runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Det er jeg utrolig glad for at høre.
Jeg deler analysen i forhold til landdistrikterne en til en.
Det her er virkelig gift for landdistrikterne.
Men jeg synes nu også, at andre ting er gift.
Jeg var ude at besøge
Sankt Annæ Gymnasium forleden
, og hvis man gør det her, nedlægger man jo også musiklinjerne på en lang række gymnasier, både i byerne og på landet, og det påvirker hele fødekæden, kan man sige, i forhold til at få undervisere på vores musikuddannelser og få musiklærere til folkeskolen osv., og det har vi jo heller ikke nogen interesse i.
Det er jo peanuts, det handler om.
Så jeg håber, at vi kan få en alliance, hvor vi både løfter de udsatte gymnasier – det vil vi gerne specifikt være med til – men altså også redder de fag, som er truet nu.
Inger Støjberg (DD), 2024-10-03:
Vi mener, at det, som regeringen har fremlagt, er dybt problematisk, og at det er dybt problematisk af præcis de grunde, som jeg nævnte før.
Jeg kan så høre, at Radikale Venstre – og det er jo heller ikke overraskende, for vi så også fuldstændig ens på det sidste år – står præcis det samme sted, som vi gør.
Det er også noget makværk i forhold til at drive de her gymnasier, hvis man bare år efter år skal prøve at indhente de her bevillinger, for det er altså heller ikke det, der trækker dygtige undervisere til og trækker elever til.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Tak for det.
Fru Inger Støjberg og jeg deler en stor passion for det danske landbrug.
Vi er ikke altid enige om løsningerne, men jeg tror faktisk, at vi er mere enige, end mange tror.
Faktisk er vi jo begge to meget optaget af at få et mere blomstrende liv på landet.
Desværre ser vi mange steder det modsatte: at livet på landet svinder ind.
Tror fru Inger Støjberg, at den måde, som dansk landbrug har udviklet sig på gennem de sidste årtier – altså de forandringer, at der bliver færre heltidslandbrug og der bliver færre ansatte i landbruget, færre ansatte med fast bopæl i Danmark og flere udenlandske ejere – betyder, at der i dag er mere eller mindre liv på landet?
Inger Støjberg (DD), 2024-10-03:
Jeg er sådan set enig med fru Franciska Rosenkilde i, og det er jo et faktum, at der er flere større landbrug, og at den produktion, der er på landbrugene, også er mindre arbejdsintensiv, end den var før.
Nu er der hjælpemidler – malkerobotter og alle sådan nogle ting.
Og det er en positiv udvikling, for vi kan jo ikke have, at landbruget ikke ligesom følger med, også når det handler om arbejdsmiljø.
Så den del skal også ind i ligningen med alt det her.
Kunne jeg ønske mig, at der var flere små landbrug?
Ja, det synes jeg da også kunne være enormt, jeg fristes næsten til at sige hyggeligt.
Men man kan jo bare ikke leve af hygge.
Så der er jo en strukturændring i gang.
Den strukturændring tror jeg ikke vi kan bremse.
Men det, vi kan, er, at vi kan sørge for, at der er nogle ordentlige betingelser for både at drive landbrug, og at det selvfølgelig også skal gå hånd i hånd med den omstilling, der skal være imod en grønnere omstilling.
Og der har jeg ikke hørt en eneste landmand sige, at det vil han ikke være med til.
Monika Rubin (M), 2024-10-03:
Mange tak til formanden.
Jeg tror faktisk, jeg vil tage det som en kompliment, at ordføreren siger, at jeg er blevet en dygtig politiker.
For det kan jeg jo se på den sundhedsreform, vi også har præsenteret.
Jette Gottlieb (EL), 2024-10-03:
Så vil jeg lige springe til noget helt andet, som måske handler om livet på landet, men som også handler om den kollektive transport.
