runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-05:
Med andre ord er det ikke et spørgsmål om, at man ikke kan forestille sig det, det er et spørgsmål om tid, altså hvornår man kan forestille sig det.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-04-05:
Det er der jo mange ting der kan.
Vi kunne også afskaffe forsvarsforbeholdet uden en folkeafstemning, hvis vi ønskede det, men det gør vi ikke.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-05:
Joh, men det var ikke det, jeg spurgte om.
Det, jeg spurgte om, var, at når man går fra vetoret til kvalificeret flertal, er der ikke tale om suverænitetsafgivelse i grundlovens forstand, og derfor holder man ikke folkeafstemning – altså f.eks. som dengang Radikale Venstre, det er 14 år siden, stemte Lissabontraktaten igennem.
Der afskaffede man jo vetoretten på 19 områder uden at spørge befolkningen.
Så helt firkantet vil jeg bare gerne have at ordføreren bekræfter, at det kan man gøre uden folkeafstemning.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-04-05:
Jeg er klar over, at det er helt firkantet, og jeg synes også, jeg svarede ret firkantet, at det kan man jo godt.
Vi afskaffer f.eks. ikke forsvarsforbeholdet uden en afstemning.
Men det kunne man jo også vælge at gøre, hvis man kom dertil.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-04-05:
Tak for det.
Jeg kom i går til at tænke på en gammel vittighed, der siger, at hvis man vil sulte en radikal, skal man bare sætte den radikale foran en buffet, for så ved vedkommende ikke, hvad vedkommende skal vælge.
Det kom jeg til at tænke på, fordi jeg så den her radikale melding om, at man er villig til de facto at hæve skatterne, altså at fastfryse indkomstgrænserne for skatterne, og det betyder jo de facto, at man sænker topskattegrænsen og dermed øger topskatten.
Og det er ikke mere end nærmest få uger siden, at vi jo næsten i fællesskab kæmpede for at sænke topskatten, øge topskattegrænsen.
Så jeg er egentlig bare gået hen og blevet sådan ganske, ganske forvirret.
Er det, at der er færre, der skal betale topskat, eller er der flere, der skal betale topskat?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-04-05:
Det kan jeg ikke redegøre for her.
Jeg har ikke udstedt nogen garantier, men det er da helt åbenlyst, at det skal efterforskes og undersøges, og ministeren må jo redegøre for, hvordan sagerne hænger sammen nu.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-05:
Men partierne bag aftalen har jo solgt det på, at det er selvfinansierende.
Altså, den forrige transportminister ville knap nok snakke med B.T., hvis de ikke bekræftede, at det var selvfinansierende.
Alle skal bekræfte, at det er selvfinansierende.
Men vil partierne bag aftalen ikke bekræfte det, som partierne lovede, dengang man solgte hele Lynetteholmprojektet, nemlig at det vil blive selvfinansierende ved salg af jord?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-04-05:
Tak for det.
Jeg tror, vi alle sammen er enige om, at Butja er afmagt og rædsel, og jeg kan mærke et dybtfølt ønske hos os alle sammen om at stille krigsforbrydere til ansvar.
Men hvis vi skal bevare håb, som fru Pia Olsen Dyhr også var inde på,
så skal der også ses handling.
Og jeg spurgte statsministeren, om ikke der var brug for en hurtig og konkret udfasningsplan.
Og hun svarede, at hun var fuldstændig enig.
Men vi har jo ikke, siden krigen brød ud, endnu truffet de beslutninger på klima- og energiområdet, der reelt vil gøre en forskel.
Derfor er jeg rigtig glad for, at fru Mette Frederiksen i dag har givet lovning på handling efter påske.
Det er godt nyt.
Vi har endnu ikke truffet beslutninger, der konkret vil accelerere den grønne omstilling og gøre Danmark – og jo også Europa – uafhængigt af fossile brændsler.
Og jeg tror, det står krystalklart for alle nu, at energipolitik er sikkerhedspolitik.
Vi kender godt svarene på udfordringerne; vi har også løsningerne.
Svaret er at fremrykke de konkrete energi- og klimaprojekter nu.
Det er konkrete her-og-nu-investeringer i energiøer og i vind- og solenergi på hav og på land, for med de svar kan vi sikre en grøn fremtid, en grøn frihed for Danmark og Europa.
