en løsning på problematikken om kontant tilskud til ansættelse af hjælpere efter servicelovens § 95 om overvågning ikke var udtømt.
Partierne bag aftalen skriver videre, at de finder, at det er af stor vigtighed, at denne problematik bliver løst, og partierne konstaterer, at Børne- og Socialministeriet nu er i færd med at afdække løsningsmuligheder og er i dialog KL.
Men det er på trods af dette ikke lykkedes endnu at få rettet op på de uhensigtsmæssigheder, som den dom har medført.
Dommen medførte jo en justering af den tidligere praksis, hvor der rent faktisk blev ydet støtte til overvågning efter servicelovens § 95 rundtomkring i kommunerne.
Det har fået stor betydning for rigtig mange borgere, som grundet deres funktionsnedsættelse ikke er i stand til at tage vare på sig selv, og som derfor har behov for overvågning, fordi de f.eks. lider af epilepsi eller andre former for anfald, hvor de har behov for hjælp.
Før dommen har kommunerne ifølge de oplysninger, som vi i hvert fald tidligere har modtaget, og som vi også har fået oplyst at ministeriet har fået, fulgt den praksis, at overvågning blev indregnet i den samlede bevilling efter det, der kaldes servicelovens § 95.
Men efter dommen er kommunerne jo begyndt at se bort fra det, og derfor mangler den her hjemmel i lovgivningen.
I stedet for må familierne kaste håndklædet i ringen, fordi de står i en uholdbar situation, hvor de er tvunget til f.eks. at sende deres unge mennesker i botilbud.
Derudover er der også hele problematikken omkring ALS-patienter.
Så vi har at gøre med den unge målgruppe, men også med patienter, der har ALS.
Derfor håber jeg, at vi kan få en god debat her i Folketingssalen om, hvordan vi løser den her problematik, og jeg ser gerne, at det bliver sådan, at det ikke skal være afhængigt af den ene regering eller anden regering, for jeg synes faktisk, at vi har et fælles ansvar her i Folketinget for at løse problematikken.
Så jeg ser frem til debatten her i dag.
Jeg tror, min taletid er udløbet.
Astrid Krag (S), 2019-11-12:
Det var bedre i gamle dage, hvor man bare kunne række hånden op, men du fik tilkæmpet dig ordet.
Det er jo helt rigtigt, at jeg ikke står her med en præcis dato.
Det er, fordi der er noget arbejde med at afklare, hvilken model der skal til, og hvad det er for en hjemmel, der skal indsættes i loven – og derefter, hvad det er for en finansiering, der skal til, og derefter, om der er nogle, der vil være med til både at sikre den finansiering og bære det igennem i Folketinget.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-11-12:
Nej, tak for ministerens redegørelse.
Det er jo fuldstændig det, der er omdrejningspunktet for debatten, nemlig hvornår vi så kan forvente at få et udspil fra ministeren.
Der pågår noget arbejde for at finde den rigtige løsning.
Jeg synes ikke, vi fik en rigtig føling med, hvornår vi kunne regne med der så kom noget.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-11-12:
Det er jo ganske trist for de her familier og de unge, og det kan jeg jo også høre at vi er enige om.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ministeren om de her penge.
Det drejer sig om fra 100 til 150 personer på landsplan, sådan cirka, og en udgift på mellem 80 mio. kr. og 250 mio. kr.
Astrid Krag (S), 2019-11-12:
Jamen jeg er en til en enig i Nye Borgerliges ordførers konstatering af, at der er mange mennesker, der har brug for, at vi finder en løsning, og også at det er en meget presset situation at være i.
Man må sige, at når vi kigger på det her område historisk, er det jo blevet bygget ud løbende, og jeg er glad for, at der er så bred enighed om, at det her er et af de steder, hvor det er meget tydeligt, at vi skal tage næste skridt.
At det så de facto kommer til at blive oplevet, som at vi retter op på et tilbageskridt, fordi kommunerne har haft en praksis, som der aldrig har været hjemmel til, gør jo bare, at situationen opleves endnu hårdere for de familier og de forældre, der er i klemme nu.
