runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2024-12-04:
Jeg kan konstatere, at jeg kommer rundt omkring lidt forskellige emner i dagens spørgetid.
Tak til spørgeren for spørgsmålet.
Som jeg også har givet udtryk for tidligere, er regeringen og jeg dybt bekymrede over den katastrofale humanitære situation i Gaza, ikke mindst når det gælder sundhed.
Regeringen har besluttet, at Danmark fortsat vil yde vedvarende humanitær bistand til livreddende indsatser i Gaza, herunder konkrete sundhedsindsatser.
Jeg fremhævede ved min seneste mundtlige § 20-besvarelse til samme spørger primo sidste måned en række tal, som også er med til at understrege Danmarks væsentlige bidrag til den humanitære respons til Palæstinakrisen.
Danmark har via Udenrigsministeriet givet en samlet støtte på ca. 700 mio. kr. i humanitær bistand til Palæstinakrisen i 2023 og indeværende år.
Danmark har via bidrag til Den Internationale Røde Kors Komité bl.a. støttet etableringen og driften af et felthospital i Gaza, et felthospital, der har 60 sengepladser og kan tilse omkring 200 patienter dagligt.
Og som en del af den danske humanitære støtte til Palæstina i indeværende år er der også givet 40 mio. kr. til WHO's indsatser.
Det er bl.a. til indsatser i form af medicinske evakueringer fra Gaza, udsendelse af mobile sundhedsteams, levering af medicin og levering af medicinsk udstyr.
Vi følger selvfølgelig situationen tæt og afsøger løbende forskellige muligheder for yderligere humanitære bidrag til sundhedsindsatser i Gaza.
For så vidt angår regeringens holdning til den nylig udstedte arrestordre på Netanyahu og hans tidligere forsvarsminister må jeg henvise til udenrigsministeren.
Det har jeg på stående fod ingen kendskab til.
Sundhedsstyrelsen og Lægemiddelstyrelsen oplyser, at de har set nærmere på eventuelle sammenhænge mellem de enkelte partier, altså de her såkaldte batches, og antallet af indberettede formodede bivirkninger i Danmark.
Sundhedsstyrelsen har ikke fundet bivirkninger relateret til enkelte partier, altså de her batches, og det samme gælder i øvrigt for Det Europæiske Lægemiddelagentur og lægemiddelmyndighederne i andre EU-lande.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-12-04:
Man har jo rejst en bekymring om, at netop i de nylige af dem, der kom ud til befolkningen, var de her mRNA-fragmenter større, end de var i de andre, og der er altså fundet dna-rester i dem her.
I nogle af de her dna-rester kan der være og potentielt ligger der rester og stoffer, som kan være sundhedsskadelige for os mennesker, hvis vi indtager dem.
Derfor er det jo et fair spørgsmål at rejse, om det er ministerens opfattelse, at man kan afvise her fra dansk side, at der er danskere, som har fået vacciner med forøgede mRNA-fragmenter og derved dna-rester, som potentielt kan have betydning for de senfølger, som nogle borgere oplever.
Sophie Løhde (V), 2024-12-04:
Jeg kan høre, at det er mange spændende teorier, spørgeren her i dag gerne vil medbringe i Folketingssalen.
Også det har Lægemiddelstyrelsen været inde over og vurderet, at det er højst teoretisk og helt usandsynligt, at selv meget små mængder af dna-rester i vacciner kan overføres til kroppens eget dna.
Der er heller ikke i praksis set videnskabelige beviser for, at det overhovedet er muligt at overføre dna-rester til kroppens eget dna, uanset at der kan være små rester af dna i nogle af vaccinerne.
Der er dermed heller ikke dokumentation for risiko for genetiske skader som følge af covid-19-vaccinationen.
Nu er det ikke sådan, at jeg står her i Folketingssalen og refererer til specifikke producenter.
Jeg refererer til, hvad Lægemiddelstyrelsen oplyser i relation til spørgerens interesse, for så vidt angår spor af dna, og jeg gentager: højst teoretisk, helt usandsynligt, ikke i praksis set videnskabelige beviser og ingen dokumentation for risiko.
Så jeg tror mest af alt, jeg ser det her som sådan et partsindlæg fra hr. Lars Boje Mathiesen, som handler om i dag i Folketingssalen også at bruge en anledning til at forsøge at skabe en eller anden generel form for mistillid til, hvad det er for en rolle, sundhedsmyndighederne spiller i Danmark, eller i hvert fald skabe mistillid og sprede misinformation omkring, at det her ikke skulle være udtryk for myndighedernes vurdering, men i stedet skulle være udtryk for, at man bare sidder og æder af hånden fra nogle medicinalproducenter.
