runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-06-02:
Der bliver trukket lidt på smilebåndet hernede, som man kan høre.
Det er jo en helt afsindig tanke, at regeringen skulle være egenrådig og magtfuldkommen.
Hvem skulle dog kunne få den efter det her seneste år?
Jeg tog faktisk til Kærshovedgård.
Det var der måske andre, der også burde have gjort.
Men det gjorde jeg, fordi regeringen jo ikke har leveret en løsning på de menneskers udfordringer, som bor i det område.
Den her med at tro, at man kan sidde i regering, og så, når der så er et flertal imod en, bare slå ud med armene og sige, at så er det søreme ikke vores problem: Sådan fungerer det ikke.
Man skal levere løsninger, især når man har lovet det.
Det minder mig om noget, som den nuværende statsminister sagde før folketingsvalget, og det var – og jeg citerer: Kommer der ikke en bedre idé, er det Lindholm, der arbejdes videre med.
Nu viste det sig at være en dårlig idé med Langeland.
Har man så tænkt sig at arbejde videre med Lindholm?
Jesper Petersen (S), 2021-06-02:
Jeg har godt bemærket, at hr. Jakob Ellemann-Jensen var meget optaget af den debat og jo også indfandt sig på Langeland.
Jeg er ikke helt klar over, om hr. Jakob Ellemann-Jensen også dagen efter tog til Kærshovedgård og til naboerne i området deromkring og fortalte, at han havde sat en kæp i hjulet for det forslag, regeringen kom med, om at placere udrejsecenteret et andet sted.
Det må jo høre med.
Altså, når man vil stille op med bannerne på Langeland, så må man vel også bagefter tage til Bording og andre nabolag.
Det er fint.
Og det indebærer jo altså så også den besked, man må give til dem, om, at regeringens forslag ikke kunne gennemføres, fordi man selv blokerede for det.
Der er et forslag, et gennemtænkt forslag til, hvor der kunne være et nyt udrejsecenter.
Det har man ikke ønsket at benytte sig af, og jeg ved ikke, om hr. Jakob Ellemann-Jensen tror, at regeringen er egenrådig eller magtfuldkommen eller et eller andet, men vi kører jo ikke bare hen over et flertal i Folketinget.
Altså, hvis flertallet i Folketinget siger, at det ikke skal ligge dér, så bliver der lyttet til det.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-06-02:
Tak for det, formand, og tak til hr. Jesper Petersen for en rigtig god tale.
Særlig begejstret er jeg selvfølgelig for Møllehavecitatet, som jeg synes er fint, og også for boganbefalingen om livet i Venstreland, som hermed er taget til efterretning.
Det er altid godt at blive klogere på.
Hvis man drager i den retning, så kommer man undervejs her fra Christiansborg til et sted, der hedder Kærshovedgård, og på Kærshovedgård har vi nogle udfordringer.
Det tror jeg er bredt anerkendt her i Folketinget.
Før folketingsvalget i 2019 sagde den senere statsminister, fru Mette Frederiksen, at – og jeg citerer: Der skal komme et nyt udrejsecenter uanset hvad.
Siden hen droppede regeringen så planerne om et udrejsecenter på en ubeboet ø, det, som VLAK-regeringen havde lagt frem.
Og senest har regeringen så sagt om udrejsecenteret på Kærshovedgård, at det må foreløbig blive, hvor det er.
Det er ikke nogen hemmelighed, at det synes vi er en dårlig idé.
Så jeg skal bare høre: Hvornår kommer der et nyt udrejsecenter?
Jesper Petersen (S), 2021-06-02:
Tak for det.
Jeg skal ikke heller denne gang komme med sådan en lang, kritisk indledning om, hvorfor vi skal mødes i dag, men bare sige, at som det fremgår, synes hele Folketinget faktisk, det er så udmærket at holde fast i, at vi afslutter folketingsåret med en forespørgselsdebat, en afslutningsdebat lydende: Hvad kan statsministeren oplyse om den indenrigs- og udenrigspolitiske situation?
Jeg glæder mig til i dag.
Det er jo i virkeligheden ministerens beslutning at placere det, og der valgte den tidligere regering, altså den tidligere Venstreledede regering, at placere et udrejsecenter på Kærshovedgård.
Det er ikke os, der har placeret det der.