Der vil jeg spørge, om Danmarksdemokraterne opfatter den kollektive transport som et velfærdsgode, og grunden til, at jeg spørger på den måde, er jo, at jeg meget gerne vil sikre mig, at den kollektive transport også står til rådighed for den tredjedel af befolkningen, som ikke bare har adgang til at tage en bil.
Det er jo i særklasse vigtigt på landet, og hvordan vil Danmarksdemokraterne sikre det?
Inger Støjberg (DD), 2024-10-03:
Jeg kan sådan helt grundlæggende sige, at hvis man er nedslidt, hører man jo ikke til på arbejdsmarkedet.
Hvis man er for nedslidt og for syg til at arbejde, skal man ikke arbejde længere, og derfor er det jo vigtigt, at der er en række ordninger, så man netop kan komme ud af arbejdsmarkedet.
Det er jo sådan den ene del af det.
Så er der den anden del af det, og det er alle os halvstuderede røvere, som ikke nødvendigvis bliver nedslidt på samme måde, og det er jo så den del, der primært kommer til at ligge i de pensionsforhandlinger, som forhåbentlig snart skal i gang, og jeg håber også, at vi kan presse regeringen til at komme i gang.
Der er det jo bare sådan, at vi siger, at man ikke kan arbejde, til man er 100 år.
Så det her kan jo ikke fortsætte.
Pensionskommissionen kom jo i virkeligheden allerede før valget med nogle forslag til det her, og det synes jeg man skulle tage udgangspunkt i, og så synes jeg, man skulle få sat sig omkring et bord og tage en ordentlig snak om det her og få det fastlagt, så folk ved, hvad de har med at gøre, og hvad de kan regne med.
Det er et emne, der berører mig dybt, og det tror jeg mange ved.
Det er jo desværre ikke kun i Danmark, vi ser antisemitisme i den her tid – en voksende antisemitisme. Vi ser det i store dele af den vestlige verden, og det håber jeg virkelig er noget, vi kan samles om.
Jeg ved, det er noget, vi kan samles med regeringen om, og jeg synes, at det er helt afgørende, at der en dag som i dag også er et klart signal samlet set fra Folketinget om, at antisemitisme ikke hører til i Danmark, og at skal der mere beskyttelse til af danske jøder og jødiske institutioner, er vi villige til at give det.
Henrik Frandsen (M), 2024-10-03:
Tak for ordet, og tak til fru Inger Støjberg for en god tale, om end jeg må sige, det er en tale, der tegner et noget dystert billede af landdistrikterne – et billede af, at alle, der bor i landdistrikterne, er ofre.
Det mener jeg ikke de er; det er ikke et billede, jeg kan genkende.
Jeg har dog trods alt været selvstændig landmand i 35 år og boet derude.
Jeg oplever til gengæld, at man meget gerne vil tages seriøst, at man meget gerne vil have, at vi i Folketinget finder gode løsninger for det at bo i landdistrikterne, og det må jeg i den grad sige at den grønne trepart er et udtryk for.
Netop det, at man laver langsigtede rammevilkår for et af vores vigtigste erhverv i Danmark, nemlig landbruget, og det, at man har trygge vilkår, der gør, at man kan investere i fremtiden, er noget af det, man efterspørger allermest – det ved jeg, fordi jeg selv har været landmand.
Jeg vil gerne spørge fru Inger Støjberg, om hun ikke også mener, at det er væsentligt, at vi sikrer, at vores landbrug ved, hvilke vilkår de har at arbejde efter i fremtiden, så de trygt kan begynde at investere og forberede sig på den fremtid, vi ved kommer.
Inger Støjberg (DD), 2024-10-03:
Jeg ved snart ikke, hvor jeg skal starte og slutte.
Gode løsninger for landdistrikterne og landbruget, jo, men gode løsninger er da ikke at være det eneste land i hele verden, der indfører en CO 2 -afgift.
