runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (DF), 2026-01-22:
Som jeg startede med at sige: Det skal ministeren have ros for, altså at ministeren har sat sig i spidsen for det arbejde.
Jeg kan bare ikke se, hvad der står i vejen for, at man stemmer for.
Så kan det sagtens være, at arbejdet med det her lovforslag om at ændre valgloven må sættes på pause, hvis der kommer et valg lige om lidt.
Det er der hele tiden mange, der gisner om – hvornår, hvordan og hvorledes – men det er der ingen, der ved, andre end statsministeren.
Men derfor kan man bare stadig væk godt støtte det her, hvis man virkelig mener det, og så fortsætte med det arbejde, som jeg kan høre at ministeren er i gang med.
Jeg synes ikke, der er en modstrid.
Sophie Løhde (V), 2026-01-22:
Jeg er enig i, som ordføreren også påpeger, at det er godt at tænke sig om.
Man kunne tilføje: Alternativet ville trods alt være værre.
Som jeg nu har gentaget, også over for den foregående spørger, ved jeg af gode grunde ikke, hvornår der bliver afholdt folketingsvalg.
Hvis folketingsvalget bliver afholdt om en måned, siger det sig selv, at vi ikke lige kan nå at lave det her på en måned.
Men nu sætter vi arbejdet i gang.
Det brev, jeg modtog – også fra spørgerens eget parti – blev altså først sendt i oktober måned, og det er det, jeg også har sendt svar på til partiet fra Danmarksdemokraterne og de øvrige partier, der har skrevet under på svaret, om at lade os få det her arbejde sat i gang.
Lad os få set på det, og lad os så samles rundt om bordet.
Hvis det bliver før et folketingsvalg, er det jo godt.
Men jeg aner ikke, hvornår det folketingsvalg bliver udskrevet, ud over at jeg ved, at vi har vores grundlov i Danmark, der ligesom sætter en deadline for, hvornår det i hvert fald senest skal være udskrevet.
Claus Jørgensen (SF), 2026-01-22:
Tak for det, og tak for talen.
Vi kan se, hvordan Putin ovre i Ukraine går efter det i øjeblikket, og derfor er det jo vigtigt, at der er nogle, der har styr på, hvad der foregår, i de her forsyningsselskaber.
Så mener ministeren ikke, at det kunne være relevant, at de mennesker, der har ansvaret de her steder, faktisk havde en basisuddannelse?
For der er forskel på, hvordan forsyningsselskabernes bestyrelser agerer derude.
Det har vi også set, når der har været hackerangreb osv.
Så burde der ikke være en fælles uddannelse, som sikrer, at man gud forbyde det – nej, det må vi ikke sige – ikke kommer i de her situationer, som man ikke kan håndtere, som f.eks. hybridangreb eller deciderede angreb?
Lars Aagaard (M), 2026-01-22:
Altså, først vil jeg sige, at jeg synes, det er upassende, at vi her i Folketinget taler om enkeltsager, så det vil jeg afstå fra.
Det er i min politiske optik et lokalt ejeranliggende, og der er ikke ført skyggen af bevis for, at det forslag, som ligger her, vil sikre, at der ikke kan træffes forkerte beslutninger i bestyrelser.
Der er heller ikke noget her, der sikrer, at der ikke kan være andet galt i et forsyningsselskab, f.eks. at der er en ansat, der gør noget, man ikke må.
Derfor er vi imod.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-22:
Jeg forstår egentlig ikke rigtig, hvorfor ministeren stiller sig på bagbenene her.
Jeg synes egentlig, at hr. Mads Fuglede er kommet med nogle gode eksempler på områder, hvor vi jo har nogle minimumskrav til at kunne gøre forskellige ting i vores samfund.
Her har der været nogle sager – det er jo ikke bare Odsherred, det er også andre steder i landet – hvor det er gået fuldstændig i spåner på grund af det, man har gjort.
Det er gået ud over borgerne.
Hvorfor så ikke fastsætte det minimum, som er nødvendigt, altså indføre et kørekort til at sidde i sådan en bestyrelse?
Det forstår jeg egentlig ikke.
Hvorfor vil regeringen ikke ind i den kamp?
Det er jo næsten ligegyldigt, hvad man spørger om vedrørende Odsherred, så er svaret, at det kan man ikke lige gøre osv.
