runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-05-17:
Tak for det.
Danmark er førende, når det gælder energieffektiviseringer og produktion af grøn energi.
Vores udviklingspolitik har ligeledes fokus på klimaforandringer og de problemer, der følger i kølvandet på de forandringer, vi allerede har oplevet.
Det er som oftest verdens absolut fattigste, det går hårdest ud over.
Danmark er blandt de meget få lande, der lever op til FN's anbefalinger om udviklingsbistand.
Det kan vi faktisk godt være stolte over.
Dansk udviklingsbistand er samtidig meget effektiv.
Det skyldes bl.a., at vi er gode til at fokusere vores bistand i stedet for at sprede os over alt for mange indsatsområder og lande.
Den linje vil vi i Venstre gerne fortsætte, og det har samtidig også været en af hovedkonklusionerne i Taksøe-Jensenudredningen.
Vi er nødt til at prioritere de lande, hvor vi har særlige interesser eller særlige danske styrkepositioner.
Beslutningsforslaget fra Alternativet rammer helt ved siden af de danske prioriteter.
Dansk bistand til Latinamerika er ved at blive udfaset, og vores fokus ligger nu andre steder i verden.
Alternativets forslag går i høj grad ud på at støtte skovprojekter i netop Latinamerika.
Det vil være en ret underlig slingrekurs, hvis vi det ene øjeblik fokuserer vores bistand og udfaser Latinamerika for i det næste øjeblik at afsætte et betydeligt beløb til at plante regnskov.
Det giver faktisk ikke ret meget mening.
Gennem forskellige udviklingsstøtteprojekter bidrager Danmark til beskyttelse og bevarelse af skov.
Det sker bl.a. gennem støtte til Den Globale Miljøfacilitet, til Fonden for de mindst udviklede lande og til Den Grønne Klimafond.
Danmark yder altså et væsentligt bidrag til beplantning af skove, og vi gør det på en effektiv og fokuseret måde.
Og så skal vi jo også huske på i det her Ting, at vi netop i fællesskab – minus et enkelt parti – har vedtaget en ny udviklingspolitisk strategi, hvor også Alternativet er med.
Det vil derfor underminere denne strategi, hvis vi pludselig begynder at vedtage ekstra tiltag, der er i direkte modstrid med strategien.
I så fald har det i hvert fald været totalt spildte kræfter at strikke så bred en aftale sammen.
Venstre kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget, og jeg skal hilse fra hr. Carsten Bach fra Liberal Alliance og sige, at det kan de heller ikke.
René Gade (ALT), 2017-05-17:
Det har jeg faktisk fuld respekt for, det er jo svært at gå ind i sådan en personsag – også år efter.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-17:
Nej, hvis kommunerne besluttede at igangsætte byggeri af så og så mange almennyttige boliger, kunne det, der ville afgøre, om de boliger, der blev bygget, var store eller små eller dyre eller billige, f.eks. være, om der var forskel på, hvor stor en del af grundkapitalen kommunerne skulle tilføre, afhængigt af om de besluttede sig for små eller store boliger.
Altså, en tilgang kunne være, at der simpelt hen er en differentieret kommunal finansiering, afhængigt af om man beslutter, om det skal være store eller små boliger.
Det er jo finansministeren, der fører de forhandlinger.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-17:
Mener ministeren, at de afsatte midler i den seneste boligaftale til øget tilgængelighed for bl.a. personer med handicap er blevet brugt hensigtsmæssigt?
Tak for det, formand.
Mener ministeren, at de afsatte midler i den seneste boligaftale til øget tilgængelighed for bl.a. personer med handicap er blevet brugt hensigtsmæssigt?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-17:
Tak for spørgsmålet.
Med den seneste boligaftale er det aftalt, at Landsbyggefonden skal anvende mindst 400 mio. kr. årligt af renoveringsrammen i perioden 2015-2020 til at støtte investeringer i forbedret tilgængelighed i den almene boligsektor.
Landsbyggefonden oplyser årligt i sine årsrapporter om den støtte, den har ydet til forbedret tilgængelighed i almene boligafdelinger.
