runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-01:
Jeg tror bare, der er mange, der er interesserede i, hvad den beretning så skal indeholde.
For vi kan sagtens lave en beretning, så længe indholdet er det rigtige, og det, vi ønsker, er jo at suspendere forældelsesfristerne, sådan at statsministeren ikke ved at vinde et folketingsvalg – måske inden det tidspunkt, hvor granskningskommissionen konkluderer – kan undslå sig at komme for en rigsret, som hun sammen med andre foranstaltede det for fru Inger Støjberg.
Så er det det, fru Karina Lorentzen Dehnhardt tænker på, når hun taler om en beretning, eller er det snarere bare at få lagt sagen til side, sådan at man undgår alt det der?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-03-01:
Jamen det, vi i SF er optaget af, er, at vi får en længere forældelsesfrist i forhold til ministeransvarlighedsloven, og det er især, fordi Instrukskommissionen jo viste sig at komme meget, meget tæt på den tidsfrist, og det synes vi er problematisk, altså hvis flere på hinanden siddende flertal – samme flertal – reelt sidder og blokerer for, at en sag kan blive undersøgt, som det jo var tilfældet i den pågældende sag.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-01:
Men nu er det jo heldigvis ret sjældent, at vi har de her undersøgelser, der leder frem mod en rigsretssag.
Og derfor påkalder det sig selvfølgelig en særlig interesse, om Socialistisk Folkeparti også i forbindelse med den beretning, man gerne vil lave, er indstillet på, at de suspenderede forældelsesregler så også gælder for den igangværende efterforskning, eller om det er noget, man kun forestiller sig skal gælde for fremtidige sager.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-03-01:
Altså, jeg kan ikke lige vurdere konsekvenserne af det.
Normalt er det jo sådan, at man laver fremadrettede regler og ikke bagudrettede regler.
Jeg har nu ikke nogen grund til at tro på, at vi ikke i minksagen får en afgørelse inden ret lang tid og ved, hvordan vi er stillet i forhold til den sag.
Thomas Danielsen (V), 2022-03-01:
Det er kun, fordi jeg lige skal være helt sikker på, om det rent teoretisk kunne blive problematisk, at de regler, man så kunne forhandle på plads, skulle gælde for den nuværende regering i den konkrete sag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-03-01:
Jamen jeg tror jo godt, at ordføreren ved, at normalt laver man ikke bagudrettede regler; man laver ikke regler for sager, som er i proces, eller som er foregået.
Det ville kunne gælde for de fremadrettede sager, men jeg har ikke nogen grund til at tro, at der ville være problemer i forhold til den her sag.
I SF har vi det i hvert fald sådan, at vi sætter både en Instrukskommission og en Minkkommission i gang på det samme grundlag, og det er, når der er et grundlag for det.
Og vi kommer også til at følge det til dørs, så jeg tror ikke, Venstre behøver at være bekymret her.
Jeg kender ikke konsekvenserne af at indføre dem bagudrettet, men det er jo bare noget, vi normalt er varsomme med at gøre, og det tror jeg også godt ordføreren ved.
Peter Seier Christensen (NB), 2022-03-01:
Hovedformålet med lovforslaget er et indføre hjemmel i husdyrbrugloven til at implementere kvægundtagelsens betingelser om, at et kvægbrug, der straffes med bøde for at have overtrådt en betingelse i en tilladelse til at tildele op til 230 kg kvælstof fra husdyrgødning pr. hektar, skal have afslag på ansøgningen om tilladelse året efter.
Derudover indeholder lovforslaget et antal bemyndigelser i relation til fosforudledning.
Der er nogle opmærksomhedspunkter i høringssvarene fra bl.a. Landbrug & Fødevarer omkring bødeforelæg og høringsfrister.
Men som udgangspunkt kan Nye Borgerlige støtte lovforslaget.
Thomas Danielsen (V), 2022-03-01:
Det er jo utænkeligt, især for ministrene.
Der er altså også en embedsmandsdel, man kan se på; der skal i hvert fald indgives klager inden for november.
Men i den utænkelige situation kan jeg bare ikke forstå, at der skulle være nogen tvivl om, at det selvfølgelig også skulle være gældende for den nuværende regering i den nuværende sag.
Samira Nawa (RV), 2022-03-01:
Mange tak.
Vi mener, at vi skal bekæmpe radikalisering målrettet, effektivt og benhårdt, og vi skal sådan set bekæmpe religiøs radikalisering såvel som andre former for radikalisering – det kunne f.eks. være politisk set.