Jeg kan ikke sige det mere tydeligt, end at jo før der kommer en ordning, jo bedre.
Vi er i gang med en løsning.
Som sagt kræver det, at man rammer en rigtig model og får sikret den rigtige hjemmel i loven, at man kan skaffe opbakning fra et flertal af partier her i Folketinget, og at man har en finansiering, og alle de ting arbejder regeringen på højtryk på.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-12:
Nu vil jeg starte med at glæde mig over, at der faktisk er ret stor opbakning til, at vi får løst det her.
Så skulle man ikke lægge alt det der til side og så sige, at det her er et spørgsmål om, at vi skal få løst det her problem?
Der er altså rigtig mange danske familier, som har brug for, at vi i fællesskab finder en løsning på den her problematik – familier, som faktisk bare har et brændende ønske om at have deres pårørende hjemme, i stedet for at de kommer på eksempelvis en døgninstitution.
Det kan vi i Nye Borgerlige kun bakke op om.
Det her er jo netop at give familierne muligheden for i langt højere grad selv at bestemme, hvordan de vil tilrettelægge deres liv, og det synes jeg bestemt vi skal imødekomme.
Der ligger jo allerede nu en stor viden ude i kommunerne.
Jeg må indrømme, at jeg også kan stille mig spørgende over for det her med, at det vil koste voldsomt mange penge, for jeg er faktisk i tvivl om, hvor mange der i dag sådan i nødværge vælger at sende deres pårørende på en døgninstitution, fordi de simpelt hen ikke har muligheden for at have dem hjemme, fordi det her ikke er muligt i dag.
Så jeg kunne godt tænke mig at vide, hvornår der kommer et konkret forslag på bordet, som gør, at vi sammen kan løse den her problematik.
Astrid Krag (S), 2019-11-12:
Jeg synes så afgjort også, at sagen er for vigtig til politisk plat.
Jeg kunne bruge meget af min taletid på at stå her og undre mig over, hvor løftet fra den borgerlige regering til de her familier blev af i 2016 og 2017 og 2018 og første halvdel af 2019.
Det synes jeg vi skal holde os for gode til.
Nu står vi stadig med den situation, der har mange år på bagen, desværre, som følge af en landsretsdom.
Jeg synes sådan set, jeg var meget reel og åben i min besvarelse – at der har været nogle svære prioriteringer i det finanslovsudspil, den her regering har lagt frem.
Velfærden har været underfinansieret i en årrække, der har været efterladt nogle store huller – på skat, på politi – som vi har taget på os at få fyldt op med den her finanslov.
Ja, det vil vi.
Det sagde jeg også meget tydeligt, og derfor kommer vi tilbage til, at for at have en løsning her kræver det 90 mandater i salen, og det kræver en finansiering, og det kræver en model, og alt sammen arbejder regeringen på.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-12:
Jeg synes jo, det her er for vigtig en dagsorden til, at man skal bruge den til politisk plat, sådan som ministeren gør.
Ministeren siger, at årsagen til, at regeringen ikke vil gøre noget nu ved det her problem, er den tidligere regerings skattelettelser.
Lad mig informere ministeren om, at hvis regeringen ønsker at tilbagerulle de skattelettelser – hvis ministeren og regeringen f.eks. ønsker at hæve registreringsafgiften på biler igen eller hæve skatten for folk med lave indkomster, som er i arbejde, hvis ministeren og regeringen ønsker alt det – så kan man gøre det sammen med de røde støttepartier.
Jeg er sikker på, at Enhedslisten og SF er med på at hæve skatterne i Danmark igen.
Det er jo en del af deres ideologi.
Så vil ministeren ikke godt sige, at grunden til, at der ikke er penge til det her nu, ikke er den tidligere regerings skattelettelser – for dem kan ministeren jo bare omgøre sammen med sin regering – men at denne regering har valgt ikke at prioritere penge til dette formål?