Den overvejende andel af støtten til tilgængelighed ydes til etablering af elevatorer i forbindelse med ombygning af almene boligafdelinger og til forbedret tilgængelighed i de dertil knyttede boliger.
Det er de enkelte boligorganisationer, der ansøger om støtte med en redegørelse for de forbedringer af tilgængeligheden, som boligorganisationen ønsker sat i værk.
Ansøgningen skal godkendes af kommunalbestyrelsen.
Tilsagnet om støtte fra Landsbyggefonden vurderes bl.a. i forhold til udbuddet af tilgængelige boliger i området og bygningernes udformning.
Der ligger derfor et grundigt forarbejde til grund for de ansøgninger, som Landsbyggefonden modtager fra boligorganisationerne.
Tildelingen af midlerne sker med andre ord på baggrund af ansøgninger fra boligorganisationerne.
På den baggrund mener jeg, at processen for tildelingen af midler er hensigtsmæssig.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-17:
Nu må jeg beklage, at jeg ikke fik fat på de konkrete tal.
Jeg synes, jeg hørte det, som om det var 891 mio. kr. for 2015 og nogenlunde i samme størrelsesorden for 2016 – til ren tilgængelighed.
Men grunden til, at jeg spørger, er i virkeligheden også, at den her boligaftale er regeringen med i, og det er ministerens parti også, og der er jo en meget stor understregning af behovet for, at man skal kunne komme ind i almene boliger, altså at de skal være tilgængelige for folk, der har et handicap.
Man har sat 400 mio. kr. af for hvert år, og så vidt jeg husker, strækker det sig over 7 år, 6 år i hvert fald.
Det er jo et ret stort beløb og en ret stor prioritering.
Mener ministeren, at den prioritering i tilgængelighed i de almene boliger, som ligger her, er så vigtig, at man eksempelvis skulle foretage den samme prioritering i tilgængelighed for personer med handicap i almindelige boliger, altså eksempelvis parcelhuse?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-17:
Jeg synes, jeg har lidt svært ved at vurdere det spørgsmål, som stilles.
Har det ikke lidt karakter af: Hvad er højest – Rundetårn eller et tordenskrald?
Jeg ved ikke, hvordan jeg meningsfuldt skal kunne svare på det spørgsmål.
Man bruger de midler, som er afsat, og man opnår et resultat med de midler, som er afsat.
Altså, man kan altid gøre mere, hvis man har flere midler, men de midler, som er afsat, er jo afsat i en prioriteret orden, i forhold til at midlerne også kunne bruges på noget andet, som man også synes er vigtigt.
Så jeg har meget svært ved at svare på spørgsmålet.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-17:
Jeg beklager meget, hvis jeg ikke har været tydelig nok over for ministeren.
Men sagen er jo, at der afsættes et ret stort beløb her – 400 mio. kr. pr. år er et stort beløb – til at gøre almene boliger mere tilgængelige for folk, der har et handicap.
Når nu ministeren, ministerens parti og ministerens regering er med i den her aftale og dermed jo understreger behovet for, at folk, der har et handicap, skal have adgang til almene boliger,
mener ministeren så ikke, at man også i forhold til parcelhuse og andre boliger skulle stille det samme krav og sikre den samme tilgængelighed for folk, der har et handicap?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-17:
Spørgsmålet her er, om der bruges nok midler på at sikre tilgængelighed i gamle, allerede byggede almennyttige boliger, og – i forbindelse med det – om man får nok ud af de penge, som bruges på området.
Og hvis man skal svare meningsfuldt på det, kræver det nok en større analyse, som jeg ikke har til rådighed her.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-17:
Mange tak.
Jeg spørger ikke mindst, fordi der står i regeringsgrundlaget, at man gerne vil bygge flere små billige boliger, og at det skal foregå i en forhandling også med kommunerne.
Og i den sammenhæng vil jeg da høre, om ministeren mener, at måden at finansiere de her små billige boliger på skulle være, at man simpelt hen beder kommunerne om at betale en større del af gildet i forbindelse med de almene boliger for måske på den måde at få nogle flere boligorganisationer til at gå med på den del af regeringsgrundlaget.