Det er en tidligere regering, der har placeret det i Kærshovedgård.
Så har vi nu et andet forslag til, hvor det skulle ligge henne.
Det var dengang jeres beslutning, og den traf man og fik lov til at føre ud i livet.
Vi har et forslag til, at det kan ligge et andet sted, og at man kan aflaste de borgere i Midtjylland.
Det kunne regeringen jo godt bare føre igennem, men et flertal i Folketinget ville det anderledes.
Og jo, der er afsøgt forskellige muligheder, og man har fundet frem til, at det her var den mindst ringe.
Men det er den mindst ringe.
Allerhelst skal de mennesker jo forlade Danmark og ikke være her.
Men der er nødt til at være et udrejsecenter, og der var fundet et sted, der kunne aflaste naboerne omkring Kærshovedgård.
Der valgte et flertal i Folketinget at sige til regeringen: Den mulighed må I ikke tage.
Og så står vi så, hvor vi står nu.
Der kan jo diskuteres videre, men vi er kommet med vores forslag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-06-02:
Ja, I er kommet med et rigtig, rigtig dårligt forslag, og fordi der så er et flertal i Folketinget, der udtrykker, at det var et dårligt forslag, så læner I jer tilbage og spiller fornærmede.
Altså, det er jo det, der er tale om.
For Folketinget får jo ikke indsigt i de forskellige undersøgelser, der nu har været i de sidste 2 år, af mulige placeringer for et udrejsecenter.
Det har regeringen jo foreløbig nægtet at give Folketinget.
Vi har indkaldt til et samråd om baggrunden for købet af Holmegaard, og vi har fået tilbudt samrådet, jeg tror, det er i månedsskiftet juni-juli, måske endda den 1. juli, hvis jeg husker rigtigt.
Så kan vi få et samråd på måske en time med den ansvarlige minister, som kan fortælle om baggrunden for købet af Holmegaard.
Det er den måde, man behandler Folketinget på, og så stiller man sig herop og siger, at man nu har gjort arbejdet, man har jo foreslået Langeland, og når nu flertallet ikke vil det, kan vi jo ikke komme videre, og så må borgerne i Midtjylland bare finde sig i, af de her dømte kriminelle udlændinge fortsat er der.
Kan hr. Jesper Petersen ikke godt selv høre, at det ikke lyder supersupersmart?
Victoria Velasquez (EL), 2021-06-02:
Men virkeligheden er jo, at regeringen ikke engang har villet indkalde til forhandlinger om dagpengene, så vi kunne blive enige om en finansiering.
Det handler om rigtige mennesker.
Det er rigtige børn, der, når forældrene får fyresedlen, bliver meldt ud af håndboldklubben, og som ændrer hele deres adfærd, fordi de måske siger, de ikke kan komme til fødselsdag, fordi de ikke har råd til gaven.
Og det trækker også spor helt ind i voksenlivet: Det bliver sværere at gennemføre en uddannelse, og det har rigtig mange andre store konsekvenser.
Og derfor bliver vi bare i Enhedslisten nødt til at spørge Socialdemokratiet, hvordan det kan være, at man ikke mener, at det er en bunden opgave at løfte børn op af fattigdom.
Mener Socialdemokratiet virkelig, at det ikke er et prestigeprojekt at sikre 40.000 børn, altså at sikre, at de får et bedre liv her og nu, og at de bliver løftet op af fattigdom?
Jesper Petersen (S), 2021-06-02:
Men der er jo i hvert fald en enighed om det, vi har døbt andengenerationsreformer, og som der pågår et kommissionsarbejde om nu.
Og der er jo en række problemstillinger dér om kvinder med ikkevestlig baggrund, hvor beskæftigelsen er for lav, og om for mange unge, vi ikke får i gang, hvad statsministeren var inde på i sin tale også, og om, at man kan gå fra deltidsarbejde til fuldtid, og andre elementer, der allerede er på banen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-06-02:
Det er jeg meget enig i, og jeg tror egentlig ikke rigtig, det er noget, man kan være uenig i.
For det er jo et faktum derude, at der er brug for det.
Og det er der om 10 år, om 5 år, men også nu.
For økonomien er i den grad på vej op.
Vi bliver heller ikke uenige om opkvalificering.
Jeg ved godt, hvem der sled sig blå og gul for at få de finansieringer af det med i finanslovsforslaget – og det var ikke Socialdemokraterne.