Peder Hvelplund (EL), 2024-12-04:
Tak for det, formand.
Mener ministeren, at ICC’s nyligt udstedte arrestordre på bl.a. Israels premierminister Netanyahu og tidligere forsvarsminister Gallant, som er udstedt på baggrund af, at ICC finder rimelig grund til at tro, at de bevidst har forhindret civile i Gaza i at få adgang til livsnødvendige fornødenheder som bl.a. mad, vand, medicin og medicinske forsyninger, samt at restriktionerne har haft alvorlig indvirkning på hospitalers evne til at yde lægehjælp, bør føre til ændringer i regeringens samlede vurdering af, om Danmark skal tage imod medicinsk evakuerede fra Gaza?
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-12-04:
Det er jo så lavet af nogle af de samme mennesker, som skulle sælge de her vacciner.
Faktum er, at man fra producenternes side lavede om på vaccinerne i forhold til de vacciner, som var i fase tre-forsøg, og de vacciner, der blev udrullet.
Derved kan man ikke med sikkerhed sige, at de vacciner ikke indeholder de andre ting.
Man har konstateret, at der var forskel på de vacciner, som man testede på, og de vacciner, som blev udrullet, men man godkendte det alligevel, fordi man var i en situation, hvor man var presset på tid.
Er ministeren enig i, at det er problematisk, at de her vacciner ikke er testet, som man burde teste vacciner, som man udruller til en befolkning?
Sofie Lippert (SF), 2024-12-04:
Jeg hørte meget klare hensigtserklæringer fra både regeringen, men egentlig også fra samtlige andre ordførere, om, at vi skal lave et lettere administrativt apparat, så der i forhold til f.eks. funktionsnedsættelser som ordblindhed, som man typisk har papir på, inden man starter på en uddannelse, ikke behøver være lange, indviklede processer, men der egentlig er en knap, man kan trykke på, så man kan søge ind på en uddannelse og sige: Jeg søger en uddannelse, og jeg er for resten ordblind, så hvis jeg starter på den her uddannelse, kan jeg få støtten fra den dag, hvor jeg møder op, og ikke først fra efterårsferien.
Der vil være nogle enkelte typer funktionsnedsættelser, måske især nogle af dem, som kan betragtes som midlertidige funktionsnedsættelser, f.eks. stress og depression, som selvfølgelig vil kræve en mere konkret vurdering.
Men mange af de studerende, der søger om SPS i dag, har en diagnose, ved at de enten er ordblinde eller har adhd, eller sidder i kørestol af den ene eller den anden grund.
Sara Emil Baaring (S), 2024-12-04:
Derudover har vi for nylig haft en deputation i Børne- og Undervisningsudvalget, hvor der også kom nogle og berettede om nogle andre nuancer i det her og nogle ting, vi burde rette op på.
Så jeg synes, at det viser, at der er brug for en lidt mere grundig tilgang til det og måske på nogle punkter nytænkning af det her område.
Sofie Lippert (SF), 2024-12-04:
Det er jeg glad for at høre.
Og så er det måske værd at spørge, hvis der skal en mere grundig tilgang til, om Socialdemokratiets ordfører forestiller sig, at vi kan lande en aftale, som kan få virkning hurtigt, eller om det her skal være et langt forløb, hvor de studerende endnu en gang skal vente meget længe.
Sara Emil Baaring (S), 2024-12-04:
Det tror jeg bestemt ikke, men jeg synes også, at vi skal have øje for, at der er rigtig mange nuancer i det her, også i forhold til hvilken gruppe man tilhører, eller hvilken uddannelsesinstitution eller retning eller linje man går på.
Derfor synes jeg egentlig, at det er vigtigt, at det bliver gjort som nu, hvor det er under de enkelte, lige nu er det så erhvervsuddannelser, man ligesom kigger på, hvad det er, der passer bedst til den gruppe, vi har på den og den uddannelsesretning.
Så jeg synes faktisk, det er den rigtige løsning, man er i gang med, og så vil jeg gerne takke Socialistisk Folkeparti for at sætte fokus på, at vi skal huske det her, også når vi snakker om de forskellige gennemgange af uddannelserne.
