Torsten Gejl (ALT), 2020-12-21:
Vi gjorde det i 2019, da vi lavede en af de mest ambitiøse klimalove i verden, nemlig at reducere Danmarks CO 2 -udledning med 70 pct. i 2030.
Men vi mener, at det hele derefter er gået lidt i stå.
Vi har kun planer om at spare 7,2 af de ca. 20 mio. t CO 2 , som det kræver, hvis vi skal nå vores 70-procentsreduktion i 2030.
Regeringen har introduceret et hockeystavsbegreb.
Som jeg læser det, betyder det, at vi skal spare mest til sidst op til 2030.
I Alternativet vil vi gerne vende hockeystaven om, så det er her i starten, vi skal planlægge de store besparelser, mens vi har en hel masse kendte virkemidler som vindmøller, solenergi, elbiler osv.
Det kræver, at vi hæver ambitionerne igen, både i forhold til de aftaler, der er indgået, og dem, der er på vej.
F.eks. har Radikale, SF, Enhedslisten og Socialdemokraterne lavet en bilaftale, som kun sparer 2,1 mio. t CO 2 i 2030, selv om der efter Alternativets mening er brug for at spare det tredobbelte på bilområdet, hvis vi skal nå 2030-målet.
Aftalen betyder, at der kommer 3,1 millioner biler på vejene i 2030.
Det er 600.000 flere, end der er i dag, og kun 775.000 af bilerne er grønne.
Vi håber, at regeringen og støttepartierne vil åbne den aftale igen og gerne invitere Alternativet til at hjælpe med at forhandle antallet af biler ned.
Det er jo godt nok med elbiler, og det er o.k. med hybridbiler, hvis man altså husker at lade dem op, hvilket det ikke er alle der gør, men det samlede antal af biler skal ned.
Det mener vi kan nås ved f.eks. at udvide delebilsordningerne, at lave højere vejafgifter eller roadpricing, ved mere offentlig transport, eventuelt ved en stigning i benzinprisen.
Der synes vi, det er for lidt, at der kun er afsat 3 mio. kr. til at markedsføre delebilsordninger.
Vi skal jo lære at køre sammen i stedet for at sidde og kukkelure i hver vores bil – i hvert fald så snart vi er ude af coronakrisen.
Det næste område, hvor jeg synes vi skal være mere ambitiøse, er skatteområdet.
Vi er nødt til at få en ensartet CO 2 -skat, uanset hvem du er og hvor du udleder.
Regeringen, Venstre, Radikale, SF og Konservative siger ganske vist, at de ikke kan finde ud af det, at det ikke kan lade sig gøre rent teknisk endnu.
Men så kunne man jo starte et sted, f.eks. med flyafgift, kødafgift, benzinafgift.
Det er da nemt nok at finde ud af.
Og så er det selvfølgelig vigtigt med social kompensation, så de laveste indtægter får penge tilbage fra det overskud, der kommer ind på afgifterne.
Det er jo ikke dem, der har hovedansvaret for CO 2 -udslippet.
Men uanset hvad, skal vi have en skatteaftale med en ensartet CO 2 -skat, og hvis Alternativet skal bestemme, så skal den være på 1.500 kr. pr. t udledt CO 2 .
Men her skal vi også sikre, at det ikke er de laveste indkomster, der betaler gildet, så i Alternativet foreslår vi, at man betaler det provenu tilbage til befolkningen på en måde, så alle får lige meget tilbage, men selvfølgelig har dem, der har udledt mest CO 2 , betalt mest.
En ting, der af uransagelige årsager er nævnt i redegørelsen, som vi snakker om i dag, er stop for boringer efter olie og gas i Nordsøen.
Jeg kan ikke se, at det direkte har noget med 2030-målet at gøre.
Så det svarer lidt til at sige: Jeg vil tabe 5 kg i 2030 ved at holde op med at spise slik i 2050.
Vi synes faktisk, det er lidt pyntegrønt at fejre aflysningen af ottende udbudsrunde i Nordsøen, når stort set alle ansøgerne havde trukket sig.
Det svarer lidt til at sige, at vi holdt op med at sælge olie og gas, fordi der ikke er nogen, der gider at købe det.
Faktisk er det flere år siden, at olieselskaberne begyndte at tvivle på den langsigtede kommercielle forretning i Nordsøen.
Derefter lod partierne bag Nordsøaftalen sig presse til at give skatterabatter til investeringer i Nordsøen i 2017.
Dermed har partierne sikret olieindustrien stabile rammeaftaler de næste 30 år.
I Alternativet tror vi, at boringer efter olie og gas uden store rabatter ville være ebbet ud i løbet af 15-20 år.
Det lyder derfor lidt hult, når man fejrer en aftale, der forlænger olie- og gasboringerne i Nordsøen til de næste 30 år.
Her er vi enige med Enhedslisten om, at vi skal regne på, hvad det koster at stoppe boringerne allerede i 2030, 2035, 2040.
Det var eksempler på nogle af de aftaler, som Alternativet gerne ser åbnet igen, så vi kan proppe lidt flere grønne ambitioner ned i dem.