runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2026-01-27:
Jeg vil egentlig bare høre hr. Henrik Frandsen til, om ikke det er rigtigt, at uagtet om man er med i den samlede finanslovsaftale eller ej, har man muligheden for at stille ændringsforslag i Folketingssalen, og at en delaftale om finansloven er den, der egentlig prioriterer forskningsmidlerne, nemlig forskningsreserven, som vi kalder den.
Den aftale er Alternativet mig bekendt med i, også den for de næste 3 år, og den er indgået her i oktober, mener jeg det var.
Ville det ikke også være et godt sted at have løftet den idé, hvis man virkelig mener, at det her var et rigtig, rigtig godt og vigtigt forslag for vores klimapolitik?
Og det havde man gode muligheder for.
Henrik Frandsen (M), 2026-01-27:
Tak for ordet, formand.
Klimaforandringer er noget, vi møder oftere og oftere.
Klimakrisen er ikke bare en fjern prognose.
Den er her allerede.
Derfor tager Moderaterne også ambitionen i forslaget alvorligt.
Kommuner skal have lettere adgang til viden, kompetencer og løsninger, der virker.
Det skal de have så let som muligt og så hurtigt som muligt.
Men gode intentioner gør ikke et forslag styringsklart eller klar til at blive vedtaget her.
Forslaget peger på et nyt nationalt center uden at svare på det centrale spørgsmål: Hvordan finansieres det?
Og hvordan prioriterer vi det i forhold til andre grønne indsatser, der også presser sig på her og nu?
Det skal altså ikke gøres gennem beslutningsforslag her i Folketingssalen.
Vi er et grønt parti.
Vi vil styrke kommunernes kapacitet, skabe stærkere partnerskaber mellem forskning og praksis og skalere de løsninger, der virker.
Det hører til i finanslovsprocessen.
Derfor stemmer Moderaterne imod forslaget.
Tak for ordet.
Det kan jeg kun bekræfte.
Der er rig mulighed for at stille ændringsforslag, og så er der forskningsreserven, som også tidligere ordførere har været inde på.
Så jeg vil gerne sige, at der er gode muligheder, hvis man ellers kan få opbakning til det.
Signe Munk (SF), 2026-01-27:
Tak til hr. Torsten Gejl for talen.
Jeg tror ikke, at glasset er så tomt, som hr. Torsten Gejl fremstiller det.
Jo, det går ikke stærkt nok.
Danskerne køber historisk mange elbiler.
Vi har internationalt set enorme mængder grøn strøm i vores elnet.
Vi har verdens største grønne ammoniakproduktion i den lille by Ramme i Vestjylland.
Vi har en klimalov, der binder den til enhver tid siddende regering til masten.
Nej, det er ikke godt nok, men det er heller ikke helt udueligt.
Enhver akademisk god disciplin, også for sådan et fremtidigt klimacenter her, er jo at bygge på den viden, vi har, og forbedre vilkårene for de kommende beslutninger; men man skal også huske på, at det nok også er mere nuanceret, hvordan det ser ud.
Så bare en venlig opfordring til, at hr. Torsten Gejl også husker på de grønne fremskridt, der faktisk er skabt.
Nick Zimmermann (DF), 2026-01-27:
Tak for det.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte det her forslag.
Det skyldes først og fremmest, at vi jo allerede har en lang række forskningsmiljøer og offentlige instanser, der arbejder intensivt med både klima, energi og miljø.
Danmark er jo også et af de lande, der investerer mest i klimaforskning, i hvert fald pr. indbygger, og derfor fremstår det jo som unødvendigt at etablere endnu en institution med samme fokus.
Men vi skal selvfølgelig tage klimaforandringerne alvorligt, og det gør vi også i Dansk Folkeparti.
Men vi mener ikke nødvendigvis, at løsningen er at opbygge flere lag administration.
Forslaget ser jo også umiddelbart ud til at ville koste 400 mio. kr. over en 10-årig periode.
Det er selvfølgelig et relativt højt beløb.
Jeg vil dog så give ordføreren for forslagsstillerne ret i, at det er lidt letkøbt at afvise økonomien i det her forslag ved at sige, at Alternativet bare kunne have været med i en finanslov, hvis det i hvert fald er rigtigt, hvad ordføreren for forslagsstillerne siger, i forhold til at de blev sparket ud af forhandlingerne efter første møde.
