runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2019-01-31:
Vi skal gøre, hvad vi kan, for at flest mulige grise kun bliver kørt fra stalden og hen til det hjemlige slagteri.
Det er en rigtig god idé.
Jeg forstod på hr. Christian Poll, at midlet til at opnå det mål skulle være, at vi fremprovokerede en traktatkrænkelsessag i EU-systemet, men det synes jeg er en alt for risikabel vej.
Vi har mulighed for at presse EU-systemet, og det skal vi gøre, og så har vi også i Danmark nogle værktøjer i værktøjskassen, og dem skal vi kigge på.
Karina Due (DF), 2019-01-31:
Tak for det.
Allerførst tak til Enhedslisten for at have rejst debatten om dyretransporter igen.
I Dansk Folkeparti har vi den grundholdning, at produktionsdyr skal slagtes så tæt på det sted, hvor de er født og opfedet, som overhovedet muligt.
Fragt af dyr skal begrænses
mest muligt af hensyn til dyrene.
Derfor giver beslutningsforslaget simpelt hen ikke nogen mening.
Lige så snart vi er ude over Danmarks grænser, gælder EU-lovgivningen, og den kan vi ikke lave om på herindefra – gid det dog var så vel, at vi kunne.
Vi kan altså kun lave en særregel for transporter til og med den danske grænse.
Jeg kan ikke lade være med at tænke på, hvad der ville ske, hvis det var sådan, at vi lavede det her forbud mod dyretransporter på over 8 timer.
Det ville jo blive eftertragtet at lave en forfærdelig masse samlesteder lige syd for grænsen, og det ville jo så betyde, at samlesteder i Danmark ville lukke.
I Danmark ville vi ikke længere have mulighed for at holde øje med dyrevelfærden på samlestederne; vi ville ikke længere have mulighed for at sætte ind med den øgede kontrol på samlesteder, som der netop bliver igangsat nu.
Er det virkelig det, man ønsker?
Det tror jeg faktisk ikke.
Der er slet ikke nogen tvivl om, at hvis det var sådan, at vi selv kunne bestemme fuldt ud, så skulle alle dyr, der er født i Danmark, opvokse og slagtes i Danmark, og så kunne man for min skyld fragte de slagtede dyr så langt, som man overhovedet ønskede.
Men, altså, det her er et beslutningsforslag, som man risikerer ville kunne give den modsatte effekt af det, man rent faktisk går efter – vi kunne få en ringere dyrevelfærd i forhold til det niveau, vi har i Danmark i dag.
Og det kan vi jo ikke bakke op om.
Men kan man komme med noget, hvor vi kan hæve dyrevelfærden i EU – og vi går også meget ind for at udfordre EU på det her område, for der har EU nok spillet fallit – så er vi med.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2019-01-31:
Jamen jeg vil da lige starte med at tage fat i det sidste, som ordføreren siger, nemlig at man gerne vil udfordre EU på det her.
Hvad betyder det så helt konkret?
Man bør stemme for Enhedslistens beslutningsforslag, som jo lige præcis gør op med den måde, som EU ser på dyr på, hvor EU ser dyr som en vare, som man jo i princippet ifølge transportforordningen må transportere rundt til evig tid, så længe man indlægger hvil.
Altså, hvad er det konkret, Dansk Folkeparti vil gøre?
Karina Due (DF), 2019-01-31:
Hvis det var sådan, at jeg vidste, hvad det var, vi kunne gøre lige nøjagtig med et knips med fingrene, så vi kunne få løst problemerne i EU, så tror jeg nok, at jeg ville have en anden stilling end at være medlem af det danske Folketing.
Men der er ikke nogen tvivl om, at vi vil gøre, hvad vi kan, for at hæve dyrevelfærden.
Men som jeg lige forklarede i min ordførertale, risikerer vi, at det her kunne give bagslag med ringere dyrevelfærd til følge, og det kan vi jo ikke stå inde for.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2019-01-31:
At andre så måske ikke er lige så gode til det, er jo svært for os at tage ansvaret for.
Men Dansk Folkeparti bryster sig så tit af at være dyrenes parti – der er kattekillinger på bussernes Dansk Folkeparti-reklamer, men jeg synes ærlig talt, at det klinger lidt hult.
