runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2017-02-24:
Tak for debatten.
Det er jo et gammelt politisk retorisk trick at tillægge sine politiske modstandere onde hensigter.
Og jeg aner en lille smule af denne strategi i den forespørgselsdebat, som vi netop har gennemgået.
Det er jo sådan, at forskellige partier løser problemer forskelligt.
Det betyder ikke, at man ikke anerkender problemerne.
I mit parti og i de andre regeringspartier anerkender vi fuldstændig udfordringen for børn, der vokser op i hjem, hvor de ikke får så meget hjælp, eller hvor deres forældre ikke taler meget med dem, eller hvor der måske ligefrem finder svigt eller misbrug sted eller noget helt tredje.
Vi ønsker, at alle børn og unge, uanset hvor de kommer fra, skal have muligheder i livet.
Men de politiske forslag, vi kommer med, og den måde, vi betragter problemstillingen på, er jo ikke fuldstændig den samme, som man har f.eks. i Socialdemokratiet, men også i nogle af de andre partier, der tilhører det, man populært kalder den røde fløj.
Men jeg synes generelt, det er en god idé at diskutere, hvad det er for nogle politiske løsninger, man forestiller sig.
Kan vi blive enige om nogle af dem, kan man få dem vedtaget?
Hvad er godt, og hvad er skidt?
Det med at tillægge hinanden onde hensigter har aldrig været noget, jeg er meget optaget af.
Jeg tror faktisk, at alle partier på hver deres måde har gode hensigter.
Nå, tak for debatten, hvor vi er kommet rundt om et vigtigt emne.
Som jeg indledte med at sige, er det at øge den sociale mobilitet centralt i regeringens uddannelsespolitik.
Der er fortsat en for stor gruppe af unge, som falder igennem og f.eks. reelt ikke kan læse, skrive eller regne.
Negativ social arv skal ikke være en hæmsko for den enkelte i livet, og jeg vil bidrage til, at alle får mulighed for at opfylde deres fulde potentiale gennem uddannelse.
Det vil jeg gøre på flere fronter.
For det første på det lange, seje træk med løbende udvikling af uddannelse på baggrund af de seneste reformer.
Jeg følger udviklingen tæt, bl.a. gennem følgeforskningsprogrammer, og så sætter jeg ind med investeringer og ekstra tiltag der, hvor det bliver nødvendigt.
I den forbindelse vil jeg i dialog med parterne på området have fokus på, hvordan vi kan skabe den yderligere frihed, som skal være rammen for, at lærerne kan løfte eleverne. For det andet vil jeg sætte ind med større tiltag der, hvor der er brug for nytænkning.
Regeringen vil samtidig styrke indsatsen for de unge, der aldrig får en ungdomsuddannelse.
En ekspertgruppe vil inden længe komme med anbefalinger til bedre veje til ungdomsuddannelserne, og som opfølgning herpå vil jeg bl.a. komme med forslag til, hvordan flere unge får en ungdomsuddannelse.
Jeg kan således forsikre jer om, at regeringen tager problemstillingen alvorligt og handler på den.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2017-02-24:
Ja, jeg kan desværre her så konstatere, at det, jeg hører rundt omkring, jo så faktisk er, at den her tvungne lektiehjælp ikke fungerer lige godt på alle skoler.
Det er jeg ked af at sige.
Og det bekræfter mig faktisk i, at den nok mere skal være målrettet dem, der har behovet, mens dem, som ikke nødvendigvis har behovet, men godt selv kan gå hjem og arbejde med deres lektier, så har muligheden for det og ikke skal sidde nogle timer på skolen, fordi de nu skal, men i stedet kan lave noget andet.
Så man laver indsatsen for dem, der virkelig har behovet, og så har man rent faktisk også nogle voksne faglige ansatte personer til stede, der kan hjælpe dem med deres lektier.
Christine Antorini (S), 2017-02-24:
Det er jo sådan, at det netop er et obligatorisk tilbud om lektiehjælp, og det betyder, at hvis man ikke har brug for lektiehjælpen, vil der være andre forløb omkring faglig fordybelse.
Det er jo sådan, som det står i folkeskolereformen.
Og det er jo med den pointe, som jeg egentlig også har haft en opfattelse af at De Konservative har været optaget af, at alle børn kan blive så dygtige som muligt, også de dygtige børn, der f.eks. skal have nogle muligheder for nogle ekstra forløb omkring talentudvikling.
