runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-10:
Tak for det.
Jeg blev helt glad, da jeg læste det her beslutningsforslag.
For hvor er det skønt, at der er interesse for at øge indsatsen for kulturen, historien og litteraturen.
Den grundlæggende interesse deler vi fuldstændig og kan tilslutte os, og jeg er helt sikker på, at alle herinde synes, at Dannebrog er det flotteste flag – se bare, hvor smukt det hænger ovre i hjørnet.
Så er det selvfølgelig for nogle af os sådan, at EU-flaget kommer lige derefter.
Men det med kun at hylde litteraturen og historien og øvrige kulturarter en dag om året synes vi måske er for lidt, for dansk kultur fortjener en langt mere fremtrædende rolle.
Vi er glade for, at omprioriteringsbidraget på kulturområdet er sløjfet, efter at forslagsstillerne bag beslutningsforslaget har sparet løs på den kultur, som de i det her beslutningsforslag gerne vil hylde, men vi skal længere end det.
Derfor har Radikale Venstre i sommer bl.a. foreslået to årlige gratis boguddelinger til danskerne af dansk litteratur, så den i højere grad bliver en del af den offentlige samtale.
Det håber vi også at forslagsstillerne bag beslutningsforslaget kan tilslutte sig med den her interesse for litteraturen, der kommer til udtryk i beslutningsforslaget.
Og jeg ved, at der er mange gode traditioner rundtomkring i lokalsamfundene netop grundlovsdag, og det er herligt at opleve, og det er ikke noget, vi skal tale ned til.
Spørgsmålet er så, om det her løser noget, for hvis det er et problem, at grundlovsdag er for politisk, er det vel også politisk at gå ind og fastsætte en dag som nationaldag.
Og skal det lige være valdemarsdag, hvor vi var på krigstogt gennem et korstog, synes vi måske man kan diskutere, hvorvidt det er en hensigtsmæssig placering.
Men omvendt er det jo også den 15. juni, at det er Michael Laudrups fødselsdag – det kunne selvfølgelig tale positivt for det.
Men der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi alle sammen elsker vores land, vores litteratur, vores historie og vores kultur og sprog, men ikke kun en gang om året.
Det gør vi hver eneste dag.
Og da vi ikke mener, at man kan reducere det til en dag, synes vi, at man måske i stedet for skulle give hver kunstart sin dag, som de hver især kunne fylde ud.
Så vi i Radikale Venstre ser positivt på intentionerne, men vi vil længere end det, og vi kan derfor ikke tilslutte os beslutningsforslaget.
Inger Støjberg (V), 2020-01-10:
Det vil jeg meget gerne være med til, og det skulle være en sand fornøjelse at fejre valdemarsdag med lige præcis hr. Morten Messerschmidt.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-10:
Jeg vil prøve at afstå fra fristelsen til at diskutere forfatningshistorie med både hr. Jeppe Bruus og fru Inger Støjberg og så bare bede om nogle konkrete ideer.
Hvad kan vi så i fællesskab gøre for at gøre valdemarsdag til en, jeg tror, ordføreren sagde en festligere dag, måske også en lidt mere højtidelig, lidt mere central dag i de fleste danskeres bevidsthed.
De fleste danskere ved jo, hvornår det er grundlovsdag, men jeg tror faktisk ikke, at man, hvis man går ud og spørger den gennemsnitlige folkeskoleelev, vil opleve, at hun vil være bekendt med, hvornår der så er fejring af Dannebrog.
Så hvis vi kan give hinanden håndslag på og komme med nogle konkrete ideer til, hvordan vi fremmer den proces, så synes jeg alligevel, vi er kommet et stykke vej.
Inger Støjberg (V), 2020-01-10:
Jo, det mener jeg rent faktisk også at jeg gør.
Jeg synes egentlig, at hr. Jeppe Bruus' ret lange indføring for lidt siden giver svaret på rigtig meget af det, som hr. Morten Messerschmidt spørger om her.
Som sagt synes jeg, at valdemarsdag er en dejlig dag, jeg synes, det er en festlig dag, og vi kunne også gøre den endnu mere festlig.
Men det kan man godt uden at gøre det til en nationaldag.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-10:
Jeg må indrømme, at jeg med al respekt for ordføreren synes, hun leverer et fremragende forsvar for, hvorfor det her forslag bør vedtages.
For hvis man hører ordføreren, er alt Danmark og alt dansk kun grundloven og frihedsrettighederne.