Men vi skal også bekæmpe radikalisering med tiltag, som virker, og ikke med symbolpolitik eller forskelsbehandling, for det vil virke imod hensigten.
Det er også noget af det, som Ytringsfrihedskommissionen peger på i sin betænkning fra 2020, nemlig at man finder det tvivlsomt, at indskrænkninger af ytringsfriheden er den rigtige vej at gå, når man gerne vil forebygge udfordringer med radikalisering og parallelsamfund.
Kommissionen drager bl.a. straffelovens § 136 ind som et eksempel.
I Radikale Venstre hæfter vi os også ved høringssvarene, bl.a. et høringssvar fra Institut for Menneskerettigheder, som peger på nogle relevante bekymringer og bl.a. også på det, som Ytringsfrihedskommissionen peger på i sin betænkning.
De øvrige bekymringer, der er givet udtryk for i høringssvarene, kunne f.eks. også nævnes det med proportionaliteten, når der nu alene har været registreret tre anmeldelser, hvoraf der er faldet dom i én af sagerne.
Så i Radikale Venstre kan vi ikke støtte forslaget her, og jeg skulle hilse fra Enhedslisten og sige, at de heller ikke støtter det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-03-01:
Tak for ordet.
Forslaget her ligger i forlængelse af loven om at kriminalisere udtrykkelig billigelse af visse strafbare handlinger, f.eks. voldtægt, terror og drab, som led i religiøs oplæring.
Med forslaget ophæves revisionsbestemmelsen, og straffelovens § 136, stk. 3, videreføres og bliver permanent.
I SF er vi ikke specielt autoritetstro.
Vi mener, at vi som politikere har et særligt ansvar for at sikre, at autoriteter, f.eks. religiøse autoriteter, ikke misbruger deres position til at undertrykke eller vildlede uskyldige, sprede had eller undergrave vores demokrati.
Derfor støttede vi også forslaget her, da det i sin tid blev fremsat.
Det er vigtigt at bemærke, at kriminaliseringen, som det her forslag omhandler, alene omfatter ytringer, som fremsættes som led i religiøs oplæring fra en autoritets side og samtidig har et forkyndende element.
Det vil sige, at f.eks. ganske almindelig religionsundervisning eller det, at en underviser læser op fra nogle meget gamle religiøse skrifter, hvor der også kan stå mere eller mindre sære ting, selvfølgelig er helt lovligt.
Det står soleklart i bemærkningerne, at det her lovforslag lever op til grundloven og vores internationale forpligtigelser.
Loven rammer alene nogle hadefulde mennesker, som bruger al deres krudt og tid på at oplære sårbare mennesker i, at ulovligheder og strafbare handlinger skulle være okay.
Giver det så mening at føre bestemmelsen videre?
Ja, evalueringen peger på et meget lille antal sager på området, bl.a. en sag om en imam, der under en prædiken i en moské i marts 2017 udtrykkelig billigede drab.
Vedkommende blev af byretten dømt til 6 måneders betinget fængsel, hvilket senere blev stadfæstet ved Østre Landsret.
Desuden har der været enkelte anmeldelser om støtte til terror, som ikke har ført til dom.
Det ret ubetydelige antal sager skal imidlertid ikke være en undskyldning for at udnytte sårbare mennesker, der kan blive udsat for billigelse af grov kriminalitet i forbindelse med religiøs oplæring.
Det kan i øvrigt heller ikke udelukkes, at sagen om imamen, der blev idømt 6 måneders betinget fængsel efter den bestemmelse, faktisk kan have haft en vis afskrækkende effekt.
Det er derfor også vores opfattelse, at der er brug for at have den her paragraf fremover, og SF kan støtte forslaget.
I øvrigt vil jeg sige, at vi i SF også er på vej med et forslag om et forbud mod, at religiøse ledere kan udnytte personer fra deres menighed.
Der er i dag en beskyttelse af patienter mod at blive udnyttet på baggrund af en behandlingsmæssig afhængighed af psykologer eller læger, men den beskyttelse har en person fra en menighed ikke, og det ønsker vi indført.
Vi synes, at det her forslag ligger i fin forlængelse heraf.
Carl Valentin (SF), 2022-03-01:
Tak for det, og også tak til de 50.000 borgere, der har skrevet under på det her forslag.
