runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-05:
Det sidste er jo interessant.
Det kan måske åbne samarbejdet op i nogle tilfælde, men ministeren er i hvert fald citeret for at have sagt under samrådet sidste år, at det også kan have den stik modsatte effekt, altså at det ikke opleves som et fortroligt samarbejde, netop fordi man har en sanktionsmulighed på hånden.
Er ministeren slet ikke bekymret for, at det kan have den stik modsatte effekt, når man presser familierne?
Mattias Tesfaye (S), 2024-04-05:
Jeg ville jo ønske mig, at der dels ikke havde været nogen coronaår, og at vi dels havde haft et lidt mere solidt fodfæste at diskutere det her på baggrund af.
Men jeg har selv interesseret mig for nogle af de kommuner, hvor jeg kan se, at antallet af tilfælde med 15 pct. eller mere ulovligt fravær i et kvartal falder – Aalborg, Aarhus, Hjørring, Ishøj og København, som i øvrigt næsten alle sammen er kommuner med socialdemokratiske borgmestre – og det er også kommuner, der benytter sig af de her værktøjer.
Jeg kan også se, at der er nogle andre kommuner, der faktisk ikke benytter sig af dem – der står nul i tabellen over det antal gange, man har stoppet en ydelse.
Det er sagt med en million forbehold, for der er også de modsatte eksempler.
Men jeg er meget optaget af, at den lovgivning, der er vedtaget, faktisk også bliver brugt, og at den bliver brugt rigtigt, for sanktionen er jo ikke det interessante.
Det interessante er samarbejdet med forældrene.
Sanktionen skal jo åbne det samarbejde op, hvis det er groet helt til.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-05:
Tak for ordet.
Hvad mener ministeren om, at forskerne bag rapporten selv finder, at den økonomiske straf er en dårlig måde at løse problemerne med højt fravær på?
Mattias Tesfaye (S), 2024-04-05:
Ja, det står ikke alene i loven, det er allerførste sætning i loven.
Og jeg mener, at det, der er helt grundlæggende for, at elevens skolegang kommer til at lykkes, er, at det samarbejde fungerer.
Vi må nok også bare konstatere, at for nogle forældres vedkommende bliver der ikke rigtig reageret på den udstrakte hånd fra skolens side, og nogle steder er det, der skal til, nogle ret kontante sanktioner, så forældrene forstår, at det er alvor, at deres børn har behov for, at de samarbejder, herunder samarbejder omkring elevers fravær og husker at melde deres børn syge, hvis de er syge, og samarbejder, hvis ikke de er syge.
Jamen jeg mener fuldstændig det, jeg sagde der.
Begge de to tiltag, der ligger i den her lovgivning, kan implementeres på en dårlig måde.
Vi taler meget om sprogprøverne – jeg er slet ikke interesseret i prøverne, men prøverne er jo det, der viser, hvilke børn der ikke taler alderssvarende dansk, og som så skal have noget sprogstimulering, som gør, at de faktisk kan blive gjort klar til at starte i 1. klasse.
Det er sprogstimuleringen, jeg interesserer mig for.
Jeg synes, at VIVE-undersøgelsen interesserer sig alt for meget for prøverne og alt for lidt for stimuleringen.
Prøverne er jo bare en si, hvormed man skal finde frem til de børn, der har brug for noget ekstra støtte.
Lars Arne Christensen (M), 2024-04-05:
Tak for ordet, formand.
I 2018-2019 valgte et flertal bestående af den daværende VLAK-regering og Socialdemokratiet med Dansk Folkeparti at indgå en aftale, og denne lov optræder som en del af aftalen.
Der var tale om en udmøntning af en delaftale på undervisningsområdet om at bekæmpe parallelsamfund.
Lovforslaget indførte sprogprøver i børnehaveklassen kombineret med intensiv støtte for at styrke elevernes sprog på grundskoler med en høj andel af børn fra udsatte boligområder.
Desuden styrkede man forældreansvaret ved at indføre mulighed for bortfald af børnecheck for elever, som ikke deltager i undervisningen i folkeskolen.
Sluttelig indførte man en revisionsbestemmelse i loven, der skulle sikre, at man evaluerede, om loven havde den virkning, man ønskede, og netop det behandler vi i dag.
For i dag sigter vi imod at ophæve denne revisionsbestemmelse.
