runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Orla Hav (S), 2021-10-12:
Og man kan jo sige, at det vel næsten er blevet en never ending story, at vi skal regulere lovgivningen omkring den finansielle sektor.
Der er lagt op til ændringer for at sikre et tidssvarende tilsyn med den finansielle sektor, som har til formål at understøtte forbrugernes og investorernes tillid til de finansielle markeder.
Dertil kommer, at lovforslaget også sikrer et dansk tilsyn med udenlandske betalingssystemer, som har afgørende indflydelse på den danske betalingsinfrastruktur.
Vi er positive over for et sådant bedre tilsyn, for desværre er der jo eksempler på tilsidesættelse af reglerne omkring den finansielle sektor.
Et samfund er helt afhængigt af ordnede forhold, når det gælder økonomiske dispositioner.
Det er afgørende for den helt basale tillid til samfundets grundlag.
Med lovforslaget foreslås det også at justere modellen for udpegning af systemisk vigtige finansielle institutter i Danmark.
Det er jo et forholdsvis nyt begreb, vi har fået – systemiske institutter – og det er godt, at man lægger op til en større gennemsigtighed om, hvad det er, der er kriterierne for, at pengeinstitutter blive udpeget som systemisk vigtige.
Og så er det jo vigtigt, at der ikke mindst i en tid, hvor vi lægger op til den grønne omstilling, også skabes et godt grundlag for bæredygtige økonomiske investeringer og aktiviteter, og det lægges der så op til sker inden for EU-rammen, hvorefter erhvervsdrivende vil få lettere ved at rejse kapital til miljømæssigt bæredygtige aktiviteter.
Så hæfter vi os også ved, at ATP får lidt mere seletøj på i forhold til EU-forordningerne.
Det har vi ingen problemer med.
Den sidste, spændende del af lovforslaget er jo, at der åbnes mulighed for, at projekter kan hente crowdfundingmidler, uden at man skal via en banklicens.
Vores forhåbning er selvfølgelig, at med den positive position, som Danmark har som grønt foregangsland, vil det her gøre det nemmere for de projektmagere og de virksomheder, som vil investere i grøn omstilling, at skaffe kapital til den omstilling.
Så alt i alt er vi positive over for lovforslaget og vil gå positivt ind i den lovgivningsproces, der kommer omkring det i udvalgsarbejdet og efterfølgende her i salen.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-10-12:
Vi tilslutter os også aftalen.
Vi er glade for, at vi har fundet en fleksibel ordning her med tilbagebetaling; det gælder om at finde en balance mellem, at vi skal hjælpe de virksomheder, som er i knibe, men at staten selvfølgelig ikke skal være bank i uendelig lang tid og ikke skal tilbyde nogle vilkår, som gør, at man bruger staten som bank.
Så balancen her er god.
Krisen er ikke overstået, vil jeg gerne gøre opmærksom på.
Der er stadig væk rejserestriktioner, som gør, at der stadig væk er virksomheder rundtomkring, som har problemer på grund af epidemihåndteringen og de krav, som samfundet fortsat har lagt ned over erhvervslivet.
Det synes jeg vi skal huske, for det er nemt nu at glemme, at der stadig væk er virksomheder derude, der har det vanskeligt, men det er der, og det håber jeg fortsat at man vil have fokus på i Folketinget.
Simon Kollerup (S), 2021-10-12:
Som jeg også sagde, og det tror jeg i første omgang var adresseret til Hans Kristian Skibby, men det er det nu også til Mona Juul, har nogle af interessenterne, i forbindelse med at det her lovforslag har været i høring, peget på, at bødeniveauet var uproportionelt flere steder, og at der skal ses på bl.a. varigheden af overtrædelsen.
Det er vel også lidt det, der ligger i, om det er en svipser, eller om det er noget, man gør med åbne øjne.
Der vil jeg bare sige, at der er en rigtig god pointe i at have den bekymring, og det er noget af det, der bliver præciseret efter høringen.
I forhold til ikrafttrædelsen vil jeg sige, at jeg mener, at vi hurtigt skal ud over isen, men hvad der jo også hører til, er moderniseringsdirektivet, og at der er fælles ikrafttrædelsesregler, som vi skal leve op til i den her sammenhæng.
Jens Rohde (KD), 2021-10-12:
Men der er jo ikke nogen, der synes, at man skal kunne slippe af sted med snyd og svindel.
