runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2016-09-06:
Der sidder over 2 millioner boligejere og tænker: Hvad sker der nu med de forhandlinger, der er om ejendomsvurderinger og nye boligskatter?
I en kommune som Ballerup, hvor jeg selv er vokset op og har gået i skole i mange år, betaler man i gennemsnit 28.691 kr. alene i grundskyld for et gennemsnitligt hus – alene i grundskyld!
Der lægges op til, at der oven i det kommer en stigning år efter år i grundskylden på 1.500 kr., som man skal betale efter skat.
Så derfor vil det relevante spørgsmål til Socialdemokraterne være: Hvad er planerne på boligområdet?
Vil man være med til at sikre et reelt boligskattestop – også efter 2020?
Det tror jeg der er mange derude der sidder og tænker på.
Så mit spørgsmål til Socialdemokraterne er, om de er indstillet på et reelt boligskattestop, så skatterne ikke får lov til at stige, så man kan blive boende i sit hus med sine børn og man ikke, mens de er ude at spille fodbold i haven, skal sidde og have ondt i maven over, om børnene og familien så skal flytte fra det hus.
Benny Engelbrecht (S), 2016-09-06:
Altså, som sagt er vores standpunkt det samme.
Vores position er den samme, som den har været hele tiden, men det, som er udfordringen her, vil jeg sige til hr. Brian Mikkelsen, er, at vi jo rent faktisk ikke ved, hvad det er, regeringen kommer med.
Vi kan se, at finansministeren har lagt op til, at man altså ikke opretholder boligskattestoppet efter 2020.
Så jeg kan godt forstå den usikkerhed, der er.
Der bliver pillet ved rentefradraget.
Vi ved ikke, hvad der kommer med i det forslag med hensyn til ejendomsvurderinger, og derfor vil vi selvfølgelig godt se det konkrete forslag, inden vi begynder at forholde os til den samlede pakke.
Det, jeg siger, er, at vores position er den samme, som var før valget, og de tilbud, som vi gav til den daværende oppositionsleder, og som den oppositionsleder så i øvrigt ikke tog imod, står vi selvfølgelig stadig væk bag, men hvad regeringen har tænkt sig at komme med, ved vi faktisk ikke.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-09-06:
Sidste år var vi jo nogle stykker, som kom til at gøre os lidt lystige over, at det kongelige danske socialdemokrati fremlagde en plan uden tal bortset fra sidetal og årstal.
Det har man så forsøgt at imødegå i år ved at komme med det, som ordføreren kalder for en mere simpel plan.
Jo tak, en såkaldt ikkeeksisterende plan ud fra devisen, at den, der sover, synder ikke – tilsyneladende.
Så slipper man også for kritiske spørgsmål.
Men vi skal, må jeg forstå ud fra ordførerens tale, så være dygtigere, rigere og mere retfærdige her i kongeriget, og det jo dejligt, for sådan en plan har regeringen fremlagt, og det er jo skønt, hvis Socialdemokraterne sådan set er med på den.
Når jeg er sådan lidt tvivlende over for, om Socialdemokraterne er med på den, er det, fordi det er utrolig svært at finde ud af, hvad Socialdemokraterne egentlig vil.
Der har været stillet nogle spørgsmål her i salen – og jeg citerer i øvrigt ordføreren, som siger, at han ikke rigtig har forstået formålet med regeringens plan; det er sådan set at tilvejebringe et råderum, så vi har råd til at blive rigere, mere dygtige og mere retfærdige – men ordføreren kan jo ikke svare på, hvad den offentlige vækst skal være.
Det spurgte jeg hr. Jacob Jensen om.
Hr. Ole Birk Olesen spurgte om, om man vil rulle lempelser af registreringsafgift og topskat tilbage; det kan ordføreren heller ikke svare på.
