runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2016-08-19:
Det virker som lidt af en udflugt.
Hvis ordføreren ville læse Enhedslistens ændringsforslag, kan han se, at der ikke står noget om, at der skal laves en lønløsning vedtaget af Folketinget.
Der står bare, at vi skal sikre i forhold til en lovgivning – som jeg egentlig troede Socialdemokraterne var kritiske over for, og hvor det offentlige, staten, beder om at få udført en opgave – at den opgave bliver udført på normale løn- og arbejdsvilkår, ligesom vi gør med ILO-konvention 94 i staten og statslige virksomheder, der ikke er i konkurrence, ligesom vi opfordrer til det i forhold kommunerne.
Nick Hækkerup (S), 2016-08-19:
Det kan Folketinget jo altid gøre, hvis man vil.
Det, jeg bare siger, er, at det præcis er her, man skal træde varsomt, for hvis man gør det konkret, må der nødvendigvis ligge som rationel følgeslutning af det, at man principielt accepterer det som en fornuftig løsningsmodel, at Folketinget blander sig konkret i sådan nogle forhold, og hvis man principielt accepterer det, bliver man nødt til at acceptere det, hvis andre også måtte gøre det, og så er det legitimt.
Jeg siger bare, at jeg synes, at man skal træde varsomt her, fordi vi har arbejdsmarkedets parter til at regulere, hvordan forholdene på arbejdsmarkedet skal være, og det er faktisk en model, som har vist sig at være rigtig god for vores samfund.
René Gade (ALT), 2016-08-19:
Som jeg hører ordføreren, hører jeg, at det egentlig også er de samme argumenter, der gør, at Alternativet ikke stemmer for ændringsforslaget.
Jeg skal bare lige uddybe det, sådan at jeg er sikker på historikken, for jeg synes faktisk, at debatten, der rejses her af Enhedslisten, er meget interessant, og vi havde svært ved at vurdere, om vi skulle gå ind og kræve, at der måske skulle ændres noget nu og her.
Men vi synes, at man i den givne situation, hvor man ikke kan ændre noget på den eksisterende mission uden at tilsidesætte nogle helt andre og måske i vores øjne væsentligere forhold – altså den mission, man skal ud og løse – gerne vil lægge op til, at der bliver stillet spørgsmålet: Kan vi tage den her debat igen, altså i rette fora?
Det er vel egentlig også det, jeg hører ordføreren sige, nemlig at de forhandlinger, der har været, jo endnu ikke er afsluttet politisk.
Det er noget, man kan tage op og se på igen.
Skal det bringes videre og tages op i trepartsforhandlingerne af arbejdsmarkedets parter, eller hvorhenne skal det ende?
Men det er vel en politisk legitim tanke fra Enhedslistens side, der lægger op til, at vi skal tale videre om det her; det er måske bare ikke lige det rigtige sted at gøre det.
Nick Hækkerup (S), 2016-08-19:
Det er fuldstændig rigtigt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-08-19:
Tak for det.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre hr. Nick Hækkerup om, er, om Socialdemokraterne anerkender, at vi har at gøre med en ret særlig situation her.
Det er helt rigtigt, at FN's kritik gik på, at man burde løse det her grundlæggende problem i en trepartsforhandling, men vi har jo i dag mulighed for at sende et signal fra Folketinget om, at vi faktisk synes, at Danmark bør overholde FN's arbejdstagerkonventioner, ILO-konventionerne, på det her område, og så kræve, at der, når vi arbejder for FN, som vi gør i det her tilfælde, sker en efterlevelse af netop de konventioner.
Nick Hækkerup (S), 2016-08-19:
Det centrale i det, hr. Nikolaj Villumsen siger, er jo anerkendelsen af, at det her skal løses i trepartsforhandlingerne; det er sådan set det, der er kernen i det.
Hele Socialdemokratiets principielle kritik går på det her med, at vi fra Folketingets side vil diktere den løsning, som jeg ikke tror stimulerer det, at vi får de mest optimale fremtidige relationer.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-08-19:
Tak for det.
Men vi har jo muligheden i dag.
Vi har i dag muligheden for at sende et klart signal om, at udenlandske søfolk skal have ret til dansk overenskomst.
Der skal være dansk overenskomst på danske skibe.
Beslutningen om at sende det signal står det os jo fuldstændig frit for at tage her i Folketinget.