Så jeg vil bare høre, om ordføreren ikke anerkender, at det jo netop er en kombination af muligheden for at kunne få hjælp til lektier, som jeg kan høre at ordføreren også ved betyder noget for dem, der ikke kan få hjælp derhjemme, og det, at det for de børn, som ikke har brug for det, er en anden form for træning, som jeg egentlig tænker mig at De Konservative synes er vigtig, når man ønsker en høj faglighed for alle.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2017-02-24:
Jo, det kan jeg sagtens.
Vi synes, det er en rigtig god idé med lektiehjælp, men den skal målrettes de elever, der har behov for det, og det er ikke alle elever, der har det.
Jeg kan faktisk give et eksempel fra min egen kommune.
Nu er det sådan, at jeg sidder i byrådet i Greve og selv har været formand for børn- og ungeudvalget, som dækker folkeskoleområdet, i 8 år, og der har vi faktisk altid haft frivillig lektiehjælp.
Der har vi, før folkeskolereformen, lavet det på den måde, at hvis en lærer spottede, at en elev havde behov for noget ekstra støtte, noget ekstra hjælp, noget lektiehjælp, så kunne man faktisk lave en kontrakt imellem eleven og elevens forældre og læreren, som man underskrev, og hvori der stod, at du skal komme et vist antal timer om ugen og få noget lektiehjælp.
Og det fungerede faktisk rigtig fint.
Christine Antorini (S), 2017-02-24:
Jeg vil gerne sige tak til den konservative ordfører for et virkelig godt og konstruktivt indlæg i debatten om vigtigheden af at øge den sociale mobilitet.
Jeg siger det af et oprigtigt hjerte, fordi det jo er tydeligt at høre, at De Konservative har stærke ønsker i forhold til, at dagtilbud i endnu højere grad skal være den gode start, som kan kompensere for det, hvor forældre måske af forskellige grunde ikke nødvendigvis har givet deres børn det med, de skal have, når de starter i dagtilbud.
Det synes jeg er utrolig positivt.
Jeg noterer mig også med glæde, at De Konservative fremhæver folkeskolereformen, som vi har lavet i fællesskab, som en af vejene til også at få en skole, der møder flere børn med de forskelligheder, de har med sig hjemmefra.
Så mit spørgsmål går alene på den lille ting, som De Konservative til gengæld har gjort til en meget stor ting, nemlig de obligatoriske tilbud om lektiehjælp.
En af grundene til, at det blev indført, var jo faktisk, at det kunne give børn, som ikke kunne blive hjulpet derhjemme, bedre muligheder for at de kunne øve og træne de fag og emneforløb, de havde haft i skolen.
Kan den konservative ordfører ikke sætte et par ord på, hvorfor det ikke også er en god idé for at øge den sociale mobilitet?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2017-02-24:
Dem skal vi selvfølgelig sørge for en indsats over for.
Derfor har Konservative også sammen med Venstre og Liberal Alliance skrevet ind i regeringsgrundlaget, at vi vil lave en indsats for at sikre den sociale mobilitet.
Det vil vi bl.a. gøre ved at styrke den tidlige indsats i dagtilbud, da mange kompetencer og færdigheder grundlægges i de tidlige år.
Derfor vil børne- og socialministeren også komme med et udspil her i løbet af 2017 om dagtilbudsområdet og om bedre kvalitet i dagtilbud. Samtidig har flere partier jo heldigvis også kunnet enes om en folkeskolereform, hvor alle elever skal blive så dygtige, som de kan, og hvor der er kommet mere bevægelse ind i undervisningen og understøttende undervisning og pædagoger i undervisningen, og der er også nu tvungen lektiehjælp.
Samtidig har vi jo også lige her i Folketinget besluttet en justering af folkeskolereformen, hvor vi bl.a. har indført krav om ordblindetest i 4. klasse, og at inklusionen skal have mere fokus på det enkelte barns behov – blot for at nævne nogle af de justeringer, der har været.
Det er jo også tiltag, som er med til at øge den sociale mobilitet.
Endelig kommer, som flere også har nævnt i salen i dag, den her ekspertgruppe jo i næste uge med anbefalinger til bedre veje til ungdomsuddannelserne, hvor der er fokus på de elever, der ikke er i stand til at gå den direkte vej videre i uddannelsessystemet.
