runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stinus Lindgreen (RV), 2025-02-06:
Jeg vil starte med at sige, at jeg hverken er valgt i syd eller i nord, så jeg er ikke personligt på valg i de her områder, men jeg synes stadig væk, det er en utrolig vigtig sag.
Noget af det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ministeren om, er, i forhold til at ministeren ganske rigtigt siger, at i regeringsgrundlaget står der, at der skal indkaldes til drøftelser.
Men vi blev indkaldt i sommeren 2023 til et enkelt møde, efter at vi havde haft debatten her i salen – ét møde, og så skete der ikke mere, fordi man så afventede en rapport, som nu er lavet, fra Vejdirektoratet.
Den ventede man på dengang, og nu kan jeg så forstå, at vi venter på endnu en ny rapport.
Så jeg skal bare lige forstå det: Hvor mange gange skal vi indkaldes til drøftelser, og er hensigten så, at de drøftelser skal munde ud i en eller anden form for konklusion, og at man så vil gøre noget?
Morten Dahlin (V), 2025-02-06:
Nu kender jeg ikke det præcise beslutningsforslag fra for 10 år siden, men der er måske en lille smule historieforvridning i det her i forhold til Det Konservative Folkepartis synspunkt.
Vi skal ikke mange år tilbage, før Det Konservative Folkeparti var meget optaget af at ophæve en del af arealreservationen – kun den del, der lå i nord – men man var sådan set ikke optaget af den del, der ligger i syd.
Det ved jeg godt ikke nødvendigvis har spørgerens store interesse, fordi spørgeren er valgt i den nordlige del, men jeg synes, man skal fortælle historien korrekt.
Jeg står ved alt, jeg har sagt.
Jeg kender de her mennesker, og jeg har hørt deres historier og oplevet deres iver efter at få en afklaring.
Birgitte Bergman (KF), 2025-02-06:
Hvad er det, vi skal med de tal?
Vi har haft adskillige analyser.
Det Konservative Folkeparti fremsatte faktisk et beslutningsforslag tilbage i 2015, for 10 år siden.
Hvorfor skal vi bruge borgernes penge på at komme med yderligere nye, opdaterede tal, når der faktisk er et flertal i Folketinget, hvis ellers Venstre ville vedkende sig at være med i det flertal?
Det er det, jeg spørger ministeren om i dag.
Er ministeren villig til inden sommerferien at nedlægge de arealreservationer?
Morten Dahlin (V), 2025-02-06:
Ja, jeg synes altid, det er en god idé, at når man drøfter ting, så skal der forhåbentlig også konkluderes på det.
Så det er ikke formålet, at der bare skal indkaldes til drøftelser for drøftelserne skyld; det er jo, fordi der gerne skulle komme en konklusion oven på de drøftelser – eller efter de drøftelser, tror jeg er den rette formulering.
Birgitte Bergman (KF), 2025-02-06:
Tak for det.
Jeg fornemmer lidt en minister, der står og træder sig selv lidt over tæerne i dag, og det kan jeg så sandelig godt forstå.
52 år har man haft en arealreservation, der er 60 km lang.
Man holder altså ikke bare borgere, men også kommuner bondefanget, i forhold til at de ikke kan udvikle sig og ikke kan passe bedre på naturen.
Det er Natura 2000-områder, det er over 15 fredede områder, det er 22 særlig bevaringsværdige kulturhistoriske landsbyområder, og ikke mindst af alt er det 77 småbyer osv.
Det er jo ikke for sjov, det her.
Derfor kan det også undre mig, at ministeren, der netop sidder med ansvaret for området, ikke tager det ansvar på sig og siger: Nu gør vi noget ved det.
Nu nedlægger vi den arealreservation.
Morten Dahlin (V), 2025-02-06:
Først må jeg rette en misforståelse.
Jeg har ikke indkaldt til nogen drøftelser tidligere.
Jeg kommer til at indkalde til drøftelser på baggrund af de opdaterede tal, og jeg vil sige til alle dem, der udmærket godt kender mit personlige engagement i den her sag, at jeg står ved alt, hvad jeg har sagt om det her.
Jeg opridsede sådan set også argumenterne i min tale.
Når vi har de opdaterede tal fra Transportministeriet, vil vi indkalde Folketingets partier, herunder Det Konservative Folkeparti, til en drøftelse om fremtiden for transportkorridoren.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-02-06:
Regeringen bliver jo ved med at indkalde til nye drøftelser.