Vi fremlagde i Radikale Venstre en plan den 5. marts med bud på svar – også svar på finansiering.
Så jeg vil derfor bare appellere indtrængende til os alle sammen om, at vi får skred i det her nu, for træffer vi beslutningerne nu, kan vi bare som eksempel reducere vores samlede fossile gasforbrug med 50 pct. inden 2025, og vi kan helt komme fri med 100 pct. i 2028.
Vi kan altså give danske klimaløsninger det europæiske vingefang, som hr. Jakob Ellemann-Jensen også talte om, som rækker langt ud over vores egne landegrænser.
Så det er ikke et spørgsmål om, om vi skal træffe historiske energi- og klimabeslutninger i de her dage og uger; det er jo et spørgsmål om, at hver dag tæller.
Og det blev også understreget af IPCC's rapport, der kom i går.
Vi vil alle sammen fred; vi vil frihed; vi vil en fossilfri fremtid, men vi her har faktisk mulighed nu for at være det Folketing, der gennemfører de historiske energi- og klimahandlinger.
Vi kan ikke bare lukke for gassen i morgen, men vi kan heller ikke bare vente.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-05:
Tak for det.
Det har været beskrevet lidt uklart i medierne, hvad Radikale Venstre mener om flertalsafgørelser i udenrigs- og sikkerhedspolitikken i EU.
I dag kræves der jo enstemmighed, men traktaten åbner mulighed for at overgå til flertalsafgørelser.
Vil Radikale Venstre støtte en overgang til flertalsafgørelser på det her område?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-04-05:
Ikke for nuværende.
Det kan godt være, at vi, når vi om 20 år kigger ind i et europæisk projekt, vil spørge: Hvad har vi så behov for?
Men det, vi skal stemme om, nemlig om vi vil afskaffe forbeholdet over for at være med i EU's forsvars- og sikkerhedspolitik, handler om et mellemstatsligt samarbejde, hvor hvert land har vetoret.
Det vil være her i Folketinget, vi skal beslutte det, hver eneste gang det er aktuelt.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-05:
Måske om 20 år,
siger fru Sofie Carsten Nielsen.
Altså, kan vi være sikre på for evigt at have vetoret på det her område, eller ønsker Radikale Venstre, hvis vi først har afgivet vores ret til at have det her forbehold, så at fjerne den vetoret?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-04-05:
Nej, det ønsker Radikale Venstre ikke.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Det er også en vigtig del af det nationale kompromis.
Vi er enige om, at det er nødvendigt med store klimaambitioner og også om, at de her beslutninger haster.
Det gør de på dansk niveau, og det gør de på europæisk niveau.
Det er også nogle vældig, vældig komplicerede beslutninger at træffe.
Det lyder let, men er selvfølgelig utrolig kompliceret.
Anerkender Radikale Venstre, at her er der nogle dilemmaer, som vi kommer til at skulle forholde os til?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-04-05:
Det anerkender vi i høj grad i Radikale Venstre, og jeg er nødt til sige, at vi også er klar til at gå ind i de dilemmaer.
Det gælder vores klimafremskrivning – IPCC gav os i går få år til at løse den her opgave – og desuden er der krig i i Europa.
Så det må være nu, at vi alle sammen – jeg tror også, det er med opbakning fra befolkningen – kan se, at det ikke kan gå til i bureaukrati.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-04-05:
Jeg synes, det er rigtig positivt med den hjælpsomhed og villighed, som danskerne lige nu viser over for ukrainerne og de ukrainske flygtninge, der kommer til Danmark.
Men på sigt vil det sådan set også belaste dansk økonomi, og vi kan allerede se, at krigen gør det i forhold til danskernes økonomi generelt.
Der er så også nogle danskere, der er særlig udsatte, og som bliver særlig hårdt ramt, nemlig nogle af dem, der har allermindst, og jeg vil gerne høre, hvilke refleksioner De Radikales leder gør sig i forhold til det, og hvordan vi kan hjælpe dem.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-04-05:
Det kunne være elafgiften, som vi allerede har lettet en gang, og det vil komme rigtig mange til gavn.
Men det må være nødt til at gå hånd i hånd med den grønne omstilling, sådan at det netop bliver et tilskud til at komme over på en billigere og derfor grøn varmekilde.
