runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2024-11-26:
Det gør de studerende ikke; det gør universiteterne ikke; det gør erhvervslivet, der skal aftage de her kandidater, ikke.
Jeg har faktisk til gode at møde nogen.
Jeg har også indtryk af, at aftalepartierne heller ikke bryder sig om de forkortelser af uddannelser, der finder sted.
Det er noget, man har ædt, fordi regeringen insisterer på at forkorte 30 pct. af uddannelserne.
Det holder statsministeren fast i, kan jeg høre.
Men mit spørgsmål går egentlig mere på, at jeg hører, at nogle af aftalepartierne tolker aftalen sådan, at det kun er 10 pct. af de tilbageværende uddannelser, der skal forkortes, men det er 30 pct.
Det vil jeg bare gerne have bekræftet.
Det er mere, fordi jeg tror, at der er meget forvirring derude, og nu siger universiteterne så, at de ikke kan gennemføre reformen, som den ligger.
Der er ikke økonomi til at gøre det.
De vifter med flaget, og jeg synes egentlig, at de fortjener et rimelig klart svar fra regeringen på, om regeringen holder fast i, at det er 30 pct. af kandidatuddannelserne, der skal forkortes, eller om det er rigtigt, at man måske kan lade være med at forkorte dem.
Mona Juul (KF), 2024-11-26:
Det er jeg rigtig glad for, for jeg er faktisk blevet lidt bekymret.
Her for et par uger siden var der en stor konference lige præcis om klimasikring, hvor ministeren for samfundssikkerhed og beredskab jo sagde, at regeringen vil nedsætte en kommission.
Og der mangler jeg nok at se, at I trækker i arbejdstøjet, og at regeringen ligesom tager det mere seriøst og begynder at arbejde konkret med de ting, vi allerede nu kan tage fat i.
Jeg mangler virkelig ikke en ny kommission om det.
Jeg mangler egentlig mere, at vi tager fat i de ting, som vi kan løse nu og her.
Der er rigtig mange af vores klimasikringspuljer, som er tømt, og de bliver tømt lynhurtigt – hvordan får vi sikret, at der kommer mere på dér?
Så det her med, at det også kan blive meget dyrt og meget svært for det enkelte menneske at stå i, er jo i hvert fald noget, vi ikke på nogen som helst måde skal undervurdere.
Så hvad er det, der forhindrer, at regeringen kommer i gang nu med nogle af de tiltag, som vi jo sagtens kan tage nu og komme i gang med?
Mette Frederiksen (S), 2024-11-26:
Jamen jeg mener heller ikke, at man skal se det på den måde, at det er et enten-eller; det bliver nødt til at være et både-og, for vi har fremlagt klimatilpasningsplan 1, og der kigger vi bl.a. på noget omkring grundvand og andre ting.
Så hvad enten vi taler klimatilpasning – det er der i øvrigt også blevet afsat penge til i nogle af de aftaler, der er lavet – eller beredskab, så er der ting at gøre her og nu.
Men jeg tror omvendt også, man må sige, at hvis vi ser ind i så uroligt vejr, at vi måske flere gange om året i Danmark oplever situationer, hvor folk får oversvømmet deres hjem, hvor virksomheder bliver ødelagt, hvor trafikken går i stå og mange andre ting, der kan opstå, så har vi et behov for noget mere gennemarbejdet i forhold til det samlede beredskab.
Jeg tror faktisk ikke, vi er uenige på det her område.
Men det er i øvrigt interessant, at der bliver sagt nu, at det kan være, at vi skal kigge på de der anlægslofter, for det har jeg aldrig hørt før fra Det Konservative Folkeparti, men det vil jeg da tage med mig.
Mona Juul (KF), 2024-11-26:
Det lyder godt, for det er en alvorlig situation, og det er også derfor, at vi i Det Konservative Folkeparti ryster posen og siger: Det her er så alvorligt for Danmark, at vi er nødt til at finde ud af at kigge på nogle af de værktøjer, vi ikke nødvendigvis vil bringe i brug i ret mange andre sammenhænge.
Men jeg er ikke bange for overophedning ved at øge anlægsloftet lige præcis på det her område.
Men jeg har også behov for at spørge – for jeg tror nemlig også, at vi både skal løse noget hen ad vejen, og at der så er noget, vi skal blive klogere på – om regeringen har gjort sig nogle tanker om, hvordan vi skal finde nogle af de milliarder.