Astrid Krag (S), 2019-11-12:
Som sagt har jeg stor respekt for, at det her er noget, Dansk Folkeparti har løftet længe, og i virkeligheden ved Dansk Folkeparti bedre end jeg, hvad det var, der gik galt under den borgerlige regering, og som gjorde, at man ikke kom i mål med det her, for det var jo allerede i 2016, at min forgænger, da vi sidst havde en social- og indenrigsminister, fru Karen Ellemann fra Venstre, sagde, at nu ville der komme en løsning.
Siden hen gentog daværende børne- og socialminister, fru Mai Mercado, at der ville komme en løsning.
Altså, Dansk Folkepartis ordfører har jo selv været noget tættere, end jeg har været, inde i det rum, i forhold til hvad det er for nogle benspænd, der har været under den borgerlige regering.
I forhold til diskussionen om, hvorfor det her ikke har kunnet løftes af satspuljekredsen, vil jeg sige, at det jo også hænger sammen med det, der var min afsluttende bemærkning, nemlig at ud over de 90 mandater skal der også finansiering til.
Jeg ved godt, at der har været diskussion om, hvorvidt det her i virkeligheden enten ikke koster noget eller ligefrem kunne generere nogle besparelser.
Og dertil må jeg bare sige, at det ikke er den virkelighed, vi møder, eller tidligere regeringer har mødt, når man vurderer det her med kommunerne, som jo er dem, der skal både udføre det her, men jo som også bliver pålagt en ny opgave, hvis man skaber en hjemmel, der ikke er i loven i dag.
Så mit svar er det: Så hurtigt som muligt, men det kræver både finansiering og 90 mandater.
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-12:
Først og fremmest tak, og så vil jeg gerne kvittere for, at regeringen vil løse den her problemstilling, for det handler om familier, og det handler om tryghed og sikkerhed og livskvalitet for mennesker med handicap.
Men jeg vil spørge: Hvornår?
For jeg synes faktisk, at de her familier har ventet længe nok, men der er nogen, der har spændt ben for, at man kunne komme i mål med det, og jeg ved ikke, præcis hvem det er, der har spændt ben for det.
Man kan have sine tanker.
I Dansk Folkeparti har vi kæmpet rigtig længe for det her, og vi har også taget initiativ til det ved forhandlingsbordet og har bl.a. i satspuljekredsen spurgt, om man kunne finde løsninger.
Men der har ligesom været nogen, der spændte ben for det.
Så jeg er rigtig glad for, at ministeren nu har kvitteret for det ved at ville handle, men hvornår kan man så forvente, at man kan se det ude i familierne?
Hvornår kan de forvente, hjælpen er der?
Hans Andersen (V), 2019-11-12:
Tak for det.
Svaret her til den konservative ordfører viser jo kun, at Socialdemokratiet ikke har ønsket at prioritere præcis det her.
For hvis man havde ønsket det fra regeringens side, havde det jo stået i finanslovsudspillet.
Jeg må bare forstå på ministeren i dag, at det jo ikke er en løsning, der er lige rundt hjørnet.
Det er det ikke.
Man vil gerne finde en løsning, men den er ikke lige på trapperne, for man har ikke prioriteret det her.
Jeg har ikke hørt om, at det er på forhandlingsbordet nogen steder – og jeg er med på, at Venstre ikke er en del af forhandlingerne.
Men man kan da på vegne af familier med børn med massive handicap håbe, at der er en løsning på vej, men jeg har ikke hørt det.
Og det lyder jo ikke sådan, for der er store huller, der skal fyldes ud, siger ministeren – store huller, der skal fyldes ud – selv om udgifterne til velfærd er steget og steget år for år.
Så spørgsmålet må jo på vegne af de børn og familier, der er omfattet af det her, være: Hvornår kommer der en løsning?
Astrid Krag (S), 2019-11-12:
Det er klart, at udgiften jo vil afhænge af, hvad det er for en model, man ender på, hvad det er for en løsning, man laver.
Så sådan helt konkrete kroner og øre kan man jo ikke sætte på, før man har en endelig model.
Jeg vil sige, at der for mig er tale om to forskellige tidsperspektiver.
Når vi snakker om overvågning, mener jeg, at vi skal løse det så hurtigt som muligt.