Så vil jeg i hvert fald opfordre regeringen til at afvise det med en anden grund.
Men det er jo en kendt hemmelighed, at Dansk Folkeparti har nogle helt andre prioriteringer i klimapolitikken.
Vi mener, at olie og gas og atomkraft er vejen frem, og det er jo helt fair, at Alternativet har en anden politik på det område.
Vi siger nej hertil, men tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2026-01-27:
Tak for et pænt afslag og intentionen om gerne at ville støtte idéen om at komme videre den her vej, hvis det kommer til at fungere i den rigtige ramme.
Jeg har virkelig respekt for, at man ser på indholdet i stedet for at finde hullet i osten og så bare hælde det ned ad brættet, fordi det ikke lige passer sig.
Så tak for at tage det alvorligt.
Jeg har taget ned, at der er mulighed for at snakke videre om det her senere.
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-01-27:
Tak, formand.
Først og fremmest vil jeg lige takke ordføreren fra Socialistisk Folkeparti for endnu en gang at gøre reklame for de gode konservative aftryk i finanslovsaftalen for 2026.
Det kan man jo bl.a. mærke i denne uge, når man får sin lønseddel.
Hvis man f.eks. er en senior med 5 år eller mindre til folkepensionsalderen, vil man se en god skattelettelse, eller hvis man nu skal ud at kigge på en god grøn elbil, vil man også kunne se, at den faktisk ikke er steget i afgift, og det er grundet gode konservative aftryk.
Jeg har selv haft æren af at have møde med en af idémændene bag, og jeg synes egentlig, at mange af tankerne er rigtig, rigtig gode.
Vi har i forvejen rigtig gode erfaringer med Klimatorium oppe i Lemvig, hvor man jo netop tager viden og omsætter det til praksis, kommer med nogle ingeniørkundskaber og giver sparring og reel arbejdskraft til både kommuner og virksomheder, som har nogle meget konkrete klimamæssige løsninger, som man ønsker at føre ud i livet.
Om det så er klimasikring eller andet, er der hjælp at hente.
Så stopper rosen også der, kan man sige, for jeg anerkender, at det er noget, man skal kunne aftale, og jeg synes, at idéen om det her med et offentlig-privat partnerskab egentlig også er en ganske fin idé, men vi kan på nuværende tidspunkt ikke forpligte os til den her udgift, men vi ønsker gerne at genbesøge det, når vi engang på et tidspunkt er i et forhandlingsforløb, hvor et sådant initiativ kan drøftes.
Så vi kan desværre ikke støtte forslaget, men vi anerkender, at der er nogle ganske gode idéer bag.
Tak til ordføreren for bemærkningen.
Jeg vil sige til ordføreren, at jeg altid prøver at tage det seriøst, når hr. Torsten Gejl kommer med noget, for jeg ved, hvor meget hr. Torsten Gejl brænder for klimadagsordenen.
Og når vi endelig kan finde fælles fodslag som Konservative og Alternativet, er det jo kun dejligt, hvis vi kan det.
Men lad os genbesøge denne snak, når vi sidder i et konkret forhandlingsforløb på et senere tidspunkt.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-28:
Der er jo heldigvis meget ofte ikke et modsætningsforhold mellem konventioner og udvisning.
Altså, heldigvis lykkes det faktisk meget ofte at udvise.
I runde tal udvises 1.000 kriminelle udlændinge om året.
Nu vil vi gerne udvise endnu flere, og det er derfor, at statsministeren i sin nytårstale bebudede en yderligere stramning, der træder i kraft den 1. maj, og det er jeg rigtig godt tilfreds med.
Morten Messerschmidt (DF), 2026-01-28:
Så nu var det domstolene, der tog fejl.
Altså, så det var ikke hr. Morten Bødskov.
Og jeg kan forstå, at det heller ikke er ministeren her i dag, der har ansvaret for, at der render mordere og forbrydere og alle mulige typer af udlændinge rundt i Danmark.
Det er domstolene, der tager fejl.
Der må jeg bare henvise til den grundlov, som ministeren har skrevet under på at ville overholde.
Der står altså: »Dommerne har i deres kald alene at rette sig efter loven«.
Det er jo der, problemet ligger.
