runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2021-03-23:
Det er jeg helt enig i.
I den kommune, hvor jeg selv bor, gør man også en meget stor indsats, og det er der rigtig mange kommuner der gør.
Og derfor tror jeg, at når man ser på, hvordan kommunerne fremmer cyklismen, som der spørges til, har jeg svært ved at se, hvad der skulle være af begrænsninger, hvis jeg skal være helt ærlig.
Og det kan man jo altid kigge på, men jeg tror faktisk ikke, at der er de store begrænsninger.
Tværtimod ser jeg mange, som stiller cykler til rådighed for medarbejderne, og som har en politik for mere cyklisme i kommunen, og meget af det hænger jo sammen med, at man gør cykelstierne bredere og laver supercykelstier, at man stiller cykler til rådighed for medarbejderne, og at man kobler sig på ordningen for delecykler og stiller delecykler frem i de store knudepunkter for kollektiv trafik.
Det er jo den type af ting, som jeg i hvert fald kan se sker i det område, jeg bor i.
Så der er store ambitioner, og det synes jeg er rigtig godt.
Så intentionerne deler vi – vi er bare ikke helt sikre på, at nøglen er den rigtige.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-03-23:
Effekterne af at få folk til at cykle mere er jo entydigt gode.
Men det er jo sådan noget, vi ikke rigtig ved.
Så jeg vil egentlig bare høre om noget i forhold til sådan en måde at løse det på, hvor det her jo er et permanent fradrag.
Men hvad nu, hvis man f.eks. sagde, at vi i hele år 2022 lavede et forsøg med det her og lavede noget opsamling på det?
For hvis det stort set ikke koster noget, hvad er der så i vejen for, at vi prøver at lave et forsøg med det?
Så kunne vi da trods alt få nogen viden, for effekterne er jo som sagt entydigt gode.
Det tror jeg vi er enige om, så hvorfor ikke prøve det af bare et enkelt år i stedet for at lave en eller anden permanent ordning?
Morten Bødskov (S), 2021-03-23:
Vi tror på, at der måske her er nogle principper, som man, når vi ser på, hvordan skattelovgivningen i øvrigt tilrettelægges, lige skal være obs på.
Det er det ene.
Det andet er: Hvis man gerne vil fremme cyklismen, synes jeg da, man skal koble sig på de meget spændende diskussioner, der er i regi af de klimaaftaler, vi laver, og som er i regi af de transportaftaler, vi laver.
Som det nok ikke er forbigået voldsomt manges opmærksomhed, kommer der snart nye diskussioner, og der synes jeg, at det rigtige er at fortsætte det, man har lavet: Supercykelstier og bedre fremkommelighed i byerne, så man sikrer, at medarbejdere i den offentlige sektor – dem, der bor tæt på arbejdspladser – dermed får bedre muligheder for at cykle.
Det er jo alt det, vi har sat i søen, og jeg tror, at virkeligheden er den, at det får man meget mere for, om du vil, end man gør med det her initiativ.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-03-23:
Jamen det er jo rigtigt, man kan koble sig på diskussionen alle mulige andre steder, men nu har vi diskussionen her om det her konkrete forslag.
Og jeg er enig i, at man godt kan kigge på cykelstier, supercykelstier og alle mulige ting, og det kommer jo også senere, men nu er det det her, vi konkret diskuterer, og derfor forstår jeg ikke helt modstanden mod, at man laver et forsøg med det her.
Altså, hvis man siger, at det stort set ikke koster noget, kan man jo heller ikke sige, at så skal pengene bruges bedre andre steder.
Altså, man får jo ikke ret meget cykelsti for ingenting.
Det kan være, ministeren får ret i, at der ikke er nogen, der bruger det.
Fint nok – så har vi kun brugt 1 år på noget, som så med ministerens egne ord stort set ikke koster noget.
Men har effekten været super god, jamen så kunne det jo være noget, man skulle overveje, altså at gå væk fra de her principper.
Troels Ravn (S), 2021-03-23:
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne, som med beslutningsforslaget her ønsker at fremme cyklismen i Danmark.
I Socialdemokratiet synes vi, at det er positivt, at forslagsstillerne ønsker at fremme cyklismen, men vi mener samtidig, i lighed med tidligere regeringer, at det er en opgave, som mest hensigtsmæssigt varetages uden for skattesystemerne.
