Sikandar Siddique (UFG), 2021-04-15:
Kære kollegaer, kære tilhørere.
I dag har vi en af Frie Grønnes helt store mærkesager på dagsordenen, nemlig diskrimination på arbejdsmarkedet.
For i Danmark er vi desværre vidner til, at mennesker diskrimineres systematisk og strukturelt.
Hver dag og i forskellige sammenhænge oplever mennesker at blive valgt fra på grund af deres alder, køn, race, hudfarve, religion, seksuel orientering, handicap eller etnisk oprindelse.
Og det gælder også på det danske arbejdsmarked, desværre.
For i Danmark kan dit navn, dit køn eller din kønsidentitet eller -udtryk, din alder, din religion eller din etniske oprindelse nemlig have afgørende effekt på, om du lander i top.
Ja, for om du overhovedet i første omgang bliver indkaldt til en samtale.
Det lyder helt absurd, men det er desværre en realitet.
For hedder du Fatima, Wuarga, Mohammed eller Alejandro, eller er du over 50, eller har du en anden seksuel orientering, jamen så er din muligheder bare dårligere, end hvis du hedder Mette, Marie, Rasmus eller Rune.
Hvis Fatima oven i købet bærer tørklæde, eller hvis Mohammed er transkønnet, forringes mulighederne yderligere.
Det vil sige, at problemet har en intersektionel dimension.
En nyligt udgivet dansk ph.d. konkluderer, at minoritetskvinder, som bærer tørklæde, skal sende 60 pct. flere ansøgninger end etniske danske kvinder for at blive indkaldt til en samtale.
En minoritetsetnisk kvinde uden tørklæde skal sende 18 pct. flere ansøgninger, og har man et mellemøstligt navn, skal man sende ca. 52 pct. flere ansøgninger, end hvis man har et dansk navn.
Vi kender alle sammen den diskrimination, der foregår omkring vores seniorer.
Er du kvinde og drømmer om en lederstilling, så er dine odds helt generelt dårligere end din mandlige kollegas.
Dette faktum afspejler sig også i Danmarks ufattelig ringe placering på Global Gender Gap Report i 2020, målt på kvinder i ledelse.
Der har vi en plads, der ikke er til at råbe hurra over: nummer 102
Det er forbudt.
Og det er det, vi skal have stoppet, lige nu, og jeg kan ikke forestille mig – eller sådan var det i hvert fald, da jeg skrev talen – at der er nogen herinde, der ville være uenige i det.
At få sat en stopper for diskrimination på det danske arbejdsmarked er selvfølgelig ikke noget, vi gør over night.
Men forskere peger på, at et sted at starte er ved at implementere en praksis om anonyme ansøgninger.
Med en sådan praksis kan vi øge neutraliteten og gennemsigtigheden i rekrutteringsprocesserne.
Det vil mindske virksomhedens forudindtagne holdning til kandidaterne i den tidlige udvælgelsesproces og i sidste ende give nye muligheder for adgang.
For os i Frie Grønne er det derfor indlysende, at man skal prøve at gå den vej i Danmark, og derfor foreslår vi, at det gøres obligatorisk, at alle ansøgninger til offentlige stillinger anonymiseres.
For alt andet lige bør staten gå forrest i kampen mod diskrimination og udgøre en rollemodel som en inkluderende arbejdsgiver og som en arbejdsgiver, der anerkender og er åben om, at diskriminerende holdninger kan påvirke rekrutteringer i staten.
Og findes der et værktøj, der potentielt kan bidrage til mindre diskrimination på arbejdsmarkedet, skylder vi naturligvis borgerne og samfundet at tage det i brug.
Tusind tak for ordet.