Der behøves ikke flere drøftelser.
Hvis man gerne vil nedlægge korridoren, lad os få det gjort.
Jeg godt kunne egentlig også godt tænke mig at høre om noget andet.
Nu nævner ministeren jo selv de folk, der er berørt af det her, og jeg kan i hvert fald huske, at ministeren gik til valg på det her, så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvad ministeren vil sige til de vælgere, som har stemt på ministeren, som nu selv sidder med området.
Hvad vil ministeren egentlig sige til de vælgere?
For der er jo ikke sket noget som helst, og ministeren sidder selv med området nu.
Morten Dahlin (V), 2025-02-06:
Først en rettelse af en misforståelse: Det er ikke kun småbyer, der ligger.
Der ligger også større bysamfund.
Jeg er udmærket klar over, hvad det her har af påvirkninger.
Jeg prøvede faktisk også i min tale at opliste det.
Der er naturargumenter, der er byudviklingsargumenter, og der er det, jeg synes er det væsentligste, nemlig naboargumenter.
Jeg har selv mødtes med de mennesker og talt med dem og været på besøg på deres ejendomme og oplevet, hvad det har af betydning for dem.
Jeg forstår frustrationerne.
Jeg synes bare, det er væsentligt, at når vi tager den drøftelse, gør vi det på baggrund af opdaterede tal og ikke tal, der stammer tilbage fra 2013.
Derfor kommer vi til at indkalde til drøftelser, når vi har de opdaterede tal fra Transportministeriet.
Her vil Det Konservative Folkeparti også blive indbudt.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-02-06:
Skal det forstås sådan, at det er ministerens intention, at vi så – det må være omkring sommer – bliver indkaldt til nogle drøftelser, sådan at vi inden for en overskuelig fremtid rent faktisk træffer en beslutning omkring det her areal, så vi kan komme videre?
Og i forhold til de tal kan ministeren så sige, hvad det er for nogle tal?
For jeg synes, at der ligger talrige analyser på området her, og der er bred enighed om, at det skal ophæves.
Så hvad er det for nogle tal?
Hvad er det, vi kan blive klogere på?
Leila Stockmarr (EL), 2025-02-06:
Tak for den anerkendelse og også blikket for de der regionale ubalancer, som det her jo ville kunne kompensere for, hvis man handlede hurtigere.
I forlængelse af det vil jeg også gerne sige, at når klimaministeren er ude og sige, at vi ikke når den målsætning, så er det jo fordi, vi har store problemer med også at få udfoldet vores ambitioner på området for havvind i tide, i forhold til de ambitioner vi har; det er så ikke på land, men til havs.
Så vi står jo i en ekstraordinær situation, hvor vi har brug for at gøre alt – måske før end regeringen havde planlagt – for at vi kommer længere med den grønne omstilling.
Så set i lyset af, at vi ikke får de udbud, vi måske ønsker på området for havvind, i hvert fald ikke her på den korte bane, og at vi sakker bagud i forhold til vores målsætninger, ville det så ikke være oplagt at tage fat her og sige: Her kan vi faktisk gøre noget?
Vi har endda borgmestre, der står og beder om det.
Morten Dahlin (V), 2025-02-06:
Regeringen har jo en ambitiøs målsætning i forhold til klima.
Så bliver der spurgt specifikt til den målsætning, som man blev enige om i Folketinget i forhold til en firedobling af VE på land, og der var klimaministeren jo så sent som i går ude og sige, at den målsætning ikke kan nås, så derfor er den målsætning ikke længere en rettesnor.
Men det er jo fuldstændig rigtigt, at der er en skæv fordeling af, hvor vedvarende energi bliver opsat i Danmark.
Landkommunerne, der ligger langt væk fra hovedstaden, trækker et uproportionalt stort læs, og der er en mangel på arealer i hovedstadsområdet, i forhold til hvor der kan opsættes VE.
Det tror jeg ikke man kan komme uden om.
Leila Stockmarr (EL), 2025-02-06:
Tak for det, og tak til ministeren.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til et mere specifikt aspekt af den her sådan ret store problemstilling, og det er kommunernes mulighed for at udbygge vedvarende energi.