Som en, der selv er vokset op med hund, er det hjerteskærende at se videoer fra sådan nogle hvalpefabrikker.
Hundenes behov bliver på ingen måde tilgodeset, og de bliver set som et produkt i stedet for som de individer, som vi ved at de er.
Ud over de store lidelser, som det medfører for dyrene, giver ulovlig import af hvalpe også risiko for spredning af smitsomme sygdomme og risiko for bid fra dårligt socialiserede hunde.
Det er ikke muligt at fastslå, præcis hvor mange hvalpe der bliver handlet ulovligt over Europas grænser, da mange af hvalpene bliver avlet i Østeuropa og derefter bliver transporteret til Vesteuropa, hvor de videresælges uden for myndighedernes søgelys.
Derfor er der også brug for en meget stram lovgivning på det her område.
Jeg ved, at der er en hel del regler og indsatser, som adresserer problemet.
Det har Socialdemokratiets ordfører også brugt en del tid på at understrege i dag.
F.eks. har man strammet reglerne i forhold til erhvervsmæssig import af handel med dyr, og der findes også i dag specialiserede politienheder og et rejsehold i Fødevarestyrelsen, som arbejder med området.
De får også hjælp af frivillige efterforskere fra Dyrenes Beskyttelse.
Men det er tydeligvis ikke nok til at bremse den her ulovlige import.
Derfor mener vi også i SF, at det her borgerforslag bør benyttes som en anledning til at vende hver en sten for at se, hvad der kan gøres yderligere for at gøre op med det her problem – især når vi nu kan forstå, at borgerforslaget, som det ligger her, er EU-stridigt, for så må vi jo lægge noget energi i at finde nogle andre løsninger.
Jeg er enig i essensen af det, der ligger i borgerforslaget, men vi er nødt til at implementere noget, der er muligt inden for EU-lovgivningen.
Derfor synes vi i SF, at vi skal bruge det her borgerforslag til at gennemføre noget progressiv politik på det her område, og jeg vil gerne komme med nogle forslag.
Vi kunne f.eks. gøre registrering lovpligtig for alle, der sælger hunde.
Vi kunne også undersøge muligheden for at indføre bødestraf for at købe hunde af sælgere, der ikke er registrerede, så man altså også selv skal sørge for at tjekke det, hvis man gerne vil være hundeejer.
Vi kan styrke politiets og Fødevarestyrelsens indsatser i forhold til ulovlig import af hunde.
Vi kan øge oplysningsindsatsen i forhold til potentielle husdyrkøbere, som ministeren også talte om tidligere.
Og så kan vi få skærpet EU-reglerne, hvilket måske er det vigtigste overhovedet.
Det kan gå langsomt, men det kan også være det, der har allermest effekt i forhold til opdræt af hunde, herunder ikke mindst kravene til medlemsstaternes kontrolindsats.
Så jeg håber, at regeringen vil tage intentionerne i det her borgerforslag meget alvorligt, og at vi kan have en god proces partierne imellem med at få strammet op på den her lovgivning, for vi vil ikke acceptere de her hvalpefabrikker.
Vi må indføre en lovgivning, som gør op med problemet.
Per Larsen (KF), 2022-03-01:
Tak for det, formand.
Og tusind tak til forslagsstillerne for at sætte lys på det her emne, for vi har helt utvetydigt et problem – det viser historierne.
Det er jo en ganske forfærdelig ting, hvis det er sådan, at man opererer med nogle hvalpe, som bliver traumatiserede og dermed ikke kan indgå som det der glade og lykkelige midtpunkt i familien.
Vi skal så heller ikke være så nervøse for det – altså, vi har tidligere i dag behandlet et forslag omkring dyreforsøg, hvor EU rent faktisk havde kritiseret Danmark, i forhold til at vi ikke havde implementeret det tilstrækkeligt, sådan at det stod tydeligt nok, hvordan man beskytter forsøgsdyrene.
Men der er jo nogle problemer i forhold til EU-retten, varernes frie bevægelse, og derfor er vi så nødt til at stemme nej til det.
Men som ministeren så glimrende har redegjort for, er der jo initiativer på vej, der gør en stor indsats for simpelt hen at højne standarden på området, sådan at vi undgår de kedelige situationer, som der jo meldes om.
Der er også problemstillingen i forhold til situationen, hvis ens hund nu har været på besøg hos naboen og der så kommer hvalpe ud af det – altså at man jo så også vil skulle sørge for at komme af med dem på forsvarlig vis.