Anni Matthiesen (V), 2024-12-04:
Tak for det, formand.
Først vil jeg gerne takke SF for at sætte fokus på det her meget vigtige emne.
For det, vi snakker om i Folketingssalen nu her i dag, handler grundlæggende om, at vi skal sikre bedre forudsætninger for, at unge med funktionsnedsættelser kan gennemføre en uddannelse.
Vi kan se, at funktionsnedsættelser i stigende grad er med til at påvirke de unges evner til at tage fat, men også i det hele taget at gennemføre en uddannelse.
En stor andel af de her 43.000 unge, som vi jo ofte taler om, som står uden job eller uddannelse, har som sagt ofte funktionsnedsættelser, og det gør også, at vi er nødt til at kigge ind i, om der er ting her, vi kan gøre bedre.
Så det er selvfølgelig en udfordring, som vi skal have kigget på.
Specialpædagogisk støtte er utrolig afgørende for rigtig mange unge.
Det er det både i den tid, de er i skole, men også for den sags skyld i den tid, hvor de er hos en virksomhed.
Det skal gå hurtigere, og der skal også være en mere smidig adgang til at kunne få støtten.
Godt nok har vi, som ministeren også sagde, fået indhentet de lange ventetider, men studerende med en funktionsnedsættelse kan jo også i dag synes, at 20 dage er lang tid at vente på en afgørelse.
Det er rigtig godt, at vi nu kigger ind i det her område og kommer til at skulle drøfte det her politisk.
Jeg vil også gerne understrege, at vi i Venstre rigtig gerne vil kigge på, om der er unødvendigt papirarbejde, som vi simpelt hen kan få fjernet, og dermed også sikre en mere smidig sagsgang.
Noget af det, som også betyder meget for os i Venstre at vi samtidig får kigget på, er forskellen imellem, når man er i skolehverdagen, og når man er i en virksomhed, og på, om vi kan gøre noget, for at det bliver bedre.
Det er sådan, at jeg også har haft møder med bl.a. SMV, og de har også fået foretræde for udvalget, og der er der i hvert fald kommet nogle ting frem, som jeg rigtig gerne vil bære med ind i forhandlingsrummet.
For det er uhensigtsmæssigt, hvis der er en kæmpe forskel for de her unge mennesker, alt afhængigt af om de befinder sig på skolebænken eller i en virksomhed.
Alt i alt kan jeg sige, at vi fra Venstres side er parat til, hvis SF ønsker det, at gå med ind i et arbejde om en beretning under udvalgsbehandlingen.
Som forslaget er nu, kommer vi til at stemme nej, hvis man bringer det til afstemning, men som sagt håber jeg, at SF har lyst til, at vi kunne lave en fælles beretning.
Sofie Lippert (SF), 2024-12-04:
Tak også til Venstre for den positive modtagelse, og især tak for det meget store fokus på de særskilte udfordringer, der er på de uddannelser, hvor der er en eller anden form for vekselvirkning mellem skole og virksomhed.
Det er jo især erhvervsuddannelserne, der oplever meget store udfordringer med de mange skift, både skift mellem grundforløb et og to og hovedforløb, men også skift mellem at være henholdsvis i skole og ude på lærepladsen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Venstre også mener, at der er brug for, at vi kigger på de videregående uddannelser, altså de uddannelser, hvor der ikke er en vekselvirkning, men hvor man stadig har store udfordringer med, hvornår man kan søge, og forskelle i kvalitet på forskellige uddannelser, alt efter om man har inhouse eller eksterne udbydere af SPS osv.
Er det hele systemet, der skal kigges efter i sømmene, hvis det står til Venstre?
Anni Matthiesen (V), 2024-12-04:
Jeg vil starte med at understrege, at jeg selvfølgelig er børne- og undervisningsordfører, og derfor er det jo primært ungdomsuddannelserne, jeg har fokus på.
Men jeg ville synes, det var helt naturligt, at man på en eller anden måde sikrede overgangene, og at det, uanset hvor man befinder sig i uddannelsessystemet, er let at håndtere, hvis man er et ungt menneske med særlige behov.
Sofie Lippert (SF), 2024-12-04:
Det er jeg enormt glad for at høre.
Der er ikke nogen tvivl om, at overgangene er noget af det, der gør det rigtig svært.
Men jeg kan næsten ikke forestille mig andet, end at Venstres ordfører vil give mig ret i, at de selvfølgelig også skal med i en forhandling.
