runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Valentin (SF), 2020-02-06:
Jeg har ikke dykket meget ned i netop den paragraf, men vi vil selvfølgelig gerne kigge på det.
Jeg tror egentlig også, det er de færreste, der vil synes, at det er voldsomt problematisk, at der måske er sagt en bøn, inden det dyr bliver slagtet, men hvis man har problemer med det, kan man jo vælge produktet fra.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-06:
Det er glædeligt.
Hr. Carl Valentin har nok lettere adgang til regeringen, end vi i hvert fald for tiden har, og derfor vil jeg komme med et lille tip.
Det vil sige, at man slagter på religiøs vis i flæng, fordi der er en del af ens afsætning, der går til et marked, der efterspørger det.
Det er ulovligt!
Det strider imod slagteribekendtgørelsen.
Der vil jeg så bare høre, om ikke hr. Carl Valentin sammen med sine partifæller, næste gang man sidder ovre hos fødevareministeren, vil tage det op.
Jeg føler mig ret bestyrket i, at rigtig mange danske producenter halalslagter i flæng, fordi det jo er nemmere, for vi er kristne, og vi spiser nærmest hvad som helst.
Men det er faktisk ulovligt.
Carl Valentin (SF), 2020-02-06:
Tak for det, og tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Jeg synes, at der er flere aspekter af den her debat, og når jeg kigger på forslaget, synes jeg, at det er en lille smule ukonkret.
Det beskriver ikke, præcis hvad man vil, men overordnet set er der i min optik sådan set også nogle gode ting i det.
Det første er spørgsmålet om forbrugeroplysning, og jeg tror paradoksalt nok, at der egentlig er en del muslimske medborgere, som vil være enige med Dansk Folkeparti i, at det er rart, at man kan se, om et produkt er halalslagtet.
Og da jeg sådan set går meget ind for forbrugeroplysning, har jeg det egentlig fint med, at man går i en retning, hvor det bliver lettere at se, hvorvidt et produkt er halalslagtet eller ej.
Her fra talerstolen er argumentet om de frie markedskræfter blevet fremført sådan, at nu, hvor vi har et frit marked, ville det frie marked jo nødvendigvis skabe et produkt, hvorpå det klart fremgik, hvorvidt produktet var halalslagtet eller ej.
Men det synes jeg ikke er et specielt godt argument, for ofte virker det frie marked ikke perfekt, men også fordi vi faktisk på mange andre områder meget klart beder producenter om at oplyse, hvad deres produkt indeholder, eller hvor det stammer fra.
Så jeg synes faktisk ikke, at det er helt galt at gå ind og kræve af producenterne, at man kan se, hvad det er, man har med at gøre.
Jeg synes også, der er et reelt problem i forhold til det, man kalder halalafgifter, som hr. Morten Messerschmidt også talte om.
Jeg synes faktisk, der er en vigtig pointe i, at hvis man ikke ønsker at støtte nogle bestemte trossamfund, jamen så har man også muligheden for at undgå det.
I forhold til dyrevelfærden synes jeg, at det lidt virker, som om man taler forbi hinanden i debatten her, for der er jo flere aspekter af det.
Det er fuldstændig korrekt, at her i Danmark skal man bedøve dyr, når de bliver halalslagtet, heldigvis.
Det var noget, SF kæmpede rigtig hårdt for, dengang den lovgivning kom igennem, men desværre sker der jo også import af noget kød fra dyr, som man måske ikke ved om har været bedøvet under halalslagtningen.
Og hvis man ikke ønsker at spise kød fra et dyr, som er blevet halalslagtet uden bedøvelse, så kan jeg virkelig godt forstå det, fordi det er en fuldstændig forfærdelig måde at slå et dyr ihjel på.
Der kunne jeg egentlig godt tænke mig, hvis vi ender med at arbejde videre med det her forslag, at vi kiggede på, om man på nogen måde kunne skelne mellem de forskellige former for halalslagtning.