Hvis ikke man er villig til at sætte de danske udvisningsregler over de internationale konventioner, så ender vi jo med, at de her mennesker bliver i Danmark.
Det er derfor, at det centrale spørgsmål er: Hvornår kommer Socialdemokratiet til den erkendelse, at man er en del af problemet, og at retorik ikke løser det?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-28:
Tager man Jonas Christoffersens ord for gode varer – det tror jeg der er god grund til at gøre – så ville vedkommende jo kunne have været udvist dengang, hvis ikke der var sket en fejl ved domstolene.
Det var jo hans vurdering, og han var jo direktør for Institut for Menneskerettigheder i lang tid.
Derudover vil jeg sige: Vi har netop strammet udvisningsreglerne ad flere omgange, fordi vi ønsker, at flere kriminelle skal udvises.
Og når vi nu har brugt lang tid på en proces i Europarådet, der handler om at få Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol til at slå bak, hvilket er et initiativ taget af Giorgia Meloni og Mette Frederiksen, så handler det jo netop om, at vi skal have udvist flere kedelige typer.
Morten Messerschmidt (DF), 2026-01-28:
Det var et fint svar – bare ikke på det spørgsmål, jeg stillede.
Altså, domstolene dømmer jo efter de love, vi vedtager.
Og hvis man i Danmark holder fast i, at det i sidste ende er de internationale konventioner, dvs. dem, som hr. Morten Bødskov hæftede sig ved i 2013, der ligesom står øverst, så er det jo det, loven siger, og så er det jo der, rammen ligger.
Når jeg spørger på den her måde, er det, fordi vi ved, at den socialdemokratiske hr. Morten Bødskov tilbage i 2013 ikke ville udvise ham her, der voldtog en 10-årig pige, fordi man mente, det stred mod de internationale regler.
Så står vi nu med en hr. Rasmus Stoklund, der sjovt nok også er socialdemokrat, og som har overtaget porteføljen, og den samme somalier er nu sigtet for at have myrdet en 77-årig mand.
Så er det jo ikke helt irrelevant at finde ud af, om Socialdemokratiet har ændret position siden dengang.
Har man i dag en vilje til at ændre reglerne, så udvisningsreglerne kommer først, i stedet for at det er de internationale konventioner, der kommer først?
For mig at se er der jo noget – og nu undskylder jeg, formand – juridisk perverst over, at regler, som skal beskytte en pædofil voldtægtsforbryder og nu potentiel morder, er vigtigere end udvisningsreglerne for kriminelle udlændinge.
Det er jo derfor, det er så væsentligt at finde ud af, om der egentlig er et skifte i Socialdemokratiet.
For det, jeg hører Socialdemokratiet lægger op til, er, at man vil ændre noget i udlændingeloven i forhold til udvisningsreglerne, men at man ikke er villig til at ændre det, som ifølge Morten Bødskov var forhindringen for, at den her somalier kom ud af landet, og at man stadig væk vil have det loft, som forhindrer, at det kan ske, også selv om han nu er gået fra kun at være voldtægtsforbryder til også at være sigtet for mord.
Det er derfor, vi har brug for et klart svar: Kommer den her mand ud af Danmark?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-28:
Ja, det er jo et spørgsmål, jeg efterhånden har svaret på en del gange, både i dag og ved tidligere seancer med Dansk Folkeparti her i Folketingssalen.
Jeg er af den helt klare opfattelse, at udlændinge som ham, der begår den form for uhyrlig kriminalitet i Danmark, ikke har noget at gøre i Danmark.
De skal selvfølgelig udvises.
Jeg hæfter mig også ved, at den tidligere direktør for Institut for Menneskerettigheder, Jonas Christoffersen, har givet udtryk for, at vedkommende kunne have været udvist, og at vi ikke ville have været på kant med vores internationale forpligtelser, hvis vedkommende var blevet udvist ved domstolene.
Der er jeg selvfølgelig optaget af, at så mange som muligt af dem, der begår alvorlig kriminalitet, udvises.
Det er også derfor, at vi, siden Mette Frederiksen blev statsminister, har strammet udvisningsreglerne adskillige gange, og det er derfor, at vi agter at gøre det igen.
Inden sommer kommer de nye regler til at træde i kraft, og det kommer til at få den effekt, at flere kriminelle udlændinge vil blive udvist af Danmark.
