runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-11-10:
Tak for det.
Helt ærligt tror jeg, at det provokerer vildt mange danskere, at Socialdemokratiets ordfører står og siger det her og gentager det her med, at Socialdemokratiet samarbejder fuldt ud med Granskningskommissionen.
Jeg tror virkelig, det provokerer – justitsministeren brugte det også – altså når man ved, at Granskningskommissionens formand i slutningen af april måned henvender sig til regeringen for at sikre det, også specifikt i forhold til sms'er.
Man skriver, at man anbefaler, at automatisk sletning hører op, og at de her ting sikres – altså jævnfør også det, der lige er blevet spurgt til, med hensyn til at vi ved, at jo længere tid der går, jo sværere bliver det at genskabe de her sms'er, der allerede er slettet.
Så når Granskningskommissionens formand specifikt beder Statsministeriet om det, og det er i april måned i år, og vi skal helt frem til september måned i år, hvor der bliver offentlig polemik omkring det her, før der begynder at ske noget fra Socialdemokratiets side, hvordan søren kan man så påstå, at man samarbejder fuldt ud med Granskningskommissionen?
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-10:
Altså, jeg er jo af gode grunde ikke en del af den dialog, som Justitsministeriet på vegne af myndighederne, staten og de andre ministerier har med kommissionen om udlevering af materiale, så det er jo sådan lidt svært for mig at gå præcist ind i.
Jeg har i øvrigt heller ikke den tekniske indsigt i, om tid betyder noget i forhold til at genskabe sms'er.
Så det har jeg svært ved at svare på.
Men det, jeg bare kan berolige hr. Thomas Danielsen med, er jo, at både justitsministeren og statsministeren mange gange nu har gjort det meget klart, at man samarbejder med kommissionen om at udlevere materiale, og at man nu ret ekstraordinært har taget det ret ekstraordinære skridt at bede politiets teknikere om at hjælpe med at genskabe sms'erne.
Så hr. Thomas Danielsen kan være helt tryg ved, at der bliver gjort alt, hvad man kan, for at det sker.
Thomas Danielsen (V), 2021-11-10:
Kan ordføreren bare svare helt simpelt på: Vanskeliggør det genskabelsen af sms'erne, at Statsministeriet og statsministeren har ignoreret opdraget om at genskabe dem i 4 måneder?
Det er jo i 4 måneder, man ignorerer kommissionens opfordring til at genskabe sms'er og undgå at slette dem.
Vanskeliggøres det af, at man har ignoreret det i 4 måneder og først påbegynder det nu?
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-10:
Den sletning af sms'er, som jo er foregået i Statsministeriet, i Justitsministeriet, men som jo ikke har været systematisk, som der ikke har været klare retningslinjer for – det tror jeg står tydeligt for alle – er jo iværksat, inden der på grund af folkesundheden bliver truffet en beslutning om at aflive alle mink i landet.
Det har jo sådan set ikke noget at gøre med den konkrete sag.
Det har ikke noget at gøre med det, som Granskningskommissionen undersøger, som er spørgsmålet om hjemmel for den beslutning, og det er jo der, det bliver farligt, og ordføreren gør det jo igen: kalder det bevismaterialer. Det her er ikke bevismaterialer, der er ikke en retssag i gang, der er ikke en politiefterforskning i gang, vi taler ikke om bevismaterialer.
Vi taler om en kommission, som undersøger nogle akter, som myndighederne selvfølgelig skal udlevere, og som der skal samarbejdes om at udlevere, og det arbejde med, at de akter bliver udleveret, har jo været i gang længe, og det pågår stadig væk.
Til det sidste vil jeg bare sige, at jeg synes, det er klogt nu, hvor der er rejst en debat om: Har vi de rigtige systemer for opbevaring af sms'er?
at man så sætter den automatiske sletning på pause, indtil der er nye retningslinjer på plads.
Morten Dahlin (V), 2021-11-10:
Jeg kan forstå, at ordføreren er bekymret for tilliden til institutionerne og den demokratiske samtale.
Man kunne simpelt hen bare svare på de spørgsmål, som Folketinget og befolkningen har stillet regeringen, i stedet for at gøre noget ulovligt, efterfølgende slette beviserne, lade være med at svare kommissionen, særlig når vi nu ved, at jo længere tid man er om at svare kommissionen, jo sværere bliver det sådan set at genskabe sms'erne.
