runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-06-01:
Det er jo helt fair, at man ikke skal tage offentlige ydelser med ud, når man går ud og kæmper i udlandet.
Det siger jeg jo også at vi støtter fuldstændig.
Selvfølgelig skal man ikke tage offentlige ydelser med ud som fremmedkriger, uagtet om man kæmper for det ene eller det andet.
Siger vi også til dem, der begår økonomisk kriminalitet, når de kommer ud, og som givetvis har fået en fængselsstraf: I kan ikke få offentlige ydelser i 3 år?
Det gør vi ikke.
Så på den måde er der jo en forskelsbehandling, i forhold til hvad det er for nogle mennesker, som vi straffer.
Bent Bøgsted (DF), 2017-06-01:
Jeg synes egentlig, det er fair nok, at man, hvis man begår noget ulovligt – og det kommer man til at gøre her – får en straf.
Men man kan jo undgå det.
Man kan lade være med at tage derned, og så får man jo ikke en straf.
Men det er jo ikke fair over for alle andre danskere, at de kan tage derned, altså tage til et område, hvor de ikke må være, og så få offentlige ydelser.
Man må ikke tage de ydelser med ud af landet til det her.
Det er fair nok, at de ikke skal det, og det er derfor, de får den karantæne.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-06-01:
Det er også derfor, jeg kritiserer det.
For de her mennesker bliver jo dømt efter gældende retspraksis, og de får deres dom.
Men man går så ind med et ændringsforslag til det her lovforslag og tilføjer en 3-årig karantæne for offentlige ydelser.
Og det er der jo ikke for andre.
Så der har vi for det første en forskelsbehandling.
For det andet går man ind og laver sådan et ændringsforslag som det her, som ikke har været i høring, og som ministeriet i sit notat klart skriver kan være på kant med menneskerettighederne.
Det er jo en demokratisk uskik at føre sådan en proces, hvor man, når man laver så vidtgående ændringer i folks frihedsrettigheder, ikke går ud og sikrer sig, at man som politiker har et grundlag til at tage stilling til det ændringsforslag, altså hvor man har nogle høringssvar, man kan forholde sig til.
Så det er det, min kritik går på.
Jeg kan ikke tilføje andet, end at det er fuldstændig korrekt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-06-01:
Når vi nu er ved de opklarende spørgsmål, vil ordføreren så ikke også gerne fortælle, måske specielt til DF, at med den måde, som lovgivningen er indrettet på, kan du altså også være syrienskriger, hvis du tager derned for at kæmpe mod IS?
Det kan vi godt være imod at se på den måde, men det handler jo ikke om at slagte danske soldater eller andre.
Det handler om, at man har taget en beslutning – som vi ikke er enige i – men hvor man kæmper mod dem, der også er vores fjende, og det rammer den her lovgivning jo også.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-06-01:
Uagtet ironien og uagtet kritikken og principperne, og uagtet hvor forkerte og forkastelige vi synes handlinger kan være, så lever vi i en retsstat.
Vi lever i en demokratisk retsstat med retsprincipper, og det kommer altså over alt andet.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-06-01:
Det var rart at få præciseret, at det, det for Alternativet handler om, i virkeligheden er retssikkerheden for folk, der har været i Syrien og bidraget til at slagte andre mennesker.
Det er da højst betryggende – ironi forekommer.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-06-01:
Jamen til det vil jeg sige to ting.
Det er den ene ting.
Det andet, jeg mente med, at vi sender dem lige lukt tilbage til der, hvor de kommer fra, var, at vi sender dem ud i kriminalitet af den ene eller den anden slags.
Men jeg kan forestille mig, at det er svært at komme ind på en livsvej, som man selv kan finansiere, når man kommer direkte fra fængslet og får at vide af samfundet, at du er fuldstændig udelukket fra enhver offentlig ydelse i 3 år.
Så vi kan være sikre på, at vi sender dem ud i en eller anden form for kriminalitet.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-06-01:
Det er jo, fordi jeg undrede mig over noget, som ordføreren sagde.
