runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lise Bertelsen (KF), 2025-11-21:
Tak for ordet, formand.
Formålet med lovforslaget, som udmønter en væsentlig del af psykiatriens 10-årsplan, er at sikre hurtig og mere målrettet hjælp til unge mellem 18 og 24 år med let til moderat depression og angst.
Det er en gruppe, hvorom vi ved, at tidlig indsats er helt afgørende.
Jo tidligere vi formår at sætte ind, jo bedre er prognosen, og for os i Det Konservative Folkeparti vejer netop det rigtig tungt.
Lovforslaget flytter ansvaret for behandlingen fra psykologpraksis til regionerne.
Det giver regionerne mulighed for at planlægge behandlingsindsatsen mere fleksibelt og ud fra en faglig, individuel vurdering af behovet hos den enkelte unge.
Der kan være tale om digitale tilbud, gruppeforløb eller individuel terapi, og forslaget lægger op til, at regionerne kan arbejde efter en trappemodel, hvor man målretter behandlingsintensiteten efter patientens behov og kan trappe op, hvis der er behov for det.
Vi støtter også varmt, at der indføres en garanti for hurtig behandling.
Kan regionerne ikke tilbyde opstart inden for de 30 dage, får den unge ret til behandling i privat regi.
Det er en vigtig rettighed, som kan være afgørende for den unge, altså om den unge får hjælp i tide.
I høringssvarene er der rejst flere relevante pointer, som vi tager alvorligt.
Regionerne understreger også muligheden for at tilrettelægge behandling mere fleksibelt og for at sikre en høj faglig kvalitet for at kunne håndtere kapaciteten.
Det er netop her i den her trinvise model, man kan bruge den aktivt.
Det handler om at sikre, patienten får præcis den behandling, de har behov for: ikke mere, men heller ikke mindre.
Flere høringsparter, herunder fagforeninger og patientorganisationer og behandlere, peger også på vigtigheden af kvalitetssikring, kontinuitet i behandling og tydelig information til de unge, så de faktisk kender deres rettigheder.
For Det Konservative Folkeparti er det helt afgørende med fleksibiliteten tilpasset den unge, men lige så afgørende er det, at fleksibiliteten ikke må blive et andet ord for uens kvalitet.
Vi kan ikke acceptere et system, hvor unges adgang til god behandling afhænger af, hvor i landet de bor.
Det er nemlig ikke lige ret til sundhed.
Samtidig er der peget på behovet for faglig bredde, og at regionerne får mulighed for at trække på både psykologer og andre relevante faggrupper, f.eks. i gruppeforløb eller digitale løsninger, som kan være en styrke.
Det er nødvendigt også at sikre den høje faglige kvalitet.
Det vil vi gerne se regionerne arbejde offensivt med til gavn for de unge mennesker.
I Det Konservative Folkeparti bakker vi op om lovforslaget.
Det er et nødvendigt skridt for at sikre hurtig og mere målrettet indsats over for de unge i mistrivsel.
Det handler om unge mennesker, der står på tærsklen til voksenlivet, og en tidlig behandlingsindsats kan være det, der afgør, om de får muligheden for at komme godt videre i livet.
Derfor bakker Det Konservative Folkeparti op om forslaget.
Tak for ordet.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-11-21:
Tusind tak for det.
Og tak for også at tilkendegive bredt i salen, at der er et stort ønske om at give en større valgmulighed i det hele taget for hjemløse.
Så jeg glæder mig til, at vi også får skruet selve lovgivningen sammen på en måde, så den kommer til at virke i praksis.
For det er jo det, der er det allervigtigste, nemlig at vi sikrer det reelle valg, når det kommer til stykket, for mennesker i hjemløshed.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-11-21:
Tak for det.
Det er måske en lille smule uden for spørgsmålsrammen.
Jeg vil bare gerne kvittere for ministerens tilkendegivelse af at ville kigge på, om det er muligt at udvide til nogle af de andre indsatser og boformer.
Det er vi rigtig glade for, og vi ser frem til det samarbejde, der vil blive om det.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-11-21:
Tak til de ordførere, der mødte frem til debatten, og tak for den gode debat, der også har været i salen.