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-17:
Kan regeringen bekræfte, at der er en aftale om at bygge Holstebromotorvejen færdig, hvis der skulle være et tilbageløb?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-17:
Det var tæt på det trykte spørgsmål, vil jeg sige til hr. Andreas Steenberg, så her kommer svaret.
Tak for spørgsmålet.
Som bekendt er den løsning, som er under anlæg, et resultat af et bredt forlig mellem Venstre, Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti, Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti fra 2013.
Dengang bestræbte man sig på at skaffe bevillinger til så meget motorvej som muligt.
Faktisk blev det helt ekstraordinært besluttet at låne 452 mio. kr. af den generelle offentlige investeringsramme til dette motorvejsprojekt.
Af aftalen for 2013 fremgår det, at disse midler skal tilbageføres til den generelle offentlige investeringsramme ved et eventuelt mindreforbrug i det samlede anlægsprojekt.
Hvis det viser sig, at en eventuel billiggørelse af projektet er større end dette beløb, vil det resterende beløb blive ført tilbage til Infrastrukturfonden.
Men vi står desværre i øjeblikket i en situation, hvor der er meget begrænset plads til nye store infrastrukturinvesteringer, hvis ikke der bliver tilvejebragt flere midler.
Derfor arbejder regeringen på i forbindelse med de politiske forhandlinger om en løsning af udfordringerne frem til 2025 at finde et grundlag for at øge rammen for de offentlige investeringer.
Når der igen er midler til rådighed, vil de sidste kilometer motorvej rundt om Herning indgå på lige fod med andre infrastrukturprojekter i den politiske prioritering af midlerne.
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-17:
Tak, og undskyld til både formanden og lyttere og transportministeren for min manglende viden om procedurerne.
Man skal lære noget hver dag.
Tak for svaret.
Det bekræfter jo, at der ikke er nogen aftale eller forståelse om, at de penge kommer til at gå til at lappe de huller, der er.
Det synes jeg er vigtigt for borgerne i Nordvestjylland at vide.
Jeg vil så spørge regeringen og ministeren, om man har til hensigt at afsætte, reservere de her penge til at lappe de her to huller, hvis pengene kommer tilbage til Infrastrukturfonden.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-17:
Hvis der er flere midler end det, kommer de i Infrastrukturfonden.
Regeringen har endnu ikke taget stilling til, hvilke vejprojekter der skal prioriteres allerhøjest, når vi på et tidspunkt har skaffet et råderum.
Regeringen har i sit regeringsgrundlag nævnt en færdiggørelse af Kalundborgmotorvejen, yderligere fremkommelighed på E45 og en forlængelse af Hillerødmotorvejen som initiativer, som regeringen går op i, men der er andre ting, som man sagtens også kunne gøre.
Og det her kommer så ind i en pulje sammen med andre ting, man kunne gøre.
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-17:
Det her med, om der er råderum til at bruge de penge, er jo et valg, I har som regering.
I fandt jo i sidste finanslov råderum til at udvide E45 og til en politiskole i Vejle.
Vil I i den kommende finanslov finde råderum til, at midlerne i Infrastrukturfonden ikke bare kan stå, men også kan blive udmøntet?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-17:
Jeg kan ikke endnu løfte sløret for, hvad der kommer til at stå i finansloven for 2018.
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-17:
Jeg synes, det er ret vigtigt, at den her Infrastrukturfond, som vi har aftalt sammen, også bliver til noget.
Der står jo ret mange penge og venter, og der kan så komme flere oven i.
Vil I på et eller andet tidspunkt sørge for at træffe nogle valg, som gør, at det her råderum er her, så vi kan få lov at bruge de her penge?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-17:
Som led i regeringens forsøg på at skabe et råderum frem til 2025 er det jo et element, at der skal findes råderum til flere infrastrukturinvesteringer primært i vejnettet i Danmark, som er forsømt.
Det er sådan i dag, at to tredjedele af alle infrastrukturinvesteringer i Danmark i trafikken går til banen som følge af beslutninger, der er truffet tidligere.
Selv om 90 pct. af al transport i Danmark foregår på vej, bruger vi to tredjedele af alle pengene til investeringer i banen.
Og det misforhold, den ubalance, ønsker regeringen at rette op på med de midler, som findes i en ny 2025-plan.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-17:
Mener ministeren, at niveauet for den kommunale grundkapital, som er med til at finansiere almene boliger, skal ændres?