Jeg synes, det er ærgerligt, at Socialdemokraterne ikke bakker op, men jeg kunne godt tænke mig at høre fra hr. Nick Hækkerup, om man fra Socialdemokraternes side vil sende en opfordring til forsvarsministeren om at få styr på det her.
Nu er det tredje gang, vi har en dansk mission, der bakker op om FN, men som ikke følger FN's konventioner.
Nick Hækkerup (S), 2016-08-19:
Jamen sagen er jo, at Enhedslisten med ændringsforslaget dikterer en lønløsning.
Jeg synes, at noget af det – og det kan være, at hr. Finn Sørensen ikke hørte det – jeg lagde vægt på at sige, var, at det for at håndtere den problemstilling, som der jo er, er relevant at starte den op i en anden løsningsmodel, nemlig at lade arbejdsmarkedets parter snakke om det, end Enhedslistens forslag om at sætte sig ned og lave løsningen her på Christiansborg.
Jeg kan se, at hr. Finn Sørensen ryster på hovedet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-09-06:
Jeg skulle lige til at bruge et bandeord.
Pernille Skipper (EL), 2016-09-06:
Det er jeg rigtig glad for at høre.
Det betyder så, at vi er sikret – med mindre regeringen igen vælger at bryde al forligstradition, som de har gjort med nogle andre forlig – frem til 2019, og både de studerende på universiteterne og dem, som læser til pædagog eller et eller andet andet, faktisk er sikret en indtægt.
Det er jeg rigtig glad for.
Når vi så står der i 2019, er vi i hvert fald fra Enhedslistens side klar til at sige: Skulle det lykkes dem at gennemføre det, skulle det lykkes dem at få overtalt Dansk Folkeparti til på en eller anden måde at lægge stemmer til det her, hvis de får lov til at genere nogle udlændinge, så står vi klar til at lave det om efter næste valg, hvis vi skulle have et flertal for det.
Støtter SF Enhedslisten i det spørgsmål?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-09-06:
SF kommer ikke på nogen måde til at lægge stemmer til at gennemføre regeringens forringelser, som de ligger her, eller nogle andre forringelser.
Vi synes, der er blevet skåret nok.
Vi synes, det er nødvendigt, at man har den SU, som vi kender i dag, for at sikre, at sådan nogle som mig, som ikke har akademikerforældre, både har råd og føler sig psykologisk tryg til at tage den uddannelse, man gerne vil have.
Det gælder en hvilken som helst uddannelse.
Der bliver talt meget om universitetsstuderende.
Men det her er SU.
Det hørte jeg også fru Pernille Skipper sige tidligere.
Det er SU-forringelser for alle på alle uddannelser.
Vi ved bare, at det betyder noget, hvilken baggrund man har, for, om man føler sig tryg og om man forventer, at ens forældre sponsorerer ens uddannelse.
Familier i det her land lever jo meget forskelligt, og det gør en kæmpestor forskel.
Så selvfølgelig vil vi ikke være med til det.
Jeg hører også regeringen sige, at de vil opsige forliget og gennemføre de her forringelser efter et valg.
Men det her bliver i hver fald ikke med SF's hjælp.
Erik Christensen (S), 2016-09-06:
Og tak til ordføreren.
Det er jo sådan, at der i regeringens 2025-plan ikke er afsat midler til at videreføre boligskattestoppet efter 2020, og den konservative leder, Søren Pape Poulsen, har den 18. juni i år i et interview til Berlingske gjort det ganske klart, at spørgsmålet om boligskat er De Konservatives absolutte topprioritet, så jeg vil gerne spørge ordføreren: Betyder det, at det er et ultimativt krav fra De Konservatives side, at ingen skal betale mere i boligskat?
Brian Mikkelsen (KF), 2016-09-06:
Altså, nu er vi et parti, som ikke gør sig i ultimative krav, for den måde, folkestyret skal fungere på, er, at man forhandler med hinanden og bliver enige med hinanden, og på den måde opnår man bedst nogle resultater.
Men det er et krav, for at vi stemmer ja 2025-planen.
Så må regeringen jo få flertal andre steder fra, hvis man vil det.
Men det er et krav fra os, for at vi stemmer ja til 2025-planen.
Det er afgørende for os, at boligejerne får det bedre.
Ellers stemmer vi ikke ja til 2025-planen.
Erik Christensen (S), 2016-09-06:
Jeg lytter mig til, at det er et ultimativt krav fra De Konservatives side for at gå med i en aftale, at ingen boligejere kommer til at betale mere i boligskat.