Det skal vi gøre alt for at hjælpe med og også gerne endnu mere, end vi allerede gør nu.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-04-05:
Jeg er så samtidig også optaget af, hvad vi gør med de allermest udsatte i Danmark, nogle af dem, der har allerfærrest penge, altså de ældre, der ikke har andet end deres folkepension, de familier, børnefamilier, der er på kontanthjælp.
Kunne Radikale Venstre måske – lidt ligesom SF – se, at vi kunne gøre et eller andet særligt i forhold til dem?
Og jeg snakker ikke om at kompensere alle, men jeg tænker sådan meget at målrette kompensationen.
Hvad vil Radikale Venstre sige til det?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-04-05:
Ja, nu er vi jo faktisk gået med til – modvilligt, er vi nødt til at sige – den her varmecheck, fordi vi ikke vil være med til at understøtte endnu mere forbrug af gas, men vi jo omvendt netop ser, at der er grupper, der har behov for hjælp her og nu, og det er vi altid villige til i Radikale Venstre.
Så det vigtige er, at det bliver på en bæredygtig måde, noget, der kan holde, også længere frem i tiden, og at vi ikke med den ene hånd understøtter et yderligere fossilt forbrug eller elementer, der ikke kan rettes op igen, men at vi med den anden hånd selvfølgelig hjælper dem, der er allermest udsatte.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-05:
Jeg har været medlem af Folketinget i snart 7 år, men der er en ting, jeg ikke har prøvet før.
Det er det her med, at der er en aftalekreds, som laver en aftale om en finansiering, hvor man så bagefter ikke længere vil garantere, at det bliver sådan.
Det er det, der sker med Lynetteholmen i øjeblikket.
Altså, Lynetteholmen blev bl.a. af De Radikale solgt på, og det blev garanteret, at projektet var selvfinansierende.
Så alle partier bag den aftale har selvfølgelig hånden på kogepladen i forhold til at sige, at det her er selvfinansierende.
Kan jeg få den radikale leder til at sige, at hun garanterer, at Lynetteholmen er selvfinansierende og kører rundt af sig selv?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-04-05:
Jeg udsteder ikke garantier for noget, der ikke er på mit bord.
Jeg er personligt ekstremt optaget af det her med klapning i Køge Bugt, altså at vi får en anden løsning på det.
Og i forhold til hele det store Lynetteholmprojekt, som er et ekstremt langvarigt projekt, er det jo interessant at dykke ned i elementerne og selvfølgelig også i finansieringen.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-04-05:
Jo, det kan vi sagtens.
Det med havnene foreslog jeg to dage efter invasionen, så det synes jeg sådan set er en god idé.
Vi kan jo se, at der er nogle ting, hvor man ikke følges
hundrede procent ad.
Udvisningen af russiske spioner er jo sket sådan landevis, og nu er vi også kommet efter det, og det synes jeg er en god idé.
Men altså, det er vigtigt, at jo mere vi kan stå i samlet flok, des stærkere virker de her sanktioner.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-04-05:
Jeg har også selv stillet et spørgsmål vedrørende de ca. 80 selskaber, som er fjernvarmeselskaber, og som bruger gas i øjeblikket.
Hvordan kan vi specifikt hjælpe dem til at få accelereret en eller anden omstilling?
Der har man jo i forvejen et fjernvarmenet, så der kan man hjælpe rigtig mange forbrugere hurtigt.
Det må ministeren gerne sætte nogle embedsmænd til at kigge på, så jeg ikke kommer og er meget sur på det der møde, jeg ser meget frem til.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-05:
Hvis gaspriserne også er høje næste vinter, ønsker regeringen så at uddele en varmecheck igen?
Dan Jørgensen (S), 2022-04-05:
Jeg varmer mig ved, at grundtonen i spørgerens indlæg her emmer af, at han bestemt også forventer, at der er en socialdemokratisk regering mange år ud i fremtiden, for ellers giver den argumentation jo ikke nogen mening.
Jeg forholder mig i dag til det, som vi har foreslået her.
Hvordan verdenssituationen, herunder energipriserne og spørgsmålet om krig og fred i Europa, ser ud næste vinter, forholder jeg mig ikke til her.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-05:
Hvis jeg havde et gasfyr, ville jeg tage det svar fra energiministeren som et svar, der bekræfter, at det her nok vil ske igen, når vi står over for et valg i 2023.
