runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2021-11-25:
Tusind tak.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre ministeren uddybe helt enkelt, hvad udbytte egentlig er, og hvad forskellen på overskud og udbytte er.
Mette Thiesen (NB), 2021-11-25:
Tak, formand.
Okay, så det vil sige, at man ikke må gøre det godt.
Det er det, der mere eller mindre står tilbage, for overskud er jo bare en positiv balance.
Så kunne jeg godt tænke mig at fortælle ministeren lidt om udbytte, for udbytte er jo hverken løn eller renter eller afdrag på lån.
Det er en forrentning af den kapital, som er indskudt og opbygget i selskabet.
Og hvis man ikke må udbetale udbytte, eller hvis der opstilles udbyttebegrænsninger ud over de begrænsninger, som der jo er i selskabsloven, så vil den reelle værdi af selskaberne være nul kroner.
Så er det jo sådan set lige meget, hvad man må eller ikke må.
Hvordan forholder ministeren sig til det, for så hænger det jo ikke rigtig sammen med det, ministeren står og siger?
Astrid Krag (S), 2021-11-25:
Jeg ved ikke, om ordføreren ikke også godt selv kan høre, at det her bliver en lidt flad diskussion, hvis konklusionen skal være, at hvis man gør det godt, så genererer man et overskud.
Vil det så sige, at det for alle dem, der ikke genererer et overskud, er lig med, at det er lav kvalitet?
Det mener jeg ikke.
Det tror jeg faktisk heller ikke ordføreren mener, hvis vi lige skal tage den her diskussion lidt mere seriøst end sådan meget onelineragtigt.
Og hvis man kan drive et tilbud på en måde, hvor man år efter år genererer et overskud, er det rimelige så ikke, at man skal sænke sine takster, og så kan kommunerne bruge deres penge bedre til gavn for borgerne?
Det undrer mig, hvis Nye Borgerlige ikke ser sådan på det.
Jeg synes jo, det er væsentligt at have fokus på begge ting, når man vurderer et tilbuds økonomi og et tilbuds priser eller takster.
For det er sådan set problematisk, hvis man som tilbud kører med nogle takster, der er så høje, at man løbende genererer et stort overskud, for så er taksterne jo sat for højt, og kommunerne betaler mere, end de burde.
Og det er selvfølgelig også problematisk, hvis man ud af det overskud, man så genererer, vælger ikke at geninvestere det overskud til gavn for borgerne.
Eller man kan vælge at sige, at ud af det overskud udbetaler man en væsentlig del som udbytte til ejerkredsen.
Det er jo penge, der ryger helt væk fra de borgere, de er tiltænkt.
Jeg forestiller mig ikke, at der sidder mange kommunalpolitikere rundtomkring, der ønsker det, når de skal have budgetterne til at gå op på det her specialiserede socialområde, hvor tilbuddene er så dyre.
Det er jo ikke et perfekt marked, hvor man kan vælge og vrage.
Der er ikke en overkapacitet, så man kan vælge og vrage, fordi de specialiserede tilbud er så dyre.
De sidder ikke og tænker: De her penge, vi har så svært ved at finde, vil vi gerne have bliver trukket ud af de tilbud, som vi betaler for.
Sikandar Siddique (FG), 2021-11-26:
Tak til Radikales ordfører.
Som jeg også sagde til SF's ordfører: Jeg har et ambivalent forhold til støttepartierne, for vi er på mange strækninger enige, men I sidder jo med de afgørende mandater, og dem ønskede jeg at I brugte, så vi kunne få en anden udlændingepolitik end den, som Pia Kjærsgaard førte, og det er den, som Socialdemokratiet nu fører.
Jeg vil bare lige have ordføreren til at bekræfte, at det, at man kan sende vores medmennesker, vores syriske medborgere og flygtninge hjem i dag, kan man, fordi Radikale Venstre lagde mandater til en lovgivning, der gjorde, at det er muligt, at de nu kan sendes hjem til tortur, til kaos, til den krig, som de flygtede fra.