Kan ordføreren svare på, om man stadig væk vil afskaffe 225-timersreglen, kontanthjælpsloftet, integrationsydelsen, besparelserne på kultur, forskning, klima og udviklingsbistand og gennemføre tiltagene i Togfonden DK?
Vil man gøre de ting?
Benny Engelbrecht (S), 2016-09-06:
Jeg vil sige til hr. Uffe Ellemann-Jensen, at det, som vi så rigtigt siger her, er, at vi ikke forstår regeringens plan, fordi regeringens plan handler om at skabe råderum til skattelettelser.
Så siger vi: Det er en dårlig idé.
Lad os tage skattereformen, lægge den til side og så koncentrere os om de knap 40 mia. kr., som der er i det råderum.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-09-06:
Jeg medgiver, at det var et langt indlæg, hvorfor ordføreren tilsyneladende ikke forstod mit spørgsmål, og det beklager jeg.
Men det, jeg spurgte om, var sådan set, om man stadig væk vil alle de her ting, som Socialdemokratiet har været ude og love, for så kan jeg røbe for ordføreren: Det kan ikke rummes inden for disse 40 mia. kr. Så for det første: Vil man fortsat alle de her ting?
Og for det andet: Forestiller ordføreren sig, at nogen skal tage Danmarks største parti seriøst, hvis man end ikke vil fremlægge et eneste tal som oplæg til en finanslovsdebat?
René Gade (ALT), 2016-09-06:
Jeg bor selv i ejerbolig og har egentlig ikke nogen forestilling, der lyder ret meget anderledes end ordførerens.
Så det er ikke, fordi jeg mener, at boligejerne partout er nogle, der er rige og skal kanøfles.
Nej, jeg kunne bare godt tænke mig, at man så på de fakta, der ligger, altså at det er meget bestemte grupper, der har nydt godt af de her ejendomsværdistigninger, som ikke betaler en tilsvarende skat.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, om man så helt specifikt dér kunne gå ind og sige: Ja, jeg anerkender, at der er en skævvridning.
Benny Engelbrecht (S), 2016-09-06:
Nej, så tror jeg, at hr. Ole Birk Olesen har hørt forkert.
Vi ønsker ikke, at der skal laves en aftale om topskattelettelser, og derfor indgår vi selvfølgelig også gerne i brede aftaler.
Det kan jeg forstå så ikke vil være en aftale, som hr. Ole Birk Olesens parti indgår i – det går nok.
René Christensen (DF), 2016-09-06:
Jamen det er dér, man skal passe på, for papir er jo taknemligt.
Det kan jo godt være, at ens ejendom sådan på papiret stiger i værdi.
Men så er den også dyr, når man skal købe den.
Så kan det godt være, at man har en stor gældspost i forhold til sin ejendom.
Så mister man måske sin indtægt eller andet.
Eller man bliver pensionist og får dermed en mindre indtægt.
Og så synes jeg sådan set, at det er ligegyldigt, hvor man bor – om man bor på Frederiksberg eller et andet sted – så skal man sådan set have lov til at blive boende i sin ejendom.
Og der nytter det ikke noget, at vi har et system, hvor man ikke ved, hvad ens ejendomsudgifter bliver om 5 eller 10 år.
Altså, det er jo den diskussion, vi har.
Vi lever også længere.
Vi lever også længere på vores pension, hvor vi har en lille indkomst.
Og der kan vi altså se nogle steder, at grundskyld og andet jo er steget og steget.
Og der er jo nogle af de her mennesker, der faktisk ikke kan blive i deres boliger.
Så man kan ikke sige, det rammer socialt skævt, for så kunne man jo sige, at der er nogle, der bare kan betale mere, og andre ude i provinsen, som det er synd for.
Nej, for der kan altså også være nogle, der sidder de steder, som måske oplever, at boligen stiger i værdi, men det gør udgifterne så sandelig også i forhold til at være der.
Og der er nogle, der har udfordringer i forhold til at finansiere det.
