runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-08:
Hvis man i yderste konsekvens forestillede sig, at det faktisk var op til en veluddannet medarbejder og den enkelte borger at finde ud af, hvad det var, borgeren havde brug for af hjælp, så ville man da kunne frigøre ressourcer – til at gå ud at definere samtlige de opgaver, som kommunen mener den vil betale for at få løst, få målt tid, få prisfastsat, få fjernet transaktionsomkostningerne, der er forbundet med, at man skal købe og afregne og dokumentere, at man har leveret visiterede ydelser.
Det er da ressourcer, som man kunne frigøre og dermed overlade til veluddannede medarbejdere og borgeren selv at definere i hverdagen.
Så jo, man ville faktisk kunne frigøre administrative ressourcer til ældreplejen, hvis man turde.
Jeg er jo gammel nok til at kunne huske, at sådan var det engang, og jeg synes ikke kun, det var dårligt.
Men jeg ved også, at målet dengang med at ændre på præmisserne jo netop var, at man også gerne ville have noget økonomistyring.
Det synes jeg nogle gange glemmes i det her.
Vi har fået rigtig meget økonomistyring ud af den måde, man har organiseret ældreområdet på over tid, men måske har man bare presset citronen for meget.
Jane Heitmann (V), 2021-04-08:
Jamen jeg bliver nødt til at sige til SF's ordfører, at her taler vi jo ikke i yderste konsekvens.
Det her er ikke yderste konsekvens.
Og jeg har stadig væk ikke fået et klart svar på, hvordan medarbejderressourcerne bliver frigivet med det her lovforslag.
Hvad er det, der konkret skaber mere nærvær?
Er det, at man fjerner kvalitetsstandarden?
Er det det, der skaber nærvær i SF's optik?
Hvad er det, der skaber øget kvalitet?
Hvor er det, vi er henne?
Jeg bliver bare nødt til at spørge om det igen, for jeg er fuldstændig på linje med FOA.
Jeg hører sådan en masse buzzord fra SF's ordfører.
Vi mangler bare, at ordføreren også lige siger new public management, så er der fuld plade.
Men kan ordføreren ikke lige blive lidt mere konkret?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-08:
Jeg ville ellers også gerne sige new public management, for det er selvfølgelig også helt klart et tema.
Jeg synes jo i virkeligheden, at det her ikke er buzzord.
Jeg mener det seriøst, når det er sådan, at jeg siger, at fru Andersen selv skal have mere indflydelse på, hvad det er for en hjælp, hun rent faktisk selv synes hun har brug for.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-08:
Jeg er simpelt hen nødt til at kommentere, for SF's ordfører står og siger det her med, at fru Hansen selv skal have mulighed for at få indflydelse, men I har jo skrevet ud af aftalen, at fru Hansen har ret til at vælge noget andet, hvis hun modtager et dårligt tilbud.
Det giver simpelt hen ikke nogen mening, det hænger ikke sammen.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre SF om noget, for jeg kan huske, at det var nogle af de drøftelser, vi havde, da vi sad og forhandlede den her aftale, og det var faktisk en af de ting, jeg ret konkret spurgte ind til.
Jeg spurgte ind til, om det her egentlig ikke vil betyde, at man bare sætter kommunerne fri på bekostning af de ældre.
Det er jo det, aftalen betyder.
Man siger jo, at det er vigtigt, at kommunerne ligesom får indrettet sig på en måde, de synes er god.
Det er bare ikke så vigtigt i sidste instans, at de ældre bliver hørt.
Kan ordføreren bekræfte det?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-08:
Nej, det kan jeg ikke af den simple grund, at vi jo netop fik skrevet ind i aftalen, at det var afgørende vigtigt, at det her ikke kun handlede om at sætte nogle kommuner fri, men at det faktisk også handlede om at give borgerne større indflydelse på den hjælp, som de skal modtage.
Jeg tror, at hvis man spørger borgerne, hvad de gerne vil have indflydelse på i forhold til den hjælp, de skal modtage, så vil de fleste borgere være mere optaget af, hvad det er for en hjælp, de får i hjemmet i hverdagen, end af firmalogoet på hjemmeplejebilen.
Det er det samme personale, der kommer i hjemmet, de er bare ansat i forskellige virksomheder, men det er ikke det, der gør forskellen, hvad angår de opgaver, man løser i hjemmet.