Hvis man som regering ønskede at samarbejde åbent med kommissionen og få alt frem, så havde man i første omgang slet ikke slettet sms'erne, man havde ikke skullet trækkes til truget af Ombudsmanden for at svare på, om man overhovedet havde slettet dem, og man er da også straks begyndt at genskabe dem.
Mit spørgsmål går på informationssikkerhed.
Det er jo af informationssikkerhedsårsager, endda rigets sikkerhed, som en socialdemokrat har sagt, at man sletter de her sms'er.
Nu er statsministeren stoppet med at slette de her sms'er.
Er det så Socialdemokratiets vurdering, at statsministeren udsætter riget for nogle usikre tilstande?
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-10:
Det her handler om, at når man sætter grundlæggende spørgsmålstegn ved, om danske myndigheder gør deres pligt, samarbejder med en kommission, eller om de bistår med at skjule noget, som man kalder bevismateriale, og når man taler om politiefterforskninger, så er det jo ikke et spørgsmål om tonen i debatten.
Så er det et spørgsmål om, at man er med til at skabe nogle vilde konspirationsteorier om, hvad det er, der egentlig er på spil.
Og der er jo redegjort for hele det forløb omkring sms'er og sletning, men jeg vil bare også sige her, så det er sagt igen, at da Minkkommissionen anmoder om at få sms'er udleveret, er det jo for længst for sent, fordi der har været en 30-dages automatisk sletning, som er foregået, så det havde jo i praksis ikke gjort nogen forskel.
Jeg synes, det er klogt, at der nu bliver sat et arbejde i gang for at sikre, at der er noget mere systematik omkring opbevaring af sms'er og retningslinjer.
Og til det sidste i forhold til sikkerheden, når vi taler om sms'er
: Statsministeren og justitsministeren har jo begge svaret på det, men det er jo et spørgsmål om, at der ikke nødvendigvis er fortroligt klassificeret materiale, men at der jo sagtens kan være følsomt materiale, også for staten Danmark i forhold til et samarbejde med andre lande, kommunikationen med partier herinde osv.
Nu står vi jo ikke her i Folketingssalen og sagsbehandler efter offentlighedsloven.
Jeg kan umuligt stå her og tage stilling til, hvad der skal journaliseres eller ej.
Det er hverken mit job eller Folketingets job at sikre.
Vi skal lave regler og rammer for det, og det gør vi jo så i regi af lovgivning, men vi skal jo ikke stå her og sagsbehandle og vurdere konkrete sms'er, og hvad der bør journaliseres og ikke journaliseres.
Men der er jo ingen tvivl om, at hele den her diskussion har givet anledning til, at regeringen selv har sagt: Lad os kigge på, hvordan reglerne er også for opbevaring af data osv.
Men vi kan jo ikke stå her og sagsbehandle enkelt-sms'er sendt mellem embedsmænd.
Det er jo useriøst.
Peter Skaarup (DF), 2021-11-10:
Nej, det kan godt være, ordføreren ikke kan sagsbehandle enkelt-sms'er, men det er dog mildest talt relevant, når forsvaret for at kunne slette sms'er, som statsministeren har gjort efter 30 dage, er, at man jo i forvejen efter offentlighedsloven skal journalisere relevante sms'er, og de sms'er ikke er blevet journaliseret.
Man kan diskutere offentlighedsloven frem og tilbage, og det er der god grund til, men den er jo trods alt på en måde sådan, at hvis der træffes direkte beslutninger, gives ordrer om f.eks. nedslagtning af mink i en sms, skal en sådan sms journaliseres.
Så jeg spørger igen: Hvordan kan det være, at der ikke er blevet journaliseret sms'er overhovedet fra de fire hovedpersoner i Statsministeriet, som burde have været ind over den her sag?
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-10:
Jo, som justitsministeren jo også sagde, pågår der drøftelser om offentlighedsloven både med forligskredsen og med Folketingets partier, og det gør der jo også, fordi det er et ønske fra bl.a. fru Samira Nawa.
Og så må vi jo tage de snakke om: Er der noget, der skal justeres?