Så vi skal have lavet et system, hvor man har tillid til, at man også kan blive i sin bolig, lave sig en plan for, hvordan ens boligøkonomi ser ud, både om 10, 15 og 20 år.
Pelle Dragsted (EL), 2016-09-06:
Jeg har aldrig snakket om, at nogen var onde – overhovedet ikke.
Jeg har bare den holdning, at velstand er noget, der skabes.
Du har lavet en virksomhed eller en fabrik.
Hey, godt gået!
Men lad mig gøre en ting klart: Du kørte dine varer ud på veje, som vi andre har betalt for, du hyrede arbejdere, som vi andre har betalt for at uddanne, du kunne være tryg på din fabrik på grund af politi og brandvæsen, som vi andre betalte for.
Altså: Du byggede en virksomhed og gjorde den til en succes.
Hey, rigtig godt!
Det her kommer altså ikke fra en rød socialist, det kommer fra et medlem af det demokratiske parti i den amerikanske kongres.
Jeg synes, det svarer meget godt på dit spørgsmål.
René Christensen (DF), 2016-09-06:
Tak for det.
Ja, det bliver måske lidt på kanten af en finanslovsdebat, men det er bare meget interessant, hvor forskelligt man egentlig ser på det.
Det her med direktøren er i hvert fald nu blevet nævnt tre gange i dag, sådan meget nedladende.
Det er jo direktøren, der får.
Det er jeg fuldstændig enig i, altså, der er ikke noget, der bliver bedre end det sidste led, og det sidste led er også fejedrengen, der står nede bagved, han er også en del af virksomheden.
Men anerkender Enhedslisten ikke den danske model, med at man har overenskomst og får den løn, som der er aftalt på arbejdsmarkedet osv. osv.?
Hvis man så kan drive en virksomhed godt – man har satset, man har endda optaget lån i sin ejendom og alt mulig andet, man satser det hele, man kan også miste alt – og hvis der så kommer en gevinst, tager man den gevinst; man skal selvfølgelig opføre sig ordentligt, man skal betale overenskomstmæssig rigtig løn.
Anerkender man i Enhedslisten ikke, at det system jo virker i Danmark, og at man derfor ikke kan stå herinde i Folketingssalen op til flere gange og være nedladende over for »direktøren«.
Pelle Dragsted (EL), 2016-09-06:
Jeg vil igen afkræfte en myte om, at jeg har været nedladende over for »direktøren«.
Jeg har hørt nogle medlemmer af Socialdemokraterne, som bare konstaterede, hvor meget direktøren får i skattelettelse i forhold til en kassemedarbejder.
Det synes jeg da er et fuldstændig fair spørgsmål, al den stund at vi havde en statsminister, som præsenterede den her plan og sagde: Jeg interesserer mig ikke for millionærerne.
Jeg forstår ikke, hvorfor det skulle være nedladende.
Tror jeg på den danske model?
Ja, det gør jeg.
Jacob Jensen (V), 2016-09-06:
Jeg vil gerne spørge Enhedslisten, om Enhedslisten sådan pr. definition er modstander af skattelettelser.
Man kunne bare som eksempel tage skattelettelser for lavindkomstgruppen; det kunne være kassemedarbejderne eller andre.
Har Enhedslisten noget imod, at der bliver givet skattelettelser til den indkomstgruppe?
Pelle Dragsted (EL), 2016-09-06:
Jeg vil også gerne bruge lejligheden til igen at afkræfte en myte.
Nu bliver der sagt lavindkomstgruppen, og der er blevet snakket om, at der bliver givet skattelettelser i bunden, men det giver den her plan ikke.
Økonomisk befinder folkepensionisten uden anden indkomst sig i bunden af vores samfund, der befinder førtidspensionisten sig, der befinder kontanthjælpsmodtageren sig, og med den her plan bliver de ikke bare igen snydt for en skattelettelse, nej, de skal finansiere den.
