runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2017-12-15:
Jeg så gerne, at vi kiggede på en sygdom som en sygdom og ikke bare satte en i bås som en, der er psykisk syg.
Det er måske derfor, at vi har et tabubelagt emne, når man taler om, at man er psykisk syg.
Vi har jo ikke en somatisk handleplan, og det er der, hvor jeg siger at det adskiller sig.
Der er meget stor forskel på levetid, medicin og behandling, og det er det, jeg gerne vil have udskilt.
Man kan ikke putte alle ind i en boks.
Det kan vi ikke på det somatiske område, og det kan vi heller ikke på det psykiatriske område.
Det er det, jeg mener.
Trine Torp (SF), 2017-12-15:
Tak for det.
Jeg vil bare lige følge en lille smule op på det, som fru Karen J. Klint sagde.
Jeg blev sådan lidt i tvivl om, hvad det helt var ordføreren mente i forhold til at prioritere psykiatri og ikke prioritere det, for sådan som jeg hørte det i ordførerens tale, handlede det om, at det at sidestille psykiatri og somatik gjorde man ved, at det ligesom var en del af de samlede sundhedsudgifter på den nuværende finanslov til det nære sundhedsvæsen.
Så vil jeg bare gerne høre: Er det sådan en generel holdning fra ordførerens side, at man ikke skal adskille somatikken og psykiatrien og opprioritere psykiatrien – altså med fordel til psykiatrien?
Liselott Blixt (DF), 2017-12-15:
Det kommer til udtryk i forhold til satspuljemidler, og det kommer også til udtryk på finansloven.
Men så længe den er der, er vi glade for, at vi netop kan sætte penge af til psykiatrien, hvor vi sidder og ved, hvad der sker på området.
Det ved vores finansforhandlere ikke.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-12-15:
Det hørte jeg ordføreren sige lige før.
Nå, okay, men så har jeg hørt fuldstændig forkert.
Jeg synes ellers, jeg lyttede meget godt efter.
Jeg vil godt spørge igen: Jeg kan godt høre, at ordføreren har mange ønsker, men hvorfor er det så – når nu ordføreren holder den her tale og har sit hjerteblod inden for det her område – at Dansk Folkeparti ikke prioriterer psykiatrien, når nu muligheden er der?
Liselott Blixt (DF), 2017-12-15:
Åh, der var rigtig meget, jeg som sundhedsordfører godt kunne tænke mig at få sat penge af til.
Jeg er rigtig glad for, at vi de sidste par år har fået sat mange flere penge af til sundhedsvæsenet, end den tidligere røde regering fik gjort.
Jeg kunne også godt tænke mig, at der blev sat penge af til behandling af neurologiske sygdomme, hvor der er rigtig lang ventetid ude på vores sygehuse, og hvor patienterne ikke får den rigtige hjælp.
Det er også en af grundene til, at vi er glade for, at der også er fundet penge til frit valg i forhold til genoptræning.
Så der er mange ting, som jeg mener man skulle have prioriteret.
Jeg er rigtig glad for de penge, vi har sat af til psykiatrien fra satspuljen, og jeg er sikker på, der kommer flere initiativer for de penge, som vi har sat af på finansloven.
Mange tak.
Det er jo sjældent, man får ros, når man står på talerstolen heroppe.
Det er som regel det modsatte.
Men det er fuldstændig korrekt, at vi fik de 1,6 mia. kr. til at blive til 2,2 mia. kr., som også var over flere år, og som vi mange gange har været ude at lede efter for at se, hvordan de er blevet brugt.
Når vi har givet penge til sengepladser, kan vi ikke se sengepladserne.
Vi kan faktisk ikke tælle dem i nogen regioner.
Det er så en af grundene til, at vi stadig væk i Dansk Folkeparti mener, at vi skal nedlægge regionerne, så vi kan få ansvaret placeret, hvor det hører hjemme.
Jane Heitmann (V), 2017-12-15:
Så stor ros herfra.
Så vil jeg egentlig også gerne rose ordføreren for at nævne lige præcis det samarbejde, vi havde omkring den prioritering, som vi jo sammen fik løftet under den tidligere socialdemokratiske regering, som nok var ambitiøs, men ikke noget i nærheden af det, som vi faktisk formåede at løfte psykiatrien med lige præcis de 2,2 mia. kr.