Og det er en fornuftig vej at gå for at fremme cyklismen.
Derudover vil der være en række udfordringer ved at sidestille taksten for skattefri kørselsgodtgørelse ved erhvervsmæssig brug af cykel med taksten for bilkørsel, som gør forslaget uhensigtsmæssigt.
Først og fremmest stritter og strider det imod det grundlæggende princip for skattefri befordringsgodtgørelse, som indebærer, at arbejdsgiveren kompenserer den ansatte for de faktiske udgifter i forbindelse med erhvervsmæssig transport, hvor der gøres brug af eget transportmiddel.
Og sidestilles de to satser vil det i praksis betyde, at cyklister kan modtage et beløb, der er syv gange højere end det, der skønnes at være deres faktiske omkostninger.
Altså er det en markant overkompensation og meget langt fra princippet om, at arbejdsgiveren skal holde den ansatte skadesløs for udgifter, der afholdes i arbejdsgiverens interesse.
Det kan f.eks. ske ved en ændring af kompensationen, som sænker den skattepligtige løn og øger den skattefri kilometergodtgørelse.
Et oplagt eksempel er ansatte cykelbude i de store byer.
Det synes vi ikke er en retfærdig eller holdbar måde at bruge vores skattekroner på eller for den sags skyld at fremme cyklismen på.
At fremme cyklismen i Danmark handler i stedet om at sikre generelle og varige forbedringer for cyklister, og det er de midler, der er afsat med aftalen om grøn omstilling af vejtransporten, som jeg nævnte tidligere.
Det er det et rigtig godt eksempel på.
Af de årsager støtter Socialdemokratiet ikke forslaget, og jeg skulle hilse fra De Radikale og sige, at det gør De Radikale heller ikke.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-03-23:
Tak, og tak til ordføreren.
Hvis vi nu leger, at vi har fået indført det her, tror ordføreren så, at der er flere, der vil tage cyklen i arbejdstiden i stedet for at tage bilen og måske endda cykle til arbejde?
Troels Ravn (S), 2021-03-23:
Tja, det kan være svært helt at sætte et præcist svar på det, og der er jo mulighed for i dag også at få et befordringsfradrag, hvis man bruger sin cykel.
Der er man jo sidestillet med brugere af andre transportmidler.
Men altså, intentionen om at fremme cyklismen deler jeg fuldstændig med forslagsstillerne, jeg mener bare ikke, at det skal ligge i vores skattesystem.
Det kan f.eks. gøres, sådan som vi har gjort det i forbindelse med grøn omstilling af vores vejtransport, vores trafik, hvor vi har fundet en pulje på 520 mio. kr. her til at forbedre infrastrukturen for cyklister i Danmark.
Det er den vej, vi skal gå.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-03-23:
Nu vil jeg sige, at vi faktisk har rigtig mange cykelstier, som ikke bliver brugt ret meget, så der er måske brug for at lave et andet økonomisk incitament for at få flere ud på cyklen, og det her kunne være et af dem, men det kunne være mange andre, og en del af det her forslag er også at få lavet et analysearbejde for at se, hvilke økonomiske incitamenter der faktisk kunne gøre en forskel.
For hvis man skal etablere cykelstier for 520 mio. kr., får man ikke mange.
Morten Bødskov (S), 2021-03-23:
Det mener vi jo så ikke der er nogen grund til.
Vi mener ikke, der er nogen grund til at syvdoble overkompensationen af dem, som cykler i forbindelse med deres arbejde, eksempelvis herinde i byen.
Det synes vi måske er lige voldsomt nok.
Det er det ene.
Og det andet er, at det kan godt være, man kan lave et begrænset forsøg – det mener vi ikke der er noget grundlag for – men det efterlader jo stadig væk et hovedproblem omkring kontrollen med det, som hr. Dennis Flydtkjær også i andre sammenhænge er med til at styrke sammen med regeringen.
Så de elementer skal man være opmærksom på.
Rigtig mange af dem får jo stillet en cykel til rådighed i dag, og rigtig mange af dem benytter sig jo også af de meget store investeringer, som vi lægger op til, f.eks. med den infrastrukturaftale og de infrastrukturinitiativer, som vi har lavet.
