Benny Engelbrecht (S), 2020-12-03:
Tak for ordet.
I dag behandler vi to beslutningsforslag – dette, B 26, og det efterfølgende, B 27 – som jo har en vis relation til hinanden.
Det er næppe nogen hemmelighed, hvad regeringens holdning er til dette spørgsmål, al den stund det jo ikke er så længe siden, vi sidst behandlede et tilsvarende beslutningsforslag, nemlig i foråret, i den seneste folketingssamling, og derfor vil der også kunne være elementer af det, som jeg siger i dag, som kan være gentagelser.
Det håber jeg på at man har forståelse for.
Forslaget, B 26, pålægger regeringen at fremsætte et lovforslag om at ophæve arealreservationerne i den nordlige del af Ring 5-transportkorridoren.
Transportkorridorer i hovedstadsområdet er arealreservationer, der regulerer anvendelsen af områderne, så fremtidige infrastrukturanlæg kan placeres i mindst mulig konflikt med bymæssig bebyggelse, og på den måde sikres det, at samfundsmæssige omkostninger og indgreb i bymiljø og landskab minimeres.
Jeg vil gerne understrege, at der ikke er taget stilling til, om der skal etableres en motorvej i Ring 5-korridoren.
Beslutningsforslaget her går altså på, at arealreservationer i den nordlige del af transportkorridoren ophæves, og at eventuelle motorvejsplaner droppes, mens en del af korridoren på få meter bevares til fremtidige energiinfrastrukturprojekter.
Begrundelsen for forslaget er, at reservationen har eksisteret i snart 50 år og medfører indgribende begrænsninger for borgere og myndigheder i de berørte kommuner.
Når vi ser på de trafikale udfordringer i hovedstadsområdet, tyder alt på, at vi i de kommende år vil stå over for udfordringer med trængsel, især på ringforbindelserne, og problemet bliver ikke mindre, hvis vi samtidig øger kapaciteten i det, man kalder fingrene i fingerplanen, altså de fingre, der føder ind til ringforbindelserne.
Kollektiv trafik kan desværre ikke løse alle trafikale behov, og netop ringforbindelserne i hovedstadsområdet har en relativt dårlig kollektiv trafikbetjening.
Det er også noget, som Trængselskommissionen tidligere har peget på, og udover letbanen i Ring 3, er der ikke konkrete planer om udbygning af højklasse kollektiv trafik i ringene.
Derfor er der grundlæggende behov for at se på en udbygning af vejene i ringforbindelserne.
Det betyder dog ikke, at etableringen af en motorvej i Ring 5 er den eneste mulighed.
Der pågår aktuelt – det gjorde der også, sidst vi behandlede et lignende forslag – en todelt analyse af henholdsvis den nordlige og den sydlige del af transportkorridoren.
Forundersøgelsen af den sydlige del af korridoren vender jeg tilbage til i forbindelse med næste beslutningsforslag.
Forundersøgelsen i den nordlige del af korridoren er igangsat for at forbedre beslutningsgrundlaget for den eventuelle videre eksistens af transportkorridoren og for at give grundlag for beslutningen om en eventuel indsnævring af korridoren.
Med henblik på at kunne vurdere potentialet for indsnævring af korridoren foretages der analyser af mulighederne for placering af motorvej eller andre anlæg for dermed at kunne indsnævre de arealer i korridoren, hvor det ikke vurderes relevant at placere en motorvej.
Der vil også blive gennemført mere konkrete analyser i forhold til ejendomme i korridoren.
Analyserne blev igangsat i foråret 2019 som følge af den grønne forligskreds med aftale af 26. august 2016 om udmøntning af midler til vejprojekter ved Haderup og Ribe m.v., hvor man var enig om at drøfte tilrettelæggelsen af en planlægningsundersøgelse af Ring 5-korridoren.
Jeg vil gerne igen understrege, at hverken regeringens eller andre parters endelige stillingtagen og holdning til en motorvejsforbindelse i Ring 5 afhænger af, om man støtter de igangværende analyser af korridoren.
Vi i regeringen mener, at det er vigtigt, at beslutningen om arealreservationer, uanset om det er i den nordlige eller den sydlige del, træffes på et solidt og oplyst grundlag.
Derfor skal beslutningen inddrage Vejdirektoratets analyser, og på den baggrund kan regeringen ikke støtte det foreliggende beslutningsforslag.
Tak, og tak fordi I har forståelse for, at det lige tager et øjeblik at komme herop.
Det er ikke noget alvorligt, kan jeg oplyse om, det var blot et fald ude på stentrappen udenfor.
Det vil jeg ikke anbefale nogen at gøre – det gør ondt.
Tak for de mange indlæg og for den brede opbakning til lovforslaget.
Som mange ordførere jo også rigtigt har redegjort for, er det først og fremmest et lovforslag, som er en konsekvens af en åbningsskrivelse fra Europa-Kommissionen, som regeringen modtog i efteråret 2019.
Undervejs i behandlingen har der været lidt spørgsmål fra fru Jette Gottlieb på vegne af hr. Henning Hyllested, og dem vil jeg selvfølgelig sørge for at få besvaret grundigt i udvalgsbehandlingen.
Det er klart.
Fru Jette Gottlieb spørger dog ind til en enkelt ting, som jeg godt vil tage ad notam allerede nu, nemlig spørgsmålet omkring definitionen på offentlighedsbegrebet.
Der synes jeg, det er væsentligt at slå fast, at vi allerede i dag administrerer efter det brede offentlighedsbegreb.
Så det, der indskrives i loven, er de facto en videreførelse af den eksisterende praksis, men nu skrives det sådan, at det er direktivnært, og så det er umisforståeligt, og derfor er det selvfølgelig også en tilkendegivelse af, at vi netop har åbne og transparente miljøprocesser.
Som man også kan se af en række af de vvm-redegørelser, som udarbejdes, så er det noget af det, som har offentlighedens store og helt naturlige interesse.
Jeg noterer mig den brede opbakning, men vil selvfølgelig gerne sikre mig, at alle kan se sig selv i det, og derfor ser jeg også frem til udvalgsbehandlingen.