Og så er der også noget, som jeg lige spekulerede på, og det er i forhold til avlslinjer, altså at hvis man kun avler i Danmark, kan man måske rende ind i nogle problemer, som kan være uhensigtsmæssige, og hvor det kan være fornuftigt nok at få noget nyt blod ind i avlen.
Men der er et problem her, og det er jo drevet af penge og griskhed; der er store beløb på spil, og derfor skal vi selvfølgelig også sikre, at vi får højnet kvaliteten i hele den her sektor, sådan at vi kan være sikre på, at når folk erhverver sig en hund, får de et glad og lykkeligt medlem af familien.
Erling Bonnesen (V), 2022-03-01:
Som jeg også markerede i ordførertalen, er der en række ting i det her, som vi er meget enige i, og uanset om det drejer sig om hunde på den ene eller den anden side af landegrænsen, skal dyrevelfærden være i orden.
Det er den ikke.
Men når det så kommer til at stride imod EU's generelle regler, er det i hvert fald også et af argumenterne for, at vi ikke kan støtte borgerforslaget, som det ligger.
Men vi er fuldstændig enige i, at dyrevelfærden skal være i orden osv.
Peter Seier Christensen (NB), 2022-03-01:
Nærværende beslutningsforslag er et borgerforslag omhandlende de såkaldte hvalpefabrikker.
Der findes kyniske mennesker, der tjener penge på hvalpefabrikker, hvor de driver rovdrift på moderen og ofte sælger hvalpene, når de er meget små.
Der har været eksempler på dette i Danmark, men ofte er der tale om fabrikker i udlandet, hvor hvalpe bliver importeret til Danmark og solgt videre.
Nye Borgerlige vil stoppe fabrikkerne på dansk jord og importen fra hvalpefabrikkerne på udenlandsk jord.
For alles bedste skal vi som lovgivere beskytte først og fremmest hundene og dernæst selvfølgelig også hundeejerne.
Her er sælgeren ikke interesseret i, hvor hvalpen kommer hen, og heller ikke i at informere de nye ejere om hvalpens behov, og hvad det kræver af ejeren.
Hvalpefabrikkerne er kun interesseret i dine penge.
Hvalpefabrikker kan og skal undgås.
De tiltag, der er foreslået i dette borgerforslag, er fornuftige.
Hundehvalpens kommende familie skal kun kunne købe hvalpen direkte fra en opdrætter, og kun godkendte internater kan påtage sig at formidle hvalpe fra dyreværnssager videre ved behov for genplacering.
På den måde kan vi fra lovgiverside medvirke til at forhindre import af hvalpe fra de mange europæiske hvalpefabrikker ved at ulovliggøre, at hundehvalpe opkøbes og videresælges af tredjepart.
Derfor støtter vi i Nye Borgerlige borgerforslaget, også kaldet »Freyas lov«.
Der har været diskussion om, hvorvidt vi kan implementere det her en til en, og det er vi selvfølgelig indstillet på at se på, og hvis ikke det kan lade sig gøre, må vi jo finde nogle andre måder, så vi kan finde en løsning på det her helt uacceptable problem.
Tak for ordet.
Susanne Zimmer (FG), 2022-03-01:
I Frie Grønne mener vi, at alle dyr har ret til et godt dyreliv, til at blive behandlet ordentligt, og vi mener i særdeleshed, at kæledyr har ret til et godt dyreliv og blive behandlet med kærlighed.
Hundeejere ser deres kæledyr som en del af familien, mens de udenlandske ejere af hvalpefabrikker ser dem som et livløst produkt, som en sodavandsdåse og noget, de skal tjene penge på – flest mulige penge på.
I de hvalpefabrikker er der hvalpe, der går på tremmer, hvalpe, der ligger som kyllinger under rugelamper, hvalpe, der går udendørs i bure i deres egen afføring i ekstrem kulde – uden kontakt til deres hundemor og uden kontakt til mennesker.
I et studie estimerer man, at 40 pct. af alle ulovligt handlede hvalpe dør, inden de fylder 5 år.
Det er tragisk for hvalpene, men jeg tror også, at alle, der er eller kender nogle, som er dyrefamilier, ved, hvor hårdt det er at miste en lille ny hund.
Desuden er der selvfølgelig også mange af de hunde, som får en forstyrret adfærd og får en dårlig start på deres liv og dermed heller ikke bliver de hunde, som de skulle være, og de hunde, som hundeejerne havde tænkt sig de købte med det temperament, de dyreracer nu har.