For en halalslagtning med bedøvelse er ikke nødvendigvis mere barbarisk end alle mulige andre former for slagtning, men halalslagtning uden bedøvelse er virkelig, virkelig grusomt, og det kan jeg godt forstå hvis folk gerne vil vælge fra.
Jeg synes, det tegner lidt til, at der ikke er flertal for det her forslag, men jeg kunne egentlig godt tænke mig at arbejde videre med det for at se, om vi kunne finde en model, som SF i sidste ende kunne støtte, fordi jeg synes, der er nogle gode aspekter i det, om end der også i bemærkningerne til forslaget er nogle ting, som SF er uenig i.
Tak for ordet.
Lise Bech (DF), 2020-02-06:
Man kan så godt høre, at ministeren kommer nogle andre steder end undertegnede, for jeg får det tit at vide.
Problemet er jo lige netop, at mange forbrugere, mange danskere, slet ikke er klar over, at det er halalslagtet kød, de spiser.
Altså, det er jo et problem, at vi slet ikke ved det.
Vi er trods alt flest kristne i det her land, og jeg synes simpelt hen, det er lidt let bare at skyde det hen til EU-mærkning.
F.eks. har vi på et tidspunkt forbudt BPA og sådan noget, og så kom det senere hen i EU.
Mogens Jensen (S), 2020-02-06:
Det, som jeg har gjort opmærksom på, er blot, at det, hvis man ville indføre sådan en mærkning, ikke kan lade sig gøre.
Jævnfør EU-reglerne skal du ændre EU-lovgivningen på området, og det er jo bare fakta, at det er sådan, det forholder sig.
Så oplyste jeg også, at det ville medføre en lang række udgifter for virksomhederne, hvis man indfører sådan en mærkningsordning, og det er også fakta.
Men til sidst vil jeg da også sige, at jeg nu snart har fungeret i 8 måneder som minister på det her område, og jeg har ikke hørt, at der fra nogen steder på forbrugersiden er blevet rejst krav om, at det ville være vigtigt med sådan en mærkning.
Det, som folk er optaget af, er jo, om der er en ordentlig dyrevelfærd bag de produkter, som man køber, og det er jo netop tilfældet her, jævnfør den lovgivning, der blev lavet under den tidligere socialdemokratiske regering i 2014 om, at også religiøst slagtede dyr skal bedøves inden slagtning ligesom konventionelt slagtede dyr.
Lise Bech (DF), 2020-02-06:
Vi har økomærker, vi har veganske mærker, vi har mærker for fair trade, vi har bæredygtighedsmærke, vi har rigtig mange mærker alle steder, og virksomhederne ved jo godt, hvor mange penge de bruger på det her, og hvad de har af udgifter til det her halal.
Så vi mener, at man skal forpligte sig til at fortælle i sit regnskab, hvor meget man bruger til halal, og så skal man have en mærkningsordning.
Altså, vi har før lavet nationale regler, og det kan vi også gøre på det her område.
Marcus Knuth (KF), 2020-02-06:
Jeg går ind for det frie valg for forbrugerne og forbrugeroplysning, så forbrugere bedst muligt kan se, hvad det er for en dyrevelfærd og dyreetik, der ligger bag f.eks. en slagtning.
Jeg er selv ikke stor tilhænger af halalslagtning, jeg har set det foregå i lande som Afghanistan, og jeg ved godt, at dyret herhjemme, hvis det f.eks. er en ko, først bliver behøvet med et kraftigt slag, men det ændrer jo ikke på, at dyret stadig væk bløder langsomt ihjel.
Nogle er veganere, nogle er økologer, nogle er for halal og nogle er imod, og ministeren har jo ret i, at en eventuel mærkningsordning ville skulle foregå i EU-regi.
Går ministeren ind for, at vi fremmer et forslag i EU-regi om en fælles mærkning af halalkød, eller hvordan kødet er slagtet, altså i EU-rammer?
Rasmus Stoklund (S), 2020-02-06:
Men borgerne har jo et fuldstændig frit valg til at efterspørge det her produkt, og det gør de tilsyneladende ikke.