Ordføreren bestemmer selvfølgelig selv, hvordan ordføreren vil svare, men vil ordføreren ikke, bare for at debatten ligesom er tydelig, med et ja eller et nej svare på, om det ikke er korrekt, at det var Radikale Venstre, der lagde mandater til, at man i dag kan sende vores syriske medborgere tilbage til tortur, krig og ødelæggelse?
Rasmus Stoklund (S), 2021-11-26:
Jeg er glad for at høre, at hr. Carl Valentin også mener, at det er uretfærdigt med den måde, det foregår på i dag.
Og jeg er helt enig i, at det ville være bedre, hvis vi tog imod et antal kvoteflygtninge, og at vi så ikke havde det her arbitrære spontane asylsystem.
Derudover har jeg også et spørgsmål til talen.
Der var en formulering, der hed, at man ønsker sig et asylsystem, der ser flygtninge som de mennesker, de er.
Hvad betyder det?
Carl Valentin (SF), 2021-11-26:
Det betyder, at jeg faktisk ofte oplever det sådan, når vi diskuterer flygtningesystemet, at der bliver talt om folk, som om de ikke er rigtige mennesker, og at de bare er nogle, der helst skal ud af Danmark hurtigst muligt.
Det synes jeg er et problem, og jeg synes ikke, at der er den medmenneskelighed i vores asylsystem, som de her mennesker fortjener.
Og jeg synes faktisk, at de forhold, som vi ser på nogle af udrejsecentrene, er et udtryk for, at man ikke har den medmenneskelighed, som jeg synes er central i asylpolitikken.
Det kommer lidt an på, hvad for nogle pakker man vil opdele det i, for det har jo ret mange forskellige elementer.
Men jeg synes, at den måde, man vil indføre asylansøgning på ambassader og gå enegang på, er problematisk, for det vil betyde, at rigtig mange mennesker vil komme til Danmark, og jeg synes, vi skal have fælles løsninger internationalt og ikke gå enegang.
Jeg synes også, der er mange ting, der skal være bedre på udrejsecentrene.
Vi vil også gerne have børnefamilierne ud.
Vi kan også godt se modeller for os, hvor man splitter folk op i mindre grupper rundtomkring i landet, og jeg ved, at Enhedslistens ordfører også er enig i det.
Men bare sådan isoleret set at lukke alle udrejsecentrene og ikke sætte noget i stedet – det er sådan, jeg læser det her forslag – vil vi heller ikke umiddelbart kunne støtte.
Vi går også ind for midlertidighedsprincippet.
Vi synes, man skal prioritere de mennesker, der har et beskyttelsesbehov, fordi vi ikke kan hjælpe alle.
Slet ikke at inddrage flygtninges opholdstilladelser kan vi heller ikke støtte.
Så det eneste, jeg synes er formuleret så klart, at vi kan støtte det, er kvoteflygtningedelen.
Det er klart, at man altid kan sige, at nummer 501 også har behov for hjælp.
Og vi så sådan set også gerne, at man tog imod flere end 500, og jeg håber, at vi kommer til at tage imod mange flere i fremtiden, fordi jeg sådan set er enig i, at vi skal væk fra den her spontane asyl og over til, at vi fordeler flygtninge på en mere retfærdig måde.
Og jeg synes egentlig også, nogle gange i hvert fald, at regeringen virker mere lydhør over for det.
Så jeg håber, det er den vej, vi kan bevæge os.
Jeg synes, at det ville være passende, hvis Danmark tog imod de 500.
Rasmus Stoklund (S), 2021-11-26:
Nu prøver jeg at se det fra et folkesocialistisk perspektiv.
Altså, 500 om året – er det ikke lidt uambitiøst?
Hvorfor ikke 5.000 eller 15.000 eller 20.000?
Det er jo venner, vi ikke har mødt endnu.
Hvorfor ikke tage imod nogle flere mennesker?