Principper kan man jo altid diskutere, men jeg tror, at bare lige her – og det kan godt være, at det ikke er det helt store digeskred, om man vil – skal man være opmærksom på, at man altså laver en ret voldsom overkompensation, hvor man bruger forholdsmæssig ret mange penge på relativt få mennesker, som kører meget lidt i et meget afgrænset område på cykel, og derfor synes regeringen ikke, at det er en god anvendelse af vores skattekroner.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-03-23:
Tak, og tak til ministeren.
I forhold til Skatterådet og de faktiske omkostninger er det vel ikke noget, der er hugget i sten, altså at man ikke kan lave det om.
For jeg er helt med på, at det her er en lille ting, men små ting har også ret.
Det er en lille, let ting, og vi ved, at hver gang der er en, der cykler 1 km, så sparer samfundet faktisk 8 kr., i forhold til hvis man kører i bil.
Så der er jo en god finansiering at hente dér, faktisk en virkelig god finansiering.
Så kunne man ikke lave om på de principper og sige, at nu vil vi gøre sådan, at vi tilskynder til cykle i arbejdstiden for dem, der har mulighed for det?
Og det gælder jo også i de små byer, hvor f.eks. hjemmehjælpere og sosu-assistenter osv. kører rundt.
Så det er jo mange steder; det er ikke bare i København.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-03-23:
Tak for det.
Det er jo noget teknisk, så jeg har også forståelse for, hvis skatteministeren henviser til udvalgsspørgsmål, men jeg prøver alligevel: Hvis man forestiller sig, at en far sælger sin virksomhed til sin søn, og der bare sådan fiktivt er 100 kr. i en latent skattebetaling, som så bliver overført til sønnen, hvad er det så for en problemstilling, man prøver på at løse med det her?
Altså, er det, at det så ikke er faren, der betaler skatten, men fremadrettet er sønnen, altså den skat, som stadig væk er 100 kr.?
Eller er det, at man får en mindre skattebetaling ind?
Altså, der bliver ikke snydt i skat; der kommer ikke mindre skat ind, men det er så bare en anden person, der betaler skatten.
Kan ministeren bekræfte det?
Og hvis han kan det, er det så egentlig ikke meget normalt på selskabsområdet, når man laver overdragelse til næste generation, at man så typisk skubber sådan en bold foran i skattebetaling?
Så det er egentlig bare for at spørge ind til, hvad det egentlig er, hullet består i.
Er det, fordi man er bange for mindre skattebetaling, eller er det mere det principielle i, at det skal være faren, der betaler skatten, og ikke sønnen, der kan overtage bolden og måske skubbe den foran sig?
Morten Bødskov (S), 2021-03-23:
Jeg synes, at spørgsmålet om det konkrete eksempel skal man stille i udvalget, og så svarer vi gerne på det, hvis det også kan være illustrativt for lovforslagets kerne.
Men det, der er kernen, og det ligger lidt op ad det, hr. Dennis Flydtkjær spørger til, er jo det her med, at man får adskilt midlerne fra den skatteforpligtigelse, der er ved de her overdragelser.
Det er det, der er pointen, og det er det, som forslaget skal sikre ikke kan ske.
Så synes jeg, at vi kan prøve at kigge på de forskellige eksempler.
Der er konstateret nogle forskellige forsøg på det, nogle situationer med det, og det synes jeg vi skal prøve at bore ned i, så vi kan se, om der er usikkerhed om det.
Det mener vi ikke der er.
Vi har også svaret på det, som hr. Kim Valentin sagde, i høringssvarene.
Og vi mener, at der, hvor det er landet nu, er den rigtige måde at gøre det på.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-03-23:
Eller er problemstillingen, at man forventer et mindre provenu?
Man kunne da måske i hvert fald fra skatteministerens side svare på, om man forventer et mindre provenu ved det her, for så kan det måske være en del af besvarelsen.
Altså, jeg har sådan en tanke om, at det handler om, at man bare kan skubbe det foran sig i rigtig mange år – og altså ikke handler om et skattehul, hvor man kommer til at betale mindre i skat.
Morten Bødskov (S), 2021-03-23:
Altså, hovedproblemet er jo det her med, at man får adskilt midlerne fra skatteforpligtigelsen, som jeg sagde.