Folkepensionisternes skat bliver hævet – og jeg håber da, at folk følger godt med derude, for det er virkeligheden bag den her plan – fordi man afskaffer det såkaldte grønne bundfradrag.
Vi vil gerne være med til at give skattelettelser, men hvis man skal det, skal det være personfradraget, altså bundfradraget, der skal hæves for alle.
Det ville i øvrigt også, men det har jeg nok ikke tid til at forklare, i sidste ende være en fordel for de lønmodtagere, der går på arbejde.
Jacob Jensen (V), 2016-09-06:
Det synes jeg er godt, for så har vi også fået Enhedslisten med over på holdet af partier, der ønsker skattelettelser.
Det synes jeg også er en god ting.
Så vil jeg lidt i forlængelse af det spørge, om hr. Pelle Dragsted anerkender den sammenhæng – det er jo derfor, vi kalder det en helhedsplan – der er.
Vi diskuterer meget skat og kigger isoleret set krone for krone på, hvem der får hvad efter en skatteomlægning eller -reduktion, men anerkender hr. Pelle Dragsted ikke, at der er en sammenhæng i vores samfund, nemlig at det, at der er nogle, der går ind og yder en indsats på arbejdsmarkedet, at der er nogle, der betaler skat, fordi de kommer i arbejde, er med til at finansiere, at også førtidspensionisten og pensionisten, som er uden for arbejdsmarkedet, får mulighed for at få et bedre velfærdssamfund, at vi kan investere, så de også får et bedre velfærdssamfund?
Anerkender hr. Pelle Dragsted ikke den sammenhæng?
Pelle Dragsted (EL), 2016-09-06:
Om jeg anerkender sammenhængen mellem, at folk går på arbejde og betaler skat og finansieringen af overførselsindkomsterne?
Jo, selvfølgelig, men man skal bare huske, at dem, der i dag er førtidspensionister, var lønmodtagere i går, og at dem, der er arbejdsløse i dag, var lønmodtagere i går.
Så nogle gange bidrager man, andre gange nyder man.
Den næste del af spørgsmålet var, om jeg tror på, at de her økonomiske motivationsfaktorer virker.
Hvorfor tror jeg ikke på det?
Det er, fordi jeg kan se, at det ikke har virket hidtil.
Hvordan kan man blive ved med at køre i et reformspor, hvor man ikke engang har gjort sig den ulejlighed at undersøge, om de reformer, man har gennemført, rent faktisk virker?
Vi så det med dagpengereformen.
Der ville falde 2.000-4.000 ud om året, men der faldt mindst ti gange så mange ud af systemet, fordi prognoserne ikke passede.
Det gav ikke nogen penge i statskassen.
Martin Lidegaard (RV), 2016-09-06:
Jeg deler sådan set Enhedslistens frustration over den manglede fremsynethed på det grønne område.
Til gengæld må jeg sige, at hvis vi er enige om, at vi gerne vil bruge den her behandling af 2025-planen til at lave en pakke til vores børn, så vi kan give et Danmark videre, der er endnu bedre end det, vi fik, så kan jeg simpelt hen ikke forstå Enhedslistens enorme udfald mod reformer.
Hvis vi nu prøver at skrue tiden tilbage, var Enhedslisten også imod den justering af efterlønsalderen, vi lavede, og råbte op osv.
Men i dag vil man meget gerne bruge de penge og det råderum, som lige præcis efterlønsreformerne gav.
Det er jo en del af det økonomiske fundament, vi står på i dag, og i min bog, hvis man kan udtrykke det på den måde, er hæleren lige så slem som stjæleren.
Så mon ikke Enhedslisten er ved at komme til den erkendelse, at hvis man vil fremtidssikre vores børns mulighed for at få uddannelse, for at kunne lave grøn omstilling, for at gøre alt det, som jeg tror vi enige om at der skal gøres, så kræver det også, at der er en økonomi.
