runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-11-21:
Jeg skal være ude på Refshaleøen om 20 minutter, så jeg håber ikke, at I stiller mig så mange spørgsmål.
Men det må I selvfølgelig selv om.
Nu ville jeg bare lige sige det ud i lokalet.
Alternativet er en del af den oprindelige aftale om minimumsnormeringer.
Det er en aftale, som især kom til på baggrund af massive forældreprotester og dannelsen af Forældrebevægelsen #HvorErDerEnVoksen.
Det var og er stadig nødvendigt med en lovgivning, der sikrer nok voksne til vores børn ude i daginstitutionerne.
Det sikrer loven desværre ikke i sin nuværende form, da det stadig er såkaldte papirsnormeringer, som børnene får fra 2024.
Derfor kæmper vi i Alternativet videre for reelle minimumsnormeringer i børnehøjde.
Minimumsnormeringer er børnenes ret til og garanti for omsorg, nærvær og tryghed, når deres forældre eller primære omsorgsgivere er på arbejde.
Med det her lovforslag rettes fokus så på de private dagtilbud, som ifølge den nuværende lovgivning skal opgøre deres normeringer med udgangspunkt i tallene fra de kommunale institutioner.
Det har jo så vist sig ikke at være muligt, hvilket børne- og undervisningsministeren blev gjort opmærksom på gennem spørgsmål fra bl.a. Alternativet og Daginstitutionernes Lands-Organisation.
I Alternativet støtter vi op om det her lovforslag, for der skal selvfølgelig være styr på opgørelsesmetoderne.
Vi appellerer til, at regeringen tager initiativ til at indkalde til drøftelser om, hvordan vi fremadrettet opgør minimumsnormeringerne.
I Alternativet mener vi, at det er det mest rigtige at lave opgørelser på institutionsniveau, hvilket vil løse problematikken, som det her lovforslag er udløst af, og samtidig vil det give forældrene den gennemsigtighed, som jeg mener at de bør have krav på.
Dagtilbuddene er jo trods alt det sted, hvor de fleste af Danmarks børn tilbringer de fleste af deres vågne timer.
Lotte Rod (RV), 2023-11-21:
Ja, det er vores hovedprioritet, og det er jo, fordi jeg ønsker en ny økonomisk model.
Altså, lige nu taler alle om at sætte tidligt ind og forebygge, men vi gør det modsatte, og det betyder jo, at børn, som egentlig bare er lidt krøllede, måske lidt stille, måske lidt vilde, ender med at få brug for specialstøtte og at komme på specialskole og ender med at blive meget dyrere for samfundet, i stedet for at vi satte tidligt ind og rent faktisk hjalp dem med det samme.
Derfor har vi jo brug for herindefra at lave en ny økonomisk model, som rent faktisk giver pengene til at sætte tidligt ind.
Anni Matthiesen (V), 2023-11-21:
Vi skal have en ny generationskontrakt, og børnene skal prioriteres højere end alle andre, kan jeg forstå – også højere end de ældre på plejehjemmene.
Så det er først og fremmest børnene, der skal ansættes en masse ekstra personale til.
Er det sådan, jeg skal forstå Radikale Venstre, altså at det udelukkende er børnene, der skal prioriteres, og så er det egentlig ligegyldigt med alle andre?
Lotte Rod (RV), 2023-11-21:
Det starter jo med prioriteringen, og det er derfor, vi i Radikale Venstre ønsker en ny generationskontrakt, der siger, at vi simpelt hen bliver nødt til at prioritere børnene højere, end vi gør i dag.
Det er et spørgsmål om penge, men det er også et spørgsmål om mennesker.
Og det er derfor, jeg også er så optaget af gerne at ville have uddannelsesstillinger i alle institutioner.
Jeg mener, det burde være en helt almindelig del af det at være en børnehave, at man altid er i gang med at uddanne en medhjælper til assistent eller en assistent til pædagog, fordi man jo ikke kan vente på, at de der pædagoger bare kommer.
Men vi må også som Folketing være med til at tage ansvar for at uddanne nogle flere pædagoger.
Anni Matthiesen (V), 2023-11-21:
Når Radikale Venstres ordfører holder ordførertaler, er der nogle ord, som ofte går igen, har jeg sådan lagt mærke til, og det er sådan noget med, at man gerne vil have flere penge, at man gerne vil have flere pædagoger, at der skal være bedre ledelsesuddannelse osv.