Anni Matthiesen (V), 2024-12-04:
Jeg kan sige så meget, at det her område betyder rigtig meget, både for mig personligt, men egentlig også for Venstre i det hele taget.
Derfor går vi også konstruktivt ind i de her drøftelser, som vi jo inden længe formentlig mødes hos ministeren om, så vi kan komme videre med det her.
For det er noget af det, som påvirker rigtig mange unge i deres hverdag, og jeg mener helt klart, at der er steder, hvor det kan gøres bedre.
Sofie Lippert (SF), 2024-12-04:
Tusind tak til Socialdemokratiets ordfører for den meget positive modtagelse af det her.
Jeg tror, der er mange måder at kigge på SPS-støtte på, men noget af det, som vi i SF synes er meget afgørende at vi får kigget på, er hele snakken om ventetider.
For én ting er, hvis vi har at gøre med 20 dage.
Hvis de 20 dage reelt først kan gå i gang, når man er et stykke inde i studiet, fordi man først kan søge, når man er startet, og der derfra kommer en lang række processer, så kan 20 dage pludselig blive til 40, 50 eller 60 dage eller, som i det tilfælde, ordføreren selv nævnte, et halvt år.
Så jeg vil bare gerne spørge Socialdemokratiets ordfører, om Socialdemokratiet vil være med til at finde en løsning, hvor man kan få bureaukratiet af vejen, inden man starter på studiet, og derfor modtage den nødvendige støtte allerede fra første studie- eller skoledag.
Sofie Lippert (SF), 2024-12-04:
I dag behandler vi et beslutningsforslag fra SF, der handler om at forbedre det specialpædagogiske støttesystem, også kaldet SPS, for unge med funktionsnedsættelser såsom ordblindhed, adhd eller bevægelseshandicap.
Forslaget er fremsat på baggrund af, at SF ønsker at sikre lige adgang til uddannelse.
Udfordringer som lange sagsbehandlingstider og unødigt bureaukrati gør, at mange studerende og elever først modtager støtte efter uddannelsesstart, hvilket kan føre til, at de kommer bagud eller risikerer at forlade deres uddannelse.
I nogle tilfælde går der op til 6 måneder, før den studerende eller eleven kan tage støtten i brug.
68 pct. af de studerende på en videregående uddannelse med tildelt SPS-støtte mener, at støtten i høj grad har en indvirkning på deres trivsel.
Derfor er det vigtigt, at unge skal kunne søge SPS, samtidig med at de ansøger om optagelse på en ungdomsuddannelse eller en videregående uddannelse som professionsuddannelser og universitetsuddannelser, så støtten er tilgængelig fra uddannelsesstart.
Vi opfordrer til politiske forhandlinger og nytænkning af systemet for at sikre bedre vilkår og mindske risikoen for, at unge med særlige behov falder fra på deres uddannelser.
Sofie Lippert (SF), 2024-12-04:
Tak for både opbakningen til forslagets intention og for fokus på behovet for at kunne få støtte fra starten af en uddannelse og ikke først langt inde i uddannelsen og på overgangene.
Jeg er jo rigtig glad for, at regeringen gerne vil forhandle det her.
Mit første spørgsmål er derfor, om ministeren kan sige noget om, hvornår vi kan forvente at gå ind i reelle drøftelser om, hvordan vi når i mål med det, der virker til at være en fælles intention hos SF og regeringen.
Mattias Tesfaye (S), 2024-12-04:
Jeg har hele tiden tænkt, at det skulle være lige inden jul eller lige efter jul, at vi fremlagde vores bud på, hvad der skulle ske.
Som dagene går, bliver det nok mest realistisk, at det er lige efter jul.
Sofie Lippert (SF), 2024-12-04:
Tak for det.
Så har jeg måske et lidt mere nørdet spørgsmål.
Noget af det, der har stor betydning for kvaliteten af SPS på de forskellige uddannelsesinstitutioner og for oplevelsen af kontinuitet for de studerende, er reglerne om, at SPS skal sendes i udbud med et vist mellemrum.
Er det noget af det, vi kan kigge på i kommende forhandlinger om vi kan lave, altså ikke nødvendigvis en model uden udbud, men i hvert fald en model, der sikrer lidt mere kontinuitet for de studerende?
Mattias Tesfaye (S), 2024-12-04:
Vi vil gerne diskutere udbudsreglerne.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-12-04:
Det er et godt spørgsmål, præcis hvor mange dage det tager.