Jeg vil bare gerne anerkende og rose ordføreren for det fine samarbejde, vi havde, og den fine balance, som jeg synes at vi faktisk fandt med de 2,2 mia. kr. i forhold til at prioritere både midler til bedre fysiske rammer, men også til en del af behandlingspsykiatrien.
Jeg synes, det er meget værd, at vi i satspuljekredsen faktisk fandt hinanden, og at vi sammen som oppositionspartier oven i købet fik hævet rammen.
Yildiz Akdogan (S), 2017-12-15:
Det er altid en udfordring at finde ud af, hvordan midlerne skal fordeles bedst, og der må vi så sige, at selv om vi via satspuljemidlerne har formået at løfte en stor del af psykiatrien, og meget af det, som ministeren også var inde på, er gået hen og blevet permanente midler, så kan man altid diskutere, hvad der er det mest hensigtsmæssige.
Og det er heller ikke nogen hemmelighed, at jeg synes, at det på sigt kunne være rigtig, rigtig fint, hvis mange af de midler, der blev afsat til psykiatrien, var varige midler, at de blev permanente, og at psykiatrien fik det nødvendige løft, som den har brug for –
Stine Brix (EL), 2017-12-15:
Jeg vil gerne sige tak for det tilsagn og også for det forslag til vedtagelse, som vi også står bag.
Jeg synes, det er rigtig stærkt.
Jeg synes også, at de initiativer, der kom fra den tidligere regering, viste, at man var meget optaget af psykiatrien.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om man fra Socialdemokratiets side helt principielt synes, det er rimeligt, at det er penge, som er taget fra førtidspensionister, folkepensionister, arbejdsløse og syge, som skal betale for en del af driften i psykiatrien og i øvrigt også for en række projekter.
Er det rimeligt, at det er den gruppe, som er dem, der har mindst, som skal betale for psykiatrien?
Yildiz Akdogan (S), 2017-12-15:
Jeg tror, at der i den samlede vedtagelsestekst ikke er nogen tvivl om, at vi gerne vil prioritere psykiatrien, og det har vi også gjort løbende.
Så jo, Socialdemokratiet vil gerne løfte psykiatrien og meget gerne også prøve at undgå at begå de samme fejl, så vi ikke hele tiden skal stå og snakke om, hvorfor psykiatrien er det sorte får i hele sundhedspolitikken.
Stine Brix (EL), 2017-12-15:
Det er rigtigt, at det var et af de største enkeltbeløb, men jeg synes, det hører med, at hvis vi kigger på den udvikling, der har været, kan vi se, at den faktisk er jævn.
I forhold til hvor mange midler der tilføres til psykiatrien, afviger 2015 og 2016 ikke nævneværdigt fra de foregående år.
Hvis man kigger i regionernes rapport om psykiatrien, kan man se, at vi har en nogenlunde konstant udvikling i tilførsel af midler på lidt over 2 pct.
Men det står jo i kontrast til, at antallet af patienter er markant stigende.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, om man fra Socialdemokratiets side ser et behov for at prioritere psykiatrien mere, i lyset af at der kommer flere patienter, som har brug for hjælp, og at vi ikke kan imødekomme det behov, der er i dag.
Yildiz Akdogan (S), 2017-12-15:
Initiativet blev sat i gang af en SR-regering, og ja, det blev afsat i form af satspuljemidler, og aldrig er der mig bekendt blevet sat så stor en sum af til at løfte psykiatrien.
Så det er rigtigt, at det var under en SR-regering, og at det var via satspuljen.
Jane Heitmann (V), 2017-12-15:
Jeg prøver bare at spørge igen: Kan ordføreren bekræfte, at de 2,2 mia. kr. var satspuljepenge, altså penge, som vi alle sammen var enige om at prioritere til psykiatrien – altså ikke den tidligere regerings prioritet, men satspuljemidler, som alle partierne bag satspuljen minus Enhedslisten var enige om at prioritere?
Kan ordføreren bekræfte det?
Yildiz Akdogan (S), 2017-12-15:
De 2,2 mia. kr. skulle bl.a. løfte kapaciteten – der skulle nye bygninger til – og løfte forskningsdelen og ikke mindst børn- og ungepsykiatrien.
Liselott Blixt (DF), 2017-12-15:
Jeg bliver nødt til at stille et spørgsmål, for nu hørte jeg i forbindelse med fru Jane Heitmanns spørgsmål om de 2,2 mia. kr., der kom fra satspuljemidler, og som var blevet tilovers, fru Yildiz Akdogan tale om, at det jo var første gang, der var sat så stort et beløb af, og der kunne jeg da godt tænke mig at høre, om fru Yildiz Akdogan ved, hvorfor beløbet blev så stort, altså 2,2 mia. kr., i forhold til hvad SR-regeringen selv ville have sat af.