Tænk, hvis vi turde at sige til det veluddannede personale og til fru Hansen: Det er vi sikre på I er bedre til at klare selv.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-08:
Jamen det tør vi sådan set godt.
Det var derfor, vi ikke kunne være en del af aftalen.
Vi har nemlig stor tiltro til, at fru Hansen selv kan finde ud af at vælge noget andet, hvis hun får et dårligt tilbud fra kommunen.
Det er jo det, som SF nu har fået skrevet ud af aftalen og står og afviser at skrive ind i det her lovforslag.
For man kan jo stemme med fødderne, og det, SF faktisk hindrer med det her det konkrete lovforslag, er jo, at man aktivt kan vælge noget andet.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om SF så også mener, at det er bøvlet og bureaukratisk, at danskerne generelt kan vælge frit mellem tilbud, som er betalt af danskernes skattekroner.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-08:
Faktisk tror jeg, de fleste ældre tænker, at de rigtig gerne vil være fri for at have brug for hjemmehjælp.
De vil faktisk helst være fri for, at der kommer hjemmehjælpere ind i deres hjem.
Når de kommer, vil de ældre gerne have, at dem, der kommer, er velkvalificerede og løser de opgaver, som borgerne selv synes er vigtigt at få løst.
Jeg kunne godt se for mig, at fru Hansen skulle have mulighed for at sige, at det ikke skal være Susanne, men at det helst skal være Malene, fordi kemi også betyder noget.
Men en kommunal medarbejder, der kommer ind i borgerens hjem, er jo ikke en kommunedame; det er veluddannede Susanne, veluddannede Malene eller veluddannede Peter, som kommer og tager sig af de opgaver, der skal løses i hjemmet i et samarbejde med borgeren, og det synes jeg faktisk er vigtigere, end at man kan vælge firmalogoet på bilen.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-04-08:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg hører sådan set ordføreren og Dansk Folkeparti være vældig enige om, at det, der er helt centralt, er at sikre den gode pleje for den enkelte ældre derude.
Det tror jeg vi har kæmpet mange gange for at sikre at man faktisk får løst derude.
Derfor undrer det mig i forhold til den her aftale, at der ikke er skrevet ind, at man faktisk skal sikre bedre pleje, at man skal sikre veluddannede medarbejdere, altså så der ligesom var nogle hegnspæle, der sikrede det her, i stedet for at sige, at nu lægger vi det op til kommunerne.
Jeg tror sådan set på, at kommunerne har den gode hensigt, men vi oplever jo altså også rigtig mange steder, hvor det går galt, og hvor der er brug for nogle hegnspæle, der sikrer, at kommunerne ikke gør hvad som helst.
Så hvorfor er de hegnspæle ikke med i forhold til uddannelse og at sikre et minimum af pleje?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-08:
Der er jo faktisk netop skrevet ind i aftalen, at det her ikke skal forringes, men faktisk skal føre til forbedringer, både for borgeren og sådan set også for de ansatte, der skal løse opgaverne derude.
Vi har store rekrutteringsproblemer i forhold til sundhedspersonale i kommunerne, og vi er derfor også glade for, at finansloven har afsat midler til, at vi netop kan få uddannet ufaglært personale.
Det tror jeg faktisk godt kan lade sig gøre.
Det med kendt personale, kemi og gode relationer betyder faktisk noget.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-04-08:
Jamen det er vi i Dansk Folkeparti sådan set meget enige i, men det er jo ikke det, der står i aftalen, det er jo ikke det, der bliver sikret.
Her bliver det faktisk lagt ud til kommunen.
Hvis man så vil anke og klage over det, siger Ankestyrelsen, at med det her regelsæt har de ikke så mange andre værktøjer end at sende det tilbage til kommunen, for det er jo kommunen, der har bestemt, hvad der skal gøres, og det kan de ikke rigtig gå ind og forholde sig til.
Så der er heller ikke en klagemulighed.
Burde der ikke være det
reelt set?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-08:
Jo, det kunne man godt reelt set sige at man skal være opmærksom på.
Men sådan er det jo nogle gange med forsøg, altså man prøver noget af og følger det tæt.
Det er jo tanken, at lige præcis de her projekter også skal følges tæt.