Det gør vi, fordi vi i januar 2023 lige præcis havde denne evaluering af loven.
Jeg ønsker at fremhæve en ting, der betyder noget for mig, fra evalueringen.
Evalueringen peger på, at reglerne har ført til en øget bevidsthed hos forældrene omkring deres børns fravær, og evalueringen peger på, at højt fravær særlig er et problem hos udsatte børn.
Det kommer som sådan ikke som en særlig stor overraskelse, men det påpeger vigtigheden af, at alle omkring barnet er meget opmærksomme på barnets ve og vel.
I Island er de med den islandske børnereform blevet bedre til at følge op på mistrivsel blandt børn.
Her er det blevet en lov, at alle omkring barnet skal samarbejde om bedre trivsel hos barnet, både skole og forældre.
For der er også et forældreansvar, når børn mistrives.
Vi kan ikke som samfund acceptere, at nogle forældre enten er ligeglade med fraværende børn eller måske ikke helt evner at hjælpe deres børn i skole.
Der må vi som samfund træde til og sige fra som f.eks. konkret her ved ulovligt frafald med bortfald af børnecheck.
Det betyder ikke, at Moderaterne eller jeg vil diktere privatlivet hos familierne, men trivslen hos vores børn er ikke kun et ansvar, der bliver løftet i skolen, i sfo'en og i fodboldklubben.
Derfor mener vi, at det er på sin plads, at der i yderste instans er konsekvenser for familier med børn, der har ulovligt fravær.
Tillad mig dog alligevel at knytte en enkelt kommentar til dette lovforslag.
Derfor mener vi i Moderaterne også, at det er på sin plads, at vi på almindelig vis følger lovens virkning.
Det støtter vi i Moderaterne.
Tak for ordet.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-04-05:
Tak for det.
Med dette lovforslag foreslås det at videreføre reglerne om obligatoriske sprogprøver i udsatte boligområder.
I Liberal Alliance er vi glade for, at reglerne bliver videreført.
For der er ingen tvivl om, at det er nødvendigt at kunne tale dansk, hvis man skal vokse op i Danmark og være en del af samfundet.
Derfor er det også positivt, at børnene testes, så vi ikke efterlader nogen børn på perronen.
Det er vigtigt, at alle børn modtager undervisning, men det er i sidste ende forældrenes ansvar, at deres børn kommer i skole om morgenen.
Desværre er det ikke alle forældre, der forstår, at det er deres ansvar, og det går selvfølgelig ikke.
Muligheden for standsningen af børnechecken er et tiltag for at rette op på den her udfordring.
I Liberal Alliance anerkender vi fuldt ud, at der er nogle børn, der har et fravær på langt over 15 pct., fordi de lider af skolevægring.
Det er meget bekymrende, at der er børn, der er væk fra skolen i flere måneder, og nogle gange er det i årevis, fordi de har så ondt i maven, når de skal ud ad døren om morgenen.
Derfor er det også vigtigt for mig at understrege, at vi ikke er ude på at straffe forældre med skolevægrende børn, når vi gør det muligt at standse børnechecken.
Vi skal hjælpe de børn og deres forældre, og det er også derfor, at vi i Liberal Alliance i folkeskoleforhandlingerne har kæmpet hårdt for, at vi får en undersøgelse af skolevægringen.
Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-05:
Tak for ordet, formand.
Forslaget her i dag lægger jo bl.a. op til, at man kan fortsætte med at straffe børnefamilier økonomisk, hvis et barn ikke kommer i skole.
Det betyder, at kommunerne ved ulovligt fravær på mere end 15 pct. inden for et kvartal kan trække i ydelsen, der tilgår familien.
Det mener vi i SF er forkert.
Det er ikke den rigtige måde at bekæmpe et højt fravær på.
Vi er ikke uenige i, at børn selvfølgelig skal være i skolen, og at et højt fravær ikke er godt, og at det skal modarbejdes, men at en økonomisk straf skulle være løsningen, er der ikke meget der tyder på.
Det kan føre til en negativ spiral, når man straffer familier økonomisk, en spiral, der samtidig rammer de mest sårbare børn og familier.
Mange af de her børn befinder sig i udsatte positioner og står over for komplekse problemer.