Dér kan man tale om bureaukrati og egenrådighed.
Lars Aagaard (M), 2026-01-22:
Nu blev jeg faktisk lidt i tvivl om, hvad det var for nogle folk, der blev henvist til.
Der blev talt om, hvorvidt folk, der bliver valgt ind, har de rette kompetencer, og der blev så henvist til kommunalvalget.
Det er da en spændende tanke, at vi skal til at indføre kompetencekrav for at blive valgt til kommunalbestyrelserne, men det var måske ikke det, man mente.
Der træffer man meget, meget store vidtgående beslutninger, der har langt, langt større økonomiske konsekvenser for borgerne.
Men det er da en spændende tanke, at vi skal til at indføre kompetencekrav for at kunne sidde i en kommunalbestyrelse.
Det er super vigtigt, at ejere har fokus på, hvad for en bestyrelse man udpeger, og jeg kan godt genkende elementer af det, som spørgeren siger, nemlig at man i nogle kommuner ikke har tilstrækkelig fokus på det, og at man ikke har en klar nok ejerskabspolitik.
Det kan også ske i et andelsselskab.
Jeg går ikke ind for symbolpolitik, og derfor stemmer regeringen nej til forslaget.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-22:
Tak til ministeren for talen.
Jeg synes, at man, når man hører ministeren, på en eller anden måde må give ministeren ret i, at der selvfølgelig er rigtig mange inden for den her sektor på energiområdet, der har rigtig gode kompetencer.
Men vi må jo også sige, at når der har været de her kommunalvalg, som vi jo har lige haft et af slagsen af, så kan der også godt ske det, at der kommer folk ind til i de her bestyrelser, som – ikke fordi de ikke selv gerne vil have det – ikke nødvendigvis har alle kompetencer, og det er måske det, der er sket i Odsherred Forsyning.
Det er i hvert fald nogle giga konsekvenser, det har haft for borgerne i Odsherred; det er nogle giga regninger, de er blevet stillet over for.
Derfor forsøger vi jo her at fastsætte et minimum for, hvad man skal kunne for at være med i sådan en bestyrelse.
Der forstår jeg egentlig ikke, hvorfor regeringen ikke bare kommer ind i kampen.
Jeg ved ikke, om det er et udtryk for, at man bare ikke gider hjælpe de borgere, de brugere, der er rundtomkring.
Hvorfor ikke bare sige ja til, at man gerne vil fastsætte det her minimum?
Lars Aagaard (M), 2026-01-22:
Det er et spørgsmål om, hvilke uddannelseskrav der stilles på transportområdet.
Det er jeg ikke ressortminister for; det må stilles til den rette ressortminister.
Men jeg kan sige mere generelt, at jeg opfatter spørgsmålet som rimelig polemisk.
At man ikke går ind for centralisering, unødvendigt bureaukrati og ensretning, er jo ikke det samme, som at man er imod, at der på andre måder stilles kompetencekrav.
Så jeg kan sagtens få øje på mange steder i samfundet, hvor det er sagligt og proportionalt begrundet, at man har uddannelseskrav.
Hvad angår det konkrete forslag om en minimumsuddannelse, mener jeg ikke, det er fornuftigt at gøre centralt, og jeg mener ikke, det er proportionalt.
Jeg mener, at det vil standardisere og bringe omkostninger med sig uden dokumenteret effekt.
Mads Fuglede (DD), 2026-01-22:
Vil ministeren så ikke svare på, om han også synes, at det vil være en god idé, hvis man i Ølstrup Friskole fratager dem, der kører skolebus, behovet for, at de har et kørekort, hvis de har kompetencerne.
Der er mange, der vokser op på landet der, som er ganske udmærkede til at føre køretøjer, inden de tager et kørekort.
Hvorfor i alverden skal man rode sig ud i sådan noget, når de jo har kompetencerne i forvejen?
Lars Aagaard (M), 2026-01-22:
Ved at gøre det til et lovkrav vil vi jo kræve, at alle skal tage en minimumsuddannelse, hvor mange af dem sandsynligvis vil have kompetencer, der overstiger det, der er i minimumsuddannelsen.
Det er bureaukrati, tvang og unødvendigt.
