Carl Valentin (SF), 2021-05-11:
Tak for ordet.
Det vælter ind; det vælter ind med uendelige mængder af meningsløse reklamer i danskernes postkasser.
113.432 t trykte reklamer om året ifølge Miljøstyrelsens seneste opgørelse fra 2016.
Når vi taler om brug og smid væk-kultur, er det her måske et af de allermest grelle eksempler.
Og det er ikke engang brug og smid væk-kultur, nej, det er i rigtig mange tilfælde bare smid væk-kultur, fordi mange af de her reklamer ikke engang bliver brugt, men bare ryger i postkassen og så direkte videre i affaldsspanden bagefter.
Jo, det har vi, fordi vi har en håbløs gammeldags ordning i Danmark, som er indrettet sådan, at man antager, at folk gerne vil spammes med reklamer i stedet for at antage, at de egentlig gerne vil være fri.
Derfor har SF i dag fremsat et forslag om at vende ordningen på hovedet, så vi i stedet for at have en Reklamer Nej Tak-ordning fremover har en Ja Tak-ordning – for at spare klimaet, for at spare miljøet og for at spare på vores ressourcer, men egentlig også fordi postkasserne er borgernes.
Det er ikke virksomhedernes postkasser, og derfor skal borgerne have serveretten og ikke virksomhederne.
Det er da egentlig et meget simpelt princip.
Et andet simpelt princip er, at det grønne valg skal være det lette valg.
Vi skal belønne dem, som træffer det grønne valg.
Jeg tror egentlig lige så godt, at vi politikere kan vænne os til, at det er den tilgang, vi skal have i det hele taget, når vi laver lovgivning herinde, altså at det grønne valg skal være det lette valg, og selvfølgelig skal det også være det med reklamerne.
»Ej, men det er da ikke så svært at melde sig fra« er der så masser, der siger i debatten.
Jeg hører godt nok noget andet.
Jeg har godt nok hørt mange henvendelser fra folk, der har problemer med at melde sig fra, og som bliver spammet med reklamer, hver eneste gang de flytter adresse.
Men selv hvis vi nu antog, at dem, der påstod det her, havde ret, hvis det nu var supernemt lige at melde sig fra, og at der aldrig var nogen problemer, så skulle vi da stadig væk indrette det sådan, at byrden lå hos dem, der traf det samfundsskadelige valg, det sorte valg, i stedet for hos dem, som træffer det bæredygtige valg.
Det er da et simpelt og godt princip.
Det her er en folkesag.
Der er en undersøgelse fra Coop, der har vist, at danskerne ikke bare vil have en Reklamer Ja Tak-ordning.
Nej, 55 pct. af danskerne vil direkte forbyde de her reklamer, så at vende ordningen på hovedet burde da være det mindste, vi kunne gøre.
Det burde ikke være så svært at bakke op.
Jeg bliver nødt til at svare på nogle af de her påstande, som jeg hører i den her debat her.
Nej, det er ikke lige meget, at der kommer tonsvis af reklamer ind af brevsprækken, bare fordi de ryger til genbrug.
For reklamer er faktisk rimelig svære at genanvende, og de kan ikke genanvendes direkte til nye tilbudsaviser.
De kan kun downcycles, som det hedder, og det er, fordi det er en kompleks proces at fjerne tryksværte og derefter blege papiret, og det synes jeg er vigtigt at have med i debatten.
For det betyder, at vores voldsomme reklameforbrug altså laver et kæmpe ressourcespild.
Derudover ligger det jo også i affaldshierarkiet, at vi ikke bare skal genanvende, men at vi skal forebygge affald, og det er jo præcis det, som det her forslag gør.