Jeg ved ikke, om det var tilsigtet eller utilsigtet, men jeg tror, det er meget godt for forsamlingens forståelse af ordførerens argumentation, at vi lige får klarhed over det.
For ordføreren nævnte, at hvis det her ændringsforslag blev til virkelighed, så sendte vi de her mennesker lige nøjagtig tilbage til der, hvor de kom fra.
Hvad er det, ordføreren mener med det?
Er det, at vi sender de her jihadkrigere, som er vendt tilbage til Danmark, tilbage til Syrien, eller hvad?
Er det det, ordføreren tænker?
For jeg tror, at vi er mange både her og i befolkningen, der egentlig tænker, at når de der syrienskrigere først er dernede, så kunne de jo sådan set lige så godt blive dernede.
Jeg tror ikke, der er ret mange danskere, der har et stort ønske om, at de er her i landet – for at sige det rent ud.
Jeg har det ikke.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-06-01:
Tak for det.
Jeg bliver nødt til at rette en kritik af lovprocessen i forbindelse med det her lovforslag, som oprindelig bl.a. handlede om, at man ikke skal have offentlige ydelser med, når man drager ud som fremmedkriger.
Det var noget, som Alternativet faktisk støttede.
Alligevel kommer vi til at stemme imod det samlede lovforslag, for undervejs i processen lavede justitsministeren på opfordring fra Dansk Folkeparti et ændringsforslag om, at de mennesker, hvis de bliver dømt, efter afsoning kan blive idømt en karantæne på 3 år fra offentlige ydelser i Danmark.
Det er et helt vildt alvorligt indgreb i retssikkerheden.
Det er på kanten af menneskerettighederne.
Midt i en lovproces indfører man nogle ændringsforslag, som der ikke er nogen chance for kommer i høring.
Dermed er der ingen chance for, at vi kan få nogle kommentarer om, hvilke konsekvenser de her ændringer egentlig har for retssikkerheden.
Det er under al kritik.
Én ting er, at man gerne vil have det med i et lovforslag, men så må man udsætte udvalgsbehandlingen, så vi kan få nogle høringssvar.
Så jeg synes, at det rent demokratisk, retssikkerhedsmæssigt er et kæmpe brud på de demokratiske principper, vi har i en retsstat som Danmark.
Det betyder jo også, at vi i Alternativet i dag kommer til at stemme imod det samlede lovforslag.
Man kan også spørge sig selv: Hvad gavner det?
Når man har afsonet sin straf og kommer ud i samfundet, siger samfundet, at man i øvrigt ikke kan få offentlige ydelser i 3 år.
Mit bedste bud er, at vi sender dem lige lukt tilbage til der, hvor de kommer fra, for vi hjælper dem i hvert fald ikke på nogen måde til at komme ind på en anden bane.
Så jeg synes, vi skal begynde at overveje i Folketinget, hvordan vi bruger vores demokratiske processer.
Det her er grundlæggende i strid med det, som jeg synes vi som folkevalgte politikere skal løfte af opgaver i en demokratisk retsstat.
Bent Bøgsted (DF), 2017-06-01:
Ordføreren sagde, at vi levede i et retssamfund.
Det er da netop også derfor, at de, når de kommer hjem, kommer for retten, og de får en dom, efter hvor meget de nu har gjort.
Til det der med, at de ikke kan komme videre, vil jeg sige: Hvis de får en dom og de får en fængselsstraf, så starter de jo på integrationsydelsen, men der er jo ikke nogen, der hindrer dem i at tage et job.
Det kan de til enhver tid gøre.
De kan tage et arbejde, og så er de jo ikke på integrationsydelsen.
Så det er der ikke nogen der hindrer dem i.
Så er det ikke fair nok, at hvis man har begået en ulovlighed, hvis man tager derned – og det gælder jo alle, uanset om det er indvandrere, eller det er danskere, eller hvem det er – så får man en dom, man bliver dømt for noget ulovligt og får den her straf?
Det er vel fair nok.
Det gælder for alle.
Anders Samuelsen (LA), 2017-06-01:
Det her er den bedste aftale, vi nogen sinde har indgået, i forhold til frihandel.