Lad mig bare lige minde om, at dansk landbrug er i fuldt firspring med at få omstillet sig.
Hvis man tager en landmand som Asger Christensen, der er medlem af Venstre og sidder i Europa-Parlamentet, har han lagt sit CO 2 -regnskab frem.
Hver gang han producerer 1 l mælk, udleder han 0,91 kg CO 2 .
Så dansk landbrug er jo i gang med at omstille sig.
Men det, man gør nu, er, at man nedlægger danske landbrug.
Man nedlægger de følgeerhverv, der er til.
Man nedlægger dermed rigtig meget af eksistensgrundlaget på landet og i landdistrikterne.
Det gør man så for at mindske CO 2 -udledningen på verdensplan med 0,044 4 pct.
Det er da ikke at udvikle landdistrikterne og skabe sikkerhed og tryghed, det er da lige nøjagtig det modsatte.
De sidste, der så bliver boende ude på landet, kan så blive omringet af solceller.
Henrik Frandsen (M), 2024-10-03:
Jeg anerkender til fulde, at vi har et landbrug, der er i fuld gang med at omstille sig.
Det er også derfor, jeg er fuldstændig betrygget i, at når vi indfører en CO 2 -afgift på den måde, vi gør, vil det også komme til at virke på den måde, det skal, netop at vi fremtidssikrer landbruget.
Jeg er også nødt til at minde fru Inger Støjberg om, at Landbrug & Fødevarer faktisk var en af dem, der sad med ved bordet, altså den organisation, som organiserer dansk landbrug, hele fødevareklyngen i Danmark, og de siger god for det her, de har været med til at udforme det.
Tænker fru Inger Støjberg ikke, at det egentlig er garanten for, at balancerne i det her er til stede, og at vi den her vej rundt sikrer dansk landbrug og dermed også livet på landet?
Inger Støjberg (DD), 2024-10-03:
Jeg er godt klar over, at Landbrug & Fødevarer sad med omkring bordet, men det, jeg også ved nu, er, at man under de forhandlinger ikke var klar over, at der var 220.000 husdyr, der skulle slås ihjel for det her, og at de skulle fjernes.
Det er et tal, der er kommet frem efterfølgende.
Altså, talgrundlaget har jo slet ikke været på plads.
Vi er spurgt til, hvad det her egentlig kommer til at betyde af nedlagte arbejdspladser, ikke bare i landbruget, men også følgeerhvervene, og det kan vi ikke få et svar på.
Jeg vil da sige, at hvis man skal gå i gang med at nedlægge dansk landbrug, synes jeg da nok, at det vil være en fordel at kende konsekvenserne inden, og det tror jeg egentlig også hr. Henrik Frandsen mener sådan inderst inde, og i hvert fald hvis man taler til landbrugshjertet og den hr. Henrik Frandsen, der bor i landdistrikterne.
Per Larsen (KF), 2024-10-03:
Tak for det, og tak til fru Inger Støjberg for en rigtig god tale.
Der er jo en vis troværdighed, når nu fru Inger Støjberg siger noget.
Men grunden til, at jeg lige rejser mig og tager ordet, er, at jeg gerne vil høre lidt om Danmarksdemokraternes holdning til tildelingen af dansk statsborgerskab.
Vi har jo mulighed for at tildele et dansk statsborgerskab til de mennesker, som kommer til vores land, og som bor her, og som er her, som integrerer sig, og som arbejder, uddanner sig og forsørger sig selv, som opdrager deres børn ordentligt, og som på alle måder vil det danske samfund.
Men praksis er jo nu, at vi siden 2021 ikke har kunnet være sikre på, at der, når man tildelte et dansk statsborgerskab, ikke var nogen kriminelle imellem dem.
Vi synes jo, det er ganske uansvarligt, at man på den måde giver et dansk statsborgerskab til nogle, som er kriminelle.
Hvordan ser Danmarksdemokraterne rent faktisk på det spørgsmål?