Ud fra ekspertgruppens anbefalinger vil regeringen jo så komme med forslag til, hvordan flere unge kan få en ungdomsuddannelse, og at de vælger den rigtige uddannelse første gang. Så det bliver spændende at se ekspertgruppens anbefalinger og være med i det videre arbejde i forhold til det.
I forhold til det videre uddannelsesområde understøtter vi jo her i Danmark den sociale mobilitet, ved at vi tilbyder skattefinansierede videregående uddannelser og SU til alle studerende.
Så man kan sige, at der jo samlet set tages gode tiltag netop for at øge den sociale mobilitet.
En aftale om en folkeskolereform er jo bl.a. et af dem, hvor flere partier bredt i Folketinget har været med, og nu kommer der så en mulighed for måske også at kunne indgå en aftale om kvaliteten på dagtilbudsområdet.
Det synes jeg er meget positivt.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-02-24:
Nej, det er jeg ikke bekymret for, for det skal jo ses i den optik, som jeg også nævnte i min ordførertale, at vi sådan set tror på, at det med at lære, f.eks. at læse og regne, altså de klassiske boglige færdigheder, skal ses i et langt mere dynamisk perspektiv i forhold til at sige, at det godt kan være, at vi ikke alle sammen lærer at læse i 2. klasse.
Det kan godt være, at nogle først lærer at læse i 4. klasse.
Men den tid og den inspiration, som vi skal give eleverne til at få lyst til at lære at læse, kan godt være igennem nogle af de andre fag, og derfor ser vi en meget større dynamik og et meget større flow imellem fagene gennem at indføre nogle flere kreative fag.
Så er det sådan set det, der er vores intention.
Jacob Mark (SF), 2017-02-24:
Altså, da man lavede den første store SU-reform, kunne man faktisk se, at der var væsentlig flere fra ikkeboglige hjem, der tog en uddannelse.
Så er det rigtigt, at det er svært at vurdere, hvor stor en betydning det ville have for den sociale mobilitet, hvis man skar lidt ned på SU'en, men man kunne faktisk se en effekt, da man lavede SU-reformen.
Jeg tror, det var i 1989, uden at jeg er helt sikker.
Jeg vil bare høre ordføreren nu, hvor jeg har ordføreren, om ordføreren kunne se sig selv i en reform sammen med regeringen, hvor man skar ned på SU'en – altså hvis man f.eks. skar den ned med 800 kr. og foreslog, at flere skulle låne – og om ordføreren kunne forestille sig, at det ville have en effekt på den sociale mobilitet i Danmark.
Tak for det, og tak for talen.
Jeg synes i virkeligheden, det er en ret interessant melding at påstå, at man ikke kan gøre så meget for den sociale mobilitet på de videregående uddannelser.
Altså, jeg er med på, at den forebyggende indsats betyder noget, men jeg har nu også en idé om, at det betyder noget, hvad man gør på de videregående uddannelser.
Så jeg vil bare høre ordføreren, om ordføreren ikke mener, at det f.eks. betyder noget for den sociale mobilitet, at vi har gratis uddannelse; og at det betyder noget for den sociale mobilitet, at vi har en SU, der gør, at man kan fordybe sig i sine studier.
Betyder de to ting f.eks. ikke noget for den sociale mobilitet, selv om det er på de videregående uddannelser?
Christine Antorini (S), 2017-02-24:
Nu har vi forskellige universiteter, som bruger forskellige undervisningsmetoder og -forløb, fordi de også har nogle forskellige pædagogiske tanker om, hvordan man skaber de bedst mulige unge, der skal ud efterfølgende.
Det ligger i et område, som har haft enorm gavn af, at der er kommet et universitet på et højt fagligt niveau, som har givet uddannelse til unge, hvoraf mange kommer fra det, man kalder uddannelsesfremmede hjem.
Der er mange mønsterbrydere, forstået på den måde, at de kommer fra en baggrund, hvor det er første gang, der er en ung, der får en videregående uddannelse.
For langt de fleste studerende gælder, at når de skal til at skrive deres speciale, gør de det i samarbejde med en virksomhed.
Anerkender ordføreren, at det gør en forskel i forhold til at bryde negativ social arv, at man også tænker i undervisningsformer?
Jeg vil derfor gerne høre, hvad Dansk Folkeparti mener om, at den tidligere uddannelses- og forskningsminister fra Venstre egenhændigt besluttede at fjerne målet om, at de videregående uddannelser også skulle arbejde med – som et blandt ni andre mål, skal det siges – at skabe et undervisnings- og uddannelsesmiljø, der øgede den sociale mobilitet for netop at sætte alle talenter i spil.