Det er et problem, der har været helt åbenlyst siden landsretsdommen i 2015, med nogle unge mennesker og nogle familier i en ekstremt sårbar situation.
Med hensyn til det andet, som ordføreren henviser til, nemlig den større kortlægning af det – jo i virkeligheden diskussionen om, hvordan vi sikrer den rette specialisering, så vi sikrer, at der er de tilbud, som modsvarer det behov, som mennesker med svære handicap har i Danmark, altså et overblik, som faktisk ikke findes i dag, hvilket jo dermed også umuliggør, at vi kan sikre, at der er den rette kapacitet i højt specialiserede tilbud, der modsvarer borgernes behov – er det rigtigt, at det har et længere tidsperspektiv, for det skal gøres ordentligt og grundigt.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2019-11-12:
Og tak for den indledende tale og for opmærksomheden på det.
Jeg har jo sådan noteret mig ministerens gode udtalelser om handicapområdet, og hvordan ministeren ønsker sig en større og længere redegørelse for og i virkeligheden også en kortlægning af hele handicapområdet: Hvad er status, og hvad er manglerne?
Det kan jeg i høj grad følge ministeren i.
Der er rigtig meget, der trænger til at blive kigget på, og der er også meget, der trænger til at blive rettet op på.
Mit spørgsmål går så mere på – når vi snakker om den her overvågningsproblematik, hvor helt aktuelle unge mennesker og deres familier står i en kattepine – om ministeren mener, at det også skal være en del af en mere langstrakt plan: kortlægning, analysearbejde og senere hen en løsning.
Ydermere vil jeg høre, hvad ministeren har af økonomisk ramme.
Hvor mange midler er det i virkeligheden, ministeren mener vi mangler at finde på det her område?
Astrid Krag (S), 2019-11-12:
Nej, jeg har, ligesom jeg er sikker på at vel nærmest alle tilstedeværende her i salen har, fået anekdotiske fortællinger og har også kunnet læse i pressen om særligt folk, der har valgt ikke at gøre det, fordi de har vurderet, at deres barn ikke var modent til det.
Og det er jo en del af den problemstilling, vi har med at gøre, nemlig at de ikke er trygge ved det.
Men jeg har ikke noget aggregeret tal.
Jeg bliver også bare nødt til, som jeg sagde tidligere, at anholde, at det ligesom kan være en vej ind i, at der ikke skulle være en finansiering, eller at finansieringen skulle være mindre, for det her kræver en ny hjemmel i serviceloven, og når man pålægger kommunerne en ny hjemmel, så skal de dut'es for det, og det kan man desværre ikke trække fra på den måde, som ordføreren i dag og jo også andre i debatten har gjort.
Så der er en regning, der skal samles op, men som jeg også sagde tidligere, har vi jo gennem årene udbygget de her paragraffer i serviceloven, som sikrer værdig hjælp og ordentlige tilbud, også til borgere med svære handicap, og det her er jo et af de steder, synes jeg, hvor det er allertydeligst, at her skal vi tage et skridt mere.
Mira Issa Bloch (ALT), 2019-11-12:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, om ministeren ved noget om, hvor mange familier der har valgt at sende deres børn på et døgnophold i stedet for selv at passe dem, for det koster jo også rigtig mange penge.
Det kunne jo godt være, at det faktisk ikke blev helt så dyrt, hvis der rent faktisk er mange, der har sendt deres børn
Tak for ordet.
Astrid Krag (S), 2019-11-12:
Som jeg også sagde til Venstres ordfører, er min oplevelse er faktisk, at det her har fyldt noget i diskussionen om årets finanslov.
Det vil jeg også gerne kvittere for, ligesom jeg har kvitteret for, at Dansk Folkepartis ordfører har forsøgt at løfte den her dagsorden hvert eneste år under den borgerlige regering, desværre uden at komme igennem med det.
Så vil jeg også gerne kvittere for, at der er en opmærksomhed om det her fra flere af de partier, der forhandler finanslov.