Og det kræver også, at vi beder den ældre generation om at give en generationsgave til den yngre.
Pelle Dragsted (EL), 2016-09-06:
Selvfølgelig kræver det, at der er en økonomi, men politik handler om, hvor den økonomi skal komme fra.
De Radikale vil gerne finde den økonomi ved at tvinge nedslidte lønmodtagere til at blive længere på arbejdsmarkedet.
Det vil jeg ikke.
Jeg vil gerne finde den økonomi ved f.eks. at sige, at indkomster på kapital beskatter vi på samme niveau som arbejdsindkomster, eller ved at sige, at når du sælger et hus med en kæmpe fortjeneste, skal der altså betales skat af det merprovenu.
Du skal selvfølgelig ikke betale for det, du selv har sat i stand eller bygget, men den værdi, som bare er vokset, fordi samfundets velstand er vokset, betaler du skat af.
Jeg kunne komme med mange andre forslag.
Det her er politisk prioritering.
Har de der reformer så virket, f.eks. efterlønsreformen og den pensionsreform, som jo kun er ved at komme i gang?
Det får vi at se.
Betyder det bare, at det bliver sværere for de unge at komme ind på arbejdsmarkedet?
Betyder det bare, at mange af de her nedslidte mennesker ender på andre ydelser, fordi man ikke er i stand til arbejde, til man bliver 73 år, når man er stilladsarbejder eller murerarbejdsmand?
Jeg finansierer hvert eneste forslag, jeg stiller, ikke med noget råderum, men med andre indtægter.
Men jeg tror ikke på, at de reformer har skabt det råderum, som hr. Martin Lidegaard tror.
Martin Lidegaard (RV), 2016-09-06:
Jamen nu skal det her jo ikke være et spørgsmål om religion.
Efterlønsreformen, der blev lavet i sin tid, har allerede betydet, at betydelig færre går på efterløn.
Selvfølgelig er der nogle, der stadig væk gør det, men den ekstra økonomi, som det skaber, indgår da i det råderum, som jeg går ud fra at Enhedslisten også benytter, når de skal lave deres finanslovsfremskrivninger, ligesom alle vi andre gør.
Man kommer med sådan nogle mærkelige hadske udfald om, at vi vil piske nedslidte arbejdere til at gå på arbejde, men vi har tværtimod foreslået en ny ordning, nemlig at alle, der er nedslidte, skal kunne holde op med at arbejde 5 år før alle andre.
Pelle Dragsted (EL), 2016-09-06:
Jamen jeg synes da, det er rigtig godt, hvis folk tager nogle ekstra år på arbejdsmarkedet.
Det interessante er, og det har vi jo set, at folk har gjort det helt uafhængigt af de her reformer, fordi folk bliver sundere, og fordi mange faktisk er glade for deres arbejde.
Man kunne også spørge: Var det sådan, at der var mange flere, der var gået på efterløn, hvis ikke den her reform var blevet gennemført?
Det er jo et lidt kontrafaktisk spørgsmål.
Men jeg synes, det er godt, hvis folk bliver længere på arbejdsmarkedet.
Jeg kan bare se, hvad konsekvensen af den reform er.
Og den konsekvens er, at den rammer så skævt, fordi vi er nogle mennesker som mig, der har taget en lang uddannelse og er startet sent på arbejdsmarkedet, som ikke skal være så mange år på arbejdsmarkedet.
Og så er der nogle, der startede, da de var 18 eller 19 eller 20 år, og de klarer ikke det her.
Det er ikke løst.
Det er godt, hvis De Radikale vil løse det, for I har også ansvaret for, at det er sket.
Merete Riisager (LA), 2016-09-06:
Hr. Pelle Dragsted er bekymret for sine børns fremtid, og hvorvidt de vil forgælde sig, når nu de skal i gang med at læse.