Det kan være diagnoser, mistrivsel, at man står midt i en skilsmisse i familien, at der er sociale udfordringer i hjemmet, og alle de ting kan gøre det svært for et barn at komme i skole, men en økonomisk straf hjælper jo ikke på nogen af de problemer.
Hvis man skubber til folk, som står med benene solidt plantet på jorden, så kan de fleste klare det, og nogle skubber tilmed lidt igen, og hvis man skubber til folk, som står på sikker grund, så er der nogle, der rykker sig, men hvis man skubber til folk, som står på kanten, så risikerer man at skubbe dem ud over kanten, og sådan er det med den her økonomiske straf.
Fratagelsen af børne- og ungeydelsen er ikke noget, der hjælper familierne, men det skubber til i forvejen udsatte familier.
Det hjælper ikke et godt samarbejde mellem forældre, skole og kommune, og det vil heller ikke hjælpe barnet på rette vej, men det vil blot marginalisere nogle familier endnu mere.
Hvis man vil fokusere på at nedbringe skolefraværet, så ved vi, at det, der virker, er at prioritere trivslen og de helhedsorienterede sociale indsatser, som heldigvis også ofte er det, der først bliver sat i værk derude.
VIVE har jo evalueret den her fraværsstraf, og de understreger, at de børn og unge, der har et højt ulovligt fravær, befinder sig i udsatte positioner med komplekse udfordringer.
Det er familier, som ofte er uden uddannelse, job, det er lavindkomstfamilier, familier med hyppige skift i skole og familier, der kæmper med psykiske lidelser, misbrug og sigtelser, og at de skulle få hjælp af en økonomisk straf, er meget svært at se, og det følger jo heller ikke af konklusionen af VIVEs rapport.
Samtidig påpeger VIVE, at faldet i det ulovlige fravær allerede er sket, før loven træder i kraft og sanktionerne indføres.
Det skyldes skolernes trivselsmæssige og faglige indsatser, som bidrager til adfærdsændringen.
Desuden viser rapporten, at brugen af den økonomiske straf jo kun er begrænset, men at den ikke kan sandsynliggøre et fald i elevernes fravær.
Derfor synes jeg, at man bør lade være med at videreføre fraværsstraffen, og jeg vil også opfordre ministeren til at følge sine egne udtalelser fra et samråd her i Tinget sidste år, som jo netop var, at man risikerer at skubbe til i forvejen socialt udsatte familier.
Derfor stemmer SF imod lovforslaget.
Anni Matthiesen (V), 2024-04-05:
Tak for det, formand.
Med dette lovforslag sikrer vi, at reglerne om de obligatoriske sprogprøver i udsatte boligområder og muligheden for standsning af børnechecken videreføres.
Det var VLAK-regeringen, der indførte obligatoriske sprogprøver som en del af indsatsen mod at bekæmpe parallelsamfund.
Det gjorde vi, fordi vi mente, at det var vigtigt at mindske det faglige efterslæb hos skoleelever, der bor i udsatte boligområder, både for børnenes egen skyld, men også for samfundets skyld på den lange bane.
For hvis vi ikke sikrer, at børnene taler tilstrækkelig godt dansk, risikerer vi, at de vil halte bagefter resten af skoletiden og for den sags skyld måske endda også resten af livet, og det kan vi ikke være bekendt.
Derfor støtter vi i Venstre også, at forslaget her videreføres, og vi bakker op om lovforslaget.
Sara Emil Baaring (S), 2024-04-05:
Igen må jeg bare sige, at det her med, at forældre modsætter sig skole-hjem-samarbejdet, på ingen måde kan være i barnets tarv.
Altså, vi bliver nødt til at understøtte børnene i forhold til det her, og der kan en sanktionsmulighed være vejen frem.
Anne Hegelund (EL), 2024-04-05:
Så vil jeg spørge ordføreren, som har et skolelærerperspektiv: Hvordan tænker du at det vil få forældrene mere på banen eller gøre det bedre og nemmere for barnet at komme i skole eller nemmere for familien at tage kontakt, at man gør dem fattigere, og at der pludselig også er lagt en sanktion ind i det samarbejde mellem skole og hjem?
Sara Emil Baaring (S), 2024-04-05:
Igen vil jeg sige, at det her jo er, når der er fravær, uden at man har meddelt en årsag.
Når man er skolelærer, hvilket jeg i øvrigt også var for ikke så lang tid siden, så har man jo forinden en ret kraftig dialog med familien.