Den konkrete beslutning og ønske om sammensætning af bestyrelserne, altså hvad det er for nogle kompetencer, man vil have i bestyrelsen, og at bestyrelserne forholder sig til, om der skal udvikles på de kompetencer, der bliver valgt ind, hylder jeg er en lokal beslutning og ikke noget, der skal centraliseres eller standardiseres.
Altså, der er meget, meget stor forskel på, hvad et forsyningsselskab er, og vi har vedtaget lovgivning i Danmark, der skærper kravene til, hvordan de selskaber, som er de mest kritiske, skal forholde sig til sikkerhedsdimensionen.
Det betyder igen, at en standarduddannelse vil være for lidt ét sted, og at det vil være helt unødvendigt et andet sted.
I spørgsmålet om, hvilke kompetencer der skal være i bestyrelserne, hvordan ejeren vil håndtere det, hvordan bestyrelsen vil håndtere det, hvad for nogle krav bestyrelsens stiller til direktionen osv., er det tema supervigtigt, men det vil ikke være det samme alle steder.
Der er meget, meget stor forskel på, om noget er et vandværk med få tusinde kunder eller et varmeværk med få hundrede, eller om vi taler om HOFOR, der har i hundredetusinder af kunder.
Derfor er svaret på det spørgsmål, du stiller: Selvfølgelig skal man i forsyningssektoren leve op til det, vi lovgivningsmæssigt kræver sikkerhedsmæssigt, men hvad det så betyder på kompetencesiden, kan ikke vendes rundt til noget simpelt standardiseret.
Det skal man håndtere hos den enkelte ejer og i den enkelte bestyrelse og ved bestyrelsens krav til direktionen.
Claus Jørgensen (SF), 2026-01-22:
Selskaberne derude er jo meget forskellige, og som ministeren også rigtigt siger, er der stor forskel på størrelsen at de her forsyningsselskaber.
Der er jo vandforsyninger, hvor der sidder fire eller måske fem mennesker og håndterer det.
Men når nu der kan være situationer, hvor ting opstår, som en lillebitte bestyrelse eller en meget lille kommune normalt ikke håndterer, så kunne det måske være godt, at vi havde en basisuddannelse, en basisindsigt i, hvordan man skal reagere, når der kommer nogle kriser med f.eks. hybridangreb eller andre ting.
Carl Andersen (LA), 2026-01-22:
Mange tak.
Ekspert opfordrer til at ændre magtens matematik, inden det bliver helt mærkeligt«.
Det er måske ikke en helt klassisk clickbaitoverskrift, men det fik i hvert fald mig på krogen, da Jyllands-Posten i sommer bragte en velskrevet artikel med en af Danmarks mest anerkendte og erfarne valgforskere, Jørgen Elklit, som hovedperson.
Hans budskab til os herinde på Christiansborg var meget klart.
»Lav valgloven om.
Ellers kan der ske mærkelige ting«.
Hvis der er noget, man ikke ønsker i forbindelse med frie og demokratiske valg, er det netop, at der sker mærkelige ting.
Der er naturligvis ikke tale om valgsvindel eller snyd, men om, at mandatfordelingen i for ringe grad afspejler det faktiske stemmeantal, partierne har opnået ved valget.
En sådan situation oplevede vi for første gang siden 1953 ved det seneste folketingsvalg.
Her opnåede Socialdemokratiet 49 mandater til Folketinget, selv om en simpel hovedregning tilsagde, at partiet burde have haft 48 mandater.
Reglen indebærer, at når et kredsmandat først er tildelt, kan det ikke fratages igen, heller ikke selv om det medfører, at et parti får flere mandater, end det samlede stemmeantal egentlig berettigede til.
Det er efter Liberal Alliances opfattelse stærkt problematisk.
Problemstillingen blev ikke mindre tydelig, efter at vi i Indenrigsudvalget havde Jørgen Elklit til en velbesøgt og lukket eksperthøring, hvor han gennemgik problematikken i detaljer og besvarede udvalgets spørgsmål.
For vores vedkommende stod det helt klart efter den dialog, at det her bør ændres, og at det bør ændres hurtigt.
Den partipolitiske virkelighed i dag er nemlig markant anderledes, end den var på det tidspunkt, hvor valgloven blev indført.
Reglerne er ganske enkelt ikke gearet til at sikre gennemskuelige og rimelige mandatfordelinger i den nuværende parlamentariske situation.