Inger Støjberg (DD), 2024-10-03:
Jeg må jo bare erklære mig enig.
Jeg kan ikke forstå, at man ikke får styr på den del, når det handler om tildeling af danske statsborgerskaber.
Det at få et dansk statsborgerskab er i min optik den største gave, vi overhovedet kan give til mennesker, der er kommet til Danmark.
Det er noget, man skal række ud efter, og derfor er der nogle skrappe krav, som man skal leve op til, deriblandt jo også, at man ikke må have nogen former for alvorlig kriminalitet på sit cv.
Jeg kan i øvrigt sige, at jeg aldrig nogen sinde ville kunne blive dansk statsborger, hvis ikke jeg allerede var det, så det er jeg jo meget glad for at jeg er, og man kan så heller ikke fratage mig det, vil jeg bare lige sige.
Jeg kan så blive hentet hjem til Jylland.
Men der skal styr på det der, og jeg forstår det ikke.
Vi har en regering, der har lovet at få styr på det her område, så man kan kigge ind i de kriminalregistre, og jeg er helt enig med Det Konservative Folkeparti i, at det er dybt problematisk.
Per Larsen (KF), 2024-10-03:
Ja, det er jeg glad for høre.
Jeg havde sådan set også trykket mig ind, da Venstre havde ordet, men da nåede det desværre ikke at komme med.
For det er jo helt essentielt for de mennesker, der vil Danmark, at de har mulighed for at kunne få et dansk pas, og at de har mulighed for at kunne få stemmeret i Danmark.
Men når nu man laver den her ordning med, at det er i store grupper, man tilkender det, og vi så ikke har en garanti for, at der ikke er nogen kriminelle imellem, så bliver det jo bare ganske vanskeligt for os Konservative at stemme ja til sådan noget.
Inger Støjberg (DD), 2024-10-03:
Vi har set den ene lempelse på udlændingeområdet efter den anden, efter at Venstre er kommet med i regeringen.
Så det beklager jeg meget.
For i gamle dage kunne jeg svare på det.
Jette Gottlieb (EL), 2024-10-03:
Tak for det.
Nu forestiller jeg mig, at den samlede opposition får presset regeringen til en forhandling om pensionsalder og pensionsvilkår i øvrigt, og så begynder det jo at blive rigtig vigtigt at høre, hvad Danmarksdemokraterne selv står for.
Derfor vil jeg spørge, om Danmarksdemokraterne f.eks. opfatter det som en vigtig del af forståelsen, at vilkårene for de enkelte befolkningsgrupper er meget forskelligartede, og at vilkårene for tilbagetrækningen dermed måske også bør være forskelligartede.
Det ville jeg gerne høre om.
Dina Raabjerg (KF), 2024-10-03:
Jeg vil godt tage stafetten op efter hr. Jan E. Jørgensen, for jeg synes faktisk ikke, han og vi andre fik et klart svar på spørgsmålene.
Derfor vil jeg gerne høre hr. Pelle Dragsted, om partimedlemmer, der støtter eller har kontakt med DFLP, PFLP eller Hamas kan forblive i Enhedslisten, eller om de bør ekskluderes.
Pelle Dragsted (EL), 2024-10-03:
Se, det er et helt andet spørgsmål, og det handler om efterspørgslen efter nogle bestemte medarbejdergrupper, og det er to vidt forskellige ting.
Det er meget sjældent, jeg anbefaler socialdemokratiske forfatteres litteratur, men jeg vil faktisk anbefale den lille bog, der netop er udkommet, og som hedder »Om mangel på arbejdskraft«.
Jeg tror, at ordføreren vil have glæde af at læse den for at forstå forskellen på de her to tilgange eller perspektiver på det, altså struktur og konjunktur.
I forhold til de her spørgsmål om, hvorvidt vi får flere pædagoger og sygeplejersker, er et meget vigtigt spørgsmål jo deres arbejdsvilkår.