Så er det rigtigt, at der er noget med, i forhold til hvornår man så søger det i forhold til starten.
Altså, hvis man ved, at man gerne vil starte på en uddannelse, tænker jeg, at vi da skal gøre, hvad vi kan, for at man hurtigst muligt kan gå i gang med at søge, og så skal vi derudover gøre, hvad vi kan, for at sagsbehandlingstiden mindskes.
Men jeg er betænkelig, som jeg nævnte, ved, at man automatisk kan få tildelt støtte, bare ved at man har en form for hensigt med at søge ind på en uddannelse.
For vi ved jo, at det ikke er alle, der rent faktisk starter på den uddannelse, de søger ind på.
Lise Bertelsen (KF), 2024-12-04:
Tak for ordet, formand, og mange tak til SF for et rigtig vigtigt beslutningsforslag.
Det Konservative Folkeparti deler til fulde intentionen, som SF her løfter, nemlig at støtten skal være til stede ved studiestart, og vi støtter også forenklingen, der ligger i forslaget.
Jeg ser meget frem til de kommende drøftelser af, hvordan vi – ud over den problematik, som SF her rejser om starten – også får set på problematikken om, at der faktisk er manglende kendskab til SPS, altså specialpædagogisk støtte generelt.
Det er så ikke kun et problem i forhold til at få den tildelt fra starten af, men også et problem, som faktisk i sidste uge, nærmere den 28. november, blev rejst ved et foretræde af SMVdanmark og Sammenslutningen af Unge Med Handicap vedrørende SPS-støtten.
De kunne igen, fristes man næsten til at sige, fortælle, at SPS-støtten ikke fungerer efter hensigten, og de kunne selvfølgelig også fortælle, at når den gør, gør den en kæmpestor forskel for dem, der modtager den, når de får den både rettidigt og retmæssigt.
Det er tankevækkende, at 67 pct. af landets små og mellemstore virksomheder ikke kender til SPS-ordningen.
Disse virksomheder uddanner to tredjedele af lærlingene på det private arbejdsmarked.
Det tal taler simpelt hen for sig selv.
For det må være siges at være nødvendigt, når, og jeg gentager, 67 pct. af landets små og mellemstore virksomheder overhovedet ikke kender til ordningen.
Så mange tak til SF for det her vigtige beslutningsforslag, som Det Konservative Folkeparti støtter op om.
Mette Thiesen (DF), 2024-12-04:
Det ved jeg om nogen.
Jeg har været lærer i over 10 år, og jeg har mødt de her børn og unge, som lige havde brug for lidt ekstra.
Det kunne enten være det, man kaldte en it-rygsæk, hvis man havde problemer med dysleksi, altså ordblindhed, eller det kunne også være, at man havde brug for noget specialpædagogisk støtte eller på anden vis blive holdt lidt i hånden op igennem sit uddannelsesforløb.
Derfor er jeg egentlig også rigtig glad for, at vi står med det her forslag i dag fra SF, for selvfølgelig er det vigtigt, at man, også når man kommer videre i uddannelsesforløbet, kan få den rigtige hjælp og støtte.
Tit og mange gange – det ved jeg af erfaring – er det jo faktisk det, der kan gøre den helt store forskel, i forhold til om man faktisk får gennemført det, får lavet de der opgaver og faktisk kan være i uddannelsen i skolen.
Så det betyder rigtig, rigtig meget.
Jeg er meget enig i det, der er blevet sagt heroppe fra talerstolen, også i forhold til bureaukrati.
Altså, hvordan sikrer vi os, at der ikke går nærmest halve og hele år, før man får den her særlige hjælp?
Jeg har selv haft den oplevelse som lærer, eksempelvis med den her it-rygsæk, som jeg også nævnte før, at man søgte og der nærmest gik et skoleår, før man overhovedet fik svar.
Det samme kunne være, hvis man søgte om, at der kunne komme en skolepsykolog ned at observere et barn, for at vi netop sikrede, at det her barn fik den rigtige hjælp på det rigtige tidspunkt.
Jeg har nogle gange også oplevet, at hjælpen kom så sent, at barnet desværre havde fremmedgjort sig fra samtlige klassekammerater, fordi barnet havde det så svært, at de andre trak sig.