Det ville da være nogle underlige virksomheder inden for fødevarebranchen og slagterier i øvrigt, der ikke imødekom det her ønske, hvis det eksisterede, men det gør det jo tilsyneladende ikke.
Der må jo ikke være et marked for det, siden vi ikke ser det.
Lise Bech (DF), 2020-02-06:
Frie markedskræfter – det går vi bestemt også ind for.
Problemet er, at rigtig mange danskere slet ikke er klar over, at det, de spiser, er halal, og det er det, der er problemet.
Derfor skal vi være på borgernes side og sige, at de skal have et frit valg, så de kan tilvælge eller fravælge halal.
Rasmus Stoklund (S), 2020-02-06:
Jamen det er jo sådan, at det står slagterier og andre fødevarevirksomheder fuldstændig frit for at indføre sådan et mærke her, hvis der var en efterspørgsel efter det, men det er der jo tilsyneladende ikke.
I Socialdemokratiet går vi jo ind for de frie markedskræfter under regulerede forhold, og her er de frie markedskræfter fuldstændig frie til at udbyde de produkter, som forbrugerne måtte efterspørge, men de bliver tilsyneladende ikke efterspurgt.
Lise Bech (DF), 2020-02-06:
Det her beslutningsforslag handler faktisk ikke ret meget om dyrevelfærd.
Det handler mere om, at hovedparten af danskere betaler til noget, som de ikke selv har valgt.
Vi ved ikke, hvad de her penge bliver brugt til.
Rasmus Stoklund (S), 2020-02-06:
Jeg kan til fulde og sikkert ikke så overraskende tilslutte mig ministerens gode pointer, og i forlængelse af det mener jeg, at der er to vigtige spørgsmål, som vi her også skal huske at stille os selv.
Vi har været lidt inde på dem nu i debatten, men hvilken betydning har beslutningsforslaget for dyrevelfærden, og står løsningen mål med problemet?
Som ministeren fint skitserede, har vi i Danmark helt klare regler for, at dyr skal bedøves inden slagtning, og det er uanset slagtemetode.
Beslutningsforslaget gør altså hverken fra eller til i forhold til dyrevelfærden i Danmark.
Det andet spørgsmål går så på, om løsningen er den rette, og som jeg ser det, er der grundlæggende to måder, man kan sikre muligheden for at fravælge halalprodukter på.
Den ene må bero på en form for mærkningsordning, og her står vi jo så i den situation, at vi har nogle regler i EU, der forhindrer det, og derfor kan vi ikke indføre et nationalt mærke.
Den anden vej er, at man på frivillig basis kan indføre mærkninger, og det er der jo ikke nogen der forhindrer erhvervslivet i at gøre allerede i dag.
På den baggrund kan Socialdemokratiet ikke støtte beslutningsforslaget.
Erling Bonnesen (V), 2020-02-06:
Tak for det.
Dyrevelfærdsmæssigt vil jeg allerførst lige slå fast – som det også har været drøftet her –
at alle dyr, der slagtes i Danmark, bliver bedøvet som det første.
Dyrevelfærden skal selvfølgelig være i orden i Danmark.
Det tror jeg at vi alle sammen er enige om, og det mener vi også at den er ifølge reglerne.
Dyr, der slagtes i Danmark, skal selvfølgelig slagtes forsvarligt.
Så kan der på slagtegangen være en person, som siger nogle ord en gang imellem i forbindelse med slagtningen, og det kan køberne så opfatte, som de har lyst, og det kan vi andre så opfatte, som vi har lyst.
Det tænker jeg ikke er det store problem, og der sker jo heller ikke noget ved det.
Vi risikerer jo ikke nogen påvirkning af kødet, så det synes jeg ikke sådan giver anledning til de store bekymringer.
Vedrørende mærkning synes vi, at det er bedst, at det er frivilligt for virksomhederne, om man vil mærke sig.
Og som det allerede har været drøftet, synes der jo ikke at være den store efterspørgsel efter det fra forbrugernes side, men det er jo op til virksomhederne og selvfølgelig også slagterierne lige i den her situation at tage stilling til det.