Men jeg er glad for, at vi endte der, og forhåbentlig skal vi ikke til at skære på uddannelse igen.
Det, jeg bare godt kunne tænke mig et billede af, er: Hvad skal vi gøre for at skaffe den arbejdskraft?
Jesper Petersen (S), 2021-06-02:
Jeg tror, at det gælder for alle, der hørte statsministerens tale: Det er absolut en prioritet for regeringen – faktisk det store nye arbejde, den store nye satsning – på den anden side af sommerferien at sætte gang i et reformarbejde, der ikke sådan kun nu og her, men også på lidt længere sigt, 5-10 år frem, skal sige, hvor det er, vi skal styrke vores samfund, herunder sørge for mere beskæftigelse og jo også sørge for mere kvalificeret arbejdskraft.
Så selve det at have den ambition – og vi ved godt, at der også er truffet en aftale om ret til tidlig pension, som gør, at vi efterfølgende har sagt, at der vil komme forslag om det, også i år – er noget, vi står ved.
Men det er et arbejde, jeg håber vi kan finde hinanden i og altså levere.
Der bliver flere hænder på arbejdsmarkedet, men vi har brug for endnu flere.
Sophie Løhde (V), 2021-06-02:
Tak for det.
Jeg er simpelt hen nødt til at følge op på det her om udrejsecenteret, for ordføreren bruger i dag en argumentation med, at grunden til, at regeringen helt kynisk placerede 130 dybt kriminelle udlændinge på Langeland, var, at det var rasende dyrt at placere på en øde ø.
Lindholm kostede i årlige omkostninger til driften 200 mio. kr. om året.
Vi bruger om måneden i øjeblikket 2 mia. kr. på at teste, fordi regeringen jo har indført coronapas alle vegne – 2 mia. kr. om måneden.
Og så synes man, at 200 mio. kr. om året er rasende dyrt.
Hvordan kan ordføreren forsvare, at det er de penge, som gør, at regeringen kynisk mener, at Langeland er den bedste placering, og at man ovenikøbet ikke har gjort sit hjemmearbejde, og at man bagefter siger til midtjyderne: Nu svigter vi jer permanent?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-06-02:
Tak for det.
Jeg var glad for at høre, både fra ordføreren og fra statsministeren, en masse gode ord om, hvad vi har brug for i forhold til de udfordringer, Danmark står med.
Den allerstørste er manglen på mennesker.
Det er, som om at det har sat en parantes om det, så det, jeg hører og hørte, var, at nu går vi i gang med reformarbejdet.
Og derfor er spørgsmålet egentlig ret enkelt og, håber jeg, åbent: Hvornår går vi i gang?
Hvornår er nu?
Hvornår indfrier I det, I har lovet os, men også det, som virkeligheden i den grad kalder på nu: Der skal leveres mennesker til vores økonomi?
Jesper Petersen (S), 2021-06-02:
Det er jo en af grundene til, at der er grund til at være opmærksom på den problemstilling.
Men jeg vil sige, at det vigtigste overhovedet jo selvfølgelig er at føre en politik, der gør, at så mange er i arbejde som muligt.
Så skal der være et godt sikkerhedsnet, og vi er opmærksomme på den problemstilling om dagpengene.
Jeg synes endnu ikke, vi er der, hvor hr. Karsten Hønge beskriver at det kan ende, men selvfølgelig er det nødvendigt at være opmærksom på, at der er den sikkerhed, der skal være på vores arbejdsmarked.
Karsten Hønge (SF), 2021-06-02:
I det her spørgsmål ligger SF jo fuldstændig på linje med de forslag, som en samlet fagbevægelse, der tydeligt kan se alarmsignalerne, har lagt frem, og med hensyn til finansieringen har vi så også foreslået, at man justerer på rentefradragsretten.
Men pointen er bare, at de her sølle dagpenge jo ikke kun rammer i de her familier, hvor indkomsten bliver halveret.
Tryghed er forudsætningen for den dynamik og den fleksibilitet, vi har på arbejdsmarkedet, altså det, der gør det let at starte egen virksomhed, det, der gør det let at udvide og indskrænke arbejdsstyrken.
Fundamentet for det er trygheden.