Så vil regeringen, som i dag ikke vil afvise at uddele en varmecheck en gang til, til den tid netop uddele en varmecheck en gang til.
Dermed er det her jo ikke en engangscheck, det er en gentagelsescheck.
Man danner en politisk præcedens for, at hvis det er dyrt at fyre med fossile brændsler, så skal skatteyderne betale en del af regningen via en varmecheck.
Dan Jørgensen (S), 2022-04-05:
Det kan jeg ikke svare på på nuværende tidspunkt.
Jeg sagde bestemt ikke, at jeg ikke ville kigge på det.
Jeg sagde bare, at det nok ikke var her, vi skulle diskutere det.
Så spørgeren kan være helt betrygget i, at vi vender hver en sten i det her spørgsmål.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2022-04-06:
Jeg kan i hvert fald se, at det her er kommet for at blive, og at vi som politikere har et ansvar for at gå ind og præge det.
Det vil jeg meget gerne være med til.
Vi har også støttet det økonomisk.
Støtte kan jo også bestå i en anerkendelse af arbejdet, og jeg synes, at vi skal gå videre ned ad begge spor i forhold til det politiske arbejde, der ligger foran os, sådan at de grundværdier, som jeg jo kan høre på spørgeren vi deler, nemlig foreningskraftens positive effekt og fællesskabet omkring det, især for vores børne og unge, fylder mest muligt inden for e-sporten og ikke mindst muligt.
Mange tak for det.
Jeg synes, det er nogle vigtige og interessante betragtninger, i forhold til at vi jo har noget, som på den ene side benyttes af mange og på den anden side risikerer at føre nogle uheldige ting med sig, jo især for vores børn og unge, og som jo nemt bliver noget skjult også for forældrene.
Og spørgerens dedikation til emnet gør også, at vi løbende drøfter det her, og tak for det.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2022-04-06:
Det er jeg glad for at ministeren noterede sig, for det er rigtigt, at det er et emne, vi brænder rigtig meget for, og det er her, og det er her i vid udstrækning.
Så det, der mangler, er, at vi også ligesom kommer på banen politisk set i forhold til at understøtte de gode rammer, retningslinjer og vilkår, som vi kender fra Foreningsdanmark.
Der kan jeg se et kæmpe potentiale i forhold til e-sporten.
Kan ministeren også se det?
Og kan ministeren også se, at en national e-sportsstrategi kan bakke op om det?
Det er rigtigt, at man kan notere sig, at vi har leveret et beløb, og at det er et meget lavt beløb.
Men kan ministeren ikke se, at der er et kæmpe potentiale i forhold til at støtte det med et reelt beløb, så man kan komme ud og bakke det op?
Det er jo mange hundrede tusinde børn og unge, vi snakker om, der er engagerede i det her, så et par millioner kroner rækker simpelt hen ikke.
Kan ministeren ikke se, at nu bliver vi nødt til at give den gas her og så lave både en national strategi og også en reel sikring af et Foreningsdanmark, når det gælder e-sporten?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2022-04-06:
Igen vil jeg sige, at jeg synes, at der er nogle vigtige rammesætninger for det her, og der er nogle grundværdier i min forkærlighed for foreningslivet i det hele taget – det at være medlem af et fællesskab, det at blive bragt sammen med andre børn og unge – som e-sport har et potentiale for, men som i sin grundsubstans jo ikke er indbygget på samme måde som i vores øvrige foreningsliv.
Og jeg vil godt kvittere endnu en gang for, at ordføreren lægger mange kræfter i at sørge for, at vi har et særligt blik på især vores børn og unge i den her sag,
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-06:
Tak for spørgsmålet.
Der er hvert år tusindvis af udlændinge, der søger om ophold i Danmark.
Rigtig mange af dem får en opholdstilladelse og ret til at være her; andre får afslag eller dømmes til udvisning, og de skal selvfølgelig forlade landet – vi lever trods alt i en retsstat.
Når der gives afslag eller en dommer beslutter sig for at udvise en udlænding og vedkommende skal udsendes af Danmark, så vil myndighederne forud for udsendelsen altid være i dialog med vedkommende og forsøge at få personen til at udrejse frivilligt, og det gør de fleste faktisk også.