Tak, formand.
Mener ministeren, at niveauet for den kommunale grundkapital, som er med til at finansiere almene boliger, skal ændres?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-17:
Tak for spørgsmålet.
Som spørgeren formentlig er bekendt med, indgår niveauet for kommunernes grundkapital i kommuneforhandlingerne mellem regeringen og KL.
Det gør det også i år.
Det er et godt princip at lade forhandlingerne foregå mellem de relevante parter og ikke i offentligheden.
Derfor kan jeg ikke stå her og uddybe min og regeringens konkrete holdning til et centralt emne i forhandlingerne med KL midt i forhandlingerne.
Men jeg vil gerne sige, at jeg mener, der skal være overensstemmelse mellem beslutningsansvar og finansieringsansvar.
Når kommunerne kan give tilsagn til alment nybyggeri, skal de også have en del af finansieringsansvaret.
Det har de i dag med grundkapitalniveauet på 10 pct.
Det vil indgå i forhandlingerne, om niveauet skal ændres.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-17:
Det kan ministeren såmænd have ret i, og det var også derfor, jeg spurgte til det.
Altså, når nu man har bakket op om den her aftale og tilsluttet sig, at der bliver brugt det her ret store beløb – i erkendelse af at personer med handicap har svært ved at komme rundt i Danmark og mange steder har svært ved at have den nødvendige mobilitet –
altså, når nu man har tilsluttet sig det for de almene boliger, kunne man så sige, at der også i forhold til parcelhuse og nybyggeri kunne stilles nogle krav om, at der skulle være lige adgang og tilgængelighed for folk, der har et handicap?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-17:
Altså, der er jo den store forskel, at parcelhuse typisk er noget, som bebos af én familie.
Og denne familie er jo i stand til at vurdere med sig selv, om der er behov for handicaptilgængelighed i deres hus.
Det afhænger især af familiens medlemmer, hvor det heldigvis er sådan, at i størstedelen af de danske familier er der ikke nogen handicappede.
Det afhænger også af, hvem man jævnligt har besøg af.
Hvis man jævnligt har besøg af handicappede, er det jo en god idé at have god handicaptilgængelighed.
Men hvis man ikke jævnligt har besøg af handicappede, kan man vurdere, at det behøver man ikke have.
Så jeg synes også her, at det er lidt som at sammenligne højden på Rundetårn og et tordenskrald.
Rasmus Prehn (S), 2017-05-17:
Jamen først og fremmest mange tak til ministeren.
Det er godt, at ministeren anerkender, at der er et problem her, og giver udtryk for, at ministeren også er bekymret i forhold til det her område.
Den udvikling, vi har set over de senere år, er dog alligevel ret voldsom.
Jeg tror, at det er noget med, at der har været 41 konkurser siden 2013 på det her område.
Det, der er situationen, er jo, at når man går konkurs, er det helt rigtigt og fornuftigt, at der så også er et beredskab, og at kommunen træder til for ikke at lade de her stakkels mennesker i stikken.
Altså, jeg er jo helt enig med ministeren, når han refererer til serviceloven.
Det, der bare et eller andet sted forekommer helt urimeligt, er, at kommunerne i nærmest årtier er blevet pisket med, at deres service var for dyr og for bøvlet, og at nu skulle de bare sende det i udbud, for så ville det hele være meget bedre og meget billigere.
Og når de så rent faktisk gør det, de er blevet bedt om, nemlig at sende noget i udbud, så kommer der nogle private firmaer ind, som netop viser, at de ikke kan gøre det bedre og ikke kan gøre det billigere.
Og i det omfang, de er kommet med en billigere pris, så går de konkurs efter et stykke tid.
Det er jo altså en sand epidemi af konkurser, der har været på det her område, og hvor det med de der firmaer, der har slået sig op på at kunne gøre det bedre og billigere end kommunerne, har vist sig, at bukserne ikke kunne holde alligevel.
Og så skal kommunen altså ind og samle op på det her og redde stumperne.
Vi har haft statsministre og ledende ministre og alle mulige andre, der har sagt, at det offentlige kan køre meget længere på literen, hvis bare de gør det klogere og sender mere i udbud.