Jeg er jo enig i lovprisningen af ytringsfriheden, men så kunne man stille sig selv det spørgsmål: Betyder det så, at Christian VIII ikke var dansk?
Det tror jeg at de fleste vil argumentere imod.
I forhold til kønnenes ligestilling: Jamen var Christian X da ikke dansk?
Jo, det tror jeg – måske især i år med genforeningen – vi nok kunne blive enige om at han var.
Men netop de to konger, prægtige konger i danmarkshistorien, var jo ikke tilhængere af ytringsfrihed og kønnenes ligestilling, som fru Inger Støjberg og jeg er det.
Så derfor begår fru Inger Støjberg netop den kortslutning at sætte lighedstegn mellem det Danmark, vi har i dag, og Danmark som den historiske arv, som vi som folk eller som stamme – hvis vi skal citere den tidligere britiske ambassadør i Danmark – tilhører: netop dette land, vi har adkomst til.
Så må jeg ikke bare spørge, om fru Inger Støjberg ikke godt kan hæve blikket lidt ud over lige den tid, hun selv lever i, og så se Danmark som et historisk fællesskab, ikke kun et nutidigt.
Theresa Berg Andersen (SF), 2020-01-10:
Det må jeg jo hjem og læse op på, hr. Morten Messerschmidt.
Og så vil jeg appellere til, at du fortsætter debatten med Karina Lorentzen Dehnhardt.
Rune Lund (EL), 2020-01-10:
I Danmark har vi grundlovsdag.
Det er en dag, som jeg tror mange opfatter en form for nationaldag.
Det er der, hvor vi fejrer det, som jeg og mange, tror jeg, opfatter som værende danskhed: Det er demokrati, det er velfærd, det er lighed, det er ligestilling, det er grøn omstilling, det er international solidaritet, det er at skabe et samfund for de mange og ikke et samfund, der bare er for de få.
Der har været rejst en del ting i debatten her i dag.
Valdemarsdag er allerede flagdag.
Det er lidt uklart, hvad de praktiske implikationer skal være ved, at noget bliver udnævnt til en flagdag.
Så på den baggrund og med de bemærkninger kan jeg sige, at Enhedslisten ikke kan støtte det her forslag.
Og jeg skulle i øvrigt hilse fra Alternativet og sige, at Alternativet heller ikke kan støtte forslaget.
Jens Rohde (RV), 2020-01-10:
Jeg kan simpelt hen ikke lade være.
For hver gang hr. Morten Messerschmidt kommer med et forslag her i Folketinget, kommer alle de borgerlige ordførere op og fortæller, hvor fremragende de egentlig synes det og intentionen bag osv. er – men man siger alligevel nej stort set hver gang.
Det tror jeg hr. Morten Messerschmidt kan bekræfte, og det undrer mig sådan set lidt.
For når man sådan hører debatten, kommer det til at virke sådan lidt søgt.
Det er jo ikke, fordi vi så støtter den.
Jeg mener absolut ikke, at man skal gøre et kristent korstog til vores nationaldag.
Men den måde, man opfinder sit nej til hr. Morten Messerschmidts mange flittige forslag i dette Ting på, virker bare sådan lidt søgt.
Det er ministeren selvfølgelig i sin gode ret til at udvise – det er måske ikke så klogt.
Det er så en anden sag.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge, om justitsministeren ikke deler den opfattelse, at det, der adskiller et liberalt demokrati fra andre styreformer, vi normalt ikke vil sammenligne os med, er, at målet ikke helliger midlet.
Naser Khader (KF), 2020-01-10:
Det er vi åbne over for.
Jeg synes, det er positivt og en fin idé, og vi tilslutter os at gøre lidt mere ud af valdemarsdag uden at gøre det til en nationaldag.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-10:
Det accepterer jeg.
Men så vil jeg bare spørge: Kunne man så forestille sig, at hr. Khader og hans parti, ligesom vi i øvrigt hørte det fra fru Støjberg og Venstre, ville være med på, at vi i fællesskab finder nogle konkrete ideer til, hvordan vi så kan gøre valdemarsdag mere markant, mere festlig, mere tilstedeværende i den offentlige bevidsthed, også når vi ikke har runde fødselsdage for flaget?
Naser Khader (KF), 2020-01-10:
Norge har, så vidt jeg husker, været underlagt andre lande, bl.a. Danmark i en længere periode, og derfor er der noget logik i at have en national selvstændighedsdag.