Det bliver forhåbentlig ikke de 400 mia. kr., som DTU har forudset, for nu vælger vi jo at gøre noget, lytter jeg mig til, og det vil vi selvfølgelig nidkært følge.
Men hvad har regeringen tænkt sig, i forhold til hvordan vi skal finde midlerne?
Vi står med et forsvar, hvor Venstre lige har stået og sagt, at det koster 300 mia. kr. ekstra, og vi kan se, at der ikke er sket noget som helst her endnu i forhold til hverken kaserner osv.
Hvor finder vi pengene?
Mette Frederiksen (S), 2024-11-26:
Det er ikke rigtigt, at der ikke er blevet gjort noget.
Forsvaret er løftet markant mere under min tid som statsminister end under konservativ deltagelse i regeringer.
Men det er godt, at vi nu endelig laver det løft, der skal til, af dansk forsvar, og vi kommer til at skulle gøre mere.
Alle tre partiledere i regeringen har meget klart sagt, at med det, vi kigger ind i med nye styrkemål og den sikkerhedspolitiske situation, skal vi bruge endnu flere penge på forsvar end det, der allerede er afsat.
Vi kommer også til at skulle bruge flere penge på den grønne omstilling.
Der har vi jo finansieret noget af det.
Og vi kigger selvfølgelig i de kommende år ind i, hvordan vi får tilrettelagt en økonomisk politik, der har den investeringskapacitet, der er behov for.
Men det er hævet over enhver tvivl, at vi står over for meget, meget store samfundsinvesteringer i de kommende år.
Pelle Dragsted (EL), 2024-11-26:
Tak for det.
Først vil jeg bare sige tak til statsministeren for at slå et slag for vores nordatlantiske kollegaers ret til at tale på deres eget modersmål.
Det synes jeg var vigtigt, og det var jeg glad for at se.
Så til spørgsmålet: Forleden besluttede Den Internationale Krigsforbryderdomstol, ICC, at udstede en fængslingsordre på den israelske premierminister, Benjamin Netanyahu, den tidligere forsvarsminister Yoav Gallant og Hamaslederen Mohammed Deif.
Netanyahu og Gallant kræves fængslet på anklager om alvorlige krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden, bl.a. bevidst udsultning af befolkningen i Gaza, tilbageholdelse af medicinsk udstyr, så bl.a. børn har måttet opereres uden bedøvelse under ekstrem smerte, og målrettede drab på civile uden militært formål.
Også Hamaslederen er anklaget for krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden og for at have ansvaret for angrebet den 7. oktober i Israel, herunder drab på mange civile israelere.
De slutter sig jo så alle tre til en trist række af anklagede krigsforbrydere, som domstolen kræver fængslet og udleveret til Haag, herunder den russiske præsident, Vladimir Putin.
Danmark har jo altid været en af de store støtter af Den Internationale Krigsforbryderdomstol, som vi ser som et vigtigt redskab til at stille krigsforbrydere til ansvar for deres gerninger og også til at forebygge, at andre mennesker skal udsættes for det samme i fremtiden.
Derfor tror jeg også, at det for mange danskere er vigtigt at få slået helt klart fast, om Danmarks opbakning til ICC og deres kendelser stadig væk er den samme, som den altid har været, og at vi selvfølgelig bakker op om domstolen og følger op på dens fængslingsordrer.
Så mit spørgsmål er egentlig ret enkelt: Er det stadig regeringens position, at hvis personer, som kræves fængslet af ICC – det være sig Putin, Netanyahu, Gallant eller Muhammed Deif – sætter deres fod på dansk jord, så vil de blive fængslet?
Mette Frederiksen (S), 2024-11-26:
For det første kan jeg bekræfte vores støtte til de internationale fora, herunder ICC.
Danmark har været en stærk støtte af, at man skal kunne retsforfølge i det internationale verdenssamfund, og det er vi selvfølgelig fortsat og har i øvrigt bidraget til det arbejde på mange forskellige områder, ikke kun politisk, men faktisk også fagteknisk, for ofte er der jo tale om kompliceret arbejde, der kan stå på over mange år.
Så det kan jeg bekræfte.
I forhold til helt konkrete situationer vil det være op til myndighederne at foretage vurderingen, og det er det svar, jeg kommer til at give om alle – det er ligegyldigt, om det er den ene eller den anden eller den tredje – i forhold til det sådan rent retslige, hvis der skulle opstå noget på dansk jord.
