Susanne Zimmer (UFG), 2020-11-10:
Den frie, vilde natur og biodiversiteten er truet, økosystemer bryder sammen, arter uddør og forsvinder i et uhørt højt tempo.
Det skønnes, at jorden har mistet halvdelen af sit vilde dyreliv inden for de sidste 40 år.
Adskillige rapporter viser, at der på verdensplan ikke siden dinosaurernes uddøen er forsvundet så mange dyrearter så hurtigt som i dag.
På verdensplan er 1 million arter lige nu truet af udryddelse.
I Danmark er hvert fjerde pattedyr truet, og 42 pct. af de arter, der er registreret, er truet og i tilbagegang.
Hvordan kan vi tillade os at udrydde dyrearter, ødelægge naturtyper og ødelægge livsgrundlaget for de mennesker, som lever af naturen, i andre lande?
Vi mennesker er en del af naturen, men mange af os har desværre mistet kontakten til naturen og føler os i høj grad ikke længere som en del af den.
Vi overser, at vi har brug for naturen, både fysisk og mentalt.
Vi har gjort os til herskere over den og ødelagt den uden at tænke på de omkostninger, det medfører på den lange bane.
Vores næste generationer får en fattigere verden at leve i, hvis ikke vi ændrer kurs nu.
Her i tiden med corona har mange mennesker oplevet glæden ved naturen.
Mange flere har været ude i naturen; mennesker har mødtes med hinanden, gået ture og været sammen på nye måder med mindre risiko for smitte.
Naturen giver os også mentale vitaminer.
Vi går i naturen; vi hører måske en gren knække, at det knaser, eller at der er en fugl, der rasler i busken.
Og alt imens får det system, som sorterer informationer i hverdagen, en pause, siger Ulrika Stigsdotter, som er professor ved Københavns Universitet.
Vi er et af de lande i Europa, der har den ringeste naturbeskyttelse, og sammen med Bangladesh er vi det mest opdyrkede land i verden.
Begge dele har helt klart mærkbare konsekvenser for naturen og biodiversiteten.
Eksempelvis er 11 dagsommerfuglearter forsvundet fra den danske natur de sidste 50 år, bestanden af viber og sanglærker er faldet med henholdsvis 76 pct. og 65 pct. siden 1976, og 50 ud af vores 287 vildtlevende biarter er ikke set siden 1974.
Derudover viser den seneste NOVANA-rapport, altså Naturstyrelsens program for overvågning af den danske natur, at de danske skove har det elendigt.
Vi har f.eks. kun 6,1 m³ dødt ved pr. hektar, hvor vi skulle have mellem 30 og 50 m³ for bare at kunne støtte biodiversiteten nogenlunde og 130 m³, hvis vi havde urørt skov.
Da mange fødekæder starter i dødt ved, bl.a. insekter, har det store konsekvenser for vores dyreliv, for fugle og for liv i det hele taget.
Og 62 pct. af vores arter er truede arter, hvoraf de 44 kun lever i skovene.
Det er områder, der er særlige naturtyper, eller hvor der er vilde dyre- og plantearter, men kun reelt 10 pct. er beskyttet.
Det vil sige, at ni ud af ti af områderne ikke er beskyttet, hverken havnatur, fisk eller pattedyr.
Ifølge Danmarks Naturfredningsforening og Verdensnaturfonden opfylder Danmark ét af FN's Aichimål, ét er på vej, syv er i tilbagegang, og det ene af dem handler om naturbeskyttelse.
Det er, på trods af at de mål blev sat i 2010.
Men de blev ikke efterlevet, og det blev forlænget til 2020, hvor det altså fortsat står rigtig skidt til.
Derfor ønsker Frie Grønne en biodiversitetslov, som fastsætter nationale mål og delmål, som sikrer, at mange års tilbagegang kan vendes til fremgang.
Biodiversitetsloven skal rumme konkrete målsætninger for den danske naturpolitik frem mod 2030, og den skal sikre en rig, mangfoldig og vild natur.
Målsætningerne skal både omfatte mål for naturarealer, for kvaliteten af naturen og for beskyttelse af arter og naturtyper.
Loven skal desuden sikre, at naturpolitikken udformes i overensstemmelse med videnskabens anbefalinger, og sikre opfyldelse af EU's biodiversitetsstrategi og FN's globale biodiversitetsmål.
Der går lidt tid, fra man får sådan en biodiversitetslov sendt ind, og til den bliver behandlet.
Hvis man nu sagde, at man udsatte kravet om fremsættelse til sommeren 2021, hvad ville ordføreren sige til det?
Og tak for de tanker, der er hos Enhedslisten i forhold til at gøre naturen noget godt.
Jeg vil sige, at vi i Frie Grønne til enhver tid vil gå med til at hæve ambitionsniveauet, også for havmiljøet.
Så nævner fru Mai Villadsen Enhedslistens ambitioner fra tidligere – hvordan er ambitionerne nu i forhold til at få givet naturen plads, både til lands og til havs?