Og jeg kommer altid til at sidde og tænke: Fint nok, men hvordan?
Der er jo en efterspørgsel inden for næsten alle brancher.
Og der kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvis man ser på tallene, især i yderområderne, er det jo rigtig vanskeligt faktisk at få personale nok i vores daginstitutioner, så hvordan tænker Radikale Venstre at det her skal løses?
Lotte Rod (RV), 2023-11-21:
Ledelsen og kulturen i institutionen er enormt vigtig, og derfor betyder det jo også noget, at man har friheden til at udfolde sin pædagogiske dømmekraft, og at man ikke hele tiden skal sidde til et møde og egentlig bare afrapportere henne på rådhuset, som ikke er det, man brænder for, men at man får lov til faktisk at brænde for børnene.
Men hvis vi nu tager udgangspunkt i, at der er de her ca. 20 pct. af børnene, som står udenfor og har brug for hjælp fra en voksen til at komme ind i legen, så gør det en forskel, at den voksne faktisk har tid til at se, præcis hvad der sker i legen, fange barnet og hjælpe barnet med at komme ind i legen – og det kan man kun, hvis man er helt til stede og nærværende.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-11-21:
Det kan man jo også se på de undersøgelser, der er lavet.
Så det er ikke, fordi jeg ikke er meget optaget af det.
Altså, jeg er meget optaget af, at vi får løst de udfordringer, der er, især på daginstitutionsområdet, og jeg synes, at det var en overraskende forfærdelig rapport, der kom fra VIVE, omkring kvaliteten i daginstitutionerne.
Men når man kigger på rapporten, kan man jo også se, at der kan ligge to stuer ved siden af hinanden med samme normering, men hvor kvaliteten er meget forskellig, og den eneste ting, jeg kan se skulle adskille det der, er ledelse.
Har Radikale noget politik for, hvordan man skulle kunne løse de her problemer, og hvordan man kan gøre vores pædagoger til dygtigere ledere?
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-21:
Så jeg ved ikke, hvad ordføreren sidder og forsøger at fiske ud.
Men det nytter ikke noget, at vi faktuelt kan se – og det må ordføreren jo give mig ret i – at vi nu bruger meget, meget mindre tid med børnene.
70 pct. af de ansattes tid bliver brugt på dokumentation, hvor det tidligere var 50 pct.
Det vil jo sige, at vi alt andet lige enten har fået nogle, som er blevet dårligere og langsommere til at skrive, eller har lagt mere bureaukrati ud til dem.
Så kan man kalde det minimumsnormeringer alt det, man vil.
Virkeligheden er, at medicinen, som SF var fortaler for, med, at der skulle være minimumsnormeringer, ingen mening giver, for problemet, sygdommen, er for meget bureaukrati.
Jacob Mark (SF), 2023-11-21:
Jeg vil gerne møde den pædagog, der bruger 70 pct. af al sin tid på papir.
Men lad nu det ligge.
For jeg vil egentlig gerne have svar på mit spørgsmål: Kan ordføreren nævne én konkret ting, som pædagogerne bruger deres tid på, som man kunne fjerne, og som ville give dem mere tid – bare én ting?
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-21:
Jeg tror selv, at det enkeltstående vigtigste er, at den opkvalificeringspulje, der blev aftalt i forbindelse med aftalen om minimumsnormeringer, kommer til at fungere godt.
Den blev jo meldt ud her i sommer som en tildelingspulje.
Det betyder, at alle kommuner får en pose penge, som de kan bruge til opkvalificering af personale, som de allerede har ansat.
Det kan både være gennem amu-forløb, og det kan være en pædagogisk assistent, der ønsker at læse til pædagog, og det kan også være en pædagogmedhjælper, der har været ansat igennem mange år, og som man er glad for, og som man gerne vil give en meritpædagoguddannelse.
For lovgivningen om minimumsnormeringer sikrer jo kvantiteten ; nu mener jeg, at der er behov for at kigge på kvaliteten .
Så lad os få mest mulig uddannelse for de penge – det tror jeg er den bedste måde at få den lovgivning til at fungere godt på.