Så er det endnu en gang godt, at vi vender tilbage til den her diskussion om sproget i Folketingssalen, for det var sådan næsten lidt en koloniherrementalitet, jeg synes vi hørte før, og det er bare ikke godt, og det klæder ikke Danmark.
Så jeg er glad for, at vi er en del partier og en del kolleger, som selvfølgelig vil bakke op om både et moderne rigsfællesskab, men også respekten for vores nordatlantiske kolleger.
Så tak til Enhedslisten for det.
Pelle Dragsted (EL), 2024-11-26:
Det sidste kan vi være helt enige om.
Statsministeren siger i forhold til den her fængslingsordre, at det vil være myndighedernes beslutning, men som jeg forstår reglerne, når det gælder de her krigsforbrydere, er det justitsministeren og altså dermed regeringen, der i sidste ende skal tage stilling til en eventuel fængsling.
Domstolene tager stilling til udlevering.
Så spørgsmålet er ligesom: Vil regeringen leve op til det, som bl.a. Josep Borrell, altså udenrigschefen i EU, har sagt meget klart, nemlig at det at anholde sigtede er en forpligtelse for alle EU's medlemsstater, og at der ikke er sådan en valgfrihed?
Jeg synes måske ikke, det burde være så svært: Uanset hvem der er sigtet – uanset om det er en statsleder fra et land, man opfatter som en allieret eller en fjende – skal man selvfølgelig skride til anholdelse, fordi det handler om universelle principper om at beskytte alle mennesker mod at blive udsat for krigsforbrydelser.
Mette Frederiksen (S), 2024-11-26:
Det er jo ikke sådan, at man som regering bakker op om anholdelser.
Vi følger internationale regler og love, og det vil være de danske retshåndhævende myndigheder, der tager stilling i den konkrete situation.
Vi har altid bakket op om ICC, det gør vi fortsat, og vi følger de forpligtelser, der påhviler os herved.
Pelle Dragsted (EL), 2024-11-26:
Jeg håber, det er det, der ligger i statsministerens svar.
Det synes jeg er uhyre vigtigt for vores land og for respekten, særlig i den verden, vi er i lige nu, hvor rigtig mange stater, om jeg så må sige, begynder at underminere den internationale retsorden, som vi ikke mindst som et lille land har så stort behov for at holde fast i.
Jeg håber, det er sådan, jeg skal forstå svaret.
Jeg havde nok ønsket et klarere sådan ja- eller nejsvar på det, og jeg tror også, der er mange andre, der måske sidder og tænker: Hvad er det egentlig, regeringen mener på det her spørgsmål?
Men statsministeren har jo en chance mere nu.
Mette Frederiksen (S), 2024-11-26:
Jeg synes egentlig ikke, der er så meget tvivl, for vi bakker op om Den Internationale Straffedomstol.
Det har vi altid gjort, og det gør vi også fortsat.
Af det påhviler der os nogle forpligtelser, og så er det myndighederne, der i den konkrete situation foretager en vurdering.
Jeg er sådan set enig i, at når det handler om krigsforbrydelser, er det meget, meget afgørende, at vi har internationale instanser, som er uafhængige, og som man kan regne med.
Det har historisk set været vigtigt, og det vil det selvfølgelig også være i fremtiden.
Martin Lidegaard (RV), 2024-11-26:
Mange tak.
Jeg vil da også gerne melde mig i koret af dem, der synes, det var dejligt at høre lidt grønlandsk i salen.
Det er et smukt sprog – det er svært at forstå, så jeg var også glad for, at der var høretelefoner til at hjælpe os andre med at forstå det.
Jeg vil starte med at kvittere for den finanslovsaftale, vi indgik i fredags, hvor vi jo lavede en feberredning af gymnasierne.
Der var fra regeringens side lagt op til besparelser på 130 mio. kr. på de naturvidenskabelige fag på gymnasierne og fjernelse af tilskuddene til undervisning i musik og de klassiske sprog, men det fik vi rettet op på, sådan at vi nu kan tilbyde nogenlunde den samme kvalitet i de naturvidenskabelige fag samt musik og sprog, som der var, før regeringen lagde sit finanslovsforslag frem.
Tak for det.
Så er der det, vi kalder universitetsreformen, som blev indgået for et års tid siden mellem regeringen og bl.a. SF, Konservative og Liberal Alliance.