Det vil være min påstand.
Det er den mest afbalancerede aftale, vi nogen sinde har indgået.
Og selv om det oven i købet er på et endnu højere niveau end det, vi har kendt til tidligere, så kunne hr. Søren Søndergaard jo ikke svare på det spørgsmål, som hr. Jan E. Jørgensen stillede, nemlig om der kunne være nogle eksempler på, at vi havde været udsat for en situation, hvor vi var blevet sagsøgt og havde tabt eller andet.
Ikke ét eksempel kom der fra hr. Søren Søndergaard, for han kunne ikke komme i tanker om det.
Der er ingen bund i det, der er ingen dybde.
Det er bare typisk venstrefløjsskræmmekampagne.
Søren Søndergaard (EL), 2017-06-01:
Jamen jeg er helt enig i, at de eksempler, vi har set rundtomkring i verden, er absurde og svære at forestille sig på forhånd.
Altså, når f.eks. en Angela Merkel reagerer på, at der været en enorm atomkraftulykke, og kræver en hurtig udfasning af den tyske atomkraftindustri, er der jo ingen fornuftige mennesker, der kan forestille sig, at der så kan komme et sagsanlæg, vel?
Eller andre steder, hvor der har været cigaretter involveret og det ene og det andet, er der jo ingen fornuftige mennesker, der tror, at der er nogen, der kan finde på at rejse sådan en sag, og at de har nogen chance for at vinde den. Ikke desto mindre er det jo det, vi ser og også har set i forbindelse med naturforhold i Canada.
Er der derfor ikke behov for mere, end at ministeren bare siger, at han har overordentlig svært ved at forestille sig, at det kommer til at ske?
Har vi ikke brug for en garanti dér?
Anders Samuelsen (LA), 2017-06-01:
Jeg kan tilføje, at jeg har overordentlig svært ved at forestille mig det tilfælde.
Man skal ud et sted, hvor den danske stat f.eks. specifikt har givet en tilkendegivelse, altså har lovet en investor noget for at fremme en investering, og hvor der er skabt en berettiget forventning hos investoren, eller hvor staten måske kontraktligt har forpligtet sig over for en investor.
Altså vi er ude i sådan noget, helt derude, men det er selvfølgelig nok til, at Enhedslisten så kan starte et bål og tænde en brand og lave en masse røg.
Men helt ærligt, hvor er den folkelige modstand imod det her?
Det er dem, vi laver en aftale med, og de bakker den fuldt op repræsenteret af deres ambassadør her i dag.
Vi skulle da have jublet i fællesskab i Folketinget over, vi her gør det, at vi laver en afbalanceret frihandelsaftale.
Det er fremragende.
Søren Søndergaard (EL), 2017-06-01:
[Lydudfald]
... spørgsmålet om Liberal Alliance og Enhedslisten, var der jo ingen tvivl om resultatet.
Men jeg synes jo, det var interessant, at på det helt centrale spørgsmål, det spørgsmål, der hedder, om vi ud fra et forsigtighedsprincip og ikkediskriminerende kan stille skærpede krav på områder som sundhed, miljø, arbejdsmiljø, dyrevelfærd osv., svarer ministeren – altså uden at jeg vil risikere et sagsanlæg – at det har han svært ved at forestille sig: Det har jeg svært ved at forestille mig.
Det er altså den garanti, der gives til Folketinget i dag, og det er også den garanti, vi har fået – i anførselstegn – i forbindelse med de spørgsmål, vi har stillet, nemlig at ministeren har svært ved at forestille sig, at der vil komme et sagsanlæg, dog ikke sværere, end at ministeren selvfølgelig i det oprindelige samlenotat til Europaudvalget gjorde opmærksom på, at den her aftale kunne have statsfinansielle konsekvenser, fordi man kunne blive dømt.
Så synes ministeren ikke, der er behov for mere end bare en bemærkning om, at man har svært ved at forestille sig det?
Anders Samuelsen (LA), 2017-06-01:
Hr. Christian Juhl kan selv være fej.