Med hensyn til Sverige er jeg ikke tilhænger af, at vi på nogen måde lader os inspirere af svenskerne.
Men jeg mener igen, at der er gode argumenter for at have en nationaldag.
Det er der, men vi har også haft en tradition for ikke at have det, og det tætteste, vi kommer, er jo grundlovsdag, som vi er mange der betragter som en nationaldag, demokratiets festdag.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-10:
Tak hr. Naser Khader.
Og det argument, jeg kom frem til inden debatten her, er præcis det, som hr. Naser Khader benytter.
Så det vil jeg gerne have lov til at komplimentere for.
Jeg synes, det er et godt argument, når man argumenterer for, at det ikke er i pagt med den evolutionære eller historiske udvikling i Danmark.
Det anerkender jeg.
Jeg mener så, der er andre argumenter, som er så vægtige, at man alligevel bør støtte det.
Derfor vil jeg bare spørge: Når hr. Naser Khader ser rundtomkring på de øvrige nordiske lande, er det så ikke rigtigt, at de karakteristika, han ser på som argument for ikke at have det i Danmark, heller ikke nødvendigvis er til stede i de lande?
På Færøerne har man f.eks. Sankt Olavs dag som nationaldag; på Grønland har man årets længste dag; Island vil jeg forbigå i tavshed, fordi det var skændigt, hvad de foretog sig under besættelsen; ja, og svenskerne har jo så sammenbruddet af Kalmarunionen, for det fejrer de, af årsager, man så kan diskutere.
Men kunne man ikke godt ud fra det sige, at der er en særlig nordisk tradition, som kunne retfærdiggøre det her forslag?
Naser Khader (KF), 2020-01-10:
Som konservativ bliver jeg altid glad, når nogle ønsker at hylde vores Danmark.
Jeg vil derfor anerkende de gode tanker fra hr. Morten Messerschmidt og Dansk Folkeparti.
I Det Konservative Folkeparti går vi meget op i at værne om de danske traditioner.
Traditionen i Danmark er, at vi ikke har haft en decideret nationaldag.
Grundlovsdag er det tætteste, vi kommer på sådan en.
På grundlovsdagen fejrer vi Danmark, vi fejrer vores demokrati, vi fejrer vores grundlov, som er med til at skabe det samfund, vi har i dag.
Jeg har forsøgt sådan at læse op på, hvorfor vi egentlig ikke har en nationaldag.
Ifølge eksperter har det at gøre med flere årsager.
Bl.a. har Danmark som nation aldrig været underlagt andre lande i længere perioder.
Vi har været besat af tyskerne i en kortere periode, men ikke i længere perioder.
Derfor har vi heller ikke en selvstændighedsdag, vi kan gøre til vores nationaldag, som eksempelvis i USA.
En anden årsag er, at Danmark ud over Sønderjyllands genforening med resten af Danmark i 1920 ikke har haft en stor genforening som i Tyskland.
Og en tredje årsag er, at den danske samfundsudvikling mere har været en evolution end en revolution; vi har ikke haft nogen revolutioner.
Og af den grund har vi ikke sådan haft en decideret nationaldag, altså en selvstændighedsdag, som vi har gjort til nationaldag.
Men i løbet af et år er der mange gode dage til at fejre vores elskede Danmark, uden at man behøver at have en nationaldag.
Der er faktisk 365 dage om året, hvor vi kan fejre Danmark.
Vi har også en flagdag for vores udsendte som et godt eksempel på en dag, hvor vi fejrer Danmark.
Derfor mener vi i Det Konservative Folkeparti ikke, at der er behov for en enkelt nationaldag.
Vi skal afgjort holde fast i vores traditionsrige dage, som vi allerede har, men vi skal ikke have en decideret nationaldag.
Så alt i alt er der gode intentioner bag forslaget, men vi støtter det ikke.
Rune Lund (EL), 2020-01-10:
Jeg hørte faktisk ikke alt, hvad der blev sagt.
Men min opfattelse er, og Enhedslistens opfattelse er, at dem, der føler sig danske, er danske.
Og jeg synes også, man må erkende, at danskhed jo også er noget, der har ændret sig gennem historien.
Hr. Morten Messerschmidt har jo tidligere i debatten refereret til, at vi tidligere havde konger, vi havde adelen, man gik ikke ind for kvinders ligestilling.