Yildiz Akdogan (S), 2017-12-15:
Jeg ved, at ordføreren spørger, om det var noget, der dukkede op fra finansloven og derefter blev prioriteret.
De kunne måske være gået til skattelettelser, men det blev de ikke, for de blev prioriteret til psykiatrien, og det tror jeg både fru Liselott Blixt og jeg er meget, meget glade for, altså at psykiatrien fik en vigtig og en nødvendig saltvandsindsprøjtning.
Det er ikke tilstrækkeligt, for vi skal stadig væk arbejde for det, men det var nu et meget vigtigt løft, da det blev sat i gang.
Liselott Blixt (DF), 2017-12-15:
Her kunne jeg spørge om det samme, nemlig hvad der var grunden til, at der ikke kom flere penge til psykiatrien eller nogle andre vigtige områder, dengang da Enhedslisten støttede en rød regering.
Fru Stine Brix ved, hvordan det er, når man sidder og forhandler.
Fru Stine Brix ved ikke, om der kommer noget decideret til psykiatrien fra de midler, vi har afsat.
Fru Stine Brix aner ikke, hvad vi har siddet og forhandlet om, og hvilke aftaler vi har.
Det er jo sådan noget, man gør, når man sidder i et lukket rum.
Og fru Stine Brix ved også, at vi altid støtter Enhedslisten i, at man bør nedlægge satspuljen, og at pengene bør gå til dem, som de retmæssig er tiltænkt.
Det har vi støttet.
Men, ja, vi har valgt at gå ind og være med til at dele ud, så vi sikrer, at dem, pengene bliver taget fra, også får dem tilbage igen.
Stine Brix (EL), 2017-12-15:
Der er 400 millioner, hvis man lægger dem sammen over 4 år – det er sådan noget, som politikere altid gør – og det vil sige, at der er 100 millioner om året, bare for at man kan følge med derude.
Mit spørgsmål er, hvorfor man ikke har prioriteret det på finansloven.
Jeg har hørt mange partier, også Dansk Folkeparti, sige mange gange, at man hellere så, at psykiatrien var prioriteret via finansloven.
Så hvorfor har Dansk Folkeparti ikke arbejdet for, at psykiatrien fik nogle flere midler på finansloven?
Yildiz Akdogan (S), 2017-12-15:
Det er muligt, men jeg har ikke siddet 10 år som psykiatriordfører, men det, jeg kan sige til ordføreren, er, at 1,6 mia. kr. også kunne have været prioriteret til noget andet, men nu valgte den socialdemokratiske regering sammen med De Radikale og Dansk Folkeparti og de andre i satspuljekredsen at prioritere psykiatrien.
Man kan så spekulere i, om de 1,6 mia. kr. måske var blevet prioriteret på en anden måde under en anden regering, måske til skattelettelser, det skal jeg ikke kunne sige, for det er en hypotese, men jeg synes stadig væk, at vi skal være glade for, at den nødvendige saltvandsindsprøjtning blev sat i gang tilbage i 2013.
Liselott Blixt (DF), 2017-12-15:
Det, der er så rart ved at have siddet 10 år i Folketinget og været psykiatriordfører i 10 år, er, at man kender historien, og jeg ved, at SR-regeringen ville sætte 1,6 mia. kr. af, men oppositionen, der dengang bestod af Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti, fik presset beløbet op til 2,2 mia. kr.
Det er det, jeg spørger om, altså om ikke det netop var på grund af den opposition, der sad på daværende tidspunkt, at beløbet blev så højt.
Stine Brix (EL), 2017-12-15:
Ordføreren startede med at være meget vred over, at fru Yildiz Akdogan havde nævnt skattelettelser, men sandheden er jo den, at i den finanslovsaftale, som Dansk Folkeparti for kun en uge siden har indgået med regeringen, har man brugt milliarder på at give skattelettelser til f.eks. dem, der har fri telefon, men man har ikke brugt en eneste krone på psykiatrien.
Altså, det kan ordføreren jo ikke tale sig udenom.
Så kom der sådan en tale om, at nu skulle psykiatrien slet ikke nævnes særskilt, fordi det ville være diskriminerende – altså, det er godt nok en helt ny forklaring, jeg ikke har hørt før.