Nu har vi jo en kulturminister på talerstolen, og det, Albert Camus i sin tid lærte os, var, at målet aldrig helliger midlet – det er det, hele hans forfatterskab går ud på.
Det var der, han stillede sig i et modsætningsforhold til Jean-Paul Sartre, for hvem målet helligede midlet.
Det er jo ikke, fordi lovforslaget som sådan er dybt problematisk, men jeg synes faktisk, at ministerens retorik er en lille smule bekymrende.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-10-12:
Socialdemokratiet og regeringen går ind for, at man ikke skal kunne snyde med de her ordninger, men at vi selvfølgelig også skal passe på folk, når de tør gå op imod f.eks. deres arbejdsgiver med oplysninger om snyd og svindel.
Det mener jeg er fornuftigt i den her sammenhæng, og det er i øvrigt en tro kopi af, hvad vi i fællesskab har vedtaget på Erhvervsstyrelsens område som en foranstaltning, mens de her hjælpepakker bliver både udbetalt og afrapporteret.
Jens Rohde (KD), 2021-10-12:
Jeg er ked af at sige det, men når jeg hører ministerens tale, kan jeg komme helt i tvivl om, hvorvidt Socialdemokratiet går ind for det akkusatoriske eller det inkvisitoriske retsprincip – skillelinjen kom i 1919.
Men jeg vil bare lige helt kort spørge: Går Socialdemokratiet lige pludselig ind for anonyme vidner?
Jens Rohde (KD), 2021-10-12:
Der er sagt mange fine ord, især om kulturlivet, og intentionerne i det her lovforslag er jo også helt fine, dem kan man ikke være uenig i.
Jeg får det bare sådan lidt mærkeligt, når man, inden der er konstateret snyd, svindel og sådan noget der, kommer med et lovforslag, der går ud på at forhindre nogen i at lave snyd og svindel.
Vi laver en whistleblowerordning, og det er nok den, jeg er mest bekymret for.
Jeg mener i hvert fald ikke, at man kan kalde det en whistleblowerordning.
Whistleblowerordninger er noget, som borgerne kan bruge, hvis der sker overgreb i forbindelse med staten og sådan noget, men nu bruger staten lige pludselig en whistleblowerordning blandt borgerne, så de skal komme og fortælle staten, hvis det er sådan, at der er sket noget, de har en eller anden fornemmelse ikke er efter reglerne.
Jeg har det virkelig svært med den slags.
Jeg tror, vi alle sammen er bevidst om facebookpolitiet i det her land, og at vi alle sammen via de sociale medier er blevet politifolk, og vi er megagode til at dømme hinanden, og man kaster mistanker ud mod hinanden om det ene og det andet, og det går ufattelig stærkt.
Så hvad kan sådan en whistleblowerordning, hvis der er nogen, der er sure på hinanden, som fru Zenia Stampe så rigtigt siger, så ikke bruges til?
Det vil jeg i hvert fald meget, meget gerne have vi får hegnet ind, så det bliver ordentligt, så det ikke kan misbruges.
Jeg har jo rejst helt vildt meget i DDR i gamle dage, og jeg får sådan lige lidt mindelser om den tid, når man laver den slags whistleblowerordninger af hensyn til statssikkerheden, som man sagde dengang.
Men med disse ord støtter vi selvfølgelig lovforslaget, men vi vil bare gerne have, at vi lige får hegnet det der whistleblower ind, så det også bliver ordentligt.
Birgitte Bergman (KF), 2021-10-12:
Tak for det.
Sådan var min overskrift i et indlæg i Berlingske i marts 2020.
Der var akut behov for hjælp til et nødlidende kulturliv, og forståelsen hos regeringen var – for at sige det ganske mildt – ringe.
Den daværende kulturminister nægtede at kalde den aktuelle situation for en kulturkrise, men det var netop det, det var.
Hun burde have sparket døren ind til Statsministeriet og råbt kulturkrise, for kulturlivet havde akut behov for hjælp, hvis ikke vores kulturarv og den danske folkesjæl skulle lide alvorlig skade under coronaepidemien.
Jeg tror, vi alle, både ude hos danskerne og her i Folketinget, tager det med os, at kulturen virkelig har vist, hvad det er, vi kæmper for.
Kulturen er vores fælles spejl.