Annette Lind (S), 2017-02-24:
Det er vi jo ikke uenige om, men det er da ufattelig sløset at gå i samarbejde med en regering om noget, man ikke ved hvad skal udvikles til.
Hvorfor vil DF ikke vente på anbefalingerne på tirsdag, når man overhovedet ikke kender en pind til, hvad indholdet skal være?
Man tænker, at det må man finde ud af lidt hen ad vejen.
Samtidig skal det hastegennemføres med en høring i næste uge.
Og det, det også handler om, er, at det her undrer os rigtig meget i forligskredsen, nemlig at Dansk Folkeparti tænker, at vi vil lige gøre det uden om forligskredsen, når vi nu godt kunne have ventet, i forhold til at anbefalingerne kommer på tirsdag.
Nu nævnte ordføreren, at man støtter, at der skal være en faglig vurdering i UPV'en.
I Socialdemokratiet støtter vi også, at der skal være en faglig vurdering i UPV'en, for vi vil nemlig gerne se det her som en helhedsvurdering.
Men vi vil gerne se det i en sammenhæng med det, som ordføreren også sagde om ekspertudvalgets anbefalinger.
Så jeg vil meget gerne have, at undervisningsordføreren for DF kan løfte sløret for, hvad den her undervisningsparathedsvurdering med den faglige vurdering skal indeholde.
Det er jo så tyndt som ingenting.
Man må have en vurdering af det, når man nu vil have det hastegennemført i stedet for at vente på ekspertudvalgets anbefalinger på tirsdag.
Christine Antorini (S), 2017-02-24:
Det er jeg fuldstændig enig i, men når det er, vi er optaget af begrebet social mobilitet, handler det om de mange børn og unge, som f.eks. slet ikke får en uddannelse.
Hvis man tager de unge under 30 år, der er på kontanthjælp i dag, er det, de desværre har tilfælles, at ni ud af ti af dem ikke har mere end folkeskolens afgangsprøve, hvis de overhovedet har fået folkeskolens afgangsprøve.
Det betyder, at deres muligheder videre i livet er rigtig svære, fordi vi er et uddannelsesland, hvor det er vigtigt, at man har muligheden for, at man kan uddanne sig, og det er utrolig svært, hvis man kun har folkeskolens afgangsprøve og endda måske en dårlig afgangsprøve og en dårlig erfaring med skolen.
Så social mobilitet er at give alle en mulighed, også de børn og unge.
På ingen måde, tværtimod ville jeg ønske, at der var langt flere unge, over for hvem meget motiverende forældre – fordi vi ved, at det betyder rigtig meget for den uddannelsesvej, de vælger – sagde, at ved du hvad, hold op, hvor er du bare god til matematik, og du har tekniske kundskaber og er god til at bygge og konstruere; vi synes, at du skulle prøve at overveje at tage dig en uddannelse inden for de erhvervsfaglige uddannelser; det kan være som tømrer, det kan være som snedker; det kan være inden for en række af de andre uddannelser, i stedet for at det automatisk svar er, at hvis man f.eks. er god til matematik, at konstruere osv., så skal man tage en videregående uddannelse.
Det har jo altid ligget Socialdemokratiet på sinde at være med i alle de vigtige reformer, aftaler, der understøtter et velfærdssamfund, der giver alle lige muligheder, og selvfølgelig vil vi gå ind i forhandlinger også om et fremtidigt dagtilbudssystem.
Vi vil måske så appellere lidt baglæns, og vi også håber, at regeringen vil fortsætte med det brede samarbejde, som der er om folkeskolereformen, gymnasiereformen, erhvervsuddannelsesreformen, og som forhåbentlig også kommer om de videregående uddannelser.
Jeg siger jo det her, fordi regeringen desværre har valgt at lave en ensidig aftale med Dansk Folkeparti om den såkaldte uddannelsesparathedsvurdering for unge i 8. klasse, hvor vi må sige, at vi er meget forundrede i aftalekredsen, som jo gælder i den her sammenhæng, Socialdemokratiet, SF og De Radikale, over, hvorfor man har valgt at lave den uden at invitere os til en drøftelse om det.