Jeg synes, det er rigtig svært at se, hvordan man kommer fra et meget rigidt system i dag, hvor vi herindefra har siddet og defineret, præcis hvad det er, der skal foregå i kommunerne, ned til mindste detalje, og så til det, at rigtig mange borgere faktisk føler sig fremmedgjort over for nogle af de ting, som vi har skrevet ned i mindste detalje herinde, og i forhold til at skabe mulighed for, at man netop selv kan få indflydelse på de opgaver, der skal løses.
Som princip bakker SF op om, at borgerne skal have meget større indflydelse på den hjælp, som de selv skal modtage.
Vi har netop understreget i behandlingen af aftalen her, at det for os ikke var vigtigt at give kommunerne stor frihedsgrad, selv om jeg faktisk tror, at kommunerne er interesserede i at give deres borgere den hjælp, som de selv synes de har brug for.
Men det har været vigtigt for os at understrege, at borgerne også selv skulle have større indflydelse.
Det er svært at forestille sig, at man kan lave en udliciteringsaftale, der giver borgerne indflydelse på den kvalitetsstandard, som kommunen efterfølgende skal lave køb og salg efter.
Mette Abildgaard (KF), 2021-04-08:
For mig er det sådan set ikke afgørende at skabe fleksibilitet for kommunerne.
For mig er det afgørende at skabe fleksibilitet for borgeren og give mulighed for det frie valg.
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at sådan en aftale her, som kunne rumme meget godt, som vi kunne lære af, og som vi kunne inddrage fremadrettet, bliver gjort smal, fordi man vælger at fratage de ældre det frie valg.
Som princip, bakker SF så fortsat op om princippet om det frie valg for ældre i ældreplejen?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-08:
Jeg læste godt den artikel.
Jeg synes faktisk ikke, at den var helt sand.
For det, som avisen har gjort, er, at den har set, hvor mange fra nogle bestemte nationer der er udrejst.
Og det er rigtigt, at der f.eks. er færre syrere.
Det er, fordi der er markant færre syrere, der har fået afslag på asyl.
Så er der til gengæld nogle andre, hvor der er flere, der er udrejst.
Og samlet set har vi ikke set noget fald i antallet af afviste asylansøgere i forhold til udrejse, på nær det, der har været påvirket af covid-19-situationen – men ellers ikke.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-08:
Tak for det, og tak for talen.
Det er tydeligt, at Venstre står, hvor Venstre hele tiden har stået, også når det handler om det frie valg.
Jeg er meget stor tilhænger af, at borgere har stor indflydelse på, hvad det er for et liv, de skal leve, når de bliver ældre.
For nylig kunne vi høre et eksempel fra Nordjylland, hvor en kvinde ikke kunne få vasket sin ryg, fordi det ikke var en del af kvalitetsstandarderne.
Kan ordføreren slet ikke se for sig en mulighed for, at borgeren reelt får indflydelse på, hvad det er for nogle opgaver, der rent faktisk skal løses i hjemmet, mere end at borgeren får indflydelse på, hvad det er for et logo, der er på firmabilen?
Jane Heitmann (V), 2021-04-08:
Jeg synes da, man skal give borgerne masser af indflydelse og masser af muligheder for at vælge det, som passer bedst til den enkelte, og det er jo lige præcis det, som vi i Venstre som et frihedselskende parti står for, har stået for og også i fremtiden vil stå for.
Men det er jo ikke det, der ligger i det lovforslag her.
For det, der ligger i det lovforslag her, er reelt at give kommunerne en mulighed for at begrænse det frie valg, altså at man i stedet for at give mulighed for både at kunne vælge en privat og en offentlig aktør her giver kommunerne mulighed for kun at kunne vælge én aktør, og det er at stramme skruerne omkring borgerne.
Og jeg er helt enig med Ældre Sagen, som undrer sig over, at man vil udfordre det frie valg.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-08:
Tak for det.
Tværtimod er der jo lagt op til, at der er mange muligheder.
Det her handler jo ikke kun om, hvad kommunerne synes er en god idé.
Vi har jo netop kæmpet ind i aftalen, at der i høj grad også skal tages hensyn til, hvad det er for nogle ønsker, som borgeren kunne have til en anderledes måde at løse opgaverne på.
Når vi eksempelvis ser, at frit valg af plejehjem jo reelt ikke er særlig frit, fordi det bliver et spørgsmål om, at man skal tage den plads, der nu engang er til rådighed, så har vi udstukket nogle løfter og nogle garantier, som i praksis ikke kan lade sig gøre i virkeligheden.