Det er derfor, at det er så ekstremt vigtigt – både med den her specialpædagogiske støtte, som vi drøfter i dag, men også generelt på hele området omkring særlig hjælp til børn med udfordringer – at vi sætter ind i rette tid og med den rette hjælp.
For det er altså det, der gør forskellen for de her børn og unge.
Det er det, der gør, at de faktisk kan blive en ganske almindelig del af det her samfund.
Det er den der nænsomme guidning, de bare skal have i løbet af det; det er en voksen, der tager dem i hånden og hjælper dem lidt på vej.
Så tak til SF for at rejse det her.
Fra Dansk Folkepartis side støtter vi forslaget.
Lotte Rod (RV), 2024-12-04:
Tak for det, og tusind tak til SF for at fremsætte det her forslag.
For at behandle alle børn og unge lige skal vi behandle dem forskelligt, og nogle har brug for støtte.
Det her er jo en af de diskussioner, jeg tror vi har haft i alle de år, hvor jeg har siddet i Folketinget.
Vi har løbende lavet aftaler, men det er, som om vi bare stadig væk ikke har gjort det ordentligt, og derfor synes jeg, at det giver så god mening at stemme for det her beslutningsforslag og lave nogle forhandlinger, hvor vi går til roden af det og finder ud af, hvad det er, der skal til, for at man får støtten fra første dag og man ikke, som vi har hørt mange eksempler på her, skal vente og vente.
For det er bare dumt for den enkelte, og det er dumt for os som samfund, at vi ikke har løst det endnu.
Jeg kunne så godt tænke mig, at vi ikke bliver ved med bare at lave sådan nogle små knopskydninger, men faktisk får det løst og får lavet et system, som hænger sammen.
Derfor forstod jeg heller ikke regeringens eller regeringspartiernes argument for at stemme imod det, og jeg vil gerne sige meget tydeligt, at Radikale Venstre gerne vil støtte forslaget.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-04:
Tak for ordet.
Vi behandler dag et rigtig vigtigt forslag fra SF om at give elever og studerende med funktionsnedsættelse bedre mulighed for at gennemføre en uddannelse på lige fod med deres medstuderende.
Alternativet er meget enige med SF, men også i det, andre gode kollegaer har sagt på talerstolen i dag.
Når støtten i dag eksempelvis først er tilgængelig, når eleverne allerede er startet på deres uddannelse, betyder det, at der kan gå uger og nogle gange måneder, før de får den hjælp, de har brug for.
Det kan have store konsekvenser for den enkelte og skaber øget risiko for frafald og forsinkelse.
Derfor vil vi gerne i Alternativet støtte det her gode forslag fra SF, som vi er glade for er blevet sat på dagsordenen, og vi er også klar til forhandlinger.
Så har jeg også en lille idé til ministeriet.
Jeg vil gerne opfordre til, at vi tager forhandlingerne i Folketinget.
Lige nu har vi i Folketinget en diskussion omkring, hvordan vi forbedrer og styrker Folketinget som lovgivende magt, og jeg synes faktisk, at det på lige præcis det her politiske område kunne være rigtig klogt at tage det i udvalget, eksempelvis sammen med Uddannelses- og Forskningsudvalget.
Der er stor politisk enighed på tværs af partierne, og hvis vi gør det i udvalget frem for ovre i ministeriet, kan vi stadig have fortrolige forhandlingsmøder, og samtidig får vi en større gennemsigtighed.
Det vil også betyde, at vi kan have vores udvalgssekretær med på møderne og vi kan have vores rådgivere med.
Det tror jeg vil kvalificere forhandlingerne.
Det er bare en idé til ministeren om at tage de her SPS-forhandlinger ovre i udvalget.
Derudover tak for et godt forslag til SF.
Det støtter vi.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-12-04:
Som jeg forstår det, ønsker ordføreren, at der skal bevilges støtte allerede inden optagelse.
Men det vil jo så kræve, at de her uddannelsesinstitutioner bruger administrative ressourcer på ansøgningsprocessen, inden det er afklaret, om eleven overhovedet er optaget, hvilket vi også drøftede kortvarigt i vores ordveksling, da jeg var på talerstolen.
Det sker jo ret ofte, at man søger en uddannelse, men ikke bliver tildelt en plads, eller at eleverne af andre grunde vælger ikke at starte på den uddannelse, som vedkommende har søgt.
Det vil jo så føre til en masse spildt administration.
Er SF villig til at pålægge uddannelsesinstitutionerne mere administration?