Det kan jeg godt forstå.
Jeg er også ofte bekymret for mine børn og deres fremtid, og hvad der nu vil ske dem, men i forhold til det her med at forgælde sig under studierne, er det jo sådan, at det, som regeringen har lagt frem, for den enkelte studerende vil betyde, at man får 800 kr. mindre om måneden.
Nu har jeg ikke grund til at tro andet, end at hr. Pelle Dragsteds børn er nogle meget opvakte unge mennesker, som også kan tage sig et studiejob, mens de læser,
så derfor vil jeg lige springe til og berolige ordføreren med den nyeste viden på området.
Jeg læser lige kort op her: Bachelorstuderende på landets universiteter, som supplerer SU'en med indtægter fra et studiejob, er ikke mere tilbøjelige til at blive forsinket med studierne eller falde fra sammenlignet med deres medstuderende, som udelukkende modtager SU.
Det var sådan set bare lige en beroligende information til hr. Pelle Dragsted.
Det er den nyeste viden på området.
René Christensen (DF), 2016-09-06:
Det er egentlig en opfølgning på noget, som jeg ikke havde forestillet mig jeg skulle stille spørgsmål om.
Men jeg synes, det er ret interessant, for nu har jeg hørt om det fra både Socialdemokratiet og Enhedslisten, altså at direktørerne i hvert fald er på de ondes hold.
Hvis man har startet en virksomhed op og man har skabt arbejdspladser i Danmark, er man i hvert fald på de ondes hold, og det skal man da straffes for.
Er det ikke sådan, hvis man nu vælger at blive virksomhedsleder og blive direktør i et firma og man satser alt, at det så er fair nok, at man egentlig også får en gevinst på sigt, når man er med til at skabe eksempelvis private arbejdspladser?
Er det ikke positivt?
Og er det ikke fair nok, at der er en forskel?
Når man er direktør i et firma, som har satset noget i en lang periode, har man været med til at skabe noget.
Pelle Dragsted (EL), 2016-09-06:
Jeg ved ikke, om ligheden kan blive et problem, og jeg abonnerer slet ikke på den der forståelse af, at der er 300.000 med ringe motivation til at arbejde.
Det er den der økonomistiske tankegang hos Liberal Alliance.
Det er jo interessant nok, at af de 300.000, hr. Ole Birk Olesen taler om, er langt flertallet i arbejde, over 95 pct. af dem er i arbejde.
Hvorfor det?
Jo, fordi man ikke kan vælge at være arbejdsløs i Danmark.
For hvis du er arbejdsløs, skal du stå til rådighed for arbejdsmarkedet for at kunne modtage en ydelse, og hvis ikke du gør det, bliver du sendt i nyttejob.
Og hvad er et nyttejob?
Det er et job uden løn, det er et job på kontanthjælp.
Det er det valg, man står med som arbejdsløs i Danmark.
Så tror jeg også, at vi alle sammen godt ved, hvorfor vi går på arbejde.
Det er selvfølgelig for at tjene penge.
Jeg har ikke noget imod, at nogle tjener lidt flere penge ved at gå mere på arbejde, men det er da også for en masse andre ting, fordi det giver os et fællesskab og en rigdom, som jeg var inde på, som ikke bare er økonomisk.
Jacob Jensen (V), 2016-09-06:
Altså, man kan sige, at hvis det var sådan, som fru Ane Halsboe-Jørgensen her lægger frem, så kunne man vel beskylde os for at have taget ved lære af den tidligere regerings skattereform, for der var det netop sådan i forhold til indkomstfordelingen, at det var direktøren, der fik den største lettelse og selskabsskattelettelser og andet i den dur.
Det, vi lægger op til her, som jeg har sagt et par gange og gerne vil sige igen, er, at hver gang vi letter skatten, letter vi med 3 kr. i bunden og 1 kr. andetsteds.