Her får Dansk Folkeparti mulighed for at vælge mellem EU's syn på dyr, hvor man ser dyr som varer, og at begrænse det og sætte en grænse for, hvor langt vi må transportere dyr.
Altså, mener Dansk Folkepartis ordfører stadig, at man er dyrenes parti, når man her vælger EU til og vælger dyrenes rettigheder fra - og den belastning, de udsættes for?
Karina Due (DF), 2019-01-31:
Ja, så absolut, og det er jo det, jeg prøver på at forklare hr. Rasmus Vestergaard Madsen, altså, at konsekvenserne af det her beslutningsforslag jo netop kunne blive en ringere dyrevelfærd, fordi vi ikke længere vil have styr på det i Danmark, da det så er ude af vores hænder, lige så snart det er ude over grænsen
Vi vil sørge for, at vi selv kan sætte ind, hvis der er noget at komme efter.
Erling Bonnesen (V), 2019-01-31:
God dyrevelfærd ligger også os i Venstre meget på sinde.
Når vi har med dyr at gøre, har vi et ansvar for at sikre, at de bliver behandlet ordentligt og får opfyldt deres behov.
Det er den danske fødevaresektor en af de bedste til, og i udlandet er danske fødevarer bl.a. kendt for at være produceret under en meget høj dyrevelfærd.
Danmark er som bekendt et stort eksportland.
Alene i 2018 eksporterede vi over 14 millioner levende svin, og mange af dem transporteres til andre lande i det indre marked.
Derfor giver det god mening, at reglerne for dyretransporter er underlagt EU-lovgivning, så vi sikrer, at transportforholdene for dyrene er i orden, også når de har krydset den danske grænse.
Vi har allerede i dag omfattende krav til transport af dyr, bl.a. skal dyr ved transport af længere varighed fodres med passende mellemrum, have adgang til vand og tilstrækkeligt med strøelse, ligesom der stilles krav til bl.a. ventilation, areal pr. dyr og temperatur.
Forslaget her om nationalt at indføre et maksimum for, hvor længe dyr må transporteres over grænser, vil, som det allerede er fremgået af debatten, være i strid med EU-lov og det indre markeds frie bevægelighed, så derfor afviser Venstre forslaget.
Så skulle jeg hilse fra Konservative Folkeparti og sige, at de også afviser forslaget.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2019-01-31:
Det er rigtigt, som ordføreren siger, at vi også transporterer andre dyr end grise ud af landet, deriblandt mange, mange tusinde spædekalve til Holland.
Det er spædekalve, som er helt ned til 10 dage gamle.
I selv samme land, Holland, forbød man faktisk i 2015 selv at eksportere spædekalve ud af landet.
Det gjorde man, fordi der sådan set i transportforordningen er mulighed for det, hvis der er en særlig dyregruppe, man skal tage en ekstra vare på, ligesom vi har en særregel i forhold til udsættersøer i Danmark, og der brugte man den samme i Holland i forhold til spædekalvene.
Hvorfor skulle Danmark ikke følge Hollands eksempel?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-02-01:
Jeg synes det samme om ordførerens.
For det handler jo netop om at tolke på den enkelte kvindes grund til at bære et tørklæde – det må den enkelte redegøre for – og de grunde kan være meget forskellige.
Og nej, jeg mener ikke, at det at bære et religiøst symbol er agitation.
Al religion i det offentlige rum er jo en eller anden form for agitation, men det er ikke en agitation, en bevidst agitation, en provokation – noget, man vil provokere med.
Det er udtryk for ens religiøse overbevisning.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-01:
Mit indtryk af både danske skoler og af danske daginstitutioner er, at forældrene har en ret stor indflydelse og et stort ord at skulle have sagt, og at der er et rigtig godt samarbejde mellem forældre og den pågældende institution.
Så hvis det virkelig var så stort et problem, som ordføreren prøver at gøre det til, så havde vi nok hørt meget mere om det, og så havde der sikkert også været lokale sager i den forbindelse.
Men det er jo meget, meget begrænset.
Jeg vil gerne gå lidt videre med den argumentation, jeg havde før.
Ordførerens budskab er: Vi er desværre også nødt til at gribe ind over for jøderne.
Det beklager vi, kære jøder, men det er altså muslimernes skyld, at vi er nødt til at straffe jer.