Gælder det så også for satspuljen, at man heller ikke skal nævne psykiatrien særskilt?
For mig lød det bare som en utrolig dårlig forklaring på, at man ikke har prioriteret psykiatrien på finansloven.
Så mit spørgsmål er: Hvorfor har man ikke det?
Der er jo helt åbenlyst et enormt stort behov, når der er kommet så mange flere patienter og bevillingerne slet ikke har fulgt med.
Marcus Knuth (V), 2017-12-19:
Det er jo fuldstændig selvmodsigende.
Lige før sagde ordføreren, at vi har behov for en reformation af et system, der går helt tilbage til slutningen af 70'erne og begyndelsen af 80'erne.
Men alligevel holder ordføreren hundrede procent fast i, at det skal være det samme, uændret i forhold til dengang.
Vi ønsker jo netop en reformation af systemet, hvor man siger: Integrationsbyrden er så stor, fordi så mange er kommet hertil.
Der sætter vi det på pause, og i stedet sætter vi massivt ind i nærområderne.
Vi sætter massivt ind for at bremse den migrantstrøm, der vandrer op igennem Afrika.
Vi støtter op om, at man bremser dem, der sejler over Middelhavet med livet på spil, således at der er færre, der drukner.
Vi kan ikke bare holde fast i et eller andet system fra 1979 og sige, at hvis bare vi gjorde ligesom i 1979, var hele verden er perfekt sted.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-12-19:
Jeg tror simpelt hen ikke på, at ordføreren ikke forstod, hvad jeg sagde.
For ordføreren er jo altså et almindelig godt begavet menneske.
Selv tak.
FN's kvoteflygtningesystem skal ikke være, som det var i 1979.
FN's kvoteflygtningesystem har behov for en markant opgradering, en markant udbygning.
Der er behov for, at markant flere lande i verden giver beskyttelse til kvoteflygtninge, der er behov for, at antallet af mennesker på flugt, som får mulighed for genbosætning igennem kvoteflygtningesystemet, øges – netop fordi så mange mennesker er på flugt, netop fordi asylsystemet er så uretfærdigt.
Alle de uretfærdigheder, vi alle sammen er enige om findes, kan vi bekæmpe gennem kvoteflygtningesystemet.
Og hvis man ønsker det, er det den forkerte vej at gå at sige: Nu tager vi ikke længere kvoteflygtninge.
Henrik Dahl (LA), 2017-12-19:
Det bakker vi selvfølgelig op om, og det er også derfor, vi ikke afskaffer det, men udsætter ordningen.
Men jeg siger også bare fuldstændig realistisk, at om 10 år vil hele systemet se anderledes ud, fordi det, vi har, er ved at være temmelig gammelt.
Hele det internationale flygtningesystem er i en kæmpestor krise, fordi det har den her mærkelige karakter af at være et lotteri, som jeg også var inde på i mit spørgsmål til ordføreren, når vi ser på FN-systemet, og fordi EU-systemet i det hele taget bare er i en kæmpestor krise.
Så jeg tror, at om 10 år har vi ikke et flygtningesystem, der på nogen måde ligner det system, vi har internationalt.
Vi har nok mere et system, der ligner det, som f.eks. Paul Collier anbefaler.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-12-19:
Hvad er Liberal Alliances holdning til FN's kvoteflygtningesystem?
Jeg ved det faktisk ikke, men jeg tror, at Liberal Alliance deler ambitionen om, at færre mennesker er tvunget til spontant at flygte, spontant at søge asyl, og om at flere omfordeles gennem et organiseret system.
Jeg tror, Liberal Alliance deler den ambition.
Er den beslutning, Danmark har truffet, om at suspendere tilslutningen til kvoteflygtningesystemet, god eller dårlig med hensyn til muligheden for at få udbygget, styrket og opgraderet FN's kvoteflygtningesystem?
Mattias Tesfaye (S), 2017-12-19:
Til at starte med vil jeg sige, at i de sidste mange år op til, at vi havde asylansøgere, der gik på motorvejene, tog EU samlet set mellem 4.000 og 8.000 kvoteflygtninge, og af dem tog Danmark 500.
Altså, i årevis har vi taget omkring 10 pct. af det samlede antal kvoteflygtninge, der kom til EU; det tror jeg også er en væsentlig del af diskussionen.
Jeg kan så forstå på Enhedslisten, at det ikke er den generelle flygtningepolitik i Danmark, som vi skal håbe der ikke er andre lande der kopierer – det er bare lige det enkelte element.