Det her er jo eksempler, hvor familierne fuldstændig modsætter sig skole-hjem-samarbejdet, og der synes jeg egentlig, at det er på sin plads, at vi stiller os på børnenes side og prøver at give nogle sanktioner, der gør, at vi får forældrene på banen på det her område.
Anne Hegelund (EL), 2024-04-05:
Jeg har nærmest aldrig oplevet, at der er nogen familier, der får det nemmere af, eller nogen børn, der får det bedre af, at familien bliver fattigere, og jeg har alligevel arbejdet med udsatte børn og unge som socialrådgiver.
Og jeg tænker bare: Hvordan skal det overhovedet kunne hjælpe børn eller unge, der har svært ved at komme af sted i skole, at de så måske i familien heller ikke har råd til, at de kan komme til fodbold?
Nu bliver det godt nok meget lavpraktisk.
Men selv om ordføreren siger, at det er i yderste konsekvens, så kan jeg bare ikke se, hvordan relationen mellem familie og lærer og familiens økonomi bliver værre af at tage barnets parti eller af at se det fra barnets perspektiv og være på barnets side.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-05:
Jeg skal da ikke kunne sige, om ordføreren har været så dårlig til sit arbejde, at hun som socialrådgiver ikke kan vurdere det, altså om det er lovligt eller ulovligt fravær.
Det er sådan set det, ordføreren står og siger, nemlig at det kan man ikke vurdere.
Dermed siger ordføreren jo også, at hendes kollegaer ude i kommunen ikke kan vurdere det.
Men jeg vil egentlig godt høre ordføreren om noget: Er det så ordførerens holdning, at børn, der lever i udsatte boligområder, ikke skal lære dansk?
Man siger, at der ikke skal være nogen sprogkompetence, selv om man somme tider ved, at deres forældre går hjemme og ikke taler dansk?
Man siger, at det skal man ikke have, og at der ikke skal være nogen konsekvenser, hvis man ikke møder op i skolen.
Det er sådan set det, ordføreren siger.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-05:
Tak for det.
Jeg kender ordføreren som en, der sætter sig godt ind i tingene og jo også har læst VIVEs evaluering.
Derfor vil jeg gerne spørge til ordførerens syn på noget af det, forskerne bag evalueringen udtaler.
Det er jo bl.a., og nu citerer jeg: »Et højt skolefravær er ofte udtryk for, at en elev befinder sig i en udsat og sårbar position.
Det er et signal om, at noget ikke nødvendigvis er, som det skal være.«
Derudover lyder det: »Derfor er økonomiske sanktioner næppe den rette løsning«.
Det er altså konklusionen fra forskerne bag evalueringen.
Hvilket indtryk gør det på Moderaternes ordfører?
Lars Arne Christensen (M), 2024-04-05:
Der er jo selvfølgelig grader af fravær, og det, vi er ovre i her, er der, hvor vi er ude i det, som vi kalder ulovligt fravær.
Ordføreren for Danmarksdemokraterne nævnte også procentsatserne; der er 5 pct., der har ulovligt fravær, men der er kun 4 pct., der får konsekvenser af det af økonomisk karakter.
Så jeg tænker også, at kommunerne kunne gå ind og ligesom regulere, hvor det er, man skal sætte ind med den økonomiske konsekvens.
Men det er jo selvfølgelig en balancegang her.
Vi har noteret os hos Moderaterne, at der er det her spinkle datagrundlag.
Det er sådan, at Børne- og Undervisningsministeriet følger med i virkningen af lovene på sædvanlig vis, og det vil de også gøre her.
Vi vil selvfølgelig også fra vores side følge med i, om der er de effekter af loven, som vi alle sammen interesseret i, eller om der er uhensigtsmæssige effekter af den.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-05:
Jeg må sige, at jeg sidder og bliver lidt målløs, når ordføreren er oppe på talerstolen.
For det her handler om ulovligt fravær, dvs. fravær, hvor forældrene ikke ringer om, at barnet ikke møder i skolen, men hvor man bare bliver væk og forældrene altså gør ingenting.
Det handler jo ikke om lovligt fravær, hvor et barn er syg eller har en funktionsnedsættelse.
Det her handler om ulovligt fravær, og det handler om, at skolelederen så skal underrette kommunalbestyrelsen, for ja, det er man da forpligtet til.