Når man ser på, hvordan den politik, som jo har et bredt flertal bag sig her i Folketinget, er i forhold til asylsystemet i dag, så er vi jo på dén skala langt mere generøse.
Altså, ser man på, hvor mange der er kommet hertil som spontane asylansøgere og som familiesammenførte de seneste 10 år, så er det jo 6.400 om året; der er kommet 64.000 mennesker i de sidste 10 år.
Så det vil sige, at vi sådan set er meget mere humane, end I er.
Hvorfor ikke tage imod nogle flere?
Hvad er det for nogle grænser?
Nummer 501 har vel også behov for hjælp.
Carl Valentin (SF), 2021-11-26:
Men det har nu været vores politik i noget tid.
Jeg ville også synes, det kunne være rart, hvis man bare kunne give alle mennesker permanent ophold.
Jeg synes bare, det er problematisk, hvis man gør det, fordi vi jo ikke kan tage imod alle.
At give alle flygtninge permanent ophold vil betyde, at nogle mennesker, som ellers har brug for beskyttelse, ikke ville kunne få det, fordi her vil blive fyldt med mennesker, som ikke har et reelt beskyttelsesbehov, hvis hjemland egentlig er trygt, men som har fået permanent ophold her.
Derfor synes jeg, det er mere humanistisk at hjælpe dem, der har et beskyttelsesbehov, end at give alle permanent ophold.
Rosa Lund (EL), 2021-11-26:
I forhold til det, der står om udrejsecentre, kan man jo se, at der står, de skal udfases.
Så tænker jeg, at det jo så betyder, at Folketinget har en opgave i at snakke om, hvad vi så kan gøre i stedet for.
Noget af det, vi kunne gøre i stedet for, som jeg ser det, var at lave mindre enheder eller i virkeligheden give folk en bolig.
Det er i hvert fald sådan, vi ser det i Enhedslisten.
Men jeg må sige, hr. Carl Valentin, at det kommer en lille smule bag på mig, at man i SF støtter den her midlertidighed, for det er jo sådan set ret veldokumenteret, at noget af det, der spænder allermest ben for integrationen, er midlertidigheden.
Carl Valentin (SF), 2021-11-26:
Okay, så grunden til, at man stemmer for det her forslag, er, at man ikke vurderer, at det vil få flertal.
Hvad så hvis der tegnede sig et flertal, men der ikke var flertal for nogen ændringsforslag, og at Radikale Venstre derfor skulle stemme om, om man skulle vedtage det her, eller om man ikke skulle vedtage det her?
Ville Radikale Venstre så stemme for forslaget?
Kathrine Olldag (RV), 2021-11-26:
Hvis jeg nu på forhånd havde haft en fornemmelse af, at vi ville kunne få flertal for det her forslag, så ville jeg være gået ind og have stillet nogle ændringsforslag, ganske som Enhedslistens ordfører også talte om tidligere, hvor vi så ville kunne pille elementer ud og i en forhandling mellem første- og andenbehandlingen f.eks. kunne gå ind og kigge på, hvordan vi kunne implementere det her, så det gav mening.
For det er da helt klart, at vi ikke ville gå med på, at man kunne søge asyl på en ambassade, men vi vil f.eks. rigtig gerne have et modtagecenter.
Så der er nogle konkrete ting, der ville skulle tilrettes, og vi kunne også godt gå ind og stille et ændringsforslag.
Men vi vurderer også bare, at chancen for at få flertal for forslaget, selv om vi lavede et ændringsforslag, ville være så uhyre lille, at det faktisk måske ville være lidt spild af tid.
Carl Valentin (SF), 2021-11-26:
Jeg synes egentlig, ordførerens tale var ret nuanceret og gik ned i delelementerne, så tak for det.
Men jeg synes også, det er lidt paradoksalt, at man går ned i nogle elementer, som man konkluderer ikke rigtig er Radikale Venstres politik, og så siger man, at man har noget politik, der minder lidt om det, og at man derfor vil stemme for det her.