Her bliver udlændingene også vejledt grundigt om de forskellige muligheder for støtte og økonomisk støtte, der er i forbindelse med en frivillig hjemrejse.
Hvis personen ikke medvirker til at rejse frivilligt, vil udsendelsen som en sidste udvej kunne ske tvangsmæssigt og med bistand fra politiet.
Det er heldigvis kun nødvendigt i meget få tilfælde, og langt de fleste udsendelser sker også roligt, ordnet og frivilligt.
Men i de tilfælde, hvor en udlænding ikke udrejser frivilligt, mener jeg, det er fornuftigt, at der som en sidste udvej kan gennemføres en ledsaget udsendelse, og også, at der om nødvendigt kan anvendes magt ved udsendelsen.
Når der anvendes magt i de situationer, skal det være nødvendigt og forsvarligt, og det skal naturligvis ske så skånsomt, som omstændighederne tillader det, og under hensyntagen til, at udlændingen befinder sig i en meget vanskelig situation.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-06:
Men det duer jo heller ikke at splitte en familie ad.
Har ministeren set videoen, hvor det her 1-årige barn græder og græder og ikke kan stoppe, fordi barnet vil have sin mor, men moren ikke er der?
Det er et 1-årigt barn.
Hvis reglerne er sådan, at man splitter familier ad, hvis man skiller et 1-årigt barn fra sin mor, så er der et eller andet galt med reglerne; så må vi have dem lavet om.
Mener ministeren, at det er i orden, at man skiller et barn fra sin mor, jævnfør menneskerettighedskonventionens artikel om retten til familieliv?
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-06:
Jamen myndighederne skiller ikke familier ad.
Hvis de f.eks. skal til Iran, er det jo myndighedernes opgave at få dem alle sammen til Iran, helst samlet.
Hvis man kun har pas på halvdelen af familien, så bliver den anden halvdel af familien selvfølgelig bedt om at medvirke til, at de også får udstedt rejselegitimation, som ambassaderne gerne vil udlevere, hvis folk gør det frivilligt.
Det er jo folk selv, der lader deres familier adskille – det er jo ikke myndighederne.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-06:
Jamen hvad med barnets tarv?
Moderen vil ikke samarbejde, det går ud over børnene, og vi vil så heller ikke samarbejde, siger regeringen, og så er man fra regeringens side også ligeglad med barnets tarv.
Hvem tænker på barnet?
Nu er den her video blevet set over en million gange, og det kan formodes, at også styret nede i Iran har set den her video, og derfor er situationen så en helt anden.
Giver det anledning til, at man vil revurdere sagen, genåbne den, så moderen kan blive her?
Tak for ordet, formand.
Tak til ministeren for at møde op.
Jeg vil læse spørgsmålet op: Når en iransk kvinde i sidste uge blev forsøgt tvangsdeporteret fra udrejsecenter Avnstrup, hvilket endte i voldsom magtanvendelse mod kvinden, der efterfølgende endte med også at udøve selvskade, så deporteringen måtte afbrydes og kvinden indlægges på hospitalet, får det så ministeren til at reflektere over, om kriterierne for deportering eller asyl bør ændres, når et menneske er villig til at gå så langt for at undgå deportering og dermed blive i det danske asylhelvede, der giver børn ptsd?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2022-04-06:
Tak for det, og jeg deler ministerens mange betragtninger i forhold til e-sporten.
Én ting er, at e-sporten er en fast implementeret del af rigtig mange børn og unges og i øvrigt også voksnes hverdag og fritidsliv, og i virkeligheden er Danmark jo også blevet ret førende, når det gælder e-sport – vi er faktisk rigtig, rigtig dygtige på det område – men det har en masse slagsider, og især fordi vi politisk set slet ikke er gået ind på banen.
Det har været de kommercielle kræfter, der selv er kørt af sted, og så er folk strømmet dertil, fordi det er gode produkter, de leverer på.
Det er noget, der er spændende, det er noget, der er sjovt, det er udviklende, og det er et helt nyt univers, som i virkeligheden har været på vej igennem rigtig mange år.
Når vi snakker om børn og unge og fællesskaber, at sidde alene og ikke at sidde alene, så skal vi jo også huske, at man sådan set ikke sidder alene, men at der også er nogle ret stærke fællesskaber inde i e-sporten.