Hvis ikke vi havde kulturel modvægt til de store forandringer, som Danmark gennemlever lige nu og generelt i disse år, risikerer vi at miste noget af vores nationale identitet.
Måske mister vi helt os selv, særlig når vi har et sprog, der ikke tales af mange rundtom i verden, så her gælder det om at holde fast i vores traditioner, kulturarv og særkende igennem kulturen.
Vi har et grundlæggende ansvar for at sikre, at vi overlever, for at sikre et Danmark, som hænger sammen, ikke bare økonomisk, men også kulturelt.
Det er også det, vi kalder for en kulturel generationskontrakt.
Midt i denne krise samlede kulturen danskerne med forskellige arrangementer, nye arrangementer, kreative arrangementer, online, men også udendørs.
Det var fantastisk at opleve, og tak for det.
Og det var en fantastisk oplevelse at opleve fællessang, som vi nu også fører videre herinde på Christiansborg, så tak til Venstre for det.
Men det var også et nyt samarbejde, der opstod mellem os kolleger og kulturordførere, som jeg gerne vil kvittere for, fordi vi havde noget fælles at kæmpe for.
Vi stod ikke på hver vores side, nej, vi stod side om side og kæmpede for samme mål.
Og det var der brug for i starten.
Jeg vil gerne kvittere regeringen for et godt samarbejde til sidst, men det var en kamp, vi skulle kæmpe for først.
Vi har landet over 20 forskellige kompensationspakker og ordninger til flere milliarder kroner.
Det er et kludetæppe af ordninger, som er komplekse og svære at forstå, ja, jeg har faktisk selv lidt svært ved at få overblikket en gang imellem, og jeg tvivler på, at jeg er den eneste.
Det har været en vigtig pointe for os Konservative, at hjælpen skulle ud hurtigt og smidigt, og med det har der også været risiko for eventuel svindel og snyd.
I dag behandler vi et lovforslag, som har til formål at reducere risikoen for snyd og svindel, og det bakker vi naturligvis op om, for snyd og svindel er helt uacceptabelt, men det er heldigvis kun få, der gør det, og det skal vi huske på.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2021-10-12:
Tak for det.
Vi bakker også op om forslaget.
Jeg synes, der er to perspektiver på det.
Vi har jo set en anmeldelse af nogle af de her støtteordninger, hvor vi da er blevet lidt i tvivl om, om det var efter hensigten, men også om, om der egentlig var tale om snyd, og det skal vi selvfølgelig have gode muligheder for at undersøge.
Når det så er sagt, tror jeg også, at mange af os er klar over – måske mest af alt os, der har siddet og lavet de her støtteordninger – at de er superkomplekse, hold da op, med A- og B-indkomst, cvr-nummer, og jeg ved ikke hvad.
Og derfor kan jeg altså godt forstå, at der samtidig sidder nogle kunstnere derude med sådan lidt bævende hjerte og tænker: Kan jeg nu have lavet en eller anden fejl, der gør, at jeg pludselig bliver anmeldt af en eller anden sur kollega i en whistleblowerordning, og så er der dobbelt straf, fordi der er tale om coronakriminalitet, osv. osv.?
Det er der jo også nogle der nævner i høringssvarene.
Dansk Forfatterforening har netop hejst det flag i forhold til whistleblowerordningen.
Men jeg kan forstå, at man jo har en lignende ordning på erhvervsområdet, og der har det altså ikke ført til en masse tilfælde af stikkervirksomhed eller forfølgelse af uskyldige erhvervsdrivende.
Og derfor håber jeg selvfølgelig også, at det her lovforslag vil føre til, at vi får fanget, får fundet dem, som virkelig har snydt og spekuleret i at udnytte de her hjælpepakker, altså imod hensigten, og ikke de kunstnere, der måske har sat et kryds, der viste sig at være lidt forkert, men som jo ikke på den måde har snydt.
Så med de ord kan vi selvfølgelig også støtte lovforslaget.
Jeg vil også godt kvittere for Socialdemokratiets ordførers tak for samarbejdet.
Det startede jo lidt vanskeligt, men jeg synes, at vi endte med at have et fabelagtigt samarbejde, og jeg synes sådan set, at vi samlet set kan være rigtig stolte over, hvordan vi har hjulpet hele kulturlivet under corona.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-10-12:
Tak for det.