Vi har flere borgmestre, der jo kontinuerligt har været ude og sige, at hvis de skulle kunne leve op til regeringens mål om grøn omstilling og øge andelen af grøn energi i vores stikkontakter og andet, så er det helt nødvendigt, at den her plads bliver frigivet, så de kan lave anlæg og så de kan opstille vindmøller og solceller, så vi faktisk kommer i mål med klimaloven og den grønne omstilling.
Det ved vi jo haster.
Det haster på en måde, så vi lige nu sidder ovre i Klimaministeriet og forhandler en anlægslov, så vi skal afskære klageadgangen for at lægge et brintrør ned i jorden ovre i Jylland.
Vi bruger jo en række tiltag på andre områder for at fremskynde den grønne omstilling, i erkendelsen af at det samlet set ikke går hurtigt nok.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren: Hvor stiller det kommunernes mulighed for faktisk at bidrage til, at vi når regeringens ambitioner om at komme i mål i forhold til vores klimamål og i forhold til ambitionen om omstillingen til vedvarende energi?
Morten Dahlin (V), 2025-02-06:
Det sidste vil jeg egentlig gerne svare på, for der er jo lavet en bred aftale herinde i Folketinget frem til 2035 om, hvilke motorveje man gerne vil have bygget, og hvilke motorveje man ikke vil have bygget.
Der har Folketingets partier, inklusive de partier, der nu indgår som en del af regeringen, blevet enige om ikke at bygge den her motorvej frem til 2035.
Så beslutningen her i dag handler ikke om, om der skal være en motorvej eller ej, for det er vi sådan set blevet enige om at der ikke skal være i den nuværende forligsperiode.
Så er der diskussionen om arealreservationen.
Og når man tager en beslutning af den her kaliber, som jo vil være en stor og væsentlig beslutning – det er jo også derfor, vi er mange, der går op i den – så synes jeg, det er fornuftigt, at talgrundlaget ligger der.
Og så er det nok en postgang for tidligt at begynde at konkludere på, hvad tallene måtte vise, og hvad det måtte give af konklusioner.
Mads Olsen (SF), 2025-02-06:
Det ville da være skønt, hvis vi endelig kunne lægge den her arealreservation i graven på det møde til sommer.
Men jeg er da nysgerrig, for hvis man vil have de her nye tal, er det også, fordi man tillægger dem en vægt.
I SF er vi jo klar til at sige, at vi allerede nu godt kan lægge det i jorden, for vi synes bare ikke, det giver mening.
Så hvad for nogle tal er det, man synes er vigtige for at kunne have den her drøftelse?
Er det, om der er penge i det, samfundsøkonomi, eller hvad er det, der vil kunne overbevise regeringen om, at det at lave en Ring 5-motorvej faktisk måske alligevel godt kunne være en god idé?
Morten Dahlin (V), 2025-02-06:
Som jeg også sagde, er jeg ikke bekendt med, hvad der foregik på det møde i juni 2023.
Jeg deltog ikke selv.
Jeg synes, det her er en meget væsentlig diskussion.
Det er det i forhold til alle de forhold, som jeg har prøvet at være inde på i min tale – på den ene side naboer, natur, byudvikling og på den anden side trængsel.
Jeg synes, det en god idé, når man har den slags drøftelser, at det sker på opdaterede tal, som ikke er fra tilbage i 2013.
Jeg ved godt, at 2013 ikke er lige så lang tid siden som 1970'erne, hvor arealreservationen blev lavet, men det er dog en del år siden, og der kan være sket noget siden da.
Jeg synes, det er godt, at Transportministeriet nu laver de opdaterede tal, og så kan vi på den baggrund tage den drøftelse.
Som jeg svarede den radikale ordfører, så er det ikke min intention, at vi bare skal have en drøftelse, så er det min intention, vi skal have en drøftelse, der forhåbentlig munder ud i en konklusion.
Mads Olsen (SF), 2025-02-06:
Jeg tror, der blev sagt, at i 52 år har den her arealreservation nu været her.
Som en, der er 22 år, må jeg sige: Det er godt nok lang tid, mere end dobbelt så lang tid, som jeg har været i live.
Det er jo ret vildt.
Det er jo ikke første gang, vi diskuterer det i Folketingssalen; det er ikke engang første gang, vi diskuterer det i den her regeringsperiode.