For mig er det grundlæggende vigtigt, at vi forbedrer rettighederne for mennesker i hjemløshed, at vi giver dem en stemme og en mulighed for at tage ejerskab over eget liv og dermed også få en indsats, som i langt højere grad tager afsæt i den enkeltes egne ønsker.
Derfor er jeg også glad for, at vi med lovforslaget foreslår, at mennesker i hjemløshed, som har haft ophold på et herberg, selv kan vælge deres leverandør af den tidsbegrænsede CTI-bostøtte.
I den forbindelse vil jeg gerne understrege, at det for mig er rigtig vigtigt, at vi løbende har et blik for at styrke rettighederne for alle mennesker i hjemløshed.
Uanset om man kommer fra et herberg eller fra gaden eller måske har skiftet adresse fra sted til sted hos sine venners sofa, så er det vigtigt, at man kan få hjælp, når man skal over i egen bolig.
Derfor er jeg også åben over for at undersøge mulighederne for, at vi udbreder selvbestemmelsesretten til at omfatte mennesker i alle typer af hjemløshed.
Dermed vil det blive underordnet, om man har været på et herberg, kommer fra gaden eller har sovet hos venner eller familie, inden man kommer over i egen bolig og har brug for bostøtte.
Uanset vil man dermed få mulighed for selv at pege på sin CTI-bostøtteleverandør.
Jeg mener i den forbindelse også, at det kan være relevant at undersøge mulighederne for at udvide kredsen af leverandører, som den enkelte kan pege på som sin CTI-bostøtte – det er noget af det, som jeg hørte Liberal Alliance også spørge ind til – sådan at det f.eks. kan blive muligt at pege på en medarbejder fra et værested eller lignende som sin bostøtte.
Det vigtige er bare i den sammenhæng, at medarbejderen har de rigtige kompetencer til at levere den bostøtte.
Det kan nemlig have stor betydning for en god og tryg overgang over i egen bolig, at man selv peger på sin CTI-bostøtte, og derfor vil jeg afsøge mulighederne for at foretage disse justeringer og vende tilbage til udvalget herom, så vi kan drøfte det i det videre arbejde Folketinget.
Jeg vil selvfølgelig stå til rådighed for at besvare eventuelle spørgsmål, som udvalget måtte have, under den videre behandling af forslaget.
Nu er det jo ikke første gang eller første sted, at man vælger frit valg til at få hjælp af en medarbejder; det har vi også set flere steder i psykiatrien og andre steder.
Det kan selvfølgelig godt lade sig gøre, men det er klart, at det selvfølgelig rejser nogle problemstillinger, når nogle medarbejdere er mere foretrukne end andre eller får en større arbejdsload end andre.
Hvordan man så klarer det, er jo i høj grad et ledelsesspørgsmål.
Jeg glæder mig også til at svare på andre spørgsmål, som udvalget måtte have i den her sammenhæng.
Tusind tak for ordet, og tak for den konstruktive modtagelse.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-21:
Tak til regeringen for at fremsætte det her lovforslag, som vi i dag behandler.
Grundlæggende er det et sympatisk forslag, nemlig at man selv vil have mulighed for at vælge en medarbejder som bostøtte fra det herberg, man har taget ophold på.
For i den slags støtte kan relationen mellem borger og medarbejder være af afgørende betydning for, at indsatsen vil lykkes.
I første omgang vil vi i Dansk Folkeparti gerne stille nogle spørgsmål gennem udvalget og afvente svarene og det videre udvalgsarbejde og samtidig meddele, at vi støtter de stillede ændringsforslag fra Liberal Alliance, og at alle danskere, også i hjemløshed, har krav på et frit valg.
Vi ønsker selvfølgelig, at hjælp og bostøtte kun skal tilbydes til danske statsborgere.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-25:
Nej, jeg ved godt, at det måske nogle gange er for meget ulejlighed for justitsministeren at læse bemærkningerne til forslaget, for der står jo netop en saglig begrundelse for, at vi stiller det her forslag om mistillid.
Så hvis justitsministeren havde gjort sig den ulejlighed rent faktisk at have læst, hvad det var, vi havde sendt ind, ville man heller ikke stå med den her holdning, som man nu har.
Men jeg vil da godt spørge, om justitsministeren slet ikke kan forstå, at der er en mistillid til statsministeren derude.