Altså, der kommer et folketingsvalg, og så har vælgerne i den grad mulighed for at tage stilling til, om det skal være Enhedslisten, der skal styre landet fremover, eller det f.eks. skal være Venstre, Konservative og Liberal Alliance, der skal gøre det.
Den afstemning går jeg helt trygt i møde.
Christian Juhl (EL), 2017-06-01:
Jeg har diskuteret det på adskillige møder, også møder, hvor regeringspartierne ikke har villet møde op.
Og en folkeafstemning er jo netop et demokratisk element i modsætning til en stat, som døde for rigtig, rigtig mange år siden – et element, hvor man kommer ud og møder sine vælgere, og hvor ministeren også ville blive tvunget til at komme derud, for man kan ikke deltage i en folkeafstemning og så bare sige, at man ikke vil komme.
For så dømmer vælgerne jo en.
Når man ikke tør stå ansigt til ansigt med de vælgere, som bagefter kan afgive deres stemme og sige ja eller nej til det, så er man fej.
Anders Samuelsen (LA), 2017-06-01:
Altså, nu er det her jo ikke Sovjetunionen eller et eller andet, hvor vi kun diskuterer noget inden for murene.
Der er da ikke nogen, der har forhindret Enhedslisten i at tage den her diskussion op og ned ad gågader og stræder, og hvad ved jeg.
Muligheden har været der.
Jamen jeg er ganske enkelt uenig, og i bund og grund er det bedste svar på det her jo, at den danske fagbevægelse og de danske arbejdsgiverorganisationer sammen er blandt de varmeste fortalere for den her aftale.
Det giver jo i sig selv svaret.
Og når det så kommer til stykket, vil man ikke frihandel.
Så vil man ikke frihandel, så er man jo på samme spor som Trump, og hvad ved jeg – altså i forhold til den retorik, der var under valgkampen, om, at nu skal det også være slut med det, at det går ikke, og »Make America great again« ved at begynde at dyrke protektionisme.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-06-01:
Tak for det.
Jamen jeg spurgte jo ikke til, hvad udenrigsministeren kan forestille sig.
Jeg spurgte til, hvad der står sort på hvidt i aftalen, og der er situationen så bare den, at man giver meget vidtgående rettigheder til virksomheder, mens man ikke giver nogen reelle rettigheder til lønmodtagere.
Og det er i en situation, hvor vi jo oplever, at handel kan betyde pres på løn- og arbejdsvilkår, hvor vi oplever, at der kan ske udflytning af arbejdspladser, og hvor det har vist sig, at i en situation, hvor der har været lignende aftaler – eksempelvis med Sydkorea, hvor der er en lignende tekst om arbejdstagerrettigheder – kunne arbejdstagerrettighederne dér blive groft forringet, uden at man havde noget som helst at gribe til.
Er det virkelig en fair aftale at bede Folketinget om at indgå?
Anders Samuelsen (LA), 2017-06-01:
Altså, jeg tror, at en del af de her spørgsmål bl.a. forholder sig til det skriv, der har været fra Christen Sørensen, og som der også blev henvist til, tror jeg, af hr. Søren Søndergaard.
Jeg har meget, meget svært ved at forestille mig, at man kunne komme i en situation, hvor Danmark indfører en miljølovgivning med kort varsel, som så skulle medføre, at en canadisk virksomhed ville kunne opnå erstatning.
Til det er svaret simpelt hen, at det er meget vanskeligt at forestille sig, hvad det skulle være for en situation.
Hvis der ikke er diskrimineret mellem canadiske og danske virksomheder, hvis reguleringen er i offentlighedens interesse, og hvis lovgivningen implementeres ordentligt og i overensstemmelse med forvaltningsmæssige præmisser, så kan det ikke forventes, at der skulle kunne komme en kompensation under ICS til en canadisk virksomhed, som mener at have lidt et tab ved det tiltag.
Det kan simpelt hen ikke forventes.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-06-01:
Tak for det.