Hele kulturlivet har hænderne oppe i vejret af ren begejstring over, at der nu er åbent igen, som vi plejede at have.
Det skaber igen fest og farver i vores liv.
Gennem det sidste halvandet år har man været kreativ og innovativ ved at lave alle mulige forskellige koncerter, festivaler, onlineshows osv., og den slags nytænkning og anvendelse af teknologien, af formidling og deling af vores kultur skal de have stor anerkendelse for og for, at de har holdt ud.
For under krisen er det kulturlivet, der er en af de brancher, der har ofret mest.
Det var eksempelvis livemusikarrangementer, der skulle lukke ned først, og som har været nogle af de sidste til at åbne op igen.
Det har kostet dyrt, både i forhold til arbejdspladser, indkomst, oplevelser og meget mere.
Derfor har vi selvfølgelig stadig ansvaret for, at kulturen kan og skal fortsætte sin overlevelse og udvikling ved brug af økonomisk hjælp og de kompensationer, vi har været gode til at samarbejde om, mens vi har været lukket ned.
Med det her lovforslag får vi på kulturområdet nu mulighed for at føre noget kontrol og tilsyn med, at organisationer og arrangører får både den retmæssige kompensation, men også, at reglerne overholdes.
Stramning af reglerne skal sikre, at det ikke er de forkerte, der får de værdifulde kompensationer, og også, at der sker en ensretning af mulighederne for netop kontrol og tilsyn, som der er på erhvervsområdet.
I SF er vi opmærksomme på den her whistleblowerordning og på, hvordan den skal administreres af Slots- og Kulturstyrelsen.
Men det er stadig væk Slots- og Kulturstyrelsen, der generelt set står med rigtig meget af den her slags administration.
Så vi er optaget af, at lige præcis den der whistleblowerordning fortsat vil have sin unikke placering og ikke kommer til at mudre i det arbejde, som Slots- og Kulturstyrelsen også skal have.
De her betænkeligheder vil vi undersøge lidt videre i forbindelse med det kommende udvalgsarbejde.
Så er det vigtigt for os at understrege, at vi i SF er fortalere for tillid, så når vi fører kontrol og tilsyn, skal det også være baseret på i hvert fald en grundlæggende tillid til de mange aktører og organisationer på kulturområdet.
Vi har tillid til, at ansøgerne har behov for og ønske om at få hjælp, og tilliden skal gå igen i indførelsen af punkter fra lovforslaget.
Vi må endelig ikke lade den bureaukratiske tankegang dominere, når det handler om vores alle sammens kulturmenneskers leveveje.
Vi er i SF for lovforslaget, og vi ser frem til den kommende behandling i udvalget.
Så skulle jeg hilse fra Enhedslisten og sige, at de er enige med SF.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-10-12:
Der er ingen grund til bekymring.
I den her sammenhæng er jeg mere Camus, end jeg er Sartre.
Det er jo ikke det samme, som at der er fældet dom over noget som helst,
men hvis vi skal kunne kontrollere de her afrapporteringer og de 6,5 mia. kr., vi har udbetalt med meget stor hast til nogle, der havde meget brug for, at det skete i meget stor hast, så skal vi selvfølgelig også følge op på deres afrapporteringer.
Og hvis der sidder folk, der er vidende om snyd og svindel i den sammenhæng, så skal de jo kunne aflevere den viden.
Jens Rohde (KD), 2021-10-12:
Nej, hr. Rasmus Stoklund, man skaber ikke nogen som helst rammer for, at de kan komme sig eller komme videre.
Det er jo ikke det, det handler om.
Det er jo ikke der, hvor man flytter folk.
Man flytter jo ikke folk mentalt ved at flytte dem fysisk og sige, at de ikke må komme der.
Det er jo helt andre indsatser, der skal til, og der har hr. Søren Egge Rasmussen igen ret.
Det er jo paradoksalt, at man, hvis man nu mener noget med det her, ikke tager den boligsociale indsats ind i arbejdet og anerkender den og gør den til en integreret del af det her.
Rasmus Stoklund (S), 2021-10-12:
Ja, det ville vi gøre, hvis det var sådan, at vi sagde, at så skal I ikke bo nogen steder.
Men nu er der jo altså trods alt 500.000 almennyttige boliger i Danmark, og det her vedrører 50.000 almennyttige boliger.