Det er deres løn, og det er, hvordan vi får folk til at tage de uddannelser, som vi har brug for, og det vil vi meget gerne forhandle med regeringen om.
Monika Rubin (M), 2024-10-03:
Det var utrolig mange fine ord uden rigtig at svare på den udfordring, vi faktisk står i på nuværende tidspunkt i Danmark, og som kun bliver langt værre i fremtiden, altså manglen på arbejdskraft.
Hvad vil Enhedslisten gøre for at sørge for, at der ikke kommer til at mangle så mange sosu-assistenter og sosu-hjælpere i fremtiden?
Hvad vil Enhedslisten gøre, for at der ikke kommer til at mangle så mange pædagoger i fremtiden?
Jeg kunne virkelig godt tænke mig at høre, hvad Enhedslisten har på programmet i forhold til at løse det med den her mangel på arbejdskraft.
Pelle Dragsted (EL), 2024-10-03:
Det kan være, at det bliver lidt teknisk, men det er nu ifølge helt almindelig økonomisk teori sådan, at når man laver reformer, som øger udbuddet af arbejdskraft, så vokser efterspørgslen efter arbejdskraft tilsvarende.
Så det, ordføreren her blander sammen, er konjunkturer og strukturer.
Det at lave arbejdsudbudsreformer ændrer på strukturen, men det løser altså ikke noget problem med efterspørgslen på arbejdskraft.
For det betyder bare, at efterspørgslen tilsvarende stiger.
Lige nu er vi i en højkonjunktur, og det er godt, og det er fantastisk.
Hvis vi havde lyttet til, hvad hr. Lars Løkke Rasmussen og mange andre gennem mange år har sagt om, at vi nu skulle lave arbejdsudbudsreformer, og at vi nu skulle importere udenlandsk arbejdskraft, så havde der været titusinder af danskere, der havde været arbejdsløse i dag, altså titusinder af danskere, som ikke havde fået chancen for at komme ind på arbejdsmarkedet.
Og det er kun, på grund af at vi har været i en situation, hvor arbejdsgiverne er blevet nødt til at være lidt mindre kræsne og tage nogle af dem, der har været lidt længere væk fra arbejdsmarkedet, at vi er i den fantastiske situation, vi er i i dag.
Så man skal være taknemlig for, at vi i Enhedslisten har kæmpet imod det her.
Monika Rubin (M), 2024-10-03:
Mange tak.
Jeg kunne virkelig godt tænke mig at spørge ordføreren lidt ind til det her med arbejdsudbuddet.
For vi har jo et problem med, at vi mangler arbejdskraft i Danmark, hele vejen rundt, både i det offentlige og i det private erhvervsliv.
Jeg kan forstå på ordføreren, at man er imod at kigge på skattereformer som et værktøj, at man er imod international arbejdskraft, i hvert fald på sundhedsområdet, at man er imod at hæve pensionsalderen, og at man generelt ofte er imod forslagene, når det kommer til arbejdsmarkedsreformer.
Så hvad vil ordførerens parti gøre for at skaffe mere arbejdskraft i Danmark?
Signe Munk (SF), 2024-10-03:
Der kommer jo en dag, hvor SVM-regeringen forhåbentlig er slut, og hvor vi i SF håber på en rød regering, og jeg er ikke et sekund i tvivl om, at hr. Pelle Dragsted håber på det samme.
Derfor ville jeg bare høre, hvordan hr. Pelle Dragsted ser på den opgave med at bekæmpe ulighed, som en rød regering har.
Pelle Dragsted (EL), 2024-10-03:
Først tusind tak for de pæne ord, og det er meget gensidigt.
Det var jo en fornøjelse at høre ordførerens tale før, og i det hele taget er jeg meget glad for at se SF's udvikling, altså at der i meningsmålingerne er så stor en opbakning, og at venstrefløjen jo i det hele tager står stærkt i Danmark, og det tror jeg faktisk hænger sammen med det, som ordføreren spørger til.