Ministeren har selv været inde på, at man har haft nogle drøftelser med Folketingets partier i juni 2023, for halvandet år siden, men det var først her for en uge siden, man kom ud og sagde: Vi har brug for nogle opdaterede tal, før vi kan tage endnu en drøftelse – og det må man jo sige er på baggrund af det her beslutningsforslag.
Så hvorfor tager regeringen ikke selv initiativ til de her ting?
Hvorfor skal man hele tiden vente på, at oppositionen fremsætter et beslutningsforslag, før vi kan tage en drøftelse?
Og fremsætter vi så endnu et beslutningsforslag, kan vi tage en drøftelse på baggrund af nogle opdaterede tal, som man jo har haft mange år til at levere nu.
Hvorfor gør man ikke noget selv fra regeringens side?
Morten Dahlin (V), 2025-02-06:
Og jeg står ved alt, hvad jeg har sagt i forhold til den her sag.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, og det ved spørgeren også godt, at jeg personligt har været meget engageret i det her.
Jeg synes, det er en vigtig sag, og jeg forstår udmærket godt, at man fremsætter det her forslag.
Jeg har, og det kan jeg forsikre spørgeren om, ingen intentioner om at indkalde til drøftelser bare for drøftelserne skyld.
Vi er travle mennesker, og vi skylder også de mennesker på den anden side at have et svar til dem, og derfor er det selvfølgelig formålet, at drøftelserne skal lede til en konklusion.
Jeg deltog ikke selv i det omtalte møde i, var det juni 2023, der blev sagt.
Jeg deltog ikke selv i det møde.
Det, jeg har sagt her fra talerstolen i dag, er, at vi vil leve op til det, der står i regeringsgrundlaget, og i regeringsgrundlaget står der, at vi skal have en drøftelse med Folketingets partier om transportkorridoren.
Den drøftelse synes jeg vi skal have på baggrund af de opdaterede tal, og Transportministeriet siger, at de er færdige med deres tal til sommer.
Når de har lavet de opdaterede tal, vil vi gøre det, der står i regeringsgrundlaget, nemlig indkalde Folketingets partier til en drøftelse om det her.
Jeg kender udmærket til nuancerne i den her sag.
Vi gør alt, hvad vi kan for at få den afklaring så hurtigt som muligt, men jeg synes, det er fornuftigt, at det sker på baggrund af opdaterede tal, og derfor vil vi, når Transportministeriet er færdige med at opdatere de tal, indkalde til drøftelser med Folketingets partier.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-02-06:
Vi havde jo fra konservativ side også et beslutningsforslag om nedlæggelse af transportkorridoren tilbage i maj 2023, hvor Venstreministeren dengang sagde, at nu ville man indkalde til et møde i juni 2023, og at så ville man ligesom kigge videre på det her.
Vi var til møde der i juni 2023.
Der var en masse snak og ingen handling, og nu står vi så her igen med det her beslutningsforslag.
Ring 5 indgår ikke i den transportaftale, der blev lavet, og som løber frem til 2035.
Ministeren har også selv meldt ud og er gået til valg på at nedlægge transportkorridoren.
Hvorfor sker der ikke noget i forhold til det her?
Der er en masse snak hele tiden, og man udskyder det og udskyder det.
Hvorfor sker der ikke noget?
Christian Friis Bach (V), 2025-02-06:
Altså, som jeg forstår sammenhængen, er det WTO's aftale om offentlige indkøb, der i sidste ende stadfæster, hvilke tærskelværdier der skal være.
Og det er jo et forsøg på at skaffe konkurrence.
Derfor er det vigtigt at stå fast på de her regler.
Vi skal arbejde for færre byrder og bedre vilkår, og det erkender jeg fuldt at Enhedslisten gør med det her forslag, og det takker jeg for, men vi skal stå fast på de regler, vi har.
Søren Søndergaard (EL), 2025-02-06:
Jeg skal bare forstå ordføreren rigtigt.
Det, ordføreren siger, er, at EU ikke kan lave om på tærskelværdien.
Christian Friis Bach (V), 2025-02-06:
Der var svaret, at vi ønsker at overholde de internationale spilleregler, som vi har skrevet under på.
Derfor kan vi ikke bare gøre det her, uden at vi underminerer verdenshandelsorganisationen.