Men når der ikke er den store efterspørgsel, er der jo ikke nogen grund til, at de bruger mere tid på det.
I forhold til de beløb, der så bliver betalt til nogle af de foreninger og organisationer, kunne det se ud til at være sådan forholdsvis overskuelige beløb ud fra de oplysninger, som nu – hvad skal vi sige – flyder rundt.
Vi kan vel bare slå fast, at hvis der skulle være tale om ulovlige aktiviteter, siger det sig selv, at hvis de er ulovlige, skal der foretages en politianmeldelse af det.
Så vi synes ikke, at der er nogen grund til at gå længere ind i det her, og derfor kan vi så heller ikke støtte det forslag, som ligger.
Mogens Jensen (S), 2020-02-06:
Det er klart, at jeg jo går ind for dyrevelfærd og dermed også, at alle dyr, der slagtes i verden, bliver slagtet på en ordentlig dyrevelfærdsmæssig måde.
Jeg har ligesom kun mulighed for at kunne kontrollere, hvad der foregår inden for Danmarks grænser, og der er det tilfældet.
Men det er jo klart, at jeg da gerne vil gøre, hvad jeg kan, for at sikre, at den dyrevelfærd også sikres globalt set eller for den sags skyld inden for EU's rammer.
Der er jeg også glad for, at Kommissionen har lagt op til, at der – hvad der ikke har været de sidste 4 år – nu skal være en dyrevelfærdsstrategi i de kommende 4 år, hvor vi bl.a. forhåbentlig kan få løftet dyrevelfærden, også gerne på det her område om muligt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-06:
Jeg anerkender, at når man i Danmark halalslagter dyr, så skal de bedøves, men sådan er det jo ikke alle steder.
Så skulle man have et forbud mod at importere halalslagtet kød?
For der kan vi jo ikke have nogen garanti for, at det her dyr er blevet er bedøvet inden – sådan som jeg lige forstår det.
Mogens Jensen (S), 2020-02-06:
Jeg kan kun sige, at det, der ligger til grund for den beslutning, der også blev truffet i 2014, om at sikre dyrevelfærden, også i forbindelse med halalslagtninger, er nøjagtig det samme, der ligger til grund for de beslutninger, der er, om, at også konventionelt slagtede dyr skal bedøves, inden de bliver slagtet.
Så der er ingen dyrevelfærdsmæssig forskel.
Marcus Knuth (KF), 2020-02-06:
Jeg er jo meget enig med ministeren i, at det her også handler om dyreetik ud over det forbrugeroplysningsmæssige.
Mogens Jensen (S), 2020-02-06:
Jeg er fødevareminister, og det, som jeg går allermest op i i relation til det kød, der bliver solgt, er, om der ligger en ordentlig dyrevelfærd bag.
Og det gør der, når der gælder nøjagtig de samme krav til halalslagtede dyr, som der gør til konventionelt slagtede dyr, om, at de skal bedøves først, og så vidt jeg er informeret, foregår det på nøjagtig samme måde og på en sådan måde, at ingen af dyrene lider dyrevelfærdsmæssig overlast.
Så på den baggrund ser jeg ikke noget grundlag for, at vi skal stille krav om at ændre på mærkningsreglerne i EU.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-06:
Det er jo det, man kunne godt gå til EU og sige, altså at vi mener, at der skal være et krav med hensyn til importeret halalkød.
Producenterne skal sikre, at de her dyr er blevet bedøvet, ellers kan de simpelt hen ikke eksportere produkterne til Danmark – eller til EU, hvis det skal laves fælles i EU-regi.
Det var jo krav, man kunne stille, altså sige, at vi ikke vil acceptere, at den traditionelle halalslagtning uden bedøvelse ligger bag produkter, som bliver importeret til Danmark og til EU.
Mogens Jensen (S), 2020-02-06:
At dyr skal bedøves, før de bliver slagtet, er et princip, som jeg mener bør gælde i Danmark, som det gør allerede i dag, uanset om det er religiøst slagtede dyr eller konventionelt slagtede dyr.