Det er jeg godt tilfreds med.
Morten Messerschmidt (DF), 2026-01-28:
Tak, formand.
Når den socialdemokratiske justitsminister Morten Bødskov i 2013 sagde, at vi skal overholde vores internationale forpligtelser, og derfor dengang ikke kunne udvise en mand som Ahmed Omar Mohamed trods hans voldtægt af en 10-årig pige, har regeringen med Socialdemokratiet i spidsen så den samme holdning i dag, altså at konventionerne skal overholdes, så vi fortsat ikke kan udvise Ahmed Omar Mohamed?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-28:
Nej, talvirkeligheden er den, at den årlige indvandring fra Stormellemøsten har været lavere under Mette Frederiksen, end den var under den tidligere blå regering.
Og så har sammensætningen ovenikøbet været klogere.
Altså, hvor det under Dansk Folkepartis styre var asylmigranter, der kom, så har det jo under os i større stil været folk, der er kommet for at arbejde og bidrage positivt til det danske samfund.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-28:
Sandheden er, at den daværende borgerlige regering med Dansk Folkeparti som parlamentarisk opbakning overtog en grænsepolitik, der var fuldstændig i ruiner.
År for år efter den borgerlige regering overtog, faldt den islamiske indvandring drastisk.
Og da man overleverede den til den socialdemokratiske regering i 2019, var den islamiske nettoindvandring stort set reduceret til nulniveau .
Hvad der så sket siden?
Det er den talvirkelighed, som reelt har udspillet sig, siden vi overlod regeringsmagten til Socialdemokratiet.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-28:
Jeg vil meget gerne holde en god tone, for jeg har stor sympati for hr. Mikkel Bjørn.
Men jeg er jo nødt til at sige, at det er muligt, at man er træt af, hvordan virkeligheden forholder sig, men det var jo nu engang Dansk Folkeparti, der holdt hånden under den regering, der sad på magten, dengang flygtningene og asylmigranterne gik på motorvejene og strømmede ind i Danmark, og hvoraf nogle så i dag får permanent opholdstilladelse.
Det var jo ikke Socialdemokratiet, der sad i regeringskontorerne.
Nu er det jo på mode at holde den til enhver tid siddende regering ansvarlig for alt dårligt, der sker i verden, og derfor burde man vel også som blå bloks på det tidspunkt markant største parti tage sit ansvar på sig.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-28:
Jeg er træt, og jeg er træt af den her løgnagtige talelinje om, at det er Dansk Folkeparti, der velvilligt har lukket de her mennesker ind i landet.
Dansk Folkeparti var det eneste parti i 2015, der ønskede straksopbremsning for de syriske flygtninge.
Efter den borgerlige regering overtog i 2015, reducerede man tilstrømningen stort set til et nulniveau, og siden har Socialdemokratiet år for år øget den islamiske indvandring til Danmark
Morten Messerschmidt (DF), 2026-01-28:
Jeg synes ærlig talt, at ministeren måske skulle bevæge sig uden for sit ministerium, uden for Slotsholmen.
Prøv at gå ned i dommervagten i København eller såmænd i andre større byer og se, hvem det er, der bliver tiltalt for grov vold, for overfald, for voldtægter osv. Så kan man jo godt stå og rose sig selv og sige, at der var 1.000, der røg ud, men der sidder altså væsentlig flere mennesker, som ikke ryger ud.
Og det er jo det, vi gerne vil lave om.
Jeg er bare bekymret for, at det, Socialdemokratiet er indstillet på, i virkeligheden bare er at vinde magten ved noget retorik, og at man ikke på nogen måde vil leve op til det, som man lover i sine bøger eller i sine nytårstaler, men bare håber på at kunne vinde et valg.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-28:
Der er jo den forskel i vores tilgang, at vi ikke mener, at vi kan kaste alt internationalt samarbejde over styr.
Ellers havde vi stået meget alene over for USA.
På samme måde er det måske meget godt heller ikke at sætte alt andet internationalt arbejde over styr, selv om nogle ønsker, at vi skal ud af EU.
Derfor er jeg godt tilfreds med, at vi har forsøgt at ændre tingenes tilstand indefra.
Det har vi gjort, fordi vi ønsker, at endnu flere – og der er vi jo enige – skal udvises.