Derfor mener vi også, det er utilstedeligt, at man masseproducerer hundehvalpe, og at de handles ulovligt i EU.
De avles på en skadelig måde, som gør dem specielle.
De her hundehvalpe dør tidligt og bliver ofte syge.
Det er skidt både for hundehvalpene og for dyreejerne, og det er dyrt.
Derudover kan de hunde, der bliver importeret fra hvalpefabrikkerne, medbringe smitsomme sygdomme, og det kan være farligt for vores folkesundhed.
Den situation har vi jo lige netop været
Vi skal blive bedre til at forhindre den ulovlige handel med hundehvalpe, og for at forhindre en allerede ulovlig praksis skal vi have nogle bedre sikkerhedsmekanismer.
Borgerforslagets bud på en skærpelse af lovgivningen lægger op til, at man, med få undtagelser, ikke må handle med hundehvalpe via mellemmænd, og det er en fin idé.
Derudover er der også en sikkerhedsmekanisme i, at køberen får lov til at se hundehvalpene og hundemoren flere gange, inden de køber en hvalp.
Den mulighed har de jo ikke, hvis hunden kommer via en mellemmand.
Man sikrer sig, at hundehvalpene har haft en god start på deres liv, at de har haft en ordentlig bolig at bo i, og at det ikke er deres egen afføring, der er deres sambo.
I Frie Grønne støtter vi borgerforslaget, da vi ønsker at værne om dyrs ret til et værdigt liv, og hvis det skulle blive vedtaget, tænker jeg, at det så er regeringens og vores opgave at gennemføre det inden for de EU-retslige krav.
Tak for ordet.
Orla Hav (S), 2022-03-01:
Tak for det, formand.
Sådan som dagsordenen er udformet, ser det ud, som om L 131 er det korteste, mindst omfattende punkt på dagsordenen.
Det tror jeg imidlertid ikke er tilfældet.
L 131 er et lovforslag, som er ventet med længsel, da der fra flere sider har været efterlyst bedre regelsæt omkring tilgængelighed for grupper med særlige udfordringer i vores samfund.
Fra Socialdemokratiets side skal der lyde anerkendelse til regeringen for at fremsætte lovforslaget om tilgængelighed i god tid inden ikrafttrædelsen, som er i 2025, altså en indkøringsperiode på 3 år.
Der er ingen tvivl om, at lovforslaget vil lette livet for personer med handicap, så de i videst muligt omfang kan deltage i samfundslivet på lige fod med andre.
Lovforslaget indfører derfor en række tilgængelighedskrav for udvalgte produkter og tjenester.
Disse skal sikre, at flere personer kan benytte selvbetjeningsterminaler, handle på internettet, bruge medietjenester og apps, bestille billetter til transportmidler m.v.
Så kan man oven i det lægge, at de helt store it-virksomheder har faciliteter indbygget i deres generelle programmel, som kan aktiveres i bestræbelserne for at øge tilgængeligheden for grupper, som har svært ved at bruge de gængse tilgange.
Lad mig bare nævne muligheden for at tale til sin computer – bede den om at læse givne tekster op eller lagre tekster, som man indtaler på computeren.
Og ansigtsgenkendelse kender de fleste af os ved at bruge de telefoner, som er i omløb.
Det kan bruges i langt større omfang, end vi kender til i dag.
Lovforslaget lægger op til minimumsimplementering, og det kan man måske nok være kritisk over for, men læser man de høringssvar, som følger med lovforslaget, fremgår det tydeligt, at der skal skabes albuerum til dialog mellem dem, der har skoen på og ved, hvor den trykker, og dem, der udformer reglerne.
Det er en arbejdsform, som vi ofte har udviklet rigtig fint og med målrettede løsninger for øje for at leve op til givne målsætninger.
Socialdemokratiet bakker op om L 131 og deltager naturligvis gerne og aktivt i det kommende udvalgsarbejde med lovforslaget.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-03-01:
Tak for det.
Jo, men altså, det er godt, vi har borgerforslag, for mange gange kan de her borgerforslag jo sætte lidt fut i os andre herinde – og ministeren nikker meget.
Jeg vil bare høre om en tidshorisont for det her, hvor jeg bliver virkelig bekymret, når ministeren begynder at nævne fælles EU-regler osv. osv.
