runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2018-01-11:
Hvis Enhedslisten havde ønsket lovgivning på det her område, kunne man jo have gennemført det sammen med SR-regeringen, dengang man havde åbnet for loven.
Vi har som regering sagt, at vi sådan set ikke ønsker, at børn og unge skal ryge.
Vi ønsker en røgfri generation i 2030, vi ønsker, at man lokalt tager ansvar.
Det betyder jo også, at man ude på den enkelte erhvervsskole selvfølgelig som bestyrelse og som ledelse skal forholde sig til det her.
Det er ikke det samme, som at vi ikke gør noget som regering.
Det gør vi i høj grad, både med partnerskabet, med kampagner og med en række andre initiativer.
Vi følger området meget tæt, og i forhold til spørgsmålet om tålmodighed gør vi status over partnerskabet allerede her i foråret for netop at sikre, at der sker noget på området.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-01-11:
Mange tak, formand.
Ministeren nævner flere gange Kræftplan IV og regeringens retorik, regeringens udtrykte ønsker.
Jeg vil forholde mig til en ganske konkret sag, og derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Kan ministeren bekræfte, at noget af det første, ministeren gjorde, da hun flyttede ind i ministerkontorerne, var at skrinlægge den plan, som den tidligere Venstresundhedsminister, Sophie Løhde, havde givet udtryk for at man ville arbejde frem mod, altså at man konkret politisk ville målsætte, at man skulle indføre røgfri skoletid for folkeskolerne, og at man ville harmonisere rygereglerne for gymnasier og erhvervsskoler?
Vil ministeren bekræfte, at det var noget af det første, ministeren droppede som sundhedsminister?
Ellen Trane Nørby (V), 2018-01-11:
Nu har vi jo haft adskillige diskussioner om det her tidligere, og jeg kan til fulde bekræfte, at VKLA-regeringen har en anden politik på det her område, end den rene V-regering havde, i forhold til om forbud i forhold til erhvervsskolerne er den rette vej at gå frem.
Det ændrer ikke på målsætningen.
Det ændrer på midlerne til at nå derhen, om man skal have en national lovgivning, der forbyder røg på erhvervsskolerne, eller om man skal forpligte erhvervsskolerne lokalt til at tage initiativer, som sikrer, at også unge på erhvervsskolerne i mindre grad bliver udsat for røg og også i mindre grad begynder at tænde den første cigaret.
Så der er sådan set ikke forskel på målsætningen, men der er forskel på midlerne til at nå derhen.
Og det er jo et udtryk for, at når man er tre partier i en regering, skal alle kunne se sig selv i den.
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-01-11:
Tak for det.
Jeg har et helt kort spørgsmål til ordføreren: Synes Liberal Alliance, at der er for mange unge, som ryger?
May-Britt Kattrup (LA), 2018-01-11:
Der er ingen tvivl om, at rygning er usundt, og at rygning er farligt, og derfor er det også uklogt at ryge, men det bare ikke noget, vi skal bestemme som politikere.
Alle ved, at det er farligt.
Man har et oplyst grundlag, og så må man selv tage en beslutning derom.
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-01-11:
Men nu er det jo ikke sådan – sådan som jeg har forstået det i hvert fald – at Liberal Alliance slet ikke går ind for regulering på nogen områder.
Der er jo masser af regulering, som Liberal Alliance går ind for.
Ordføreren siger selv, at det her er farligt.
Ja, det er farligt at ryge.
Er der slet ingen form for regulering, som ordføreren synes at vi skal have, når det handler om cigaretter?
May-Britt Kattrup (LA), 2018-01-11:
Det er rigtigt, at det er farligt at ryge.
Det er farligt for en selv, og det er rigtigt, at vi vil regulere rigtig mange ting.
Vi vil regulere alt det, som der er farligt for andre.
Staten skal beskytte os mod indbrud, mod tyveri, mod overfald, og det burde man så i øvrigt bruge flere ressourcer på.
Så vi vil da klart regulere, og alle steder, hvor mange mennesker er samlet, er der behov for regulering – sådan er det – men man skal bare holde sig til at regulere det, som går ud over andre.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-01-11:
Tak for det.
Jeg vil også bare kort spørge: Støtter Liberal Alliance målet om en røgfri generation i 2030?