Og det er jo netop, fordi der for mange, som misbruger den tillid, de er blevet vist af det danske samfund.
Kris Jensen Skriver (S), 2026-01-28:
Tak for det.
Skal vi nå de danske klimamål og begrænse klimabelastningen i både Danmark og i verden, er CO 2 -fangst og lagring – det, vi kalder ccs – et nyt og vigtigt redskab.
Regeringen og en række partier i Folketinget har i oktober indgået en aftale om at understøtte udviklingen af ccs i Danmark ved en række tiltag for at sikre smidigere og hurtigere myndighedsbehandling af projekterne.
Regeringen og aftalepartierne søger en balanceret tilgang, hvor projekterne hurtigere kan få afklaring og realiseres, og hvor myndighedsprocesserne bliver mere smidige, men hvor vi stadig fastholder de grundlæggende principper for klagemuligheder og de instanser, der behandler dem.
Ikke alle klager vil fremover have opsættende virkning, og kun dem, der har væsentlig individuel og retlig interesse i et forhold, kan klage.
Det samme kan landsdækkende organisationer, der arbejder med natur og miljø.
Ministeriet vurderer, at Danmark fortsat lever op til de forpligtelser, der findes for at have ordentlig klageadgang m.v., og det er selvsagt rigtig vigtigt, at vi lever op til de forpligtelser.
Lovforslaget har også med elementer om, at der kan ske arealreservation i byggelinjer.
Der indsættes eksempler på, hvornår ekspropriation kan ske, og der sikres bedre mulighed for adgang til steder, hvor der skal ske forundersøgelser.
Socialdemokratiet ønsker at hjælpe ccs-teknologien og projekterne på vej som en del af den ambitiøse og omfattende grønne omstilling, som Danmark er i gang med, til gavn for klima og miljø og for dansk erhvervsudvikling og beskæftigelse, så vi støtter forslaget.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-28:
Jeg synes ikke, det er rimeligt at sige, at vi ikke har en plan, eftersom vi jo har lavet et ret stort arbejde for at ændre på tingenes tilstand, hvilket er mere, end man kunne sige om, dengang Dansk Folkeparti sidst understøttede en blå regering som blå bloks største parti, hvor man jo havde haft rige muligheder for at presse den regering til at gøre noget, men hvor man intet gjorde.
Næste gang vi får en blå regering, er jeg da spændt på at se, om man ender med at falde ned som lam, efter man nu har brugt den valgperiode på at springe rundt som løver her i Folketingssalen.
For det ser ud til at være svært at samle opbakning blandt de øvrige partier i blå blok til den retorik og den linje, som hr. Morten Messerschmidt fremfører.
Morten Messerschmidt (DF), 2026-01-28:
Det må jeg indrømme at jeg har meget svært ved at få øje på.
Jeg kan stadig væk se sag efter sag, både ved nationale domstole rundtomkring i Europarådslandene og ved Strasbourgdomstolen, hvor konventionerne bruges til at holde hånden over dem, der er forbryderne.
Jeg kan ikke se den effekt.
Jeg må ærligt indrømme, at for mig – og jeg tror også, det gælder for hr. Mikkel Bjørn, der var på tidligere – er tålmodigheden, vil jeg sige på vegne af danskerne, for lang tid siden løbet ud.
Nu har den her regering siddet i snart en valgperiode.
Inden da havde vi en anden rent socialdemokratisk regering.
Det vidner jo ærlig talt om, at man ikke har en plan.
Hvor lang tid skal vi vente?
Er det 4 år mere?
Hvor mange år mere
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-28:
[Lydudfald]
... omdiskuteret blandt nogle af dem, der har forsket i og beskæftiget sig med menneskerettigheder, om det var Københavnererklæringen eller det i virkeligheden allerede var Brightonerklæringen, der faktisk fik den effekt, at man begyndte at udvise flere uden at blive underkendt af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i Strasbourg.
Vi har i Danmark ofte givet Københavnerklæringen fortjenesten.
Spørgsmålet er, om det alene var den.
Det skal jeg ikke kunne sige.
Det er en akademisk diskussion, men det har jo haft en effekt med de her erklæringer.