Bare for at være ærlig: Jeg tror ikke, at mit sådan udgangspunkt for de drøftelser vil være, at der skal ske revolutioner, men det kan sagtens være, at der er nogle justeringer af offentlighedsloven, som ville være gode at lave, og det er jeg selvfølgelig åben over for.
Samira Nawa (RV), 2021-11-10:
Noget andet, ordføreren også talte meget om, var tillid, og det er også noget af det, min tale kommer til at kredse om.
Så det er et helt grundlæggende spørgsmål: Vil ordføreren ikke være med til at kigge på offentlighedsloven, altså en helt ny offentlighedslov, der inviterer til åbenhed og dermed jo også tillid?
Det synes jeg er en meget relevant debat og et meget relevant spørgsmål i kølvandet på lige præcis det her spørgsmål.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-10:
Det synes jeg da er en klog beslutning at træffe.
Så er det jo selvfølgelig klart, at man, imens det arbejde pågår, må have forsigtighed omkring brugen af sms'er.
Det tror jeg nu sådan set – uden overhovedet at være en del af det, der ligner rækkerne herovre – at man i forvejen har, fordi det jo ikke er et medie, der kan anvendes til fortrolige og krypterede informationer og oplysninger.
Samira Nawa (RV), 2021-11-10:
Jeg interesser mig lidt for det her med sikkerheden, og hvordan det står til med sikkerheden.
Og jeg prøvede at spørge justitsministeren til hans vurdering før, og nu ville jeg høre, om ordføreren vil sætte et par ord på, hvordan han finder at sikkerheden er i dag, hvor den systematiske sletning af sms'er jo er ophørt, selv om den var begrundet i netop et spørgsmål omkring informationssikkerhed.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-10:
Det er jo netop hele det forløb, som nu undersøges af Granskningskommissionen.
Det er jo lige præcis det forløb: Hvordan er beslutningsgrundlaget?
Og hvad var der af hjemmel?
Det er jo fuldstændig rigtigt, hvad spørgeren siger, at statsministeren har været ude at beklage, at der er blevet begået en fejl, og nu er der så en kommission, der undersøger, hvordan den fejl er opstået.
Karina Adsbøl (DF), 2021-11-10:
Jamen jeg tænker, at der er en grund til, at regeringen ligesom har sat hr. Mogens Jensen i spidsen for netop at tage øretæverne for det her.
Og så må man jo ligesom også sige, at statsministeren har været ude at sige, at der er begået fejl på det her område, og hjemmelen er jo kendt, og vi ved også i forhold til rapporten, at der den 3. november gik en mail fra Fødevareministeriet over til andre ministre, og så kunne man jo sige: Hvad er justitsministerens ansvar, hvad er sundhedsministerens ansvar, hvad er erhvervsministerens ansvar osv. osv.?
Altså, der er jo flere ministre, der har været inde over det her og har været bekendt med, at det her var alvorligt.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-10:
Jeg synes, det siger meget om, hvor vi er henne i den her diskussion, at vi står i Folketingssalen, og at der bliver gisnet om, hvorvidt det, at man har truffet en så svær og vidtgående beslutning, som i øvrigt var helt afgørende i forhold til folkesundheden, skulle ske på sms.
Altså, tænk, at vi er der, hvor man står i Folketingssalen og gisner om det.
Og det er bare for at gentage svaret til spørgerens partifælle: Jeg kan jo ikke stå her og tage stilling til konkrete sms'er, og hvorvidt de skal journaliseres eller ej.
Det er jo ikke vores rolle her.
Det er klart, at det, der ligger til grund for en myndighedsbeslutning eller -afgørelse i en sag, skal journaliseres.
Det er jo det, der er principperne i de regler, som gælder i dag, og dem er jeg sådan set enig i.
Så til det første: Lige præcis spørgsmålet om hjemmel er jo derfor, at vi i Folketinget har nedsat en kommission til at undersøge det spørgsmål, og jeg vil måske opfordre til, at man sådan lidt mere generelt iagttager, at det jo så nu, hvor der er en kommissionsundersøgelse i gang, kunne være, at vi faktisk skulle afvente, at de kommer med en afgørelse, inden vi med det samme konkluderer på, hvad svaret bliver på det spørgsmål, vi selv har stillet dem.