Jacob Mark (SF), 2023-11-21:
Så jeg vil tillade mig lige at spørge til minimumsnormeringerne generelt – det håber jeg er okay – for det hænger jo sammen, og fra januar 2024 skal de jo virke.
Regeringen har ikke meget med om minimumsnormeringer eller dagtilbud i sit regeringsgrundlag, og derfor er jeg lidt optaget af, hvordan regeringen og ministeren vil sikre sig, at minimumsnormeringerne faktisk kommer
godt i gang.
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-21:
Tak, formand.
Først og fremmest tak til alle ordførere for en god debat.
Det er jo et lidt teknisk og – synes jeg også selv – lidt udramatisk lovforslag, men det har også givet anledning til en lidt mere generel diskussion af loven om minimumsnormeringer, og det er jo fint nok.
I 2021 blev det besluttet, at der med virkning fra den 1. januar af 2024, altså om godt en måned, skulle indføres et lovkrav om minimumsnormeringer i daginstitutioner, herunder i privatinstitutioner, men vi kan nu konstatere, at der er udfordringer med at implementere lovkravet for privatinstitutioner.
Det her lovforslag indebærer derfor en udskydelse af tidspunktet for, hvornår der skal være minimumsnormeringer i privatinstitutioner, og samtidig ophæves det kommende lovkrav om, at den enkelte privatinstitution skal have en normering, som mindst svarer til den gennemsnitlige normering i kommunen.
Det giver os en mulighed for at udarbejde en mere administrerbar model.
Lovforslaget ændrer ikke på de i 2021 vedtagne krav om minimumsnormeringer i kommunale, selvejende og udliciterede daginstitutioner og puljeordninger, som er medtaget i det her forslag.
De kan træde uændret i kraft den 1. januar 2024, som det hele tiden har været hensigten.
Der skal fortsat være flere voksne i daginstitutionerne, og vi skal have kvalitet i alle dagtilbud.
Det ændrer vi ikke på med det her lovforslag.
Med lovforslaget justeres kravet om minimumsnormeringer i privatinstitutioner, så der ligesom i øvrige daginstitutioner stilles krav om én pædagogisk personale pr. tre børn i vuggestuer og én pr. seks børn i børnehaver.
Vi forventer, at det træder i kraft fra den 1. januar 2025.
Med lovforslaget sikrer vi også, at normeringen fortsat følger barnets alder i alle daginstitutioner.
Vi vil fastsætte regler om opgørelsen af normeringen i privatinstitutioner og deres dokumentation med afsæt i den opgørelsesmetode, som det er besluttet skal gælde for opgørelsen af normeringer i kommunale og selvejende institutioner m.v. og privatinstitutionernes forhold, herunder datamæssige og administrative hensyn.
Det er vigtigt, at opgørelsesmetoden ikke bliver en administrativ byrde for privatinstitutionerne, og vi har derfor tænkt os at inddrage både Kommunernes Landsforening og de organisationer, der varetager privatinstitutionernes interesser, i forarbejdet.
Med lovforslaget sikrer vi, at der vil være lovkrav om minimumsnormeringer i alle daginstitutioner efter dagtilbudsloven, og på den måde styrker vi rammerne for daginstitutionerne, så børnene får bedre forudsætninger for at have det godt, for at lære noget og være glade for at møde ind om morgenen.
Samtidig sikrer vi, at privatinstitutionerne ved, hvilket normeringskrav de skal leve op til.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-21:
Jamen vi skal lige være enige om, at det, når man vælger at spare på det ude i kommunerne, så er en kommunal beslutning, og det er jo en beslutning, hvor de enkelte kommuner har valgt at sige, at det er de her områder, de gerne vil spare på.
Jeg er ikke enig i de prioriteringer, som kommunerne laver.
Jeg mener, at man skulle prioritere anderledes.
Jeg mener, at man i langt højere grad skulle prioritere børnene, de unge og de ældre, end at man skulle kunne prioritere sjove kulturprojekter, centraladministration og ledelse.
Men det er jo en politisk prioritering, og der kan man så underkende kommunerne og sige, at vi der ikke skal have kommunalt selvstyre.
Jeg er meget uenig i den måde, kommunerne prioriterer penge på derude.
Men det er jo så bare min holdning.
Jacob Mark (SF), 2023-11-21:
Jeg siger det bare igen: Loven om minimumsnormeringer er en grundressource, som vi har bestemt herinde fra Christiansborg, for at sikre, at der ikke kommer besparelser på normeringen.