Annette Lind (S), 2017-02-24:
Da vi lavede de nye rammer for folkeskolen, var det sådan, at vi lavede de overordnede mål, at alle elever skulle blive så dygtige, som de kunne, uanset social baggrund.
Det samarbejde vil jeg gerne takke rigtig meget for, for det er enormt vigtigt for Socialdemokratiet, og jeg ved også, det er vigtigt for Venstre.
Jeg vil bare gerne spørge ordføreren om noget.
Selvfølgelig er forældrene i forgrunden, men er skolen ellers det primære sted, hvor man skal bryde den sociale arv?
Tror ordføreren, at det vil hjælpe de elever, som allerede falder ud af systemet, mens forsøget foregår?
Det var det første spørgsmål.
Så vil jeg gerne spørge om puljen, der skal løfte eleverne og tilskynde til en særlig indsats på skolerne.
Og mener ordføreren, at det er rigtigt, at man skal give det som belønning?
I Socialdemokratiet synes vi, at vi skal underbygge ved at give nogle penge, så man kan blive bedre.
Så tror ordføreren, at man kan ændre fra det ene år til det andet, og er det rigtigt belønnet, og hvad skal vi gøre med de elever, der falder ud allerede under forsøget?
Henrik Dahl (LA), 2017-02-24:
Det er meget heldigt, at der bliver lavet et forsøg, for hele meningen med et forsøg er jo, at man laver en forsøgsmæssig opstilling, indhenter nogle oplysninger, ser, hvordan tingene falder ud, sammenligner med, hvordan den øvrige virkelighed er, og så kan man drage sin konklusion derfra.
Så nu må vi se, hvordan forsøget falder ud.
Annette Lind (S), 2017-02-24:
Jeg går ud fra, at hr. Henrik Dahl støtter det rammeforsøg, som ministeren har sat i gang med at gøre skoledagen kortere mod at tage den understøttende undervisning.
Det betyder, at ude på skolerne kommer man til at skulle have kortere skoledag.
Det betyder også, at man skal have længere tid åbent i fritidshjemmene.
Man får frataget timerne i skolen, og man kommer måske heller ikke på fritidshjem, hvis det er sådan, at forældrene ikke vil bruge pengene eller ikke har råd.
Mener ordføreren, at det er den rigtige vej at gå for at øge den sociale mobilitet eller i det mindste mindske social ulighed?
Anni Matthiesen (V), 2017-02-24:
Jeg synes faktisk ikke, at de to ting, som SF's ordfører påpeger her, er modstridende.
Som jeg netop også svarede fru Christine Antorini, er min holdning til det i hvert fald, at vi skal blive bedre til at starte noget før.
For det virker dybt godnat, hvis man venter, til folk når til de videregående uddannelser, inden man gør en indsats, hvis man faktisk kunne have løst opgaven allerede nede i dagtilbuddene.
Jacob Mark (SF), 2017-02-24:
Tak for buddet – eller det kom så ikke.
Men jeg synes, at det forslag til vedtagelse, vi selv har lavet, trods alt er bedre.
Når det så er sagt, vil jeg bare spørge om noget.
Nu står det jo her sort på hvidt, og jeg formoder, at det er det, Folketinget ender med at vedtage, altså at uddannelsessystemet skal bidrage til at øge den sociale mobilitet.
Man har taget det mål om præcis det samme ud af udviklingskontrakterne under den nuværende regering.
Kunne man forestille sig, at Venstre i fremtiden ville synes, det var fornuftigt at putte målet om social mobilitet ind i kontrakterne for de videregående uddannelser igen, så man altså lever op til det forslag til vedtagelse, man har tænkt sig at vedtage?
Anni Matthiesen (V), 2017-02-24:
Nej, det mener jeg faktisk ikke at det er.
Og så er jeg jo glad for, at SF's ordfører, hr. Jacob Mark, holder af teksten i vores fælles forslag til vedtagelse i den blå blok.
Jeg vil jo sige, hvad jeg også har sagt til hr. Jacob Mark i flere sammenhænge, at der er mange steder, hvor SF egentlig er enig med Venstre.
Det ved jeg at hr. Jacob Mark også har tilkendegivet ad flere omgange.
Og det glæder mig, så det er måske forkert, at vi ikke også har valgt at spørge SF, om de ville være med på forslaget til vedtagelse her.
Henrik Dahl (LA), 2017-02-24:
For det første synes fru Annette Lind at forudsætte, at forsøget vil slå fejl.
Så pessimistisk synes jeg ikke man skal være.