Karina Adsbøl (DF), 2021-11-10:
Tak for det.
Det her er en alvorlig sag, og hvis vi tænker tilbage til den 3. november, gik der jo en mail fra Miljø- og Fødevareministeriet til flere forskellige ministre i forhold til, at det netop krævede hjemmel i lovgivningen, hvis man skulle aflive mink.
Og det fortsætter regeringen og statsministeren så med, også selv om hun efterfølgende ved, at det er ulovligt.
Det er også lige for at holde os til den del.
Så vil jeg høre ministeren om noget, nej, ikke ministeren, for hvis det nu var ministeren, talte man jo også under vidneansvar i forhold til at skulle tale sandt, altså netop i forhold til det, hr. Per Larsen siger.
Ordføreren kan jo ikke vide, hvad der er blevet sendt af sms'er, men når man hører ordføreren, skulle man næsten tro, at ordføreren vidste det.
Så jeg vil godt spørge om det, som hr. Peter Skaarup også spurgte om i forhold til de sms'er, der jo er kommet frem: Mener ordføreren ikke, at de skulle have været journaliseret, altså sms'en fra Henrik Studsgaard, men også fra Barbara Bertelsen?
Så er jeg jo enig med den konservative ordfører, som sagde, at det, hvis man skal have tillid, simpelt hen også kræver, at man taler sandfærdigt i forhold til det her.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-10:
Jamen der skal ikke være nogen tvivl om, at Socialdemokratiet absolut håber, at det lykkes politiets teknikere at genskabe de sms'er.
Og så føler jeg mig meget overbevist om, at der ikke vil være sms'er, hvori den ordre er givet.
Per Larsen (KF), 2021-11-10:
Sandheden er jo, at det finder vi aldrig nogen sinde ud af, hvis de sms'er ikke bliver genereret igen.
Jeg vil så godt spørge, om ikke ordføreren synes, at det er ganske problematisk, at man i Statsministeriet åbenbart har byttetelefoner, så det er umuligt at identificere, hvem der har haft en aktuel telefon i hænderne på et givent tidspunkt.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-10:
Det er selvfølgelig et kækt spørgsmål, i og med at der jo har været en automatisk sletning af sms'er.
Men når jeg ved det, er det jo, fordi det ikke er sådan, myndigheder arbejder.
Det er jo også beskrevet i meget andet materiale, som er udleveret til Granskningskommissionen, hvordan den beslutning er blevet truffet i regeringen.
Per Larsen (KF), 2021-11-10:
Nu siger ordføreren, at der ikke er blevet sendt en sms med ordre om at aflive alle minkene.
Hvordan ved ordføreren det?
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-10:
Der er to ting: Det er nok meget vigtigt at slå fast, at der jo ikke er blevet sendt en sms med en ordre om aflivning af mink.
Altså, det er jo ikke sådan, den beslutning er truffet eller den sag er behandlet.
Og når det er vigtigt med journalisering ikke bare af sms'er, men hvad det nu er, er det jo selvfølgelig, fordi der, når der bliver truffet en afgørelse – når en myndighed træffer en afgørelse – skal kunne være indsigt i, hvad der ligger til grund for den afgørelse og den beslutning.
Derfor er det jo, og det er den lovgivning, vi selv har lavet, det materiale, som ligger til grund for beslutningen og er en del af sagsbehandlingen, som skal journaliseres.
Jeg aner jo ingenting om de konkrete sms'er og hvad der så i øvrigt har været af materiale på andre platforme, som er journaliseret.
Det er jo derfor, vi umuligt kan stå her i Folketingssalen – og det synes jeg heller ikke er vores opgave – og sagsbehandle det.
Peder Hvelplund (EL), 2021-11-10:
Jamen det er helt centralt, at granskningskommissionen netop får muligheden for at udføre det kommissorium, vi har bedt dem om.
Hvis der kommer andre ting, har vi muligheden for at efterforske det parlamentarisk.
Hvis det ikke er tilstrækkeligt, har vi muligheden for at lave advokatundersøgelse, granskningskommission, og hvad der nu måtte være nødvendigt.