Og når man så har betalt regningen, skal man også høre, at jamen I burde også have mere fokus på andet end prisen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-17:
Jeg synes, det er en lidt unuanceret fremstilling, som spørgeren her kommer med.
Jeg troede da sådan set, at Socialdemokratiet var enig – det troede jeg – med regeringen i, at det faktisk er godt med en vis grad af konkurrence mellem private og det offentlige, fordi konkurrence alt andet lige jo skaber bedre løsninger for borgerne, så vi ikke bruger for mange og unødige skattekroner.
Det har jeg også forstået på spørgerens partikollegaer, når jeg har været i samråd om samme spørgsmål i Finansudvalget.
Det, der så er, er, at vi jo kan se, at der er nogle kommuner, der er rigtig gode til det, og at der er andre kommuner, der ikke er nær så gode til det.
Altså, Gribskov Kommune påstår, at de har sparet rigtig mange penge på det.
Rasmus Prehn (S), 2017-05-17:
Ministeren har jo fuldstændig ret i, at vi i Socialdemokratiet også synes, det kan være rigtig udmærket, at man har en sund kappestrid og ser, om prisen er den rigtige.
Det giver god fornuft.
På samme måde er det også en god idé at de ældre har nogle valgmuligheder.
Det er også fint for os.
Der, hvor vi synes, at man bliver grebet for meget af en liberalistisk hellig ild, er, at man, selv når man kan se, at der måske ikke er så meget marked til det her, alligevel prøver at presse kommunerne ud i det.
Og så kan vi jo se, at resultatet bliver, at de private aktører kommer til at presse prisen for meget.
Er ministeren ikke bekymret over, at vi i det her tankesæt får presset priserne så urealistisk ned, at vi havner i konkurser, hvilket ender med utryghed ude hos borgerne?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-17:
Jeg ved ikke, hvad det er for en ideologi, der har været den førende i det her.
Altså, det, vi primært kommer til at evaluere, er jo den lovgivning, der blev indført af den tidligere socialdemokratiske-radikale-SF-regering i 2013, og det er vel efter den, der primært har været et stigende antal konkurser.
Så det er jo ikke noget, jeg selv som sådan har et nært så stort ansvar for som spørgeren.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi får borgeren i fokus.
Jeg tror, det er vigtigt, når det sker, for selv om vi får lavet det bedre, tror jeg aldrig, vi kommer i en situation, hvor der slet ikke er nogen konkurser.
Det tror jeg heller ikke spørgeren forestiller sig der aldrig vil være.
Det, der er det vigtige, er selvfølgelig, at vi har borgeren i fokus, og at der bliver en ordentlig overgang i de få tilfælde, hvor det vil ske.
Jeg har selv været ude og møde ældre mennesker, som har været i den situation, og som har sagt – det var f.eks. i Frederiksberg Kommune, som jeg har besøgt – at det foregik fuldstændig smertefrit, og at de overhovedet ikke opdagede, hvad der var sket.
De fik stadig en god service.
Rasmus Prehn (S), 2017-05-17:
Det håber jeg da så sandelig også de har fået.
Det kunne lige have passet andet.
Udgangspunktet må være, at borgerne får en god service og gerne en bedre service end den, de har nu.
Hvis vi kan gøre det, er det fremragende.
Men jeg skal bare lige høre ministeren: Står ministeren her i Folketingssalen og sådan set indrømmer, at den der ideologiske snak, der har været, om, at vi kunne komme meget længere på literen ved lige at sende noget i udbud, i virkeligheden har været mislykket, i den forstand at man så har fået prisen presset hen et sted, hvor det var urealistisk i forhold til at løbe rundt?
Altså, man svigter nogle borgere, fordi der er usikkerhed – overlever firmaet, eller overlever det ikke?
– men man får jo også lokket nogle private aktører ud på tynd is, for
hvis de presser prisen og gør det så billigt, som man har foregøglet at det kunne lade sig gøre, jamen så er det svært at få det til at løbe rundt.
Så de priser, kommunen havde oprindelig, var måske de rigtige.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-17:
Næh, det, jeg siger, er det samme, som Dansk Folkepartis folketingsmedlem hr. Jeppe Jakobsen siger, nemlig at vi skal lære af de bedste.