Derfor glæder vi os i Liberal Alliance over, at regeringen nu i et brev har tilkendegivet, at man ønsker at undersøge det her nærmere, og at man har sat et tidspunkt, der hedder medio 2026, så vi kan have et solidt og oplyst beslutningsgrundlag.
Jeg noterer mig også, at ministeren heroppe fra talerstolen sagde, at medio 2026 også var med inddragelse af Folketingets partier.
Så det vil jo sige, at det vil være muligt at lave noget inden sommerferien.
Det synes vi er meget spændende.
Det må være en prioritet for os, at det her er hurtigtarbejdende og sker så hurtigt som overhovedet muligt.
Med det sagt er vi også positivt indstillet over for at se, om man kan lande en beretning med de kommentarer.
Mads Fuglede (DD), 2026-01-22:
Jeg vil gerne høre, hvad der er ordførerens indstilling til noget.
Finansielle virksomheder, pengeinstitutter, pensionskasser, forsikringsselskaber osv. har et obligatorisk grundkursus, man skal gennemføre for at måtte sidde i deres bestyrelser.
Hvorfor tror ordføreren at de har det?
Jesper Petersen (S), 2026-01-22:
Det er vel at mærke ud fra en vurdering af, at bestyrelsen samlet set har en god sammensætning med bred viden og erfaring inden for de relevante områder.
Der er ikke en konkret facitliste, og det er ikke sådan, at hvert enkelt medlem skal besidde hele paletten af relevante kompetencer og erfaring for at indgå i sådan en bestyrelse.
Man behøver ikke både at være ingeniør, maskinmester, økonom og jurist på samme tid for at være kvalificeret.
Tænketanken Brundtland har lavet en rapport om bestyrelser i kommunale forsyningsselskaber, der viser, at bestyrelserne i dag faktisk er godt rustet til opgaven.
Man besidder i høj grad kompetencer, uddannelser og erfaring, der er relevant.
Rigtig mange har ledelseserfaring, erhvervserfaring inden for særlig relevante brancher eller har direkte arbejdet inden for forsyningsområdet eller inden for jura, økonomi og strategi.
Der findes allerede kurser, som bestyrelsesmedlemmer tager.
Da vi behandlede sagen her og talte om den i vores folketingsgruppe tidligere i dag, var der et medlem, der kunne berette, at han var blevet valgt til sådan en bestyrelse og allerede var i gang med sådan et kursus, der blev udbudt, og det havde Folketinget slet ikke behøvet at tage stilling til.
Så det gør bestyrelsesmedlemmer i høj grad i forvejen.
Jeg synes også, det er værd her at gentage den opfordring og det i det hele taget at orientere sig i og efterleve det kodeks, som også er lavet på området.
Sammenfattende vil jeg sige, det absolut er et relevant fokus at have og vigtigt som kommune og ledere lokalt at sammensætte bestyrelserne fornuftigt og dækkende.
Men jeg synes i lighed med ministeren ikke, at vi skal opfinde et nyt krav til et helt specifikt kursus, som endda er temmelig detaljeret beskrevet i bemærkningerne til beslutningsforslaget her, som centralt skal udvikles efter præcise forskrifter i et beslutningsforslag i Folketinget, som alle uanset baggrund så skal tage inden for en bestemt periode, og som jeg så forestiller mig der siden hen skal bruges administrative mandetimer på at følge op på osv.
Om end jeg som sagt flere gange synes, at det er godt at få det her fokus og også en anledning til fra Folketingets side at understrege betydningen og ansvaret, man har, er vi ikke tilhængere af forslaget her.
Jeg ved ikke, om Moderaterne akkurat når at kunne være med i debatten – jeg ved nemlig, at Moderaternes ordfører må gå om et øjeblik – men skulle det ikke nås, kan jeg sige, at deres stillingtagen vil være den samme som vores.
Lad os se, om vi når at få en egentlig tale om det også.
Men nu er vi i hvert fald på sikker grund, når der er givet meddelelse om det her.
Tak for ordet.
Lars Aagaard (M), 2026-01-22:
Men det anerkender jeg, og jeg siger, det er ejere, der skal sætte de krav.
Det er det, der er forskellen.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-22:
Vi er fuldstændig enige om, at bureaukrati er vi ikke tilhængere af, og som jeg også sagde før, er det meget detailbeskrevet her.