Men hvis vi hele tiden kommer og siger til kommissionen, at nu skal de kigge i den ene retning, og at nu skal de i stedet kigge i den anden retning, så giver vi ikke kommissionen optimale betingelser.
Det gjorde vi ikke i forhold til Instrukskommissionen, og det gør vi heller ikke i forhold til Granskningskommissionen.
Pernille Vermund (NB), 2021-11-10:
Vi har en statsminister, der har brudt loven; en statsminister, der har smadret et helt erhverv, som hendes rådgiver – jeg citerer, og derfor undskyld sproget, formand – kaldte lortet; en statsminister, der var bevidst om lovbruddet; en statsminister, der fortsatte med at bryde loven; en statsminister, der ikke udleverede beviserne, da det blev krævet; en statsminister, der automatisk slettede sms'er, også selv om man fik besked på ikke at gøre det.
Det er vildt og ikke en statsminister værdigt.
Men jeg forstår, at statsministeren mener, at det er en storm i et glas vand, og at oppositionen blot forsøger at køre en stemning op, mens statsministeren er optaget af at redde liv.
Men når man sletter sms'er, er det for at slette sine spor.
Så er det, fordi man har noget, man har behov for at skjule.
Vi kan ikke få svar på, hvad det var, statsministeren ville skjule.
Vi kan heller ikke få svar på, om statsministeren overhovedet journaliserer, og i bekræftende fald hvordan.
Vi kan heller ikke få svar på, hvorfor statsministeren i tide og utide udskifter telefon, og hvor telefonerne bliver af.
Vi ved blot, at det var departementschef Barbara Bertelsen, der virker meget privat med statsministeren og åbenbart også er selvudnævnt it-ekspert, som rådgav statsministeren til sms-sletningen.
Hvornår den rådgivning fandt sted, tør statsministeren ikke sige, men man formoder, at det var om sommeren.
Jeg må bare sige, at det ikke giver mening at slette noget, hvis ikke man har noget at skjule.
Der er ingen logik i de forklaringer, statsministeren og andre af regeringens ministre kommer med.
Så det må vi vel leve med, som man siger i Statsministeriet.
Nej, det må vi ikke leve med.
Danskerne har krav på at vide, hvad der er op og ned i den her demokratiske skandale.
Statsministeren skal ikke slippe af sted med at give andre skylden for manglende lovhjemmel og sms'er, der belejligt er forsvundet.
Jeg ser frem til Granskningskommissionens fortsatte arbejde og endelige konklusioner.
Jeg håber, at alt kommer frem i lyset, så danskerne får fuld vished om, hvad vi er vidne til.
Derfor skal det selvfølgelig heller ikke være sådan, at det er medarbejdere i ministerier, der selv skal bestemme, hvilke sms'er der er relevante for kommissionen.
Granskningskommissionen, som er nedsat af Folketinget, bør have fuld indsigt, så Folketingets partier efterfølgende kan træffe afgørelser på et oplyst grundlag.
Alt skal afdækkes i den her sag til gavn for folkestyret og danskerne.
Astrid Krag (S), 2021-11-10:
Vi skærmer barnet.
Det er forfærdeligt at være barn i de her meget konfliktfyldte skilsmisser.
Det er også forfærdeligt for de voksne, men det er meget forfærdeligt for et barn, som er uden skyld i det.
Og derfor er det et afgørende princip, at vi skal skærme barnet.
Og hvis det ikke er det, Venstre vil gøre op med, så forstår jeg faktisk stadig ikke, hvad det er, Venstre sigter efter.
For i forhold til en automatik er det sådan, at i dag skal man søge.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-11-10:
I forhold til det med midlertidig afgørelse er det jo rigtig fint, at det står skrevet ned, men problemet er bare, at ude i den virkelige verden har man forældre, der vender tilbage og fortæller – for nogles vedkommende – fuldstændig hjerteskærende, at de mister kontakten til et eller flere børn resten af livet.
Det er godt nok en meget voldsom konsekvens af, at man ikke pr. automatik har en form for kontaktbevarende eller overvåget samvær, så længe beskyldningerne fra de her forældre flyver gennem luften.