Man har lige haft kommunalvalg, vi haft en minkskandale, vi har chatkontrol, vi har overvågning, vi har afgifter – en lang række ting, som den her regering kommer på og påbyder den danske befolkning.
Er der ikke nogen som helst ting, der ræsonnerer lidt i, at der godt kunne være grund til, at borgerne derude har mistillid til den her regering?
Nu er jeg sikker på, at ordføreren er kompetent nok til at kunne svare for sin egen sag til de folk, som skriver til ham på Facebook, og ikke behøver min hjælp til det.
Så det vil jeg trygt overlade til ordføreren selv.
Men i den her sag er det jo netop sådan, som ordføreren også ved, at vi i Borgernes Parti forsøgte at skaffe opbakning til at udskyde fristen i ministeransvarlighedsloven.
Og hvis det var sket, havde vi heller ikke haft den her mistillidsdagsorden i Folketingssalen i dag, for så havde vi stadig væk med en ny regering og et nyt flertal kunnet have mulighed for at holde statsminister Mette Frederiksen ansvarlig for de lovbrud, som regeringen begik dengang.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-11-25:
Grunden til, at jeg bringer det op her til sidst, om vi skal have de her debatter hver uge, hver måned eller hvert halve år, er jo, at der er en tendens ude på de sociale medier.
Jeg tror måske, det er nogle af hr. Lars Boje Mathiesens støtter, som gør det her.
Når man siger, at man er meget kritisk over for statsministeren og hendes regering, så bliver man mødt af disse sociale medier-kombattanter, som siger: Det kan vi ikke tage alvorligt, for du har ikke erklæret mistillid i Folketingssalen.
Hertil må jeg svare: Jamen det gør jeg den dag, jeg kan skaffe flertal for det, men jeg har ikke tænkt mig at lave en mistillidsdagsorden hver uge uden at kunne skaffe flertal for det.
Det er måske den forståelse, jeg også synes at hr. Lars Boje Mathiesen kunne bidrage til, også hos sine støtter ude på de sociale medier, nemlig at blot fordi man ikke hele tiden laver en mistillidsdagsorden, så kan man godt stadig væk være imod, at den her regering sidder der, og at denne regering har den statsminister, som statsministeren er.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-25:
Nej, vi skal absolut ikke have de her sager løbende eller sådan en gang om måneden.
Når vi i Borgernes Parti bringer den her sag på banen nu, er det jo, fordi tidsfristen i ministeransvarlighedsloven udløb og vi ikke kunne forlænge den, og så kunne statsministeren slippe.
Samtidig kom det frem, at man fra regeringens side bevidst havde tilbageholdt et notat, som i vores optik var et vigtigt notat, i 700 dage.
Og så må nok være nok, og derfor bliver vi nødt til at tage det her redskab i brug.
Det skete så ikke.
Men det her er ikke noget, vi tager let på i Borgernes Parti.
Så vil jeg gerne lige hjælpe ordføreren, for man kan let komme til at sige noget forkert.
Men nogle gange har vi nok en tendens til at overvurdere det, som kan tolkes positivt, i stedet for at erkende, at det var et glimt fra en verden, vi kendte engang.
Citat slut.
Så ordføreren var faktisk ret præcis.
Peter Hummelgaard (S), 2025-11-25:
Tak for det.
Vi behandler jo naturligvis og skal altid behandle alle beslutningsforslag, alle forespørgsler – alt, hvad der i øvrigt måtte komme til diskussion i Folketinget – meget, meget seriøst, og derfor havde jeg faktisk også skrevet en længere tale om, hvorfor regeringen naturligvis ikke kan støtte det her beslutningsforslag.
Jeg synes omvendt også, at hr. Lars Boje Mathiesens begrundelse – jeg ved ikke, om man skal kalde det begrundelse – reelt ikke var nogen begrundelse.
Der var ikke nogen saglig begrundelse for det beslutningsforslag, hr. Lars Boje Mathiesen har fremsat.
Tværtimod var det vel en indrømmelse fra talerstolen af, hvad det egentlig handler om, nemlig at hr. Lars Boje Mathiesen bare skal have nogle tv-billeder fra Folketingssalen, som han kan bruge på sine sociale medier.
Han appellerer i øvrigt til, at dem, der styrer kameraerne, skal sidde og pege kameraerne i bestemte retninger.
Det synes jeg er synd og skam.