Det, der er hovedproblemet, er jo så, at den overdragelse, der finder sted, giver mulighed for, at den pågældende virksomhedsejer – som jeg sagde før – så kan udtage midler fra virksomheden, uden beskatning.
Det er det, der er hullet, og det er det, vi forsøger at lukke med det her.
Kim Valentin (V), 2021-03-23:
Er ministeren enig i, at der er en parallel mellem de her dele, og at man, i givet fald man rører ved virksomhedsordningen, også skal røre ved den selskabsordning, man har i dag, hvor der kan udtages udbytte og løn på lignende vis?
Morten Bødskov (S), 2021-03-23:
Altså, det er en parallel, som vi gerne vil bore ud, hvis der er behov for det fra Venstres side.
Det, der er konstateret her, er jo som sagt muligheden for, at man kan udtage midler fra en virksomhed uden beskatning.
Det er det, der er opstået situationer omkring, og det er det, vi forsøger at lukke med den her early warning.
Jeg synes sådan set, det er relativt straight og er parallelt til den øvrige beskatning på selskabsområdet – en parallel, som vi jo kan prøve at drage – men jeg tror sådan set, at der her er konstateret et konkret hul i vores lovgivning, som ikke har været efter hensigten i de forarbejder, som ligger til grund for den.
Det er det, der er hovedproblemet.
Kim Valentin (V), 2021-03-23:
Tak for det svar.
Jeg sikker på, at vi kommer tættere på det i alle de spørgsmål, der kommer efterfølgende.
Jeg synes bare, at det var interessant lige at spørge ind til det.
Det andet spørgsmål, jeg har, er: Hvis man nu handler en virksomhed med aktiver og alt, hvad der er i den – alle mulige konti – er ministeren så enig i, at de her regler absolut ingen ændringer skaber?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-23:
Jamen hvis man altid udtaler sig inden for den lunkne havregrød, kommer man aldrig nogen sinde i problemer, men i det konkrete tilfælde er der en person, som kritiserer ideologien islam og sammenligner den med nazismen – noget, som jeg mener er fuldstændig inden for rammen.
Det er virkeligheden.
Den mand blev dømt i en dansk ret i 2016 for at lave den sammenligning.
Det burde også hos den radikale ordfører få alarmklokkerne til at ringe, men åbenbart ikke, for når det handler om islam, er der nogle andre retningslinjer for Radikale.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-23:
Jeg vil bare sige stor tak til ordføreren, hr. Ole Birk Olesen, for at holde de liberale frihedsrettigheder i hævd ved at sige klart nej tak til det her opholdsforbud.
Nu har der jo tidligere i debatten her været andre ordførere, der har sagt, at man ikke skal blande forskellige ting sammen osv., men er ordføreren ikke enig i, at det generelle opholdsforbud, der bliver foreslået i den her lovgivning, har ligheder med det generelle opholdsforbud, som politiet midlertidigt har haft mulighed for i coronasituationen at udstede eksempelvis på Islands Brygge?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-03-23:
Jo, det har da nogle ligheder.
Nu kan jeg ikke huske, hvordan De Radikale forholdt sig til det midlertidige opholdsforbud i coronalovgivningen.
Jeg kunne frygte, at hr. Kristian Hegaard nu vender frygteligt tilbage og siger: Hvorfor støttede I så det midlertidige forbud?
Hvis det er det, der er på spil her, så vil jeg bare sige, at coronaepidemien for os var en stor overraskelse og gav anledning til, at vi gjorde ting hurtigt, som vi måske ikke altid ville have gjort, hvis vi ikke på samme måde var blevet taget på sengen af en ny epidemi.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-23:
Tak for det svar.
Det var på ingen måde min intention at stille et opfølgende spørgsmål af den karakter, som ordføreren nævnte, men det var bare for at illustrere, at det var et helt særligt tilfælde, et helt særligt indgreb, som man valgte at gøre i en krisetid under en pandemi, som man så for første gang i 100 år, og at der så kan være en bekymring for, at man begynder at udrulle sådanne initiativer, hvor man så klistrer »tryghed« hen over der, hvor der tidligere stod »corona«.