Mit modspørgsmål til Enhedslisten kan jo være: Ønsker vi at bryde de internationale regler, vi har skrevet under på og været med til at forhandle, og som som sagt blev indskrevet i 1994 med Marrakeshaftalen og efterfølgende blev opdateret i 2012?
Ønsker Enhedslisten det?
Nej, det tænker jeg ikke at Enhedslisten ønsker.
Det ville vi være indstillet på.
Men lige nu er vi meget optaget af at bakke op om det multilaterale regelbaserede samarbejde, og der er det i sidste ende det, der afgør de tærskelværdier i Kommissionens udbudsdirektiv.
Christian Friis Bach (V), 2025-02-06:
Jeg er rimelig sikker på, at jeg var den eneste her, der var til stede i Marrakech i 1994, da Danmark skrev under på WTO-aftalen.
Det gjorde Niels Helveg Petersen.
Han skrev under det forkerte sted, men det gik alt sammen; det blev rettet.
Det var jo faktisk med den underskrift, at vi fik etableret reglerne for offentlige indkøb i WTO med »Agreement on Government Procurement«.
Den kom ind der i 1994, og etableringen var i 1995.
Jeg var der.
Jeg siger det bare.
Derudover vil jeg også sige, at jeg fulgte det rimelig tæt, da man så reviderede aftalen i 2012 og fik opdateret aftalen.
Det er en plurilateral aftale under WTO.
Det vil sige, at det ikke er alle WTO's medlemmer, der er med; det er EU.
Det er en aftale, som sikrer mere fair vilkår og fair konkurrence, når det gælder offentlige indkøb på tværs af medlemslandene.
I den her tid, hvor der bliver sat spørgsmålstegn ved WTO, hvor domstolen i praksis er brudt sammen og WTO står over for store udfordringer, mener jeg, at det er vigtigt at signalere, at i Europa og i Danmark bakker vi stærkt op om WTO og den aftale om offentlige indkøb, som er indgået i WTO, fordi det er den aftale, der i sidste ende bestemmer de tærskelværdier, der gælder i den europæiske udbudslovslovgivning.
Alene af den grund er vi ikke meget for at bakke op om det her forslag.
Sagt mere klart kommer vi ikke til at bakke op om forslaget.
Men jeg vil gerne kvittere for forslaget, for jeg synes da, at vi skal arbejde for at fjerne bøvl og bureaukrati.
Der er f.eks. elektronisk fakturering, hvor virksomhederne kan spare 9 mia. kr., og det gælder inden for det offentlige i forhold til administration med et samarbejdsprogram med kommuner og regioner, som kan give udgifterne til administration et gevaldigt nøk nedad.
Hele vejen rundt
bliver der sat fokus på at fjerne bøvl og bureaukrati.
Det er en klar prioritet i Europa at gøre det.
Der er opfølgningen på Draghirapporten, hvor det her element bestemt også kan spille ind.
Derfor skal vi have udbudsregler, der understøtter et aktivt og levende erhvervsliv og fjerner bøvl og bureaukrati, og derfor er vi også glade for, at Kommissionen har en revision af udbudsdirektivet på tegnebrættet.
Det er for at gøre de her udbudsregler mere enkle og overskuelige.
Hvis det sker, og det vil Danmark, håber jeg, presse hårdt på for, så vil det sænke de administrative byrder og dermed også gøre spørgsmålet om tærskelværdien mindre afgørende.
På den baggrund kan vi ikke støtte forslaget, men vi ser frem til at drøfte det reviderede udbudsdirektiv, når det kommer, med Europaudvalget og med Folketinget og takker Enhedslisten for at kaste sig ind i kampen for at lette byrder for erhvervslivet.
Tak for ordet.
Henrik Møller (S), 2025-02-06:
Tak, formand.
Allerførst vil jeg gerne have lov at sige tak til Søren Søndergaard og Enhedslisten for at rejse denne sag i Folketingssalen.
Det er ikke så tit, vi får lov til at diskutere Europa i den her sal, så det synes jeg er positivt.
Der er jo ingen tvivl om, som ministeren også har været lidt inde på, at der er nogle udfordringer, i forhold til at den opgørelse, der var, og som godt nok er fra 2018 – det er en del år siden – viser i forhold til den kommunale verden, at det er en meget, meget lille procentdel, der kommer udefra.
Det er lidt mere, når vi snakker regioner.