Grunden til, at jeg tager ordet, er, at jeg godt kunne tænke mig at høre fra udenrigsministeren, hvorfor man vælger at lave en aftale og anbefale Folketinget at ratificere den, hvor man giver virksomhederne vidtgående rettigheder til at gå til særdomstole uden om de danske domstole, hvis det danske Folketing træffer en beslutning, som virksomheder er uenige i, mens man ikke giver nogen som helst reelle rettigheder til lønmodtagerne.
Er det virkelig fair?
Anders Samuelsen (LA), 2017-06-01:
Det er flere gange understreget, både i svarene, som er givet, og også i den aftale, som er indgået, at man ikke kan komme i den situation, som bliver tegnet her.
Den investorbeskyttelse, der er, gælder i forhold til en åbenlys form for diskrimination, hvor man indfører en lovgivning, som ikke kan henføres til et miljøbeskyttelsestiltag eller forbrugerbeskyttelse, og hvor man diskriminerer én part.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-06-01:
Jeg synes jo, det er en misforståelse at sige, at når man ser noget i den her aftale, som bekymrer en, er det, fordi man er bange for Canada.
Investorbeskyttelsen, ICS'en, beskytter den Canada, eller beskytter den virksomheder?
For det, der jo entydigt står tilbage efter svaret på de mange spørgsmål, er jo, at investorbeskyttelsen står over alt andet.
Er det Canada, investorbeskyttelsen beskytter, eller er det virksomheder, der investerer?
Christian Juhl (EL), 2017-06-01:
Jeg vil ikke beskyldes for at være tilhænger af frihandel.
Jeg er indædt modstander af det misfoster.
Jeg er tilhænger af fair handel, det er fuldstændig rigtigt, og jeg synes også, vi skal handle.
Men vi skal ikke handle på de multinationale selskabers vilkår.
Vi har set, hvad det koster af ulighed i verden.
Hvis det er det, man jubler over, så jubl bare videre, værsgo.
Ministeren sagde, at der aldrig før har været diskuteret en aftale så meget, før Folketinget har taget en beslutning.
Det kan jeg afkræfte.
Jeg kender hundredvis af danskere, som siger: Hvad er det, I diskuterer?
De har aldrig haft en chance for at diskutere det.
Hvis ministeren havde modet til det, havde han selvfølgelig stemt for, at vi skulle have en folkeafstemning, hvor der reelt er mulighed for at diskutere så alvorlige ting som de her.
Men det har regeringen ikke mod til.
Det synes jeg er pinligt, og jeg vil gerne høre: Hvorfor må danskerne ikke diskutere det her?
Hvorfor skal det holdes i en lille eksklusiv klub inden for de her mure?
Anders Samuelsen (LA), 2017-06-01:
Den her aftale er indgået mellem to partnere, som faktisk vel i verden går i front i forhold til at sætte standarder for miljøbeskyttelse, arbejdstagerrettigheder, miljøstandarder.
Canadas regering kan man jo på ingen måder påstå har en lav profil på det grønne område.
Den tiljubles jo nærmest dagligt af venstrefløjen bl.a. herhjemme i forhold til at have en høj profil, også på det her område.
Det er på den ene side dem, vi har indgået en aftale med, sammen med på den anden side EU, som også går i front på det her område.
Der er specifikt skrevet ind i den her aftale, at der i alle tvister, der måtte opstå undervejs, skal tages hensyn til, at man har et udgangspunkt i høje standarder på miljøområdet, forbrugerbeskyttelse, arbejdstagerrettigheder.
Jeg er ikke i tvivl om, at det her er et skridt i den rigtige retning.
I forhold til den diskussion om, hvorvidt vi kan tale globalisering og bygge en bro over til folk, som er bekymrede for globaliseringen, er lige netop det her et godt redskab.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-06-01:
Tak til ordføreren og Enhedslisten.
Nogle gange skal man også vælge det rigtige tidspunkt at fremsætte lovforslag på, og det her har ganske enkelt været det rigtigt tidspunkt.
Lige for historiens rette sammenhæng: Enhedslisten har ikke altid været så stålsatte på at få den afskaffet.