Så det vil jo sige, at der er en masse andre boliger til rådighed, samtidig med at vi har en forhåbning om, at det her skal åbne op for, at man også i højere grad begynder at få nogle aftaler med private anvisningsmuligheder, altså få nogle flere aftaler ved at fjerne nogle af de begrænsninger, der hidtil har været omkring, i hvor lang tid man kunne lave aftaler om privat udlejning osv.
Her prøver vi at skabe nogle rammer, så de også får nogle andre kammerater, får et andet netværk og også ser, hvordan en tilværelse kan forme sig.
Jens Rohde (KD), 2021-10-12:
Jeg synes, det her er et sindbillede på den privilegerede socialdemokrat, der forsvarer det her.
Det giver simpelt hen ikke mening.
Jeg er fuldstændig enig med hr. Søren Egge Rasmussen.
Det giver ikke mening, at man siger til nogle af de mennesker, som vi har oprettet almene boliger for, at de ikke må flytte ind i et område.
Hvor i alverden skal de så bo?
Disse almene boliger er jo skabt til mennesker, som netop ikke har råd til at bo andre steder.
Skal de bo på Frederiksberg Allé?
Eller hvor skal de være henne?
Vi mangler jo svar.
Rasmus Stoklund (S), 2021-10-12:
Jamen altså, det er jo, i forhold til hvordan man ser på tingene.
Jeg synes jo, at det er positivt, at man her fokuserer på, om man kunne lave en aftalemodel sammen med de private udlejere i stedet for en tvangsmodel.
Og det er jo rigtigt, at der så er lagt op til en evaluering af det, og den må vi selvfølgelig håbe giver nogle gode resultater.
Men ellers er der jo en evaluering forude her om et par år, og så må vi se, hvad resultaterne af den siger.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-12:
Jamen jeg synes, det er godt, at det der lille, tynde, udvandede afsnit omkring at have anvisningsret til den private udlejning skal evalueres.
Det bliver en kort evaluering, vil jeg gætte på.
Altså, man afskærer nogle mennesker fra at flytte ind i nogle boligområder, og man noterer sig, at der er et problem med, at der er for mange arbejdsløse, der bor derinde.
Hvorfor har man ikke i den her aftale lagt større vægt på den boligsociale indsats?
Rasmus Stoklund (S), 2021-10-12:
Først og fremmest er jeg da enig i, at det her er boligpolitik, og jeg er så småt ved at begynde at vikariere for vores boligordfører, som er på vej på barselsorlov, så det er derfor, at jeg er her – det er ikke i min egenskab af udlændingeordfører.
Derudover er der jo forskellige måder at være arbejdsløs på, og så vidt jeg husker, skelner man også her imellem, om man er på dagpenge eller man er på kontanthjælp.
Den gennemsnitlige dagpengemodtager – og jeg siger den gennemsnitlige, jeg siger ikke alle, og jeg skærer ikke nogen over én kam, men jeg siger bare den gennemsnitlige dagpengemodtager – er måske typisk mere ressourcestærk end den gennemsnitlige kontanthjælpsmodtager, og derfor kan det jo være en væsentlig undtagelse.
Jeg vil også sige, at det her vedrører, så vidt jeg husker, omkring 50.000 boliger, men der er jo 500.000 almennyttige boliger i Danmark, og på den måde burde der være mulighed for at finde nogle andre boligløsninger.
Og endelig til det sidste omkring social eksport, som hr. Søren Egge Rasmussen nævner, vil jeg sige, at det jo bl.a. er her, hvor der så lægges op til, at man kunne finde nogle mere fleksible rammer for, at man kunne indgå nogle aftaler med private udlejere, og dermed behøver man ikke nødvendigvis forlade kommunen.
Hvis man ikke har så mange almennyttige boliger, kunne man jo også indgå en aftale om nogle private lejemål.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-12:
Jeg var lidt spændt på, om det var en boligordfører, der stod på talerstolen nu, men det var det så ikke.
For mig at se
er det her sådan set boligpolitik, og det vedrører jo nogle boligområder, hvor der nu bor 110.000 mennesker, og hvor man så begrænser, hvem det er, der må flytte ind i de boligområder.
Så hvis man er arbejdsløs eller man er af ikkevestlig oprindelse, må man altså ikke flytte ind i de boligområder her; så skal man jo bo et andet sted.