Jesper Petersen (S), 2021-06-02:
Jeg mindes, at det ikke er første gang, at vi, hr. Karsten Hønge og jeg, har den her udveksling ved en debat som den her, og jeg synes, det er al ære og respekt værd, at man holder fast i en mærkesag.
Men dermed er det jo også kendt, at regeringen og Socialdemokratiet er bevidste om den udfordring og den bevægelse, der sker i forhold til dækningsgraden.
Men det er jo også kendt, at vi har valgt at prioritere nogle andre ting, og at der endnu ikke har ligget den tilstrækkelige finansiering, som vi synes der skulle være for at kunne gennemføre et forslag som det, SF er kommet med.
Og det er jo så en debat, vi kan fortsætte, men altså endnu ikke noget, hvor vi har opnået en enighed.
Men der er en bevidsthed om den problemstilling og også en invitation til at komme med forslag, hører jeg, fra beskæftigelsesministeren.
Det vil jeg gerne gentage her.
Karsten Hønge (SF), 2021-06-02:
Hvad blev der af dagpengene, hr. Jesper Petersen?
I årevis er det gået den vej, hønsene skraber, nemlig tilbage, og hvis den her udvikling fortsætter, vil dagpengene allerede i 2025 udgøre ca. 44 pct. af en gennemsnitsløn for arbejderne.
Det her sender bølger af utryghed ind i titusindvis af hjem, ikke kun hos de ledige, men også hos de mange lønarbejdere, som frygter at få lønsedlen skiftet ud med et dagpengekort.
Så hvornår er det, vi kan høre at Socialdemokraterne har nogle ambitioner på det her område?
Det nytter jo ikke noget, at man bare sidder på hænderne.
Det, jeg godt kunne tænke mig, var at høre: Vil regeringen sætte sig i spidsen for en genopretningsplan for trygheden på arbejdsmarkedet?
Jesper Petersen (S), 2021-06-02:
Altså, vi havde jo forslaget og beslutningen om, at det skulle placeres på Langeland, klar og fortsætter så nu med de tiltag, som vi vil tage, for at gavne naboerne der, hvor udrejsecenteret så fortsat er, fordi et flertal i Folketinget ville det modsatte.
Og det er ikke noget med at være fornærmet, men det er jo bare at erkende, at hvis et flertal i Folketinget ser sådan på det, efterlever vi det, og det var jo det, man gjorde, da man meldte sig ind i den debat.
Så vil jeg advare imod ligesom at åbne posen for seks-syv andre – eller hvor mange det nu er – gode steder, hvor man lige synes man kunne lægge det henne.
Det ville være en dårlig idé at gøre det på den måde.
Det ene er vel ikke mere kynisk end det andet, når vi sammen erkender, at der ikke er nogen gode løsninger på det problem.
Det er der ikke; der er jo ikke noget sted, hvor det er godt at placere det.
Og jeg synes, Venstre skulle være lidt mere reelle i den debat på den måde, at man jo også må erkende, at Lindholm har den samme konsekvens.
Så er det bare borgere i Kalvehave og Stege og Vordingborg og andre steder, som har dem tæt på, altså de her mennesker, som vi alle sammen ønsker skal rejse ud.
Så bliver alt jo relativt.
Ja, det ville være dyrere for vores samfund, hvis ikke vi havde en teststrategi, der er en nøgle i corona, og det er cirka dobbelt så dyrt at have det forslag, som Venstre er kommet med, end det, regeringen er kommet med.
Så er det bare spin at kalde det en øde ø og alt sådan noget – det er jo fjollet.
Der er naboer dér fuldstændig som andre steder, der faktisk nu er rimelig trætte af, at Venstre genopliver Lindholmidéen, og de siger, at det skaber utryghed hos dem.
Så er vi jo tilbage i saksen.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-06-02:
Tak for det spørgsmål og især for at trække det hele tilbage til stavnsbåndets ophævelse.
Så er det jo, man som Venstremand sådan for alvor begynder at dirre.
Der er jo nogle reelle udfordringer, men i min optik er der nogle forkerte løsninger i spørgsmålet her.
Udfordringerne er til at få øje på.
Det er jo derfor, vi må og skal tage de ting enormt alvorligt, når vi går ind i de her landbrugsforhandlinger.
Landbrugsforhandlingerne, som regeringen er vært for i øjeblikket, handler jo både om klima, kvælstof og landbrugsstøtte.