Mener ordføreren ikke, at det også er en særlig bekymring, vi alle sammen skal være opmærksomme på?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-03-23:
Jo, og det viser jo, at den berømte glidebane, som man nogle gange taler om i dansk politik, kan være reel og eksisterende
: Hvis man først tager ét skridt ud et sted, fører det til, at man vænner politiske flertal og befolkningen til, at man godt kan gå den vej, også i situationer, hvor alvoren og nødvendigheden af at gøre sådan, er mindre påtrængende, end den var, da man tog det første skridt.
Jeppe Bruus (S), 2021-03-23:
Jeg kan forstå, at det er diskriminerende.
Kan ordføreren pege på, hvor der i lovforslaget står noget omkring diskrimination, altså at det skulle være tiltænkt folk med en særlig hudfarve eller en særlig religion eller en særlig seksualitet?
Altså, hvor står det i loven?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-23:
Der er ingen tvivl om, at det her er endnu en lovgivning, der er skræddersyet og designet til at ramme en bestemt målgruppe.
Det er fuldstændig tydeligt.
Statsministeren fik kritik, fordi hun på sommergruppemødet snakkede specifikt om indvandrerdrenge.
Det er helt tydeligt, når man har fulgt den offentlige debat, at det her handler om at ramme minoritetsdrenge.
Det er blevet sagt fuldstændig klart og tydeligt.
Det kan ikke være mere tydeligt.
Jeppe Bruus (S), 2021-03-23:
Det gør det så ikke.
Ordføreren siger også, at politiet vilkårligt kan tage værdigenstande fra folk.
Pernille Vermund (NB), 2021-03-23:
Tak for det.
I forlængelse af et tidligere spørgsmål kan jeg forstå, at det her er diskriminerende lovgivning, fordi det i høj grad vil ramme dem, som skaber problemerne, og vi ved jo, hvem der skaber problemerne.
Mener ordføreren virkelig, at det, når der er en lovgivning, som særlig rammer bestemte grupper, ikke fordi lovgivningen er diskriminerende, men fordi særlige grupper er mere voldsparate, begår flere voldtægter eller skaber mere utryghed i befolkningen, så er diskriminerende?
Altså, er det også diskriminerende, hvis vi skærper straffene for eksempelvis voldtægt, når vi nu ved, at en meget, meget stor andel af dem, der begår voldtægt, har indvandrerbaggrund?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-03-23:
Lovforslaget her rummer fire hovedpunkter, og vi vil meget gerne stemme for de tre af dem.
Der har været argumenteret godt og grundigt for de tre punkter fra talerstolen, og jeg behøver ikke tilføre mere.
Men det fjerde punkt giver os nogle problemer.
Det er forslaget om, at man i bestemte områder af Danmark skal kunne indføre et generelt opholdsforbud for alle mennesker, der måtte have lyst til at opholde sig på stederne.
Vi synes, at det er en falliterklæring.
Vi har et politi i Danmark til at opretholde ro og orden.
Hvis politiet gør det job og patruljerer i de områder, hvor der måtte være nogle uroligheder, som gør folk utrygge, så kan man løse opgaven på den måde.
Det har man redskaberne til, og man burde også have ressourcerne til det.
Danmark er et frit land, hvor man må bevæge sig rundt.
Hvis man så skaber uro og ballade, kan politiet kom efter en.
Det bryder vi os ikke om.
Vi ser også ligesom fru Rosa Lund faren ved, at populære områder nær bymæssig bebyggelse, som over tid er blevet domineret af uroelementer og bander, pludselig bliver forbudt område for ganske almindelige mennesker, fordi politiet ikke gider at prioritere ressourcerne til at opretholde ro og orden det sted.
Det her er at give politiet en mulighed for bare at gøre noget, der er nemt for politiet, i stedet for at gøre det, politiet burde gøre, og som muligvis kan være lidt mere besværligt.
Så hvis den del af lovforslaget bliver opretholdt, ser vi os formentlig nødsaget til at stemme imod det.
Pernille Vermund (NB), 2021-03-23:
Danskerne skal kunne leve og færdes trygt, også i nattelivet.
Årtiers fejlslagne udlændingepolitik har medført en voldsom forråelse af vores samfund.
Kvinder bliver voldtaget, mænd bliver slået ned eller knivstukket på åben gade.