Pernille Skipper (EL), 2016-09-06:
Tak for det ærlige svar.
Jeg vil gerne spørge om et andet forlig, som SF er en del af, nemlig SU-forliget.
Der var nogle mindrereguleringer under den tidligere regering, men med det forslag, der nu ligger på bordet, fjerner man altså 800 kr. om måneden fra selve stipendiet, som jo alt andet lige betyder, at der er nogle, der får færre penge imellem hænderne, og som enten må optage flere lån eller arbejde ved siden af studierne med stor risiko for, at det kommer til at ramme socialt skævt.
Jeg har også hørt, at SF er meget, meget bekymret for det.
Så det vil jeg ikke spørge yderligere til.
Men nu sidder I jo faktisk i forliget.
Skal vi forstå SF's modstand sådan, at I også vil bruge den vetoret, I har, til at blokere for, at det sker her og nu, og at I sammen med Enhedslisten efter næste valg vil sige: Vores stemmer går til at fjerne de forringelser, hvis det skulle lykkes de borgerlige at få dem stemt igennem?
Pelle Dragsted (EL), 2016-09-06:
Som det er fremgået af debatten, lægger Venstre jo med helhedsplanen op til at hæve skatten for bl.a. folkepensionister og førtidspensionister ved at afskaffe det grønne bundfradrag, som jo særligt tilgodeser lige præcis de her grupper.
Nu har jeg hørt ordføreren tale meget om det her med, at boligskatternes stigning kan presse pensionister ud af deres bolig og andet, og vi deler, som ordføreren godt ved, den bekymring og er fuldstændig enige i, at man bliver nødt til at se på de her løbende skatter.
Hvis de stiger hurtigere end indkomsterne – det kan de meget let gøre for pensionister – så skal man gøre noget ved det.
Så der er vi helt enige.
Det skal man finde en løsning på.
Men jeg forstår til gengæld simpelt hen ikke, hvorfor Det Konservative Folkeparti ikke på samme måde kan afvise fuldstændig klokkeklart at hæve skatten for folkepensionisterne, sådan som statsministeren lægger op til, for for den enkelte folkepensionist eller førtidspensionist kommer det da ud på et, om det er boligskatten, der stiger, eller om det er det grønne bundfradrag, som bliver fjernet.
Det er da det samme tab, man får.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-09-06:
Nu må regeringen jo forklare deres egen plan.
Fra Det Konservative Folkepartis side lægger vi ikke op til skattestigninger for nogen.
Men vi vil godt lægge op til, og det er med i vores plan, at det bedre kan betale sig at arbejde, specielt i bunden, og derfor lægger vi op til en markant forskel i bunden, forstået på den måde, at vi vil give lettelser til folk, som er i arbejde, gennem et større beskæftigelsesfradrag.
Men det behøver jo ikke at gå ud over andre, som ikke er i beskæftigelse.
Vi vil altså øge forskellen på at være i arbejde og ikke være i arbejde ved at give forbedringer til dem, som er i arbejde.
Det behøver ikke at gå ud over dem, som ikke er i arbejde.
Pelle Dragsted (EL), 2016-09-06:
Jamen det synes jeg da er positivt, for nu var det Konservative Folkeparti for et stykke tid siden selv ude at foreslå at afskaffe den grønne check, men det er godt, hvis man nu siger, at det vil man ikke være med til.
Det er da positivt for landets folkepensionister.
Jeg vil egentlig gerne spørge om noget andet.
Der er en ting med Det Konservative Folkeparti, der undrer mig, fordi I snakker næsten kun om skat, og jeg troede egentlig også, at konservativt hjerteblod handlede om sådan noget som familiernes vilkår, og derfor for at være helt kort: Hvordan kan I være med til at forringe vilkårene for børnefamilierne med den lavere børneydelse, som ligger i den her plan, og vil I det?
Brian Mikkelsen (KF), 2016-09-06:
Ja, det er afgørende for Det Konservative Folkeparti, at man bliver bedre stillet, end man er i dag.
Det er afgørende, at vi sikrer, at boligejerne ikke bliver den kassemaskine, som regeringen bare kan trække sådan en masse lotterisedler og penge ud af, og det er selvfølgelig en nem indtægtskilde for Finansministeriet og Skatteministeriet at blive ved med at trække penge ud af boligejerne – det bliver 43 mia. kr. her til næste år, som man vil trække ud af lommerne på boligejerne – men det vil vi ikke være med til.