Nu er ordføreren socialrådgiver, og så ved ordføreren jo også, at efter serviceloven er man forpligtet til at hjælpe udsatte og sårbare familier.
Så jeg forstår slet ikke, hvordan ordføreren kan stå og tordne imod det her.
Er det ordførerens holdning, at der slet ikke skal være nogen konsekvenser af nogen som helst art, at det ikke er vigtigt, om børn kommer skole, og at det ikke er vigtigt, at der er et forældreansvar, hvor man motiverer sine børn til at komme i skole?
Jeg må bare sige, at jeg er meget målløs over den tale, ordføreren har holdt på talerstolen i dag.
Anne Hegelund (EL), 2024-04-05:
Jo, jeg synes, det er enormt vigtigt, at vi kommer til at få en folkeskole, hvor flere børn kan trives og have det godt med at komme i skole, og jeg synes, det er rigtig vigtigt, at der er overskud til rigtig godt samarbejde forældre og lærere imellem; måske kan der både være en lærer og en pædagog i hver klasse.
Det er også helt vildt vigtigt, at der er folk nok og tid nok ude i kommunen til, at der bliver handlet hurtigt, når der er børn, der ikke trives, og at der også er tid og rum til, at der bliver et godt samarbejde mellem familien og forvaltningen der.
Men det her synes jeg bare ikke er en hjælp, og det bakker forskningen jo også op om, altså at det ikke er en løsning i forhold til børn, der har svært ved at komme i skole.
Ja, det er ulovligt fravær, men man kan jo ikke vide, om det er et barn, der er syg eller har en funktionsnedsættelse og en familie, der mangler overskud til at få givet besked.
Altså, nu kommer jeg jo lige fra et job i socialforvaltningen, og i socialforvaltningen i Danmark siger hver fjerde socialrådgiver op og finder et nyt job inden for et år.
Så det kunne jo være, at man skulle bruge penge på at investere i, at man får den rigtige hjælp hurtigt med forebyggende indsatser; at man sørger for, når der er børn, der er i mistrivsel, at rykke hurtigt nok i forhold til det; og at der er penge nok i den nye folkeskoleaftale til at sørge for, at der er to voksne på i mange klasser til at tage hånd om nogle af de børn, der ikke har det nemt.
Altså, man kunne gøre alt muligt andet.
Det handler om at prioritere flere penge til udsatte børn og unge i stedet for at tage penge fra deres familier.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-04-05:
Det kommer jo ikke som nogen overraskelse, at jeg slet ikke bryder mig om den sociale ingeniørkunst, som ordføreren står og taler for på talerstolen lige nu.
Det er jo helt fair, at man er politisk uenige om det her, men så vil jeg bare gerne vide, hvad Enhedslisten så vil gøre for de forældre, der svigter deres børn ved ikke at hjælpe dem til at komme i skole om morgenen, fordi de er ligeglade.
Hvad vil Enhedslisten så gøre for de børn?
Anne Hegelund (EL), 2024-04-05:
Jeg ser det her som symbolpolitik, som har virkelige konsekvenser for virkelige mennesker derude – og det er ikke af den positive slags.
Jeg tror, at det for børn, der skal testes, og måske testes unødvendigt, fordi det ikke er på baggrund af en faglig vurdering fra en lærer, opleves rigtig træls at skulle igennem en lang række sprogtest, hvor man kunne have brugt tiden på at lære dansk i stedet for.
I forhold til hele det her med aftalen om fordeling af elever i gymnasierne ville vi jo helst, at det var muligt, at man boede mere blandet i Danmark, fordi der var almene boliger alle steder, og at der ikke var de her kvarterer, hvor man kun kan bo, hvis man tjener rigtig godt, for så behøvede man ikke at prøve at finde et eller andet værktøj til at gøre gymnasierne mere blandede.
Vores byer ikke er særlig blandede, fordi der er nogle, der har råd til at bo nogle steder, hvor de kun er sammen med nogle andre, der tjener lige så godt som dem selv, og det synes jeg ikke er en perfekt løsning.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-04-05:
Altså, helt overordnet vil jeg sige, at hvis der er nogen, der er gode til generelt at stigmatisere, så må jeg ærligt sige, at jeg synes, det er Enhedslisten.