Som jeg sagde til fru Pia Olsen Dyhr før, tror jeg nu sådan set godt, at vi kan nærme os hinanden på klimadelen, men vi er godt nok langt fra hinanden på de to andre områder.
Og hvis vi ikke ønsker en udvikling, som i stigende grad vil blive som den, spørgeren malerisk beskriver her, så bliver vi nødt til at tage det her hensyn til dansk landbrug.
Så bliver vi nødt til at anerkende, at produktionsformen har de begrænsninger.
Vi bliver nødt til at anerkende, at generationsskifterne ikke bliver nemmere, når man tredobler generationsskifteskatten.
Altså, der er nogle ting, som vi faktisk godt kan gøre for at vende den her udvikling, og som ikke handler om en statslig overtagelse af produktionsapparatet, som jeg hører det.
Peder Hvelplund (EL), 2021-06-02:
Tak for det, og tak til hr. Jakob Ellemann-Jensen for talen.
Efter at have hørt den første del af debatten her kan det jo næsten lyde, som om den største ideologiske skillelinje, i hvert fald for det borgerlige Danmark, her i Danmark, er, om et udrejsecenter for udvisningsdømte skal ligge på Langeland, eller om det skal ligge på Lindholm.
Men der er jo også andre væsentlige politiske debatter, og derfor vil jeg godt prøve at spørge lidt til dansk landbrug.
For der er jo ikke nogen tvivl om, at dansk landbrug er i krise.
Der lukker et landbrug hver eneste dag – altså hver eneste dag – og en del af den udvikling er jo, at gældsspiralen stiger.
Vi kan se, at dansk landbrug er plaget af tre store udfordringer, både en økonomisk udfordring, men også udfordringer i forhold til kvælstofudledninger og i forhold til udledningen af CO 2 .
Der kan vi også se en udvikling, hvor udenlandske kapitalfonde får en større og større rolle at spille i dansk landbrug.
Der er en større del af dansk landbrugsjord, end der nogen sinde tidligere har været, som er ejet af udenlandske investorer, og det er meget få, der ejer dansk landbrug.
Vi skal nok helt tilbage til stavnsbåndet for at se sådan noget.
Nu er det så bare banker og kapitalfonde, der fæster bønderne, i stedet for at det er godsejere.
Derfor vil jeg godt høre Venstre, om Venstre er enig i, at det status quo, der er nu i dansk landbrug, ikke er en holdbar løsning.
Altså, vi bliver nødt til at tænke anderledes, f.eks. i forhold til at oprette en statslig jordbrugerfond, der dels kan være med til at løse de tre udfordringer, dels kan sikre det generationsskifte, som er så påkrævet i dansk landbrug.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-06-02:
Altså, jeg har læst Berlingske i dag og fru Sofie Carsten Nielsens udmærkede interview.
Det er derfor, jeg tillod mig at være lidt spydig lige før, for de holdninger harmonerer jo ikke sådan helt med, hvad man i øvrigt udfører af handlinger.
Vi ønsker at øge arbejdsudbuddet i Danmark.
Vi ønsker også, at det skal blive nemmere at få udenlandsk arbejdskraft til Danmark.
Et af de områder, som vi konkret vil se på, er at stille krav til mennesker, der kommer til vores land, at stille krav om, at man deltager på arbejdsmarkedet.
Der er altså et potentiale her, som er gigantisk.
Én ting er økonomien, men først og fremmest handler det her altså om at give mennesker, der kommer hertil, en mulighed for at lære os at kende og en mulighed for at have den størst mulige værdighed i sit eget liv, nemlig ved at klare sig selv.
Det kan vi sagtens.
Jeg er jo med al respekt for mine ærede kolleger formand for det mest konstruktive parti her i huset.
Vi er jo altid løsningsorienterede.
Det er derfor, det ikke er os, der har peget på en regering og været parlamentarisk grundlag for en regering, som har mindsket arbejdsudbuddet og gjort Danmark systematisk fattigere i de seneste 2 år.
Så hvis man gerne vil noget andet end det, skal man nok kigge andre steder hen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-06-02:
Tak for det, og tak for en god tale, som jeg synes, i øvrigt i lighed med statsministerens tale, tegnede et billede af, at der virkelig er behov for nogle større tanker om dansk økonomi, og at vi kommer i gang med det samme.