Jeg tror, der er mange danskere, der begynder at have svært ved at kunne genkende det Danmark, vi gerne vil have, altså det Danmark, hvor forskellene ikke er for store.
For uligheden er bare vokset og vokset, og rigtig meget af det er resultatet af politik.
Og det er rigtigt, at de skattereformer, som den her regering har gennemført, bidrager til at øge uligheden endnu mere.
Så siger man, at man, når vi ser på indkomstskatten, har brugt flere penge på skattelettelser til almindelige indkomster – altså ikke til pensionister og sådan nogle, de får aldrig noget, men til folk, der er på arbejdsmarkedet – og så færre penge på dem oppe i toppen.
Jo jo, men der er jo også lidt færre mennesker oppe i toppen, så dem, der får de allerstørste skattelettelser af den her regering, er dem, der har rigtig mange penge i det her samfund, og det synes jeg er en fjollet måde at prioritere det på.
Signe Munk (SF), 2024-10-03:
Tak til Enhedslistens ordfører for talen.
Jeg kender få på den danske venstrefløj, som så jordnært og så skarpt evner at sætte uligheden i Danmark til debat, og som så klart og tydeligt siger fra over for den voksende ulighed, som hr. Pelle Dragsted kan gøre det, og det er en kæmpe gevinst for den danske venstrefløj.
Jeg ved jo, at hr. Pelle Dragsted er en talhaj, og jeg står her med et notat fra Finansministeriet med sådan en lille oversigt over de skattelettelser, der er kommet i år, og som kommer til næste år.
Og jeg ville bare høre hr. Pelle Dragsted om noget.
Når Socialdemokratiet jo nu igen og igen fremhæver, at skattelettelser til de enlige forsørgere er en vigtig gevinst for Socialdemokratiet, og når vi så lige ser på, at der bliver brugt 500 mio. kr. til dem, men at man til gengæld bruger 1,6 mia. kr. til at sænke lagerbeskatningen, og at der også er aktieskattelettelser for over 1 mia. kr., er hr. Pelle Dragsted så ikke er enig med mig i, at det lyder mere skævt, end det lyder retfærdigt over for de enlige forsørgere?
Pelle Dragsted (EL), 2024-10-03:
Det mener vi absolut.
Det, der foregik den 7. oktober, var jo en af de værste terroraktioner, vi har set.
Det var jo massakrer, hvor man gik fra landsby til landsby og fra hus til hus og slog folk ihjel.
Der er sket mange forfærdelige ting med terror, men det markerer noget særligt.
Hamas var jo også en terrororganisation før det.
Hvad jeg tror man skal være opmærksom på, er, hvad der kan nære den slags terrororganisationer.
Og der tror jeg, at man er nødt til at forstå, at den forfærdelige og langvarige konflikt, der er, hvor så mange uskyldige mennesker hele tiden bliver slået ihjel, desværre giver en frodig, hvad kan man sige, næring for de her reaktionære bevægelser og terrorbevægelser.
Jeg mener faktisk, at både vi og SF har en eller anden forpligtelse til at gribe en lille smule i egen barm, og det er ikke for at citere et nyudgivet mere eller mindre litterært værk.
Men hvis vi kigger på den sidste gang, vi var parlamentarisk grundlag, så fik vi ikke for alvor gjort noget ved det med uligheden, og det er ikke godt nok.
Så for mig er det helt afgørende, at når vi sætter os ned og forhandler om et nyt forståelsespapir eller et regeringsgrundlag, så skal vi have nogle klare forpligtelser, ikke bare til at bremse uligheden i det her land, men også til at nedbringe uligheden.
For hvis det fortsætter i 10 år eller 15 år endnu med den hast, det er gået, så har vi en ulighed, der er på niveau med Storbritanniens, og det tror jeg ikke der er nogen danskere der ønsker.