Det mener jeg selvfølgelig også skal gælde andre steder.
Og hvad vi kan gøre for at fremme det, bidrager jeg selvfølgelig gerne til.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-06:
Jamen lad mig tage hr. Henrik Dahl på ordet.
Så det ønske, hr. Dahl har her, synes jeg ikke harmonerer med at stemme nej til forslaget.
Og i relation til det med religionsfriheden kunne jeg så bare tænke mig at spørge, om ikke også det at have religionsfrihed betyder, at man får lov til at leve i fred for andre folks religion.
Henrik Dahl (LA), 2020-02-06:
Jeg synes, man skal tage religion alvorligt, og jeg synes ikke, at det er rimeligt at tvinge religiøse mennesker til at synde.
Jeg ville heller ikke bryde mig om, hvis der var nogle, der tvang mig til at begå en synd.
Det synes jeg ikke man kan tillade sig i et oplyst samfund.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-06:
Så Liberal Alliances opfattelse af religionsfrihed indbefatter også, at man har en ret til at få og kræve lige præcis den slags religiøs mad i det offentlige, som man synes er rigtig for en at spise, og at det bare er op til det offentlige at stille det til rådighed i skoler og på sygehuse?
Henrik Dahl (LA), 2020-02-06:
Forslaget, som Nye Borgerlige kommer med, skal jo afbalanceres mod, at vi har religionsfrihed.
Og hvis religionsfriheden skal give mening, skal religion også kunne faciliteres i virkeligheden og i hverdagen.
Så det er nok for indgribende, i forhold til at muslimer faktisk har religionsfrihed, også i Danmark, og skal have det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-06:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Liberal Alliance kunne støtte et forbud mod halalslagtet kød i offentlige institutioner, altså skoler, børnehaver og sygehuse.
Det ville jo være en kraftig formindskelse af det bureaukrati, som der eksisterer allerede nu, hvor de sidder derude i de enkelte institutioner og skal vurdere, om den mad, de køber ind, er halal, og om de har nogle børn, som ikke må få det og det.
Og så havde man jo løst den her problematik.
Henrik Dahl (LA), 2020-02-06:
Tak for ordet.
Muhammedkrisen for snart 15 år siden handlede om, hvorvidt islamiske regler kan gøres gældende over for personer, der ikke er muslimer.
Det er kernen i islamisering, altså at islamiske regler skal gøres gældende for personer, der ikke er muslimer.
Derfor er islamiseringen et problem, man ikke kan ignorere.
Muhammedkrisen var en meget alvorlig både indenrigspolitisk og udenrigspolitisk krise, og den gik helt ind til kernen af f.eks. ytringsfriheden, som jo er garanteret i grundloven.
Så vi tager bestemt spørgsmålet om islamisering meget alvorligt i Liberal Alliance.
Når vi alligevel ikke kan støtte forslaget her, er det, fordi det også skal afbalanceres med en af vores andre mærkesager, som er bureaukrati.
I perioden fra 1989 til 2017 steg mængden af regler i det danske lovværk fra knap 8 millioner ord til ca. 22 millioner ord, altså en tredobling i regelværket, og det er utrolig skadeligt for tilliden til det politiske system og for den praktiske administration af reglerne.
Så i afbalanceringen mellem islamisering og overbureaukratisering vælger vi altså at sige, at her synes vi alligevel, også fordi vi sådan set er enige i det, der bliver sagt fra hr. Rasmus Stoklund om markedsmekanismerne, at her må spørgsmålet om bureaukratisering alligevel veje tungere.
Så tak til Dansk Folkeparti for at sætte spørgsmål om islamisering på dagsordenen, det vil vi gerne diskutere i mange sammenhænge, fordi det er et helt centralt spørgsmål i forhold til den forfatningsmæssige orden, vi lever under.
Men lige her er der også nogle hensyn til bureaukrati, som vi også synes man må se på, og i afvejningen dér ender vi altså med at sige nej til beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-06:
Hvorfor er det vigtigt for ordføreren at kæmpe for ligestilling mellem køn?