Giver det ikke god mening, at man lader det være op til borgeren og de ansatte at finde den rigtige løsning i den enkelte situation?
Jane Heitmann (V), 2021-04-08:
Når jeg læser høringssvarene fra bl.a. Selveje Danmark, OK-Fonden og Dansk Erhverv, vil jeg sige, at det ikke er det indtryk, man får, altså når man læser høringssvarene, at man sådan set styrker det frie valg her omkring friplejeboliger.
Det vil jeg bare sige.
Men det kan jo være, ordføreren læser dem helt anderledes, end jeg gør.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-08:
Tak for det.
Rigtig meget lovgivning har skabt bureaukrati, som trods de modsatte hensigter reelt har stillet borgerne i en situation, hvor de har meget, meget lidt indflydelse på, hvad det er, der skal gøres i forhold til den enkelte.
Jeg havde derfor også gerne set, og det vil jeg ikke lægge skjul på, et mere vidtgående forslag end det, som er fremsat i dag.
Det administrative bureaukrati er ressourcer, som man i stedet kunne have brugt til mere tid til de borgere, som har brug for hjælpen og for plejen.
Men jeg synes alligevel, at det var en god dag, da vi i december indgik en politisk aftale om at sætte ældreområdet fri.
Jeg havde som sagt gerne set, at den havde været mere vidtgående, og jeg synes, det er besynderligt, at man kan være modstander af et forslag, som handler om afbureaukratisering og om muligheden for at sikre en bedre ældrepleje, men så meget for de partier, som normalt hylder afbureaukratisering af lovgivningen.
Velfærdsaftalen på ældreområdet skal være med til at give personalet mere rum til faglighed, den faglighed, som man kan sætte i spil, når man har mulighederne for det, og borgerne skulle også rigtig gerne opleve både mere nærhed og bedre omsorg og pleje, men bestemt også mere indflydelse på den hjælp, som de skal modtage.
Det synes jeg der er et stort behov for, efter at man alt for længe har tyet til mere standardisering og privatisering som et forsøg på at løse udfordringer på ældreområdet, vel at mærke økonomiske udfordringer.
Derfor er vi i SF glade for, at vi nu tør lægge ansvaret ud til dem, som er tættest på borgerne.
Vi håber, at forsøgene kan gøre os klogere på, hvordan vi kan give ældre meget mere indflydelse på den hjælp, som han eller hun selv mener at have brug for, men også at give lokale ledere og medarbejdere mere frihed til at bruge deres faglighed til at løse opgaverne på den mest hensigtsmæssige og kvalificerede måde.
Jeg håber, at velfærdsaftalerne også vil kunne danne baggrund for flere forsøg med faste teams i ældreplejen, hvor borgeren får kendt personale i hverdagen.
Ældretopmødet viste i hvert fald, at der var rigtig stor enighed om, at det er en af de veje, som vi skal gå, nemlig at vi skal sørge for, at borgeren møder kendt personale i hverdagen.
Vi håber, at de udvalgte kommuner, Langeland, Middelfart og Viborg, vil drage nytte af de øgede frihedsgrader, men selvfølgelig også, at deres læring og erfaring vil kunne blive spredt ud til resten af landet, hvis de opfølgende evalueringer viser, at erfaringerne er bæredygtige.
Det synes jeg vi skylder os selv, hinanden og borgerne at prøve af.
Det er et lille og afgrænset forsøg, som vi har mulighed for at følge tæt.
Derfor vil jeg bare opsummerende sige, at SF stemmer for forslaget.
Mette Abildgaard (KF), 2021-04-08:
Tak for det, og tusind tak til fru Kirsten Normann Andersen for talen.
Ordføreren undrer sig over, at alle partier ikke kan bakke op om det her, hvor formålet er at afbureaukratisere.
Og når det bliver fremlagt på den måde, så kan jeg da sådan set godt forstå, at det er en undren.
Jeg tror sådan set også, at man ville kunne opnå væsentlig større tilslutning til det her lovforslag, hvis der blev opstillet en enkelt hegnspæl ekstra.
Der er to sider med hegnspæle.
Vi kunne bare tilføje en enkelt ekstra, som tydeligt beskrev, at borgerne var sikret deres frie valg også fremadrettet.