Jeg synes, det på alle mulige måder er usagligt.
Vi tager meget gerne en diskussion om, hvorvidt man kan have tillid til statsministeren; vi tager meget gerne en diskussion om konkrete sager; vi tager meget gerne diskussionen om, hvilken retning Danmark skal bevæge sig i.
Men det er jo nødt til at være sagligt begrundet.
Han står bare og indrømmer det fra talerstolen af: Det handler i virkeligheden bare om at få skabt nogle tv-billeder.
Så med den begrundelse, eller mangel på samme, kan regeringen naturligvis ikke støtte det her beslutningsforslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-11-25:
Tak for det.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-11-25:
Det er bare en bemærkning.
Ordførerens tale minder mig om, at det faktisk er en utrolig trist dag og et rigtig trist forslag, altså at vi skal have et forslag, der handler om mistillid til vores statsminister.
For man kan jo sige, at uagtet at vi er politisk uenige om en hel masse hele vejen rundt, kunne man jo godt have respekt for hinanden og alligevel sige: Okay, statsministeren træffer nogle beslutninger, jeg er uenig i, men jeg kan godt se, at den måde, det er blevet gjort på, er professionel, altså at det er blevet håndteret ordentligt, er lige efter bogen og med respekt for Folketinget, så alle høringsprocesser er blevet overholdt, og at det hele har været rigtigt funderet på en god måde.
Det ville have været et meget bedre samfund at være i.
Der, hvor problemet er nu, er, at det ikke engang er politiske uenigheder, vi diskuterer; det er simpelt hen fundamentet for vores styreform og muligheden for overhovedet at have et arbejde her i Folketinget, som er relevant.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-11-25:
Jeg må med skam beklage, at jeg ikke lige helt ved, hvad det præcis er for nogle spørgsmål.
Jeg er tit ikke særlig tilfreds med de svar, jeg får fra Justitsministeriet, hvor jeg synes jeg får ikkesvar.
Heldigvis er jeg jo nok ikke nødvendigvis den eneste, der har det sådan.
Jeg ved ikke, om det er, fordi de heller ikke altid kan forstå, hvad det er, man præcis spørger ind til.
Men jeg kan i hvert fald sige, at der er mange gange, hvor jeg undrer mig over svarene, og det giver så anledning til at forfølge dem igen.
Men det er jo sådan lidt kattens leg efter musen nogle gange, føler jeg, i forhold til at jagte et konkret svar.
Nogle gange får jeg dem så, og andre gange må jeg jo desværre opgive, og det synes jeg faktisk er et demokratisk problem.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-11-25:
I den konkrete sag om baseaftalen handler det om de juridiske vurderinger.
Hvis Folketinget ikke kan kende de juridiske vurderinger for et lovgrundlag, kan vi jo ikke behandle lovforslag.
Så der er ikke noget hemmeligt her.
Men jeg tænker bare, om ordføreren selv er tilfreds med de svar, ordføreren har fået fra justitsministeren.
Det drejer sig om det her med at få bedre forståelse af FE-sagen og sms-sagen.
Der har ordføreren ad to omgange spurgt ind til, hvorfor ordføreren ikke kan få svar på sine spørgsmål, og der kommer sådan nogle ikkesvar.
Så er ordføreren selv tilfreds med, hvordan ordføreren bliver behandlet i forhold til at få svar på de spørgsmål, ordføreren har?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-11-25:
Jeg kan love fru Theresa Scavenius, at SF har interesseret sig for retssikkerhed i længere tid, end fru Theresa Scavenius rent faktisk har siddet i Folketinget, og også for en bedre offentlighedslov på det område.
Jeg kender ikke den konkrete sag og det konkrete notat, så det har jeg utrolig svært ved at redegøre for.
Jeg ved bare, at der somme tider er ting, som man ikke kan give aktindsigt i, specielt når det handler om statens sikkerhed eller partnerlande, eller hvad det kan være.
Men så bør man i hvert fald som minimum i en mindre kreds, synes jeg, kunne dele de vigtige oplysninger.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-11-25:
Jeg kunne ikke lige svare ordføreren fra Venstre før på, hvorvidt jeg ville have støttet en Venstreregering, og det vil jeg bare bekræfte at jeg ikke ville have haft gjort.