Det var så planen, at det skulle gøres på den måde, at de 20 pct. skulle være nogle erhvervskandidatuddannelser, som man ville oprette, som så var på 4 år i stedet for 5 år, og så skulle resten, altså de 10 pct., tages ved at skære på de almindelige uddannelser.
Men nu viser det sig så her i sidste uge – det er kommet frem ved flere forskellige lejligheder – at vi faktisk ender med at skære op mod 4.000 uddannelsespladser helt væk, og ifølge universiteterne selv bliver det meget svært at finde de erhvervskandidater, så det bliver næsten hver fjerde af de uddannelser, der så er tilbage på universiteterne, der ender med at blive forkortet.
Det får mig til at spørge statsministeren – for det er jo virkelig noget, der går ud over Danmarks produktivitet; alle de her unge mennesker er jo meget stærkt efterspurgt af erhvervslivet – om hun overvejer at sætte den her reform på pause eller på en eller anden måde undgå, at det bliver 30 pct. af de uddannelser, der er tilbage, der bliver forkortet.
Mette Frederiksen (S), 2024-11-26:
Altså, helt grundlæggende er jeg ikke enig i den her udlægning.
Jeg ser universitetetsreformen sådan, at vi nu endelig går i gang med at skabe mere moderne universitetsuddannelser, der passer til den verden, der er i dag.
For vi har i Danmark, synes jeg, stadig væk for meget uddannelse i starten og for lidt i løbet af vores arbejdsliv.
Jeg kan grundlæggende selv godt lide idéen om, at man går i gang med en uddannelse, og at man dygtiggør sig – og det er skønt, at vi har så mange unge, der gerne vil tage en uddannelse i Danmark; det skal vi kun bifalde og understøtte – men at der så bliver bedre mulighed for at vende tilbage i løbet af arbejdslivet.
Det er forhåbentlig også det, vi kommer til at gøre på velfærdsuddannelserne og nu professionsuddannelserne.
Så den idé kan jeg rigtig, rigtig godt lide.
Så er vi samtidig i den situation, at vi har faldende ungdomsårgange.
Radikale Venstre er ofte optaget af universiteterne, og det er vigtigt at være optaget af det, men det er også vigtigt at være optaget af de andre uddannelser.
Derfor skal der være en balance.
Det skal der være i landet, i forhold til hvor uddannelserne er.
Og jeg synes egentlig, at universitetsreformen svarer på det her.
Så har der været et arbejde i gang, men det er jo ikke det, der er resultatet af de politiske forhandlinger.
Så jeg tænker egentlig, at forligskredsen tager det arbejde, der har været i gang, og så går man selvfølgelig videre med det og får den her aftale til at flyve.
For jeg tror, at den her universitetsreform vil være god for de unge og for universiteterne, men også for det omkringliggende samfund.
Og kan vi opnå alle tre ting, er det jo faktisk rigtig, rigtig godt.
Jeg vil ikke påstå, at jeg har meget forstand på fiskeri, og jeg vil nødig udlægge, hvad Kommissionen måtte arbejde med, men jeg kan udlægge, hvad den danske regering har tænkt sig at gøre.
Vi har meget stor respekt for fiskeriets betydning på Færøerne – det er i øvrigt et hjemtaget område – og vi afstår fra at stemme i Rådet, og det gør vi i respekt for rigsfællesskabet.
Det er nok det bedste svar, jeg kan give for nærværende.
Anna Falkenberg (SP), 2024-11-26:
Tak for svaret.
Jeg er som sådan meget glad for det positive svar, for det er en analyse, jeg selv deler og gerne vil have bredt ud.
Jeg vil gå fra en tvist til en anden.
Der kan vi måske komme i en anden vanskelighed i rigsfællesskabet, hvad angår EU.
Det vækker jo rigtig dårlige minder set med færøske øjne.
Europa-Kommissionen har jo nu fremsat et forslag om at skærpe det nuværende sanktionsinstrument for at ramme tredjelande, som vurderes til ikke at tillade bæredygtigt fiskeri.
Årsagen til at genindføre sanktionsinstrumentet skal mest ses, i lyset af at kyststaterne endnu ikke har lavet en aftale om kvotefordelingen for næste år.
Fødevareministeren har fået et mandat fra Europaudvalget til at stemme blankt på vegne af Danmark – heldigvis, vil jeg sige.
Men hvordan mener statsministeren at Færøerne skal opfatte det her signal fra EU?