Vil SF være med til at opstille sådan en hegnspæl, hvis vi stiller det som et ændringsforslag?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-08:
Nej, for den hegnspæl, som fru Mette Abildgaard taler om, handler netop om, at man skal sikre, at der også er private udbydere – eller modsat, for en kommune kan jo også vælge at sige, at man overlader det til en privat udbyder at tage sig af hele ældreplejen.
For forudsætningen for udbud er jo netop, at man laver rigide standarder, hvor man ved, hvad man har solgt, eller hvad man har betalt for.
Og der skal være mulighed for at skabe en mere fleksibel opgaveløsning i dagligdagen, så vi undgår det, som skete for borgeren i Nordjylland, der pludselig får at vide, at hun ikke kan få vasket ryggen, fordi det ikke er en del af kvalitetsstandarderne.
Det synes jeg er en rigid måde at løse opgaverne på.
Jeg tror, der er mange borgere, der selv har en fornemmelse af, hvad de har mest brug for hjælp til i hverdagen.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-08:
Vi går i Liberal Alliance rigtig meget ind for at give både kommuner og institutioner frihed til selv at udtænke, hvordan servicen bedst muligt kan tilrettelægges.
Men det er under den forudsætning, at borgeren har en mulighed for at vælge noget andet, hvis de ting, som institutionerne finder ud af, ikke er til borgerens gavn, men i stedet til institutionens gavn.
Her vil man fjerne det frie valg for de ældre, og det forstår jeg simpelt hen ikke at SF vil være med til.
SF bryster sig af at være anderledes end Socialdemokraterne – det har man i hvert fald tidligere gjort – altså at man var mindre system og mere frihed end Socialdemokraterne.
Det her er jo et af flere eksempler på, at SF er blevet socialdemokrater bare med en anden listebetegnelse.
Hvad nu, hvis det var folkeskoleområdet?
Hvad nu, hvis man i tre kommuner ophævede retten til, at forældre kunne sende deres børn på friskole?
Ville SF også stemme for det?
Eller har SF én politik for forældre og deres børn og en anden politik for de ældre, som ikke skal have de samme rettigheder?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-08:
Nu er det nok mere rimeligt at sammenligne friplejehjem med en friskole, tænker jeg, og det mener jeg oprigtigt det er.
Når vi taler det frie valg, som ordføreren advokerer for, handler det jo udelukkende om, at man kan vælge et andet firma til at løse nøjagtig de samme opgaver, som det kommunale personale skal lave.
Det er en forudsætning for, at man kan lave det her udbud, at man præcis ved, hvad det er for nogle opgaver, man har bedt virksomheden om at løse, præcis hvor lang tid det må tage at løse opgaverne, præcis hvad prisen er.
Den eneste frihed, der her gives borgeren, er, at man, hvis man synes, det er for lidt, så kan købe lidt mere.
Det er den eneste frihed, som man reelt har givet borgeren med det frie valg.
Måske kunne det give mening, at borgeren i stedet for at få rigtig meget hjælp bare fik et opkald.
Nogle borgere vil kunne klare sig længere tid alene i eget hjem, hvis de havde trygheden ved, at de kunne få fat i nogen, hvis det var sådan, at der blev behov for det.
Den mulighed er der bare ikke i den måde, som man har organiseret ældreplejen på i dag.
Henrik Vinther (RV), 2021-04-08:
Jeg ved ikke, hvad det er for nogen steder, vi skal hen, for at forklare det.
Jeg er ikke bekendt med, at der skulle være nogen handler i det her ud over den gode handel, der er i, at kommuner, som i dag er underlagt nogle regler, får mulighed for prøve af, hvad der sker, hvis man tænker ud af boksen i forhold til det.
Det synes jeg er en god idé.
Det synes Radikale Venstre er en god idé, og derfor er vi med i aftalen.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Tak, formand.
På linje med det, jeg spurgte Socialistisk Folkepartis ordfører om, kunne jeg godt tænke mig at høre, om De Radikale er enige i, at de ældre, som ikke bryder sig om, at en medarbejder, der bærer f.eks. det muslimske tørklæde, kommer ind i deres hjem, skal have mulighed for at vælge det fra.