Hvis ikke det er et forsøg på at opildne til had imellem forskellige trossamfund og splitte vores samfund, så ved jeg ikke, hvad det er.
Jeg tror, at ordføreren stadig væk ikke har forstået, hvad trosfrihed er.
Det handler jo om friheden til at praktisere sin religion, og det er jo den frihed, som ordføreren vil ind og begrænse med det her beslutningsforslag.
Så taler ordføreren om, at det er et udtryk for berøringsangst ude på de offentlige arbejdspladser, når der ikke bliver skredet ind over for de her religiøse hovedbeklædninger.
Har ordføreren overvejet, at det måske kunne være noget helt andet, nemlig at de chefer, der har ansvaret for den pågældende arbejdsplads, slet ikke opfatter, at det er noget problem, og at deres kollegaer og patienterne generelt heller ikke opfatter, at det er noget problem, og at de offentligt ansatte, der bærer f.eks. tørklæde eller en kipa, hvis det skulle være tilfældet, eller en turban, faktisk bestrider deres arbejde på allerbedste vis, og at den religiøse hovedbeklædning ikke er nogen som helst forhindring for det?
Har ordføreren overvejet, at det kunne være sådan, virkeligheden er?
Hvis virkeligheden er sådan, hvad er så formålet med det her beslutningsforslag?
Det kan jo så kun være at piske en stemning op, så vi får et had imellem forskellige trossamfund, og så vi får et had imod en bestemt befolkningsgruppe.
Marie Krarup (DF), 2019-02-01:
Det her drejer sig jo ikke om tankekontrol.
Det drejer sig om aflæsning af nogle symboler.
Det er da agitation.
Og der er også agitation i det islamiske tørklæde; det kan man ikke komme uden om – det sender nogle bestemte signaler.
Ellers var det jo også ligegyldigt.
Det har intet med tankekontrol at gøre, og det har intet med religionsfrihed at gøre.
Selvfølgelig må man have den religion, man ønsker.
Så det er simpelt hen en forvrøvlet argumentation.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-02-01:
Jeg vil håbe, at en pædagog i en dansk institution, der bærer tørklæde, vil sige: Det er, fordi det er min religiøse overbevisning; jeg vil gerne bære tørklæde; det er min tilknytning til den Gud, jeg nu tror på – eller hvad det end er for en grund, der gør det.
Hvis den pædagog siger, at det er, fordi Gud siger, at kvinder skal gøre det, så synes jeg faktisk, det er værd at tage en diskussion om.
Det er, fordi jeg dømmer folk på deres handlinger og deres holdninger.
Jeg synes, at ordføreren udtrykker en utrolig mangel på fornemmelse for virkeligheden og de mennesker, der bærer tørklæde og kæmper for ligestilling og frihed; dem møder jeg ofte.
Jeg udøver nemlig ikke tankekontrol.
Jeg dømmer ud fra holdninger og handlinger.
Forældre udøver hver dag alle mulige former for kontrol over deres børn.
Og der kan være mange grunde til, at man bærer forskellige ting.
Fordi det står ét sted, betyder det jo ikke, at det er den tolkning, man selv har af at bære tørklæde eller et kors eller alle mulige andre former for symboler.
Vi kan jo ikke gå ind og statsligt regulere, hvad der er den enkeltes tolkning af grunden til at bære et religiøst symbol.
Så er det statslig tvang, så har vi tolket for folk.
Det er ufrit, det er tvang, og det vil jeg ikke være med til.
Jeppe Jakobsen (DF), 2019-02-01:
Hvad er forskellen på de to ting?
Faktum er, at det er et barn, der møder et voksent menneske, som skal hjælpe det ind i samfundet, og som skal udvikle det, der siger: Det her er acceptabelt, det er sådan, det skal være.
Synes ordføreren virkelig, at børn skal udsættes for det?
Eller skal børn have lov til selv at træffe deres beslutninger om den slags, når de bliver gamle nok til det?
Tak for det.
Lad os tage det lille 3-årige barn, der møder ind i børnehaven og møder pædagogen, der har hovedtørklæde på, og spørger pædagogen: Hvorfor har du det?
Jo, bliver der svaret, det er, fordi det siger Gud at kvinden skal.
Er det en rimelig situation at stille det barn, den lille 3-årige pige, i – altså at blive mødt med det synspunkt?