Altså, man må da også erkende, at den danskhed, som der er i dag, jo også er et opgør med adelens magt, med feudalisme, med kongens magt.
Det er en danskhed, som bygger på opbygningen af et velfærdssamfund – et samfund til gavn for de mange og ikke de få.
Det er den danskhed, som vi har i dag, og som jo er en anden danskhed end den, som der var for flere hundrede år siden.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-10:
Jo, jeg er faktisk meget enig i, at det handler om følelsen, og det har vi jo fra »Folkeligheden« af Grundtvig fra 1848, tror jeg.
Men så kunne jeg tænke mig at spørge, om hr. Rune Lund så også er enig i anden halvdel af digtet, nemlig: Resten sig som dragedukker, selv fra folket udelukker, nægte selv sig indfødsret, lyse selv sig ud af æt .
Er hr. Rune Lund også enig i den passage af Grundtvig?
Rune Lund (EL), 2020-01-10:
Jeg og Enhedslisten har den meget åbne tilgang, at dem, der føler sig danske, er danske.
Og det tror jeg faktisk er en mere åben og inkluderende tilgang end den, som Dansk Folkeparti har, og som måske også lidt er udtrykt i den måde, bemærkningerne er lavet på.
Her står der, at Danmark handler om det historiske fællesskab, vi er »født« ind i.
Jamen der er jo masser af mennesker i det her land, som også er statsborgere, og som ikke er født ind i det, men som alligevel er danske, og som føler sig danske.
Så der kunne jeg måske spørge hr. Morten Messerschmidt: Er de ikke også danske, eller skal bemærkningerne forstås sådan, at den nationaldag, som Dansk Folkeparti forestiller sig, ikke skal være en dag for dem, men kun for dem, som er født ind i det historiske fællesskab?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-10:
Jeg må jo bare spørge: Når nu hr. Rune Lund tilsyneladende knytter det danske meget, meget tæt op på noget, der lyder som socialisme – han taler om ligestilling og international solidaritet og en række andre ting, som givetvis er fundet i de kommunistiske lærebøger, og hvad deraf har udviklet sig, er man så ikke dansk, hvis man ikke er socialist?
Er man ikke dansk, hvis man ikke deler hr. Rune Lunds opfattelse af, hvad der er international solidaritet?
Er man ikke dansk, hvis man ikke deler hr. Rune Lunds opfattelse af demokrati?
Er man ikke dansk, hvis man ikke deler hr. Rune Lunds opfattelse af ligestilling?
Jeg er ikke enig i ret meget af det, hr. Rune Lund har dedikeret sit liv til at arbejde for, og jeg vil alligevel gerne høre hr. Rune Lund sige, at jeg ikke skulle være dansk.
Inger Støjberg (V), 2020-01-10:
Tak for det.
Og tak for muligheden for at diskutere det her, det synes jeg egentlig er meget, meget prisværdigt.
Nogle dage er bare smukkere andre dage, og nogle dage kan stå lysende klart, også selv om det regner.
Sådanne dage har vi også i Danmark, og det er bl.a. vores flagdage.
En af de flagdage er jo grundlovsdag, og uden at skulle forlænge debatten mere end højst nødvendigt vil jeg sige, at jeg rent faktisk tror, at grundlovsdag af mange opfattes som en slags nationaldag, grundlovsdag, hvor vi jo fejrer selve fundamentet for det frie samfund, som Danmark er – et samfund og et fundament, der er lagt af generationer før os, et fundament, der betyder, at vi er en nation af frie folk.
I Danmark har vi jo religionsfrihed: Man kan tro på lige præcis den gud, man vil tro på, man kan dyrke ham alt det, man vil, man kan bare ikke tvinge andre til at indrette sig efter det.
Her har vi ytringsfrihed: Man kan sige og skrive det, man mener, man kan tegne det, man evner, og man kan endda få det bragt i avisen, hvis man er dygtig nok.
Og her er kvinder og mænd, piger og drenge lige meget værd, for vi er ligestillede.
Alt det fejrer vi på grundlovsdag.
Grundlovsdag er en festdag for demokratiet, for det danske samfund, som jo skal minde os alle sammen om, at frihed ikke er så givet endda.
Forslaget her handler om at gøre valdemarsdag den 15. juni til en officiel nationaldag, og det mener vi i Venstre ikke man skal.