I 2004, da Jesper Langballe, daværende folketingsmedlem for Dansk Folkeparti, foreslog at afskaffe blasfemiparagraffen, foregik der jo en voldsom diskussion internt i Enhedslisten, hvor nogle var for at afskaffe og andre var imod.
Den diskussion har jo plaget venstrefløjen helt op til vore dage.
Derfor er det jo selvfølgelig dejligt, at Enhedslisten nu endelig har fundet tilbage til sine rødder, så vi kan tillade den her religionskritik.
Blasfemiparagraffen har været brugt af muslimer til at forsøge at lukke munden på kritikerne af bl.a. religion.
Det her var en ganske lille korrektion til den historiske fortælling, som Enhedslistens ordfører forsøgte at fortælle her i salen.
Jeg håber, at ordføreren er enig.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-06-01:
Tak for det.
Ved førstebehandlingen redegjorde jeg på regeringens vegne for de overvejelser, der er omkring blasfemiparagraffen både herhjemme og internationalt, og udtrykte, at regeringen gerne ville have alle brikkerne i puslespillet på plads, før vi tog endelig stilling.
Det har vi nu fået meldinger tilbage på, og det er bl.a. det, der gør, at vi sådan set anser puslespillet for at være lagt færdigt, og ud fra en samlet vurdering skal jeg blot meddele, at regeringen kan støtte lovforslaget.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-06-01:
Det kunne det i den grad.
Som jeg sagde, er der nogle gode kapitler i det her, men hvor står de på ranglisten over, hvad der er bestemmende?
Det er jo det, der er værd at se på, for kunne vi lave fornuftige aftaler med Canada omkring nogle af de her ting?
Men det, vi gør med den her aftale, er, at vi sætter virksomhedernes rettigheder over de aftaler, landene kan lave.
Det er virksomhederne, der får lov til at bestemme det her, og det er det, som vi er bekymret for, det er det, vi taler imod.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-06-01:
Tak for det.
Jeg synes faktisk ikke, at det gør noget at være bekymret eller overbekymret for den sags skyld.
Det har jeg sådan set meget respekt for og også for ordførerens synspunkter i den her sag.
Men kan ordføreren ikke fortælle mig, om der er nogle steder i aftalen, hvor han og hans parti ser muligheder?
I Danmark har vi jo været rigtig, rigtig dygtige til at lave grønne energiløsninger.
Den her aftale kunne åbne op for, at vi kunne eksportere nogle af vores grønne energiløsninger til et land som Canada, som er langt bagefter at opfylde de mål, som jeg ved ordføreren også er meget interesseret i at vi når, nemlig Parisaftalen, og dermed hjælpe Canada til at opfylde de mål.
Kunne det ikke også være et perspektiv i den her aftale?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-06-01:
Så vidt jeg erindrer, var hr. Jan E. Jørgensen med til den høring om ICS-mekanismen.
Og jeg synes netop, det, der kom frem, var, at det ikke bare er det, det drejer sig om, fordi der er nogle uklarheder om, præcis hvad det er.
Hvad går det ud på, hvad er det, det skal bruges til?
Der er bare mange ting, som bekymrer mig.
Og ja, det kan godt være, det viser sig, at jeg ikke har ret.
Som jeg sluttede med at sige, håber jeg det.
For den bekymring, jeg har, og som jeg deler med miljøorganisationer fra Danmark og hele Europa, fagbevægelsen fra store dele af Europa samt forbrugerbeskyttelsesorganisationer, er jo faktisk, at det her får rigtig, rigtig alvorlige konsekvenser.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-06-01:
Jamen jeg vil give lidt forbrugeroplysning til hr. Rasmus Nordqvist.
Altså, selv om det ikke lykkes at overbevise hr. Rasmus Nordqvist om, at han tager fejl, kan det godt være, at han stadig væk tager fejl.
Og der er ikke problemer i forhold til hverken miljø eller forbrugersundhed eller noget som helst andet i den her aftale.
Det eneste, aftalen jo forhindrer, er, at man diskriminerer en canadisk virksomhed under dække af noget andet.
Eller omvendt, at regeringen i Canada diskriminerer en dansk virksomhed under dække af et eller andet andet.