Så selv om jeg ikke kunne støtte Mette Frederiksen, kunne jeg selvfølgelig heller ikke støtte op om Venstre.
Det, jeg er, er et frit medlem, der stemmer fra sag til sag, fra lovforslag til lovforslag.
Det er sådan, jeg i øvrigt synes alle i Folketinget burde arbejde.
Men jeg har et spørgsmål til ordføreren for SF.
Det, jeg synes er grunden til, at der er bygget op til en mistillid, er det her med, at der ikke kun er tale om enkelte sager.
Hvis nu det kun handlede om den her enkelte aktindsigt, som ikke var blevet blevet givet i 6-700 dage, så kunne der måske være en god grund til det eller sådan noget andet.
Problemet er jo, at os, der har været herinde i flere år, nu kan se, at det er en systematisk linje.
Jeg har et andet, frisk konkret eksempel; det er så om baseaftalen.
Det er også en aktindsigt, vi ikke kan få.
Så pointen er, at det er en systematisk linje.
Så hvornår er det, SF også begynder at interessere sig for respekten for Folketinget og borgernes retssikkerhed, og at vi vedtager lovgivning, der er i overensstemmelse med eksisterende lovgivning, herunder grundloven?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-11-25:
Det er jo i princippet et lidt mærkeligt spørgsmål, for jeg har jo allerede sagt, det gjorde jeg ved sidste behandling, at jeg synes, at 702 dage er en meget bemærkelsesværdig og en lang og også for lang sagsbehandlingstid.
Jeg kan af gode grunde ikke vide, hvad der ligger bag ved det her.
Så vil jeg igen sige, at hvis man havde ønsket SF's opbakning til det her, havde man nok stillet forslaget på en anden måde.
Og ja, det står i bemærkningerne, men der står »sms'er«, og der ved hr. Lars Boje Mathiesen godt, at SF står et andet sted.
Det er jo derfor, at jeg måske også står lidt med en følelse af, at det her handler om, at hr. Lars Boje Mathiesen skal have nogle klip til sine sociale medier og ikke er ægte interesseret i et mistillidsvotum, for så havde man nok rakt ud til SF.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-25:
Lad mig bare lige citere: Folketinget udtaler sin mistillid til statsminister Mette Frederiksen.
Det er det, beslutningsforslaget hedder.
Det andet er i bemærkningerne.
Mener ordføreren bare, at det var tilfældigt, at den her aktindsigt blev begravet i 700 dage, og at det bare var helt tilfældigt, at den så lige kommer frem nu?
Det er jo der, mistilliden er, og det er der, jeg undrer mig over, at SF's ordfører bare siger: Nåh ja, men det er skidt, pyt, det er helt tilfældigt, at lige præcis den her aktindsigt bare lige forsvandt i 700 dage?
Kan man ikke se, at der er noget i den her sag, som lugter, og at det er derfor, man godt kan have mistillid til sådan en regering, der agerer på den måde?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-11-25:
For det første vil jeg sige, at der jo står noget om sms'er i selve beslutningsforslaget.
Så det passer jo ikke helt, at det her forslag ikke handler om minksagen.
Og der ved Borgernes Parti jo godt, at SF står et lidt andet sted.
Så havde man ønsket SF's opbakning, havde man nok formuleret det på en anden måde.
I forhold til aktindsigten på de 702 dage vil jeg sige, at jeg vil medgive, og det sagde jeg jo også, sidst vi var i Folketingssalen omkring det her, at det er en meget lang sagsbehandlingstid.
Og det handler i virkeligheden om, at vi har brug for en ny og bedre offentlighedslov – det har vi jo kæmpet for i rigtig, rigtig mange år – hvor man også udleverer aktindsigter og man udleverer mere, end man gør i dag.
Så der kunne vi godt tænke os en opstramning.
Vi ved jo også, at der sidder et eller andet udvalg og kigger på lige præcis det.
Jeg må desværre sige, at det her jo nok ikke er den eneste regering, som ikke altid får udleveret tingene på en ordentlig og betryggende måde.
Vi så jo i hvert fald i instrukssagen, at der både var blevet slettet mails, og at der ikke blev udleveret de ting til Folketinget, som man bad om, så der er nok ikke nogen regeringer, der har noget at lade hinanden høre.
Men er det kønt?