Vi anerkender, at det her faktisk er ret vigtige virksomheder, og at kunderne ikke bare kan gå, altså de kan jo ikke som i et ejerledet selskab bare afsætte bestyrelsen i morgen; det har de jo ikke nogen mulighed for, når de er udpeget af kommunalbestyrelsen.
Og derfor forstår jeg bare ikke, at ministeren ikke har den mindste anerkendelse af, at det kan være klogt at sætte nogle krav til kompetencer i de her bestyrelser.
Lars Aagaard (M), 2026-01-22:
Altså, det er vigtige selskaber.
De leverer ydelser, der er kritiske for os.
Der er også meget, meget stor variation i, hvad det er for en type selskaber.
Nogle er kommunalt ejede.
Der hylder jeg, at det er kommunalbestyrelsens kompetence at forestå udpegningen og tage stilling til kompetencespørgsmålet, herunder, når man så er udpeget, om der så er noget, der skal bygges videre på.
Det vil være differentieret og forskelligt.
Der er også selskaber, der er andelsejede, og de er jo ejede af andelshaverne.
Der hylder jeg princippet om, at det er ejere, der udpeger og tager stilling til kompetencespørgsmålet.
Så den eneste forskel, der er mellem os, er spørgsmålet: Vil vi lave national lovgivning, der definerer, hvem der skal på kursus, hvad sanktionen skal være, og hvad indholdet af kurset skal være, med den risiko, at vi bureaukratiserer, og at vi kan komme til at kræve, at en masse mennesker skal bruge tid på kursusaktivitet, der ikke tilføjer dem nye kompetencer?
Bureaukrati er spild af penge, og centralisering er jeg ikke tilhænger af.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-22:
For det her er jo ikke en normal virksomhed, og det er jo heller ikke, kan man sige, normale ejere.
Vi taler om forsyningsselskaber, der leverer kritisk infrastruktur, altså leverer en kritisk ydelse, og brugerne, dvs. borgerne og virksomhederne, kan jo ikke bare sådan skifte forsyningsselskab efter hvert valg, fordi man ikke lige bryder sig om, hvem det er, som kommer i bestyrelsen.
I forvejen stiller vi jo ret skrappe krav til de her forsyningsselskaber, og det kræver jo visse kompetencer at forstå og kunne omsætte det til virkelighed.
Jeg synes også, at ministeren et eller andet sted anerkender, at når man udpeger kommunalbestyrelsesmedlemmer, så kan man ikke bare have kommunalbestyrelsesmedlemmer efter kompetence, men så kan der jo også være et kompetence gab , og det ville være fornuftigt og sikkerhedsmæssigt fornuftigt at sikre det gab.
Lars Aagaard (M), 2026-01-22:
Men det synes jeg er en god idé at de pågældende brancheorganisationer udvikler sammen med deres medlemmer, og det har jeg faktisk indtryk af at de gør løbende inden for forskellige temaer, som er vigtige for bestyrelserne.
Det er den rigtige måde at gribe det an på.
Det, regeringen ikke er tilhænger af, er, at vi lovgivningsmæssigt centralt går ind og definerer sådan en basisuddannelse, og at vi stiller det som et lovkrav.
Vi kan f.eks. komme i den situation, at mennesker, der besidder en anden kompetence i bestyrelsen, og som ikke består det pågældende kursus – men det kan jo være, at de har en anden kompetence, der er vigtig for bestyrelsen i den totale sammenhæng – så ikke længere kan fortsætte deres virke i bestyrelsen.
Så der ligger rigtig mange problemstillinger gemt nede i forslaget.
Mads Fuglede (DD), 2026-01-22:
Der er noget med argumentationen, jeg synes er meget svær at følge.
Den virker ærlig talt ulogisk på mig.
En kompetenceuddannelse handler om at sætte et niveau for, hvad man kan.
På samme måde har vi også et niveau for, hvornår man må føre et køretøj i Danmark.
Ministeren er vel enig i, at det er godt, at vi har sådan et niveau?
Så ved vi også, at der stadig væk sker uheld, selv om alle har fået et kørekort, men vi ved dog, at der er et niveau for det, der sker.
Vi ønsker jo bare at hæve kompetenceniveauet i bestyrelserne, og så kan alle de egenskaber, man måtte have ude i en bestyrelse, hvad enten det er it-kundskaber, eller hvad ministeren ellers påpeger, jo bare komme ovenpå.