Altså, hvad ville der ske, hvis alle partier herinde stemte efter intentioner og efter, om der ligger nogle ting, der minder lidt om noget politik, man har?
Det spørgsmål kan jeg jo svare på selv.
Det, der ville ske, var, at det ville blive vedtaget, og så ville man kunne søge asyl på ambassader og konsulater til Danmark, og flygtninges opholdstilladelser ville ikke kunne blive inddraget bagefter.
Det ville måske betyde, at hundredtusindvis af mennesker kom til Danmark.
Tænker Radikale Venstre, at det er en god måde at arbejde med et borgerforslag på, at man stemmer for det, hvis man synes, at der er nogle gode intentioner i det og noget, der minder lidt om, hvad man selv mener, og at man ikke stemmer efter, hvad der er det konkrete indhold af forslaget?
Kathrine Olldag (RV), 2021-11-26:
Jeg har heldigvis lidt mere tid end bare til at sige ja.
For vi stemte for § 7, 3 – det er fuldstændig korrekt – tilbage i 2015.
Men dengang var der også lagt en solnedgangsklausul ind i den paragraf, således at der egentlig var en midlertidighed indbygget i den her lov om midlertidighed, og da den efterfølgende borgerlige regering så valgte at permanentgøre § 7, 3, stemte vi faktisk imod, at det skulle permanentgøres.
Så svaret er ja i første omgang, nej i anden omgang.
Og da den blå regering så i øvrigt satte ind med paradigmeskiftet og gjorde det umuligt gennem en nedskalering af § 26 at gøre integration til et parameter, når man vurderer, om syrere kan blive, og man så derved gør det endnu mere svært for syrerne, så er vi totalt imod.
For så er vi virkelig ude på et skråplan.
Vi anerkender, at der er integrationsproblemer i Danmark.
Vi har aldrig nogen sinde sagt det modsatte.
Vi fremhæver det faktisk ofte, når det går godt, og vi kan også godt finde på at fremhæve det, når det går skidt.
Ordføreren burde måske også en gang imellem anerkende, at der både er gode og dårlige historier.
Rasmus Stoklund (S), 2021-11-26:
Det er ikke sikkert, at ofrene for forbrydelserne mener, at det drejer sig om whataboutism?
Måske synes ofrene, at det er ubehageligt at blive udsat for voldsforbrydelser.
Så jeg fortsætter lidt i samme rille.
Nu kan jeg forstå, at ordføreren interesserer sig for kriminalitet, så hvad mener ordføreren om, at overrepræsentationen af voldsforbrydere er ret massiv?
Efterkommere af somaliere topper med en overrepræsentation på 637 pct., ser man på efterkommere fra Libanon, ligger tallet på 600 pct. i overrepræsentation, og efterkommere fra Syrien har en overrepræsentation på 345 pct.
Hvordan synes ordføreren det går med integrationen på det her område?
Kathrine Olldag (RV), 2021-11-26:
Vi har alle sammen vores kæpheste, hr. ordfører,
og jeg og Radikale Venstre anerkender jo fuldstændig, at der er den her skævvridning og en overrepræsentation i kriminalitetsstatistikkerne.
Ordføreren har en tendens til ofte at argumentere med kriminalitetsstatistikker, når der skal diskuteres udlændingepolitik, og det er en af de faldgruber, som jeg faktisk synes vi ofte lander i i den her skyttegravskrig, altså at det bliver sådan en omgang whataboutism i stedet for at tale om det, som vi skal tale om i dag.
Vi vil gerne tale om den kriminalitet, og hvad vi gør ved den, men det er ikke sagen i dag.
Rasmus Stoklund (S), 2021-11-26:
Jeg synes, det er lidt paradoksalt, at ordføreren indleder sin tale med at sige, at vi har en absurd stram udlændingepolitik, og så beklager, at debatten altid handler om strammere og slappere.
Men lad nu det ligge.