Hvorfor er det vigtigt for ordføreren at kæmpe for demokratiske rettigheder i et samfund?
Når jeg kæmper imod islam, skal ordføreren forstå, at lige så kraftigt, som ordføreren mener det er vigtigt at kæmpe for de grundlæggende rettigheder, lige så vigtigt er det, synes jeg, at bekæmpe islam, fordi jeg ved, at det er i modstrid med de helt grundlæggende frihedsrettigheder, vi har som mennesker.
Så jeg kan love jer for, at jeg tager den kamp dybt alvorligt.
Når det så kommer til andre ting, var det jo faktisk Nye Borgerlige, som kom op med et forslag om, at vi skulle sikre, at det kød, som kom ind fra lande uden for EU, også kom fra dyr, der havde været bedøvet ved halalslagtningen.
Det hørte jeg så også SF faktisk var villige til at kigge på, så vi bød konstruktivt ind med, hvordan man kunne løse det problem vedrørende bedøvelse i forbindelse med importeret kød.
Carl Valentin (SF), 2020-02-06:
Jeg tror ikke, det kommer til at gå så godt med hr. Lars Boje Mathiesens næste forslag – i hvert fald at dømme ud fra den debat, der har været her i dag.
Jeg synes også, det er en voldsomt lokal detailstyring at gå ind og fuldstændig forbyde, at maden er islamisk velsignet.
Jeg forstår heller ikke, hvorfor ordføreren går så meget op i lige det.
Der er da mange ting, der er relevante i den her debat, forbrugeroplysning, som jeg var inde på, dyrevelfærd, som er centralt, så hvorfor er det så vigtigt for ordføreren at fokusere på den her islamiske velsignelse?
Hvorfor fylder det så meget?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-06:
Det kan I så absolut regne med.
Det er ikke danskerne, der skal fravælge, hvis de ikke har lyst til halalprodukter.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-06:
Det glæder vi os til, og jeg tror, at jeg uden overhovedet at skulle konsultere min folketingsgruppe kan garantere, at Nye Borgerlige vil finde opbakning fra Dansk Folkeparti til det forslag, som lyder meget som noget, Dansk Folkeparti har haft som politik de sidste 25 år.
Så vil jeg bare høre: Kunne vi også regne med Nye Borgerliges opbakning til det her forslag, eller var det et nej?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-06:
Nu er jeg ikke helt bekendt med, hvordan de arbejder i Lovsekretariatet, men jeg ved, at vi har fremsat det som et beslutningsforslag, så det kommer i Folketingssalen.
Jeg er ikke herre over, hvornår det kommer – det er nogle højere magter, der bestemmer det – men jeg kan bekræfte, at vi har fremsat et beslutningsforslag om at forbyde halalslagtet kød i skoler og offentlige institutioner.
Henrik Dahl (LA), 2020-02-06:
To gode spørgsmål.
Hvad angår det første, viser erfaringen, at danske forbrugere generelt har en helt utrolig veludviklet skelneevne og kan skelne mellem 20 – eller det dobbelte – forskellige typer af morgenbrød og tandpasta osv., så jeg tror egentlig godt, at de kan finde de varer, de efterspørger.
Hvad det andet angår, er jeg enig med hr. Morten Messerschmidt i, at muligheden for at blive fri for religion skal tages i betragtning, og det er jo lige præcis også kernen i islamisering – altså, man har lov til at være fri for islamiske regler.
Og det er vi enige i.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-06:
Men så forstår jeg ganske enkelt ikke, hvorfor man ikke vil give forbrugerne mulighed for at fravælge.
Altså, sagen er jo, at de her halalcertificeringer indbefatter, at man betaler til religiøse sammenslutninger – det kan være i Danmark, det kan være i Mellemøsten.
Der sendes altså penge direkte fra forbrugerens lomme til de her islamiske samfund.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan man på den ene side kan være tilhænger af at kunne vælge det fra og så på den anden side samtidig stemme imod et forslag, der vil muliggøre, at man kan vælge det fra.