Vi ønsker bedre bestyrelser, ikke ringere bestyrelser, ved det her.
Er ministeren ikke enig i, at det er godt, at man skal tage et førerbevis, før man må føre et køretøj her i landet, ligesom det også burde være godt, at man skulle tage et førerbevis for at sidde i bestyrelse, inden man træffer beslutninger på vegne af forsyningsselskaberne.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2026-01-22:
Ja, og det kan man så have forskellige syn på, også om lynlovgivning, og det har vi jo generelt været kritiske over for.
Især når det er noget så vigtigt som vores valglov, vil vi nok også være meget kritiske over for, om det er det spor, vi skal gå ned ad, også fordi der jo netop – og det er også for at forsvare vores kollegaer fra Socialdemokratiet lidt mod en teori om, at de skulle spekulere i det her – i og med at med den måde, meningsmålingerne er på lige nu, ikke er så meget, der tyder på, at de bliver dobbelt så store end det næststørste parti, og det var noget af det, der gjorde, at det her kom i spil sidst i forbindelse med næste valg.
Så vil ordføreren ikke også anerkende, at lige nu er der ikke så meget, der tyder på, at det skulle være et realistisk scenarie for Socialdemokratiet at spekulere i, at den her situation lige indtil næste valg har stor sandsynlighed for at skulle opstå igen?
Mette Thiesen (DF), 2026-01-22:
Nu vil jeg lige rette ordføreren, for der er flere fejl i det, ordføreren siger.
De her artikler, hvor Jørgen Elklit udtaler sig, blev trykt allerede i august.
Da der ikke er sket noget i oktober, sender vi et brev – det er rigtigt – til regeringen, fordi vi er opposition.
Vi er ikke regering.
Det er regeringens ansvar, i særdeleshed, når både Venstre og Moderaterne jo her går ud og udtaler: Vi skal selvfølgelig ændre det her.
Der er et bredt flertal.
Så forventer vi selvfølgelig, der sker noget.
Da der ikke sker noget, sender vi selvfølgelig et brev.
Det er klart.
Så nej, det mener jeg ikke.
I øvrigt vil jeg så sige, at både den her regering og den tidligere socialdemokratiske etpartiregering da om nogen har bevist, at det der med lynlovgivning kan man sagtens lave, hvis det kommer regeringen til gavn.
Det er bare sjældent, man vil lave lovgivning, når det kommer andre til gavn.
Så nej, lad os nu tage det der ud af ligningen.
Det handler ikke om konspirationer; det handler bare om, hvad skal man sige, det, jeg tror alle kan se, nemlig at når der bliver skrevet om det her allerede i august og vi nu står i januar og man nu er i gang med et eller andet arbejde, der stadig pågår, hvor man ikke rigtig ved, om det kan ske inden et folketingsvalg, som senest skal være afholdt i november 2026, er det meget langsommeligt.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2026-01-22:
Tak for ordet.
Jeg vil bare sige til ordføreren, at vi alle sammen har et ansvar for, at det bliver taget op relativt sent i valgperioden.
Det er først i oktober, at oppositionspartierne beder ministeren kigge på det.
Det er jo nok, fordi det først er, da er professor Jørgen Elklit går ind i debatten, at det går op for os alle sammen, hvor stor risiko der egentlig er for, at det her kan ske igen.
Det går jeg ud fra.
Men sket er sket, og nu skal vi videre.
Så vil jeg spørge ordføreren: Hvor hurtigt mener ordføreren sådan en proces her i den bedst mulige verden kan gennemføres, altså at vi får inddraget eksperter, får lavet forhøring til et lovforslag og så får lavet tre behandlinger af et lovforslag i Folketinget?
Når ordføreren har svaret på det, kan ordføreren så ikke sige, om hun så ikke også tror, der er en relativt stor chance eller risiko, alt efter hvordan man ser det, for, at der også vil komme et folketingsvalg, inden processen efter ordførerens tidsplan i givet fald ville kunne være gennemført.
Det er bare lige for at aflive nogle konspirationsteorier om det, og at det er helt urimeligt, at regeringen siger, at der måske er en vis risiko for, at det her ikke kan være trådt i kraft inden et valg.