Vi mener godt, at vi kan fejre valdemarsdag – det synes jeg også at vi skal gøre – og fejre den som en flagdag, og det mener vi kan gøres uden at gøre den til en nationaldag.
Dermed netop ikke være sagt, at vi ikke skal gøre valdemarsdag til en festlig dag, for det skal vi gøre.
Men Venstre stemmer imod det her forslag, og det gør vi med de begrundelser, jeg lige har givet.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-10:
Lad mig se, om jeg alligevel kan tale mig lidt ind på ministeren her.
Det brugte ministeren jo en del tid på, og 11 mia. kr. er mange penge, men det har aldrig været tanken, at det her skulle være et forslag om at gøre Valdemarsdag til en fridag.
Og med hensyn til om det skulle stjæle opmærksomhed, så er det i hvert fald ikke noget, der er sket ved at gøre den 5. september til veteranernes dag.
Jeg mindes ikke at have set færre folk i Mindelunden af den årsag.
Så lad os også lægge det argument til side.
Justitsministeren rejser så det relevante spørgsmål: Hvad er det så?
Er det en ren skal, eller skal der rent faktisk være noget indhold i det?
Selvfølgelig skal der være indhold.
Jeg synes, ideen om en ceremoni – at det officielle Danmark holder arrangementer rundtomkring i landet, hvor man markerer flaget som det, der knytter os sammen – er en god idé.
Det kunne også være på folkeskoler, gymnasier osv., hvor vi diskuterer, hvad det egentlig er at være dansk.
For det at være dansk er jo så meget mere end det, der splitter rent politisk.
Altså, man kan jo sagtens være dansk, uanset hvilket politisk parti man stemmer på, og derfor er grundlovsdag, der efterhånden er blevet politisk, ligesom ikke længere en dansk dag i den forstand – det er demokratiets dag, som ministeren siger.
Men vi har brug for en dag, hvor vi hylder det Danmark, der er alles, på tværs af uenighederne.
Kunne det måske formilde ministeren lidt?
Pernille Vermund (NB), 2020-01-10:
Tak for det svar.
Det var også det, jeg forventede at høre fra ministeren.
Det betyder jo så, at danskernes frihed og sikkerhed i nogen grad – selv om friheden også er begrænset af, at man bliver overvåget – er garanteret ved, at vi kan opklare forbrydelser lettere med logningen, end vi kan uden.
Det fører frem til spørgsmål nummer to: Hvis det nu i forlængelse af hr. Morten Messerschmidts spørgsmål skulle vise sig, at EU-dommen falder ud, således at vores logningsregler svækkes i en grad, så vi ikke længere kan opklare forbrydelser på det niveau, som ministeren mener er det relevante, vil ministeren så fastholde, at det er EU, der skal have det sidste ord.
Eller vil ministeren garantere danskerne sikkerhed og tryghed med logningsregler, som betyder, at vi kan opklare forbrydelser på et ordentligt og anstændigt niveau?
Nick Hækkerup (S), 2020-01-10:
Uden at gå ind i de konkrete sager kan man sige – og det er det, der desværre bliver underkendt af nogle partier her i Folketinget – at anvendelsen af teleoplysninger er et helt fundamentalt værktøj til bekæmpelse af kriminalitet.
Og hvis man siger, at vi bare kan opgive logning, så tager man et meget, meget væsentligt værktøj fra politiet i forhold til at bekæmpe kriminalitet.
De eneste, der for alvor vil kippe med flaget, hvis det skulle lykkes, vil være dem, der rejser flagene på rockerborgene og andre steder rundtomkring i landet.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-10:
Tak for ordet.
Kan ministeren bekræfte, at i de seneste store sager, der har været i Danmark – den potentielle terrorsag i december, bombesprængningerne i København og bandekonflikterne – har logning været et væsentligt redskab i forbindelse med opklaringen af de sager?
Nick Hækkerup (S), 2020-01-10:
Det er jo en debat, som vi har haft lejlighed til at have nogle gange, og vi har også i fællig i øvrigt konstateret, at det er helt almindeligt, at Danmark afgiver indlæg i forbindelse med behandling af sager ved EU-Domstolen, ligesom vi har gjort det i de to aktuelle sager, som forhåbentlig vil føre til en revision af den forståelse, som EU-Domstolen bevægede sig ud i i første omgang.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-10:
Det kan vi jo ikke have på sådan en festdag.