Det, der i den her forbindelse måske er interessant, er at finde ud af, hvordan det ser ud på europæisk plan generelt.
Og der kan man bare sige, at hvis det ligner det danske billede, bør der jo i Europa generelt være en interesse i i hvert fald at få kigget på det og sige: Er det her inde under det, vi kan kalde for unødigt bøvl og bureaukrati, som man på en eller anden måde kunne gøre noget ved?
Det , som vi i Socialdemokratiet hæfter os ved, er, som ministeren har sagt, at der er en revision på tegnebrættet omkring de her udbudsregler, og der lægger vi op til, at det er det spor, vi forfølger i den her forbindelse.
Der glæder jeg mig også til, at vi får den diskussion igen.
Men der, hvor man måske kan sige at filmen knækker lidt i forhold til forslaget, og som gør, at vi i hvert fald slet ikke kan være med, er, at der står: »Indtil sådanne regler indføres i EU, hæves tærskelværdierne nationalt til minimum 7,5 mio. kr., i forhold til hvornår danske kommuner og regioner skal sende offentlige indkøb af varer og tjenesteydelser i EU-udbud.
Det lyder meget sympatisk, men det er jo sådan set, var jeg lige ved at sige, næsten civil ulydighed.
Det er jo, at vi siger, at vi sådan set er ligeglade med det her direktiv, og nu indfører vi bare vores egne regler her.
Og det tror jeg ikke er nogen farbar vej at gå i forhold til det her.
Jeg ser frem til de forhandlinger, der vil komme med Kommissionen, i forhold til hvor man lander omkring de her tærskelværdier.
Men jeg er enig i, at det er et redskab i forhold til at forfølge det mål, som Kommissionen selv har lagt op til omkring det her med at få nedbragt mængden af unødigt bureaukrati og langsommelig behandling.
Morten Bødskov (S), 2025-02-06:
Tak for det, formand.
Tusind tak til Enhedslisten for at begrunde forslaget.
Jeg vil gerne i forlængelse af det også starte med at kvittere for Enhedslistens forslag.
Der er ingen som helst tvivl om, at når man ser på, hvad der sker rundtomkring i verden lige i øjeblikket, er tid blevet et internationalt konkurrenceparameter.
Derfor skal unødigt bøvl og unødige byrder fjernes der, hvor vi kan gøre det.
Det skal vi gøre til gavn for både den måde, myndigheder arbejder på, sådan at de kan arbejde smidigere, men også til gavn for vores virksomheder og vores erhvervsliv.
Det er også grunden til, at regeringen for nylig har sat gang i den største enkeltstående byrdelettelse for dansk erhvervsliv nogensinde ved helt konkret at udbrede elektronisk fakturering mellem virksomheder, der kan spare erhvervslivet for op til 9 mia. kr. årligt.
Også når det kommer til den offentlige administration, sætter regeringen ind.
Bl.a. har vi lavet et samarbejdsprogram med kommuner og regioner.
Det skal give udgifter til administration et gevaldigt nøk nedad, for at sige det populært.
På det statslige område vil regeringen gennemføre opgavebortfald svarende til et godt 1.000 årsværk i 2025.
Regeringen er altså fuldstændig enige i ambitionen om at mindske kommunerne og regionernes administrative udgifter.
Samtidig er det afgørende for regeringen, at alle virksomheder har en fair chance for at blive leverandør til det offentlige.
Når der er sund konkurrence om de offentlige opgaver, køber vi – og det offentlige – jo altså oftest også bedst og billigst ind.
Det skal de her udbudsregler være med til at understøtte, og det tror jeg er vigtigt at holde fast i.
Derfor er jeg glad for, at den nye Europa-Kommission har en revision af EU's udbudsdirektiv på tegnebrættet.
Regeringen vil ved den kommende revision af EU's udbudsdirektiv arbejde for at gøre udbudsreglerne og udbudsprocedurerne mere enkle og overskuelige.
I den sammenhæng skal vi selvfølgelig også drøfte tærskelværdierne.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte forslaget her, men som jeg håber at forslagsstillerne kan høre på det, jeg læser op her, kommer vi til at bruge mere tid på udbudsdirektivet.
Det kommer vi til at gøre sammen med Folketinget, og det kommer vi selvfølgelig til at gøre, når Kommissionens forslag foreligger.
Tak for ordet.