May-Britt Kattrup (LA), 2018-01-11:
Igen er der ingen tvivl om, som jeg har sagt før, at det er farligt og det er usundt at ryge, og derfor er det da rigtigt godt, hvis man ikke ryger, for det får man det dårligt af, man kan dø, man kan blive syg, man kan få et dårligt liv af det.
Det er der slet ingen tvivl om, og derfor er det da godt for den enkelte måske at lade være med at ryge, men det er den enkelte selv, der skal vurdere det.
Det ikke mig, der skal vurdere det, eller ordføreren fra SF.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-01-11:
Jeg vil bare gerne takke ordføreren for et opliste alle de sundhedsskadelige forhold, der er ved rygning.
Det er jo lige netop også grunden til, at det giver rigtig god mening at forebygge, for det er rigtig, rigtig dyrt for sundhedssektoren, hvis vi alene skal behandle.
Så jeg vil bare spørge Liberal Alliance, om de er indstillet på at afsætte de nødvendige midler til øget behandling, hvis ikke vi når målene om en røgfri generation i 2030 eller et af de andre mål om at reducere rygning og de skadelige virkninger.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-01-11:
Der er to ting i det.
Hvis man tager de direkte udgifter kun til behandling og til afgifter, betaler rygerne cirka dobbelt så meget i afgifter, som det koster sundhedsvæsenet at behandle dem.
Det er den ene ting.
Selv om det ikke var sådan, er det sådan, at når vi har valgt et kollektivt, skattefinansieret sundhedsvæsen med lige og fri adgang for alle, må vi også finde os i, at der er nogle udgifter til behandlinger, som er selvforskyldte, ligesom hvis vi har været på skiferie og kommer hjem med benskader.
Hvis vi har løbet maratonløb, hvis vi har gjort andre ting, som gør, at vi har skader, selv om det er selvforskyldt, må vi indstille os på, at det er de udgifter, som der er i det danske sundhedsvæsen.
At vi har fri og lige adgang til sundhedsvæsenet og det er kollektivt og skattefinansieret, skal ikke misbruges til at adfærdsregulere befolkningen.
Stine Brix (EL), 2018-01-11:
Tak til Liberal Alliance for en flammende frihedstale.
Jeg synes, den klinger ekstremt hult.
Altså, virkeligheden er jo den, at når man ryger, bliver man stærkt afhængig, og derfor kan vi også se, at når rygerne bliver spurgt, svarer de, at de faktisk gerne vil af med den røg, som de er afhængige af.
Det er for mig at se en ekstremt begrænset frihed.
En anden ting, som jeg synes klinger ekstremt hult,
er, at ordføreren kommer med sådan en flammende tale om, at staten slet ikke skal blande sig.
Alligevel er Liberal Alliance en del af en regering, som helt klart sætter mål på det her område, og som ifølge regeringen selv også tager initiativer for at animere befolkningen til at ændre adfærd.
Det er jo præcis det samme som det, vi andre foreslår.
Det er bare nogle andre typer forslag.
Altså, den her frihedstale hænger slet ikke sammen med det, som Liberal Alliance reelt gør.
Alternativt skulle Liberal Alliance reelt arbejde for, at vi helt fik fjernet en tobaksafgift og derfor kunne få en pakke cigaretter til en pris af 10 kr. Man skulle arbejde for, at der ikke længere skulle være rygeforbud på skolerne.
Man skulle arbejde for, at der ikke var en aldersgrænse, i forhold til hvornår man må købe tobak.
Men ingen af de ting har jeg hørt Liberal Alliance foreslå.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-01-11:
Det er en underlig indgangsvinkel at have, at man skal indføre yderligere forbud i den personlige frihed for at sikre mere personlig frihed.
Det var det, Enhedslistens ordfører startede med.
Ordføreren siger, at der ikke er nogen frihed i at være syg.
Nej, det er der ikke, det er jeg helt enig i.
Men at indføre forbud mod, hvad man kan udsætte sin egen krop for, og hvad man selv kan foretage sig, for at skabe yderligere personlig frihed hænger ikke sammen for mig overhovedet.
Stine Brix (EL), 2018-01-11:
Vi er uenige om, hvad frihed er i den her sammenhæng.
Derfor siger jeg, som jeg gør.
Men jeg spørger Liberal Alliances ordfører, som mener, at det her er en vigtig frihedskamp: Er Liberal Alliance så klar med nogle forslag, som fjerner noget af den regulering, vi har på det her område i dag?