Det har vi jo også hørt på mange andre punkter på hele dyrevelfærdsområdet, dyretransporter osv. osv.
Det bliver ikke rigtig til noget.
Det er en åreårelang proces.
Jeg vil meget, meget gerne være positiv over for det her, fordi jeg synes, det er så vigtigt, men jeg er meget bekymret, i forhold til at det bliver sådan en syltekrukke, man putter det ned i.
Så jeg må bede om en tidshorisont.
Rasmus Prehn (S), 2022-03-01:
Først og fremmest en stor tak til fru Pia Kjærsgaard for hendes store engagement på det her område.
Det er jo ikke mindst på grund af fru Pia Kjærsgaards samråd for nogle måneder siden, at vi har fået sat det her tema tydeligere på dagsordenen, og at vi nu er i gang med at kigge på, hvad vi kan gøre for at styrke sanktionerne på det her område.
Det var et emne, der kom op på et af de samråd, som fru Pia Kjærsgaard havde indkaldt til.
I forhold til fælles EU-regler kommer der desværre til at gå noget tid.
Der tror jeg ikke vi kan snyde.
Det tager træls lang tid.
Det, vi kan håbe på, er, at nogle af de enkelte lande også begynder at tage nogle initiativer.
Jeg kan nævne for fru Pia Kjærsgaard, at min portugisiske kollega tog ordet og talte varmt for bedre vilkår på det her område.
Og mens vi så venter på at få implementeret EU-regler, har jeg det håb, at hun går hjem og får rettet op på nogle af de regler, der mangler i Portugal.
Det er jo bl.a. der, vi ser nogle af problemerne.
Min græske kollega var også inde og bakke op omkring det her.
Så vi skal have det hurtigst muligt.
Jeg vil presse på på hvert eneste møde, for at vi får fælles EU-regler, men i mellemtiden må vi håbe på, at enkelte lande gør noget selv.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-03-01:
Hvis vi nu gør det ulovligt, har det jo ikke noget med den frie bevægelighed at gøre.
Det er våben, narkotika osv.
Man kan vel ikke bare sige, at på grund af fri bevægelighed kan vi ikke ændre det her.
Er ordføreren ikke enig i det?
Rasmus Prehn (S), 2022-03-01:
Igen vil jeg sige tak til fru Pia Kjærsgaard.
Jeg kan godt forstå den skepsis, der er, for nogle gange tager det simpelt hen for lang tid, og man bliver frustreret og ærgerlig over de her processer.
Men vi presser på igen og igen, og det er jo ikke kun det at vente på EU-regler, som vi gør.
Fødevarestyrelsen har en kampagne med en hel hjemmeside, der er dedikeret til information.
Man samarbejder med dyreværnsorganisationer, med kennelklubber og med andre, så danskerne kan få så meget information som overhovedet muligt på det her felt.
Susanne Zimmer (FG), 2022-03-01:
Og tak til ministeren for at lægge så meget sjæl i at skabe gode forhold for vores kæledyr – vores hunde i det her tilfælde.
Ministeren nævner, at der er nogle problemer i forhold til at kunne gennemføre det her borgerforslag, men hvis nu man siger, at det primært handler om udenlandske hvalpefabrikker, hvilket jeg tænker er ånden i det her, så er man jo ude over en hel masse ting, i forhold til hvad man kan gøre her i Danmark.
Rasmus Prehn (S), 2022-03-01:
Det, jeg alene kan referere til, er, hvad mine jurister, mine embedsfolk udlægger af problemer i forhold til det her.
De er skeptiske over for, at man kan havne der, hvor noget så almindeligt som det at handle hund imellem familiemedlemmer, naboer og andre, hvilket jeg refererede til med min egen historie, kunne blive udfordret eller umuliggjort, hvis man indfører de her krav.
Endelig er der også det, at der jo er danskere, der sådan set har interesse i at købe f.eks. gadehunde fra Grækenland, og der kan vi også komme i problemer i forhold til at række ud efter dem, hvis der er de her krav.
Derfor skal vi vide, hvad vi gør, inden vi bare gør det, og der er altså nogle udfordringer i det her.
Det, vi gør, er, at vi tager en række andre tiltag, som sikrer, at vi samlet set får et højere niveau af dyrevelfærd for vores hunde, og det er det vigtigste, og det er, at problemet bliver løst, at vi får elimineret hvalpefabrikkerne, at vi får stoppet det her svineri, som er foregået.