Jeg synes, jeg har svaret meget klart, også i dagens aviser.
Altså, det er egentlig et ret enkelt svar.
Hvis man forsvarer vold mod civile og terror, og hvis man forsvarer organisationer, som begår vold eller terror mod civile, som vi f.eks. så det ved det forfærdelige angreb den 7. oktober 2023, så mener jeg ikke, at man hører hjemme i Enhedslisten.
Dina Raabjerg (KF), 2024-10-03:
Vi fik ikke noget svar på, om de bør ekskluderes.
Måske skal vi bare droppe at afkræve det svar.
Jeg kunne godt tænke mig at stille et andet spørgsmål og høre ordførerens bud på, hvorfor det lige er Enhedslisten, der har så svært ved at skelne terrororganisationer fra almindelige organisationer.
For mig bekendt er der ingen andre partier, der ubevidst kommer til at mødes med terrororganisationer igen og igen.
Så hvad er det egentlig, Enhedslisten har gjort galt?
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Jeg vil gå over i et lidt andet spor, nemlig om pensionsdebatten, for jeg er nysgerrig efter at høre, hvad Enhedslisten egentlig ønsker med de nye pensioner og tilbagetrækningsordninger.
Vi har jo en uenighed.
Det er ikke nogen hemmelighed.
Vi har forhandlet og forsvaret seniorpensionen, der er målrettet de nedslidte og er den mest generøse og lange tilbagetrækningsydelse, vi har, for man skal kunne gå på pension, hvis man er nedslidt.
Men til gengæld synes vi, det her er meget generøst: Når otte ud af ti på efterløn – ni ud af ti, tror jeg faktisk det er –
selv svarer, at de ikke er nedslidte, og når otte ud af ti på Arnepension selv siger, at de ikke er nedslidte, så er det meget at bruge 20 mia. kr. på at betale dem for ikke at arbejde før folkepensionen.
Nu forstår jeg, at Enhedslisten ønsker at udvide Arnepensionen, og jeg synes, det er interessant at høre, hvor meget man ønsker at udvide Arnepensionen, altså hvor mange ekstra milliarder man er klar til at bruge på folk, der ikke føler sig nedslidte.
Det er, i forhold til at de milliarder kunne have været brugt på nogle tidlige forebyggende indsatser, som også kunne bekæmpe social ulighed mere effektivt, tror jeg, altså hvis man brugte dem i dén ende af livet i stedet for i den anden ende af livet.
Pelle Dragsted (EL), 2024-10-03:
Enhedslisten tager entydigt og konsekvent afstand terrorisme.
Og som jeg har sagt i dag, bliver der handlet på de her ting.
Hovedbestyrelsen har fat i de her medlemmer, og det her er slet ikke noget, vi er færdige med at forholde os til i Enhedslisten.
I forhold til det her – og det er ikke, fordi man skal stå og skyde tilbage – vil jeg minde om, at ordførerens parti eller det parti, ordføreren er medlem af i dag, for, tror jeg, 20 år siden havde en konference herinde med en iransk organisation, som også var mistænkt for terror.
Det blev en stor sag dengang.
Og jeg er sikker på, at det ikke var noget, man havde et ønske om – eller andet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-03:
Den legitime ngo, som hr. Christian Juhl fra Enhedslisten har mødtes med herinde på Christiansborg, er ifølge en terrorforsker repræsentant for en frontorganisation for terrororganisationen DFLP.
Hvordan kan vi være trygge ved at gå på arbejde her på Christiansborg, hvis Enhedslisten inviterer terrorister inden for murene, hvis Enhedslisten sender penge til terrorister, rejser ned og mødes med terrorister?
Det er da utrygt for os, der arbejder her, at vide, at Enhedslisten ikke konsekvent og entydigt tager afstand fra terrorisme ved at smide de her medlemmer ud.