Ønsker man at fjerne de afgifter, som eksisterer allerede i dag, og som udgør omkring tre fjerdedele af prisen på en pakke tobak?
For det er indgriben fra statens side, curlingstaten må vi forstå.
Ønsker man at fjerne den aldersgrænse, der er på, at man skal være 18 år for at købe tobak?
Eller er der andre af de her reguleringer, vi allerede har i dag, og som er den forfærdelige curlingstats angreb på den enkeltes frihed, som Liberal Alliance arbejder for at fjerne?
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-01-11:
Tak for det, og nu var det rigtigt.
Jeg har et meget, meget kort spørgsmål, for jeg forstod ikke helt svaret på det tidligere.
Støtter Dansk Folkeparti og har I ligesom de fleste andre partier her i Folketinget også ambitionen om en røgfri generation 2030?
Jane Heitmann (V), 2018-01-11:
60 kr.? Tak.
Stine Brix (EL), 2018-01-11:
60 kr.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-01-11:
Mange tak til ordføreren.
Det er tydeligt at høre, at Venstre har rigtig meget på hjerte her, men Venstre kan til gengæld også få rigtig meget på samvittigheden, og det ønsker man jo temmelig sikkert ikke at få, og det er derfor, der skal handling og rettidig omhu til.
Lad mig blot lige nævne et tal, som ikke har været nævnt i debatten endnu – mange kender det: 13.600 danskere dør hvert eneste år som følge af en sygdom, der skyldes tobaksrygning.
13.600 – det er hvert fjerde dødsfald i Danmark.
Venstre siger, at man vil have en røgfri generation i 2030.
Jeg husker tydeligt, hvornår Venstreregeringen lancerede, at man støttede målet om en røgfri generation i 2030.
Det gjorde man den 1. april 2016.
Det skulle jo nødig blive en aprilsnar.
Her er der noget, der skal ses på med stor alvor, og derfor skal der handling til. Mit spørgsmål til Venstres ordfører
er: Er det stadig væk Venstres holdning at arbejde for røgfri skoletid, som Venstreregeringen lancerede, da den kom til?
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-01-11:
Jeg tror, det er meget vigtigt, at man, hvis man skal sætte sig mål, sætter sig realistiske mål.
Og jeg ser ikke, at det er realistisk, at vi får en totalt røgfri generation, medmindre man går ind og taler om et forbud, og det vil vi ikke.
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-01-11:
Jeg hører jo, at ordføreren siger, at han sådan set også synes, der er for mange unge, der ryger.
Har Dansk Folkeparti bare ét – bare et enkelt – forslag, ud over at man må lade folk gøre, som de vil, og give dem friheden, til, hvordan vi kan få færre unge til at ryge?
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-01-11:
Altså, vi har jo som sagt talt om det her med tobaksvarer og talt om sådan en graduering af det, og der tror vi da gerne at der måske var nogle muligheder for, at man kunne skubbe nogle unge mennesker i retning af ikke at starte med de der ufiltrerede, allergroveste tobaksvarer.
Man kan jo sige, at de i et land som Sverige har god gavn af, at de f.eks. har adgang til snus, så man sikrer sig, at det ikke i lige så høj grad går ud over lungerne, som tobaksrygning gør.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-01-11:
Ordføreren siger, at der ikke skal laves sjov med det her.
Nej – ordføreren ved også godt, at det i hvert fald ikke er det, Socialdemokratiet vil på det her område.
Jeg tror faktisk, Venstre har erkendt, at Socialdemokratiet vil noget på det her område, og at vi måske også godt kunne have fundet noget fælles fodslag, hvis ikke der var kommet en trekløverregering, men hvis der i stedet fortsat havde været en Venstreregering.
Det skulle være vores ønske.
Ordføreren siger, at vi skal noget sammen, men det, regeringen gør nu, er, at de går sammen med detailhandelen – de går ikke sammen med det politiske flertal, det brede flertal, man kunne lave noget med herinde.
Man ønsker at lave partnerskaber frem for at lave politiske aftaler.
Jeg vil blot lige repetere over for ordføreren, hvad Kræftens Bekæmpelse sagde, da man lancerede kræftplan IV, nemlig at en kræftplan uden væsentlige forebyggelsesinitiativer, væsentlige strukturelle initiativer, ikke var nogen kræftplan IV.
Jeg synes, at den er blevet udhulet siden da, og derfor vil jeg spørge ordføreren: Er der frem til i dag sket en udhuling af de initiativer, regeringen bakkede kræftplan IV op med, da den blev lanceret?