Der er også fællesskaber omkring e-sporten, hvor man sidder sammen, eller man tager ud til forskellige turneringer osv.
Men der er også faldgruberne, som ministeren så fint påpegede, og derfor mener jeg også, at det er rigtig vigtigt, at vi politisk set kommer på banen, så vi kan understøtte den gode udvikling.
Der er ikke nogen ordentlige rammer og vilkår for, hvordan man udbyder e-sport i dag.
Så skulle vi ikke prøve at komme ind på den bane og sige, at vi kan give den politiske opbakning, så vi understøtter initiativer og gode rammer og inddragelse af forældre, lærere og pædagoger i e-sporten, så vi faktisk kan hjælpe vores børn og unge godt igennem det?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2022-04-06:
Tak for spørgsmålet og for muligheden for at drøfte e-sport her i dag.
Jeg har personligt en stor forkærlighed for og er også mest rundet af de mere fysiske idrætsgrene og fællesskaber og også de fællesskaber, der følger med en deltagelse i foreningslivet.
Samtidig kan jeg jo godt se og deler dermed også spørgerens vurdering af udviklingen.
Der er rigtig mange børn, unge og voksne, som er optaget af e-sport, og med den udvikling, som vi ser, kan man jo kun forestille sig, at det går én vej, og det er opad.
Jeg synes, at den udvikling både rummer nogle udfordringer, men også nogle muligheder.
På den ene side er der en risiko for, at udøverne har mere skærmtid alene derhjemme ved computeren.
Det kan jo både betyde, at man bevæger sig mindre, men det kan også betyde, at man har mindre fællesskab og mindre interaktion med venner.
Den hadtale, vi kender fra sociale medier, finder også sted i e-sportens verden.
Hele det her toxic speech – eller hadfyldte ytringer – rammer særlig piger og kvinder, som desværre ofte oplever sexistiske og diskriminerende kommentarer, når de spiller.
I e-sporten finder vi også doping, snyd og matchfixing, og som spiller kan man også blive snydt godt og grundigt i jagten på de her unikke udsmykninger med våben osv.
Endelig er det i min optik også en kæmpe udfordring, at spiltitlerne ejes af store internationale virksomheder, som bestemmer spillenes regler og vilkår.
Dermed har e-sporten ikke en demokratisk opbygget grundstruktur, som vi kender det fra idrættens verden.
På den anden side rummer e-sporten også en masse muligheder, da e-sporten jo netop foregår digitalt og dermed kan dyrkes af alle på lige fod uanset køn, alder og fysiske forudsætninger i øvrigt.
Det er heldigvis også sådan, at e-sporten i dag er bredt anerkendt og støttes i Danmark, og jeg synes, det er afgørende vigtigt, at vi understøtter, at e-sport dyrkes under ordentlige rammer i foreningslivet og ikke bare hjemme alene bag skærmen, og det synes jeg vi skal tales ved om.
Tak for ordet.
Dan Jørgensen (S), 2022-04-06:
Nej, det kan jeg bestemt ikke.
Og det afspejler måske også spørgerens ideologiske ståsted og mit ståsted, for vi synes selvfølgelig ikke, det vil være rimeligt at bruge skattekroner på at betale for f.eks. en varmecheck til en husstand med en indkomst på 5 mio. kr., 10 mio. kr. eller 100 mio. kr.
Og det er jo det, der ville være konsekvensen, hvis vi skulle følge spørgerens model.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-06:
Tak, formand.
Mener ministeren, at Lynetteholmen hviler i sig selv økonomisk, og at det i det hele taget er et økonomisk bæredygtigt projekt?
Trine Bramsen (S), 2022-04-06:
Tak for spørgsmålet og ikke mindst interessen for Lynetteholmen.
Jeg tror ikke, at svaret på spørgsmålet kommer som en stor overraskelse for spørgeren.
Vi havde jo et samråd om det i sidste uge, hvor jeg henviste til det budget, som netop er indsendt fra By & Havn, som altså har godkendt et opdateret budget for anlægget af øen, og af det budget fremgår det, at omkostningerne og indtægterne begge er steget.
By & Havn forventer fortsat, at anlægget af Lynetteholmen kan finansieres af indtægterne fra modtagelse af jord samt den garanti, som Københavns Kommune har stillet.