Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-29:
Allerførst vil jeg gerne takke ordførerne for den positive modtagelse, forslaget har fået her i salen.
Jeg tror alle sammen, vi kan forestille os, hvor ubehageligt det må være at havne på forsiden af en landsdækkende avis med oplysninger om vores privatliv, som vi gerne vil holde for os selv, eller med en beskyldning om, at vi skulle have gjort noget strafbart.
Det siger sig selv, at det er noget, de fleste gerne vil være foruden.
Det er min holdning, at alle danskere skal kunne leve trygt og forvente respekt for deres privatliv.
De seneste årtiers digitalisering betyder, at oplysninger via internettet spredes meget hurtigt, så hele befolkningen potentielt på meget kort tid kan gøre sig bekendt med dem.
Samtidig kan det være vanskeligt og i visse tilfælde næsten umuligt at få slettet oplysningerne igen.
Hvis f.eks. medierne via artikler på deres hjemmesider eller andre på internettet videregiver oplysninger om andres private forhold eller bringer æreskrænkende beskyldninger, kan det derfor krænke en persons privatliv meget, meget alvorligt, og mere alvorligt end tidligere.
Der er derfor behov for på den ene side at skærpe konsekvenserne for at begå freds- og æreskrænkelser og på den anden side at hjælpe de ofre, som udsættes for krænkelserne.
Det er også baggrunden for, at det er en del af regeringsgrundlaget, at regeringen vil foreslå en markant hårdere kurs over for medier, der krænker privatlivets fred eller bringer æreskrænkende beskyldninger.
Samtidig har vi jo modtaget en betænkning fra Straffelovrådet om fredsog æreskrænkelser, hvor rådet bl.a. i lyset af den teknologiske udvikling stiller forslag om ændringer af reglerne om krænkelse af privatlivet.
Det forslag, vi behandler i dag, følger op på det og har til formål at styrke respekten for privatlivet og øge beskyttelsen mod at blive hængt ud på sociale medier og i massemedierne.
Med lovforslaget vil regeringen for det første skærpe bødestraffen for krænkelse af borgernes privatliv.
Straffen står i dag ikke mål med skadens omfang, når man har fået spredt oplysninger om private forhold eller private billeder i hele befolkningen.
Det må ikke være sådan, at medierne i sidste ende kan tjene penge på at krænke borgernes ret til privatliv.
Niveauet er alt, alt for lavt.
Der foreslås derfor en tredobling af bødestraffen for overtrædelse af straffelovens bestemmelse om freds- og æreskrænkelser.
Det gælder generelt, uanset hvem der har begået overtrædelsen.
Det vil sige, at det jo ikke alene gælder for journalister, men at det også gælder for privatpersoner, der krænker nogle ved at videregive oplysninger på sociale medier.
For chefredaktører, der har et særligt ansvar for at sikre, at medierne ikke krænker privatlivets fred, foreslås bødestraffen femdoblet.
Bødestraffen for overtrædelse af navneforbud femdobles også, uanset hvem der har begået overtrædelsen.
For det andet vil regeringen med lovforslaget sikre en bedre beskyttelse af ofre, der har været udsat for en krænkelse.
Lovforslaget indeholder derfor fem initiativer om det.
Blandt initiativerne kan nævnes, at der foreslås en tredobling af niveauet for tortgodtgørelse ved freds- og æreskrænkelser.
Det vil betyde, at ofrene får en økonomisk kompensation, der bedre afspejler den krænkelse, som de har været udsat for.
Samtidig ønsker regeringen, at det skal være lettere og enklere for ofrene at få fjernet de krænkende oplysninger fra internettet.
Derfor foreslås det, at dommere får mulighed for at pålægge den person, som har krænket en anden, at slette det krænkende materiale fra internettet.
Hvis andre har rådighed over materialet på internettet, vil man kunne pålægge dem at slette det.
Et andet initiativ, der skal sikre bedre beskyttelse af ofrene, er, at anklagemyndigheden efter anmodning fra offeret skal have adgang til at føre sager om grove æreskrænkelser.
I dag skal man som udgangspunkt selv føre sagen og eventuelt betale omkostningerne.
Lovforslaget indeholder også en række andre forslag.
Der er bl.a. en kriminalisering af uberettiget overvågning af en persons færden ved hjælp af gps eller andet lignende apparat.
Den digitale udvikling har skabt et behov for, at der i straffeloven er en beskyttelse mod sådan en overvågning.
Det er også et forslag, der spiller ind i kampen mod psykisk vold.
Krisecentrene ser eksempler på, at der bruges gps'er, som f.eks. kan være sat ind i børnenes bamser, til at spore personer, der gemmer sig på et krisecenter.
Bortset fra det forslag ændrer lovforslaget i det store hele ikke på, hvad der er en krænkelse af privatlivet, men vi laver om på sanktionerne, hvis der sker en krænkelse, og så hjælper vi ofrene.
Det er det, der er væsentligt for mig: at vi kan tage de her tiltag uden at indskrænke ytringsfriheden.
Regeringen ønsker en bred og åben debat om lovforslaget både i Folketinget og i offentligheden, og derfor er lovforslaget fremsat for Folketinget i denne samling for at kickstarte debatten, og efter debatten i dag vil lovforslaget eventuelt blive justeret, og så vil det blive sendt i offentlig høring.
Og efter høringen vil lovforslaget blev fremsat for Folketinget igen til oktober.