Nede i den anden del af Vandrehallen fejrer man genforeningen med Sønderjylland, og så er der sådan en gravstemning herinde.
Det duer jo ikke, vel minister?
Derfor kunne jeg godt tænke mig at knytte an til noget af det positive, som ministeren har sagt, nemlig det, at man kan stille sig op imod EU-Domstolen.
Det hørte jeg ind ad mit ene øre, og den slags fæstner sig hos mig.
Vi har jo ved tidligere lejligheder her i salen indgående diskuteret andre domme fra EU-Domstolen, hvor man blander sig i danske dagpengeregler, børnepengeregler, udlændingepolitik og arbejdsmarkedsforhold og sådan noget.
Derfor vil jeg bare spørge her – også for at give ministeren mulighed for at komme med lidt positive budskaber: Er der håb om, at han vil anlægge samme kampvilje på andre områder imod dommerne i Luxembourg?
Nick Hækkerup (S), 2020-01-10:
Men det gjorde jeg jo også.
Jeg henviste jo til, at jeg er enig i det, der var blevet sagt før, at svaret altså er det samme.
Jens Rohde (RV), 2020-01-10:
Nu bruger jeg en del timer oppe i formandsstolen, og det er da helt normalt, at man stiller ministeren et spørgsmål, som man måske har stillet til den socialdemokratiske ordfører, for at få regeringens svar på det.
Det synes jeg at vi oplever ret ofte.
Og jeg synes, at det ville klæde ministeren at svare på de spørgsmål, der bliver stillet.
Nick Hækkerup (S), 2020-01-10:
Jeg er i øvrigt ikke enig i, at det er arrogant.
Jeg synes, at det er på kanten til arrogance at stille det samme spørgsmål, som tidligere er blevet fornuftigt besvaret.
Jamen jeg synes faktisk oprigtigt, som jeg også sagde, at beskrivelsen af, hvad det er for nogle hensyn, man kan lægge ind i at sige, at det kan være en god idé at have nationaldag, er rigtig.
Og jeg synes i virkeligheden også, at beskrivelsen er rigtig, altså at uanset hvad vi i øvrigt mener, og hvad vi i øvrigt kives om osv., så er der en kerne i det at være dansk, som det er værd at beskytte.
Det er i øvrigt en kerne, som vi har diskuteret hyppigt i Folketinget – nemlig hvad særlige danske værdier er – og det kunne man så få lov til diskutere.
Men jeg mangler stadig – og jeg accepterer selvfølgelig helt, at det så ikke skal være en fridag – at få en forståelse af, hvad indholdet er, altså hvordan nationaldagen skal udmøntes.
Jeg synes, at med den beskrivelse, som er givet, så læner det sig op af at være noget, som mest er symbolsk.
Jeppe Bruus (S), 2020-01-10:
Det fortjener i hvert fald nogle anledninger til at drøfte det, og derfor vil jeg også gerne endnu en gang takke og kvittere for, at vi får den her anledning til at drøfte det.
Og jeg er helt enig i, at det danske er mere end demokratiet; det er også vor historie, det er det, at vi er et monarki.
Men pointen synes jeg er misforstået, når man nu taler om at stemme noget forskelligt.
For mig at se er en grundlæggende kerne i den danske identitet, det at være en dansk nationalstat, jo at vi er en demokratisk stat, at vi bygger på nogle rettigheder, som også er stadfæstet med indførelsen af grundloven, og som selvfølgelig bygger på afslutningen af enevælden fra 1660'erne, altså samling af nationalstaten.
Og det, at vi faktisk i et historisk perspektiv også er en del af det, vi vil opfatte som et monarki.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-10:
Lad os nu ikke strides om forfatningsretten; det er jo Monrads underskrift på helstatsforfatningen, der får Preussen til at gribe ind som brud på Londonaftalerne.
Men pointen her er jo, at man godt kan være dansk, uanset hvad man stemmer, og man kan også være dansk, selv om man slet ikke stemmer.
For det danske er at høre til som i en familie, hvor der er fordomsfri adgang.
Man sidder ikke rundt om påskebordet og siger: Det er også dig, min onkel – du stemte sådan og sådan, så dig vil jeg ikke være sammen med.
Nej, man er forbundet af en arv, af en pligt, af et ansvar – langt dybere end det, vi fejrer grundlovsdag.
Fortjener det ikke – hånden på hjertet, hr. Jeppe Bruus – ikke en selvstændig fejring?