Er det sådan, man skal mødes i en offentlig, skatteyderfinansieret børneinstitution i Danmark?
Er det en rimelig situation at sætte vores børn i?
Marie Krarup (DF), 2019-02-01:
Det er fuldstændig korrekt, at det her forslag retter sig imod det islamiske tørklæde, og derfor er vi nødt til at lave et generelt forslag, for man må ikke lave forslag, der retter sig imod en bestemt gruppe.
Men det er da ikke had.
Hvor skulle det komme fra?
Det er et spørgsmål om, om den offentlige sektor skal være neutral eller ej.
Jeg sammenligner det med 24-årsreglen, hvor vi også var nødt til at lave generelle regler for alle for at undgå tvangsægteskaber, mens det selvfølgelig havde været bedre, hvis man kunne have rettet det imod de få nationaliteter, der rent faktisk gennemfører tvangsægteskaber.
Men det må man ikke ifølge lovgivningen, og derfor er man nødt til at lave det generelt.
Men det er en misforståelse af forslaget at sige, at det retter sig imod religionsfriheden.
Preben Bang Henriksen (V), 2019-02-01:
Jeg vil blot lige supplere ordførertalen med at sige, at jeg nævnte fire partier, som jeg skulle hilse fra og sige, at de ikke kunne støtte forslaget.
Nu nævner ordføreren specielt De Konservatives manglende tilstedeværelse.
Jeg var ikke klar over, at man ligesom skulle begrunde eller fremlægge lægeattest, men jeg kan sige, at hr. Naser Khader er syg, og at det er derfor, han ikke er her.
Ellers kan jeg garantere for, at han ville være her og tage del i debatten.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-02-01:
Jeg har det helt som ministeren her, i alt fald er jeg enig i hendes tale.
Vi skal bekæmpe negativ social kontrol.
Ingen må tvinges til at bære et bestemt stykke tøj eller et bestemt symbol, og derfor har vi jo også i straffeloven et forbud mod at tvinge mennesker til at bære noget bestemt.
Vi skulle måske se på, om vi kunne implementere det bedre.
Derfor skal vi også arbejde hårdt for meget mere ligestilling og mere frihed i Danmark til alle grupper og selvfølgelig særlig til dem, der underlægges nogle former for tvang eller social kontrol.
Og for mig er det her, kampen står – kampen for mere frihed og mere ligestilling og mod tvang, undertrykkelse og ufrihed.
Det skal bekæmpes.
Det gør vi ikke ved at forbyde mennesker at bære tørklæde på arbejde.
Tværtimod ville vi udøve en statslig tvang, hvis vi gjorde det, og det er dumt.
Kan man være ufri og bære tørklæde?
Kan man være ufri uden tørklæde?
Også det.
Kan man så være fri og bære tørklæde?
Kan man være dansk og bære tørklæde?
Selvfølgelig kan man det.
Og alle dem, der bekæmper social kontrol, alle dem, der arbejder for frihed og ligestilling, tager jeg i hånden.
Dem burde vi alle sammen tage i hånden.
Dem hilser jeg velkommen i kampen, for vi har brug for at være mange, og vi har brug for, at vi kommer fra alle steder, med og uden tørklæde.
Og det her forslag vil trække i den modsatte retning.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-02-01:
Tak skal du have.
Det kan jeg ikke specifikt redegøre for, for jeg har ikke sat mig ind i, præcis hvad det er for nogle detaljer, men så vidt jeg er orienteret, er der nogle elementer i menneskerettighedskonventionen, som netop handler om det her med, hvilke rettigheder man har, når man f.eks. er frihedsberøvet.
Det må vi gå ind og kigge på.
Jeg har ikke sat mig ned og kigget på det i detaljer overhovedet.
Så det er mere en overordnet, kan man sige, orientering om, at vi skal huske at rette os efter det.
Hvis der er nogle konventioner på det her område, skal vi selvfølgelig overholde dem.
Trine Bramsen (S), 2019-02-01:
Grunden til, at jeg lige tager ordet, er, at ordføreren henviser til konventioner.
Derfor vil jeg gerne have ordføreren til at forklare, hvad det er for konventioner, der forhindrer, at man vil kunne gennemføre sådan et forslag her.
Hvad er det konkret for konventioner, der gør, at man eksempelvis bryder menneskerettighederne eller andet med det her forslag?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-02-01:
Tak for det.