Så har kommunerne så, forskelligt fra kommune til kommune, besluttet, hvad pædagogandelen rundtomkring skal være, og det bliver der ganske rigtigt sparet på lige nu, og det mener jeg at vi herinde fra Christiansborg skulle sætte en stopper for.
Jeg er da fuldstændig enig i, at det er et stort problem, at vi ikke har pædagoger nok, men spørgsmålet er, om man løser det, ved at der bliver sparet, som var det, der skete før minimumsnormeringerne, eller om man løser det ved at sikre flere ressourcer til efteruddannelse og et godt arbejdsmiljø.
Jeg mener, at det er ret klart, hvad man vil vælge.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-21:
Det mener jeg så ikke er korrekt.
Det kan kommunerne stadig væk gøre, for de kan så bare flytte pengene fra et andet område, som ikke er minimumsnormeringerne.
Det er stadig væk ikke 100 pct. af udgifterne til børneinstitutionerne, som går til personale.
Min anke går på, at det i børnehaverne p.t. kun er hver anden, der er pædagoguddannet, og når du ikke kan få flere pædagoger lige nu, hvem bliver det så, man får ind til de her minimumsnormeringer?
Det bliver ikke pædagogisk personale, og så kan man sige, at det er ligegyldigt.
Det mener jeg ikke at det er.
Jeg mener, at det har en betydning, om du har uddannet personale derude eller ej.
Jacob Mark (SF), 2023-11-21:
Ja, og det er måske en mere opmuntrende bemærkning end den foregående.
For det, som ordføreren efterspørger, er faktisk sådan, som loven om minimumsnormeringer er.
Der ville SF gerne have, at man skulle sikre sig, at det var til pædagogisk personale.
Men det, som det blev til, var faktisk en grundressource, som bliver tildelt kommunalt, svarende til en normering på en-tre og en-seks.
Når de penge kommer ud i den enkelte institution – og her mener jeg, at man skal lave en lov, der sikrer, at de kommer helt derud, for lige nu kommer de kun ud i kommunen – kan de i institutionen bruge det på det, de vil.
Det er altså bare for sige, at minimumsnormeringen i dag er en grundressource, der sikrer, at man stopper besparelser derude lokalt på daginstitutionerne.
Det er ikke noget med, hvem der har hvilke stillinger.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-21:
Men jeg har svært ved at se, hvad det er for et svar, som ordføreren vil have.
For jeg kan godt mærke, at det er en kamp, fordi man i lige præcis ordførerens parti har sagt, at minimumsnormeringer er det, vi skal vælges på herinde.
Virkeligheden er, at jeg er enig med ordføreren, håber jeg, i, at man skal have frigjort mere tid til børnene.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-11-21:
Jeg er glad for, at ordføreren kommer til at følge det tæt, og jeg håber også, at de private daginstitutioner ikke har behov for den her slags bekymring, for hvis det, de bekymrer sig for, passer, så synes jeg godt nok, at det her lovforslag er fjendsk, decideret fjendsk, over for de private daginstitutioner.
Så jeg håber ikke, at de private daginstitutioner får ret i det her, men jeg er glad for, at ordføreren vil følge det tæt.
Lotte Rod (RV), 2023-11-21:
Jeg vil gerne af med eksamenerne, fordi jeg mener, det fylder alt for meget.
Jeg synes, vi hører fra alt for mange elever, at når man starter i udskolingen, kommer det hele til at pege hen imod, at man skal lære det, fordi man skal bruge det til eksamen.
Derfor kunne jeg godt tænke mig, at vi lavede en ny måde at afslutte fagene på, og jeg ville ønske, at vi kunne gøre det i et udviklingsprogram sammen med lærerne og skolen, sådan at skolen igen kunne komme til at stå i sin egen ret, og at det der med, hvad man skal bagefter, er noget, man gør bagefter.
Anni Matthiesen (V), 2023-11-21:
Jeg har det sådan, og det ved Liberal Alliances ordfører også udmærket godt, at jeg jo også holder møder med de private daginstitutioners foreninger, også for at få input fra dem.