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-26:
Det korte af det lange er: Jo.
Jeg tror heller ikke på, at det her er udgiftsdrivende; det kan jeg simpelt hen ikke forestille mig.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-26:
Nej, jeg mener bestemt ikke, det er dyrere.
Nu har jeg desværre kun fået tallet for både beskæftigelses- og socialområdet, men på de to områder koster det i omgørelser 20,8 mio. kr., og hvis man dividerer det ud på 98 kommuner, er det jo ikke særlig mange penge, vi taler om.
Ikke desto mindre er det et signal, og det betyder jo noget for kommunen at passe på pengene.
Derfor tror jeg også, det er et vigtigt signal at sende – sådan set et meget lille nålestik i forhold til signalværdien i det.
Her tænker jeg især også på signalværdien over for borgerne, for hvor må det være frustrerende at opleve så alvorlige lovbrud som nogle af dem, vi hører omtalt i pressen, og der så bare ingen konsekvenser er.
Jeg er helt med på, at lidt penge hist og her ikke godtgør de lovbrud, de bliver udsat for, men er ordføreren ikke enig i, at det, at der slet ikke er nogen konsekvens, da er helt uretfærdigt?
Lotte Rod (RV), 2024-11-26:
Jo, men det starter da meget før det.
Vi har da effektiviseret og sparet nogle steder, der gør, at der er mange flere børn, der i dag får brug for specialiseret hjælp, end det havde været tilfældet, hvis vi herinde i Folketinget tog ansvaret på os og sørgede for, at der var veluddannede pædagoger nok til, at alle børn får hjælp fra starten, at vi har skoler, hvor der er lærere nok, sådan at de børn, der har det lidt svært, får hjælpen til at kunne være i den almindelige undervisning, og at vi har fritidshjem, hvor man får en god fritid.
Derfor skal vi da sætte meget tidligere ind i stedet for bare at straffe efterfølgende.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-26:
Jeg er jo enig med ordføreren i, at vi skal sætte ind med en langt tidligere indsats, og hvis det er ordførerens opfattelse, at det ikke er Liberal Alliances politik, så synes jeg, ordføreren skulle tage at læse det socialudspil, vi netop er kommet ud med, og som jo netop vil sikre det.
Dernæst er meget af det her jo altså også kommunernes opgave, altså at sikre en ordentlig ledelse og sikre, at socialrådgiverne bruger deres faglighed og har tid nok til at bruge deres faglighed, og at de har tid nok til at gøre deres arbejde ordentligt.
Det handler jo f.eks. også om at sikre, at man ikke sidder med for mange sager pr. rådgiver.
Er ordføreren ikke enig i, at kommunerne har et ansvar i det her?
Lotte Rod (RV), 2024-11-26:
Jeg tror, at det her beslutningsforslag kun vil bidrage til en ond spiral, hvor det i endnu højere grad bliver noget med at klage og noget med jurister og endnu flere regler.
Jeg vil gerne den anden vej.
Vi vil i Radikale Venstre gerne lave en tillidsreform, hvor man sætter folk fri til at træffe de rigtige beslutninger i første omgang.
Derfor er jeg imod det her forslag.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-26:
Hvor ville jeg ønske, at ordføreren lyttede lidt til ordførerens formand, hr. Martin Lidegaard, som jo netop har fortalt om det gode og det onde i Sørine Gotfredsens podcast for en uge siden.
For jeg er enig med hr. Martin Lidegaard i, at det ikke er et enten-eller, altså om man indeholder godt eller ondt – de fleste indeholder begge dele.
Så kan man spørge, om de fleste socialrådgivere gør et dårligt stykke arbejde.
Det tror jeg bestemt ikke at de gør, og det tror jeg egentlig heller ikke ordføreren mener, når ordføreren kommer ind på det her med det gode og det onde.
Men hvis man arbejder under en ledelse, hvor man ikke længere får lov til at gøre det, man faktisk tog uddannelsen for, og når man lige pludselig føler sig hjælpeløs i sit arbejde, fordi det ikke længere giver mening, så tror jeg, at man tyr til forskellige mestringsstrategier.
Det kan enten være, at man arbejder alt for meget, fordi man nægter at gå ned på sin faglighed, eller at man f.eks. giver op og bare skal overleve og have det til at gå.