Mener ordføreren, at det er et udtryk for, at integrationen i Danmark går godt, når man fra side 9 i Danmarks Statistiks seneste publikation »Indvandrere i Danmark« kan læse: »Både blandt mænd og kvinder er det indvandrere med oprindelse i Syrien, Somalia, Libanon og Irak, som har de højeste andele med offentlig forsørgelse.
For kvindernes vedkommende er mindst syv ud af ti fra Syrien, Somalia, Libanon og Irak på offentlig forsørgelse«?
Kathrine Olldag (RV), 2021-11-26:
Vi bruger tit vores mandater til at ændre på udlændingepolitiske spørgsmål.
Senest har vi jo f.eks. fået danske børn hjem fra syriske fangelejre.
Vi stemte også imod, at man ikke kunne tælle integration med, når man skulle vurdere ophold.
Så jeg anerkender simpelt hen ikke præmissen om, at det her er Radikale Venstres skyld.
Sikandar Siddique (FG), 2021-11-26:
Så jeg hører ordføreren sige, at ja, det var med Radikale Venstres mandater.
Der har i et par dage kørt en historie i pressen og på de sociale medier om, at der er gamle, syriske forældre, som er syge, som nu skal sendes tilbage til krig, ødelæggelse og tortur.
I dag skulle de ende på udrejsecenteret, og nu kan man på Rahima Abdullahs facebookside læse om, at den gamle, stakkels kvinde er gået i chok og faldet om, og i stedet for at blive indlogeret på Sjælsmark ligger hun på hospitalet.
Det sker på jeres vagt.
Rosa Lund (EL), 2021-11-26:
Tak for det.
Jeg er oprigtig glad for, at der er dele af det her forslag, som SF støtter.
Derfor undrer det mig også lidt, at ordføreren siger, at det er en samlet pakke, for andre borgerforslag har vi jo faktisk delt op i samarbejde med dem, der har fremsat forslagene.
Det skete med det borgerforslag, der handlede om at få børnene ud af Sjælsmark, og det er lige sket med et borgerforslag, der handler om en bedre indsats mod hadforbrydelser, hvor det så var regeringen, der ikke kunne støtte det hele, men kun dele af det.
Så hvis man delte det her op, hvilke dele af forslaget ville SF så stemme for?
Anne Rasmussen (V), 2021-11-26:
Jamen vi vil rigtig gerne tage imod kvoteflygtninge.
Carl Valentin (SF), 2021-11-26:
Jeg synes, det er svært at svare konkret på, for jeg ved ikke helt, hvad det er, ordføreren spørger om.
Altså, er det, om SF har tænkt sig at vælte regeringen, hvis ikke man får det?
Det har vi umiddelbart ikke nogen planer om, men vi har tænkt os at vise regeringen, at vi synes, det er meget alvorligt, og forsøge at kæmpe det igennem, ligesom vi f.eks. har fået børnene ud af Sjælsmark, selv om det ikke var regeringens politik, ligesom vi har fået regeringen til, at Danmark trods alt igen tager kvoteflygtninge, selv om det heller ikke var noget, som de nødvendigvis syntes var ekstremt vigtigt.
Så vi vil gøre, hvad vi kan for at få det igennem, men det kan jo være svært at tvinge ting igennem, som man ikke har flertal for.
Anne Rasmussen (V), 2021-11-26:
Altså, nu vil jeg helst ikke redegøre for, hvad hr. Lars Løkke Rasmussen mener.
Men vi mener, at den stramning af flygtningepolitikken, som vi har foretaget, også stadig væk er den rigtige politik at føre.
Sikandar Siddique (FG), 2021-11-26:
Tak til ordføreren.
Jeg tror, det er første gang, vi skal debattere her i Folketingssalen, og det ser jeg frem til.
Hr. Lars Løkke Rasmussen, som jo stod i spidsen for det, dengang man lavede mange af de her stramninger, har jo foretaget en kovending og siger i dag: Vi gik måske for vidt.