Jeg vil så sige, at jeg ikke har nogen bekymring i forhold til det her lovforslag, men jeg kan også sige så meget, at det jo er noget af det, som jeg kommer til at følge tæt, også når vi skal til at implementere det, når vi når frem til januar 2025.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-11-21:
Når vi har med mennesker under 18 år at gøre, synes jeg godt, at vi kan træffe nogle beslutninger herinde fra Folketinget om, hvilke rammer der skal være.
Jeg synes ikke, at vi bare kan sige, at det påhviler den enkelte, men jeg er meget enig i, at forældrene har et meget stort ansvar.
Men nogle, der også har et ansvar, er dem, der producerer de her apps, som laves på en måde, hvor de bl.a. har adfærdspsykologer til at prøve at gøre dem så afhængighedsdannende som muligt.
Og det tror jeg egentlig godt at vi kan træffe nogle beslutninger om, altså om det egentlig er noget, vi bare skal tillade, eller om vi skal sige, at det måske, når det handler om 16-årige, giver mening at sætte nogle grænser op for, hvor afhængighedsdannende produkter man må tilbyde dem.
Det er jeg i hvert fald ikke bange for at skulle regulere.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-21:
Jeg mindes nu ikke, at det er så lang tid siden, at der er nogle, der har foreslået at afskaffe karaktererne.
Jeg mener, at Enhedslisten stadig væk har en politik om det.
I 2019 havde de det i hvert fald som et konkret forslag.
Nå, men jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om noget.
Det kan vi godt blive enige om måske ikke er særlig hensigtsmæssigt, i forhold til hvad det gør ved den unge hjerne osv.
Men påhviler ansvaret for det fællesskabet, staten eller forældrene, når den 16-årige vælger at bruge 2 timer på TikTok i sin fritid?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-11-21:
Jeg tror godt, vi kunne blive enige om, at der skal en ny karakterskala til, men vi skal jo så også blive enige om, hvad det skal være for en karakterskala.
Personligt vil jeg gerne genindføre 13-skalaen, men det forestiller jeg mig ikke nødvendigvis at SF er enig i.
Men jeg synes helt klart også, at vi skal kigge på det, når vi har tid til det.
Astrid Carøe (SF), 2023-11-21:
Tak for det.
Det er jeg da glad for at høre.
Det viser sig jo så også, at der faktisk igen er et flertal i Folketinget, der godt kunne tænke sig en ny karakterskala, for det var alle oppositionspartierne, der stemte for det her beslutningsforslag, og da vi diskuterede det dengang, var jeg også meget åben over for, at man kunne gøre det på andre måder eller gå langsommere frem, hvis der var behov for det, men jeg hørte ikke så meget lydhørhed fra regeringens side, så det glæder mig da, hvis det er noget, man arbejder med internt.
Ja, det er et stort arbejde, men det er jo også noget, man har sat i gang for længe siden med nedsættelsen af en ekspertgruppe, der har kigget på det og faktisk er kommet med nogle ret gode bud på det.
Så der er altså noget, vi kunne køre videre med, hvis der var interesse for det fra regeringens side.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-11-21:
Jeg vil da gerne gentage det, jeg sagde, da vi behandlede det beslutningsforslag, og det var, at jeg personligt var enig, men at det ikke var noget, vi kunne komme igennem med.
Det handlede i høj grad om den tidsplan, der var, og det er også noget, der strækker sig ret bredt ud.
Så der er ret mange, der skal være enige i, at vi skal ændre kriterierne, for at vi kan gøre det.
Men det er noget, som jeg prøver at presse på for at vi får gjort.
Astrid Carøe (SF), 2023-11-21:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for en rigtig fin tale, som jeg langt hen ad vejen er meget enig i.
Jeg tror også, det er ved at være mange år siden, at der er nogen, der har foreslået helt at afskaffe karakterer.
Jeg synes, det er interessant, at ordføreren siger, at man i Moderaterne gerne vil kigge på at lave en ny karakterskala, for det er jo ikke mange måneder siden, at jeg fremsatte et beslutningsforslag her i salen om at lave en ny karakterskala, hvilket Moderaterne jo stemte imod.
Jacob Mark (SF), 2023-11-21:
Hvis jeg må drømme lidt på talerstolen, ville jeg sige, at vi har et helt tosset fokus på afgangsprøver i det her land, meget mere end man har i andre skandinaviske lande, meget mere end man har i europæiske lande.