Jane Heitmann (V), 2018-01-11:
Enhedslistens ordfører nævner prisen som en faktor.
Jeg vil bare gerne spørge, hvad Enhedslisten mener en pakke cigaretter skal koste.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-01-11:
Tak for talen.
En røgfri generation i 2030 er jo et ambitiøst mål, og tak for det, men det bliver jo ikke til andet end ord, hvis der ikke kommer konkrete tiltag og handling fra Venstres side og fra regeringens side.
Ordføreren nævner også kræftplan IV, og at den er ambitiøs.
Jane Heitmann (V), 2018-01-11:
Kræftplan IV er en af danmarkshistoriens mest ambitiøse kræftplaner.
Der er bundet 2,2 mia. kr. i halen af kræftplan IV, så ja, det er bestemt en ambitiøs plan.
Det er også en plan, som italesætter det mål, som vi har fra Venstres side, nemlig at vi skal have den første røgfri generation i 2030.
Jeg har faktisk ikke hørt nogen politiske partier, der på den måde har sat sig et meget tydeligt mål, i forhold tili hvilken retning man gerne ser udviklingen gå.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-01-11:
Jeg tror, at de fleste er enige i, at det er i den retning, vi skal gå, men jeg kunne stadig væk godt tænke mig at høre, hvad det er for nogle ambitiøse, konkrete initiativer, som ordføreren kan nævne i forhold til forebyggelse, ud over en kampagne til unge.
Vi ved jo godt, at i 1980'erne var det relativt nemt at lave en kampagne.
Der havde vi én tv-kanal og et meget enkelt mediebillede, men ud over den kampagne, hvad kan ordføreren så nævne af ambitiøse, konkrete initiativer?
Jane Heitmann (V), 2018-01-11:
Ordføreren nævner politisk flertal.
Jeg er godt nok spændt på, om der, når vi er færdige med debatten her, er et politisk flertal for standardiserede pakninger og lovgivning om, hvilken kø der skal være for hvad i supermarkederne.
Umiddelbart mener jeg ikke der er et politisk flertal, der ønsker at gå i den retning.
Jeg vil dog stadig væk insistere på, at vi sammen finder løsninger.
Informationskampagnen, som vi jo i regi af satspuljen har søsat, er en helt ny måde at lave kampagne på og et rigtig godt eksempel på, at vi netop går sammen om at tage nogle nye initiativer.
For kampagnen adskiller sig jo fra andre kampagner: Dels varer kampagnen meget, meget længere – den løber over flere år – dels foregår kampagnen målrettet på nogle flader, hvor de unge bevæger sig, og hvor vi ikke har haft kampagneinitiativer før.
Så jo, vi vil i Venstre meget gerne i dialog både med dem, vi kan samle et politisk flertal sammen med, men da også med dem, som vi ikke kan.
Men der er da en stribe initiativer, som jeg kan nævne.
Jeg nævnte dem også i min tale, men jeg gentager dem gerne, hvis ordføreren var uopmærksom.
Vi har jo indført tobaksvaredirektivet; der er kommet større advarselsbilleder på pakkerne; der er henvisning til Stoplinien, og vi kan se, at Stoplinien bliver brugt mere, end den har været tidligere; der er informationskampagnen, som vi har taget initiativ til sammen i regi af satspuljen.
Så nævnte jeg også i min ordførertale, og det gentager jeg gerne, partnerskabet med detailhandelen, for detailhandelen har jo en særlig vigtig rolle her i forhold til at sikre, at unge under 18 år ikke køber tobak.
Det er vigtigt, at man i detailhandelen er bevidst om, at man har et endog meget stort ansvar for at sikre, at dansk lov overholdes.
Pernille Bendixen (DF), 2018-01-12:
Er det en værdi for fru Josephine Fock og for Alternativet, at man har ret til et frit valg, at man frit kan vælge, at man vil have det der, men man vil ikke have det der?
Er det en værdi for jer?
Josephine Fock (ALT), 2018-01-12:
Jeg ved søreme ikke, hvordan jeg skal svare, for jeg tror jo på, at vi har plads til at kunne integrere flere mennesker.
Jeg ville egentlig have stillet et spørgsmål om noget, der i virkeligheden har været helt fraværende, men så kom jeg fra det igen.