Altså, arkitekterne bag det her asylhelvede siger nu, at de måske gik for vidt, men har det givet Venstre anledning til at overveje, om det nu er den rigtige flygtningepolitik, vi har i Danmark?
Anne Rasmussen (V), 2021-11-26:
Tak for ordet.
Til at begynde med vil jeg gerne kvittere for, at over 50.000 danskere har engageret sig i at stille dagens borgerforslag og givet os en kærkommen lejlighed for at diskutere et vigtigt emne, som ligger mange på sinde, men som også oftest skiller vandene, og det vil det formentlig også dag.
Men en mere human og solidarisk flygtningepolitik – hvad vil det egentlig sige?
Jo, af forslaget må vi grundlæggende forstå, at en sådan politik indebærer, at vi i Danmark skal tage imod flere kvoteflygtninge, at det gøres lettere at søge om asyl, at vi nedlægger vores udrejsecentre, og at vi fjerner muligheden for at fratage flygtninge deres opholdstilladelse.
Sagt simpelt: at vi gør det lettere at komme til Danmark og mere attraktivt at blive.
Det mener hverken jeg eller Venstre er den rigtige vej at gå, tværtimod.
Sammen med de andre borgerlige partier har vi i Venstre stået garant for en fast, men fair udlændingepolitik i årevis.
Vi rokker os ikke, for vi er af den grundlæggende overbevisning, at flygtningepolitikken er solidarisk, human og fair, som den er i dag.
Den er human, fordi vi tilbyder reel beskyttelse til mennesker, der er nødsaget til at flygte på grund af krig, ufred og forfølgelse, og ikke nok med det giver vi dem også adgang til samfundets fælles goder i form af understøttelse, uddannelse og sundhedstilbud.
Det gør vi, fordi vi mener, det er ordentligt.
Men vores politik skal også være solidarisk, må vi forstå.
Men her fristes man til at spørge: solidarisk for hvem?
Er det solidarisk over for hjemlandet, at vi gør det attraktivt for flygtninge at blive frem for at vende hjem og genopbygge hjemlandet til varig fred og stabilitet?
Det mener vi ikke.
Er det solidarisk over for den næste flygtning, der har behov for beskyttelse, at vi gør det attraktivt at blive, når vi samtidig ved, at det er begrænset, hvor mange vi kan hjælpe?
Det mener vi ikke.
Og er det solidarisk over for resten af det danske samfund, at flygtninge til evig tid skal bo i Danmark, når vi ved, at det er begrænset, hvor mange flygtninge og indvandrere vi kan tage, uden at sammenhængskraften knækker midt over?
Det mener vi ikke.
Derimod mener vi, at det kun er ret og rimeligt, at flygtninge, der modtager asyl i Danmark, vender hjem, når freden har lagt sig.
Rasmus Stoklund (S), 2021-11-26:
Jeg vil også sige, at det bliver en lidt for, hvad skal man sige, andedamsbaseret måde at gå til udlændingepolitikken og integrationsproblemerne på, hvis man alene vurderer, om folk er stressede eller er i nød, ud fra, om de opholder sig her i Danmark.
Altså, verdens flygtninge opholder sig ikke primært her i Danmark eller Nordeuropa; de opholder sig alle mulige andre steder i Bangladesh, i Sahelregionen, i Sydsudan, i Mellemamerika – alle mulige andre steder.
De mennesker har lige så meget brug for og ret til og krav på hjælp som dem, der får indslag i Go
Sikandar Siddique (FG), 2021-11-26:
Apropos det med den gode integration spurgte jeg også lige ministeren før om FN's anbefalinger.
Vi ved, at når flygtninge ikke har sikkerhed, når flygtninge ikke får de her ordentlige opholdstilladelser og en, hvad kan man sige, ordentlig tilværelse, så har vi set, at det skaber ptsd hos børnene, og vi kan se, at folk bliver syge af det osv. Igen uanset hvor vi står politisk, vil ordføreren så anerkende, at den politik, som vi fører lige nu, kan have en negativ indvirkning på integrationen?