Det er jo naivt at forestille sig, at vores 9. klasser ikke skulle videre til noget andet, men vi sætter ligesom et hav af prøver op og siger: Nu tester vi jer i det hele, for ellers har det ikke værdi.
Jeg ville hellere have færre prøver og mere fokus på overgangen til nye ungdomsuddannelser.
Sara Emil Baaring (S), 2023-11-21:
Tak for det.
Men hvis vi nu skal se, om vi kan prøve at få afdækket alle de unges kompetencer, er det så ikke vigtigt, at vi går ind og kigger på, hvordan de her afgangsprøver er skruet sammen?
Jacob Mark (SF), 2023-11-21:
Når jeg ikke nævner det som en låge, er det jo, fordi man typisk i adventskalenderen har fire låger, og så skulle jeg vælge.
Men stillet over for det valg, at man som ungt menneske enten bare bliver målt på karakterer og så ellers kan gå op til en optagelsesprøve til gymnasiet, eller at man både bliver målt på minimumskarakterer, som fru Merete Riisager lavede det til, og det sociale og det personlige, så kan jeg godt forstå, at det bliver for uoverskueligt for de unge.
Jeg ville som voksent menneske heller ikke kunne lide, at folk skulle måle mig på alt det.
Så i forhold til det valg synes jeg, at det, vi vælger nu, er langt er bedre.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-21:
Nej, absolut ikke.
Det er jeg ikke uenig i.
Men når man snakker om, hvis ansvar det er, at der bliver brugt 2 timer på noget, som er afhængighedsskabende, så må det til syvende og sidst være forældrenes opgave med en 16-årig.
Det er det samme som det, ordføreren snakkede om, med, at der er elever, som kommer ikkeudhvilet i skole.
Altså, måske skulle vi og skolerne begynde at sætte nogle krav til forældrene, i forhold til hvad det er for nogle opgaver, man har som forældre, og så være lidt mere konsekvente over for de forældre, som ikke løser de her opgaver, så de rent faktisk kommer i skole udhvilet og klar til undervisning.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-11-21:
Men vi kan bare konstatere, at der er mange forældre, der ikke lever op til det ansvar.
Og skal vi så bare sidde på hænderne og sige, at det tillader vi, og at vi vender det blinde øje til?
Og der ved jeg, at der er nogle partier, der er ekstremt liberale og siger, at det kan vi ikke røre ved, og der er andre partier, der er mere moderate og siger, at det skal vi også kigge ind i og gøre noget ved.
Lotte Rod (RV), 2023-11-21:
Tak for det.
Det med juleeventyret var måske lidt tidligt for mig, så i stedet vil jeg digte videre på Tove Ditlevsen.
En 14-årig kan synge Taylor Swift og råbe med på Tobias Rahim, spille brætspil, grine af videoer med Scorsese på TikTok, drømme om Harry Styles, kysse den første kæreste, læse bøger og shoppe.
En 14-årig kan ikke stå op til tiden, høre efter, når forældre eller lærere snakker meget længe, stille ting i opvaskemaskinen, bære at blive stemplet eller vide, hvad man skal resten af livet.
En 14-årig skal kunne være ung uden skyldfølelse.
Jeg er simpelt hen så glad for, at vi endelig afskaffer uddannelsesparathedsvurderingen.
Der er ikke nogen unge, der skal have at vide, at de ikke er parate.
Vi i Radikale Venstre vil gerne gå meget længere.
Jeg vil gerne af med de mange mål og de mange eksamener, sådan at skolen igen kan blive det, som skole egentlig betyder, nemlig fri tid.
Det er der, hvor man er fri fra sine forældre og fra arbejdet.
For jeg drømmer om, at unge i udskolingen skal have lov til at være nysgerrige og fordybe sig i det, de synes er spændende, og kan få lov til at være sammen om noget, hvor de ikke hele tiden skal forholde sig til nogle mål inde i sig selv, men hvor de kan få lov til at glemme sig selv, fordi de er opslugt af noget i fællesskab.
Derfor støtter vi i Radikale Venstre det her lovforslag.
Jeg har lovet at hilse fra Alternativet og sige, at det gør de også.
Dermed håber jeg, at vi kan tage et vigtigt skridt hen i retning mod, at unge ikke skal være voksne; de skal have lov til at være unge.