Så ja, boligskatterne skal sænkes, så man får det bedre, end man har det i dag.
Peder Hvelplund (EL), 2016-09-06:
Allerførst vil jeg kvittere for en god ordførertale, som meget rigtigt peger på, at i stedet for at spare på klima- og miljøindsats og spare på uddannelse og velfærd er der brug for at investere i det i stedet for.
Det er også fuldstændig rigtigt, at det er et rent skræmmekatalog, idet både finanslovsforslaget og helhedsplanen vil øge uligheden.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge SF's ordfører om den mindreregulering, der har været af overførselsindkomster, som reelt betyder, at folk, der er på overførselsindkomst – dagpenge, kontanthjælp, førtidspension – ikke får del i den velstandsudvikling, der sker i samfundet som sådan.
Altså, uligheden bliver øget.
Det er virkelig noget af det, der er med til markant at øge uligheden.
Det var en del af den skatteaftale, som SF var med til at indgå sammen med de borgerlige og resten af regeringen tilbage i 2012.
Vil SF være med til at afskaffe den mindreregulering, så vi ikke kommer til at opleve det indtægtstab for de mennesker, der af den ene eller anden grund ikke er en del af arbejdsmarkedet?
Pernille Skipper (EL), 2016-09-06:
Ifølge tal fra Danmarks Statistik er der enormt stor forskel på, hvor lang og hvor god en alderdom man har, afhængigt af hvilken uddannelse man har, og hvilket arbejde man har, og det burde vi nok ikke have statistikker til at fortælle os, for det kan vi godt regne ud.
Dem med de lange uddannelser bliver længere tid på arbejdsmarkedet, og de har også længere tid i deres alderdom, hvor de stadig væk er i god fysisk form.
Mænd med en kort uddannelse kan forvente ca. 15 år uden aktivitetsbegrænsninger, som det hedder, fra de er fyldt 50 år.
Med andre ord er der ret mange kortuddannede, som går direkte fra arbejdsmarkedet og over i en sygeseng i en eller anden form.
Mit spørgsmål til hr. Martin Lidegaard er: Hvad siger de kortuddannede mænd, når Radikale fortæller dem, at de i gennemsnit burde leve længere?
Martin Lidegaard (RV), 2016-09-06:
Som jeg læser statistikkerne, får alle trods alt glæde af det løft i livsalder.
Men det ændrer jo ikke på, at det, at der er mennesker, der bliver nedslidt i en alder af 50 år, er en kæmpe udfordring og et kæmpe problem, som vi, uanset den diskussion vi har her i dag, bør gøre langt mere for at løse, og det skal jo nok gøres med noget helt andet end tilbagetrækningsreformer.
Det skal jo gøres sådan, at vi, hvis folk er i fare for at blive nedslidt i så ung en alder, så bør gøre det langt lettere at omskole sig, få en anden uddannelse, få et andet arbejde, inden de er blevet så nedslidte.
For det er jo ikke et spørgsmål om, om pensionsalderen er 67 eller 67½ år, om den type mennesker, som fru Pernille Skipper beskriver dér, får et værdigt liv, efter at de er blevet 50 år, men det er jo et spørgsmål om, at man skal blive langt, langt bedre til at tage hånd om arbejdsmiljøet og skiftet.
Når vi siger, at vi har brug for at gøre det bedre for nedslidte mennesker i 60'erne, så er det i en erkendelse af, at der i dag er en gruppe, som vi ikke fanger, og det er derfor, vi gerne vil gøre mere for dem.
Og hvis vi skal have råd til det og også til en ordentlig pleje og i øvrigt råd til videreuddannelse og uddannelse for dem, der ikke er blevet nedslidt endnu, men som vi gerne vil have får en mulighed for ikke at blive det, så kræver det, at vi, der kan – det er dig og mig og sikkert de fleste i Folketinget – tager et halvt år mere – måske et år.
Pernille Skipper (EL), 2016-09-06:
Sådan er det jo faktisk også, altså at folk, der ikke er nedslidte, også bliver en hel del længere tid på arbejdsmarkedet.
Det, jeg synes jeg har svært ved at forstå, er, at man først tvinger mennesker, inklusive dem, som er nedslidt eller i fare for at blive det rigtig tidligt, til at blive længere tid på arbejdsmarkedet, og at man så bagefter har tænkt sig at lave nogle meget, meget luftige løsninger for dem.