Det kan jo nogle gange være, fordi man ikke er en af dem, der synes, at indvandringen fra den muslimske verden er fantastisk, og så kan det være meget grænseoverskridende pludselig at skulle blive mødt med den slags symboler i sit eget køkken, i sin dagligstue eller måske endda til hjælp i sådan intime sammenhænge.
Så er hr. Henrik Vinther og De Radikale enige i, at det selvfølgelig skal være muligt for ældre at fravælge folk, der bærer synlige islamiske symboler?
Henrik Vinther (RV), 2021-04-08:
Jeg har fuld tillid til, at man ude i kommunerne kan tilrettelægge en pleje, hvor man tager hensyn til, hvad der er af ønsker og behov hos den enkelte ældre, herunder hvem der kommer i hjemmet.
Men hvis det, hr. Morten Messerschmidt spørger til, er, om jeg vil være med til at lave en lovgivning, som fortæller, at man ikke kan bære tørklæde, når man er på arbejde i ældreplejen, så er svaret nej.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Altså, det kunne jo være, at hr. Henrik Vinther på vegne af sit parti bare ville sende et signal ud til kommunerne.
Det her er jo en aftale, man har lavet, og som så implementeres ved lov, og det vil da være ganske betydningsfuldt, hvis man som kommunal leder eller privat leder kan sige, at det er et ønske fra dem, som har lavet aftalen, at man skal kunne fravælge medarbejdere, som bærer tydelige islamiske symboler.
Så hr. Henrik Vinther behøver slet ikke at fremsætte lovforslag eller tænke i de retninger; han behøver bare at sige det: Ja, det skal være muligt at fravælge.
Henrik Vinther (RV), 2021-04-08:
Jeg er nødt til at gentage mit svar fra lige før, som er, at det har jeg tillid til man kan finde ud af ude lokalt.
Hvordan man klæder sig på i ældreplejen, som er inden for den lovgivning og den kutyme, der er, blander jeg mig ikke i.
Det tror jeg godt man kan finde ud af at håndtere der, hvor man tilrettelægger ældreplejen helt generelt.
Mette Abildgaard (KF), 2021-04-08:
Ordføreren brugte den formulering, at det eneste, man gjorde her, var at tænke ud af boksen.
Det synes jeg godt nok er sådan en meget ekstrem måde at tænke ud af boksen på.
Og jeg synes jo, at hele formålet med at lave forsøg skal være, at man har en interesse i at udbrede det til resten af landet.
Der skal jo være et formål med, at man laver de her forsøg.
Så derfor vil jeg bare høre, om Det Radikale Venstre virkelig leger med tanken om at udbrede til resten af landet, at de ældre ikke skal have et frit valg i forhold til plejeopgaver, omsorgsopgaver, mad osv. Er det en tanke, man leger med og eksperimenterer med i Det Radikale Venstre, og som man lige nu vil have afprøvet om virkelig skal udfoldes til resten af landet?
Henrik Vinther (RV), 2021-04-08:
I udgangspunktet er svaret nej.
Det er godt, at der er et frit valg, og de kommuner, som er med i forsøget her, har stadig væk mulighed for, hvis man ønsker det i kommunalbestyrelserne, at sikre, at der er et valg, som også er privat.
Mette Abildgaard (KF), 2021-04-08:
Men hvis man ikke er interesseret i at udbrede det; hvis man allerede nu kan sige hundrede procent sikkert, at det kommer man ikke til at udbrede til resten af landet, fordi man principielt mener, at borgeren har ret til frit valg, hvilket jeg mener borgeren har, hvorfor skal vi så ikke opstille en hegnspæl, som i det her forsøg giver tryghed for de ældre i de kommuner – en hegnspæl, der sikrer det frie valg?
Vil Det Radikale Venstre være med til det?
Henrik Vinther (RV), 2021-04-08:
Jeg er helt tryg ved, at både ordførerens og mit eget partis medlemmer af kommunalbestyrelserne rundtomkring, også i de fire kommuner, der er med i forsøget her, vil vide at sikre, at det, man mener er bedst i den kommune, også bliver tilbudt til de borgere, der er i kommunen.
Generelt mener jeg, det er godt, at man kan vælge mellem forskellige udbydere; det tror jeg helt generelt vi har godt af at kunne.
Her er der tale om, at vi forsøger os frem ved at se på, hvilke rammer vi kan justere på, så det bliver mindre bureaukratisk at planlægge den pleje, der er derude i dag.