Men er det ikke lige præcis det, der er problemet?
Altså, hvis opgaven er at hjælpe folk, der er på flugt, og folk, der har brug for beskyttelse, så er det vel den samlede mængde af politikker, der vedtages i det her rum, som er det interessante.
Og der er vi i en historisk situation i de her år.
Vi har aldrig nogen sinde kunnet hjælpe så mange mennesker, som vi har gjort de sidste par år.
Det er da egentlig interessant, altså at vi i de sidste par år – bortset fra nogle få år efter anden verdenskrig – aldrig nogensinde har hjulpet så mange mennesker, som vi gør i de her år.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-12-19:
Der er faktisk tidligere nogle, der har spurgt mig, om 500 ikke bare er sådan en dråbe i havet.
Altså at der er så mange mennesker i verden, som er i fare, som har brug for beskyttelse.
Men man må jo i hvert fald sige, at for de 500 mennesker er det jo ikke en ligegyldig dråbe i havet, og man må jo også spørge sig selv: Er det bedre at hjælpe ingen, når nu man ikke kan hjælpe alle?
Det synes jeg ikke.
Det her handler også om, hvad det er for en retning, vi ønsker at verden bevæger sig i.
Jeg ville sådan ønske, at vi havde et globalt asylsystem, hvor færre søgte spontant asyl, og hvor flere blev genbosat gennem FN's kvoteflygtningesystem.
Det ville være så meget mere retfærdigt.
Men sådan et system bevæger vi os jo væk fra, når Danmark trækker støtten – i hvert fald for en periode, som altså er udefinerbar – til det her system.
Henrik Dahl (LA), 2017-12-19:
Jeg læste forleden dag i Berlingske et interview med den internationalt anerkendte ekspert i flygtninge Paul Collier, og hvis hans tal står til troende, kan man hjælpe 135 gange så mange flygtninge for et givent beløb.
Det er 135 gange så dyrt at hjælpe en flygtning her i Europa, som det er at hjælpe en flygtning i nærområdet.
Er det ikke helt irrationelt at bruge 135 gange så mange penge, når der findes et fornuftigt alternativ?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-12-19:
Jeg vil sige to ting.
For det første er det sådan, at langt, langt størstedelen af de mennesker, som er på flugt, befinder sig enten i nærområderne eller er internt fordrevne.
Så vidt jeg husker, er det over 95 pct. af verdens flygtninge, der er internt fordrevne eller er i nabolandene, så selvfølgelig er hovedopgaven at hjælpe mennesker på flugt i nærområderne.
Men for det andet: En måde at aflaste de nærområder er faktisk også at genbosætte gennem FN's kvoteflygtningesystem.
Og årsagen til det er jo bl.a., at der er nogle mennesker, som det kræver særlig mange ressourcer at beskytte.
Jeg talte på et tidspunkt med Andreas Kamm fra Dansk Flygtningehjælp, som fortalte om en kvinde i en congolesisk flygtningelejr, hvor alle de andre havde besluttet sig for, at hun var en heks.
Det krævede ualmindelig mange ressourcer at beskytte den kvinde.
At genbosætte hende gennem FN's kvoteflygtningesystem er altså en måde at frigive ressourcer i de nærområder, som ganske rigtigt løfter langt størstedelen af opgaven med beskyttelse af mennesker på flugt i verden.
Mattias Tesfaye (S), 2017-12-19:
Først lige noget til de historiske referencer til Poul Hartling og Anker Jørgensen: Jeg tror nu, at Enhedslisten alt andet lige må være mere tilfredse med den eksisterende lovgivning end den, der var i 1970'erne før vores udlændingelov fra 1983.
Det er i hvert fald en lovgivning, der giver asylansøgere og flygtninge mange flere rettigheder, end de havde dengang.
Så siger Enhedslistens ordfører, at hun håber, at der ikke er nogen, der lader sig inspirere af Danmark.
Lad os nu antage, at andre lande faktisk blev inspireret af Danmark, altså at de havde et asylsagsbehandlingssystem som os med et flygtningenævn; at man havde et retskrav på at få en bolig; at man internationalt set fik ret høje overførselsindkomster; at man fik læger og psykologer stillet til rådighed; at der var skoler til børnene; at man kunne bruge vores sygehuse fra dag et, selv om man aldrig havde betalt en krone i skat i landet; at der var integrationsprogrammer; at man fik arbejdstilladelse; at et land betalte 0,7 pct. af BNP i ulandshjælp, og at der var soldater, der satte livet på spil i krigsområder.