, noget af det, vi ikke har diskuteret i dag, er: Hvilke krav stiller det til mig som person, når jeg møder et menneske af anden etnisk herkomst end dansk, som måske lige er kommet hertil?
Hvad er det så, man kan forlange af mig?
Der mener jeg i virkeligheden at man kan forlange af mig, at jeg byder ordentligt velkommen.
Jeg synes jo, de frivillige er helt fantastiske.
Så til det der med, om der er nogle grænser og sådan nogle ting, vil jeg sige: Vi vil nok ikke det samme, men for mig handler det om, at dem, der bor her, og dem, der kommer hertil, skal vi give de bedste muligheder, for jeg tror på, at det er den bedste form for integration.
Jeg synes jo ikke, at man skal stigmatisere folk og sætte dem ned i integrationsydelse osv.
Det kommer jo an på, hvad det er.
Nu ved jeg ikke, om vi skal ind i svinekødsdebatten igen, men jeg kommer f.eks. til at tænke over, om der skal være ret til frit at vælge sundhedsbehandling på alle parametre.
Altså, vi har sat nogle rammer op i vores samfund, og nogle gange gør vi ting i fællesskab, og det skal alle leve op til, og andre gange siger vi: Her skal der være frit valg på alle hylder.
Så det er jo svært at svare entydigt på det spørgsmål.
Det vil være mit sådan overordnede svar på spørgsmålet.
Pernille Bendixen (DF), 2018-01-12:
Så når man i rigtig mange daginstitutioner har valgt udelukkende at servere halalmad
, fratager man jo danske forældre det frie valg til at vælge på deres børns vegne.
Synes fru Josephine Fock, at det reelt er at have et frit valg, og at det er rimeligt at tvinge sådan noget ned over danske forældre?
Josephine Fock (ALT), 2018-01-12:
Men de steder, hvor man har valgt det, er det et lokalt demokrati, der er det jo en forældrebestyrelse.
Jeg vil lade det være op til de lokale daginstitutioner på den måde, de nu er skruet sammen, at tage stilling til det.
Det svarede jeg også tidligere på et spørgsmål at jeg simpelt hen ikke synes er noget, vi skal beslutte herinde i Folketinget.
Igen vil jeg sige, at jeg ikke synes, det er en menneskeret at spise alt det kød, man vil.
I Alternativet går vi jo ind for, at vi er nødt til at begrænse kødforbruget helt generelt, fordi vi ved, det er den største CO2-sviner.
Martin Henriksen (DF), 2018-01-12:
Tak for svaret.
Jeg kan selvfølgelig misforstå fru Josephine Fock, det kan jo ske, men jeg forstår det sådan, at Alternativet mener eller anerkender, at det, at vi har nogle problemer med parallelsamfund og ghettoer, og det, at der er nogle i det danske samfund, som ikke deler nogle af de her grundlæggende fælles værdier, som vi vel alle sammen har et eller andet sted – altså, vi betragter mænd og kvinder som værende lige meget værd, og vi støtter demokrati, folkestyre og retsstat osv. – godt kan være en udfordring, når der kommer for mange mennesker udefra.
Hvis det er rigtigt forstået, vil jeg spørge, om ikke Alternativet godt kan se en pointe i, at man så arbejder på at reducere den indvandring, der er hertil, fordi det alt andet lige skaber de her udfordringer, også selv om det ikke omfatter alle.
For det gør jo så, at så får du tid, rum og plads til at arbejde med dem, som er i landet, og som måske ikke går ind for demokrati, og som måske er aktive i forskellige kriminelle miljøer, eller hvad det nu kan være.
Så kan man diskutere, om nogle af dem skulle udvises eller ikke udvises.
Men det giver dog mere tid, rum og plads til, at vi kan arbejde med dem, der er i landet, hvis det er, man får begrænset tilstrømningen af dem, der kommer hertil udefra.
Anerkender ordføreren, at der har Dansk Folkeparti en pointe?
Tak for det.
Fru Josephine Fock var inde på det her med værdier, og jeg kunne godt tænke mig at spørge om, hvordan vi i Danmark kan bevare nogle grundlæggende fælles værdier, såsom at mænd og kvinder er lige meget værd, demokrati og folkestyre, og at vi er et retssamfund, når vi bliver ved med at acceptere en indvandring, som indebærer, at der kommer rigtig mange mennesker udefra, som jo i nogle tilfælde ser helt anderledes på, hvordan et samfund skal være indrettet.