Det kan man selvfølgelig mene er forkert og ikke; jeg ved ikke, om spørgsmålet så skal forstås på den måde, at det, vi letter med eksempelvis på den først tjente krone, er for lidt.
Det har vi jo selvfølgelig til gode at vide endnu, for Socialdemokraterne har som bekendt ikke nogen plan for det overhovedet.
Man vil bare fordele det eksisterende råderum.
Vi er interesseret i at skabe en større dynamik i vores samfund, som gør, at råderummet bliver større, sådan at vi også kan investere i vores velfærdssamfund, ikke bare til næste år, men til næste generation.
Jeg ved ikke, om det er det, der ligger i spørgsmålet, at man så synes, at det, vi letter med i bunden, er for lidt, men hvis det er det, så tager vi gerne imod en diskussion om det i Finansministeriet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2016-09-06:
Nu kender jeg jo godt Venstresprog.
Når man siger dynamik, plejer det at betyde større ulighed, og det er jo faktisk også lige præcis det, den her plan fører til.
Jeg kan meget tydeligt sige, at min holdning er, at jeg synes, det er pilskæv, at direktøren får 2.000 kr. om måneden, mens den hjemmeboende produktionsskoleelev mister 3.000 kr.
Det er pilskævt, og jeg tror ikke på det, det gør hverken Danmark rigere eller klogere eller mere retfærdigt.
Jeg tror på, at det betyder, at der er færre unge, der kommer i uddannelse og i arbejde, og at direktøren bare kommer til at få mere af det, han i forvejen har allermest af.
Jacob Jensen (V), 2016-09-06:
Det er selvfølgelig rigtigt.
Men det var vel også det, som fru Ane Halsboe-Jørgensens eget parti og regering gennemførte, altså overførselsindkomstregulering, hvor man fremførte det med prisregulering og ikke lønregulering.
Det var en mekanisme, man indførte under en socialdemokratisk ledet regering, som vi så fortsætter med.
Det var så åbenbart ikke skævt.
Jeg synes, det er skævt at lade være med at give en gevinst til dem, som gør en arbejdsindsats.
Jeg vil gerne give en større gevinst og også motivere dem, der ikke i dag er på arbejdsmarkedet, til at komme ind på arbejdsmarkedet, og det er det, vores plan lægger op til.
Lotte Rod (RV), 2016-09-06:
Venstre taler om næste generation, men det, I gør, er at skære i uddannelse og ingenting gøre for klima.
Ovre hos mig betyder jeres politik, at eksempelvis Syddansk Erhvervsskole skal spare 83 mio. kr., og at Rosborg Gymnasium skal spare 22 mio. kr.
Jacob Jensen (V), 2016-09-06:
Jamen jeg genkender ikke det billede, som fru Lotte Rod tegner, af, at vi skulle skære i uddannelserne.
Tværtimod.
Det, vi lægger op til med vores plan for 2025 – som jeg i øvrigt har kvitteret for De Radikales modtagelse af; det vil jeg gerne gentage her, den synes jeg har været meget konstruktiv – er, at vi netop forsøger at skabe et øget råderum, bl.a. ved de tilpasninger på SU-området, som vi har diskuteret et par gange, som gør, at vi kan kanalisere og ekstra investere 8 mia. kr. på uddannelsesområdet, højne kvaliteten på uddannelsesområdet.
Det er sådan set det, der lægges op til med planen, og det håber jeg også at De Radikale vil være med om bord om og diskutere nærmere.
Lotte Rod (RV), 2016-09-06:
Jeg har selvfølgelig fraregnet det, som Venstre gav skolerne tilbage både i 2016 og har tænkt sig at give dem tilbage i 2017.
Det, der står tilbage, hvis vi tager Syddansk Erhvervsskole, er
sort på hvidt, at de skal spare 83 mio. kr. Hvorfor har Venstre valgt det?
Hvorfor vælger I at skære i uddannelse?