I Alternativet kan vi heller ikke støtte det her beslutningsforslag.
Vi afventer gerne resultatet af den undersøgelse, som justitsministeren omtalte, og forholder os selvfølgelig til den, når den kommer.
Men det er klart, at noget af det, der er vigtigt for os, er, at der er nogle konventioner, der skal overholdes i forhold til de rettigheder, man trods alt har, om man så er livstidsdømt eller noget andet.
Fængselsforbundet har været ude at advare imod det her beslutningsforslag, og jeg synes, vi skal lytte til nogle af de fagpersoner, der er ude at udtale sig om, hvad det vil have af betydning, kan man sige, for miljøet og selvfølgelig også for effekten i forhold til en mulig resocialisering.
Det betyder ikke, at vi ikke gerne vil kigge på resultatet af den undersøgelse, der kommer – det gør vi med interesse.
Jeg tror også, vi mangler at adressere det faktum, at de pågældende kvinder, der har besøgt de her mænd i fængslerne, vel har gjort det af egen fri vilje.
Så der er også et element der, som jeg tror vi i hvert fald skal tage højde for, sådan at vi som stat ikke skal ind at bestemme fuldstændigt over alle borgeres liv, hvilket jeg synes det her godt kunne være et skridt hen i retning af.
Men vi deler selvfølgelig den bekymring, der er derude, og vi synes da, vi som Folketing skal være påpasselige med at gå ind og bestemme, hvorvidt livstidsdømte fanger skal have besøg i fængslet.
Så det bliver et nej herfra.
Christina Egelund (LA), 2019-02-01:
Tak for det.
Det er åbenbart sådan, det så føles at være Folketingets næststørste parti, må det være.
Så har man prøvet det.
Jeg deler det hensyn til ofrenes efterladte, som forslagsstillerne tilvejebringer med det beslutningsforslag, som vi behandler, men jeg mener sådan set også, at forslagsstillerne foregriber resultatet af den undersøgelse, som Justitsministeriet har sat i gang, når forslagsstillerne på forhånd stiller krav om, at en sådan undersøgelse skal følges op med lovforslag eller administrative forskrifter.
Det er jo sådan set at foregribe konklusionen på en undersøgelse.
I Liberal Alliance vil vi først se resultaterne af en sådan undersøgelse, før vi tager stilling til, hvad der kan og bør gøres – om noget – i forhold til livstidsdømtes relationer.
Og på den baggrund kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2019-02-01:
Ja, jeg kan kun give formanden ret.
Det drejer sig om Enhedslisten, det drejer sig om De Radikale, det drejer sig om De Konservative, og det drejer sig om SF
Indledningsvis skal jeg meddele på vegne af Enhedslisten, De Radikale, De Konservative og SF, at de ikke kan støtte forslaget.
Det var selvfølgelig fristende at benytte den her bemyndigelse, jeg har fået, til at tilslutte mig skattelettelser i enhver henseende, men den udstrækkes altså desværre kun til at kunne sige, at man ikke støtter forslaget.
Venstre støtter imidlertid den forargelse, som forslaget er et udtryk for.
Jeg kan afsløre, at vi ikke kan støtte forslaget, men forargelsen har vi fuldt ud forståelse for.
Når det eksempelvis fremhæves, at man som livstidsdømt og med tre mord på samvittigheden kan tilbringe 47 timer om måneden sammen med sin ægtefælle i en fængselslejlighed, så kunne noget tyde på, at reglerne med rette står for en nærmere gennemgang.
Så vidt jeg har forstået, er det da også, hvad Justitsministeriet er i gang med – det var i hvert fald det, ministeren fremhævede lige før.
Kan man i det hele taget graduere afsoningsvilkårene ud fra forbrydelsen og straflængden?
Det er et spørgsmål, som vi også gerne vil have ministeriets besvarelse af i den her omgang.
Kan vi gøre det sådan, at vilkårene er anderledes for en person, der får en tidsbestemt straf på 14 års fængsel, end for den person, der får en livstidsstraf og måske alligevel har udsigt til at blive løsladt efter 14 år?
Lad os få det klart.
Alt det er Justitsministeriet i gang med at undersøge.
Den undersøgelse afventer vi.
Foreløbig må vi sige, at vi ikke kan stemme for forslaget med den formulering, det har nu, men vi kigger nærmere på det, når ministeriets undersøgelse foreligger.