Lad os nu antage, at resten af verden lande gjorde sådan.
Altså, ville verden så ikke være et bedre sted?
Skulle vi ikke tværtimod håbe, at andre lande lod sig inspirere af dansk flygtningepolitik?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-12-19:
Arh, hr. Mattias Tesfaye; enten er ordføreren ekstremt polemisk, eller også har ordføreren ikke hørt efter – og jeg håber på det sidste.
Jeg gjorde meget ud af i min tale at sige, at jeg synes, at Danmark gør alle mulige ting, også på flygtningeområdet, som vi har grund til at være stolte af, og hvor jeg da i den grad håber at resten af verden ville lade sig inspirere, f.eks. i forhold til at yde udviklingsbistand m.v. Det punkt, jeg taler om, er det punkt, som den her debat handler om, nemlig kvoteflygtningesystemet.
Og lige på det punkt håber jeg da ikke, at flere lande vil lade sig inspirere af Danmark.
For Danmark er mig bekendt – medmindre der er sket nyt på området, siden jeg sidst tjekkede det – det eneste af de lande, som tager imod kvoteflygtninge, der har valgt at reagere på flygtningekrisen ved at sige, at nu stopper vi med det.
Og det synes jeg er så ualmindelig ærgerligt, og det håber jeg ikke at andre lande også vil gøre.
For derved bevæger vi os væk fra det, som jeg tror hr. Mattias Tesfaye og jeg er enige om, nemlig et mål, der hedder: Tænk, hvor ville verden være et mere retfærdigt sted, hvis færre søgte spontant asyl og flere blev omfordelt, genbosat gennem et organiseret system med FN i spidsen.
Jacob Mark (SF), 2017-12-19:
Tak for talen.
Hele den tankegang, som forskeren Paul Collier, tror jeg han hedder, fortalte om på DR2, er jo netop den, at man i fremtiden skal hjælpe flere i nærområderne for så ikke at hjælpe så mange, der kommer spontant op til f.eks. de europæiske lande.
Det siger han vi har været for længe om at indse.
Men den tankegang hviler jo også på ideen om, at man er nødt til at aflaste nærområderne.
Altså, hovedparten skal hjælpes i nærområderne, ja, men man er også nødt til at aflaste nærområderne, for de kan ikke løfte det hele.
Er ordføreren så ikke enig i, at når man nu lukker for den her kvoteflygtningeordning, og hvis andre lande gjorde det samme, så ødelægger man faktisk fundamentet for ideen om et nyt asylsystem, hvor man hjælper mere i nærområderne?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-12-19:
Ordføreren for Socialdemokratiet siger, at det bare lige er det her enkelte element.
Jeg synes ikke, at FN's kvoteflygtningesystem bare lige er et enkelt element.
For mig at se er FN's kvoteflygtningesystem en helt, helt afgørende nøgle til den globale opgave, som verden står over for, nemlig at forsøge at hjælpe de mange, mange millioner mennesker, som er på flugt, og skabe et mere retfærdigt flygtningesystem.
Det er ikke et lille ligegyldigt element, det er et helt afgørende element.
Og der er det fuldstændig rigtigt, at mange lande i verden ikke tager kvoteflygtninge.
Det er et problem, det er et kæmpemæssigt problem.
Vi skal lægge pres på de lande, og vi skal inspirere de lande til at tage imod kvoteflygtninge, så vi kan få et mere retfærdigt fordelingssystem i verden.
Hvordan gør man det bedst?
Jamen det gør man da ikke ved at sige, at nu vil Danmark ikke længere tage kvoteflygtninge.
Marcus Knuth (V), 2017-12-19:
Men når det kommer til kvoteflygtninge, blev det her system jo sat i søen i 1979, som ordføreren selv siger, og kørte op igennem 80'erne og 90'erne osv.
Der var ikke tusindvis af spontane asylansøgere, der vandrede op igennem Europa for at søge asyl i Danmark i det antal, vi har set de seneste år.
Der var ikke de integrationsproblemer – massive integrationsproblemer – som er vokset frem over de sidste et, to, tre årtier.
Kan ordføreren ikke – uagtet lovforslaget, vi skal behandle i morgen, uagtet det, vi taler om her i dag – se en eller anden logik i at revurdere et system, som blev sat i søen for 40 år siden, idet det er nogle helt andre udfordringer, vi står over for i dag?