Derfor har jeg bare et åbent og enkelt spørgsmål til hr. Jakob Ellemann-Jensen: Kunne vi sætte os ned nu og hen over midten formulere nogle bud på, hvordan vi skaffer de mennesker til dansk økonomi, hvis det stod til ordføreren?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-06-02:
Jeg kan forsikre, at Venstre er, også i denne debat, meget, meget konstruktive.
Vi mener, at landbruget skal levere.
Det, som vi siger, er, at vi bl.a. har den udfordring, at man har blandet både landbrug, kvælstof, økonomi og landbrugsstøtte sammen.
Det giver nogle helt andre udfordringer, for på kvælstofdelen er vi godt nok langt fra hinanden.
På klimadelen er vi altså ikke så langt fra hinanden.
Nu har både fru Pia Olsen Dyhr og jeg sådan en bil, man kan sætte i stikkontakten, når man kommer hjem.
Det hjælper til den grønne omstilling på transportområdet, men jeg vil bare advare indtrængende mod at gøre det samme med en ko.
Den bliver rasende, og det er ikke den måde, man kan drive den grønne omstilling i landbruget på, og det mener vi man skal tage højde for undervejs.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-06-02:
Det er en bunden opgave, og det er ikke kun en bunden opgave for Danmark.
Det er en bunden opgave for alle lande, der har skrevet under på Parisaftalen, og det vil sige, at også hele EU skal levere på det her.
Derfor vil jeg sige til den her diskussion om lækage, altså at folk bare flytter landbruget til Polen eller Tyskland, at Polen og Tyskland altså også skal bidrage ved at reducere deres CO 2 -udledninger.
Det skal ikke være gennem loftet.
Det skal være rimeligt og fornuftigt, og vi kan hjælpe fra statens side, bl.a. med at udtage landbrugsjord; der tror jeg, Venstre og SF kan være enige.
Men landbruget skal bidrage, for hvis vi ikke kommer op på minimum 8 mio. t, er det, at vi kaster byrden videre.
Så vil Venstre være villig til at sige minimum 8 mio. t fra landbruget?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-06-02:
Jeg er enig med fru Pia Olsen Dyhr i, at det er godt, at vi har den her fælles agenda.
Så har vi nogle fælles værktøjer til at nå fremad, men alle værktøjerne er en pisk over for regeringen, og det sætter jeg stor pris på at vi bruger i fællesskab.
Landbruget skal også levere på det her, og når jeg lytter til landbruget, og det gør jeg, så hører jeg både foreningerne i landbruget og virksomhederne i landbruget, som er ejet af landmændene, altså Arla, Danish Crown osv., store danske virksomheder, som jeg er stolt af at se, når jeg kommer til udlandet, sige: Vi skal levere på den her dagsorden.
Det, som er vigtigt for mig, er ikke bare, at vi ikke skubber, som fru Pia Olsen Dyhr siger det, byrden over på industrien; det er også, at vi ikke skubber byrden og udledningen ud til andre lande, for det er det, jeg tidligere har advaret imod her.
Det er jo det, jeg kalder for klimanationalisme, hvor man lader, som om at hvis vi holder op med at producere fødevarer i Danmark, holder folk nok op med at spise.
Det gør man ikke, og det er derfor, jeg synes, vi skal gøre os umage for at finde en balance, som sikrer, at vi fortsat kan producere verdens suverænt bedste fødevarer i vores land med de arbejdspladser, der følger med, og samtidig kan levere på klimamålsætningerne.
Det er vi helt enige om.
Peder Hvelplund (EL), 2021-06-02:
Nu taler jeg sådan set ikke for en statslig overtagelse af produktionsapparatet.
Det her handler om at lave en statslig jordbrugerfond, som kan overtage de landbrug, som ellers kommer til at dreje nøglen om, og hvor alternativet er en udenlandsk kapitalfond.
Der skal jeg da bare høre Venstres ordfører: Når det er det alternativ, vi ser, er det så trods alt ikke at foretrække at have en statslig jordbrugerfond, hvor man kan sikre et generationsskifte, hvor nye landmænd kan komme ind, frem for at det er udenlandske kapitalfonde, som udelukkende gør det af profithensyn, og som hverken tager hensyn til generationsskifte, klima eller kvælstofudledning?