Morten Messerschmidt (DF), 2026-01-28:
For 10 år siden lavede man Københavnererklæringen, en erklæring, som jeg tror snart sagt alle Europarådslande tilsluttede sig.
Hvilken effekt fik det på domstolens praksis?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-28:
Hvis ikke vores intentioner var bakket op af handling, kunne jeg måske forstå den her polemik omkring, at vi bare taler om at håbe på, at tingenes tilstand ændrer sig.
Men nu er det modsatte jo tilfældet.
Statsministeren og Giorgia Meloni har netop rejst det her over for en række af deres kolleger rundtomkring i Europa.
Det har de gjort på en måde, så vi kunne samle opbakning blandt et stort flertal.
27 af Europarådets medlemsstater sendte en meget markant udtalelse til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Det forventer jeg selvfølgelig får en effekt.
Morten Messerschmidt (DF), 2026-01-28:
Jeg har hørt nogen tæt på ministeren bruge udtrykket, at håb ikke er en strategi.
Det lyder faktisk lidt, som om det er det, man henfalder til.
Nu er jeg belastet af i hvert fald i 20 år at have forsøgt at påvirke domstole.
Det har været EU-Domstolen, som har en helt åbenlyst ekspansiv fortolkningsstil, som mange regeringer og politikere osv. har kritiseret voldsomt.
Rådsmøde på rådsmøde har kritiseret, at man fra Domstolens side tager magt ud af hænderne på politikerne og lægger den over i de ikke folkevalgtes.
Jeg tør godt sige: Effekten har været nul.
Men hvis jeg ser på den domstol, vi har i Strasbourg, som jo ikke har noget med EU at gøre, og derfor kan vi adskille de to ting fuldstændig, så må man sige: Først og fremmest er dommerne jo i deres kald meget ofte mere politisk motiverede end juridisk motiverede.
Mange af dem har aldrig nogen sinde tjent som dommere ved nationale systemer, og mange af dem kommer fra ngo-verden osv.
Håb gør det ikke alene.
Vi er nødt til at handle.
Det er der hjemmel til.
Man kan ophæve inkorporeringsloven.
Men det kræver selvfølgelig, at man er villig til at gøre op med de fejl, som man har begået, og det hører jeg ikke hos ministeren.
Tværtimod hører jeg, at han forsvarer, at hr. Morten Bødskov tilbage i 2013 ikke ville sende ham her forbryderen ud, fordi det var domstolene, der lavede en fejl.
Hvad med, at ministeren påtog sig noget ansvar selv?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-28:
Jeg har intet tilovers for den her mand, og jeg mener, at det var forkert, at han ikke blev udvist i sin tid, da han havde begået den her uhyrlige voldtægt.
Og det ville jeg selvfølgelig ønske var sket.
Men nu er det jo nu engang sådan, at det ikke er Folketinget, der dømmer i retssager.
Det er domstolene, der dømmer i retssager, og det er jeg jo nødt til at tage bestik af.
Min holdning er den, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at indrette dansk lovgivning sådan, at folk, der begår alvorlig kriminalitet i Danmark, hvad enten det er bandekriminalitet, mord, vold, voldtægter eller andet i den boldgade, skal udvises, hvis de ikke har dansk statsborgerskab.
Det er jeg meget optaget af, og det er også derfor, at vi har brugt meget tid på at ændre fortolkningen af den europæiske menneskerettighedskonvention.
Det har vi gjort i regi af Europarådet.
Vi fik samlet 27 lande om at sende et meget kraftigt vink med en vognstang til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og det håber jeg selvfølgelig at domstolen kommer til at tage bestik af.
Det er også derfor, at vi snart fremlægger en ret markant opstramning af de danske udvisningsregler, som kan træde i kraft den 1. maj.
Morten Messerschmidt (DF), 2026-01-28:
Det giver faktisk en udmærket sammenhæng.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-28:
Nu er der jo tale om nogle mennesker, som kom, sidst Dansk Folkeparti holdt hånden under en regering, og man velvilligt lukkede de her mennesker ind i Danmark.
Vi administrerer nogle regler, der er vedtaget i Folketingssalen, og som gælder for alle udlændinge, der kommer til Danmark.
Nick Zimmermann (DF), 2026-01-28:
Tak for det.
Hvordan og hvornår vil ministeren sørge for, at syrerne bliver sendt hjem til deres hjemland?