Hverdagsterroren er kommet til Danmark.
I voldsstatistikkerne er indvandrere og efterkommere, særlig fra de muslimske lande, ekstremt overrepræsenteret.
Det samme gælder for voldtægter.
Tal fra Danmarks Statistik viser, at 43 pct. af alle voldtægter begået i 2019 er begået af mænd med udenlandsk baggrund.
Det er fuldstændig uacceptabelt, at der er grupper af især unge mænd med indvandrerbaggrund, som i deres dominansadfærd terroriserer og skaber utryghed i vores samfund.
Det skal stoppes.
Danskerne skal have friheden og trygheden tilbage.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, adresserer i nogen grad disse problemer.
Lovforslaget vil indføre regler, der giver politiet mulighed for at udstede et generelt forbud mod ophold på et bestemt sted, hvortil der er almindelig adgang, hvis en gruppe af personer udviser en adfærd, der er egnet til at skabe utryghed for beboere og forbipasserende.
Og endelig vil lovforslaget ændre udlændingeloven, så der sikres samspil mellem straffelovens bestemmelser om farlig kørsel og udlændingelovens udvisningsregler.
Nye Borgerlige bakker op om lovforslaget, men vi er enige med de partier, der fremfører ønske om, at eventuelle områder, som er omfattet af opholdsforbud, naturligvis skal afmærkes med tydelig skiltning.
Og som i mange andre lovforslag savner vi, at der tages mere konsekvent fat på det grundlæggende problem.
For det er selvfølgelig ikke nok, at udlændinge, der udøver hverdagsterror i et område ved at forbryde sig mod et opholdsforbud, idømmes en bøde, eller at udlændinge, der dømmes for vold og voldtægt, alene formenes adgang til nattelivet.
Udlændinge, der begår kriminalitet i Danmark, skal udvises og helt formenes adgang til Danmark.
Det vil Nye Borgerlige stille et ændringsforslag om, og vi håber naturligvis, at et flertal her i Folketinget vil bakke det op.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-03-23:
Jamen altså, ingen kan jo være imod en evaluering af et forslag, og det er vi heller ikke i Venstre.
Men i forhold til at det skulle udstyres med en solnedgangsklausul, så det automatisk ophører, kan jeg kun sige, at så er der altså rigtig mange af forslagene her i Folketinget, der skulle det.
Så det ser jeg ikke nogen grund til, men jeg skal da gerne imødekomme den radikale ordfører på det område, at en evaluering af forslaget på et eller andet tidspunkt da ville være en naturlig ting.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-23:
Jeg vil starte med det sidste, ordføreren var inde på.
Ordføreren sagde noget om, at vi godt ved, hvilke personer eller målgrupper det her lovforslag retter sig imod.
Der vil jeg så bare gerne høre ordføreren uddybe, hvilke målgrupper og personer det her forslag retter sig imod.
Peter Skaarup (DF), 2021-03-23:
Jeg synes egentlig, statsministeren sagde det meget godt, både i forbindelse med det sommergruppemøde, som Socialdemokraterne holdt, men også i forhold til det, der blev sagt under åbningstalen.
Vi har jo så ventet på, hvad der ville komme af initiativer, og sådan frit citeret tror jeg, der blev sagt: Vi vil ikke finde os i utryghedsskabende grupper på vores S-togsstationer.
Det var det, der blev sagt der, men nu taler vi jo henne i marts måned, og hvis det her forslag med lidt lykke og held kan blive vedtaget inden sommer, er der en ikrafttræden derefter.
Så det vil jo sige, at der hurtigt går et år eller mere i forhold til at ramme de grupper, vi taler om her.
Og hvad er det for nogle grupper?
Jamen det er jo nogle grupper – jeg tror sådan set, hr. Kristian Hegaard kender dem, nej, det gør hr. Kristian Hegaard ikke – typisk af andengenerationsindvandrere, der har en trang til at dominere et område, sætte sig på et område.
Det er deres område – det kan være et center, det kan være en plads, det kan være en S-togsstation – og det er folk bange for.
Folk har ikke lyst til at være der, når de er der.
Det er de grupper, vi taler om her, og det er de grupper, vi skal sætte ind over for, og hvor jeg synes der har været lidt nøl i timen fra regeringens side.