For det andet er der ikke nogen påviselig sammenhæng mellem, hvad det koster at drive en skole, og hvor god den er.
Det er blevet fastslået mange gange.
Så jeg tror, det er en meget, meget bred vifte af faktorer, der afgør, hvor godt det går med de enkelte skoler.
Jacob Mark (SF), 2017-02-24:
Tak for det.
Jeg synes sådan set, det på mange måder er et ganske udmærket forslag til vedtagelse, som flertallet er kommet frem til.
Når ordføreren hører det, jeg lige har sagt, er den sætning så i modstrid med det faktum, at den selv samme regering, som nu laver det her, har været med til at fjerne målet om, at uddannelserne skal bidrage til at øge den sociale mobilitet, i udviklingskontrakterne for de videregående uddannelser?
Er det her forslag til vedtagelse i modstrid med den beslutning?
Anni Matthiesen (V), 2017-02-24:
Ja, jeg kan først og fremmest bekræfte, at selvfølgelig har Venstres tidligere uddannelses- og forskningsminister repræsenteret Venstres holdning på det tidspunkt.
Når det så er sagt, ja, så mener jeg faktisk, at det er rigtig vigtigt, at man tænker tingene sammen, og at man for den sags skyld, som vi jo gør her inden længe, lytter til det, som forskerne også har været på banen med de seneste år og sagt til os: Prøv at høre her.
Det er fint nok, I gør nogle ting, når I måske når til ungdomsuddannelserne eller for den sags skyld de videregående uddannelser, men I får meget mere og I sikrer væsentlig flere, hvis man sætter ind langt tidligere.
Det er egentlig det, jeg synes er vigtigt at vi også lytter til.
Vi er jo alle sammen blevet klogere, og vi kan få væsentlig flere flyttet, hvis man starter med at sætte ind allerede i dagtilbuddene og dermed faktisk sikrer, at alle får afsæt til at komme godt i gang, også den dag de skal starte i skolen.
Christine Antorini (S), 2017-02-24:
Nu var hr. Esben Lunde Larsen jo så ikke bare folketingsmedlem, men minister for regeringen, da Venstre var en etpartiregering, så man må gå ud fra, at det trods alt repræsenterer Venstres synspunkter.
Det, som hr. Esben Lunde Larsen også udtalte, var, at Venstre i mange år har været imod at drive socialpolitik i uddannelsespolitikken.
Jeg kunne godt tænke mig, om ordføreren lige vil sætte lidt flere ord på, hvad det vil sige, for jeg hørte jo samtidig en klar tilkendegivelse af, at det var vigtigt at kunne øge den sociale mobilitet.
Nu ved jeg godt, at ordføreren ikke sidder med videregående uddannelser, så lad os holde fast i at kigge på ungdomsuddannelserne.
Hvad er det, Venstre mener man kan gøre i forhold til at øge den sociale mobilitet, som jeg kan høre vi er enige om er vigtig, også i forhold til ungdomsuddannelserne?
Anni Matthiesen (V), 2017-02-24:
Det er klart, at vi i Venstre har højt til loftet, og vi kan, som man jo også har i andre partier, have forskellige holdninger til tingene.
Jeg har tillid til, at den tidligere minister, som valgte at gøre det her, havde undersøgt de her ting på forhånd og jo ikke var bekymret for at fjerne de ting.
Der må jeg igen sige, at som jeg kender hr. Esben Lunde Larsen, ved jeg, at han om nogen sætter sig ind i tingene på forhånd, inden han foretager sig noget.
Christine Antorini (S), 2017-02-24:
Jeg vil godt sige, at jeg er utrolig glad for det indlæg, som Venstres ordfører holdt, fordi det afspejler præcis det, vi også har haft oplevelse af igennem mange års samarbejde omkring uddannelsespolitikken, nemlig at det også har været en del af, hvordan man tænker grundskole, ungdomsuddannelser, videregående uddannelser, at have et blik for, hvordan man giver alle lige muligheder igennem uddannelse.
Så tak for det.
Derfor vil jeg bare spørge ordføreren for Venstre, om det ikke bekymrer ordføreren – det kan måske være, at det har været som enkeltperson; det skal jeg ikke kunne sige, men dog i sin egenskab af minister – at Venstres egen minister på det tidspunkt aktivt og selvstændigt fjernede målet om, at de videregående uddannelser også skulle fremme øget social mobilitet.