Rasmus Stoklund (S), 2021-11-26:
Vi tager virkelig mange kvoteflygtninge i Danmark allerede, og jeg mener bestemt ikke, at tiden er inde til at tage flere.
Det hænger jo sammen med de ret store integrationsproblemer, vi står over for.
Det ændrer ikke på, at jeg er glad for den model, man har valgt, hvor vi jo i lovgivningen har indrettet det sådan, at ministeren cirka midt på året hvert år skal vurdere, hvordan det står til med integrationen og problemer i samfundet, og hvor mange kvoteflygtninge man kan tage.
Mig bekendt er det også en overvægt af dem, der kommer nu, som ikke har samme profil som mange af de flygtninge og migranter, der er kommet til Danmark i løbet af de senere årtier.
Det er klart, at det også øger chancen for, at integrationen kan komme til at blive mere vellykket.
Men at øge antallet til flere end det i forvejen ret høje antal er jeg bestemt ikke tilhænger af, nej.
Sikandar Siddique (FG), 2021-11-26:
Tak til ordføreren.
Jeg ved selvfølgelig, at vi er uenige på det her område, og det, som jeg ser som et asylhelvede, ser ordføreren og hans parti som et asylsystem, som er passende for Danmark.
Lad det være, hvad det er.
Men støttepartierne har jo sammen med regeringen ved tidligere finanslove afsat penge til at tage imod 500 kvoteflygtninge.
Det tog man aldrig imod.
Tænker ordføreren ikke, at Danmark, uanset om man vil have en stram eller en lempelig udlændingepolitik, bør tage flere kvoteflygtninge, end vi gør i dag?
Man havde jo afsat penge ved sidste finanslov – eller var det sidste igen? – til at tage imod 500 kvoteflygtninge.
Så er det en vej at gå at tage flere kvoteflygtninge?
Kathrine Olldag (RV), 2021-11-26:
Radikale Venstre stemmer ikke for det her forslag, fordi vi regner med, at det ikke bliver vedtaget.
Vores begrundelse for at stemme for det her forslag er, at vi mener, at forslagsstillerne i overordnede træk har ret.
Der er så et enkelt element, som ligger udenfor.
F.eks. mener vi, at udrejsesystemet skal tilrettes, men ikke udfases, og vi mener, at man skal modtage flygtninge uden for Danmarks grænser.
Der er et forhandlingsrum der, som vi er klar til at gå ind i, og derfor stemmer vi for det samlede forslag.
Det er ikke, fordi vi regner med, at det ikke får flertal.
Rasmus Stoklund (S), 2021-11-26:
Jeg hæfter mig mest ved nu, at jeg – uden nogen form for polemik – er oprigtig glad for at høre, at Radikale Venstre ikke er tilhænger af, at man skal kunne søge asyl på ambassader.
Det synes jeg er positivt.
Det er klart, at hvis man laver en model, så man pludselig kan begynde at søge asyl på alle danske repræsentationer ude i verden, vil vi blive en magnet for verdens asylansøgere og migranter.
Og menneskesmuglerne vil selvfølgelig hurtigt få guidet folk hen til dem, og folk vil også selv kunne finde hen til dem.
Og det vil påføre Danmark stor skade og store problemer.
Sikandar Siddique (FG), 2021-11-26:
Jeg håbede jo lidt på, at vi nu, da hr. Jakob Ellemann-Jensen står i spidsen for Venstre, så ville se, at man tog bare et par skridt tilbage i forhold til den meget voldsomt inhumane flygtningepolitik, som Venstre har ført med Dansk Folkeparti og andre partier herinde.
Så jeg vil gerne bruge anledningen til lige at spørge ordføreren om kvoteflygtninge: Mener Venstre, at vi bør tage minimum 500 kvoteflygtninge, som vi jo er forpligtet til internationalt?