Trine Bramsen (S), 2019-02-01:
Hele tre gange er Peter Lundin blevet gift, mens han har siddet fængslet for det grusomme mord på Marianne Pedersen og hendes to små drenge.
Peter Madsen har øjensynlig haft besøg af flere kvinder, som har opsøgt ham, efter at han blev fængslet og dømt for det bestialske mord på Kim Wahl.
Det er en hån mod ofrene og deres efterladte, at personer, der har begået så utilgivelige forbrydelser, fra nærmest dag et, de sidder inde, kan blive gift på stribe og få besøg af kvinder på den måde.
Det rammer retsfølelsen.
Beslutningsforslaget her har til formål at pålægge regeringen at få undersøgt, hvilke muligheder der er for at begrænse livstidsdømte fanger i at skabe nye relationer til personer uden for fængslet.
Vi synes egentlig, at der er god ræson i, at det vendes om, så man optjener retten til at indlede de her nye bekendtskaber.
Vi synes, at det er fint, at vi får sat en stopper for, at vores fængsler kan udlægges som værende en form for datingcentraler for personer, der har begået nogle af de værste forbrydelser, man overhovedet kan forestille sig – det er jo det, vi lige skal huske på her – og på den baggrund skal jeg meddele, at vi kan støtte beslutningsforslaget her, men vil opfordre til, at man vender det om, så det her med at få besøg bliver en optjeningsret.
For vi anerkender, at der er resocialiserende effekter i det på den lange bane.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-02-01:
Jeg vil gerne begynde med at takke Dansk Folkeparti for at have fremsat beslutningsforslaget.
Jeg har sådan set stor forståelse for, at de sager, vi har set afdækket i pressen, virker stødende på navnlig de pårørende til ofrene for forbrydelserne.
Jeg har derfor allerede iværksat en undersøgelse af, hvad der kan gøres for at begrænse livstidsdømte personers besøg.
Omvendt mener jeg ikke, at man, som der er lagt op til i beslutningsforslaget, allerede nu skal lægge sig fast på at sige, at vi undersøger det, og så har vi allerede besluttet, hvad der skal ske, altså hvilken løsningsmodel der skal vedtages.
Rækkefølgen må være den, at man først undersøger handlemuligheder og derefter beslutter, hvilken vej man vil gå.
Helt konkret synes jeg vi skal have afklaret, hvilke handlemuligheder vi har inden for vores internationale forpligtelser – det gælder både med hensyn til tidsmæssig og indholdsmæssig afgrænsning af besøg.
Og så synes jeg også, at det er interessant at diskutere, hvem det skal omfatte i hvilken periode.
Altså, nu taler vi livstidsdømte, men jeg kunne også godt tænke mig, at vi får undersøgt – det kommer vi til at se på – de forvaringsdømte.
Hvad med dem?
Det skal vi have afklaret.
Derfor kan jeg ikke støtte beslutningsforslaget.
Jeg er enig i den første del, altså at vi skal have det undersøgt, men jeg vil gerne se undersøgelsens resultat, inden vi på forhånd beslutter, hvad det skal føre til.
Marie Krarup (DF), 2019-02-01:
Ordføreren vil tage alle dem i hånden, der kæmper for frihed og ligestilling.
Det synes jeg lyder smukt, og hvis jeg kunne nå, ville jeg godt række en hånd derop.
Men ordføreren udtrykker jo en afgrundsdyb naivitet eller uvidenhed, når det drejer sig om islamiske værdier.
Altså, lad dog være med at tro, at imamerne eller de traditionelle muslimer, der beder kvinder om at gå med tørklæde, eller de kvinder, der selv ønsker at udstråle traditionelle islamiske værdier ved at bære tørklæde, kæmper for ligestilling og frihed.
Det er jo ikke rigtigt.
Hvis man sætter sig ind i, hvad traditionel islam står for, hvad mainstream , traditionel islam står for, vil man vide, at det står for ufrihed.
Det står for, at kvinder er mindre værd end mænd; at man må slå kvinder.
Altså, det er jo helt forkert, hvad ordføreren siger.
Så hvorfor vil ordføreren tage traditionelle, mainstream islamfortolkere i hånden og tro, at man kæmper for ligestilling og frihed?