Og der noterede jeg mig, at boligministeren havde noget godt med i sit udspil, og det blev jo så ikke forhandlet igennem – ja, der var sådan set én god ting i det udspil.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren: Hvor er det så, at de mennesker, der ikke må flytte ind i de her områder, skal bo?
For jeg har noteret mig i nogle høringssvar, at der sådan set er advarsler om, at det her kunne være social eksport, altså at der kunne være nogle mennesker, f.eks. i det storkøbenhavnske område, som ikke må flytte ind i en lang række boligforeninger og dermed ender med at flytte, hvad skal man sige, længere ud på Sjælland end det storkøbenhavnske område.
Er det noget, som betyder noget for Socialdemokratiet, at den slags social eksport kan ske?
Rasmus Stoklund (S), 2021-10-12:
Tak, formand.
Med lovforslaget foreslås det at indføre en ny kategori af boligområder, nemlig forebyggelsesområder.
Det er boligområder, hvor der er behov for en forebyggende og målrettet indsats.
Parallelsamfundslovgivningen er vigtig, fordi den bidrager til at omdanne de mest udsatte boligområder til velfungerende blandede bydele, så vi møder hinanden på tværs af etniske, sociale og økonomiske parametre i opgangen, i Netto og til forældremødet – i sidste ende handler det hele jo om at sikre, at alle børn har lige muligheder i tilværelsen, uanset hvor i Danmark de vokser op.
Med lovforslaget lægges der op til at indføre forebyggelsesområder og at tage en række initiativer, f.eks. at forebyggelsesområderne skal være omfattet af reglerne om obligatorisk fleksibel udlejning, at skærpe udlejnings- og anvisningskravene i de nye forebyggelsesområder, sådan at vi kan sikre en mere blandet beboersammensætning, at udvide de gældende muligheder for kommunal anvisning til private udlejningsboliger, så kommunerne får mulighed for at indgå frivillige aftaler med private udlejere, at gøre op med betegnelsen ghetto, så »ghettoområder« ændres til »parallelsamfund«, ligesom »hårde ghettoområder« foreslås ændret til »omdannelsesområder«.
Der er altså samlet set tale om et vigtigt lovforslag, som vil styrke sammenhængskraften, bekæmpe parallelsamfund og sørge for, at børn får flere muligheder, uanset hvor i samfundet de vokser op, og hvilke sociale kår de har.
Socialdemokratiet støtter på den baggrund lovforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-10-12:
Tak, formand.
Også vi i Dansk Folkeparti kan med de ord, som begge de foregående ordførere har knyttet til det, bakke op om det, som regeringen her foreslår, ligesom vi i øvrigt har været glade for den brede konsensus, som der i hvert fald i forhold til store dele af hjælpepakkerne inden for kulturlivet, men også på andre områder, har været igennem de her hårde måneder, altså i halvandet år.
Det går selvfølgelig hånd i hånd, at man på den ene side sørger for, at virksomheder, kulturlivet, hele det civile samfund kan leve videre, og at man så på den anden side også sikrer, at der bliver administreret efter reglerne.
Så det eneste, som jeg ligesom hr. Jan E. Jørgensen vil tilføje, er væsentligheden af, at man selvfølgelig også får ekspederet og administreret det hurtigt.
For én ting er, at man her fra Folketingets side kan se, at der er stillet penge og hjælp til rådighed, altså at man kan se det sådan ude i horisonten, men det er selvfølgelig for rigtig mange foreninger og virksomheder også væsentligt, at det kommer ind på kontoen, sådan at de problemer, som covid-19 har skabt, bliver afhjulpet.
Så med den opfordring skal jeg tilslutte mig, hvad tidligere ordførere har sagt, og sige, at Dansk Folkeparti går konstruktivt ind i arbejdet.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-10-12:
Tak for det.
Det er selvfølgelig vigtigt at sikre sig, at de, der modtager hjælpepakker m.v., rent faktisk også er berettiget til at modtage hjælpepakkerne.
Vi har jo også vedtaget, at eksempelvis svindel med offentlige midler under coronakrisen straffes hårdere, end det normalt ville være blevet, og det er et signal om, at vi sådan set mener det alvorligt, at man ikke skal udnytte en krise til at begå svindel.
Med de ord vil jeg sige, at Venstre bakker op om lovforslaget og synes, at det er glimrende, at det er blevet fremsat.