Ja, så er der med det finanslovsforslag, regeringen har fremsat, og ikke mindst den økonomiaftale, der blev indgået, jo sikret flere penge til velfærden på en måde, som også giver bedre rum derude lokalt til at sikre ordentlige forhold for de mennesker og de pårørende til mennesker, som er svært afhængige af hjælp fra fællesskabet.
Så det korte svar på det er, at det kan jeg med glæde bekræfte.
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-12:
Tak for ordet.
Jeg vil blot i forlængelse af det høre, om ministeren ikke kan bekræfte, at både velfærden og handicapområdet kommer til at få et løft med den her finanslov.
Jeg ved, at eksempelvis Enhedslisten har været ude med netop bl.a. det her område som et af vores krav til finansloven, og i forlængelse af det vil jeg høre, om ministeren ikke kan bekræfte, at der er et fælles ønske om, at vi hurtigst muligt skal finde en løsning på det her område og hjælpe de familier, som har brug for det.
Astrid Krag (S), 2019-11-12:
Jeg kan i hvert fald bekræfte, at Venstre ikke aktuelt er en del af finanslovsforhandlingerne.
Jeg synes nu faktisk, at diskussionen om det her har fyldt noget i forlængelse af finanslovsdebatten; det kan være, det hænger sammen med, hvem man følger på de sociale medier, og hvad for nogle temaer man ser, der bliver taget op her.
Der skal findes en løsning – jo før, jo bedre.
Vi er i fuld gang fra regeringens side, i forhold til hvad for en model der vil være den rigtige.
Og i forlængelse af det er der jo også dermed en afklaring af, hvad det er for en finansiering, der skal til – og i forlængelse af det dermed også en klarhed om, hvem der i Folketinget kan bære det igennem.
Så jeg er lige så utålmodig som alle her og kan jo blot sige tilbage til Venstres ordfører, at det jo kunne have været løst for mange år tilbage, og det havde man vel gjort, hvis man havde syntes, det var så enkelt og så vigtigt, som det åbenbart er i dag for Venstre.
Men jeg er glad for, at det er vigtigt for Venstre i dag, for jeg tror, det er vigtigt, at vi samler os om det her område; det er nogle meget sårbare mennesker, vi har med at gøre, nogle sårbare familier.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-11-12:
Statsministeren nævner også, at der er kommet noget midlertidig grænsekontrol til Sverige.
Jeg tror, det var i aftes, vi var oppe på det 35. skuddrab i Malmø – det 35. skuddrab i Malmø alene i år.
Det viser jo noget om, hvad det er for nogle farer, vi lever med bare lige i vores nærhed.
I går landede så den første fremmedkriger, en tidligere IS-kriger, i Københavns Lufthavn i Kastrup, på trods af at statsministeren jo i en opdatering så sent som i går meddelte den danske befolkning, at de her mennesker ikke er velkomne i Danmark.
Statsministeren nævnte også, at hvis de har dobbelt statsborgerskab, har vi nu fået hastebehandlet lovgivning, så de kan miste det osv. osv.
Jeg synes, det er fuldstændig forrykt, at de her mennesker begynder at vende tilbage til det danske samfund og skal have advokatbistand betalt af danske skatteydere, nogle skal på hospitalet og have lægehjælp osv., og så kan de danske skatteydere få lov til at finansiere nogle mennesker, der har vendt Danmark ryggen, er taget til Syrien og har kæmpet en bestialsk kamp dernede imod de værdier, vi står for, imod alt, hvad vi ønsker at markere.
De er nu på vej hjem.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren i dag i den her første spørgetime, hvor vi har lejlighed til det, hvad regeringen konkret gør for at sikre, at der ikke kommer flere fremmedkrigere tilbage på dansk jord.
Altså, hvad gør regeringen konkret for at sikre, at det i forhold til den opdatering, som statsministeren bl.a. lavede i går – men også ved tidligere lejligheder har markeret – om, at de her mennesker ikke er velkomne i Danmark, rent faktisk også bliver sådan, at ikke flere end den ene, vi nu har set, sætter foden på dansk jord?
Mette Frederiksen (S), 2019-11-12:
De ideer, vi fremførte før valget, har vi tænkt os at gennemføre; selvfølgelig gør man ikke det hele på en gang.