Nej, det er det i hvert fald ikke.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-25:
Når vi i Borgernes Parti fremsætter den her mistillid, har vi givet en begrundelse, men det står ikke i selve beslutningsforslaget.
Så man kan tillægge statsministeren den mistillid, med hvilken begrundelse man har lyst til.
Det er bare for at få det klarlagt.
Det er kun til bemærkningerne.
Derudover hørte jeg ordføreren være meget, meget kritisk omkring, at det tog 700 dage, for at der kunne blive givet en aktindsigt i noget helt, helt centralt for, at ministeren måske skulle stå til ansvar, og ministeransvarlighedsloven kan man måske sige skulle forlænges.
Ville SF muligvis have haft en anden tilgang til det her spørgsmål, hvis det var sådan, at man havde fået den her sag belyst noget tidligere?
Henrik Frandsen (M), 2025-11-25:
Tak for ordet, formand.
I Moderaterne har vi fuld tillid til statsministeren, og det betyder også, at vi ikke kommer til at stemme for beslutningsforslag B 16.
Så er det ligesom slået fast.
Faktisk er vi i Moderaterne rigtig, rigtig glade for den regering, vi har.
Vi har en utrolig effektiv regering, som leverer aftale efter aftale, og som adresserer rigtig mange af de udfordringer, som Danmark står med og har stået med.
Ikke et ondt ord om regeringen; vi er super glade for, at det er lykkedes at få en bred regering hen over midten.
Det var det, Moderaterne gik til valg på.
Det har vi fået; den er effektiv, og den kører.
Så hvis vi i Moderaterne sådan skal gøre regnebrættet op, kan vi, ligesom hr. Jan E. Jørgensen gjorde, begynde at remse op, hvor mange gode resultater, der er kommet i den her periode, men jeg har heller ikke taletid nok til at komme med alle de gode eksempler på, at vi har fået moderat politik igennem, så det vil jeg lade være med at gøre.
Men jeg vil blot endnu en gang konstatere, at vi bakker fuldt ud op om statsministeren.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-11-25:
Jeg kender Enhedslisten som et af de partier, som faktisk arbejder hårdest her i Folketinget med det parlamentariske arbejde og virkelig sætter sig mest muligt ind i det i forhold til mange af de andre partier, men som jo også stadig væk er meget ideologisk drevet og er drevet af de forslag, som Enhedslisten synes.
Derfor vil jeg nævne det her, ordføreren sagde, om, at realisme forstået som et folketingsflertal er et kriterie, og at det derfor kan være en kritik af Borgernes Partis forslag.
For som hr. Lars Boje Mathiesen sagde: Hvis alt kun skulle fremsættes, hvis der var et flertal for det, så var der altså mange af os, der ikke kunne lave noget arbejde.
Folketinget handler om at fremsætte forslag på baggrund af det mandat, man har fået af borgerne.
Det ville jeg bare lige kommentere på.
Jeg synes i øvrigt også, at Enhedslisten netop gør det rigtig fint.
Den anden ting, jeg bare lige vil kommentere på, er: Ordføreren sagde igen også det her med det rød-grønne flertal efter valget.
Det var der faktisk ikke, for statsministeren insisterede på, at alle skulle stemme for, at der ikke skulle være en advokatundersøgelse.
Og det var der nogle af os, herunder mig, der nægtede at gøre, og derfor var der ikke det flertal.
Hun ville føre en blå og antidemokratisk politik, og det har hun gjort.
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-25:
Jeg bliver bare nødt til at korrigere hr. Lars Boje Mathiesen, for ministeransvarlighedsloven har jo intet at gøre med, om vi i Folketinget kan udtrykke mistillid til en minister.
Det kan vi jo bare gøre.
Vi stemte for at forlænge fristen i ministeransvarlighedsloven, så der var vi helt på linje, men det har jo ikke noget at gøre med, om vi kan udtrykke mistillid til en minister eller en regering.
Det står da altid Folketinget frit for at gøre.
Jeg er helt enig i det fuldstændig uacceptable i, at man tilbageholder et notat, men så lad os da forfølge den sag; lad os da forfølge den ansvarlige minister, eller lad os forfølge regeringen, eller lad os vælte regeringen, men der skal da gøres et ordentligt fodarbejde, før vi kan gøre det.