Astrid Krag (S), 2021-11-10:
Ja, det er jo regeringen og finanslovspartierne, der har afsat de her midler, så i forhold til det med »vi« er det i hvert fald noget, hvor jeg, hvis de var til stede, skulle takke finanslovspartierne for at have fundet den finansiering
Efter loven kan der allerede træffes midlertidig afgørelse om samvær, mens sagen behandles.
Kontaktbevarende samvær var jo noget, man indførte med chikanepakken – jeg mener, det var tilbage i 2015.
Det fastsættes ikke, hvis det ikke vurderes at være det bedste for barnet.
Så hvis det, spørgeren fra Venstre spørger mig om, er, om jeg mener, at vi skal gøre op med det, så det altid skal fastsættes, må jeg sige: Nej, jeg mener, det er rigtigt, at vi holder fast i, at det skal være det bedste for barnet.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-11-10:
Så kan jeg i virkeligheden ende med at gentage spørgsmålet.
Altså, vi var oppe at bruge over 0,5 mia. kr.
, tror jeg, i et af overslagsårene på Familieretshuset.
Så jeg synes måske, at vi skal passe på med at snakke om, at det er et system, der er underfinansieret – så skal vi måske i virkeligheden også kigge på, hvad det er, vi skal have justeret i reformen.
For der er i hvert fald mange andre områder, bl.a. handicapområdet, hvor vi ikke kan sige, at vi bare tilfører mere og mere pr. automatik.
Jeg kunne stadig væk godt tænke mig et klart og konkret svar fra ministeren i forhold til det med overvåget eller kontaktbevarende samvær, altså om det er noget, vi skal arbejde videre med at der som udgangspunkt burde være.
Astrid Krag (S), 2021-11-10:
Tak for det.
Man vil på intet tidspunkt have hørt mig negligere alvoren af de lange ventetider.
Det er jo en konsekvens af, at vi fik et nyt skilsmissesystem, som blev forhandlet under den tidligere regering og trådte i kraft kort før valget, og som viste sig at være meget underfinansieret.
Derfor blev det født med lange ventetider, og derfor har vi jo også afsat endog meget store midler på to på hinanden følgende finanslove for at nedbringe de ventetider, og det ser heldigvis ud til, at det forløber helt efter planen.
Så her har vi taget ansvar.
Der er jo – og det har vi også drøftet tidligere – i dag mulighed for at fastsætte samvær.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-11-10:
Og tak til ministeren for besvarelsen.
I Venstre er vi helt enige – selvfølgelig skal man altid være på barnets side, også i de her sager.
Nu nævnte ministeren selv det med retssikkerhedskonsekvenserne, og vores høring startede sådan set med en personlig beretning fra en far.
Nu hørte vi kun en enkelt beretning, og det var sådan set på grund af tidspres, for vi har fået talrige eksempler – og det tænker jeg at ministeren helt sikkert også har – fra både mødre og fædre, som sidder fast i det her system med store konsekvenser for deres familieliv, deres hverdag og deres arbejdsliv og også med store retssikkerhedsmæssige konsekvenser.
Det er også derfor, jeg har kaldt ministeren ind i dag, for jeg kan ikke finde noget fra ministeren om Familieretshuset.
Ministeren har simpelt hen ikke udtalt sig siden den 19. august, og derfor tænkte jeg, at det var en kærkommen lejlighed foranlediget af den her høring til at høre, hvad der er af nyt.
Derfor har jeg også et par konkrete spørgsmål, jeg godt kunne tænke mig at stille.
Jeg hører også, at ministeren er åben over for, at vi får justeret den her reform, for det er netop en stor og meget livsindgribende reform for både børn og forældre i det her system.
Men situationen er jo rigtig, rigtig alvorligt, fordi vi netop ser nogle af de her sager med de her frygtelige forløb, og det gælder både for faren og moren, men det går jo i sidste ende ud over barnet.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ministerens holdning til den diskussion, vi var inde over rigtig mange gange i forbindelse med høringen, og som jeg formoder ministeren er fuldt ud bevidst om, nemlig diskussionen om overvåget samvær.
Vi har tidligere diskuteret det, også i samrådsregi, og spørgsmålet er: Burde der ikke altid være en eller anden form for overvåget eller kontaktbevarende samvær i de her sager, netop fordi vi kan se, at barnet på den lange bane altså risikerer at miste kontakten til den ene forælder?