75.000 ha skov urørt – det er vores mål.
Jeg tror, vi vil gøre det på en lidt anden måde end den regering, hr. Jakob Ellemann-Jensen selv tilhørte, hvor man godt nok besluttede sig for at få urørt skov, men så fældede træerne, inden man lod den være urørt.
Der tror jeg, vi gør tingene lidt klogere, for det er jo ikke ligegyldigt, hvilken kvalitet vores natur har.
I det hele taget må jeg sige, at vi er godt i gang.
Vi sidder og forhandler finanslov lige nu; jeg håber på et resultat inden for nogle uger.
Jeg tror, at et nyt flertal kommer til at vise, at man ikke behøver at spare på velfærden hvert år, og hvis man tør prioritere pengene rigtigt og klogere, kan man også lade være med at spare på de unges uddannelse, så kan man ansætte 1.000 sygeplejersker mere, så kan man begynde på det løft, jeg synes danske børn fortjener i vuggestuer og børnehaver, og så er der selvfølgelig nogle ting, hvor vi tænker os om, i forhold til hvordan vi gør det klogt – det anmeldte vi faktisk også før valget at vi havde tænkt os at gøre.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-11-12:
Jamen tak for det, og tak for et nærmest forbilledlig klart svar.
Statsministeren efterlyser så det rigtige tidspunkt at gøre det på.
Det kunne jo være i forbindelse med finansloven – det er måske derfor, finansministeren sidder ved siden af og ligner lidt et spørgsmålstegn.
Det kunne da egentlig have været rart at få de der 3 mia. kr. med; dem er jeg sikker på at finansministeren kunne have fundet noget spændende at bruge på.
Der er nogle andre områder, hvor man har lidt svært ved at blive sådan konkret, f.eks. i spørgsmålet om biodiversitet, mit eget gamle ressort.
Jeg noterer med stor tilfredshed, at statsministeren holdt en glimrende og velbesøgt konference for gode mennesker, der ved meget om det her, på Marienborg.
Men nogle af de nemme løsninger stod jo indtil for nylig i kø, f.eks. kravet om, at vi simpelt hen skulle have 75.000 ha urørt skov, og det skulle vi have nu .
Nu er det blevet til noget, vi må se på, noget, vi må kigge på.
Jeg tror, at klimaministeren vist også var lidt forvirret, med hensyn til om det var noget, der kostede penge, eller hvordan det var.
Altså, det er fint nok, at man trækker den lidt, men hvorfor var det så nemt at være så håndfast dengang, når det er så svært i dag?
Mette Frederiksen (S), 2019-11-12:
Nej, det er det ikke, og jeg mener at vi skal spare 3 mia. kr. på brugen af konsulenter.
Det mener jeg vi skal gøre, og jeg er egentlig glad for det, hvis Venstres formand bakker op om det, for så har vi jo flertallet til at kunne gøre det; så skal vi finde det rigtige tidspunkt og det rigtige formål.
Det betyder ikke, at der ikke er konsulentopgaver, som er vigtige at få varetaget, men jeg tror bare, at vi må erkende, at igennem de senere år har vi drejet velfærdsskibet den forkerte vej.
Og i stedet for at bruge penge på det, velfærd i mine øjne handler om, nemlig børn og ældre, mennesker, der er ramt af sygdom eller handicap, og andre, der har behov for et velfærdssamfund, så processer og projektmager vi i et omfang, som vi ikke har set tidligere.
Hvis vi i fællesskab gerne vil skabe et bedre velfærdssamfund – vi kan så være uenige om, hvad et godt velfærdssamfund er, også om, hvor mange penge vi gerne vil bruge på det – bliver jeg bare nødt til at sige, ligesom jeg gjorde det i min åbningstale, at svaret ikke alene er at tilføre flere penge, selv om vi er i gang med at gøre det, og det gør vi med åbne øjne, og vi er også stolte af det.
Hvis ikke vi begynder at bruge nogle penge anderledes, får vi ikke et for alvor markant andet velfærdssamfund.
Så ja, vi skal spare 3 mia. kr. på konsulenter.