Min farfar var landpostbud, og han havde sådan et hårdt fysisk arbejde, men da han gik på pension, havde han faktisk nogle år tilbage, og han havde en nyttehave, som han gik og rodede i, og det kunne han godt klare i en hel del år.
Martin Lidegaard (RV), 2016-09-06:
Jo, men det er sådan set også derfor, vi gør det
Jeg ved ikke, hvor Enhedslistens ordfører har det fra, at vi først vil indføre det ene og så det andet.
Vi lægger da op til, at der er én aftale, der skal træde i kraft på nøjagtig samme tidspunkt, og at folk, der er nedslidte, skal have mulighed for at gå fra 5 år før alle andre.
Det er det, det radikale forslag går på.
Jeg har svært ved at se, hvordan Enhedslisten, uanset hvordan man prøver at forvrænge det, kan få det til at blive asocialt, at vi vil forbedre mulighederne for at gå af tidligere, end det er i dag, og det vil vi gøre samtidig.
Men et eller andet sted fra skal vi jo også få råd til netop at gøre de indsatser for de nedslidte, også på sundhedsområdet, og det er så vores næste forslag.
Josephine Fock (ALT), 2016-09-06:
Tak til ordføreren.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge til transportsektoren.
Nu var Radikale jo med til at lave den aftale, som forringede vilkårene for elbiler i forbindelse med afgiftsforøgelsen for elbiler.
Hvad er det for nogle ting, som De Radikale tager med ind i forhandlingerne, hvis de bliver indkaldt til dem i forbindelse med 2025-planen om hele transportsektoren inklusive elbilerne?
Martin Lidegaard (RV), 2016-09-06:
Ja, altså, der kommer inden for ganske få dage et meget konkret udspil på det område, som jeg faktisk tror at fru Josephine Fock vil blive rigtig glad for, og som jeg også tror har en ret fair chance for at gå igennem den forligskreds, som jo er lille nu.
Det er jo kun Venstre, Socialdemokraterne og os.
Vi gik med, fordi vi fik det løfte i forhandlingerne, at hvis ikke vi når måltallene for salg af elbiler, så skal aftalen revideres.
Det holder vi de andre forligspartier fast på.
Det betyder, at aftalen skal revideres i år.
Vi har udtænkt, synes vi selv, i samarbejde med branchen og elbilalliancen osv. nogle ret gode tiltag, som vi tror gør det muligt for os at nå de måltal, som ligger i aftalen.
Men eftersom vi nu lige har aftalt, at vi først vil offentliggøre det om et par dage, så er jeg ked af, at jeg ikke kan løfte sløret for det her, men jeg lover, at det er rent guf.
Det vigtige her er, at vi vil insistere på, at vi rammer de måltal, der står i aftalen, altså at revidere aftalen, så vi kan nå dem.
Josephine Fock (ALT), 2016-09-06:
Tak for svaret.
Det vil jeg glæde mig rigtig meget til at se.
Det ser jeg frem til.
Men hvad så i forhold til de øvrige tiltag, som ligger i 2025-udspillet, f.eks. udbygning af E45 osv.?
Er det nogle tiltag, som Radikale bakker fuldt op om i forhold til at få et mere energivenligt transportsystem, kan man sige, i Danmark?
Ja, det var spørgsmålet.
Martin Lidegaard (RV), 2016-09-06:
Når vi snakker milliarderne og ikke millionerne, prioriterer vi den kollektive transport, cyklisme, elbiler, alt det, der trækker i den rigtige retning.
Derfor skal man heller ikke være i tvivl om, at når vi kommer ind i forhandlingerne om profilen på de investeringer, der skal foretages i henhold til 2025-planen, så er det også i den retning, at vi vil trække.
Peder Hvelplund (EL), 2016-09-06:
Nu er det sådan, at i regeringens forslag foreslår man at forlænge det fra 2023 til 2025.
Men er det sådan, at SF allerede nu vil være med til, at vi kan fremsætte forslag om, at den mindreregulering skal afskaffes nu?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-09-06:
Det ærlige svar er, at det ville jeg gerne være med til, men det kan vi ikke, fordi vi er en del af en aftale fra 2012.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-09-06:
I relation til den første del af spørgsmålet: Jo, vi vil afskaffe den grønne check, fordi tiden er løbet fra den grønne check.