Det kan f.eks. være i forhold til sharialovgivningen, som hr. Christian Langballe også var inde på.
Men når der kommer en masse mennesker og der er kommet en masse mennesker her til landet, som ser helt anderledes på de her grundlæggende fælles spilleregler, sætter det så ikke nogle af de ting, som vi vel er enige om, nemlig at mænd og kvinder er lige meget værd, demokrati og folkestyre, under pres?
Josephine Fock (ALT), 2018-01-12:
Jeg er jo enig i, at tal er relevante, men vi må også bare sige, at der nu er blevet ført en politik – som man kan være enig eller uenig i – der har gjort, at tallet er voldsomt begrænset.
Så jeg vil hellere fokusere på at diskutere, hvordan det så er, vi undgår, at folk bliver nødt til at flygte.
Så vil jeg også gerne diskutere – og det er jo også der, hvor vandene skilles – hvordan vi så behandler de folk.
Hvilke muligheder giver vi de folk, der faktisk, ligegyldigt hvilke systemer vi bygger, ender med at stå på Danmarks dørtærskel og sige: Jeg er flygtning?
Der er jeg jo af den opfattelse, at de, hvis de er flygtninge, selvfølgelig skal have flygtningestatus, og at de også skal have mulighed for at komme ud på arbejdsmarkedet, de skal have mulighed for at lære dansk, og de skal have mulighed for at blive integreret i lokalsamfundet.
Så det er derfor, jeg i virkeligheden synes, at det er en sådan lidt stivnet diskussion.
For skal jeg sige 5.000, skal jeg sige 10.000, skal jeg sige 50.000?
Selvfølgelig betyder tallet noget, men hvordan er det, vi for alvor sikrer, at folk ikke behøver at tage på flugt?
Det er jo ikke en Tyrkietaftale, men det drejer sig om, hvordan vi for alvor hjælper i nærområderne, både med hensyn til krig og demokratiopbygning, og at vi for alvor undgår en klimakatastrofe, der sender endnu flere folk på flugt.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-01-12:
Men jeg mener bare, at det måske kunne være rart at få sat tal på, om det ikke kunne give nogle udfordringer for Danmark.
For jeg synes egentlig, det er relevant, om vi diskuterer 500 kvoteflygtninge, eller om vi sagtens kan tage 10.000.
Det er jo trods alt nogle forskellige tal.
Josephine Fock (ALT), 2018-01-12:
Jeg kan ikke sætte et tal på.
Jeg kan sige i forbindelse med vores eget finanslovsforslag, at noget af det, vi jo rigtig gerne vil arbejde med, er kvoteflygtninge, og at man udbygger kvotesystemet.
Det, som vi selv i år har sat penge af til i vores finanslovsforslag, er bl.a. at tage 2.000 kvoteflygtninge.
Altså, vi skal huske, at vi skal gå på to ben, og jeg hører jo ikke nogen partier herinde sige, at man ikke vil hjælpe i nærområderne.
Vi skal netop hjælpe i nærområderne, så vi i virkeligheden sikrer, at folk kan blive i deres lokalsamfund.
Det er jo så også derfor, jeg tager klimakrisen op.
Men jeg ser bare ikke nogen takter til, at man for alvor hjælper i nærområder, og derfor har vi også en hævet udviklingsbistand og en hævet klimahjælp til udviklingslandene.
Men vores finanslovsforslag skal også gøres langt mere ambitiøse.
Jeg synes faktisk, vi skulle have en rigtig alvorlig diskussion her i Folketinget om, hvad det er, der skal til, når vi siger, at der skal hjælpes i nærområderne.
For der skal rigtig mange penge til.
Så skal der i vores optik et helt andet fokus på, hvordan det er, man får kvotesystemet op at stå, hvordan man får FN til at være tovholder på det, og hvordan man får EU til for alvor at tage hånd om at fordele flygtninge.
Så skal vi gå forrest i Danmark og vise, at vi har råd til – og det vil jeg stadig væk mene at vi har – at tage flere flygtninge.
Men jeg vil jo allerhelst forsøge at forhindre, at der overhovedet er nogen mennesker, der behøver at flygte, og det er både fra krig og overgreb, men det er jo også fra klimaet, og det var derfor, jeg tog fat i klimadiskussionen.
Altså, der er allerede 23 millioner på flugt på baggrund af klimaet, og det bliver vi nødt til at tage alvorligt.