Birgitte Bergman (KF), 2024-11-26:
Jeg siger også tak til ordføreren.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at noget af det, der står vores hjerte meget nær, er, at vi har borgere i det her samfund, som vi har en forpligtigelse til at hjælpe til at komme videre og ikke mindst af alt til forhåbentlig at få sig et bedre liv og kunne starte på ny.
Det gavner ikke kun dem selv, men også deres familier, og ikke mindst gavner det også samfundet.
Så der har vi en stor forpligtigelse til at hjælpe.
Det gælder både os herinde på Christiansborg i forhold til den lovgivning, vi laver, og selvfølgelig også dem ude i kommunerne.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-26:
Jeg vil gerne sige tak til Konservative for at støtte forslaget, og i det hele taget tak for, at I som et godt borgerligt parti har fokus på retssikkerhed, og at I også i forhandlinger står ved de her gode borgerlige dyder.
Selvfølgelig skal vi have meget mere end kun sanktioner ind.
Vi skal have sikret en gennemsigtig økonomi og have gennemsigtighed i kvaliteten.
Det er jo i høj grad noget af det, der er så vigtigt for, at borgerne får flere tilbud at vælge imellem, får en højere kvalitet og kan gennemskue, hvad det egentlig er, der er forskellen i de forskellige tilbud derude.
Så det er bare en tak for og anerkendelse af, at vi er meget enige på socialområdet.
Nej, for det hele handler jo netop om tidlig indsats.
Jeg har faktisk spurgt både finansministeren, CEPOS og flere andre økonomer, om vi ved at bruge nogle penge på en tidlig indsats så ikke sparer på lang sigt.
Og der svarer alle sjovt nok: Jo, selvfølgelig gør vi det.
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-26:
Det er også derfor, det undrer mig sådan i min jyske lidt forretningsprægede hjerne at høre Venstre stå her på talerstolen og bruge som hovedargument, at det her er udgiftsdrivende.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-26:
Jeg forstår ikke stadig ikke det med at fuldkompensere.
For ministeren har jo selv redegjort for, at hvis Ankestyrelsen omgør det, hvis det f.eks. var en merudgift, så har man jo ret til det med tilbagevirkende kraft.
Nogle gange kan borgeren jo så være blevet endnu dårligere undervejs, hvor det ender med at blive langt, langt dyrere, at man ikke bare satte ind med den rette indsats fra starten.
Så jeg mener simpelt hen, det her er et tiltag, som er billigere på sigt, og som mindsker administrationen.
Rosa Eriksen (M), 2024-11-26:
Ordføreren svarer jo ikke på mit spørgsmål.
Hvis man har en udsat kommune såsom Langeland, som vil få rigtig, rigtig mange omkostninger ved den her ordning, så kan man jo ikke som stat sige, at pyt med jer, I kan ikke drive jeres ting, I kunne bare have overholdt lovgivningen, men så bliver man jo nødt til at dut-kompensere dem.
Så ordføreren svarer ikke på mit spørgsmål.
Derudover kan man ikke realistisk indføre sådan en ordning her og sige, at det bliver billigere, for der er jo en implementering.
Vi laver jo ikke bare en lovgivning, som så virker ude i virkeligheden, for nogen skal fastsætte, hvad bøderne skal være, hvordan det skal administreres, og hvem der skal administrere det.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-26:
Jeg forstår ikke, hvad ordføreren mener med, at man kommer ud i en ny kompensation.
Altså, man betaler jo for den administration, som Ankestyrelsen har brugt på at rette op på det sjusk, det lovbrud, eller hvad det nu kan være, som kommunerne – bevidst eller ubevidst – har foretaget.
I forhold til hvor vi vil skære på administrationen, står det sådan set i beslutningsforslaget, hvis ordføreren ellers har læst det, og vi mener i Liberal Alliance, at det her vil spare penge, og at det også vil spare administration.
Det har vi sådan set spurgt finansministeren om, og vi har også haft CEPOS til at regne på det, og de siger det samme.
Rosa Eriksen (M), 2024-11-26:
Tak for det.
Hvis man skal tro på meningsmålingerne, kunne der godt gå 2 års tid, før ordføreren selv vil sidde i regering.
Så jeg synes, det er fair at spørge, hvordan det her initiativ skal finansieres.
For det skal jo implementeres.
Hvem skal varetage det?
Hvad skal størrelsen være på de bøder, der bliver givet?
Og hvad vil ordføreren gøre, for at man ikke bare kommer ud i en dut-kompensation?