Vi skal lære af de bedste, og der er jo kommuner, der har leveret glimrende service til færre midler, og som har sparet penge.
Og hvis vi kan gøre det sådan, at vi som borgere får bedre service og som skatteydere kan slippe for at betale nær så meget, så har vi jo skabt en rigtig god løsning for alle.
Det er hr. Rasmus Prehn vel enig med mig i.
Derfor handler det jo bare om, at vi skal sørge for, at det her kommer til at foregå på den bedst mulige måde.
Det er derfor, at den her regering har taget et initiativ for at få evalueret den lovgivning, som spørgerens parti har været med til at indføre.
René Gade (ALT), 2017-05-17:
Vil ministeren kommentere og redegøre for sin holdning til udtalelserne fra den tidligere skattechef i Skattecenter København, Erik Lund, om, at der blev manipuleret med tallene for gældsinddrivelsen i flere år?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »En bebudet skandale« i Weekendavisen den 5. maj 2017.
Tak for det.
Vil ministeren kommentere og redegøre for sin holdning til udtalelserne fra den tidligere skattechef i Skattecenter København, Erik Lund, om, at der blev manipuleret med tallene for gældsinddrivelsen i flere år?
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-17:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Jeg vil sige, at helt grundlæggende mener jeg, at det vigtigste er at få inddrivelsen til at fungere, efter at man måtte slukke for EFI-systemet, som jo ikke fungerede og tilmed inddrev på et måske ikke lovligt grundlag.
Jeg har også fulgt debatten, og jeg har personligt haft et møde med Erik Lund, men jeg betragter hans udtalelser i Weekendavisen som et indlæg om, hvordan han opfatter sin tid som fagligt ansat direktør i den fusionerede inddrivelsesorganisation i SKAT.
Jeg synes heller ikke, det er rimeligt, at jeg skal – og jeg vil heller ikke – indgå i en diskussion af de daværende ledelsesmæssige prioriteringer og produktionsmål for SKATs inddrivelse, herunder påstanden om, at der skulle være manipuleret med restanceopgørelserne.
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at regnskabsmæssige opgørelser og posteringen af restancemassen er underlagt kontrol og revision.
Hvorvidt det, han oplevede, og det, han beskriver, er det rigtige og den objektive sandhed, har jeg ikke noget grundlag for at svare på.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-17:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil starte med at sige, at jeg deler spørgerens bekymringer over, at vi har set en række konkurser i ældreplejen.
Dem tror jeg vi alle sammen har set på med bekymring.
Der er i dag klare regler i serviceloven om, at kommunerne har ansvaret for at levere den nødvendige service, således at det er kommunernes ansvar, at borgerne får den hjælp, de har behov for.
Det gælder selvfølgelig også, når private leverandører går konkurs.
Så kan man jo altid diskutere, om kommunerne i højere grad skal være opmærksomme på, hvordan de gør det, når de konkurrenceudsætter – er det en realistisk pris, man ser på; er det en god nok kvalitet for borgerne, også i forhold til leveringssikkerhed?
Men det er jo også noget, kommunerne er opmærksomme på.
KL har sammen med en række erhvervsorganisationer på området aftalt en række anbefalinger til forebyggelse af konkurser.
Kammeradvokaten har ligeledes udarbejdet nogle anbefalinger til, hvad kommunerne kunne gøre.
Det handler om at udarbejde en beredskabsplan og stille krav til leverandørens økonomi osv.
Det synes jeg er fornuftigt.
Så kan jeg berolige hr. Rasmus Prehn og sige, at vi jo faktisk er i gang med et arbejde for at forebygge det for høje antal konkurser, der har været i ældreplejen.
Det satte jeg selv i gang sammen med ældreministeren og innovationsministeren i slutningen af februar måned.
Rasmus Prehn (S), 2017-05-17:
Mange tak, formand.
Finder ministeren det rimeligt, at kommunen hænger på regningen og ansvaret, når private hjemmeplejefirmaer går konkurs, og hvad vil ministeren gøre for at undgå sådanne situationer i fremtiden?
Mange tak, formand.