Men jeg kunne godt tænke mig høre ordføreren om noget: Synes Enhedslisten ikke, at det var stigmatiserende med den aftale, man indgik om fordeling af gymnasieelever?
Og så synes jeg, det er ærgerligt, at man kæder sprogtest sammen med eksamener.
Altså, man laver jo sprogtest for at hjælpe de her børn, så de ikke falder helt igennem uddannelsessystemet, så de kan få et år mere.
Vi gør det jo ikke af ond vilje, selv om venstrefløjen nogle gange tror det – vi gør det jo altså for børnenes skyld.
Kan Enhedslisten slet ikke se, at når man kæder sprogtest og eksamener sammen på den måde, er det altså sådan lidt misvisende?
Lars Arne Christensen (M), 2024-04-05:
Helt generelt mener vi ikke, at en fraværsstraf nødvendigvis er en god sanktion, men det, vi er ovre i her, er ulovligt og ikke meddelt fravær.
Så der er graduering af, hvornår det giver mening og ikke giver mening, og her mener vi, det giver mening.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-05:
Jeg synes, at det er at være lidt hård over for de forskere, der har leveret den her evaluering, både fra Moderaternes ordfører, men også før fra Socialdemokratiets ordfører.
Man har jo i flere år sagt, at vi afventer en evaluering af fraværsstraffen og konsekvenserne.
Så kommer evalueringen.
Den viser måske ikke helt det, man havde regnet med, og så siger man, at datagrundlaget ikke er godt nok til at kunne drage de konklusioner.
Er det Moderaternes politik, at en fraværsstraf er en god idé og er virksom, selv om forskerne ikke finder det, netop ved ulovligt fravær?
Bjørn Brandenborg (S), 2024-04-09:
Tak for det, formand.
Helt konkret lægger lovforslaget op til en ændring af ansættelsesvilkårene for kommende rigsadvokater, så fremtidige rigsadvokater vil blive ansat for en tidsbegrænset periode på 10 år uden mulighed for forlængelse eller genansættelse.
Rigsadvokaten har en tung og vigtig position, og derfor er det kun naturligt, at man løbende forholder sig til den rolle og til, hvordan den skal udfyldes.
Nu lægges der op til en ansættelse for en 10-årig periode.
Begrundelsen for det valgte interval er, at man på den måde får en leder, som kan nå at gøre en forskel og opnå en værdifuld erfaring, samtidig med at man får fornyelse på posten og sikrer, at vedkommende ikke bliver skudt i skoene at være motiveret af at sikre fortsat ansættelse.
Vi støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-09:
Men det vil jo blive undersøgt.
Med det udvidede mandat for FE-undersøgelseskommissionens arbejde vil det blive undersøgt.
Det vil blive undersøgt, om der, som det er blevet påstået i bestemte medier og fra bestemte politiske partier, har siddet nogen, der har været drevet af et personligt motiv eller et politisk motiv, når der er blevet truffet beslutning om, at man skulle iværksætte efterforskning af to navngivne personer for eventuelle læk af klassificerede oplysninger, og senere hen truffet beslutning om tiltalerejsning.
Det, som fru Rosa Lund efterspørger, vil blive undersøgt.
Rosa Lund (EL), 2024-04-09:
Det er jo præcis derfor, justitsminister, at vi andre gerne vil have det undersøgt.
Vi vil jo også gerne finde ud af, hvad der er op og ned i det her.
Vi åbner jo også avisen, lytter på vores kollegaer og hører, hvad tidligere efterretningsagenter siger, og tænker: Hvad er egentlig fakta her?
Altså, hvad er op og ned?
Det er det, man ikke kan få undersøgt nu.
Jeg skal skynde mig at sige, at jeg glemte at hilse fra Radikale Venstre og Alternativet og sige til justitsministeren, at de støtter lovforslaget.
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-09:
Jeg vejer mine ord med omhu, for i Danmark er man ikke skyldig, hvis man ikke er dømt.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får undersøgt de spekulationer, der har været fremme.
Jeg synes, det er vigtigt, at de ting bliver undersøgt og bliver afdækket, fordi jeg mener, at det er rendyrket konspiration, og jeg mener, det er helt ude på et overdrev.
Derfor er det vigtigt at undersøge.
Hvad jeg så i øvrigt mener om de her sager, undlader jeg at dele med Folketinget.