Det var en kompensation for nogle afgifter, som ikke længere eksisterer.
Så derfor er der ikke brug for den grønne check.
Med hensyn til familiernes vilkår vil jeg sige: Jo, men vi er helt på linje med regeringen med hensyn til at sætte en grænse for, hvor mange børnepenge man kan få i forhold til antallet af børn.
Altså, jeg opfatter det ikke som en forringelse af børnefamiliernes vilkår, at vi siger, at der må være en grænse for, hvor mange penge man kan få i børnepenge.
Der er altså en grænse for, hvad der skal finansieres.
Det finansieres jo af alle danskere, så derfor er det kun rimeligt, at man prioriterer, og det synes vi er en ganske fornuftig måde at prioritere på.
Josephine Fock (ALT), 2016-09-06:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg blev rigtig glad, da jeg for et par uger siden læste, at De Konservative gerne vil have lavere skat på miljøvenlige firmabiler, og jeg vil høre, om det er noget, som De Konservative har tænkt sig at tage med til finanslovsforhandlingerne med regeringen.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-09-06:
Vi går til de forhandlinger med det erklærede formål at få afskaffet alle boligskatter, og det finansierer vi ved en skat, når man forlader boligmarkedet.
Når vi så går videre i forhandlingerne, og hvis regeringen og de andre partier ikke vil være med til det ellers meget glimrende forslag, som vil være det rigtige forslag for Danmark, så vil vores udgangspunkt og også vores slutkonklusion være, at boligejerne skal være bedre stillet end i dag.
Troels Ravn (S), 2016-09-06:
Vi må have en runde med om boligskatten, for det er alment interessant, at regeringen ikke har afsat penge til boligskattestoppet efter 2020.
Det må være sådan, at borgerne helt præcist har krav på at vide, hvordan De Konservative stiller sig.
Alt andet skaber vel netop det modsatte af tryghed, nemlig utryghed.
Så vil ordføreren ikke redegøre for, om Det Konservative Folkeparti kan se sig selv i en 2025-aftale, hvor boligskattestoppet ikke er videreført efter 2020, altså hvor boligejernes rentefradrag er reduceret med fem procentpoint, og hvor reserven til at sikre tryghed om boligbeskatningen ikke er større end de afsatte 2,5 mia. kr.?
Brian Mikkelsen (KF), 2016-09-06:
Vi er kun med en aftale, hvor boligejerne har det bedre, end de har i dag.
Boligejerne bliver flået i skat i dag.
Den cash cow, som det jo er blevet for forskellige regeringer, vil vi have stoppet, sådan at man som familie i dag kan få lov til at bo i sit hus eller sin lejlighed uden at skulle risikere at måtte flytte, fordi boligskatterne stiger år efter år.
Det er ligesom vores indgang til de forhandlinger, og det hænger fuldstændig krystalklart sammen med 2025-planen, for det er jo en samlet plan for rigets finanser og familiernes økonomi.
Derfor knytter vi det også sammen forstået på den måde, at vi kun stemmer for en 2025-plan, hvis boligejerne får det bedre i fremtiden, end de har det i dag.
Troels Ravn (S), 2016-09-06:
Troels Ravn.
Det er helt i orden.
Men netop her er det jo så, at vi bliver nødt til at bede Det Konservative Folkeparti om at fortælle helt præcist, hvordan det er, at De Konservative definerer, at boligejerne skal stilles bedre.
Det må vel være sådan, at når vi taler boligskatter – ordføreren var selv i sin ordførertale inde på tryghed, tillid, og at vi skal kunne stole på hinanden – så skal borgerne, vælgerne, vel vide helt præcist, hvor det er, at Det Konservative Folkeparti stiller sig i forhold til boligskat.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-09-06:
Men okay, vi er vel det eneste parti, som fuldstændig klart har sagt, at vi vil prioritere, at boligejerne får nogle bedre vilkår i årene frem, for den tryghed, det giver for familierne, giver også tryghed for samfundsøkonomien, så tingene hænger sammen.
Vi går ind til de forhandlinger, og vi skal nok få problemet løst.
Vi opfatter regeringen som fremkommelig og pragmatisk, og det vil de andre partier jo sandsynligvis også være, for vi skal jo finde hinanden.
Det er gode partier, vi snakker med og forhandler med, så vi skal nok finde en løsning, som gør situationen bedre for boligejerne.
Det er vores kriterie for at være med til de forhandlinger.